CS Úřední věstník Evropské unie C 172/1

Sdělení Komise v rámci provádění nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů

a

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 626/2011 ze dne 4. května 2011, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu

(Text s významem pro EHP)

2012/C 172/01

(Zveřejnění názvů dokumentů a odkazů na dokumenty týkající se prozatímních metod měření (1) k provádění nařízení Komise (EU) č. 206/2012, zejména přílohy II uvedeného nařízení, a k provádění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 626/2011, zejména přílohy VII uvedeného nařízení)

Měřený parametr Organizace Odkaz Název Chladicí faktor (EER), topný faktor (COP) CEN EN 14511:2007 Klimatizátory vzduchu, jednotky pro chlazení kapalin a tepelná čerpadla s elektricky poháněnými kompresory pro ohřívání a chlazení prostoru Chladicí faktor (EER) CEN EN 15218:2006 Klimatizátory vzduchu a jednotky pro chlazení kapalin s odpařovacími kondenzátory a s elektricky poháněnými kompresory pro chlazení prostoru Zkušební metody pro sezonní faktory SEER a SCOP CEN PrEN 14825:2011, kapitoly 8 a 9 Klimatizátory vzduchu, jednotky pro chlazení kapalin a tepelná čerpadla s elektricky poháněnými kompresory pro ohřívání a chlazení prostoru – Zkoušení a klasifikace za podmínek částečného zatížení a výpočet sezonní výkonnosti Spotřeba energie v pohotovostním režimu CEN EN 62301:2005 Elektrické spotřebiče pro domácnost - Měření příkonu pohotovostního režimu. Hladina akustického výkonu CEN EN 12102:2008 Klimatizátory vzduchu, jednotky pro chlazení kapalin, tepelná čerpadla a odvlhčovače s elekricky poháněnými kompresory pro ohřívání a chlazení prostoru - Měření hluku přenášeného vzduchem - Stanovení hladiny akustického výkonu Energetická účinnost IEC IEC 60879: 1986 (kor. 1992) Výkon a konstrukce elektrických oběhových ventilátorů a regulátorů Hladina akustického výkonu EN EN 60704-2-7:1997 Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Zkušební předpis pro určení hluku šířeného vzduchem – část 2: Zvláštní požadavky na ventilátory.

Metody výpočtu pro klimatizátory vzduchu (≤12kW) a komfortní ventilátory

OBSAH

Oddíl 1 — Klimatizátory vzduchu

1. Definice

2. Tabulky

3. Klimatizátory vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových

3.1. SEER

3.1.1. pro jednotky s pevně stanoveným výkonem

3.1.2. pro stupňové jednotky

3.1.3. pro jednotky s proměnlivým výkonem

3.2. SCOP

3.2.1. pro jednotky s pevně stanoveným výkonem

3.2.2. pro stupňové jednotky

3.2.3. pro jednotky s proměnlivým výkonem

3.3. Stanovení P TO , P SB , P OFF a P CK .

3.3.1. Stanovení P TO

3.3.2. Stanovení P SB

3.3.3. Stanovení P OFF

3.3.4. Stanovení P CK

4. jednokanálové klimatizátory vzduchu a dvoukanálové klimatizátory vzduchu

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Sezonní spotřeba elektrické energie

Oddíl 2 – Komfortní ventilátory

1. Definice

2. Tabulky

3. provozní hodnota a roční spotřeba elektrické energie

3.1. Provozní hodnota

3.2. Sezonní spotřeba elektrické energie

Oddíl 3 – Obecná hlediska

Zkušební protokol

ODDÍL 1 — KLIMATIZÁTORY VZDUCHU

1. Definice

Definice týkající se klimatizátorů vzduchu:

(1) „klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu nebo obojímu v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněné jedním nebo více elektrickými kompresory, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo zvnějšku přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody pouze za použití vzduchu);

(2) „dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí „klimatizátor vzduchu“, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je celý umístěn v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;

(3) „jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí „klimatizátor vzduchu“, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;

(4) „reverzibilním klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor vzduchu s funkcí chlazení i vytápění;

(5) „standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí kombinace vnitřní (Tin) a venkovní (Tj) teploty, která odpovídá provozním podmínkám pro stanovení jmenovitého výkonu, hladiny akustického výkonu, jmenovitého průtoku vzduchu, jmenovitého chladicího faktoru (EERrated) a/nebo jmenovitého topného faktoru (COPrated ), jak je popsáno v tabulce 4;

(6) „jmenovitým výkonem“ (Prated ) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky za standardních jmenovitých podmínek;

(7) „vnitřní teplotou“ (Tin) se rozumí teplota vnitřního vzduchu udávaná suchým teploměrem [°C] (s relativní vlhkostí vzduchu určenou podle odpovídající teploty vlhkého teploměru);

(8) „venkovní teplotou“ (Tj) se rozumí teplota venkovního vzduchu udávaná suchým teploměrem [°C] (s relativní vlhkostí vzduchu určenou podle odpovídající teploty vlhkého teploměru);

(9) „jmenovitým chladicím faktorem“ (EERrated ) se rozumí podíl deklarovaného chladicího výkonu [kW] a jmenovitého příkonu [kW] jednotky při chlazení, které je prováděno při standardních jmenovitých podmínkách;

(10) „jmenovitým topným faktorem“ (COPrated ) se rozumí podíl deklarovaného topného výkonu [kW] a jmenovitého příkonu [kW] jednotky při vytápění, které je prováděno při standardních jmenovitých podmínkách;

(11) „potenciálem globálního oteplování“ (GWP) se rozumí míra, jakou podle odhadu přispívá 1 kg chladiva použitého v parním kompresním cyklu ke globálnímu oteplování; vyjadřuje se v ekvivalentech kg CO2 v časovém horizontu 100 let. Uvažovanými hodnotami GWP budou ty, jež jsou uvedeny v příloze 1 části 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (2). Pro fluorovaná chladiva platí hodnoty GWP zveřejněné ve třetí hodnotící zprávě (TAR), kterou přijal Mezivládní panel pro změnu klimatu (hodnoty GWP IPCC pro období sta let z roku 2001) (3). Pro nefluorované plyny jsou hodnotami GWP hodnoty zveřejněné v prvním hodnocení IPCC období sta let (4). Hodnoty GWP pro směsi chladiv vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze I nařízení č. 842/2006.; Pro výše nezahrnutá chladiva se jako reference použije zpráva IPCC UNEP za rok 2010 o chladicích a klimatizačních zařízeních a tepelných čerpadlech z února 2011, případně novější;

(12) „vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je klimatizátor vzduchu připojen ke zdroji síťového napájení a nezajišťuje žádnou funkci. Vypnutým stavem se rozumí rovněž stavy, kdy je pouze zobrazována indikace vypnutého stavu, jakož i stavy, které zajišťují pouze funkce mající zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES;

(13) „pohotovostním režimem“ se rozumí stav, kdy je zařízení (klimatizátor vzduchu) připojeno ke zdroji síťového napájení, přičemž jeho fungování v souladu se zamýšleným účelem závisí na přivedené energii ze zdroje síťového napájení a poskytuje pouze dále uvedené funkce, které mohou trvat neomezeně dlouho: funkci opětovné aktivace nebo funkci opětovné aktivace a pouze indikaci aktivované funkce opětovné aktivace a/nebo zobrazení informací nebo stavu;

(14) „funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla, časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní;

(15) „zobrazením informací nebo stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin;

(16) „hladinou akustického výkonu“ se rozumí hladina akustického výkonu A [dB(A)] ve vnitřním prostoru a/nebo ve venkovním prostoru, měřeno za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení (nebo vytápění, pokud výrobek neposkytuje funkci chlazení);

(17) „referenčními návrhovými podmínkami“ se rozumí kombinace požadavků na referenční návrhovou teplotu, maximální bivalentní teplotu a maximální mezní provozní teplotu, jak je popsáno v tabulce 5;

(18) „referenční návrhovou teplotou“ se rozumí venkovní teplota [°C] buď pro chlazení (Tdesignc), nebo vytápění (Tdesignh), jak je popsáno v tabulce 3, při které se koeficient částečného zatížení musí rovnat 1 a která se mění v závislosti na určeném chladicím nebo otopném období. Viz také vysvětlení koncepce uvedené v příloze A;

(19) „koeficientem částečného zatížení“(pl(Tj)) se rozumí podíl venkovní teploty mínus 16 °C a referenční návrhové teploty mínus 16 °C buď při chlazení, nebo vytápění;

(20) „obdobím“ se rozumí jeden ze čtyř souborů okolních podmínek (které jsou k dispozici pro čtyři období: jedno chladicí období, tři otopná období: průměrné/chladnější/teplejší), které pro každý statistický teplotní interval (bin) popisují kombinaci venkovních teplot a počtu hodin, kdy se tyto teploty v daném období vyskytují a kdy je jednotka prohlášena za způsobilou pro použití;

(21) „statistickým teplotním intervalem (bin)“ (s indexem j) se rozumí kombinace venkovní teploty (Tj) a počtu hodin v daném intervalu (hj), jak je popsáno v tabulce 7;

(22) „počtem hodin v daném intervalu (bin)“ se rozumí počet hodin v daném období (hj), kdy je naměřena daná venkovní teplota pro každý interval (bin), jak je popsáno v tabulce 7;

(23) „chladicím faktorem daného období“ (SEER) se rozumí celkový chladicí faktor jednotky, který je reprezentativní pro celé chladicí období a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby chlazení a roční spotřeby elektrické energie na chlazení;

(24) „referenční roční potřebou chlazení“ (QC ) se rozumí referenční potřeba chlazení [kWh/rok], kterou je třeba použít jako základ pro výpočet faktoru SEER a která se vypočítá jako součin návrhového chladicího zatížení (Pdesignc) a ekvivalentního počtu hodin v aktivním režimu pro chlazení (HCE );

(25) „ekvivalentním počtem hodin v aktivním režimu pro chlazení“ (HCE ) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok [h/rok], kdy musí jednotka splňovat návrhové chladicí zatížení (Pdesignc) tak, aby byla zabezpečena referenční roční potřeba chlazení, jak je popsáno v tabulce 8;

(26) „roční spotřebou elektrické energie pro chlazení“ (QCE ) se rozumí spotřeba elektrické energie [kWh/rok] nutná k zabezpečení referenční roční potřeby chlazení a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby chlazení a chladicího faktoru v sezónním aktivním režimu (SEERon) a spotřeby elektrické energie jednotky během chladicího období v těchto režimech: vypnutý stav pomocí termostatu, pohotovostní režim, vypnutý stav a režim zahřívání klikové skříně;

(27) „sezónním chladicím faktorem v aktivním režimu“ (SEERon) se rozumí průměrný chladicí faktor jednotky v aktivním režimu pro funkci chlazení, složený z koeficientu částečného zatížení a chladicího faktoru specifického pro daný statistický teplotní interval (bin) (EERbin(Tj)) a vážený počtem hodin daného intervalu (bin), kdy nastane podmínka tohoto intervalu;

(28) „částečným zatížením“ se rozumí chladicí zatížení (Pc(Tj)) nebo topné zatížení (Ph(Tj)) [kW] při konkrétní venkovní teplotě Tj, vypočítané jako součin návrhového zatížení a koeficientu částečného zatížení;

(29) „chladicím faktorem specifickým pro daný statistický teplotní interval (bin)“ (EERbin(Tj)) se rozumí chladicí faktor specifický pro každý interval j při venkovní teplotě Tj v daném období, který se pro stanovené intervaly (j) odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného chladicího faktoru (EERd(Tj)) a pro jiné intervaly (bin) se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby se přepočte pomocí koeficientu ztráty energie;

(30) „topným faktorem v daném období“ (SCOP) se rozumí celkový topný faktor jednotky, který je reprezentativní pro celé určené otopné období (hodnota faktoru SCOP se vztahuje k určenému otopnému období) a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a roční spotřeby elektrické energie na vytápění;

(31) „referenční roční potřebou tepla pro vytápění“ (QH ) se rozumí referenční potřeba tepla po vytápění [kWh/rok], která se vztahuje k určenému otopnému období a je třeba ji použít jako základ pro výpočet faktoru SCOP a vypočítá se jako součin návrhového topného zatížení (Pdesignh) a ekvivalentního počtu hodin v aktivním režimu pro vytápění v daném období (HHE );

(32) „ekvivalentním počtem hodin v aktivním režimu pro vytápění“ (HHE ) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok [h/rok], kdy musí jednotka splňovat návrhové topné zatížení (Pdesignh) tak, aby byla zabezpečena referenční roční potřeba tepla pro vytápění, jak je popsáno v tabulce 8;

(33) „roční spotřebou elektrické energie pro vytápění“ (QHE ) se rozumí spotřeba elektrické energie [kWh/rok] potřebná k zabezpečení uvedené referenční roční potřeby tepla pro vytápění, která se vztahuje k určenému otopnému období; vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a topného faktoru v sezónním aktivním režimu (SCOPon), a spotřeby elektrické energie jednotky během otopného období v těchto režimech: vypnutý stav pomocí termostatu, pohotovostní režim, vypnutý stav a režim zahřívání klikové skříně;

(34) „topným faktorem v sezónním aktivním režimu“ (SCOPon) se rozumí průměrný topný faktor jednotky v aktivním režimu pro určené otopné období, složený z částečného zatížení, elektrického záložního topného výkonu (pokud je požadován) a topného faktoru specifického pro daný interval bin (COPbin(Tj) a vážený počtem hodin v daném intervalu bin, kdy nastane podmínka/stav tohoto intervalu;

(35) „elektrickým záložním topným výkonem“ (elbu(Tj)) se rozumí topný výkon [kW] skutečného nebo předpokládaného záložního ohřívače s faktorem COP rovným 1, který doplňuje deklarovaný topný výkon (Pdh(Tj)) za účelem splnění částečného zatížení pro vytápění (Ph(Tj)) v případě, že Pdh(Tj) je při venkovní teplotě (Tj) menší než Ph(Tj);

(36) „topným faktorem specifickým pro daný statistický topný interval (bin)“ (COPbin(Tj)) se rozumí topný faktor specifický pro každý interval j při venkovní teplotě Tj v daném období, který se pro stanovené intervaly (j) odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného topného faktoru (COPd(Tj)) a pro jiné intervaly (bin) se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby se přepočte pomocí koeficientu ztráty energie;

(37) „deklarovaným výkonem“ [kW] se rozumí výkon parního kompresního cyklu jednotky při chlazení (Pdc(Tj)) nebo vytápění (Pdh(Tj)), vztahující se k venkovní teplotě Tj a vnitřní teplotě (Tin) podle prohlášení výrobce;

(38) „regulací výkonu“ se rozumí schopnost jednotky měnit svůj výkon změnou objemového průtoku. Jednotku lze označit za „neměnnou“, pokud tato jednotka nemůže změnit svůj objemový průtok, „stupňovou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo obměnit v nejvýše dvou stupních nebo „proměnnou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo obměnit ve třech nebo více stupních;

(39) „funkcí“ se rozumí údaj o tom, zda jednotka umožňuje chlazení vnitřních prostorů vzduchem, vytápění vnitřních prostorů vzduchem nebo obojí;

(40) „návrhovým zatížením“ se rozumí deklarované chladicí zatížení (Pdesignc) a/nebo deklarované topné zatížení (Pdesignh) [kW] při referenční návrhové teplotě, přičemž a. v případě režimu chlazení Pdesignc odpovídá deklarovanému chladicímu výkonu při teplotě Tj, která se rovná teplotě Tdesignc; b. v případě režimu vytápění Pdesignh odpovídá částečnému zatížení při teplotě Tj, která se rovná teplotě Tdesignh;

(41) „deklarovaným chladicím faktorem“ (EERd(Tj)) se rozumí chladicí faktor při omezeném počtu stanovených intervalů (bin) (j) při venkovní teplotě (Tj) podle prohlášení výrobce;

(42) „deklarovaným topným faktorem“ (COPd(Tj)) se rozumí topný faktor při omezeném počtu stanovených intervalů (bin) (j) při venkovní teplotě (Tj) podle prohlášení výrobce;

(43) „bivalentní teplotou“ (Tbiv) se rozumí venkovní teplota (Tj) [°C] deklarovaná výrobcem pro vytápění, při níž je deklarovaný výkon roven částečnému zatížení a pod jehož úrovní je pro splnění částečného zatížení pro vytápění nutné deklarovaný výkon doplnit výkonem záložního elektrického ohřívače;

(44) „mezní provozní teplotou“ (Tol) se rozumí venkovní teplota [°C] určená výrobcem pro vytápění, pod níž není klimatizátor vzduchu schopen poskytovat topný výkon. Při nižší teplotě je deklarovaný výkon roven nule;

(45) „výkonem v cyklickém intervalu“ [kW] se rozumí (časově vážený) průměr deklarovaného výkonu v intervalu cyklické zkoušky pro chlazení (Pcycc) nebo vytápění (Pcych);

(46) „chladicí účinností v cyklickém intervalu“ (EERcyc) se rozumí průměrný chladicí faktor v intervalu cyklické zkoušky (vypínání a zapínání kompresoru), který se vypočítá jako podíl integrovaného chladicího výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh];

(47) „topnou účinností v cyklickém intervalu“ (COPcyc) se rozumí průměrný topný faktor v intervalu cyklické zkoušky (vypínání a zapínání kompresoru), který se vypočítá jako podíl integrovaného topného výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh];

(48) „koeficientem ztráty energie“ se rozumí míra ztráty účinnosti způsobené cyklováním (vypínání a zapínání kompresoru v aktivním režimu) stanovená pro chlazení (Cdc), vytápění (Cdh) nebo zvolená jako implicitní hodnota 0,25;

(49) „aktivním režimem“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin chladicího nebo topného zatížení budovy, přičemž je aktivována funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění. Tento stav může vyžadovat zapínání/vypínání jednotky za účelem dosažení či udržení požadované teploty vnitřního vzduchu;

(50) „vypnutým stavem pomocí termostatu“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin bez chladicího nebo topného zatížení, přičemž je funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění zapnuta, ale jednotka není vzhledem k absenci chladicího nebo topného zatížení v provozu. Tento stav se proto vztahuje k venkovním teplotám, nikoli k vnitřním zatížením. Vypínání/zapínání v aktivním režimu se nepovažuje za stav vypnutý pomocí termostatu;

(51) „provozním režimem se zahříváním klikové skříně“ se rozumí stav, kdy je v jednotce aktivováno topné zařízení, které má zabránit migraci chladiva do kompresoru, aby se omezila koncentrace chladiva v oleji při spuštění kompresoru;

(52) „spotřebou elektrické energie při vypnutém stavu pomocí termostatu“ (PTO ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], když je termostat ve vypnutém stavu;

(53) „spotřebou elektrické energie v pohotovostním režimu“ (PSB ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je v pohotovostním režimu;

(54) „spotřebou elektrické energie ve vypnutém stavu“ (POFF ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je ve vypnutém stavu;

(55) „spotřebou energie v provozním režimu zahřívání klikové skříně“ (PCK ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je v režimu provozu zahřívání klikové skříně;

(56) „počtem hodin provozu ve vypnutém stavu pomocí termostatu“ (HTO ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází ve vypnutém stavu termostatu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

(57) „počtem hodin provozu v pohotovostním režimu“ (HSB ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází v pohotovostním režimu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

(58) „počtem hodin provozu ve vypnutém stavu“ (HOFF ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází ve vypnutém stavu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

(59) „počtem hodin provozu v režimu zahřívání klikové skříně“ (HCK ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází v režimu zahřívání klikové skříně; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

(60) „jmenovitým průtokem vzduchu“ se rozumí průtok vzduchu [m3/h] na výstupu vzduchu z vnitřních a/nebo venkovních jednotek (použijí-li se) klimatizátorů vzduchu za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení (nebo vytápění, pokud výrobek nemá funkci chlazení);

(61) „jmenovitým příkonem pro chlazení“ (PEER ) se rozumí elektrický příkon [kW] jednotky, která provádí chlazení za standardních jmenovitých podmínek;

(62) „jmenovitým příkonem pro vytápění“ (PCOP ) se rozumí elektrický příkon [kW] jednotky, která provádí vytápění za standardních jmenovitých podmínek;

(63) „spotřebou elektrické energie jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu“ (QSD a QDD ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednokanálových nebo dvoukanálových klimatizátorů vzduchu v režimu chlazení a/nebo vytápění (podle toho, který se použije) [jednokanálový v kWh/60 min, dvoukanálový v kWh/60 min];

(64) „poměrem výkonu“ se rozumí poměr celkového deklarovaného chladicího nebo topného výkonu všech vnitřních jednotek v provozu k deklarovanému chladicímu nebo topnému výkonu venkovní jednotky (venkovních jednotek) při standardních jmenovitých podmínkách;

(65) „tolerancí“ se rozumí povolená odchylka deklarovaného výkonu při venkovní teplotě Tj od částečného zatížení zjištěného pro stejnou venkovní teplotu Tj, která se používá při výpočtu v případě jednotek s odstupňovaným nebo proměnlivým výkonem.

2. Tabulky

Tabulka č. 1

Informační list pro klimatizátory vzduchu, s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu (5)

Informace k určení modelu(ů), na který(é) se informace vztahují





Funkce (uveďte, ke které funkci se informace vztahují) Pokud se informace vztahují k vytápění: uveďte otopné období, ke kterému se informace vztahují. Informace by se měly vztahovat vždy k jednomu otopnému období. Mělo by být zahrnuto alespoň otopné období „průměrné“. chlazení Ano/Ne Průměrné (povinné) Ano/Ne vytápění Ano/Ne Teplejší (pokud je označeno) Ano/Ne Chladnější (pokud je označeno) Ano/Ne Položka označení hodnota jednotka Položka označení hodnota jednotka Návrhové zatížení Sezonní účinnost chlazení Pdesignc x,x kW chlazení SEER x,xx — vytápění/průměrné Pdesignh x,x kW vytápění/průměrné SCOP (A) x,xx — vytápění/teplejší Pdesignh x,x kW vytápění/teplejší SCOP (W) x,xx — vytápění/chladnější Pdesignh x,x kW vytápění/chladnější SCOP (C) x,xx — Deklarovaný chladicí výkon (6) při vnitřní teplotě 27(19)°C a venkovní teplotě Tj Deklarovaný chladicí faktor (6) pro chlazení při vnitřní teplotě 27(19)°C a venkovní teplotě Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Deklarovaný topný výkon (6) / Průměrné období při vnitřní teplotě 20°C a venkovní teplotě Tj Deklarovaný topný faktor (6) pro topení / Průměrné období při vnitřní teplotě 20°C a venkovní teplotě Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentní teplota Pdh x,x kW Tj = bivalentní teplota COPd x,x — Tj = provozní omezení Pdh x,x kW Tj = provozní omezení COPd x,x — Deklarovaný topný výkon (6) / Teplejší období, při vnitřní teplotě 20°C a venkovní teplotě Tj Deklarovaný topný faktor (6) / Teplejší období, při vnitřní teplotě 20°C a venkovní teplotě Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentní teplota Pdh x,x kW Tj = bivalentní teplota COPd x,x — Tj = provozní omezení Pdh x,x kW Tj = provozní omezení COPd x,x — Deklarovaný topný výkon (6) / Chladnější období při vnitřní teplotě 20°C a venkovní teplotě Tj Deklarovaný topný faktor (6) / Chladnější období, při vnitřní teplotě 20°C a venkovní teplotě Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentní teplota Pdh x,x kW Tj = bivalentní teplota COPd x,x — Tj = provozní omezení Pdh x,x kW Tj = provozní omezení COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Bivalentní teplota Mezní provozní teplota vytápění/průměrné Tbiv x °C vytápění/průměrné Tol x °C vytápění/teplejší Tbiv x °C vytápění/teplejší Tol x °C vytápění/chladnější Tbiv x °C vytápění/chladnější Tol x °C Spotřeba energie při cyklickém provozu Účinnost cyklického provozu chlazení Pcycc x,x kW chlazení EERcyc x,x — vytápění Pcych x,x kW vytápění COPcyc x,x — Koeficient ztráty energie při chlazení (7) Cdc x,x — Koeficient ztráty energie při vytápění (7) Cdh x,x — Elektrický příkon v jiných režimech než v „aktivním režimu“ Sezonní spotřeba elektrické energie vypnutý stav Poff x,x W chlazení QCE x kWh/a pohotovostní režim Psb x,x W vytápění/průměrné QHE/A x kWh/a vypnutý stav pomocí termostatu Pto x,x W vytápění/teplejší QHE/W x kWh/a režim zahřívání klikové skříně Pck x,x W vytápění/chladnější QHE/C x kWh/a Regulace výkonu (uveďte jednu ze tří možností) Ostatní položky Pevně nastavená Ano/Ne Hladina akustického výkonu (vnitřní/venkovní) LWA x,x / x,x dB(A) stupňová Ano/Ne Potenciál globálního oteplování GWP x kgCO2 eq. proměnlivá Ano/Ne Jmenovitý průtok vzduchu (vnitřní/venkovní) — x / x m3/h Kontaktní osoby, které poskytnou další informace Uveďte alespoň jméno a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce.





Tabulka č. 2

Informační list pro jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu

Informace k určení modelu/ů, na který/é se informace vztahují [vyplňte podle potřeby]





Popis Označení Hodnota Jednotka Jmenovitý výkon při chlazení Prated při chlazení [x,x] kW Jmenovitý výkon při vytápění Prated při vytápění [x,x] kW Jmenovitý příkon při chlazení PEER [x,x] kW Jmenovitý příkon při vytápění PCOP [x,x] kW Jmenovitý chladicí faktor EERrated [x,x] — Jmenovitý topný faktor COPrated [x,x] — Spotřeba při vypnutém stavu pomocí termostatu PTO [x,x] W Spotřeba v pohotovostním režimu PSB [x,x] W Sezonní spotřeba elektrické energie u dvoukanálových klimatizátorů (DD): hodinová spotřeba elektřiny DD: kWh/60 min. u jednokanálových klimatizátorů (SD): hodinová spotřeba elektřiny Q [x,x] SD: kWh/60 min. Hladina akustického výkonu (pouze vnitřní) LWA [x] dB(A) Potenciál globálního oteplování chladiva GWP [x] kgCO2eq. Kontaktní osoby, které poskytnou další informace Uveďte alespoň jméno a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce.





Tabulka č. 3

Seznam parametrů pro výpočet sezonní účinnosti SEER/SCOP

Popis Označení Hodnota Jednotka Poznámka Parametry statistického teplotního intervalu bin Index intervalu bin j 0 dvě platné desetinné číslice Venkovní teplota ve statistickém teplotním intervalu bin j Tj 0 °C Chladicí zatížení ve statistickém teplotním intervalu bin j Pc(Tj) 0,00 kW Topné zatížení ve statistickém teplotním intervalu bin j Ph(Tj) 0,00 kW Chladicí výkon ve statistickém teplotním intervalu bin j Pdc(Tj) 0,00 kW Topný výkon ve statistickém teplotním intervalu bin j Pdh(Tj) 0,00 kW Tepelný výkon záložního elektrického topného tělesa ve statistickém teplotním intervalu bin j elbu(Tj) 0,00 kW KONSTANTY Referenční návrhová venkovní teplota chlazení: Tdesignc vytápění: Tdesignh 0 °C Hodnoty viz tabulka 5 Ekvivalentní hodiny za období v ekvivalentním aktivním režimu chlazení: HCE vytápění: HHE 0 h Hodnoty viz tabulka 8 Hodiny za období při vypnutém stavu pomocí termostatu HTO 0 h Hodnoty viz tabulka 8 Hodiny za období při provozním režimu ohřevu klikové skříně HCK 0 h Hodnoty viz tabulka 8 Hodiny za období v pohotovostním režimu HSB 0 h Hodnoty viz tabulka 8 Hodiny za období v režimu vypnuto HOFF 0 h Hodnoty viz tabulka 8 Vnitřní teplota vzduchu pro režim chlazení Tin 0 °C Hodnoty viz tabulka 6





Tabulka č. 4

Standardní jmenovité podmínky (teploty ve °C na suchém/mokrém teploměru)

Zařízení Funkce Vnitřní teplota vzduchu Tin Venkovní teplota vzduchu Tj klimatizátory vzduchu s výjimkou jednokanálových (včetně dvoukanálových) chlazení 27 / 19 35 / 24 vytápění 20 / max. 15 7 / 6 jednokanálové chlazení 35 / 24 35 / 24 (8) vytápění 20 / 12 20 / 12 (8)





Tabulka č. 5

Standardní návrhové podmínky (teploty ve °C na suchém/mokrém teploměru)

Funkce/období Vnitřní teplota vzduchu Tin Vnější teplota vzduchu Tdesignc / Tdesignh Bivalentní teplota Tbiv Teplota provozního omezení Tol chlazení 27 °C / vlhk. tepl.: 19 Tdesignc = 35 / 24 neuvedeno neuvedeno vytápění/průměrné 20 °C Tdesignh = – 10 / – 11 max. 2 max. – 7 vytápění/teplejší / vlhk. tepl.: max. 15 Tdesignh = 2 / 1 max. 7 max. 2 vytápění/chladnější Tdesignh = – 22 / – 23 Max. – 7 max. – 15





Tabulka č. 6

Zkušební podmínky při částečném zatížení

Ochlazování vnitřní teplota vzduchu venkovní teplota vzduchu A 27 °C / vlhk. tepl.: 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Ohřev Vnitřní teplota vzduchu (Tin) Venkovní teplota vzduchu (Tj), pro určené období ve °C Průměrné Teplejší Chladnější A 20 °C / vlhk. tepl.: max. 15 –7 n.a. –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G neuvedeno neuvedeno –15

Tabulka č. 7

Statistické teplotní intervaly pro chladicí a otopné období (j = index intervalu, Tj = venkovní teplota, hj = počet hodin daného intervalu za rok)

CHLADICÍ OBDOBÍ j # Tj °C hj h 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 celkový počet hodin.: 2 602





OTOPNÉ OBDOBÍ j # Tj °C hj h Teplejší Průměrné Chladnější 1 až 8 – 30 až – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 celkový počet hodin.: 3 590 4 910 6 446

Tabulka č. 8

Počet provozních hodin podle typu klimatizátoru vzduchu a funkčního režimu (h/rok)

Typ/funkce klimatizátoru vzduchu Jednotka Otopné období Zapnutý stav Vypnutý stav pomocí termostatu Pohotovostní režim Vypnutý stav Režim zahřívání klikové skříně chlazení: HCE vytápění: HHE HTO HSB HOFF HCK Klimatizátory vzduchu, s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových Chladicí režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci chlazení h/rok 350 221 2 142 5 088 7 760 Chladicí a topný režim, pokud zařízení nabízí oba režimy Chladicí režim h/rok 350 221 2 142 0 2 672 Topný režim h/rok Průměrné 1 400 179 0 0 179 Teplejší 1 400 755 0 0 755 Chladnější 2 100 131 0 0 131 Topný režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci vytápění h/rok Průměrné 1 400 179 0 3 672 3 851 Teplejší 1 400 755 0 4 345 4 476 Chladnější 2 100 131 0 2 189 2 944 Dvoukanálové Chladicí režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci chlazení h/60 min. 1 neuv. neuv. neuv. neuv. Chladicí a topný režim, pokud zařízení nabízí oba režimy Chladicí režim h/60 min. 1 neuv. neuv. neuv. neuv. Topný režim h/60 min. 1 neuv. neuv. neuv. neuv. Topný režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci vytápění h/60 min. 1 neuv. neuv. neuv. neuv. Jednokanálové Chladicí režim h/60 min. 1 neuv. neuv. neuv. neuv. Topný režim h/60 min. 1 neuv. neuv. neuv. neuv.

3. Klimatizátory vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových

Tento oddíl popisuje pro chlazení a vytápění metodu výpočtu sezonní energetické účinnosti a roční spotřeby elektrické energie u klimatizátorů vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů.

3.1. SEER

SEER je chladicí faktor daného období a vypočte se takto:

SEER = QC / QCE Rovnice 1

kde:

QC je referenční roční potřeba chlazení [kWh/rok] vypočtená jako:

QC = Pdesignc * HCE Rovnice 2

kde:

Pdesignc je návrhové chladicí zatížení [kW], které se rovná deklarovanému chladicímu výkou Pdc(Tj) při venkovní teplotě Tj = Tdesignc;

HCE je ekvivalentní počet hodin v aktivním režimu pro chlazení [h] podle tabulky 8

QCE je roční spotřeba elektrické energie na chlazení [kWh/rok] vypočtená jako:

QCE = (QC / SEERon) + HTO · PTO + HCK ·PCK + HOFF · POFF + HSB · PSB Rovnice 3 Rovnice 4

kde:

Tj je teplota ve statistickém teplotním intervalu bin přiřazená statistickému teplotnímu intervalu bin s indexem j z tabulky 7;

j je index statistického teplotního intervalu bin;

n je počet statistických teplotních intervalů bin;

hj je počet hodin přiřazený statistickému teplotnímu intervalu bin s indexem j z tabulky 7;

Pc(Tj) je částečné zatížení pro chlazení při teplotě T j v intervalu bin vypočtené jako:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) Rovnice 5

kde:

Pdesignc je definováno výše;

pl(Tj) je koeficient částečného zatížení vypočtený jako (a v souladu s: pl(Tj) = 1.00 při Tj = Tdesignc):

pl(Tj) = (Tj– 16) / (Tdesignc – 16) Rovnice 6

Tdesignc je referenční návrhová teplota pro chladicí období ve °C z tabulky 5;

EERbin(Tj) je chladicí faktor specifický pro daný statistický teplotní interval bin j, vypočtený podle níže uvedených rovnic pro jednotky s pevně stanoveným, odstupňovaným, nebo proměnlivým výkonem, kde:

3.1.1. Pro jednotky s pevně stanoveným výkonem

vypočtěte vztažné body EERbin(Tj) pro níže specifikované teploty statistického teplotního intervalu bin pro použití při interpolacích a extrapolacích hodnot EERbin(Tj) v jiných statistických teplotních intervalech.

Vypočtěte pro Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Rovnice 7

pro Tj = 30, 25, 20 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) * [1 – Cdc * (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj))] Rovnice 8

kde:

EERd(Tj) je deklarovaný chladicí faktor při specifikované venkovní teplotě Tj podle prohlášení výrobce v tabulce 1;

Pc(Tj) je částečné zatížení při teplotě v intervalu bin Tj = 30, 25, 20 °C definované v rovnici 5.

Pdc(Tj) je deklarovaný chladicí výkon při specifikované venkovní teplotě Tj podle prohlášení výrobce v tabulce 1;

Cdc je koeficient ztráty energie při chlazení, který má buď standardní hodnotu 0,25, nebo je roven Cdh (pro ohřev) nebo se stanoví pomocí zkoušek a vypočte pro Tj = 20 °C takto:

Cdc = (1 – EERcyc / EERd(Tj) / (1 – Pcycc / Pdc(Tj)) Rovnice 9

kde:

EERcyc je průměrný chladicí faktor v intervalu cyklické zkoušky (aktivní režim a režim vypnuto), který se vypočítá jako podíl integrovaného chladicího výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh];

Pcycc je (časově vážený) průměrný chladicí výkon [kW] v intervalu cyklické zkoušky (aktivní režim a režim vypnuto);

Hodnoty EERbin(Tj) v ostatních intervalech bin se vypočtou takto:

— pro intervaly bin j při venkovních teplotách mezi Tj < 35 °C a Tj > 20 °C, které neodpovídají Tj = 30 °C nebo 25 °C se EERbin(Tj) vypočte lineární interpolací z nejbližších dvou vztažných bodů.

— pro intervaly bin j při venkovní teplotě Tj vyšší než 35 °C jsou hodnoty EERbin(Tj) stejné jako EERbin(Tj = 35 °C).

— pro intervaly bin j při venkovní teplotě Tj nižší než 20 °C jsou hodnoty EERbin(Tj) stejné jako EERbin(Tj = 20 °C).

3.1.2. Pro stupňové jednotky

Vypočtěte vztažné body EERbin(Tj) pro níže specifikované teploty statistického teplotního intervalu bin pro použití při interpolacích a extrapolacích hodnot EERbin(Tj) v jiných statistických teplotních intervalech.

Výrobce deklaruje pro každou zkušební podmínku chladicí výkon (Pdc(Tj)) a účinnost (EERd(Tj)) zařízení při obou nastaveních, která se označí „_ hi “ u nastavení, při kterém je dosaženo nejvyššího výkonu and „_ lo “ u nastavení, při kterém je dosaženo nižšího výkonu. Vztažné body EERbin(Tj) se vypočtou z hodnot Pdchi, Pdclo a EERd hi, EERdlo pro výkon a účinnost takto:

Pro Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi Rovnice 10

pro Tj = 30, 25, 20 °C:

jestliže Pdesignc * pl(Tj) *( 1 – tolerance) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc * pl(Tj) * (1 + tolerance), potom:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Rovnice 11

kde:

tolerance = 10 % Rovnice 12

jestliže Pdesignc * pl(Tj) * (1 – tolerance) ≤ Pdc(Tj)hi ≤ Pdesignc * pl(Tj) * (1 + tolerance), potom:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Rovnice 13

kde tolerance odpovídá výše uvedené definici.

jestliže Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , potom:

Rovnice 14

jinak:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo)] Rovnice 15

kde:

EERd(Tj)hi a EERd(Tj)lo jsou deklarované hodnoty účinnosti z tabulky 1;

Pdc(Tj)hi a Pdc(Tj)lo jsou deklarované hodnoty výkonu z tabulky 1;

Pc(Tj) je částečné zatížení pro bin j, je-li Tj 20, 25, 30 a 35 °C;

Cdc je koeficient ztráty energie při chlazení, který má buď standardní hodnotu 0,25, nebo je roven Cdh (pro vytápění) nebo se stanoví pomocí zkoušek a vypočte pro Tj = 35 °C takto:

Cdc = (1 – EERcyc / EERd(Tj) lo / (1 – Pcycc / Pdc(Tj) lo ) Rovnice 16

kde:

EERcyc a Pcycc odpovídají výše uvedené definici;

Hodnoty EERbin(Tj) pro intervaly bin j při venkovních teplotách Tj jiných než Tj = 35, 30, 25 a 20 °C se vypočítají podle stejných pravidel, jaká se používají pro jednotky s pevně stanoveným výkonem.

3.1.3. Pro jednotky s proměnlivým výkonem

Vypočtěte záchytné body EERbin(Tj) pro níže specifikované teploty statistického teplotního intervalu bin pro použití při interpolacích a extrapolacích hodnot EERbin(Tj) v jiných statistických teplotních intervalech.

Jestliže regulace výkonu jednotky umožňuje, aby byla provozována s výkonem Pdc(Tj) odpovídajícím požadovanému částečnému zatížení Pdesignc * (pl(Tj) ± tolerance) , předpokládá se, že EERbin(Tj) pro interval bin j je roven EERd(Tj).

Vypočtěte pro Tj = 35, 30, 25 a 20 °C:

jestliže Pdesign*pl(Tj)*(1-tolerance) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1+tolerance), potom:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Rovnice 17

kde:

tolerance, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) a EERd(Tj) odpovídají výše uvedené definici

jinak: použijte postup výpočtu pro stupňové jednotky.

3.2. SCOP

SCOP je sezonní topný faktor pro ohřev. Výpočet faktoru SCOP je pro stanovené otopné období (průměrné, teplejší, chladnější) specifický, protože příslušné intervaly bin, referenční návrhová teplota a návrhové zatížení jsou pro dané otopné období specifické. Níže uvedené výpočty představují obecný postup, který bude nutno pro každé stanovené otopné období opakovat.

Sezonní topný faktor pro topení se vypočte takto:-

SCOP = QH / QHE Rovnice 18

kde:

QH je referenční roční potřeba tepla [kWh/rok] vypočtená jako:

QH = Pdesignh * HHE Rovnice 19

kde:

Pdesignh je návrhové zatížení pro vytápění [kW], které se vypočítá z deklarovaného bivalentního bodu Tbiv (Tbiv dává pl(Tj) pro Tj=Tbiv) a deklarovaného výkonu Pdh(Tj) při Tj=Tbiv. Pdesignh, jak je deklarováno v tabulce 1, představuje tepelné zatížení při provozní podmínce Tj=Tdesignh, kde pl(Tj) = 1,00;

HHE je ekvivalentní počet hodin v aktivním režimu pro vytápění [h] podle tabulky 8

QHE je sezonní spotřeba elektrické energie na vytápění [kWh/rok] vypočtená jako:

QHE = (QH / SCOPon) + HTO · PTO + HCK · PCK + HOFF · POFF + HSB · PSB Rovnice 20

kde:

QH odpovídá výše uvedenému;

HTO , HCK , HOFF , HSB jsou sezonní počty hodin provozu (h/rok) pro vytápění v režimech ve vypnutém stavu pomocí termostatu, zahřívání klikové skříně, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu podle tabulky 8;

PTO , PCK , POFF , PSB je elektrický příkon [kW] v režimech ve vypnutém stavu pomocí termostatu, zahřívání klikové skříně, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu;

SCOPon je průměrný sezonní topný faktor získaný ze sezonních topných faktorů a vážený počtem hodin otopného období, ve kterých je splněna podmínka statistického teplotního intervalu bin, včetně záložní spotřeby energie pro statistické teplotní intervaly bin, kde Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Rovnice 21

kde:

Tj, j, n, a hj odpovídají dříve uvedeným definicím;

Ph(Tj) je topné zatížení v intervalu bin j vypočtené jako:

Ph(Tj) = Pdesignh * pl(Tj) Rovnice 22

kde:

pl(Tj) = (Tj – 16) / (Tdesignh – 16) Rovnice 23

Tdesignh je referenční návrhová teplota pro otopné období ve °C z tabulky 5, která je dána určeným otopným obdobím;

elbu(Tj) je výkon záložního ohřívače [kW] pro interval bin j potřebný k zajištění částečného zatížení při vytápění, jestliže je deklarovaný výkon nedostatečný, a vypočte se takto:

jestliže Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj) Rovnice 24 jestliže Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Rovnice 25

Pdh(Tj) je deklarovaný topný výkon uplatnitelný na interval bin j, který se vypočítá pomocí deklarovaných hodnot Pdh(Tj) ve zkušebních bodech Tj = – 15, – 7, 2, 7, 12 °C a/nebo Tbiv, jejichž dostupnost záleží na tom, které otopné období je určeno (potřebné deklarované body podle otopného období viz tabulka 6). Pdh(Tj) pro jiné než specifikované intervaly bin se vypočítá pomocí lineární interpolace deklarovaných výkonů Pdh(Tj) při nejbližších venkovních teplotách. Výjimku z tohoto pravidla lze učinit pouze v případě, když průměrné otopné období a chladnější otopné období nejsou jedním z určených období (tj. COP(– 15) není k dispozici), přičemž hodnoty COPbin(Tj) pro vnější teploty – 8, – 9 a – 10 °C lze lineárně extrapolovat z COPd(Tj) vztažných bodů při –7 °C and 7 °C pro jednotky s pevně stanoveným výkonem. U jednotek s proměnlivým výkonem se tyto hodnoty extrapolují z COPd(– 7) a COPd(Tbiv). V případě Tbiv = – 7 °C se předpokládá, že se hodnoty COP(– 8), COP(– 9) a COP(– 10) rovnají COP(– 7); Jestliže určené otopné období je „chladnější“ a nejnižší Pdh je při – 15 °C, výkony pro Pdh s Tj < – 15 °C vycházejí z extrapolací z hodnot při Tj = – 15 °C a – 7 °C.

COPbin(Tj) je topný faktor specifický pro daný statistický teplotní interval bin j, vypočtený podle níže uvedených rovnic pro pevně stanovený, odstupňovaný, nebo proměnlivý výkon, kde:

3.2.1. Pro jednotky s pevně stanoveným výkonem

Vypočtěte záchytné body COPbin(Tj) pro níže specifikované teploty statistického teplotního intervalu pro použití při interpolacích a extrapolacích hodnot COPbin(Tj) v jiných statistických teplotních intervalech.

Vypočtěte pro Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10)), Tbiv:

jestliže Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (za této podmínky běží jednotka s pevně stanoveným výkonem v cyklickém provozu)

COPbin(Tj)) = COPd(Tj) * [1 – Cdh * (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj))] Rovnice 26

jinak, jestliže Pdh(Tj) < Ph(Tj) (to odpovídá situaci, kdy je pro zajištění topného zatížení požadováno záložní vytápění):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Rovnice 27

kde:

COPd(Tj) je topný faktor při specifikované venkovní teplotě Tj podle prohlášení výrobce v tabulce 1;

Pdh(Tj) je topný výkon při specifikované venkovní teplotě Tj podle prohlášení výrobce v tabulce 1;

Ph(Tj) je částečné zatížení v kW při specifikované venkovní teplotě Tj definované v rovnici 5.

Cdh je koeficient ztráty energie při vytápění, který má buď standardní hodnotu 0,25, nebo je roven Cdc (pro chlazení) nebo se stanoví pomocí zkoušek a vypočte pro Tj = 12 °C takto:

Cdc = (1 – COPcyc / COPd(Tj) / (1 – Pcych / Pdh(Tj)) Rovnice 28

kde:

COPcyc je průměrný topný faktor v intervalu cyklické zkoušky (aktivní režim a režim vypnuto), který se vypočítá jako podíl integrovaného topného výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh];

Pcych je (časově vážený) průměrný topný výkon [kW] v intervalu cyklické zkoušky (aktivní režim a režim vypnuto);

Hodnoty COPbin(Tj) v ostatních intervalech bin se vypočtou takto: — pro intervaly bin j s venkovními teplotami Tj mezi 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (viz poznámky pod čarou 6, 7) a Tbiv, se výpočet COPbin(Tj) provede z lineární interpolace a extrapolace z nejbližších dvou známých vztažných bodů; — výjimku z tohoto pravidla lze učinit pouze v případě, když průměrné otopné období a chladnější otopné období nejsou jedním z určených období (tj. COP(– 15) není k dispozici), přičemž hodnoty COPbin(Tj) pro vnější teploty – 8, – 9 a – 10 °C lze lineárně extrapolovat z COP vztažných bodů při – 7 °C and 7 °C; — pro intervaly bin j s venkovní teplotou Tj vyšší než 12 °C COPbin(Tj) se výpočet provede pomocí lineární extrapolace s venkovní teplotou vycházející ze vztažných bodů COPbin(Tj) s Tj = 7 a Tj = 12; — pro intervaly bin j s venkovní teplotou Tj nižší než Tol se COPbin(Tj) rovná „1“, abychom se vyhnuli dělení nulou, ale ve skutečnosti tato hodnota nemá význam, protože [Ph(Tj)-elbu(Tj)] v rovnici pro SCOPon (rovnice 20) se rovná nule.

3.2.2. Pro stupňové jednotky

Vypočtěte záchytné body COPbin(Tj) pro níže specifikované teploty statistického teplotního intervalu pro použití při interpolacích a extrapolacích hodnot COPbin(Tj) v jiných statistických teplotních intervalech.

Výrobce deklaruje pro každou vyžadovanou zkušební podmínku (s venkovními teplotami Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (viz poznámky pod čarou 6, 7) a Tbiv v závislosti na určeném otopném období) topný výkon (Pdh(Tj)) a topný faktor (COPd(Tj)) zařízení při obou možných nastaveních, která se označí „_ hi “ u nastavení, při kterém je dosaženo nejvyššího výkonu and „_ lo “ u nastavení, při kterém je dosaženo nižšího výkonu. Vztažné body COPbin(Tj) se vypočtou z hodnot Pdhhi, Pdhlo a/nebo COPdhi, COPdlo pro výkon a účinnost takto:

Vypočtěte pro Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (viz poznámky pod čarou 6, 7), Tbiv:

jestliže Pdesignh * pl(Tj) * (1-tolerance) ≤ Pdhlo ≤ Pdesignh * pl(Tj) * (1+tolerance), potom

COPbin(Tj) = COPdlo Rovnice 29

kde tolerance odpovídá dříve uvedené definici.

jestliže Pdesignh * pl(Tj) * (1 – tolerance) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh * pl(Tj) * (1 + tolerance), potom

COPbin(Tj) = COPdhi Rovnice 30

kde tolerance odpovídá dříve uvedené definici.

jinak jestliže Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo a Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi , potom

Rovnice 31

jinak:

COPbin(Tj) = COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo)] Rovnice 32

kde:

COPd(Tj)hi a COPd(Tj)lo jsou deklarované hodnoty topných faktorů v tabulce 1;

Pdh(Tj) hi a Pdh(Tj)lo jsou hodnoty deklarované v tabulce 1;

Ph(Tj) je tepelné zatížení pro interval bin j s Tj rovnající se 7, 2, – 7, – 15 °C (viz poznámky pod čarou 6, 7);

Cdhlo je koeficient ztráty energie při vytápění, který má buď standardní hodnotu 0,25, nebo je roven Cdc (pro chlazení) nebo se stanoví pomocí zkoušek a vypočte pro Tj = 12 °C takto:

Cdc = (1 – COPcyc / COPd(Tj) lo ) / (1 – Pcych / Pdh(Tj) lo ) Rovnice 33

kde:

COPcyc a Pcych odpovídají dříve uvedené definici;

Hodnoty COPbin(Tj) pro intervaly bin j při venkovních teplotách Tj jiných než Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (viz poznámky pod čarou 6, 7) se vypočítají podle stejných pravidel, jaká se používají pro jednotky s pevně stanoveným výkonem.

3.2.3. Pro jednotky s proměnlivým výkonem

Vypočtěte záchytné body COPbin(Tj) pro níže specifikované teploty statistického teplotního intervalu pro použití při interpolacích a extrapolacích hodnot COPbin(Tj) v jiných statistických teplotních intervalech.

Jestliže regulace výkonu jednotky umožňuje, aby byla provozována s deklarovaným výkonem Pdh(Tj) odpovídajícím požadovanému částečnému zatížení Pdesignh*(pl(Tj) ± tolerance) , předpokládá se, že COPbin(Tj) pro interval bin j je roven COPd(Tj);

Vypočtěte pro Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15° C (viz poznámky pod čarou 6, 7):

jestliže Pdesign * pl(Tj) * (1-tolerance) ≤ Pdc(Tj) ≤ Pdesign * pl(Tj) * (1+tolerance), potom:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Rovnice 34

kde:

tolerance, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) a COPd(Tj) odpovídají dříve uvedeným definicím;

jinak: použijte postup výpočtu pro stupňové jednotky.

3.3. Stanovení PTO, PSB, POFF a PCK

3.3.1. Stanovení PTO

Spotřeba elektrické energie při vypnutém stavu pomocí termostatu se získá během cyklických zkoušek potřebných pro stanovení hodnot Cd and Cc.

Pokud se neprovede žádná cyklická zkouška, po zkoušce při 20 °C v režimu chlazení (pouze pro chlazení nebo reverzibilní jednotky) se bod nastavení termostatu zvyšuje, dokud se kompresor nezastaví. Pro stanovení spotřeby při vypnutém stavu pomocí termostatu za dobu nejméně jedné hodiny se spotřeba v pohotovostním režimu odečte od naměřené celkové spotřeby energie jednotky.

3.3.2. Stanovení PSB

Při teplotě okolního prostředí 35 °C v režimu chlazení regulační zařízení zastaví jednotku. Po deseti minutách se změří zbytková spotřeba energie a považuje se za spotřebu energie v pohotovostním režimu.

U jednotek, které jsou určeny pouze k vytápění, se měření provedou stejným způsobem, ale při teplotě okolního prostředí 12 °C.

3.3.3. Stanovení POFF

Po zkoušce v pohotovostním režimu by se jednotka měla přepnout do režimu vypnuto, ale měla by zůstat připojená k síti. Po deseti minutách se změří zbytková spotřeba energie a považuje se za spotřebu energie v režimu vypnuto.

Jestliže není jednotka vybavena vypínačem do režimu vypnuto (např. vnitřní jednotka (jednotky) u dělených jednotek), předpokládá se, že spotřeba energie v režimu vypnuto se rovná spotřebě energie v pohotovostním režimu.

3.3.4. Stanovení PCK

Zkouška se provádí v topném režimu při okolní teplotě 2 °C. Regulační zařízení zastaví jednotku po nejméně 20 minutách provozu vytápění a měří se spotřeba energie jednotky po dobu osmi hodin. Jestliže jednotka není vybavena funkcí vytápění, provozuje se v režimu chlazení. Vypočte se průměrný příkon za osm hodin.

Pro stanovení spotřeby energie při ohřevu klikové skříně se od této naměřené spotřeby energie odečte spotřeba energie v pohotovostním režimu.

4. Jednokanálové klimatizátory vzduchu a dvoukanálové klimatizátory vzduchu

4.1. EER

Chladicí faktor EERd(Tj) pro jednokanálové klimatizátory vzduchu a dvoukanálové klimatizátory vzduchu je deklarován pro Tin a Tj za standardních jmenovitých podmínek a vypočte se takto:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Rovnice 35

kde:

Pdc(Tj) je deklarovaný výkon pro chlazení v kW, za standardních jmenovitých podmínek, jak vyžaduje tabulka 4;

PEER je celkový elektrický příkon spotřebiče (tak, jak byl dodán) v kW, za standardních jmenovitých podmínek, jak vyžaduje tabulka 4.

4.2. COP

Topný faktor COPd pro jednokanálové klimatizátory vzduchu a dvoukanálové klimatizátory vzduchu je deklarován pro Tin a Tj za standardních jmenovitých podmínek a vypočte se takto:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Rovnice 36

kde:

Pdh(Tj) je deklarovaný výkon pro vytápění v kW (pouze parního oběhu), za standardních jmenovitých podmínek popsaných v tabulce 4;

PCOP je celkový elektrický příkon spotřebiče v kW za standardních jmenovitých podmínek popsaných v tabulce 4.

4.3. Sezonní spotřeba elektrické energie

Spotřeba elektrické energie QDD v kWh/60 min. dvoukanálových klimatizátorů se vypočte pro chlazení a vytápění takto:

pro chlazení QDD = HCE · PEER + HTO · PTO + HSB · PSB + HOFF · POFF + HCK · PCK Rovnice 37 pro vytápění QDD = HHE · PCOP + HTO · PTO + HSB · PSB + HOFF·POFF + HCK · PCK Rovnice 38

kde:

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK jsou počty hodin provozu (h) pro chlazení, případně vytápění v aktivním režimu, režimu ve vypnutém stavu pomocí termostatu, režimu vypnuto a v režimu zahřívání klikové skříně podle tabulky 8;

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK jsou průměrné hodnoty spotřeby elektrické energie pro jmenovitý příkon pro chlazení (PEER) nebo vytápění (PCOP), v režimu ve vypnutém stavu pomocí termostatu, pohotovostním režimu, režimu vypnuto a režimu zahřívání klikové skříně podle prohlášení výrobce;

Spotřeba elektrické energie u jednokanálových klimatizátorů QSD v kWh/60 min se vyjádří pouze pro funkci aktivního režimu s použitím jedné z těchto hodnot jako ekvivalentu počtu hodin v aktivním režimu (HCE, HHE):

pro chlazení QSD = HCE·PEER Rovnice 39 pro vytápění QSD = HHE·PCOP Rovnice 40

kde:

PEER a PCOP odpovídají výše uvedeným definicím.

Příloha A: Na níže uvedeném grafu je (pro vytápění) znázorněn vztah mezi bivalentním bodem Tbiv a částečným zatížením včetně návrhového zatížení pro vytápění při Tdesignh (kdy se částečné zatížení rovná 1). V oblasti, ve které částečné zatížení překračuje deklarovaný výkon, se předpokládá, že požadavky budou zajištěny elektrickým záložním vytápěním.

ODDÍL 2 – KOMFORTNÍ VENTILÁTORY

1. Definice

(1) „Komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro zajištění osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;

(2) „Příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).

(3) „Provozní hodnotou“ (SV) [(m3/min)/W] se v případě komfortních ventilátorů rozumí poměr maximálního průtoku ventilátoru [m3/min] k příkonu ventilátoru [W];

(4) „Maximálním průtokem ventilátoru“ (F) se rozumí průtok vzduchu komfortního ventilátoru při maximálním nastavení [m3/min], měřeno na výstupu ventilátoru při vypnutém stavu oscilačního mechanismu (použije-li se);

(5) „Oscilačním mechanismem“ se rozumí schopnost komfortního ventilátoru automaticky měnit směr proudění vzduchu, zatímco je ventilátor v provozu;

(6) „Spotřebou elektrické energie ventilátoru“ (Q) [kWh/rok] se rozumí roční spotřeba elektrické energie komfortního ventilátoru;

(7) „Hladinou akustického výkonu ventilátoru“ se rozumí hladina akustického výkonu A komfortního ventilátoru při maximálním průtoku ventilátoru, měřeno na straně výstupu;

(8) „Počtem hodin v aktivním režimu ventilátoru“ ( HCE ) se rozumí předpokládaný počet hodin [h/rok], kdy je ventilátor v provozu při maximálním průtoku ventilátoru, jak je popsáno v části 2 tabulce 10.

2. Tabulky

Tabulka č. 9

Informační list pro komfortní ventilátory

Informace k určení modelu/ů, na který/é se informace vztahují [vyplňte podle potřeby]





Popis Označení Hodnota Jednotka Maximální průtok ventilátoru F [x,x] m3/min Příkon ventilátoru P [x,x] W Provozní hodnota SV [x,x] (m3/min)/W Spotřeba v pohotovostním režimu PSB [x,x] W Hladina akustického výkonu LWA [x] dB(A) Norma pro měření provozní hodnoty [zde uveďte odkaz na použitou normu pro měření] Kontaktní osoby, které poskytnou další informace Uveďte alespoň jméno, funkci, poštovní adresu, elektronickou adresu a telefonní číslo.





Tabulka č. 10

Provozní hodiny komfortních ventilátorů

Jednotka Aktivní režim Pohotovostní režim Vypnutý stav HCE HSB HOFF Komfortní ventilátor hrs/a 320 1 120 0

3. Provozní hodnota a roční spotřeba elektrické energie

3.1. Provozní hodnota

Provozní hodnota SV [m3/min/W] komfortních ventilátorů se vypočte takto:

SV = F / PF Rovnice 41

kde:

F je maximální průtok ventilátoru [m3/min];

PF je příkon ventilátoru[W].

3.2. Sezonní spotřeba elektrické energie

Sezonní spotřeba elektrické energie Q [kWh/a] komfortních ventilátorů se vypočte takto:

Q = HCE · PF + HSB · PSB Rovnice 42

kde:

HCE , HSB jsou počty provozních hodin v aktivním režimu a v pohotovostním režimu uvedené v tabulce 10 [h/rok];

PF je jmenovitý příkon ventilátoru [kW];

PSB je spotřeba energie v pohotovostním režimu [kW].

Pro spotřebu energie v pohotovostním režimu (PSB ) se použije stejná zkušební metoda jako pro klimatizační zařízení.

Příkon elektrického ventilátoru se měří se zapnutým oscilačním mechanismem. Průtok se měří bez oscilací.

ODDÍL 3 – OBECNÁ HLEDISKA

ZKUŠEBNÍ PROTOKOL

Pro účely posuzování shody výrobce zpracuje a na požádání orgánů dohledu nad trhem předloží zkušební protokoly a veškerou dokumentaci potřebnou k doložení informací deklarovaných výrobcem.

Zkušební protokoly obsahují všechny důležité informace o měřeních, mimo jiné tyto:

— příslušná schémata a tabulky se zjištěnými hodnotami teplot, relativní vlhkosti, částečných zatížení, průtoků, napětí/kmitočtu / harmonického zkreslení během období zkoušky (zkoušek) a pro všechny příslušné zkušební body,

— popis zkušební metody (zkušebních metod), prostoru laboratoře a okolních podmínek, fyzikální nastavení zkušebního zařízení s uvedením polohy částí snímajících údaje (např. čidel) a zařízení na zpracování dat, jakož i provozní rozsah a přesnost měření,

— nastavení zkoušené jednotky, popis funkce automatického přepínání nastavení (např. mezi režimem vypnuto a pohotovostním režimem),

— popis postupu provedené zkoušky, např. za účelem dosažení rovnovážných podmínek.

Pro jednotky s proměnlivým výkonem, u kterých jsou deklarovány hodnoty EER, COP a výkony, musí být tyto hodnoty uvedeny pro stejná nastavení kmitočtu pro stejné podmínky částečného zatížení.

Zkušební protokol obsahuje výsledky zkoušky (zkoušek) při částečném zatížení a výpočet EER nebo COP, referenční SEER/SCOP a referenční SEERon/SCOPon, pokud to připadá v úvahu.

Ve zkušebním protokolu vycházejí vypočtené hodnoty EER/COP a referenční hodnoty SEER/SEERon/SCOP/ SCOPon z hodnot deklarovaných výrobcem za podmínky, že uvedené hodnoty jsou v rámci přípustných tolerancí.

Jestliže tento dokument nepopisuje podmínky měření, výpočty nebo jiné aspekty, výrobce použije měření a výpočty provedené s využitím spolehlivých, přesných a opakovatelných metod, které zohledňují nejmodernější obecně uznávané vědecké poznatky a jejichž výsledky vykazují nízkou míru nejistoty, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

(1) Tyto prozatímní metody by měly být nakonec nahrazeny harmonizovanou normou, příp. normami. Jakmile bude k dispozici, bude odkaz resp. odkazy na harmonizovanou normu, popř. normy zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s články 9 a 10 směrnice 2009/125/ES.

(2) Úř. věst. L 161, 14.6.2006, s. 1.

(3) Třetí hodnocení změny klimatu IPCC z roku 2001. Zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Změna klimatu, Vědecké hodnocení IPCC, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (a kol..) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5) V případě dělených zařízení se údaje uvedou při poměru výkonu 1.

(6) V případě stupňových jednotek výkonu se v každém poli v oddíle „deklarovaný výkon jednotky“ a „deklarovaný EER/COP jednotky“ uvedou dvě hodnoty oddělené lomítkem („/“). Počet desetinných číslic v poli udává přesnost vykazování.

(7) Pokud je zvolena výchozí Cd=0,25, nejsou vyžadovány cyklické zkoušky (ani výsledky z nich). V opačném případě se vyžaduje hodnota cyklické zkoušky pro vytápění nebo chlazení.

(8) V případě jednokanálových klimatizátorů vzduchu není do kondenzátoru (výparníku) při chlazení (vytápění) přiváděn venkovní vzduch, ale vzduch z uzavřeného prostoru.

(9) Tj = – 7 °C není požadována pro „teplejší“ otopné období.

(10) Tj = – 15 °C není požadována pro „teplejší“ a „průměrné“ otopné období.