Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kryptoaktiva – výzvy a příležitosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 486/05)

Zpravodaj: Philip VON BROCKDORFF Spoluzpravodajka: Louise GRABO

Rozhodnutí plenárního shromáždění 24. 3. 2022 Právní základ čl. 52 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato v sekci 9. 9. 2022 Datum přijetí na plenárním zasedání 22. 9. 2022 Plenární zasedání č. 572 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 148/0/3

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV bere na vědomí rostoucí tržní kapitalizaci kryptoaktiv a důrazně podporuje návrh nařízení o trzích s kryptoaktivy (MiCA) předložený Evropskou komisí, jehož cílem je regulovat kryptoaktiva v rámci EU a který vyústil v předběžnou politickou dohodu spolunormotvůrců uzavřenou dne 30. června 2022 ( 1 )

1.2 EHSV také požaduje stabilní regulační a operační rámec, díky kterému by se zlepšilo sledování finančních transakcí a plnění daňových povinností souvisejících s kryptoaktivy.

1.3 EHSV důrazně doporučuje, aby se úřady řídily zásadou „stejná činnost, stejné riziko, stejná pravidla“. K tomu je zapotřebí, aby se v případě podniků obchodujících s kryptoaktivy, u nichž je třeba pokrýt podobná rizika jako ta, která existují u tradičních podniků, vycházelo ze stávajících regulačních rámců. EHSV se domnívá, že je to nezbytné k tomu, aby se zabránilo asymetrickému přístupu k obdobným službám a aktivům, na které by se jen kvůli čistě technickým detailům mohly vztahovat různé rámce.

1.4 Regulační rámec pro kryptoaktiva však musí být konzistentní napříč jurisdikcemi, a to nejen v rámci EU. V zájmu ochrany spotřebitelů by měly být v EU i mimo ni stanoveny normy vycházející ze zásady rovných podmínek. EHSV podporuje nařízení týkající se převodů finančních prostředků ( 2 ) , ačkoliv v některých ohledech jde tento předpis za rámec těch, kterým jsou upraveny tradiční finanční transakce. EHSV však zároveň podporuje inovace v rámci EU a je důležité, aby se k běžným produktům založeným na technologii blockchain, které nejsou finanční povahy, přistupovalo – v souladu se zásadou „stejná činnost, stejné riziko, stejná pravidla“ – stejně jako k obdobným produktům, jež mají hmotnou podobu, a nikoli jako k finančním nástrojům.

1.5 S ohledem na závazky EU v oblasti klimatu, které jsou součástí Zelené dohody pro Evropu, vnímá EHSV se znepokojením environmentální důsledky kryptoaktiv a souvisejících těžebních činností. A přestože se zdá, že nově vznikající technologie sdíleného registru, jako je blockchain, jsou schopny zajistit udržitelnou infrastrukturu v zájmu nízkouhlíkové budoucnosti, neexistuje o tom dle jeho názoru žádný přesvědčivý důkaz.

1.6 EHSV se domnívá, že blockchain jakožto hlavní technologie používaná pro kryptoaktiva by mohl významně přispět k řešení rizik, která v současnosti na trhu existují. Potenciální přínosy blockchainu sahají od transakcí v reálném čase, které umožňují snižovat rizika a lépe řídit kapitál, až po vyšší účinnost regulace, které lze dosáhnout například využitím blockchainu pro kontroly týkající se zásady „poznej svého klienta“ nebo kontroly zaměřené na praní peněz.

1.7 EHSV také konstatuje, že technologický vývoj může pomoci odstranit stávající omezení související s plněním daňových povinností, a tím zlepšit transparentnost a kvalitu údajů zasílaných daňovým orgánům pro kontrolní účely a řešit daňové podvody a nelegální transakce.

1.8 Další technologický vývoj v oblasti blockchainu by také mohl motivovat banky ke spolupráci v rámci blockchainového ekosystému, což by jim umožnilo sdílet informace a zkušenosti se širší blockchainovou komunitou prostřednictvím platformy pro financování obchodu založené na blockchainu.

1.9 V neposlední řadě EHSV plně podporuje ECB v úloze, kterou plní při monitorování vývoje týkajícího se kryptoaktiv a jejich možných dopadů na oblast měnové politiky, jakož i rizik, která mohou kryptoaktiva představovat pro bezproblémové fungování tržní infrastruktury a plateb a pro stabilitu finančního systému.

2. Úvod

2.1 Tržní kapitalizace kryptoaktiv se v roce 2021 více než ztrojnásobila a dosáhla 2,6 bilionu USD, přesto kryptoaktiva nadále tvoří jen malou část celkových aktiv globálního finančního systému ( 3 ) . Z hlediska číselných údajů se kryptoaktiva vyrovnají některým zavedeným třídám aktiv, ačkoli se ani zdaleka nepřibližují významu státních dluhopisů, akciových trhů a derivátů. Rychlý růst kryptoaktiv přilákal do tohoto ekosystému několik nových hráčů a nabídka kryptoaktiv se stále rozšiřuje, přičemž některá z nich jsou označována jako „virtuální měny“ nebo digitální „coiny“ či „tokeny“. K nejvýznamnějším kryptoaktivům dnes patří bitcoin a ether, které dohromady představují přibližně 60 % celkové tržní kapitalizace kryptoaktiv.

2.2 V uplynulém roce zaznamenala nebývalý nárůst poptávka po třídě kryptoaktiv zvaných stablecoiny ( 4 ) , k čemuž přispěl vývoj technologií, zejména blockchainu. Především objem obchodu se stablecoiny překonal téměř všechna ostatní kryptoaktiva, a to hlavně proto, že stablecoiny se hojně využívají k vypořádání spotových a derivátových obchodů na burze. Relativní cenová stabilita stablecoinů také pomáhá chránit držitele kryptoaktiv před volatilitou spojenou s kryptoaktivy, které nejsou stablecoiny.

2.3 Jedním z hlavních důvodů nárůstu poptávky po kryptoaktivech jsou decentralizované finance neboli DeFi ( 5 ) založené na technologii blockchain a poskytující finanční služby s využitím stablecoinů a dalších kryptoaktiv, neboť umožnily uživatelům obchodovat s kryptoaktivy bez zprostředkovatele. Při transakci také není potřeba vyhodnocovat úvěrové riziko klienta. Zajímavé je, že na těchto transakcích se podílejí především institucionální hráči z vyspělých ekonomik, kde se se stablecoiny běžně obchoduje ( 6 )

2.4 Blockchain nebo technologii sdíleného registru (DLT) lze popsat jako jeden velký veřejný soubor sdílený a uložený v obrovské síti počítačů, který obsahuje všechny transakce s kryptoaktivy. Jelikož je veřejně sdílený a jeho obsah je ověřený, transakce nelze vzít zpět ani pozměnit. Veřejný soubor vytvořený v rámci DLT tedy neumožňuje provádění podvodných transakcí.

2.5 Během vrcholu krize COVID-19, tedy v době napětí na trhu, dosáhla hodnota bitcoinu v polovině února 2020 nejvyšší hodnoty 10 367,53 USD a v polovině března téhož roku klesla na 4 994,70 USD. Tento prudký nárůst a pokles hodnoty však měly s pandemií a jejím vlivem na akciový trh jen málo společného ( 7 ) . Zdánlivě nevyzpytatelné chování hodnoty bitcoinu je důsledkem jevu, který těžaři a odborníci označují jako „půlení“ (halving). K půlení bitcoinu dochází každé čtyři roky nebo pokaždé, když je vytěženo 210 000 bloků. Došlo k němu v roce 2012 a projevilo se stejně předvídatelnými výkyvy cen bitcoinu. Tento trend se od roku 2012 příliš nezměnil.

2.6 Za současného stavu se nezdá, že by kryptoaktiva představovala významné riziko pro finanční stabilitu, jak potvrdila Rada pro finanční stabilitu (FSB) ve své zprávě z roku 2018. Nicméně samotná FSB vyjádřila obavy z rizik, která by mohla přinést zvýšená tržní kapitalizace, zejména z rizik týkajících se důvěry investorů, rizik vyplývajících z přímé a nepřímé expozice finančních institucí a rizik vyplývajících z používání kryptoaktiv pro platby a směny.

2.7 Stejné obavy vyjádřily i evropské orgány dohledu (EBA, ESMA a EIOPA), které varovaly spotřebitele, že mnohá kryptoaktiva jsou vysoce riziková a spekulativní a nejsou vhodná pro většinu retailových investorů ani jako platební nebo směnný prostředek. Podle jejich názoru spotřebitelé čelí velmi reálné možnosti, že při nákupu vysoce rizikových kryptoaktiv přijdou o všechny své investované peníze. Varují také, že spotřebitelé by si měli dávat pozor na rizika klamavé reklamy, a to i na sociálních médiích a prostřednictvím influencerů. Na pozoru by se měli mít zejména před slibovanými rychlými nebo vysokými výnosy.

2.8 Přímých propojení mezi kryptoaktivy a systémově významnými finančními institucemi a klíčovými finančními trhy sice rychle přibývá, ale v současně době jsou omezená. Nicméně zapojení institucí do trhů s kryptoaktivy, ať už jako investorů nebo poskytovatelů služeb, v posledním roce vzrostlo, i když z nízké výchozí úrovně. Pokud by současný trend rozšiřování kryptoaktiv a čím dál většího propojení se zmíněnými institucemi pokračoval, mohlo by to mít důsledky pro globální finanční systém.

2.9 Kryptoaktiva a technologie sdíleného registru ( 9 ). S rozšiřováním kryptoaktiv a jejich čím dál větším propojením roste potřeba a význam toho, aby kryptoaktiva procházela konzistentními, srovnatelnými a objektivními audity, jejichž cílem by bylo podávat zprávy o přesnosti a úplnosti finančních informací, které jsou vykazovány veřejnosti. S ohledem na to Evropská komise v září 2020 předložila v oblasti kryptoaktiv legislativní návrh na harmonizaci a legitimizaci regulace kryptoměn ( 8 ) . Návrh stanoví komplexní rámec pro regulaci subjektů vydávajících a nabízejících kryptoaktiva a poskytovatelů služeb pro kryptoaktiva a pro dohled nad těmito subjekty, s cílem chránit spotřebitele a integritu a stabilitu finančního systému. Dne 30. června 2022 dosáhli spolunormotvůrci předběžné politické dohody. Očekává se, že konečné znění tohoto právního předpisu bude zveřejněno a vstoupí v platnost v nadcházejících měsících. Postoj EHSV k této věci je obsažen ve stanovisku k tématu

3. Rizika spojená s kryptoaktivy

3.1 Rychlý růst kryptoaktiv je obecně charakterizován špatným provozním nastavením, nedostatečným řízením kybernetických rizik a slabými rámci správy a řízení. Kombinace všech tří faktorů zvyšuje rizika pro klienty, přičemž jedním z problémů v oblasti kryptoaktiv je kybernetická bezpečnost. Odcizená kryptoaktiva si obvykle najdou cestu na nelegální trhy a jsou využívána k financování další trestné činnosti. Stejně tak u ransomwarových útoků pachatelé často žádají oběti, aby zaplatily výkupné v kryptoměnách, jako je bitcoin ( 10 ) . Nařízení o digitální provozní odolnosti finančního sektoru (DORA), na němž se nedávno dohodli spolunormotvůrci a na jehož dokončení se v současnosti pracuje, aby mohlo být zveřejněno, stanoví jednotné požadavky týkající se bezpečnosti sítí a informačních systémů podporujících obchodní procesy finančních subjektů, včetně poskytovatelů služeb pro kryptoaktiva. To je nezbytné pro dosažení vysoké společné úrovně digitální provozní odolnosti.

3.2 Ekosystém kryptoaktiv je do určité míry rovněž vystaven riziku koncentrace, neboť obchodování s nimi dominuje relativně malý počet subjektů ( 11 ) . Z jedné studie vyplynulo, že méně než 10 000 osob na celém světě dohromady vlastní 4,8 milionu bitcoinů ( 12 ) , což je téměř třetina z 18,5 milionu dosud vytěžených bitcoinů. Ty měly tržní hodnotu téměř 600 miliard USD. Situace se příliš nezměnila. Ekosystému bitcoinu stále dominuje několik velkých a koncentrovaných hráčů, ať už jde o velké těžaře ( 13 ) nebo držitele či směnárníky bitcoinů. Tato koncentrace činí bitcoin náchylným k systémovému riziku a také z ní vyplývá, že většina zisků z dalšího zavádění pravděpodobně připadne v nepřiměřené míře malé skupině účastníků ( 14 )

3.3 FSB ve své nejnovější zprávě ( 15 ) uvádí, že tržní systémy, jako je bankovnictví, jsou před volatilitou kryptoaktiv do značné míry chráněny. Varuje však před rostoucím významem digitálních aktiv v rámci operací finančních institucí. Pokud by došlo k selhání některého z hlavních stablecoinů (hojně využívaného pro platby), mohlo by to mít další dopad na finanční stabilitu v době, kdy v důsledku války na Ukrajině narůstá nejistota a ceny komodit se vytrvale drží nahoře. Selhání stablecoinu by také mohlo vést k nedostatku likvidity v rámci širšího ekosystému kryptoaktiv, což by omezilo objem obchodu.

3.4 Jak již bylo uvedeno v jednom z předchozích stanovisek ( 16 ) , EHSV plně podporuje úsilí EU o zvýšení dohledu nad kryptoaktivy. Kvůli zdánlivé anonymitě kryptoaktiv však i nadále i přes zlepšení v jejich sledování hrozí, že budou využívány se zločinnými úmysly. Kryptoaktiva také v poslední době nejvíce figurují jako preferovaná měna kybernetických útočníků, kteří se pomocí ransomwaru nabourávají do systémů a poté požadují platby v bitcoinech výměnou za to, že nezničí nebo nevyzradí cenná data společnosti. Kromě toho se zvýšil počet zpráv o tom, že v oblasti kryptoaktiv dochází k využívání Ponziho schématu. ECB také tvrdí, že se kryptoměny používají k obcházení sankcí uvalených na ruské oligarchy kvůli válce na Ukrajině ( 17 ) . Riziko zneužití kryptoaktiv k obcházení sankcí proti Rusku je důležitou připomínkou toho, že se od těchto trhů musí vyžadovat, aby splňovaly požadované standardy, které se týkají mimo jiné informací o investorech, boje proti praní peněz a zveřejňování informací.

3.5 Velké obavy vzbuzují také zavádějící informace a nedostatečná transparentnost. Některá kryptoaktiva jsou veřejnosti agresivně nabízena pomocí marketingových materiálů a dalších informací, které mohou být nejasné, neúplné, nepřesné nebo záměrně zavádějící a mohou zveličovat potenciální zisky a opomíjet související rizika. Marketing se často provádí na sociálních médiích prostřednictvím influencerů, kteří neuvádějí, zda jsou finančně motivováni k tomu, aby nabízeli určitá kryptoaktiva, o čemž svědčí zejména nedávný vzestup nezaměnitelných tokenů v oblasti umění (NFT art) spojených s různými celebritami a sportovci.

3.6 Orgány dohledu EU jsou přesvědčeny, že extrémní výkyvy cen kryptoaktiv představují pro investory velké riziko, ačkoli podobná rizika mohou vznikat i při výkyvech na globálních akciových trzích. Mnohá kryptoaktiva totiž podléhají náhlým a extrémním cenovým výkyvům, což je činí vysoce spekulativními, a jejich ceny závisí především na poptávce investorů. Extrémní výkyvy cen vyvolávají nové pochybnosti o budoucnosti kryptoměn coby třídy aktiv.

3.7 Znepokojivé je, že v případě kryptoaktiv je pro investory často téměř nemožné uplatnit nároky na náhradu škody nebo jiné právní nároky například za zavádějící informace, a to zejména proto, že tato aktiva dosud nespadají pod ochranu stávajících právních předpisů EU pro finanční služby. Investoři také nejsou chráněni systémy pojištění vkladů bank, protože tyto systémy se vztahují pouze na peníze, nikoli na kryptoaktiva, akcie nebo dluhopisy.

3.8 Z pohledu EU by nedostatečnou harmonizaci mezi členskými státy mělo řešit dokončení nařízení o trzích s kryptoaktivy a jeho vstup v platnost. Pokud jde o zdanění, v jednotlivých členských státech se uplatňují různé přístupy a několik z nich vybírá ze zisků z kryptoaktiv daň z kapitálových zisků v sazbách 0–50 %. V roce 2020 přijala EU balíček právních předpisů v oblasti digitálních financí za účelem regulace finančních technologií, čímž uznala potenciál digitálních financí v oblasti inovací a hospodářské soutěže a zároveň zmírnila rizika, která z nich vyplývají.

3.9 EHSV požaduje účinný regulační a operační rámec, díky kterému by se zlepšilo sledování transakcí a plnění daňových povinností souvisejících s kryptoaktivy. EHSV sice uznává, že absence centralizované kontroly kryptoaktiv, jejich pseudoanonymita, potíže s oceňováním, hybridní vlastnosti a rychlý vývoj používané technologie způsobují problémy, domnívá se však, že na základě symetrického přístupu je možné zajistit dodržování daňových předpisů. Nedávná studie ( 18 ) uvádí, že potenciál daňových příjmů z kapitálových zisků z bitcoinu v rámci EU činil v roce 2020 850 milionů EUR, což ukazuje, jak vysoké jsou potenciální daňové zisky, jichž lze v tomto odvětví dosáhnout. To samozřejmě předpokládá, že příjmy z kryptoaktiv by měly podléhat zdanění, podobně jako tradiční finanční nástroje. To opět vyžaduje řádné vymáhání daňových povinností na základě řádného vykazování a přístupu správců daně k informacím.Dalším přínosem účinnějšího sledování tržeb v reálném čase by bylo zefektivnění procesu výběru DPH.

3.10 Je vhodné zdůraznit, že některá kryptoaktiva mohou splňovat podmínky k tomu, aby byla v rámci směrnice o trzích finančních nástrojů II (MiFID II) považována za finanční nástroje, v rámci směrnice o elektronických penězích (EMD) za elektronické peníze, nebo v rámci směrnice o platebních službách 2 (PSD 2) za peněžní prostředky. Problém spočívá v tom, že některé členské státy zavedly na vnitrostátní úrovni pro kryptoaktiva individuální pravidla, která nespadají pod stávající právní předpisy EU, což vede k roztříštěnosti regulace. To narušuje hospodářskou soutěž na jednotném trhu a ztěžuje poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy rozšiřování jejich činností přes hranice, což vede k regulatorní arbitráži.

3.11 EHSV souhlasí s tím, že upřednostňovaným přístupem je holistický přístup zaměřený jak na kryptoaktiva, která by mohla být považována za obdobu stávajících finančních nástrojů, tak na kryptoaktiva, která v současnosti do oblasti regulace nespadají, avšak současně důrazně doporučuje, aby orgány dodržovaly zásadu „stejná činnost, stejná rizika a stejná pravidla“. K tomu je zapotřebí, aby se v případě podniků obchodujících s kryptoaktivy, u nichž je třeba pokrýt podobná rizika jako ta, která existují u tradičních podniků, vycházelo ze stávajících regulačních rámců. EHSV se domnívá, že je to nezbytné k tomu, aby se zabránilo asymetrickému přístupu k obdobným službám a aktivům, na které by se jen kvůli čistě technickým detailům mohly vztahovat různé rámce. Po jakýchkoliv inovacích v oblasti kryptoaktiv musí rovněž následovat účinná reakce v oblasti regulace, zaměřená na zmírnění rizik.

3.12 A konečně, vzhledem ke klimatickým závazkům EU v rámci Zelené dohody jsou nesmírně důležité dopady kryptoaktiv a souvisejících těžebních činností na životní prostředí. Nedávná studie nizozemské centrální banky (2021) uvádí, že uhlíková stopa bitcoinové sítě se zvyšuje, přičemž celková spotřeba elektřiny v této síti je srovnatelná se spotřebou elektřiny v Nizozemsku a výsledné environmentální náklady činí 4,2 miliardy EUR ( 19 ) . Vzhledem k tomu může být užitečné porovnat celosvětovou spotřebu elektřiny v bankovním sektoru. EHSV v této souvislosti konstatuje, že – jak se zdá – nově vznikající technologie sdíleného registru, jako je blockchain, jsou využívány k zajištění udržitelné infrastruktury pro nízkouhlíkovou budoucnost. Zatím o tom však neexistují žádné hmatatelné důkazy. Pozitivní je, že se vývojáři v celém odvětví energetiky snaží využívat technologie sdíleného registru tak, aby posloužily decentralizaci distribuce energie, řízení energetických sítí prostřednictvím inteligentních smluv a poskytování služeb řízených poptávkou v souvislosti s využíváním elektřiny a prognózováním dodávek.

4. Příležitosti vyplývající z kryptoaktiv

4.1 Vzhledem k výše uvedeným rizikům není jasné, zda se kryptoměny někdy stanou běžným prostředkem směny. Není však absurdní předpovídat, že nedostatky, jež kryptoaktiva charakterizují, jako je kapacita zpracování a velmi vysoká spotřeba energie na jejich těžbu, mohou být s budoucím vývojem technologií odstraněny. Totéž lze říci o souvisejících rizicích trestné činnosti a praní peněz, neboť podíl nelegálních transakcí s kryptoměnami klesl z 0,62 % v roce 2020 na 0,15 % v roce 2021 ( 20 ) a donucovací orgány si vedou čím dál lépe při sledování a zabavování nelegálních kryptoměn. S ohledem na to EHSV konstatuje, že od uveřejnění svého akčního plánu pro finanční technologie v březnu 2018 Komise zvažovala příležitosti i výzvy, jež kryptoaktiva představují.

4.2 Jakkoli je nezbytné vytvořit pevný legislativní rámec pro kryptoaktiva, jak je uvedeno v návrhu Komise ( 21 ) , EHSV zastává názor, že blockchain jakožto hlavní používaná technologie pro kryptoaktiva by mohl významně přispět k řešení stávajících rizik. Potenciální přínosy blockchainu sahají od transakcí v reálném čase, které umožňují snižovat rizika a lépe řídit kapitál, až po lepší účinnost regulace, které lze dosáhnout například využitím blockchainu pro kontroly týkající se zásady „poznej svého klienta“ nebo kontroly zaměřené na praní peněz. Kromě toho s sebou blockchain nese také zvýšenou kybernetickou bezpečnost vzhledem k tomu, že nabourání se do ekosystému založeného na blockchainu by vyžadovalo enormní prostředky, pokud jde o síť a výpočetní výkon. Existuje také obrovský potenciál pro integraci s dalšími nově vznikajícími technologiemi, jako je umělá inteligence a internet věcí, s cílem podpořit technologii kryptoaktiv.

4.3 Jak již bylo uvedeno, vážným problémem v souvislosti s kryptoaktivy je nedostatek transparentnosti a informací, což vede k pseudoanonymitě a nedostatečným daňovým údajům. Další technologický vývoj může pomoci odstranit stávající omezení, a tím zlepšit transparentnost a kvalitu údajů zasílaných daňovým orgánům pro účely dodržování předpisů a řešit daňové podvody a nelegální transakce. Řešením by navíc mohly být i synergie mezi blockchainem a umělou inteligencí, neboť technologie blockchainu poskytuje vysoce kvalitní data pro aplikace umělé inteligence a transparentní vzory pro srovnávací studie a zajišťuje integritu automatizovaného vyměřování daní.

4.4 Další technologický vývoj v oblasti blockchainu by také mohl motivovat banky ke spolupráci v rámci blockchainového ekosystému, což by jim umožnilo sdílet informace a zkušenosti se širší blockchainovou komunitou prostřednictvím obchodní platformy. Taková infrastruktura by mohla nabízet plně integrované komplexní služby obchodování, vypořádání a úschovy v oblasti digitálních aktiv založené na blockchainu. Mohla by také poskytnout bezpečné prostředí pro vydávání digitálních aktiv a obchodování s nimi a umožnit tokenizaci stávajících cenných papírů a aktiv, která nejsou financovatelná bankou, aby se dříve neobchodovatelná aktiva stala obchodovatelnými.

4.5 Aby toho bylo možné dosáhnout, musí samozřejmě existovat pevný regulační rámec. Tento regulační rámec však musí být konzistentní napříč jurisdikcemi, a to nejen v rámci EU. V zájmu ochrany spotřebitelů by měly být v EU i mimo ni stanoveny normy vycházející ze zásad rovných podmínek. V této souvislosti EHSV podporuje nařízení týkající se převodů finančních prostředků, ačkoliv v některých ohledech jde tento předpis za rámec těch, kterým jsou upraveny tradiční finanční transakce. EHSV však zároveň podporuje inovace v rámci EU a je důležité, aby se k běžným produktům založeným na technologii blockchain, které nejsou finanční povahy, přistupovalo – v souladu se zásadou „stejná činnost, stejné riziko, stejná pravidla“ – stejně jako k obdobným produktům, jež mají hmotnou podobu, a nikoli jako k finančním nástrojům.

4.6 Závěrečná úvaha se věnuje možnému zavedení digitálního eura. Je třeba si jasně říci, že digitální euro není kryptoaktivem, ale jinou formou eura ( 22 ) . Digitální euro by občanům EU umožnilo provádět digitální platby v celé eurozóně – stejně jako v ní mohou používat hotovost pro fyzické platby. Existují samozřejmě argumenty ve prospěch i proti zavedení digitálního eura, ovšem s rostoucí digitalizací plateb se jeví jako logický krok. Je tomu tak ze dvou hlavních důvodů: jednak by se digitální euro do jisté míry mohlo stát protiváhou dominance USA na trhu se stablecoiny a jednak je důležité, aby ECB i nadále monitorovala vývoj týkající se kryptoaktiv a jejich možných dopadů na oblast měnové politiky, jakož i rizik, která mohou kryptoaktiva představovat pro bezproblémové fungování tržní infrastruktury a plateb a pro stabilitu finančního systému.

V Bruselu dne 22. září 2022. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Očekává se, že znění bude finalizováno, jakmile bude schváleno Coreperem, přibližně na konci září 2022, a proto s největší pravděpodobností nebude k dispozici před přijetím tohoto stanoviska EHSV.

(2) Nařízení týkající se převodů finančních prostředků v zásadě vzniklo na zásadě doporučení výboru FATF zavést pro poskytovatele platebních služeb povinnost, aby převody peněžních prostředků doprovázely informacemi o plátci a příjemci. Na nové technologie, jako jsou technologie používané při převodech kryptoaktiv, se bude vztahovat rámec daný tímto nařízením.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Posouzení rizik pro finanční stabilitu plynoucích z kryptoaktiv).

(4) Liao a Caramichael, „Stablecoins: Growth potential and impact on banking“ (Stablecoiny: 8potenciál růstu a dopad na bankovnictví), International Finance Discussion Papers č. 1334, Washington: Rada guvernérů Federálního rezervního systému (2022).

(5) DeFi v zásadě znamená, že jsou finanční služby poskytovány decentralizovaným způsobem, tj. bez zprostředkovatele. Poté, co jsou aplikace DeFi vyvinuty jednotlivci, se šíří blockchainem a postupně začnou žít vlastním životem, neboť jejich správa je postoupena komunitě uživatelů. Konečnou formou aplikací typu DeFi je decentralizovaná autonomní organizace (DAO). To je v kontrastu s tradičním finančním systémem, jenž se opírá o centralizované zprostředkovatele, kteří kontrolují přístup k finančním službám. Používání technologie blockchain samo o sobě neznamená, že se jedná o službu typu DeFi, ta je definována spíše nepřítomností zprostředkovatelů (která je umožněna např. technologií blockchain).

(6) Chainalysis (2021).

(7) Viz Sajeev, K.C., Afjal, M. „Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models“ (Účinky šíření nákazy od kryptoměn na trh s cennými papíry: studie volatility bitcoinu pomocí diagonálního modelu BEKK a modelu DCC GARCH). SN Bus Econ 2, 57 (2022).

(8) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

(9) Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses (Kryptoaktiva: hlavní události a obavy a reakce v oblasti regulace).

(11) Dlužno zdůraznit, že míra rizika koncentrace je vyjádřena v relativních hodnotách a týká se pouze ekosystému kryptoaktiv. Nemá žádný vliv na koncentraci majetku, jak je popsána například v celosvětovém žebříčku miliardářů sestavovaném časopisem Forbes.

(12) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Blockchainová analýza trhu s bitcoiny) (18. dubna 2022).

(13) Těžba kryptoměn je proces vytváření jednotlivých bloků přidávaných do blockchainu řešením složitých matematických problémů. Účelem těžby je ověřit kryptoměnové transakce a předložit doklad o práci, přičemž jsou tyto informace doplněny do bloku v rámci řetězce bloků (blockchainu), který funguje jako hlavní účetní kniha pro těžební transakce.

(14) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Blockchainová analýza trhu s bitcoiny) (18. dubna 2022).

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Posouzení rizik pro finanční stabilitu plynoucích z kryptoaktiv).

(16) Stanovisko EHSV k tématu Kryptoaktiva a technologie sdíleného registru, Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 31.

(17) Prezidentka ECB Christine Lagarde uvádí, že kryptoměny jsou využívány k obcházení sankcí uvalených na Rusko.

(18) Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective (Kryptoměny: empirický pohled z daňového hlediska), pracovní dokumenty Společného výzkumného střediska o daních a strukturálních reformách, č. 12/2021, Evropská komise, Společné výzkumné středisko, Sevilla, JRC126109.

(19) Trespalacios, J.P., a Dijk, J., „The carbon footprint of bitcoin“ (Uhlíková stopa bitcoinu), De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

(20) Zpráva společnosti Chainalysis o trestné činnosti v oblasti kryptoaktiv z roku 2022.

(21) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) Viz připravované stanovisko z vlastní iniciativy k tématu Digitální euro.