ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Na označení pneumatiky by měla být uvedena informace o přilnavosti pneumatik, které jsou zvlášť navrženy pro jízdu za náročných sněhových a ledových podmínek. Informace o přilnavosti na sněhu by měly vycházet z předpisu EHK OSN č. 117 v aktuálním znění použitelném pro Unii (dále jen „předpis EHK OSN č. 117“) a piktogram „horský symbol“, který je v něm obsažen, by měl být uveden na označení pneumatiky, která splňuje minimální hodnoty indexu přilnavosti na sněhu stanovené v uvedeném předpisu. Informace o přilnavosti na ledu by měly být po formálním přijetí normy ISO 19447 založeny na ní a na označení pneumatiky, která splňuje minimální hodnoty indexu přilnavosti na ledu v ní stanovené, by měl být uveden piktogram označující přilnavost na ledu. Do přijetí normy ISO 19447 by přilnavost na ledu měla být vyhodnocována na základě spolehlivých, přesných a opakovatelných metod, které zohlední obecně uznávané nejmodernější poznatky. Označení pneumatiky, která splňuje minimální normy přilnavosti na ledu, by mělo obsahovat piktogram přilnavosti na ledu uvedený v příloze I.
k)

do přílohy IV spolunormotvůrci zapracovali nové ustanovení, které umožní dodavatelům a distributorům v případě potřeby objasnit, že pneumatiky pro jízdu na ledu jsou určeny speciálně pro vozovky, na jejichž povrchu se vyskytuje led a ztvrdlý sníh, a měly by být používány pouze za velmi nepříznivých povětrnostních podmínek a že jejich použití za méně nepříznivých povětrnostních podmínek by mohlo mít za následek nedostatečný výkon, zejména pokud jde o přilnavost za mokra, manipulaci a opotřebení;
9.

Hlavní zlepšení lze shrnout takto: — Zařízení v soukromém vlastnictví (čl. 3 odst. 5 a čl. 4 odst. 2 písm. a)): úřadu OLAF bude v souladu s příslušnými právními zárukami umožněn přístup k zařízením v soukromém vlastnictví, a to v míře, v jaké jsou používána pro pracovní účely, a ve stejném rozsahu jako pro vnitrostátní vyšetřovací orgány, pokud jde o vnější vyšetřování; co se týče vnitřního vyšetřování, odkazuje se na rozhodnutími přijatá příslušným orgánem, institucí nebo jiným subjektem. — Přístup k informacím o transakcích na bankovních účtech (čl. 7 odst. 3, 3a a 3b): bylo nalezeno kompromisní znění, jímž se právo úřadu OLAF na přístup omezuje na rozsah přístupu k informacím o bankovních účtech, který mají vnitrostátní vyšetřovací orgány. — Kontrolor procesních záruk (články 9a a 9b): byla dohodnuta nezávislá funkce, jež administrativně spadá pod dozorčí výbor; do působnosti kontrolora patří i pravidla použitelná na vyšetřování prováděná úřadem OLAF, zejména procesní náležitosti a základní práva; kontrolor může vydávat doporučení generálnímu řediteli úřadu OLAF. — Přístup ke zprávám úřadu OLAF (čl. 10 odst. 3b): dotčená osoba může požádat o přístup k závěrečné zprávě úřadu OLAF za podmínky, že příslušné vnitrostátní orgány, které vedou následné vnitrostátní soudní řízení, dají ve lhůtě 12 měsíců výslovný souhlas. — Přípustnost důkazů (článek 11): byla posílena přípustnost zpráv úřadu OLAF jako důkazů přípustných ve správních řízeních a komunikace s úřadem OLAF ohledně otázek souvisejících s přípustností, které se vyskytly. — Vyšší procesní standardy ve vyšetřováních vedených úřadem OLAF na podporu EPPO (čl. 12e odst. 3): na základě stanoviska dozorčího výboru úřadu OLAF Evropský parlament požádal, aby pro úřad OLAF platily procesní standardy rovnocenné standardům v trestním vyšetřování za účelem ochrany přípustnosti důkazů v následném trestním řízení; nalezený kompromis ukládá EPPO povinnost úzce spolupracovat s úřadem OLAF, aby bylo zajištěno dodržování procesních záruk, avšak bez rozšíření působnosti úřadu OLAF. — Spolupráce mezi úřadem OLAF a EPPO (články 12b až 12 g): byl nalezen kompromis, kdy úřad OLAF potřebuje k provádění doplňujících vyšetřování souhlas EPPO; EPPO se musí vyjádřit, avšak není povinen své námitky úřadu OLAF zdůvodňovat. — Dozorčí výbor (článek 15): byl upraven přístup dozorčího výboru ke spisům úřadu OLAF, čímž byl vyřešen dlouho trvající spor mezi oběma orgány. — Podávání zpráv o navazujících opatřeních orgány členských států úřadu OLAF (články 11 a 16): bylo stanoveno zlepšení s cílem umožnit úřadu OLAF lépe monitorovat případy a odhalovat nedostatky.
(19)

Jsou-li přijímána opatření v návaznosti na porušení zásad právního státu, je zásadní řádně chránit oprávněné zájmy konečných příjemců a příjemců. Při zvažování toho, jaká opatření mají být přijata, by Komise měla brát v úvahu jejich možný dopad na konečné příjemce a příjemce. Vzhledem k tomu, že platby Komise členským státům ve sdíleném řízení jsou právně nezávislé na platbách vnitrostátních orgánů příjemcům, nemělo by se mít za to, že vhodná opatření podle tohoto nařízení ovlivňují dostupnost finančních prostředků pro platby příjemcům v souladu s platebními lhůtami stanovenými v příslušných odvětvových a finančních pravidlech. Rozhodnutí přijatá podle tohoto nařízení a povinnosti vůči konečným příjemcům nebo příjemcům stanovené v tomto nařízení jsou součástí použitelného práva Unie, pokud jde o využívání finančních prostředků ve sdíleném řízení. Členské státy, jichž se opatření týkají, by měly Komisi pravidelně podávat zprávy o plnění svých povinností vůči konečným příjemcům nebo příjemcům. Podávání zpráv o dodržování platebních povinností vůči příjemcům stanovených v příslušných odvětvových a finančních pravidlech by mělo Komisi umožnit ověřit, zda rozhodnutí podle tohoto nařízení nemají žádný přímý ani nepřímý dopad na platby, které mají být provedeny podle příslušných odvětvových a finančních pravidel. Za účelem posílení ochrany konečných příjemců nebo příjemců by Komise měla na internetových stránkách nebo internetovém portálu poskytovat informace a pokyny a současně i vhodné nástroje k tomu, aby ji bylo možné informovat o jakémkoli porušení právní povinnosti vládních subjektů a členských států pokračovat v provádění plateb i po přijetí opatření podle tohoto nařízení. Komise by se měla těmito informacemi podrobněji zabývat, aby ověřila, zda byla dodržena příslušná pravidla, zejména [článek 63, čl. 68 odst. 1 písm. b) a článek 98] nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/... (13) ((+))+. Je-li to nezbytné k zajištění toho, aby jakákoli částka splatná vládními subjekty nebo členskými státy byla skutečně vyplacena konečným příjemcům nebo příjemcům, měla by Komise získat zpět již uskutečněné platby nebo případně provést finanční opravu snížením podpory Unie poskytnuté na program v souladu s příslušnými odvětvovými a finančními pravidly.
9.

Postup přijímání a zrušení opatření by byl rovněž v souladu se zásadami objektivity, nediskriminace a rovného zacházení s členskými státy a měl by být prováděn na základě nestranného přístupu založeného na faktech. Zejména každý členský stát dotčený postupem vedoucím k případnému přijetí opatření by měl možnost vyjádřit se ke zjištěním, navrhnout nápravná opatření a předložit připomínky k přiměřenosti plánovaných opatření.
S cílem chránit práva akcionářů, členů clearingového systému a jiných věřitelů by měla být stanovena jasná pravidla ohledně ocenění aktiv a závazků ústřední protistrany a ohledně ocenění zacházení, jehož by se akcionářům, členům clearingového systému a jiným věřitelům dostalo, pokud by orgán příslušný k řešení krize nepřijal opatření k řešení krize. Mělo by se tak porovnat zacházení, jehož by se akcionářům, členům clearingového systému a jiným věřitelům skutečně dostalo při řešení krize, se zacházením, kterého by se jim dostalo, pokud by orgán příslušný k řešení krize nepřijal opatření k řešení krize ve vztahu k ústřední protistraně a namísto toho by byli vystaveni případným nevypořádaným závazkům podle ozdravného plánu ústřední protistrany nebo jiných ujednání v jejích provozních předpisech a ústřední protistrana by se likvidovala v běžném úpadkovém řízení. Použití výzvy k doplnění likvidity pro řešení krize, jež by měla být zahrnuta v provozních předpisech ústřední protistrany, je vyhrazeno pro orgán příslušný k řešení krize při řešení krize. Ústřední protistrana, správce či insolvenční správce ji využít nemohou, a tudíž by neměla být součástí zacházení, jehož by se akcionářům, členům clearingového systému a jiným věřitelům dostalo, pokud by orgán příslušný k řešení krize nepřijal opatření k řešení krize. Součástí zacházení, jehož by se akcionářům, členům clearingového systému a jiným věřitelům dostalo, pokud by orgán příslušný k řešení krize nepřijal opatření k řešení krize, by nemělo být ani jakékoli uplatnění pravomoci orgánu příslušného k řešení krize snížit výši zisků splatných členovi clearingového systému, který neselhal, které by překročilo smluvně dohodnuté omezení pro takové snížení.

Pokud by akcionáři, členové clearingového systému a jiní věřitelé obdrželi jako úhradu svých pohledávek nebo náhradu za ně částku nižší, než kterou by obdrželi, pokud by orgán příslušný k řešení krize nepřijal opatření k řešení krize ve vztahu k ústřední protistraně, a namísto toho by byli vystaveni případným nevypořádaným závazkům v souladu s pravidly ústřední protistrany při selhání nebo jinými smluvními ujednáními v jejích provozních předpisech a ústřední protistrana by se likvidovala v běžném úpadkovém řízení, měli by mít právo na úhradu rozdílu. Klienti by měli být zahrnuti do tohoto porovnání a měli by mít nárok na úhradu jakéhokoli rozdílu vyplývajícího ze zacházení pouze v případě, že existuje smluvní základ pro přímé pohledávky klientů vůči ústřední protistraně, čímž se z nich stanou věřitelé ústřední protistrany. Pouze v takových případech může orgán příslušný k řešení krize kontrolovat přímý dopad svých opatření. Uvedené porovnání by mělo být možné napadnout, a to odděleně od rozhodnutí o řešení krize. Členské státy by měly mít možnost svobodně rozhodnout o postupu pro úhradu jakéhokoli rozdílu v zacházení s akcionáři, členy clearingového systému a jinými věřiteli.
21.

První evropský seznam povolených látek by měla sestavit a Komisi navrhnout Evropská agentura pro chemické látky (ECHA). Do 15 let od přijetí tohoto evropského seznamu povolených látek provede agentura ECHA rovněž přezkum všech látek, směsí a složek na něm uvedených a zaujme k nim stanovisko. Do 9 let od vstupu této směrnice v platnost provede Komise přezkum fungování celého systému a předloží zprávu Parlamentu a Radě.
15.

Cílem tohoto nařízení (přepracovaného znění) je zlepšit účinnost a rychlost přeshraničního dokazování v Unii využitím výhod digitalizace pro zjednodušení a zefektivnění postupů pro předávání žádostí a zajištěním většího využívání přímého dokazování prostřednictvím videokonference. Bude například snazší vyslýchat osoby, aniž by byly nuceny cestovat do jiné země. Toto nařízení poskytne větší právní jistotu, a tím by mělo pomoci zabránit zpožděním a nepřiměřeným nákladům pro jednotlivce, podniky a orgány veřejné správy a povzbudit jednotlivce a podniky k ještě většímu zapojení do přeshraničních transakcí.
16.

Cílem návrhu je digitalizovat předávání žádostí o doručení písemností mezi příslušnými orgány v různých členských státech. Za tímto účelem toto nařízení vyzývá k vytvoření decentralizovaného informačního systému. Komise by měla být odpovědná za vytvoření, údržbu a budoucí vývoj referenčního prováděcího softwaru, a to v souladu se zásadami záměrné a standardní ochrany údajů, který by členské státy měly mít možnost používat namísto vnitrostátního informačního systému.
(15)

Zasílání prostřednictvím decentralizovaného informačního systému by mohlo být znemožněno z důvodu narušení systému. Jiné komunikační prostředky by mohly být vhodnější i za výjimečných okolností, které by mohly zahrnovat situace, kdy by konverze objemných písemností do elektronické podoby představovala pro odesílající subjekt nepřiměřenou administrativní zátěž, nebo kdy je původní písemnost v tištěné podobě nezbytná k posouzení její pravosti. Pokud se nepoužije decentralizovaný informační systém, mělo by být zasílání provedeno jinými nejvhodnějšími prostředky. Zasílání takovými jinými prostředky by mimo jiné mělo být provedeno co možná nejrychleji a bezpečným způsobem jinými zabezpečenými elektronickými prostředky nebo poštovní službou.
(12)

Předávání prostřednictvím decentralizovaného informačního systému by mohlo být znemožněno v důsledku narušení systému nebo povahy důkazů, například při předávání vzorků DNA nebo krve. Jiné komunikační prostředky by mohly být vhodnější i za mimořádných okolností, které by mohly zahrnovat situace, kdy by konverze objemné dokumentace do elektronické podoby představovala nepřiměřenou administrativní zátěž pro příslušné orgány, nebo kdy je původní dokument v tištěné podobě nezbytný k posouzení pravosti dokumentu. Pokud se nepoužije decentralizovaný informační systém, mělo by být předání provedeno jinými nejvhodnějšími prostředky. Předání takovými jinými prostředky by mimo jiné mělo být provedeno co možná nejrychleji a bezpečným způsobem jinými zabezpečenými elektronickými prostředky nebo poštovní službou.
(63)

Za účelem zjišťování případů porušení tohoto nařízení je nutné, aby příslušné orgány byly za účelem zajištění dokumentů oprávněny vstupovat do prostor, které nejsou soukromými obydlími fyzických osob. Přístup do těchto prostor je nutný, jestliže existuje důvodné podezření, že existují dokumenty a jiné údaje týkající se předmětu kontroly nebo šetření, které by mohly být důležité k prokázání porušení tohoto nařízení. Kromě toho je přístup do těchto prostor nezbytný, pokud fyzická či právnická osoba, která již byla požádána o informace, této žádosti nevyhoví, nebo pokud existují rozumné důvody, na jejichž základě lze mít za to, že i pokud by taková žádost byla vznesena, nebylo by jí vyhověno, nebo by byly odstraněny, pozměněny nebo zničeny dokumenty či informace, na které se vztahuje povinnost poskytovat informace.
(13)

Pokud účastníci finančního trhu neposkytnou investorům žádné vysvětlení ohledně toho, jak činnosti, do nichž investují, přispívají k environmentálním cílům, nebo pokud budou účastníci finančního trhu při vysvětlování toho, co je environmentálně udržitelná hospodářská činnost, používat rozdílné pojmy, bude pro investory nepřiměřeně obtížné různé finanční produkty ověřovat a porovnávat. Bylo zjištěno, že tato praxe odrazuje investory od investování do environmentálně udržitelných finančních produktů. Nedostatečná důvěra investorů má navíc na trh s udržitelnými investicemi závažné nepříznivé dopady. Dále se ukázalo, že vnitrostátní předpisy nebo tržní iniciativy přijaté za účelem řešení této otázky na vnitrostátní úrovni vedou k fragmentaci vnitřního trhu. Pokud budou účastníci finančního trhu zveřejňovat informace o tom, jakým způsobem a do jaké míry finanční produkty, které jsou poskytovány jako environmentálně udržitelné, investují do činností, jež splňují kritéria pro environmentálně udržitelné hospodářské činnosti podle tohoto nařízení, a pokud při tom budou používat kritéria společná pro celou Unii, mělo by to investorům umožnit porovnávat přeshraniční investiční příležitosti a společnosti, do nichž je investováno, by to mělo motivovat k tomu, aby zvýšily environmentální udržitelnost svých podnikatelských modelů. Kromě toho by investoři mohli investovat do environmentálně udržitelných finančních produktů v celé Unii s vyšší důvěrou, čímž by se zlepšilo fungování vnitřního trhu.
(17)

Nákup vybavení prostřednictvím nástroje Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, by měl pozitivní dopad na boj proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie. Podle uvedeného nástroje by byla stanovena povinnost zamezit zdvojování podpory Unie. Obdobně by program měl i zajistit, aby se zabránilo jakémukoli zdvojování podpory Unie, a v zásadě by měl zacílit svou podporu na pořizování druhů vybavení, jež nespadají do oblasti působnosti nástroje Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly, nebo na vybavení, v jehož případě jsou příjemci jiné orgány než orgány, na něž se zaměřuje nástroj Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly. Kromě toho by mělo být zajištěno, aby financované vybavení vhodně přispívalo k ochraně finančních zájmů Unie.
19.

Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení ze strany poskytovatelů hostingových služeb. Sankce by mohly mít různou formu, včetně formálních upozornění v případě méně závažných porušení nebo finančních postihů v souvislosti se závažnějšími porušeními. Postoj Rady v prvním čtení stanoví, která porušení podléhají sankcím a jaké okolnosti jsou významné pro posouzení druhu a výše takové sankce. Poskytovatelům hostingových služeb by mohly být uloženy sankce až do výše 4 % jejich celosvětového obratu, pokud by pravidlo jedné hodiny pro odstranění teroristického obsahu nebo znemožnění přístupu k němu nedodržovali soustavně nebo trvale.
(14)

Pojem „veřejné šíření“ by měl zahrnovat zpřístupňování informací potenciálně neomezenému počtu osob, kdy je uživatelům obecně umožněn snadný přístup k informacím, aniž by byl ze strany poskytovatele obsahu požadován jakýkoliv další krok, a to bez ohledu na to, zda tyto osoby přístup k daným informacím skutečně využijí. Proto pokud přístup k informacím vyžaduje registraci nebo přijetí do určité skupiny uživatelů, měly by se tyto informace považovat za veřejně šířené pouze v případě, že k registraci uživatelů usilujících o přístup k informacím nebo k jejich přijetí do skupiny dochází automaticky, aniž by proběhlo lidské rozhodnutí nebo výběr osob, jimž se přístup udělí. Do oblasti působnosti tohoto nařízení by neměly spadat interpersonální komunikační služby ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 (7), jako jsou e-maily nebo služby zasílání soukromých zpráv. Informace by měly být považovány za uchovávané a veřejně šířené ve smyslu tohoto nařízení, pouze pokud jsou tyto činnosti vykonávány na základě přímé žádosti poskytovatele obsahu. Proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na poskytovatele služeb, jako je cloudová infrastruktura, které jsou poskytovány na žádost jiných stran než poskytovatelů obsahu a ze kterých mají poskytovatelé obsahu pouze nepřímý prospěch. Toto nařízení by se mělo vztahovat například na poskytovatele služeb sociálních médií, služeb sdílení videa, obrazového a zvukového materiálu, jakož i služeb sdílení souborů a jiných cloudových služeb, pokud jsou tyto služby využívány k veřejnému zpřístupnění uchovávaných informací na přímou žádost poskytovatele obsahu. Pokud poskytovatel hostingových služeb nabízí více služeb, mělo by se toto nařízení vztahovat pouze na služby, které spadají do jeho oblasti působnosti.
(58)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a mělo by se zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento fond účinky v praxi. Nejpozději čtyři roky od začátku období provádění fondu by Komise měla provést průběžné hodnocení, mimo jiné s cílem předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení. Na konci období provádění fondu by Komise měla také provést závěrečné hodnocení, které finanční činnosti přezkoumá z hlediska finančního plnění a, v co největším možném rozsahu v té chvíli, z hlediska výsledků provádění a dopadů fondu. V této souvislosti by závěrečná hodnotící zpráva měla rovněž napomoci k určení oblastí, ve kterých je Unie při vývoji obranných produktů a technologií závislá na třetích zemích. Tato závěrečná zpráva by rovněž měla analyzovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v projektech podporovaných z fondu, jakož i podíl malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací na globálním hodnotovém řetězci a přínos fondu k řešení nedostatků zjištěných v CDP, a měla by obsahovat informace o zemích původu příjemců, počtu členských států a přidružených zemí zapojených do jednotlivých akcí a o rozdělení vzniklých práv duševního vlastnictví. Komise může rovněž navrhnout změny tohoto nařízení s cílem reagovat na případný vývoj během provádění fondu.
20.

Finanční krytí: V souladu s rámcovým programem Horizont Evropa se spolunormotvůrci dále dohodli na celkovém finančním krytí pro provádění fondu ve výši 7 953 000 000 EUR v běžných cenách. Rozdělení tohoto celkového finančního krytí na výzkumné a vývojové akce zůstává úměrné tomu, co bylo obsaženo v původním návrhu Evropské komise. Postoj Rady v prvním čtení nezahrnuje „doložku o přijetí“, která by členským státům umožnila požádat o převod prostředků, které jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení, do fondu, pokud možno v jejich prospěch. Rada v reakci na etické a praktické obavy vyjádřené Evropským parlamentem a Evropskou komisí souhlasila, že její postoj nebude tuto doložku obsahovat. Postoj Rady v prvním čtení odráží 30 % cíl víceletého finančního rámce na období 2021–2027 pro začleňování výdajů na oblast klimatu do všech programů EU. Obsahuje rovněž ustanovení o začleňování opatření v oblasti biologické rozmanitosti.
(41)

Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a ekosystémů na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a jejímu zmírňování v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl prostřednictvím přípravné akce BEST přijaté v roce 2011 a návazného programu BEST 2.0 a projektu BEST RUP zvýšit informovanost o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území a jejich klíčové důležitosti při zachovávání celosvětové biologické rozmanitosti. Komise odhaduje, že potřeba finanční podpory pro projekty v terénu realizované na těchto územích dosahuje 8 milionů EUR ročně. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v roce 2017 a 2018. Je proto vhodné umožnit, aby program LIFE malé granty pro biologickou rozmanitost, včetně budování kapacit a akcí působících jako katalyzátor, v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval.
14.

Začleněním dohody o ambicích v oblasti biologické rozmanitosti do interinstitucionální dohody související s VFR v rámci programu LIFE bylo poukázáno na to, jaký význam mají výdaje související s biologickou rozmanitostí a rozvojem metodiky pro jejich sledování. Program LIFE tudíž přispěje k začleňování opatření v oblasti biologické rozmanitosti do politik Unie a k dosažení celkové ambice poskytnout 7,5 % ročních výdajů v rámci VFR na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v roce 2024 a 10 % v letech 2026 a 2027, přičemž se zohlední, kde se klimatické cíle a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají (čl. 19 odst. 5 a bod odůvodnění 16).