EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 10.2.2020 JOIN(2020) 3 final SPOLEČNÁ ZPRÁVA EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Zpráva o všeobecném systému preferencí za období 2018–2019 {SWD(2020) 16 final} - {SWD(2020) 17 final} - {SWD(2020) 18 final} - {SWD(2020) 19 final} - {SWD(2020) 20 final} - {SWD(2020) 21 final} - {SWD(2020) 22 final} - {SWD(2020) 23 final} - {SWD(2020) 24 final} - {SWD(2020) 25 final}



1.Úvod EU prostřednictvím systému všeobecných celních preferencí (GSP) I jednostranně podporuje rozvojové země v plnění cílů udržitelného rozvoje prostřednictvím obchodu. Obchodní preference podporují všeobecné hodnoty lidských práv, základní pracovní normy, ochranu životního prostředí a řádnou správu věcí veřejných. Tato třetí dvouletá zpráva o systému GSP je doplněna o deset společných pracovních dokumentů útvarů (Evropské komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku). Ty poskytují posouzení výkonnosti devíti zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ a tří zemí zvýhodněných v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ (dále jen „EBA“) v rámci posílené spolupráce. Tato zpráva se konkrétně týká: 1.rozsahu, v jakém zvýhodněné země využívají systém; 2.řady zastřešujících témat, včetně trestu smrti, prostoru pro občanskou společnost, dětské práce a životního prostředí; 3.partnerství: příkladů toho, jak EU spolupracuje s partnery na zefektivnění systému GSP. Zpráva vychází z monitorovacích misí EU, hodnocení systému GSP v polovině období II , spolupráce EU s partnerskými zeměmi (včetně dialogů o lidských právech), mezinárodními organizacemi, občanskou společností a průmyslem. Dne 16. července 2019 se uskutečnil specializovaný dialog občanské společnosti III . 2.Hlavní body Země zvýhodněné v rámci systému GSP činí pokroky. V období 2018–2019 bylo několik zemí ze systému graduovalo, protože dosáhly ekonomického postavení země s vyššími středními příjmy. Kromě toho úspěšný program EU pro vyjednávání přispěl k tomu, že země vystupují ze systému GSP díky uzavírání dvoustranných preferenčních dohod s EU. Na konci roku 2019 bylo v rámci systému zvýhodňováno 71 zemí, tj. o 11 méně než v poslední zprávě. Pokud jde o dopad preferencí, systém GSP nabyl na významu, a to jak v absolutních, tak v relativních číslech. I přes pokles počtu zvýhodněných zemí vzrostla hodnota dovozu do EU ze zemí systému GSP o 16,2 %, tedy ze 158 miliard EUR v roce 2016 na 183,6 miliardy EUR v roce 2018 (celkový dovoz do EU vzrostl o 13,3 %). Z těchto objemů bylo 68,9 miliardy EUR dovezeno za použití systému GSP. Systém GSP je zvlášť důležitý pro nejchudší státy: podíl nejméně rozvinutých zemí na celkovém dovozu do EU dosáhl v roce 2018 2,2 %, což je více než dvojnásobek podílu nejméně rozvinutých zemí na celosvětovém dovozu (0,98 % v roce 2017 IV ). Země zvýhodněné v režimu EBA zaznamenaly nárůst preferenčních vývozů do EU o 15,3 %. Hodnota preferenčního dovozu z afrických zemí zvýhodněných v systému GSP do EU vzrostla o 17,2 % a dosáhla 3,3 miliardy EUR. Mauritánie navýšila své vývozy v systému GSP o 62 % a Senegal o 44 %. Přesto zůstává podíl dovozu z Afriky do EU v systému GSP poměrně nízký (představuje méně než 5 %), a to navzdory tomu, že 38 ze 71 zvýhodněných zemí leží v Africe. Nejvýrazněji ze systému GSP těží konfekční průmysl, kde bývají ostatní země mnohem konkurenceschopnější. Vzhledem k tomu, že systém GSP přináší příležitosti v mnoha dalších odvětvích (například odvětví zpracování potravin), bylo by možné jej využívat více. Svoji roli hraje i nedostatek povědomí o systému a faktory omezující vývozní kapacity afrických společností. Využití obchodních preferencí v systému GSP vzrostlo v roce 2018 na 81,8 % (78,8 % v roce 2016). Pro režim EBA to činilo 93,4 %. Zvýhodnění využívá zejména konfekční odvětví, v němž je diverzifikace vývozu nadále výzvou. Dovozci a průmysl EU působící v zemích zvýhodněných v systému GSP podporují program udržitelného rozvoje a mohou hrát pozitivní úlohu především v prosazování pracovních reforem a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Vývozní odvětví průmyslu, například v Pákistánu, Bangladéši, Myanmaru/Barmě a na Srí Lance, jsou ochotna dodržovat mezinárodní normy. Jde o přímý výsledek toho, že (evropští) kupující trvají na odpovědných dodavatelských řetězcích, což má na tyto země širší dopad. Země zvýhodněné v režimu GSP+ učinily pokrok v účinném provádění 27 mezinárodních úmluv uvedených v režimu. Přijaly také dodatečné závazky. Všechny země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ podepsaly Pařížskou dohodu, někdy v reakci na žádosti monitorovacích misí režimu GSP+ (Filipíny). Arménie podepsala Druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech (ICCPR), čímž fakticky zrušila trest smrti, a Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením.

V oblasti dětské práce Mongolsko přistoupilo na provedení šetření dětské práce v návaznosti na nedávnou monitorovací misi. Celostátní šetření ohledně dětské práce probíhá v Pákistánu. Srí Lanka dokázala snížit podíl dětské práce ze 16 % na 1 % prostřednictvím průkopnických oblastí bez dětské práce („Child Labour Free Zones“). V Bolívii mezitím zvýšili minimální věk pro zaměstnání na mezinárodní minimální standard 14 let. Kapverdy dosáhly pokroku v kriminalizaci využívání a podpory nezletilých osob v prostituci a sexuálním vykořisťování. Paraguay přijala vnitrostátní strategii pro vymýcení dětské práce do roku 2024. Zvýhodněné země dodržují závazky i poté, co opustí systém GSP. Například v roce 2019 vydala Paraguay – po vystoupení ze systému GSP – dobrovolnou zprávu v polovině období o provádění doporučení všeobecného pravidelného přezkumu Rady OSN pro lidská práva. Některé země přijmou závazky ještě před podáním žádosti o vstup do režimu GSP+: Uzbekistán přijal dne 14. října 2019 zákon o přistoupení ke Cartagenskému protokolu o biologické bezpečnosti v rámci svého plánu požádat o zařazení do režimu GSP+. Přesto však výzvy související s dodržováním požadavků systému GSP přetrvávají: prostor pro občanskou společnost se zmenšuje, zejména v Pákistánu a na Filipínách. Volání po (zavedení) trestu smrti jsou čím dál hlasitější, a to mimo jiné na Srí Lance, v Mongolsku a na Filipínách. Většina zvýhodněných zemí se potýká s problémy v oblasti svobody shromažďování. Země, které nejsou ochotny zabývat se problematickými otázkami nebo na nich spolupracovat, jsou podrobovány důkladné kontrole. Prostřednictvím posílené spolupráce EU zintenzivnila dialog s Bangladéšem, Kambodžou a Myanmarem/Barmou s cílem usilovat o provedení konkrétních opatření a udržitelných řešení závažných nedostatků v dodržování základních lidských a pracovních práv. Spolupráce s jednotlivými zeměmi probíhá různým způsobem: Spolupráce s Bangladéšem se soustředí na dodržování úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP). Během monitorovací mise EU v říjnu 2019 souhlasily bangladéšské orgány s vypracováním plánu s harmonogramy, jehož cílem bude posílit pracovní práva, a zejména uvést do souladu pracovní zákoník Bangladéše a zákon o vývozních zpracovatelských zónách. Pokud jde o Myanmar/Barmu, byly během monitorovacích misí na vysoké úrovni v říjnu 2018 a únoru 2019 projednány obavy v souvislosti s lidskými a pracovními právy. Diskuse pokračovaly i během vůbec prvního zasedání vyšších úředníků EU-Myanmar/Barma v květnu 2019 a dialogu EU-Myanmar/Barma o lidských právech v červnu 2019, jemuž předsedal zvláštní zástupce EU pro lidská práva. Nedostatečné výsledky v oblasti lidských a pracovních práv v Kambodži vedly k zahájení postupu pro dočasné odnětí celních preferencí. 3.Vývoj od poslední zprávy Všeobecný systém preferencí je tvořen třemi režimy: V rámci obecného režimu systému GSP poskytuje EU snížení cel u produktů, které spadají do přibližně 66 % celních položek a pocházejí ze zemí s nízkými nebo nižšími středními příjmy, jež nevyužívají jiných možností preferenčního přístupu na trh EU. U zemí využívajících zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) EU odstraňuje cla na produkty v zásadě ze stejných celních položek. V rámci režimu „Vše kromě zbraní“ (EBA) zajišťuje EU bezcelní a kvótami neomezený přístup na trh pro všechny dovážené produkty s výjimkou zbraní a střeliva, a to státům, které OSN klasifikuje jako nejméně rozvinuté země. Zvýhodněné země uzavřením dohody o volném obchodu s EU neztratí status EBA. 3.1.Legislativní aktualizace Evropská komise přijala řadu právních aktů, které se týkají nařízení: -Graduace produktů: nařízením Komise ze dne 12. února 2019 byly pozastaveny celní preference pro řadu produktů na období 2020–2022 pro tři zvýhodněné země: Indii, Indonésii a Keňu V ,

-vynětí ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP: status GSP byl odebrán zemím, které dosáhly ekonomického postavení země s vyšším středním příjmem ve třech po sobě následujících letech: Kamerun, Fidži, Gruzie, Irák, Marshallovy ostrovy a Tonga VI (1. ledna 2017) a Paraguay VII (1. ledna 2019), -několik zemí přišlo o status zvýhodněné země v důsledku uzavření preferenční obchodní dohody s EU: Pobřeží slonoviny, Ghana a Svazijsko (1. ledna 2019). Gruzie (1. ledna 2017) VIII a Ukrajina (1. ledna 2018) IX . Některé země přišly o své preference v rámci režimu EBA kvůli tomu, že již nemají status nejméně rozvinutých zemí: Samoa (1. ledna 2019) X a Rovníková Guinea (1. ledna 2021) XI (v obou případech po tříletém přechodném období od graduace). Další právní akty související s nařízením o systému GSP: -prováděcí nařízení Komise ze dne 16. ledna 2019 XII , kterým se ukládají ochranná opatření týkající se dovozu rýže indica pocházející z Kambodže a Myanmaru/Barmy, -Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2019 o zahájení postupu pro dočasné odnětí celních preferencí poskytovaných Kambodžskému království XIII . 3.2.Nadcházející změny Země zvýhodněné v rámci systému GSP, které Světová banka klasifikuje jako země s vyššími středními příjmy po dobu tří po sobě následujících let, přijdou o status země zvýhodněné v rámci systému GSP. Nauru, Samoa a Tonga budou proto vyňaty ze seznamu zvýhodněných zemí od 1. ledna 2021. Další země byly jako země s vyššími středními příjmy klasifikovány od roku 2018: (Arménie) a 2019 (Srí Lanka). Vietnam přijde o status země zvýhodněné v rámci systému GSP dva roky od nadcházejícího vstupu dohody o volném obchodu s EU v platnost. Hospodářské subjekty však budou moci využívat cla podle systému GSP, budou-li příznivější. Zároveň je naplánována graduace několika nejméně rozvinutých zemí. Znamená to vynětí ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA po tříletém přechodném období. Po tomto období by země mohly požádat o zařazení do režimu GSP+, pokud splní podmínky, nebo využívat obecného režimu GSP. V roce 2023 bude graduovat Bhútán a následovat budou Svatý Tomáš a Princův ostrov a Šalamounovy ostrovy v roce 2024. Datum graduace Tuvalu a Kiribati bude stanoveno v roce 2021. Ve stejném roce by ke graduaci mohly být doporučeny Bangladéš, Laoská lidově demokratická republika, Myanmar/Barma, Nepál a Východní Timor. Dvě země zvýhodněné v rámci obecného režimu GSP (Tádžikistán a Uzbekistán) vyjádřily zájem o vstup do režimu GSP+. 3.3.Budoucí nařízení o systému GSP Platnost stávajícího nařízení o systému GSP vyprší dne 31. prosince 2023. Aby se hospodářské subjekty a zvýhodněné země mohly přizpůsobit novému nařízení, zahájila Komise přípravné práce na novém nařízení. Cílem je, aby nové nařízení i nadále usilovalo o stejnou politiku podpory udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje zvýhodněných zemí, včetně dodržování řádné správy věcí veřejných a lidských práv, s prvořadým cílem vymýtit chudobu. Veřejné konzultace proběhnou v roce 2020. Evropský parlament přijal dne 14. března 2019 nelegislativní usnesení o provádění nařízení o systému všeobecných celních preferencí XIV . Evropský parlament uznává pozitivní dopad tohoto nařízení a předkládá řadu doporučení v souvislosti s přípravou budoucího nařízení o systému GSP. Budoucí nařízení by mělo především podporovat diverzifikaci, klást větší důraz na zlepšování environmentálních norem a zlepšovat monitorování. 4.Systém GSP funguje: hospodářské přínosy pro rozvojové země Ve vykazovaném období 2018–2019 se i přes nižší počet zemí zvýhodněných v rámci systému GSP výrazně zvýšila celková hodnota dovozu ze zvýhodněných zemí do EU – z 61,3 miliardy EUR v roce 2016 na 68,9 miliardy EUR v roce 2018. 32,3 miliardy EUR pocházely ze zemí využívajících obecný režim GSP, zhruba 9,5 miliardy EUR ze zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ a 27,1 miliardy EUR ze zemí zařazených do režimu EBA XV . Obrázek 1. Hodnota dovozu do EU v rámci uvedených tří režimů GSP

Podíváme-li se na celkový dovoz do EU (včetně nepreferenčního) v letech 2016–2018, vzrostl dovoz ze zemí zvýhodněných v systému GSP o 16,2 %. Vývoz do EU ze zemí zařazených do režimu EBA vzrostl o 9,9 %, ze zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ o 13,4 % a ze zemí využívajících obecný režim GSP o 18,8 %. Indie je zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP s největším podílem celkového dovozu (včetně nepreferenčního), následuje Vietnam, Nigérie, Bangladéš a Indonésie. Vezmeme-li v úvahu pouze preferenční dovoz, stal se Bangladéš hlavním partnerem EU v rámci systému GSP a těsně jej následují Indie, Indonésie, Vietnam a Pákistán.



Tabulka 1. Hodnota dovozu z hlavních zvýhodněných zemí v rámci systému GSP do EU (v milionech EUR) a jejich % podíl na celkovém dovozu a celkový dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP do EU v roce 2018 Pokud jde o třídy produktů, většina dovozu v rámci systému GSP (47,9 % z 33 miliard EUR) pochází i nadále z třídy oděvy a oděvní doplňky, následují obuv (11 %), mechanická zařízení (7 %), produkty z ryb (4 %), usně (3,7 %) a plasty (2,7 %) – viz obrázek 2.



Obrázek 2. Hlavní třídy produktů dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP do EU v roce 2018



4.1.Hodnocení v polovině období: Systém GSP je účinný V roce 2018 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě svoji zprávu o uplatňování nařízení o systému GSP XVI . Toto hodnocení v polovině období ukazuje, že systém GSP EU plní své cíle: podařilo se mu soustředit preference na nejpotřebnější země a přispěl k jejich udržitelnému rozvoji. Účinnost unijního systému GSP se díky mechanismu monitorování zvýšila, což vedlo ke zlepšení lidských a pracovních práv. V oděvním a textilním průmyslu měl preferenční vývoz v rámci režimu EBA pozitivní dopad na podnikání a tvorbu pracovních míst. Několik doporučení a následných opatření z hodnocení v polovině období ·V zájmu zvýšení transparentnosti: Komise zvažuje řadu praktických opatření pro lepší monitorování režimu GSP+ a větší zapojení občanské společnosti a zvyšování povědomí podniků a organizací občanské společnosti včetně sociálních partnerů.

·V zájmu používání ochranných ustanovení nařízení o GSP: V návaznosti na šetření v souladu s nařízením o GSP EU v roce 2019 uplatnila ochranná opatření na rýži indica původem z Kambodže a Myanmaru/Barmy. ·V zájmu zahájení postupů odnětí v případě, že příslušné monitorovací orgány oznámí závažné a systematické porušování: Komise dne 11. února 2019 zahájila postup dočasného odnětí celních preferencí poskytovaných Kambodži. ·V zájmu většího posílení spolupráce s rozvojovými partnery, mimo jiné s cílem přilákat více investic do nejméně rozvinutých zemí. 5.Systém GSP přispívá k udržitelnému rozvoji Pokud jde o pracovní a lidská práva, hodnocení v polovině období zjistilo účinnost režimu GSP+ při vytváření pákového efektu jednak prostřednictvím monitorovacího mechanismu režimu GSP+, jednak prostřednictvím vyhlídek na přistoupení (pro žádající země). Vyšší četnost a lepší rozsah monitorování dodržování povinností režimu GSP+ zvýšily pákový efekt EU. Ve vykazovaném období 2018–2019 uskutečnily útvary Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) monitorovací mise v Arménii, Bolívii, Kyrgyzstánu, Mongolsku, Pákistánu, na Filipínách a Srí Lance, v Kambodži, Bangladéši a Myanmaru/Barmě. Kromě dopadu, který má systém GSP na tvorbu pracovních míst, jichž vzniklo odhadem mezi 500 000 v Myanmaru/Barmě a 5 miliony v Bangladéši, přinesla spolupráce i větší pozornost věnovanou pracovním normám, lidským právům a v případě režimu GSP+ i životnímu prostředí a řádné správě věcí veřejných. Byl zaznamenán pokrok v oblasti práv dětí: V Mongolsku byly přijaty zákony na ochranu dětí a významně navýšeny rozpočty. Paraguay vyvinula úsilí v oblasti prosazování a ochrany práv dětí. Na Srí Lance byla dětská práce snížena na 1 %. V Bolívii byl minimální věk pro zaměstnání uveden do souladu s normami MPO. V Pákistánu vláda souhlasila s šetřeními v souvislosti s dětskou prací. Kapverdy učinily významný pokrok v kriminalizaci sexuálního vykořisťování nezletilých. Řeší se potenciální nedodržování lidských práv. Výzvy požadující opětovné zavedení trestu smrti jsou znepokojující. Nejvíce obav vzbuzuje obnovený požadavek na hlasování o zákoně o trestu smrti na Filipínách. Takový zákon by byl v rozporu se závazky, které Filipíny přijaly podle Druhého opčního protokolu ICCPR. Na Srí Lance vzbuzují znepokojení prohlášení o možném obnovení poprav. Přesto není situace jen bezútěšná: například během nedávné mise GSP+ byli vládní představitelé Srí Lanky přesvědčeni, že současné de facto moratorium vydrží. Mongolsko ve svém vlastním hodnocení dospělo k závěru, že opětovné zavedení trestu smrti by bylo neslučitelné s jeho mezinárodními povinnostmi. Toto hodnocení pomohlo zabránit plánům na opětovné zavedení trestu smrti. A konečně Pákistán jedná o tom, zda zúžit počet zločinů, které lze trestat smrtí, a mezitím výrazně snížil počet poprav a provedl reformu postupu podávání žádosti o milost. V některých zemích se zmenšuje prostor pro občanskou společnost. Z Pákistánu byla vypovězena řada mezinárodních nevládních organizací, což má dopad na svobodu organizací, které v zemi dosud zůstávají. Je ohrožena svoboda projevu, a to i prostřednictvím médií. V Bolívii jsou hlášeny případy slovního i fyzického násilí proti obráncům lidských práv a novinářům a také nárůst počtu trestních řízení proti nim. V souvislosti s Filipínami je silně znepokojující počet úmrtí spojovaný s kampaní proti nedovoleným drogám a chybějící účinná, nestranná a transparentní vyšetřování všech případů úmrtí. Prostor občanské společnosti se zmenšuje také kvůli opatřením přijatým v souvislosti s válkou proti terorismu. To má za následek nárůst násilí vůči členům občanské společnosti, obráncům lidských práv, původním obyvatelům, novinářům a právníkům. V Kambodži došlo za uplynulé tři roky ke zhoršení stavu demokracie, dodržování lidských práv a právního státu, a to včetně zmenšování prostoru pro politickou opozici, média a občanskou společnost. Arménie na druhou stranu dosáhla výrazného zlepšení svobody projevu a shromažďování během „sametové revoluce“ v roce 2018. V oblasti pracovních práv přetrvává znepokojení v souvislosti se svobodou shromažďování na Srí Lance, v Pákistánu, Bangladéši a Myanmaru/Barmě. V Kyrgyzstánu by přijetí návrhu zákona o odborových svazech drasticky omezilo jejich nezávislost. Filipínským kongresem prošel zákon o bezpečnosti držby, který má ukončit zneužívání uzavírání smluv a který nedávno vetoval prezident. Pokud jde o životní prostředí a změnu klimatu, země zlepšily podávání zpráv (např. Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin). Všechny zvýhodněné země podepsaly Pařížskou dohodu a kigalskou změnu Montrealského protokolu. Větší zaměření pozornosti na životní prostředí by však pravděpodobně mohlo mít silnější dopad. Očekává se, že celosvětový rámec pro biologickou rozmanitost po roce 2020 podle Úmluvy o biologické rozmanitosti stanoví přísnější cíle a mechanismy přezkumu pokroku zemí a provádění Úmluvy. 6.Obecný režim GSP Ve vykazovaném období 2018–2019 ze systému GSP graduovaly Ghana, Pobřeží slonoviny a Svazijsko kvůli uzavření dohod o volném obchodu s EU a jedna země (Samoa) do systému vstoupila poté, co jí byl odebrán status nejméně rozvinuté země, čímž na konci období dosáhl celkový počet zvýhodněných zemí 15. Obrázek níže ukazuje rozdělení preferenčního dovozu XVII v rámci obecného režimu GSP v roce 2018. Obrázek 3. Hlavní zvýhodněné země v rámci obecného režimu GSP v roce 2018 (dovoz do EU v milionech EUR)

I přes mírný pokles dovozu v rámci systému GSP (ze 16,6 miliardy EUR v roce 2016 na 16,4 miliardy EUR v roce 2018) je Indie i nadále zemí s největším podílem na obecném režimu GSP díky 50,8 % veškerého dovozu do EU v rámci systému GSP. Následuje Vietnam (27,9 %) a Indonésie (20,5 %). Prvních pět zemí uzavírají Nigérie a Uzbekistán s velmi nízkým podílem (0,4 % a 0,3 % v uvedeném pořadí).



Graduace produktů Graduací produktů se rozumí odnětí preferencí zemi zvýhodněné v rámci systému GSP pro určité třídy produktů na základě odůvodnění, že dovoz těchto produktů do EU již preference nepotřebuje. Platí pro obecný režim GSP. Nové graduace platí od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2022: Tabulka 2. Graduace produktů v období 2017–2019 a 2020–2022 Země zvýhodněná v rámci systému GSP Třídy produktů systému GSP, které graduovaly do 31. prosince 2019 Třídy produktů systému GSP, které graduovaly od 1. ledna 2020 Popis produktu Indie S-5 Nerostné produkty S-6a S-6a Anorganické a organické chemikálie S-11a S-11a Textilní výrobky S-14 S-14 Perly a drahé kovy S-15a S-15a Železo, ocel a výrobky ze železa a oceli S-15b S-15b Obecné kovy (kromě železa a oceli), výrobky z obecných kovů (kromě výrobků ze železa a oceli) S-17a Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla S-17b S-17b Motorová vozidla, jízdní kola, letadla a kosmické lodě, lodě a čluny Indonésie S-1a S-1a Živá zvířata a živočišné produkty, kromě ryb S-3 S-3 Živočišné nebo rostlinné oleje, tuky a vosky S-5 Nerostné produkty S-9a Dřevo a dřevěné výrobky; dřevěné uhlí Keňa S-2a S-2a Živé rostliny a květinářské produkty Ukrajina S-17a Železniční a tramvajová vozidla a výrobky S-3 Živočišné nebo rostlinné oleje, tuky a vosky 7.Režim GSP+ Režim GSP+ je jedním z hlavních nástrojů EU na podporu udržitelného rozvoje ve zranitelných rozvojových zemích. Země musí splňovat dva další soubory kritérií: i) zranitelnost (tvoří ji podíl dovozu a hospodářská diverzifikace) a ii) udržitelný rozvoj. Pokud jde o udržitelný rozvoj, musí země ratifikovat 27 klíčových mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných. Země navíc nesmí formulovat výhrady, které jsou těmito úmluvami zakázány, a monitorovací orgány nesmí ve svých nejaktuálnějších závěrech podle těchto úmluv konstatovat žádné závažné pochybení v provádění dotčených úmluv. Vykazované období 2018–2019 zahrnuje 9 zemí zvýhodněných v režimu GSP+: Arménii, Bolívii, Kapverdy, Kyrgyzstán, Mongolsko, Pákistán, Paraguay, Filipíny a Srí Lanku. Paraguay byla vyřazena z režimu GSP+ dne 1. ledna 2019, neboť byla po dobu tří po sobě následujících let klasifikována jako země s vyššími středními příjmy. Obrázek 4 uvádí hodnotu preferenčního dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ v roce 2018. Největší podíl vykázal Pákistán, který dosáhl 62,2 % veškerého dovozu do EU v rámci režimu GSP+ (74 % v roce 2018). Obrázek 4. Hlavní zvýhodněné země v rámci režimu GSP+ v roce 2018 (dovoz do EU v milionech EUR) 8.Režim „Vše kromě zbraní“ Režim EBA je stěžejním obchodním nástrojem EU, jehož cílem je pomoci nejchudším a nejslabším zemím světa, tedy nejméně rozvinutým zemím. Jedna ze zemí (Samoa) graduovala ze systému v roce 2019 poté, co jí byl v roce 2014 odebrán status nejméně rozvinuté země, čímž se celkový počet zvýhodněných zemí dostal na 48.





Obrázek 5. Hlavní zvýhodněné země v rámci režimu EBA v roce 2018 (dovoz do EU v mil. EUR) 9.Partnerství Systém GSP je více než obchodní nástroj: dialog s EU o účinném provádění mezinárodních úmluv podporuje dlouhodobější udržitelný rozvoj v dotčených zemích. EU rovněž poskytuje financování partnerům na pomoc s prováděním úmluv a větším využíváním výhod: V Mongolsku byly identifikovány produkty, které by moly být uváděny na trh EU s využitím režimu GSP+. Rozpočtová podpora EU zahrnovala na žádost vlády šetření v oblasti dětské práce. Na Srí Lance EU pomohla s vypracováním vnitrostátní strategie vývozu. V Kyrgyzstánu podpořila technická pomoc EU povědomí o normách, postupech a obchodních modelech EU, čímž se zvýšila míra využití preferencí. V Arménii pomohla podpora regionálním organizacím občanské společnosti vypracovat alternativní zprávy ke zprávám OSN založené na důkazech. Na Kapverdách EU podpořila první sdružení domácích pracovníků. V Bolívii EU podpořila zřízení střediska na poskytování on-line bezplatného právního poradenství v případech politického násilí. V Pákistánu EU podpořila projekt zaměřený na posílení sociálně-ekonomických práv žen pracujících v zemědělství v Paňdžábu. „SMART Myanmar“ podporuje udržitelnou spotřebu a výrobu oděvů. Prostřednictvím projektu „Trade for Decent Work“ spolupracuje EU s MOP na lepším uplatňování základních úmluv MPO v Bangladéši. 10.Závěr Jednostranné obchodní preference EU pomáhají zemím vystoupit z chudoby tím, že vytvářejí hospodářství založené na hodnotách: přes 10 % dovozu do EU pochází ze zemí zvýhodněných v systému GSP (včetně nepreferenčního dovozu). Usnadněním vývozu do EU systém GSP přitahuje investice a podporuje začleňování do celosvětových hodnotových řetězců. Tím se vytvářejí pracovní místa a příjem. Systém GSP přináší do zvýhodněných zemí pobídky k investicím. Podíl preferenčního dovozu na celkovém dovozu do EU je sice omezený (3,8 % v roce 2018), avšak povzbudil společnosti a vlády k propojení obchodu a udržitelného rozvoje. Prosazování řádné správy věcí veřejných a lidských práv přináší předvídatelnější podnikatelské prostředí. V konfekčním průmyslu zavádějí kupující z EU nové modely podnikání s náročnými/náročnějšími normami v oblasti životního prostředí a pracovních práv. Díky těmto mezinárodním hodnotám jsou společnosti konkurenceschopnější. Systém GSP musí být i nadále významný pro rozvoj. Preference jsou narušovány obchodními dohodami. Zajištění soudržnosti s dalšími politikami je čím dál důležitější, aby mohly mít zvýhodněné země ze systému GSP prospěch. Patří sem i podpora na diverzifikaci hospodářství, přilákání nových investorů, usnadnění obchodu a zvyšování povědomí. Systém GSP potřebuje silná partnerství: EU bude i nadále úzce spolupracovat se zvýhodněnými zeměmi i se zúčastněnými subjekty. Tito partneři, včetně Evropského parlamentu a členských států EU, jsou klíčoví pro urychlení plnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Průmysl EU je na předním místě, co se týče vysokých norem v oblasti práce, výrobních postupů a životního prostředí, a může podporovat udržitelný rozvoj zemí prostřednictvím jejich obchodních plánů. Přístupem na trh EU pomáháme rozvojovým zemím v jejich úsilí o hospodářský růst, snížení chudoby, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj. Příloha I. Zvýhodněné země

*V závislosti na klasifikaci Světové banky jako země s vyššími středními příjmy.



PŘÍLOHA II. Statistické údaje Tabulka 1. Hodnota preferenčního dovozu pro všechny země v systému GSP (v tisících EUR)* Tabulka 2. Hodnota preferenčního dovozu podle zemí obecného režimu GSP (v tisících EUR)* * Celkový dovoz zahrnuje veškerý dovoz, včetně produktů, které automaticky využívají nulového cla pro země v režimu nejvyšších výhod. „Dovoz způsobilý pro režim EBA“ odkazuje pouze na produkty v režimu EBA, které nevyužívají nulového cla pro země v režimu nejvyšších výhod.



Tabulka 3. Hodnota preferenčního dovozu podle zemí režimu EBA (v tisících EUR)*

Tabulka 4. Hodnota preferenčního dovozu podle zemí režimu GSP+ (v tisících EUR)*