ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Bez ohledu na to, co bylo řečeno výše ( 19 ) , EHSV vyzývá k tomu, aby byla větší pozornost věnována možným problematickým oblastem, pokud jde o status poskytovatelů a služby, které nabízejí. Proto se zdá, že možnost uzavřít s investory smlouvy o „jednání dle vlastního uvážení“, kterou získají, může vést k ošemetným situacím. Musí vystupovat jako „neutrální zprostředkovatelé“, i když jsou smluvně vázáni „k dosažení nejlepšího možného výsledku pro své klienty“ ( 20 ) . Výbor je toho názoru, že povinnost neutrality nesmí být za žádných okolností ohrožena. Vyžaduje si to další opatření. Platformy by měly nabízet vysoce kvalitní služby.
3.2.2.

Komise navrhuje od této metody do roku 2025 postupně upustit. Do té doby se navrhuje zvýšit vzdálenost, již vozidlo ujede předtím, než bude podrobeno zkoušce, aby se zaručila větší spolehlivost daného údaje. V návrhu se tudíž stanoví, že vozidla registrovaná v období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2024 budou podrobena zkoušce vlivu na životní prostředí po 2 500 km, pokud je jejich maximální rychlost nižší než 130 km/h, a po 3 500 km, pokud je jejich maximální rychlost 130 km/h a vyšší.
1.5.

EHSV vybízí EU, aby se postavila do čela celosvětového boje proti perzistentním organickým znečišťujícím látkám. EU by se při své činnosti v této oblasti měla zaměřit na harmonizaci strategií a právních předpisů jednotlivých států ohledně sledování a kontroly těchto látek. Výbor se obzvláště domnívá, že by EU měla podporovat udržitelnost a dodržování ustanovení o POP v bilaterálních i multilaterálních obchodních dohodách.
5.4.

EHSV upozorňuje na to, že návrh definice předběžného nabízení by neměl být činěn prostřednictvím definice ve směrnici o správcích alternativních investičních fondů, přičemž další právní čistota a konzistence je potřebná a z praktické zkušenosti by mohla být dosažena spíše resp. pouze cestou nelegislativních prostředků a nástrojů. EHSV se obává, že předložený návrh by mohl vést k další fragmentaci jednotného trhu, kde by mohl způsobit vývoj národních vysvětlovacích výkladů.
1.4.

EHSV se domnívá, že by Komise měla přijmout hodnoty ukazatelů navrhované WHO, ponechat systém výjimek v jeho současné předepsané podobě a znovu zvážit automatický postup stanovený článkem 12 směrnice. Cílem tohoto návrhu je zajistit co nejlepší normy jakosti a zároveň vymezit protokoly, které by se aktivovaly, jakmile by nastalo pro uživatele skutečné riziko.
4.4.

Ve 28. bodu odůvodnění a v čl. 11 odst. 1 se navrhuje zákaz použití vlečných sítí do izobáty 100 m každý rok od 1. května do 31. července. EHSV je toho názoru, že toto opatření není přiměřené a nelze ho odůvodnit. V právních předpisech EU a ve vnitrostátních předpisech již v současnosti existují dostatečné záruky pro to, aby se zabránilo používání vlečných sítí na citlivém mořském dně. Stejně tak existují ve Středozemním moři oblasti, které mají nižší a rovnější dno, a kvůli tomuto navrhovanému zákazu by zde pro řadu plavidel lovících pomocí vlečných sítí nebylo možné provádět odlov. Výbor místo toho souhlasí s tím, aby byly stanoveny zvláštní oblasti zákazu rybolovu, jež by byly řádně odůvodněny z vědeckého hlediska, stejně jako je tomu již nyní u oblastí, které v různých zemích EU navrhlo samo odvětví rybolovu.
3.11.

Závěrem by Výbor rád uvedl, že přestože se jedná o velmi technickou problematiku, skýtá bezpochyby velkou příležitost k efektivní a jasné komunikaci se všemi občany Unie. Provedené změny by skutečně měly být využity k tomu, aby se ukázalo, že EU přináší do života podnikatelů, občanů a spotřebitelů pozitivní změny a řeší každodenní problémy lidí, např. v souvislosti s cestováním.
2.4.

Krátkodobý návrh, tj. prozatímní daň z obratu, by se jakožto nepřímá daň vztahoval na činnosti, při nich jsou příjmy vytvářeny: i) prodejem online reklamního prostoru, ii) prostřednictvím digitálních zprostředkovatelských činností, které uživatelům umožňují komunikovat s jinými uživateli a které mohou usnadnit prodej zboží a služeb mezi nimi, a iii) prodejem dat získaných z informací od uživatelů. Tato daň by se týkala pouze společností s celkovým minimálním ročním celosvětovým příjmem ve výši 750 milionů EUR a příjmem v EU ve výši 50 milionů EUR za rok. Pokud by sazba daně činila 3 %, mohla by členským státům přinést každoroční odhadované příjmy ve výši 5 miliard EUR.
1.7.

Výbor zejména vítá, že je v návrhu věnována pozornost tomu, aby se kryté dluhopisy dostaly také do dosahu menších bank. Bez ohledu na to Výbor žádá, aby se dále zkoumalo, jak lze tuto možnost maximálně otevřít. Mělo by být například ověřeno, jaké správní a další povinnosti by bylo možné pro menší banky upravit, aniž by došlo k odchylkám od obecně platných předpisů.
4.4.

Posilování sociální soudržnosti a obnovení důvěry evropských občanů jsou vzájemně propojeny. Oběma účelům by mohl významně posloužit rozvoj evropského pilíře sociálních práv, a to mimo jiné tím, že se bude poskytovat pomoc a poradenství členským státům, které uskutečňují reformy zaměřené na vytváření udržitelných, vysoce kvalitních pracovních míst s vysokou přidanou hodnotou. EHSV navrhuje vytvoření zvláštního programu evropského pilíře sociálních práv v rámci VFR na období 2021–2027 na základě závazků členských států, které podepsaly Göteborské prohlášení. S jeho financováním by pomohl Evropský sociální fond plus podle systému ukazatelů, jež by mimo jiné zahrnovaly míru nezaměstnanosti a ekonomické aktivity, školní vzdělávání a školní neúspěšnost, HDP na osobu, ukazatele chudoby a sociálního začleňování, a to jak všeobecné povahy, jako jsou regionální ukazatele, tak takové, jež se vztahují k určitým znevýhodněným sociálním skupinám.
3.2.

Finanční rámec – Komise se domnívá, že politika soudržnosti a její dopady na evropskou územní spolupráci musejí zůstat zásadním prvkem finančního balíčku. EHSV s tímto postojem souhlasí. Oslabení rozpočtových přídělů by mělo nepříznivé dopady na účinnost, viditelnost a rovněž na stávající povědomí o tomto akčním programu. Momentálně upřednostňovanou variantou je zachování stabilního rozpočtu v porovnání s předchozím obdobím, a to v situaci, kdy rozpočet EU klesl zhruba o 10 %. Tato situace by měla umožnit zachování stejné výše podpory programů Interreg, což představuje minimum, avšak EHSV vyzývá Evropský parlament, aby navrhl podstatné zvýšení, protože politický dopad těchto programů a jejich dopad na obyvatelstvo může být obrovský, za předpokladu, že jim budou poskytnuty značné prostředky.
4.4.

Výbor se domnívá, že odhad rybolovných práv v souladu s maximálním udržitelným výnosem, jak je stanoven v článcích 3, 4 a 5, předpokládá zohlednění pouze proměnných týkajících se zachování populací. V souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 by tento plán měl přispět ke splnění všech cílů SRP a neměl by se zaměřovat pouze na environmentální proměnné, nýbrž i na sociální a hospodářské proměnné, čímž by se zamezilo prudkým změnám rybolovných práv mezi po sobě následujícími roky.
1.3.

Co se týče lepšího uznávání potvrzení o škodním průběhu předchozích pojištění, Výbor doporučuje uvádět jméno příslušného řidiče a míru jeho odpovědnosti za vznik nehody (plnou, částečnou či žádnou). Výbor si klade otázku, co se týče obsahu potvrzení v rámci vnitrostátní právní úpravy, která by se vztahovala na vozidlo bez ohledu na řidiče, oproti právním předpisům, které stanoví pojištění vozidla s nahlášeným řidičem, jehož výše závisí na individuálním profilu rizika a nehodovosti, nebo pojištění držitele řidičského oprávnění, a to bez ohledu na používané vozidlo. Výbor požaduje, aby Komise uložila povinné vydávání zabezpečených průkazů, jež budou sloužit k potvrzení o pojištění a o škodním průběhu předchozích pojištění, a aby pro účely ověřování jejich platnosti povolila využívání propojené databáze, kterou budou moci konzultovat donucovací orgány.
3.16.

EHSV upozorňuje na to, že je nutné upřednostňovat rozsáhlé celounijní projekty digitalizace dopravy, např. ERTMS, SESAR či projekty v oblasti autonomního řízení. Uskutečnění těchto projektů vyžaduje kombinování zdrojů – veřejných prostředků z Nástroje pro propojení Evropy a soukromých prostředků garantovaných fondem InvestEU. Stejně důležité je i pokrytí sítě TEN-T sítí páté generace (5G). Mezi lety 1995 a 2016 bylo systémem ERTMS vybaveno pouhých 8 % z 51 000 km koridorů hlavní sítě. Při současném tempu by vybavení celé hlavní sítě trvalo přes 200 let. Dokončení do roku 2030 by vyžadovalo investice ve výši 15 miliard EUR a ohromné zrychlení programu, nicméně by pak v Evropě byla zajištěna bezproblémová železniční doprava, která by měla větší kapacitu, byla by bezpečnější a dochvilnější.
3.10.

Pokud jde o přezkum směrnice 2011/83/EU o ochraně práv spotřebitelů, objevily se v rámci Výboru dva rozdílné postoje a pohledy na to, které aspekty jsou problematické. Obchodníci podporují aktualizaci, zjednodušení a úpravu předsmluvních informací, zatímco spotřebitelé mají za to, že by to snížilo úroveň ochrany spotřebitele. Výbor podporuje přístup zajišťující rovnováhu mezi ochranou spotřebitele a právní jistotou obchodníků. EHSV má za to, že ustanovení týkající se digitálního obsahu, digitálních služeb a prodeje on-line by měla být sladěna s právními předpisy pro jednotný digitální trh.
2.10.

S ohledem na nynější výši vízového poplatku a na navrženou výši se EHSV domnívá, že je třeba zvážit možnost zrušení poplatků pro zástupce neziskových organizací, kteří se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních a vzdělávacích akcí organizovaných neziskovými organizacemi, bez ohledu na jejich věk, nebo přinejmenším zvážit zvýšení věkového limitu (platné předpisy stanoví věk 25 let a méně). Tuto možnost by měli mít také senioři, čímž by se podpořilo jejich aktivní začleňování do společnosti a přispělo ke kvalitnějšímu životu.
6.3.

Tyto vnitrostátní normy jsou výsledkem demokratických vyjednávání, do nichž byli do značné míry zapojeni evropští i vnitrostátní sociální partneři, a slouží zaměstnancům, spotřebitelům i společnostem. V souladu s cíli Smlouvy o EU by cílem stanovení takových minimálních norem mělo být zajištění lepšího fungování jednotného trhu, přičemž by zároveň nemělo bránit zavedení vyšší úrovně ochrany na vnitrostátní úrovni. Minimální normy právních předpisů EU dokonce často výslovně zahrnují „ustanovení o zákazu snížení úrovně právní ochrany“, v nichž se uvádí, že uplatňováním směrnice se nesmí odůvodňovat snižování případných vyšších vnitrostátních norem na úroveň norem EU. To však neznamená, že jsou vnitrostátní normy tesány do kamene a nelze je nikdy změnit.
4.2.

EHSV se domnívá, že znění čl. 10 odst. 2 může vést k nejasnostem, neboť ho lze vykládat jako úplný zákaz lovu na dlouhé lovné šňůry, přestože ve skutečnosti doporučení ICCAT usiluje o to, aby se zabránilo lovu nedospělých mečounů obecných, kteří by se chytli na malé háčky, jež používají plavidla lovící středomořského tuňáka křídlatého. Výbor proto navrhuje následující znění: „V zájmu ochrany mečouna obecného ve Středozemním moři platí pro přímý lov středomořského tuňáka křídlatého ( Thunnus alalunga ) období zákazu rybolovu od 1. října do 30. listopadu každého roku.“
4.2.

Zhruba 56 % vývozu vozidel ze Spojeného království míří do Evropy – naproti tomu pouze 7 % vývozu evropských vozidel míří do Spojeného království. Nicméně údaje popisující fungování trhu, které se vztahují na poptávku po náhradních dílech, ukazují na složitější soubor opatření, jež by vyžadoval hladký regulační režim.
3.2.

Za účelem zajištění lepší správy navrhuje větší zapojení členských států do systému řízení a do vědeckých komisí EFSA a větší příspěvek vnitrostátních vědeckých organizací do poskytování údajů a vědeckých studií.
3.6

Dotčené technologické společnosti nesou odpovědnost společně, neboť mají v tomto procesu zastřešující úlohu. Nepovažují se za vydavatele zpráv, ale „pouze“ za online platformy, které šíří informace a další obsah vytvořený zavedenými sdělovacími prostředky, přičemž nemusí platit náklady na vytváření obsahu v podobě redakčních pracovníků. Obsah je šířen z jiných zdrojů a tyto společnosti jej z věcného hlediska nekontrolují, nehodnotí, neanalyzují ani neinterpretují. „Google není ‚pouhou‘ platformou. Vymezuje, utváří a zkresluje způsob, jakým nahlížíme na svět.“ Takový byl jeden ze závěrů článku nazvaného „Velká loupež zvaná brexit: krádež naší demokracie“ („The great Brexit robbery: how our democracy was hijacked“) a uveřejněného v deníku Guardian. Článek se věnoval tomu, jak skrytá, globální akce různorodých sil vedoucích kampaň za odchod Spojeného království z EU ovlivnila výsledky referenda. Jelikož dezinformace a spolehlivé zprávy jsou prezentovány bez rozdílu, je pro uživatele obtížné oddělit jedno od druhého. Tyto technologické společnosti by se tudíž měly přednostně zaměřit na zajištění transparentnosti svých pravidel a údajů. Zvlášť důležité je to, nakolik jsou transparentní vazby mezi politikou těchto platforem v oblasti příjmů z reklamy a šířením dezinformací. (V tomto ohledu je třeba bedlivě sledovat současná jednání týkající se kodexu zásad boje proti dezinformacím, který měl být zveřejněn do konce července 2018.)
EU se zavázala snížit své emise skleníkových plynů do roku 2030 nejméně o 40 % oproti úrovním v roce 1990 ( 1 ) , přičemž stanovila samostatné cílové hodnoty a pravidla pro odvětví v rámci obchodování s emisemi a jiná odvětví. Kromě toho byl do rámce pro rok 2030 začleněn i tzv. sektor LULUCF, tj. využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví, a to s požadavkem, aby tento sektor neprodukoval čisté emise, ale přispíval k cíli zvýšení propadů uhlíku v dlouhodobém horizontu. To odráží požadavky čl. 4 odst. 1 Pařížské dohody, jenž vyzývá k tomu, „aby bylo dosaženo rovnováhy mezi antropogenními emisemi ze zdrojů a snížením skleníkových plynů pomocí propadů v druhé polovině tohoto století“ ( 2 )
5.7.1

Soukromoprávní prosazování V souvislosti se soukromoprávním prosazováním by dotčená strana měla mít přístup k příkazům ke zdržení se protiprávního jednání a zákazům vyloučení a k žádostem o náhradu škody. Kvůli „faktoru strachu“ jsou ale tyto prostředky nápravy spíše nedůležité. Všechna dotčená sdružení by navíc měla mít možnost požádat o příkazy ke zdržení se protiprávního jednání a o zákazy vyloučení. V případě, že by nekalá obchodní praktika byla zaměřena na několik podniků (např. subjekt v oblasti potravin od všech svých dodavatelů nebo kupujících požaduje, aby se podíleli na případných dodatečných nákladech), by tak byla zajištěna zvláštní ochrana anonymity dotčené strany. Dotčená strana nebo sdružení by měly mít možnost uplatnit své nároky buď u soudu, nebo u veřejného ochránce práv. Výhoda řízení před veřejným ochráncem práv spočívá v tom, že spor by byl neveřejný. Je třeba vytvořit zvláštní řízení před veřejným ochráncem práv, který by rovněž měl mít zvláštní rozhodovací pravomoci. Dobrovolná řízení by v mnoha případech nebyla účinná nebo by nezajistila skutečnou nápravu. EHSV kromě toho vybízí subjekty, aby rozvíjely iniciativy na podporu kulturní výměny a za účelem zlepšení spravedlnosti v dodavatelském řetězci.
Odhady na základě studie Risk & Policy Analysts Limited (RPA 2018) ( 16 ) ukazují, že pokud by byl tento návrh přijat, zlepšil by v dlouhodobém výhledu pracovní podmínky pro více než jeden milion zaměstnanců v EU a předešel by více než 22 000 případů onemocnění souvisejících s prací. Stávající zatížení v důsledku chorob se odhaduje za posledních 40 let a zahrnuje 24 770 případů onemocnění souvisejících s prací. Jestliže nebudou přijata žádná opatření, bude budoucí zatížení v důsledku chorob zahrnovat 24 689 nových případů během nadcházejících 60 let.
4.5.

cenové paritní doložky “„ (nazývané rovněž „ doložkami nejvyšších výhod “). Tyto doložky totiž podnikovým uživatelům ukládají, aby na určité on-line platformě zveřejňovali nižší ceny než na jiných on-line platformách nebo na svých vlastních internetových stránkách. To závažným způsobem narušuje trh, neboť to podporuje posílení několika málo stávajících on-line platforem (a brání rozvoji platforem nových), omezuje spotřebitelům možnost získat nižší cenu a zavazuje podnikové uživatele k využívání platformy, aniž by mohli budovat svou vlastní distribuční síť pro přímý kontakt se spotřebiteli. Tento postup byl již v řadě členských států EU EHSV se domnívá, že rozvoji spravedlivé a otevřené hospodářské soutěže na jednotném digitálním trhu stále ještě značně brání „“„ (nazývané rovněž „“). Tyto doložky totiž podnikovým uživatelům ukládají, aby na určité on-line platformě zveřejňovali nižší ceny než na jiných on-line platformách nebo na svých vlastních internetových stránkách. To závažným způsobem narušuje trh, neboť to podporuje posílení několika málo stávajících on-line platforem (a brání rozvoji platforem nových), omezuje spotřebitelům možnost získat nižší cenu a zavazuje podnikové uživatele k využívání platformy, aniž by mohli budovat svou vlastní distribuční síť pro přímý kontakt se spotřebiteli. Tento postup byl již v řadě členských států EU ( 11 ) z podnětu příslušných úřadů pro hospodářskou soutěž zakázán, což se pozitivně projevilo na fungování trhu a přineslo prospěch jak podnikům, tak spotřebitelům. Proto EHSV doufá, že tyto doložky budou v celé EU co nejdříve zakázány, pokud možno v rámci zmíněného nařízení.
3.5.

EHSV konstatuje, že Komise hodlá do konce roku 2020 zvýšit investice do umělé inteligence v rámci programu Horizont 2020 zhruba na 1,5 miliardy EUR. Bude-li tento přístup urychleně přijat v rámci současných partnerství veřejného a soukromého sektoru, mohl by do dvou let přinést další investice ve výši 2,5 miliardy EUR. Stejný přístup musí být uplatněn i u budoucího rámcového programu Horizont Evropa.
1.8.

EHSV zdůrazňuje význam předvídatelnosti, co se týče automobilového odvětví i odvětví dopravy, a to vzhledem k času a investicím, které je třeba vynaložit na vývoj nových produktů, a nezbytnost předvídatelnosti, pokud jde o právní rámec, při investování do nového zařízení. Proto by EHSV byl rád, kdyby byly stanoveny přesnější cíle pro plánované emise CO 2 po roce 2030.
1.4.

EHSV zdůrazňuje, že přiměřenost požadavků v oblasti norem a certifikací, které Komise vymezí v aktech v přenesené pravomoci nebo v prováděcích aktech, bude klíčová pro správné fungování plánovaných koncepcí a pro to, aby uživatelé důvěřovali digitálním řešením. Pokud jde o návrh informací o nákladní dopravě, mohl by tento návrh být velmi důležitý pro to, aby se uvedený systém stal povinným nejen pro správní orgány, ale i pro uživatele.
3.16.

EHSV podporuje návrhy týkající se vnější konvergence za účelem trvalé harmonizace míry podpory přímých plateb mezi členskými státy. Návrh stanoví cíl uzavřít 50 % stávajícího rozdílu mezi současnou průměrnou mírou přímých plateb členských států a 90 % průměru EU, pokud jde o přímé platby z období let 2021 až 2027. S dostatečným rozpočtem na SZP by mohly být návrhy Komise přesto ambicióznější, a to především co se týče členských států, které dostávají nejnižší podporu. Výbor se domnívá, že ke konci příštího rozpočtového období by výše přímých plateb měla dosahovat alespoň 85 % průměru EU.
4.5.

Návrh nařízení otevírá možnost, že by kupříkladu část prostředků určených na politiku soudržnosti mohla být převedena do tohoto programu. EHSV doporučuje možnost převodu, resp. sloučení i v opačném směru, kdy by prostředky z programu mohly být přímo propojeny s relevantním operačním programem v rámci politiky soudržnosti.
3.4.

K dosažení tohoto cíle by se v návrhu změnil čl. 8 odst. 1 nařízení. Tím by se změnil požadavek, podle nějž se do procesu pravidelného hodnocení jménem Komise zapojí pouze podporující členský stát. To by prakticky znamenalo, že by hodnocení mohly jménem Komise provádět uznané subjekty.
1.4.

V současném stavu by byly cenné papíry SBBS označeny jako „sekuritizace“ pro uplatnění regulace, což by způsobilo, že by pro investice bank byly vlastně málo atraktivní. Výbor se domnívá, že je zcela správné, že dojde k nápravě této situace. Vyrovnání mezi cennými papíry SBBS a státními dluhopisy členských států eurozóny denominovanými v eurech („sovereign exposures“ neboli státní expozice) musí investorům z finančního sektoru umožnit, aby investovali do cenných papírů SBBS za stejných podmínek, jako to dělají do podkladových státních dluhopisů z eurozóny.
1.4.2.

EHSV má za to, že plánované změny směrnice související se zjištěnými problémovými místy celkově zlepší situaci a přispějí k řešení problémů, na něž jsou zaměřeny. Avšak co se uvedených zjištěných problémových míst týče, je třeba konstatovat toto: — „dynamická data/rozhraní pro programování aplikací (API)“ – změny jsou pouze částečně vhodné k tomu, aby se docílilo zlepšení v této problémové oblasti, neboť jejich výsledek nelze ověřit ani předvídat. Zlepšení může být nedostatečné zejména v krátkodobém horizontu (viz odstavce 3.1.3, 3.3.1); — „vybírání poplatků“ – změny jsou vhodné k tomu, aby se docílilo zlepšení v této problémové oblasti, a zjednají nápravu v případě zvýšených poplatků a podpoří opakované použití údajů, zejména díky tomu, že tyto údaje budou snáze dostupné malým a středním podnikům (viz odstavce 3.1.5, 3.3.2). EHSV zároveň poukazuje na to, že pro veřejné podniky má zásadní význam náležitá kompenzace vzniklých nákladů; — „oblast působnosti směrnice o informacích veřejného sektoru“ – změny jsou nedostatečné, neboť rozšíření oblasti působnosti směrnice je čistě formální a nezahrnuje žádné skutečné další povinnosti. Konkrétní problém tak vyřešen nebude (viz odstavce 3.1.1, 3.1.3, 3.3.3); — „blokování údajů veřejného sektoru“ – změny nejsou nedostatečné a k řešení problému blokování údajů veřejného sektoru přispějí jen částečně a nepřímo (viz odstavce 3.1.4, 3.3.4).
4.2.

EHSV poukazuje na to, že pokud by jediným kritériem pro aktivaci podpory byla míra nezaměstnanosti, pak by to mohlo nepříznivě ovlivnit včasnost zásahu stabilizační funkce. Bylo by rovněž vhodné zvážit využití dalších doplňujících ukazatelů, které obvykle předpovídají blížící se rozsáhlý otřes dříve než nezaměstnanost. Díky tomu bude možné aktivovat počáteční podporu ještě předtím, než se tento „rozsáhlý“ otřes plně promítne do ukazatele nezaměstnanosti. V okamžiku, kdy dojde k výraznému zvýšení míry nezaměstnanosti, již může být daná ekonomika poškozena, co se týče její výrobní kapacity. Ekonomika, v níž nastal prudký pokles vývozu zboží a služeb, například nemusí současně vykazovat nárůst nezaměstnanosti.
4.4.

Obecně vzato EHSV sdílí názor, podle nějž protektorování pneumatik třídy C3 umožňuje zvýšit v celosvětovém měřítku úspory surovin a energie . Je nicméně třeba poukázat na to, že u protektorovaných pneumatik lze použít pouze tři parametry, které jsou v současné době uváděny na označení, a to ještě v omezené míře. Pokud jde o údaje týkající se životnosti a oděru, je ještě méně jasné, jakým způsobem je odpovědnost za kvalitu rozdělená mezi výrobce kostry pneumatiky a protektorující subjekt. Začlenění těchto parametrů na označení se tedy nedoporučuje. Vzhledem k jejich zanedbatelnému podílu na trhu není z ekonomického ani z environmentálního hlediska rozumné zahrnout do oblasti působnosti nařízení o označování pneumatik protektorované pneumatiky třídy C1 a C2 . Naproti tomu by bylo vhodné zvážit možnost dobrovolného označování těchto protektorovaných pneumatik třídy C1 a C2 výrobci, aby tak byl splněn požadavek kupujících, kteří vyžadují alespoň minimální označení.
1.3.

Klíčovým aspektem automatizovaného nebo poloautomatizovaného silničního provozu je fakt, že by výrazně zlepšil aktivní bezpečnost pozemních vozidel a mohl by podstatně snížit počet smrtelných nehod nebo je zcela eliminovat. Pokud by ovšem během počáteční fáze provozu automatizovaných vozidel docházelo ke smrtelným nehodám, mohlo by to využívání této technologie zastavit. EHSV proto doporučuje, aby byly všechny pilotní projekty a zkušební postupy autonomních vozidel prováděny s uplatněním co nejvyšších bezpečnostních norem , i když tato mezní podmínka může vývoj v porovnání s konkurenty mimo EU zpomalit. Z dlouhodobého hlediska to zajistí lepší výrobky i vyšší míru akceptace ze strany veřejnosti.