Zvláštní zpráva Je Komisí zavedený systém 
měření výkonnosti 
ve vztahu k příjmům 
zemědělců dobře 
koncipovaný a vychází 
ze spolehlivých údajů?CS 2016  č. 01
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4013-2 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/723961 QJ-AB-16-001-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-4053-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/56877 QJ-AB-16-001-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-4007-1 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/562464 QJ-AB-16-001-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Diagram na straně 12 je reprodukován s laskavým svolením OECD.
© OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses  („Příjem domácností zemědělců: problematika 
a opatření k jejímu řešení“, OECD Publishing, Paris  
DOI: http://dx.doi.org/ 10.1787 /9789264099678 -en
Je Komisí zavedený systém 
měření výkonnosti 
ve vztahu k příjmům 
zemědělců dobře 
koncipovaný a vychází 
ze spolehlivých údajů?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 01
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Augustyn Kubik a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti „ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi“. Audit vedla členka EÚD Rasa Budbergytėová s podporou ve -
doucího svého kabinetu, Tomase Mackevičiuse, tajemnice Maury McElhinneyové, vyššího manažera Hèldera Farii Viegase, 
klíčových členů auditního týmu Svena Köllinga a Blanky Happachové a auditorů Ramony Bortnowschiové, Els Bremsové, 
Antonia Carudy Ruize, Vincenta Ly-Sunnarama, Ioannise Papadakise, Macieje Szymury a Bertranda Tanguyho.
Zleva doprava:  B. Happachová, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytėová, H. Faria Viegas.
03
 Obsah
Body
 Zkratky
 Slovník pojmů
I–X Shrnutí
1–17 Úvod
1–2 Obecné cíle SZP a reformy z roku 2013 ve vztahu k příjmům zemědělců
3–5 Cíle opatření financovaných z prostředků EZZF ve vztahu k příjmům zemědělců
6 Příjmy zemědělců, příjem domácností zemědělců a životní úroveň
7–11 Zdroje údajů o příjmech zemědělců používané Komisí
12–15 Měření výkonnosti opatření SZP ve vztahu k příjmu v zemědělství
16–17 Předcházející audity Účetního dvora
18–24 Rozsah a koncepce auditu
25–87 Připomínky
25–51 Komise dosud nestanovila ucelený soubor údajů k posouzení výkonnosti opatření SZP ve vztahu 
k příjmům zemědělců
26–32 Komisi stále ještě chybí informace o příjmech zemědělců na úrovni EU
33–39 Důležitým nástrojem pro sledování hospodářské situace v zemědělství je souhrnný zemědělský účet (SZÚ), 
jehož použitelnost pro posuzování opatření SZP je však omezená
40–51 Zemědělská účetní datová síť (FADN) je dobře zavedeným zdrojem informací o komerčních zemědělských 
podnicích a jejich příjmech a podnikání, má nicméně omezení
04 Obsah
52–76 Komisi a členským státům se ne vždy dařilo zajišťovat, aby dostupné údaje o příjmech zemědělců 
byly dostatečně kvalitní
54–58 Komisí zajišťovaná správa souhrnného zemědělského účtu (SZÚ) měla své nedostatky  …
59–76 … a v některých členských státech byly zase nedostatky ve způsobu fungování zemědělské účetní datové 
sítě (FADN)
77–87 Limitující faktory u dostupných údajů, nejasné zacílení některých opatření SZP a nedostatky 
v ukazatelích výkonnosti mají dopad na schopnost Komise prokázat dosažené výsledky
79–82 Přímé platby slouží celé řadě cílů, jejichž plnění lze měřit jen obtížně  …
83–87 … a ukazatele výkonnosti SZP týkající se příjmů zemědělců nelze jasně navázat na opatření a skutečné 
plnění těchto cílů
88–100 Závěry a doporučení
 Příloha I – Provádění přímých plateb EU a možnosti členských států v této oblasti 
 Příloha II –  Výpočet výše zemědělského příjmu podle definice stanovené v rámci souhrnného 
zemědělského účtu (SZÚ)
 Příloha III – Výpočet výše příjmu v rámci zemědělské účetní datové sítě (FADN)
 Příloha IV – Ukazatele výkonnosti pro posuzování SZP stanovené Komisí
 Příloha V – Kvalitativní kritéria platná pro evropské statistiky
 Odpovědi  Komise
05
 Zkratky
CMEF : společný monitorovací a hodnotící rámec ( common monitoring and evaluation framework )
EU-SILC : statistiky Evropské unie v oblasti příjmů a životních podmínek ( European Union statistics on income and 
living conditions )
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
EZZF : Evropský zemědělský záruční fond
FADN : zemědělská účetní datová síť ( farm accountancy fata network )
FSS : statistické šetření o struktuře zemědělských podniků ( farm structure survey )
OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj ( Organisation for Economic Co-operation and Development )
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
SZP : společná zemědělská politika
SZÚ : souhrnný zemědělský účet
06
 Slovník  
pojmů
Čistá přidaná hodnota zemědělského podniku : ukazatel FADN, který udává hodnotu celkového objemu výroby 
určitého zemědělského podniku včetně přímých plateb po odečtení mezispotřeby a odpisů hmotného majetku. 
Jedná se o částku, kterou je možné zaplatit za všechny fixní faktory produkce daného zemědělského podniku (půda, 
práce a kapitál).
Čistý příjem ze zemědělské činnosti : ukazatel FADN, který udává částku, která bude vyplacena zemědělskému 
podniku jako odměna za jeho výrobní faktory. Vypočítá se tak, že se od čisté přidané hodnoty zemědělského 
podniku odečtou majitelem podniku vyplacené mzdy, nájemné a úroky.
Disponibilní příjem domácností zemědělců : celkový příjem ze všech zdrojů po odečtení daní a povinných 
příspěvků na sociální pojištění.
FADN : zemědělská účetní datová síť, nástroj pro hodnocení příjmů a hospodářské činnosti komerčních 
zemědělských podniků a dopadů společné zemědělské politiky. Jejím základem jsou účetní údaje z rozsáhlého 
vzorku více než 80 000 zemědělských podniků ze všech členských států EU.
Hodnocení : pravidelné shromažďování a analýza důkazů s cílem dospět k závěru o účinnosti a efektivnosti 
„intervencí“. Intervence se posuzují na základě výsledků a dopadů na úrovni cílových subjektů intervenční politiky.
(Veřejná) intervence : „operace“, „opatření“, program nebo projekt realizovaný nebo financovaný orgánem veřejné 
správy.
Mezispotřeba : hodnota zboží a služeb spotřebovaných v průběhu výrobního procesu (nezahrnuje odpisy 
hmotného majetku).
Monitorování : pravidelné ověřování zdrojů, výstupů a výsledků „intervencí“.
Národní účty : národní účty obsahují informace o struktuře a vývoji hospodářské situace každého členského státu.
Oddělení : proces oddělení plateb přímé podpory od zemědělské produkce.
Odpisy hmotného majetku : snížení hodnoty majetku v důsledku jeho zastarání nebo opotřebení.
Příjem z podnikání v zemědělství : příjem generovaný zemědělskými činnostmi po odečtení nákladů na 
zaměstnance, úroků za kapitálové půjčky a nájmu za pozemky. Lze jej využít také jako odměny vlastních 
produkčních faktorů patřících podniku (vlastní práce, vlastní kapitál a vlastní půda).
Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor : příjem, jehož zdrojem jsou faktory podílející se na zemědělské 
výrobě (půda, práce a kapitál). Vypočítává se odečtením hodnoty mezispotřeby, spotřeby fixního kapitálu (odpisy 
hmotného majetku) a daní z výroby od hodnoty zemědělské produkce v základních cenách a připočtením hodnoty 
(dalších) výrobních dotací. Zpravidla nezahrnuje příjem z jiných zdrojů (nezemědělských činností, platů, sociálních 
dávek, důchod z vlastnictví).
Příjmy domácností zemědělců : příjmy domácností z nezávislé zemědělské činnosti a z nezemědělských činností. 
Zemědělství nemusí být hlavním zdrojem příjmů.
07 Slovník pojmů 
Příjmy rodinného hospodářství : ukazatel FADN, který udává výši příjmu ze zemědělských činností podniků, ve 
kterých pracují příslušníci rodiny, jimž není vyplácena mzda, tj. zemědělec a členové jeho rodiny.
Reforma z roku 2003 : reforma SZP , v jejímž rámci došlo k oddělení přímé podpory od zemědělské produkce 
a podmínění plateb plněním základních norem péče o půdu, ochrany životního prostředí, bezpečnosti potravin, 
zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat (známé jako požadavky podmíněnosti).
Reforma z roku 2013 : reforma SZP , která probíhá v období 2014–2020. Jejím cílem je dosažení vyváženějšího 
rozdělení dostupné podpory a odměňování zemědělců za uplatňování udržitelných zemědělských postupů formou 
tzv. ekologických plateb. Záměrem reformy je rovněž posílení tržního zaměření unijního zemědělství, ale zároveň 
s tím i vybudování záchranné sítě, která zemědělce ochrání před vnější nejistotou, a další podpora rozvoje venkova 
v členských státech.
Satelitní účty : účty sestavené na základě národních účtů za účelem získávání doplňujících informací a konceptů 
upravených s ohledem na konkrétní charakter určitého hospodářského odvětví, například zemědělství.
Standardní produkce : peněžní hodnota objemu hrubé produkce zemědělských podniků vyjádřená ve výstupních 
cenách zemědělské produkce. Tato standardní hodnota se určuje tak, aby odpovídala průměrnému stavu v daném 
regionu.
SZÚ : souhrnný zemědělský účet, základní nástroj pro analýzu hospodářského stavu zemědělství v dané zemi. Jedná 
se o satelitní účet národních účtů.
Ukazatel : měřitelná proměnná, která udává užitečné informace usnadňující posuzování míry plnění určitého cíle.
Zemědělec : osoba, jejíž zemědělský podnik se nachází na území EU a která vykonává nezávislou zemědělskou 
činnost.
Zemědělský podnik : jednotka podléhající jednomu řízení a vykonávající zemědělskou činnost na území EU, a to 
buď jako činnost hlavní, nebo jako činnost vedlejší. Jeden zemědělec může mít několik zemědělských podniků.
08
 Shrnutí
I
Příjmům a životní úrovni zemědělců je ve Smlouvě a v reformě společné zemědělské politiky (SZP) z roku 2013 věno -
vána zvláštní pozornost. Téměř jedna třetina rozpočtu EU je stále přímo nebo nepřímo vyhrazena podpoře příjmů 
zemědělců, a přispívá tak k zajišťování přiměřené životní úrovně zemědělců.
II
Nový rámec pro monitorování a hodnocení SZP ukládá Komisi povinnost posuzovat kombinovaný dopad všech 
opatření SZP na plnění stanovených cílů. K tomu je zapotřebí nejen to, aby byly stanoveny jasně vymezené cíle, 
záměry a ukazatele, ale i to, aby byl dostatek kvalitních statistických informací o hospodářském stavu zemědělství 
a příjmech zemědělců.
III
Tato zpráva posuzuje, zda je Komisí zavedený systém měření výkonnosti ve vztahu k příjmům zemědělců dobře 
koncipovaný a vychází ze spolehlivých údajů. Účetní dvůr prověřoval to, zda Komise jasně vymezila, jaké statistické 
údaje jsou potřebné, zda kvalita těchto údajů byla dostatečná a zda Komise vymezila relevantní ukazatele.
IV
Účetní dvůr došel k závěru, že koncepce systému měření výkonnosti SZP ve vztahu k příjmům zemědělců, kterou 
zavedla Komise, není zcela vyhovující a že kvantita i kvalita statistických údajů používaných při analýze příjmů 
zemědělců mají významná omezení.
V
Komise dosud jasně nevymezila, jaké statistické údaje jsou potřebné k účinnému posouzení výkonnosti opatření 
SZP ve vztahu k příjmům zemědělců. Reprezentativní údaje o disponibilním příjmu domácností zemědělců, které 
by usnadnily posuzování plnění zmiňovaného cíle Smlouvy, jímž je zajištění přiměřené životní úrovně zemědělců, 
nejsou dostupné. Kromě toho neexistuje žádný spolehlivý systém, který by umožňoval srovnávání příjmů ze země -
dělské činnosti a příjmů v jiných odvětvích hospodářství, a který by tak mohl ospravedlňovat unijní podporu příjmu 
zemědělců.
VI
Hlavní nástroje měření příjmů zemědělců, které jsou v současné době na úrovni EU k dispozici, je souhrnný země -
dělský účet (SZÚ) a zemědělská účetní datová síť (FADN). Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) je pro Komisi hlavním 
zdrojem statistických informací pro celkové monitorování příjmů zemědělců na makroekonomické úrovni. Jeho 
potenciál však nebyl dosud v plné míře využíván a údaje, které obsahuje, navíc v dostatečné míře nevypovídají 
o důležitých faktorech, jež jsou z hlediska výše příjmů zemědělců i hospodářské hodnoty zemědělství jako celku 
relevantní. Zemědělská účetní datová síť (FADN) je důležitým nástrojem pro hodnocení SZP , má však omezení, neboť 
zahrnuje pouze komerční podniky a informace o příjmech, které obsahuje, jsou neúplné.
Shrnutí 09
VII
Komisi a členským státům se vždy nepodařilo zajistit, aby údaje používané při měření výše příjmů zemědělců byly 
dostatečně kvalitní. Jak v případě SZÚ, tak v případě FADN shledal Účetní dvůr na straně Komise i členských států 
nedostatky v řízení. Také postupy pro zajišťování kvality, které jsou uplatňovány v rámci SZÚ, nejsou stále ještě plně 
účinné a při auditu byly zjištěny určité nedostatky v mechanismech sítě FADN pro zajišťování kvality.
VIII
Vzhledem k tomu, že některá opatření SZP nemají dostatečně určité cíle a že není stanovena žádná výchozí úroveň, 
je posuzování jednotlivých opatření SZP zaměřených na podporu příjmů zemědělců z hlediska toho, zda tato opat -
ření plní svůj účel, obtížné. Komise rovněž dosud nevymezila relevantní ukazatele pro účinné měření výkonnosti. 
Ukazatele, z nichž Komise při svém posuzování musí vycházet, nejsou dostatečně spolehlivé nebo nemají dosta -
tečně jasnou vazbu na opatření SZP , a z tohoto důvodu lze na jejich základě jen stěží ukazovat, zda tato opatření 
účinným a efektivním způsobem přispěla k dosažení kýžených účinků a zmírnění rozdílů v příjmech.
IX
Co se týče statistických údajů o příjmech zemědělců, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise:
a) vypracovala ucelenější rámec pro poskytování informací o disponibilním příjmu a srovnávání příjmů zemědělců 
s příjmy v jiných odvětvích hospodářství;
b) zdokonalila souhrnný zemědělský účet (SZÚ), tak aby bylo možné lépe využívat možností, které nabízí;
c) zajistila, že analýza příjmů zemědělců bude vycházet z ukazatelů, které budou zohledňovat současný stav 
zemědělství, a z dostatečného množství konzistentních údajů o všech cílových subjektech opatření SZP . To lze 
provést rozvojem synergií mezi stávajícími správními údaji nebo rozvojem sítě FADN či jiných vhodných statis -
tických nástrojů;
d) posílila stávající opatření pro zajišťování kvality jak v rámci SZÚ, tak v rámci statistik FADN vytvořených členský -
mi státy.
X
Co se týče měření výkonnosti opatření SZP zaměřených na podporu příjmů zemědělců, Účetní dvůr doporučuje, 
aby Komise pro příští programové období od začátku vymezila vhodné operační cíle a výchozí úrovně, s nimiž bude 
možné výkonnost opatření SZP porovnávat, aby v kontextu hodnocení současného rámce ukazatelů výkonnosti 
doplnila další relevantní a kvalitní údaje umožňující měření dosažených výsledků a aby posoudila účinnost a efektiv -
nost opatření zaměřených na podporu příjmů zemědělců.
10
 Úvod
Obecné cíle SZP a reformy z roku 2013 ve vztahu 
k příjmům zemědělců
01 
Jedním z cílů SZP je podle Smlouvy1 zvýšit produktivitu zemědělství a „zajistit tak 
odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením 
individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství“. Na příjmy ze zeměděl -
ství se zaměřila rovněž reforma SZP z roku 20132, a sice v rámci cíle životaschopné 
produkce potravin, a přispívá tak k tomu, aby zemědělcům zajišťovala přiměře -
nou životní úroveň3.
02 
Opatření SZP jsou financována z rozpočtu EU prostřednictvím Evropského země -
dělského záručního fondu (EZZF neboli „první pilíř“) a Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV neboli „druhý pilíř“). V průběhu současného 
víceletého finančního rámce bude v letech 2014 až 2020 vynaloženo z prostředků 
EZZF až 277 miliard EUR (29 % celkového rozpočtu EU) na přímé platby a na tržní 
podporu v konkrétních zemědělských odvětvích4.
Cíle opatření financovaných z prostředků EZZF ve 
vztahu k příjmům zemědělců
03 
Reforma SZP z roku 2003 přesunula důraz z podpory produkce (tzv. oddělení) 
a zavedla systém podpory příjmu, který byl do značné míry založen na výši pod -
pory, kterou jednotliví zemědělci pobírali během referenčního období. Reforma 
z roku 2013 v ještě větší míře vyvázala platby z jejich historického kontextu a při -
nesla postupný přechod k jednotnějším platbám za hektar ve všech členských 
státech EU. V rámci reformy došlo také k restrukturalizaci přímých plateb, které se 
od roku 2015 dělí na základní platbu na hektar určenou pro všechny zemědělce, 
na tzv. ekologickou platbu, poskytovanou zemědělcům jako odměna za určité ze -
mědělské postupy, které jsou považovány za příznivé pro klima a životní prostře -
dí, a na platbu pro mladé zemědělce. Členské státy mají do určité míry volnost 
rozhodování a mohou platby ještě více zacílit tak, aby odpovídaly konkrétním 
politickým potřebám5.1 Čl. 39 odst. 1 písm. a) a b) 
Smlouvy o fungování 
Evropské unie (SFEU) 
(Úř. věst. L 326, 26.10.2012, 
s. 47). K dalším cílům SZP patří 
podle čl. 39 písm. c) 
stabilizovat trhy, d) zajistit 
plynulé zásobování a e) zajistit 
spotřebitelům dodávky za 
rozumné ceny.
2 Čl. 110 odst. 2 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1306/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o financování, řízení 
a sledování společné 
zemědělské politiky 
a o zrušení nařízení Rady (EHS) 
č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) 
č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, 
(ES) č. 1290/2005 a (ES) 
č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 549).
3 Viz rovněž body odůvodnění 
nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1308/2013 ze dne 
17. prosince 2013, kterým se 
stanoví společná organizace 
trhů se zemědělskými 
produkty a zrušují nařízení 
Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) 
č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 
a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. 
L 347, 20.12.2013, s. 671).
4 Nařízení Rady (EU, Euratom) 
č. 1311/2013 ze dne 
2. prosince 2013, kterým se 
stanoví víceletý finanční 
rámec na období 2014–2020 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 884).
5 Přehled možností, mezi nimiž 
mohou členské státy volit, je 
uveden v  příloze I .
11 Úvod
04 
Některé prvky zemědělské politiky, třebaže v nařízení to není zcela jednoznačně 
stanoveno6, chápe Komise v těsnější spojitosti s podporou příjmů zemědělců, 
zejména přímé platby. Účelem těchto plateb je zachovat prostřednictvím pod -
pory a stabilizace příjmů zemědělců zemědělskou činnost na celém území EU 
a zajistit tak dlouhodobou hospodářskou životaschopnost zemědělských podni -
ků a zvýšit jejich odolnost vůči cenovým výkyvům. Tím, že jsou platby v plné výši 
podmíněny dodržováním určitých základních norem (známých jako požadavky 
podmíněnosti) a že jejich součástí je i zvláštní „ekologická“ složka, měly by rovněž 
přispívat k tomu, aby zemědělství bylo pro společnost zdrojem veřejných statků.
05 
Přímé platby, jakkoli jsou z hlediska finančního nejdůležitější, nejsou jediným ná -
strojem, který ovlivňuje výši příjmů zemědělců. Na úrovni EU je doprovází opatře -
ní na rozvoj venkova7 a soubor tržních a podpůrných opatření, která se zaměřují 
na určitá zemědělská odvětví. Komise může rovněž v dobách krize intervenovat 
na konkrétních trzích a umožnit určitý omezený přístup k zásobám ve veřejných 
či soukromých intervenčních skladech, což má vliv na tržní ceny, a tím i na příjmy 
zemědělců.
Příjmy zemědělců, příjem domácností zemědělců 
a životní úroveň
06 
Nejrozšířenějším modelem zemědělské činnosti je v EU rodinné hospodářství: 
převážná většina zemědělských podniků je stále řízena individuálně8. Tyto 
podniky se vyznačují tím, že ve velké míře využívají práce rodinných příslušní -
ků. Příjmovou situaci tohoto typu domácností zemědělců znázorňuje obrázek . 
Právní předpisy EU dosud nevymezily pojmy „zemědělského obyvatelstva“, 
„odpovídající životní úrovně“ či „příjmů“, které jsou uvedeny ve Smlouvě, avšak 
disponibilní příjem domácností zemědělců je klíčovým nástrojem pro posuzování 
jejich životní úrovně9.6 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1307/2013 ze dne 
17. prosince 2013, kterým se 
stanoví pravidla pro přímé 
platby zemědělcům 
v režimech podpory v rámci 
společné zemědělské politiky 
a kterým se zrušují nařízení 
Rady (ES) č. 637/2008 
a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 608).
7 Jako investiční opatření nebo 
platby zemědělcům 
v oblastech, jež se potýkají 
s přirozenými nebo jinými 
konkrétními omezeními.
8 Pojmem „rodinného 
hospodářství“ bývá 
označován jakýkoli 
zemědělský podnik 
spravovaný rodinou, kde 50 
nebo více procent stálé 
zemědělské pracovní síly 
představují příslušníci rodiny. 
Podle Eurostatu bylo v roce 
2010 individuálními vlastníky 
řízeno 97 % zemědělských 
podniků v EU.
9 Viz odstavce 64 a 65 zvláštní 
zprávy č. 14/2003 o hodnocení 
příjmů zemědělců, které 
provedla Evropská komise 
(čl. 33 odst. 1 písm. b) Smlouvy 
o ES) (Úř. věst. C 45, 20.2.2004, 
s. 1).
12 Úvod
Zdroje údajů o příjmech zemědělců používané Komisí
07 
Komise musí vymezit nezbytný statistický rámec pro měření příjmů zemědělců 
a členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou nezbyt -
né pro monitorování a hodnocení dotčených opatření. Tyto potřebné informace 
by měly být pokud možno čerpány z již existujících zdrojů údajů10.
08 
Nejdůležitějším zdrojem obecných údajů o zemědělském obyvatelstvu je pro 
Komisi statistické šetření o struktuře zemědělských podniků  (FSS)11, které 
shromažďuje údaje o stavu zemědělství v celé EU pro potřeby monitorování jeho 
vývojových trendů a změn ve struktuře evropských zemědělských podniků. Jeho 
účelem není shromažďovat údaje o příjmech zemědělců ze zemědělské činnosti 
ani o podpoře, kterou EU vyplácí z prostředků EZZF. ObrázekSložky příjmu domácností zemědělců
=  Hrubé příjmy 
–
Hotovostní výdaje=  Čistý provozní důchod
–
Odpisy hmotného majetku= Příjem
ze zemědělské
činnosti
= Příjem
ze zemědělské
činnosti
=
–= Příjem
z nezemědělské
činnosti+
Zdroj:  OECD (2003). Disponibilní příjem 
domácností zemědělců
Daně a povinné 
příspěvky  Celková výše příjmu 
domácností zemědělců+ Hrubé mzdy a výplaty
+ Důchod z vlastnictví+ Sociální transfery+ Ostatní příjmy+ Tržní příjmy
+ Dotace+ Další příjmy
10 Čl. 110 odst. 4 nařízení (EU) 
č. 1306/2013.
11 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1166/2008 ze dne 
19. listopadu 2008 
o statistických zjišťováních 
o struktuře zemědělských 
podniků a o statistickém 
zjišťování o metodách 
zemědělské výroby a o zrušení 
nařízení Rady (EHS) č. 571/88 
(Úř. věst. L 321, 1.12.2008, s. 14). 
Poslední celoevropské 
statistické šetření o struktuře 
zemědělských podniků, které 
mělo podobu zemědělského 
cenzu, se konalo v roce 2010. 
Další výběrové šetření je 
plánováno na rok 2016.
13 Úvod
09 
K monitorování hospodářských činností a příjmů ze zemědělských činností 
a určitých podnikatelských činností týkajících se zemědělských podniků používá 
Komise dva hlavní statistické nástroje:
 ο souhrnný zemědělský účet (SZÚ) , což je základní nástroj pro analýzu mak -
roekonomického stavu zemědělského odvětví a změn v příjmech ze zeměděl -
ské činnosti v dané zemi;
 ο zemědělskou účetní datovou síť (FADN) , což je mikroekonomický nástroj, 
který slouží k posuzování příjmů a hospodářských aktivit komerčních země -
dělských podniků.
10 
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) představuje satelitní účet v rámci Evropské -
ho systému účtů (ESA 95), který je zdrojem doplňujících informací a používá 
koncepty odpovídající zemědělskému odvětví12. Řídí se svou vlastní metodikou 
a je sestavován za použití zvláštních pravidel a metod13. Větší členské státy mají 
souhrnný zemědělský účet (SZÚ) rozdělen na regionální účty. Shromažďování 
a slučování údajů na vnitrostátní úrovni je v plné míře financováno členskými 
státy a za shromažďování údajů a za výpočet národních SZÚ odpovídají státní 
statistické úřady či ministerstva zemědělství. Za stanovení metodiky a slučování 
údajů na úrovni EU odpovídá Komise (Eurostat).
11 
Zemědělská účetní datová síť (FADN) je koncipována tak, aby umožňovala odha -
dovat příjem komerčních zemědělských podniků jakožto obchodních jednotek, 
u nichž hodnota produkce měřená v podobě standardního výstupu převyšuje 
určitou mezní hodnotu, u níž se má za to, že pokrývá největší možný podíl země -
dělských výstupů, zemědělské plochy a práce v zemědělství těch podniků, které 
jsou tržně orientovány14. Jedná se o jediný harmonizovaný zdroj ekonomických 
údajů o zemědělských podnicích na úrovni EU15; o jeho správu se stará GŘ Komise 
pro zemědělství a rozvoj venkova. Jelikož vychází údajů uchovávaných v rámci 
vnitrostátních účetních datových sítí, členské státy financují shromažďování úda -
jů, Komise však platí za údaje, které od členských států obdrží, paušální popla -
tek za podnik16. V současnosti shromažďují kontaktní orgány (z veřejného nebo 
soukromého sektoru) údaje od více než 80 000 zemědělských podniků ve všech 
členských státech. Účast na šetření je dobrovolná. Údaje využívá Komise a mnoho 
dalších zúčastněných stran včetně členských států.12 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 138/2004 ze dne 
5. prosince 2003 o souhrnném 
zemědělském účtu ve 
Společenství (Úř. věst. L 33, 
5.2.2004, s. 1).
13 Výpočet příjmu v zemědělství 
v rámci SZÚ je předveden 
v příloze II .
14 Výpočet příjmu v rámci sítě 
FADN je předveden 
v příloze III . Podnik není 
totožný s domácností 
zemědělce a jeden zemědělec 
může řídit několik 
zemědělských podniků.
15 Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 
ze dne 30. listopadu 2009 
o založení zemědělské účetní 
datové sítě pro sběr údajů 
o příjmech a o hospodářské 
činnosti zemědělských 
podniků v Evropské unii (Úř. 
věst. L 328, 15.12.2009, s. 27).
16 Za účetní období 2010–2014 
Komise na paušálních 
poplatcích dosud zaplatila 
51,4 milionu EUR.
14 Úvod
Měření výkonnosti opatření SZP ve vztahu k příjmu 
v zemědělství
12 
Každé opatření v rámci SZP musí podléhat sledování a hodnocení s cílem zlepšit 
jeho kvalitu a prokázat jeho výsledky17. Opatření pro měření výkonnosti opatření 
SZP v souvislosti s příjmem v zemědělství se z velké části zakládá na informa -
cích obsažených v SZÚ a síti FADN, které proto musejí být dostatečně rozsáhlé 
a kvalitní.
13 
Do 31. prosince 2018 má Komise představit první zprávu o realizaci monitorování 
a hodnocení, včetně prvních výsledků měření výkonnosti SZP za období 2014–
2020. Druhá zpráva s posouzením výkonnost SZP bude předložena do 31. prosin -
ce 2021.
14 
Reforma SZP z roku 2013 přinesla další rozšíření společného rámce pro monito -
rování a hodnocení (CMEF), který byl již dříve uplatňován v rámci EZFRV a který 
nyní zahrnuje i opatření financovaná z EZZF18. Komise, aby splnila své povinnos -
ti v oblasti monitorování a hodnocení opatřeních financovaných z EZZF, musí 
stanovit, jaké informace jsou nezbytné, a vypracovat víceletý plán hodnocení. 
Členské státy by měly zajistit, aby údaje byly kvalitní a včas dostupné.
15 
Základem společného rámce pro monitorování a hodnocení (CMEF) jsou stan -
dardní ukazatele, které umožňují zajistit komplexní a pravidelné hodnocení po -
kroku, účinnosti a efektivnosti příslušných opatření s ohledem na stanovené cíle. 
Komise stanovila soubor ukazatelů19, které mají popisovat stav provádění nástro -
jů SZP ( ukazatele výstupů ), měřit, jakých výsledků bylo dosaženo ( ukazatele 
výsledků ), a ukazovat, jaké dopady mají na plnění obecných cílů SZP ( ukazatele 
dopadů )20.17 Viz také 68. bod odůvodnění 
nařízení (EU) č. 1306/2013.
18 Článek 110 nařízení (EU) 
č. 1306/2013.
19 Prováděcí nařízení Komise (EU) 
č. 834/2014 ze dne 
22. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla pro 
uplatňování společného 
rámce pro sledování 
a hodnocení společné 
zemědělské politiky 
(Úř. věst. L 230, 1.8.2014, s. 1).
20 Podrobnosti jsou uvedeny 
v příloze IV .
15 Úvod
Předcházející audity Účetního dvora
16 
Účetní dvůr vykonal audit měření výše příjmů zemědělců, které provedla Komise, 
v roce 200221. V tomto auditu došel k závěru, že statistické nástroje EU neposky -
tují dostatečně vyčerpávající informace o disponibilních příjmech domácností 
zemědělců a neumožňují posouzení životní úrovně zemědělců.
17 
Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 Účetní dvůr v souvislosti s měřením 
výše příjmů zemědělců konstatoval, že Komise přijala řadu iniciativ týkajících se 
SZÚ a FADN22. Zároveň byl však toho názoru, že k tomu, aby bylo možno podrob -
něji sledovat provádění společné zemědělské politiky, v jejímž rámci jsou více než 
dvě třetiny rozpočtových prostředků vyhrazeny na podporu příjmů zemědělců, je 
nezbytné mít k dispozici úplnější statistické údaje a ukazatele.21 Zvláštní zpráva č. 14/2003.
22 Výroční zpráva za rozpočtový 
rok 2007, bod 5.66 
(Úř. věst. C 286, 10.11.2008, 
s. 1).
16
 Rozsah  
a koncepce auditu
18 
Monitorování a hodnocení SZP vyžaduje kvalitní informace o hospodářském 
stavu zemědělství a příjmech zemědělců. Nejvýznamnější riziko spočívá právě 
v tom, že na evropské úrovni nebudou k dispozici spolehlivé statistické informace 
a relevantní ukazatele. Konkrétněji řečeno hrozí, že nebudou náležitě definovány 
ukazatele a kritéria pro měření výše příjmů zemědělců nebo nebudou dostupné 
náležité údaje nebo tyto údaje nebudou dostatečně kvalitní.
19 
Cílem tohoto auditu je prověřit nástroje, které Komise používá pro měření výše 
příjmů zemědělců, a způsob, jakým používá údaje o jejich příjmech pro posuzo -
vání výkonnosti opatření SZP zaměřených na životaschopnou produkci potravin 
a podporu příjmů zemědělců. V souvislosti s tím Účetní dvůr rovněž přezkoumal 
společné ukazatele výkonnosti, které Komise v nedávné době stanovila v oblasti 
přímých plateb a dalších opatření financovaných z prostředků EZZF v rámci plně -
ní specifických cílů SZP23. Účelem tohoto auditu nebylo hodnotit společný rámec 
pro monitorování a hodnocení (CMEF) jako takový nebo vyjádřit celkové stano -
visko k fungování statistických systémů členských států.
20 
Obecná auditní otázka zněla:
„Je systém měření výkonnosti SZP ve vztahu k příjmům zemědělců, který za -
vedla Komise, dobře koncipovaný a vychází ze spolehlivých údajů?“
Konkrétně se pak při auditu hledala odpověď na následující otázky:
 ο Provedla Komise jasné vymezení toho, jaké statistické údaje jsou potřeb -
né k účinnému posuzování výkonnosti opatření SZP na podporu příjmů 
zemědělců?
 ο Podařilo se Komisi a členským státům zajistit, aby údaje používané při měření 
výše příjmů zemědělců byly dostatečně kvalitní?
 ο Vymezila Komise relevantní ukazatele umožňující účinné posuzování výkon -
nosti opatření SZP na podporu příjmů zemědělců?23 K otázce měření výkonnosti 
opatření financovaných 
z prostředků EZFRV viz zvláštní 
zpráva č. 12/2013 „Mohou 
Komise a členské státy 
prokázat, že rozpočtové 
prostředky EU přidělené na 
politiku rozvoje venkova jsou 
dobře vynakládány?“  
(http://eca.europa.eu )
17 Rozsah a koncepce auditu 
21 
Kritéria pro svůj audit stanovil Účetní dvůr na základě Smlouvy24 a platných 
předpisů25.
22 
Kontrolní návštěvy se uskutečnily v Komisi a šesti členských státech26. Tyto člen -
ské státy dohromady vytvářejí více než 50 % hrubé přidané hodnoty evropského 
zemědělství a zemědělci v těchto členských státech čerpají více než 50 % pro -
středků zemědělského rozpočtu EU, a to především v podobě přímých plateb.
23 
Na úrovni Komise prověřoval Účetní dvůr to, zda je na základě uplatňovaných 
postupů zajištěno, aby sestavování SZÚ a řízení sítě FADN bylo v souladu s kva -
litativními požadavky rámce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statis -
tiky, které stanoví Kodex evropské statistiky27. V navštívených členských státech 
Účetní dvůr přezkoumával postupy uplatňované v souvislosti se shromažďováním 
údajů a zajišťováním kvality, a to jak pro potřeby SZÚ, tak pro potřeby sítě FADN. 
Účelem návštěv členských států bylo rovněž zjistit, jaké jsou v oblasti měření výše 
příjmů zemědělců osvědčené postupy. Byly shromážděny důkazní informace, kte -
ré se na základě pohovorů a analýzy dokumentů a údajů porovnávaly s auditními 
kritérii. Účetní dvůr navíc provedl ve všech 28 členských státech šetření na téma 
fungování SZÚ a sítě FADN.
24 
Účetní dvůr provedl rovněž dokumentární přezkum a analýzu rámce Komise pro 
výkonnost řízení, který se zaměřil na cíle a ukazatele výkonnosti ve vztahu k pří -
jmům zemědělců. Při práci na této analýze a při provádění auditu systému FADN 
využil Účetní dvůr pomoci dvou externích odborníků.24 Článek 39 SFEU.
25 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 138/2004 ze dne 
5. prosince 2003 o souhrnném 
zemědělském účtu ve 
Společenství (Úř. věst. L 33, 
5.2.2004, s. 1) a nařízení Rady 
(ES) č. 1217/2009 ze dne 
30. listopadu 2009 o založení 
zemědělské účetní datové sítě 
pro sběr údajů o příjmech 
a o hospodářské činnosti 
zemědělských podniků 
v Evropském společenství 
(Úř. věst. L 328, 15.12.2009, 
s. 27), nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 223/2009 ze dne 
11. března 2009 o evropské 
statistice a zrušení nařízení (ES, 
Euratom) č. 1101/2008 
o předávání údajů, na které se 
vztahuje statistická důvěrnost, 
Statistickému úřadu 
Evropských společenství, 
nařízení Rady (ES) č. 322/97 
o statistice Společenství 
a rozhodnutí Rady 
89/382/EHS, Euratom, kterým 
se zřizuje Výbor pro statistické 
programy Evropských 
společenství (Úř. věst. L 87, 
31.3.2009, s. 164) a nařízení 
(EU) č. 1306/2013.
26 Jedná se o Německo, 
Španělsko, Francii, 
Nizozemsko, Polsko 
a Rumunsko.
27 Viz příloha V .
18
 Připomínky
Komise dosud nestanovila ucelený soubor údajů 
k posouzení výkonnosti opatření SZP ve vztahu 
k příjmům zemědělců
25 
Co se týče otázky, zda Komise jasně stanovila, jaké statistické údaje jsou potřeb -
né, Účetní dvůr sledoval, zda jsou k dispozici informace o všech relevantních 
stránkách příjmu zemědělců, zda je souhrnný zemědělský účet (SZÚ) schopen 
podchytit dostatek makroekonomických údajů o příjmech zemědělců a zda síť 
FADN obsahuje dostatečné množství údajů o příjmech na úrovni jednotlivých 
zemědělců.
Komisi stále ještě chybí informace o příjmech zemědělců na 
úrovni EU
Nejsou k dispozici žádné reprezentativní údaje o disponibilních 
příjmech domácností zemědělců
26 
Disponibilní příjem domácností zemědělců zahrnuje výnosy z prodeje zeměděl -
ských produktů, dotace, jiné výnosy (související s činností zemědělského podni -
ku)28 a další příjmy29. Jde o klíčový prvek posuzování životní úrovně zemědělců, 
což je jeden z hlavních cílů Smlouvy.
27 
Na úrovni EU dosud nevznikl statistický rámec pro poskytování informací o dispo -
nibilním příjmu zemědělců a jejich domácností, a to i přesto, že dostupné infor -
mace svědčí o rostoucím významu příjmů, které se netýkají zemědělské činnosti. 
Komise nechala vypracovat dvě studie proveditelnosti o shromažďování údajů30, 
jejichž hodnocení bylo součástí statistického programu Komise v letech 2008–
201231. Žádné takové hodnocení však Komise dosud neprovedla a nepodnikla 
ani žádné jiné kroky, které by vedly ke zlepšení jejích informací o disponibilním 
příjmu domácností zemědělců.
28 
Údaje o disponibilním příjmu a životních podmínkách domácností obecně včetně 
domácností zemědělců jsou dostupné prostřednictvím statistik EU v oblasti 
příjmů a životních podmínek32. Obecně je však počet domácností zemědělců 
zahrnutých do tohoto průzkumu natolik nízký, že neumožňuje vyvozovat platné 
závěry o příjmech a životních podmínkách zemědělců.28 Příjem z dalších výdělečných 
činností vykonávaných za 
použití zemědělských zdrojů.
29 Příjem z vnějších zdrojů, jako 
jsou mzdy či platy, které 
zemědělec nebo příslušníci 
jeho rodiny pobírají za jinou 
práci.
30 Statistics Sweden, Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on other 
income,  2006 (Studie 
o proveditelnosti 
o shromažďování údajů 
o příjmech z nezemědělské 
činnosti a údajů o dalších 
příjmech, 2006), AgraCeas, 
Feasibility study on the 
implementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics,  2007 (Studie 
proveditelnosti o vytváření 
statistik o příjmech v oblasti 
domácností zemědělců  (IAHS) , 
2007) .
31 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 1578/2007/ES ze dne 
11. prosince 2007 
o statistickém programu 
Společenství na období 2008 
až 2012 (Úř. věst. L 344, 
28.12.2007, s. 15).
32 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1177/2003 ze dne 
16. června 2003 o statistice 
Společenství v oblasti příjmů 
a životních podmínek 
(EU-SILC) (Úř. věst. L 165, 
3.7.2003, s. 1).
19 Připomínky
29 
Shromažďování údajů s konkrétním zaměřením na údaje o příjmech domácností 
zemědělců navíc probíhá pouze v 10 členských státech. Koncepce shromažďování 
těchto informací a míra jejich podrobnosti se navíc v různých členských státech 
velmi různí (viz rámeček 1 ). V důsledku této koncepční různosti lze o příjmech 
a životní úrovni zemědělců vyvozovat jen omezené závěry.
Neexistuje žádný vyhovující referenční systém, který by 
umožňoval srovnávání příjmů zemědělců a příjmů v jiných 
odvětvích hospodářství
30 
Srovnávat příjmy zemědělců s příjmy v jiných hospodářských odvětvích či s pří -
jmy vybraných socio-ekonomických skupin, které jsou se zemědělci srovnatelné, 
je důležité kvůli stanovení míry jejich případného znevýhodnění a kvůli zdůvod -
nění potřebnosti či důležitosti podpory ze strany EU pro životaschopnost jejich 
podniků.
31 
Podle Komise svědčí dostupné statistiky o tom, že příjmy zemědělců jsou ve 
srovnání s průměrnou výší příjmu v rámci celé ekonomiky stále ještě výrazně 
nižší33. Tento závěr se nicméně zakládá na srovnávání příjmů, které byly vypočí -
tány na odlišných základech, a je tedy obtížné je porovnávat34. Taková srovnání 
vyžadují obezřetnou interpretaci, aby nevzniklo riziko, že budou přijaty nepřesné 
závěry o tom, zda a případně do jaké míry jsou příjmy zemědělců nižší než příjmy 
v jiných odvětvích hospodářství. Rámeček 1Statistiky členských států v oblasti příjmů domácností zemědělců
Údaje o příjmech domácností zemědělců se v současnosti sbírají v Bulharsku, Dánsku, Španělsku, Francii, 
Nizozemsku, Rakousku, Polsku, Finsku, Švédsku a ve Spojeném království (v Anglii). Neexistuje nicméně žádná 
společná definice „domácností zemědělců“ a uplatňované metodiky se vzájemně liší. V Nizozemsku zahrnují 
informace o příjmech domácností více než polovinu zemědělských podniků, které jsou dostupné ve vzorku 
ze sítě FADN (2013). Ve Francii používají orgány pro výpočet výše příjmu domácností zemědělců údaje ze sítě 
FADN spolu s informacemi z daňových registrů. V Polsku se využívá šetření EU-SILC a respondenti registrovaní 
v síti FADN jsou vyzýváni k tomu, aby dobrovolně poskytovali doplňující informace o příjmech svých domác -
ností. V Bulharsku, Španělsku a Finsku se využívá pouze šetření EU-SILC, které zahrnuje poměrně malý počet 
domácností zemědělců.
33 SEC(2011) 1153 final/2 ze dne 
20. října 2011 „Posouzení 
dopadů Komise – společná 
zemědělská politika do roku 
2020“, s. 18. Podle Komise 
zůstává výše příjmu 
v zemědělském odvětví pod 
50 % průměrné mzdy v rámci 
celé ekonomiky.
34 Ve svých výročních zprávách 
o činnosti srovnává Komise 
příjem ze zemědělské činnosti 
na výrobní faktor připadající 
na zemědělskou pracovní 
jednotku s hrubým domácím 
produktem EU v přepočtu na 
jednoho obyvatele. Další 
srovnávání, které Komise 
provádí, je srovnávání mezi 
příjmem z podnikání 
v zemědělství připadajícím na 
neplaceného pracovníka 
a hrubými mzdami a platy 
v přepočtu na zaměstnance 
s plnými pracovními úvazky 
v ostatních odvětvích 
hospodářství.
20 Připomínky
32 
Velmi se liší také velikost zemědělských hospodářství a výše příjmu zeměděl -
ského obyvatelstva a právě tak i jednotlivé podniky. Průměry, z nichž Komise 
při srovnávání výše příjmů na zemědělský podnik, typ zemědělského podniku 
a region v systému FADN vychází, ne vždy prokazují míru znevýhodnění určitých 
skupin zemědělců ve srovnání s jinými. Tyto průměry proto nemohou sloužit jako 
východisko pro zodpovězení otázky, zda opatření SZP na podporu příjmů země -
dělců pomáhají omezit nerovnosti v příjmech.
Důležitým nástrojem pro sledování hospodářské situace 
v zemědělství je souhrnný zemědělský účet (SZÚ), jehož 
použitelnost pro posuzování opatření SZP je však omezená
Komise nedosáhla potřebného zdokonalení souhrnného 
zemědělského účtu (SZÚ), tak aby bylo možné lépe využívat 
možností, které nabízí
33 
Komise doposud neuvedla souhrnný zemědělský účet (SZÚ) v soulad s novými 
normami národních účtů35 a nevyužívá jeho plného potenciálu, jehož může být 
dalším zdokonalením tohoto nástroje dosaženo. Pak by mohl sloužit jako zdroj 
informací o roli dovozů, vývoji poptávky po zemědělských produktech (domácí 
či zahraniční), dodávkách potravinářskému průmyslu, konečné spotřebě v do -
mácnostech, zvláštních podmínkách pro zemědělství v daňových systémech či 
využívání zemědělských produktů pro nepotravinářské účely, jako například pro 
výrobu bioenergie. Všechny toto prvky však představují důležité faktory, které 
mají dopad na příjmy zemědělců.
34 
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) není koncipován jako zdroj informací pro 
analýzu závislosti konkrétních odvětví na dotacích a jejich důležitosti pro živo -
taschopnost zemědělství v jednotlivých regionech, konkrétní typy produkce či 
konkrétní socio-ekonomické skupiny zemědělců. O funkci dotací se lze dozvědět 
jen v určitém souhrnu, který zahrnuje jak unijní, tak vnitrostátní podporu přidě -
lovanou zemědělcům. Užitečnost souhrnného zemědělského účtu (SZÚ) jakožto 
zdroje výchozích informací pro analýzu účinnosti a efektivnosti opatření SZP ve 
vztahu k příjmům zemědělců je proto omezená.35 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 549/2013 ze dne 
21. května 2013 o Evropském 
systému národních 
a regionálních účtů v Evropské 
unii („ESA 2010“) ( Úř. věst. 
L 174, 26.6.2013, s. 1).
21 Připomínky
35 
Informace o nájemném a kupních cenách zemědělské půdy nejsou důležité jen 
pro výpočet výše příjmů zemědělců, ale také pro posouzení dopadu opatření SZP , 
protože půda je v zemědělství hlavním výrobním faktorem. Přímé platby jsou 
navíc povětšinou vázané na zemědělskou půdu, což může mít vliv na ceny půdy, 
a tím i na účinnost a efektivnost podpory36. V rámci legislativy EU neexistuje 
doposud žádný právní základ, který by umožňoval zajistit, aby ve všech členských 
státech byly pravidelně shromažďovány údaje o nájemném a kupních cenách 
zemědělské půdy a aby tyto údaje měly srovnatelnou kvalitu. I přes jisté úsilí, 
které Eurostat za účelem shromáždění vhodných údajů vynaložil, jsou dostupné 
údaje neúplné a nepodléhají společné metodice. To mělo rovněž nepříznivý vliv 
na přesnost údajů vykazovaných v souhrnném zemědělském účtu (SZÚ)37.
36 
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) ukazuje výsledné příjmy v jednotlivých člen -
ských státech, ale vždy na celostátní, nikoli regionální úrovni. Členské státy 
poskytují doplňující údaje o příjmech v regionech pouze na základě svého 
dobrovolného rozhodnutí a dále nejsou dostupné údaje o všech významných 
regionech členských států a údaje, které jsou dostupné, bývají poskytovány se 
značným, i dvouletým zpožděním. Užitečnost výsledků pro posuzování příjmové 
situace v zemědělství v jednotlivých regionech je tak dosti omezená.
37 
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) v souladu se svým určením měří na makro -
ekonomické úrovni ekonomickou výkonnost a růst jako výsledek tržních aktivit 
a jejich vývoj v čase. Nesleduje veřejné statky, které zemědělci přinášejí společ -
nosti. Poskytování veřejných statků je důležitým specifickým cílem opatření, jako 
je „ekologická platba“, jež tvoří 30 % přímých plateb z rozpočtu EU. Zdůrazňuje 
multifunkční úlohu zemědělství, zároveň s tím však také zvyšuje zemědělcům 
jejich příjem. Míra, v jaké zemědělství produkuje veřejné statky, a jeho ocenění 
ve společnosti mohou být ovšem v různých regionech a členských státech velmi 
různé. Komise se otázkou dalšího rozvoje SZÚ dosud nezabývala a nezavedla ani 
žádný jiný nástroj pro měření ekonomické hodnoty veřejných statků, které země -
dělství jako celek produkuje.36 Viz bod 97 zvláštní zprávy 
č. 5/2011 „Režim jednotné 
platby (SPS): otázky, které je 
třeba řešit pro zkvalitnění jeho 
řádného finančního řízení“ 
a bod 74 zvláštní zprávy 
č. 16/2012 „Účelnost režimu 
jednotné platby na plochu 
jako přechodného systému na 
podporu zemědělců v nových 
členských státech“  
(http://eca.europa.eu ).
37 Viz bod 56.
22 Připomínky
Komise může využití některých informací ze SZÚ ještě zlepšit
38 
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) je koncipován tak, aby sloužil jako zdroj infor -
mací o změnách v příjmech v rámci celého zemědělského odvětví, a nikoli o ab -
solutní výši příjmů, o příjmech jednotlivých zemědělských podniků či domácností 
zaměstnaných v tomto odvětví. Sám o sobě není koncipován tak, aby bylo na 
jeho základě možné vyvozovat na mikroekonomické úrovni podrobné závěry 
týkající se například hospodářské životaschopnosti jednotlivých podniků a život -
ní úrovně domácností zemědělců. Komise nicméně ve svých výročních zprávách 
o činnosti i ve svých výročních zprávách o statistických a hospodářských infor -
macích používá informace ze SZÚ na mikroekonomické úrovni v rámci srovnávání 
příjmu ze zemědělské činnosti na výrobní faktor v přepočtu na pracovníka38 v ab -
solutních hodnotách jako klíčový ukazatel výkonnosti. SZÚ však není výslovně 
koncipován jako zdroj údajů o absolutní výši příjmů či o výši příjmů jednotlivých 
zemědělců.
39 
Komise používá „příjem z podnikání v zemědělství“39 jako ukazatel zastupující 
„příjmy rodinného hospodářství“40 a považuje jej za nejvhodnější ukazatel životní 
úrovně zemědělců. Tento předpoklad však již neodráží realitu zemědělství v EU, 
protože zemědělské obyvatelstvo je v různých členských státech velmi různé 
a nezahrnuje již pouze jednotlivé („rodinné“) podniky řízené samotnými vlast -
níky, kteří za svou práci nepobírají žádný plat, ale i významný podíl právnických 
osob či skupinových podniků, které téměř výlučně využívají placené práce41. 
Tento druhý typ podniků představují často konvenční společnosti (např. investoři 
nakupující rozsáhlé výměry zemědělské půdy pro intenzivní hospodaření), jako 
je tomu i v jiných odvětvích hospodářství. Výsledné hodnoty příjmů evidované 
v SZÚ proto nelze zcela jednoznačně přisuzovat „rodinným zemědělským hospo -
dářstvím“ a nelze je považovat za ukazatel příjmu či životní úrovně jednotlivých 
zemědělců. Jelikož i podíl jednotlivých podniků je v různých členských státech 
velmi různý, výsledné hodnoty příjmů, které jsou známy na základě SZÚ, nelze 
mezi jednotlivými členskými státy srovnávat42.38 Příjem ze zemědělské činnosti 
na výrobní faktor představuje 
příjem vytvářený 
zemědělskou činností, který se 
využívá k odměňování 
vypůjčených nebo 
pronajatých výrobních faktorů 
(kapitálu, mezd a nájemného 
půdy) i vlastních výrobních 
faktorů (vlastní práce, kapitálu, 
půdy).
39 Jedná se o odměnu za práci 
vykonávanou zemědělcem, ke 
které je připočítán příjem 
zbývající po odpočtu nákladů 
na placenou pracovní sílu, 
a poskytované informace se 
týkají vývojových trendů 
v oblasti příjmu ze zemědělské 
činnosti nezávislých 
zemědělských podniků.
40 Viz příloha III .
41 Podle statistického šetření 
o struktuře zemědělských 
podniků z roku 2010 
obhospodařovaly právnické 
osoby 27 % zemědělské půdy 
v EU. Tento se podíl se po 
rozšíření EU v roce 2004 a 2007 
výrazně zvýšil.
42 Viz také bod 5.12. 
přílohy I k nařízení (EU) 
č. 138/2004.
23 Připomínky
Zemědělská účetní datová síť (FADN) je dobře zavedeným 
zdrojem informací o komerčních zemědělských podnicích 
a jejich příjmech a podnikání, má nicméně omezení
40 
Cílem sítě FADN je shromažďovat reprezentativní účetní údaje o komerčních ze -
mědělských podnicích43. Síť FADN může poskytovat důležité a užitečné informace 
o hospodářské výkonnosti zemědělských podniků v daném zemědělském odvětví 
a v dané velikostní třídě. Představuje proto hlavní zdroj informací pro hodnocení 
výkonnosti opatření SZP44.
41 
V návaznosti na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 14/2003 vypracovala Komise 
ve spolupráci s kontaktními agenturami členských států pro síť FADN metodiku, 
která zohledňuje vývoj zemědělského odvětví. Učinila rovněž kroky, které výsled -
ky ze sítě FADN přibližují mezinárodním účetním standardům a mezinárodním 
standardům finančního výkaznictví.
Ukazatele příjmu v plné míře nezohledňují vývoj podniků 
v zemědělském odvětví
42 
Hlavním ukazatelem příjmu v síti FADN je „ čistá přidaná hodnota zeměděl -
ského podniku “, která je užitečná pro srovnávání příjmové výkonnosti země -
dělských podniků bez ohledu na formu jejich organizace. Jelikož nezohledňuje 
náklady spojené s externími výrobními faktory (např. pronájem půdy či bankovní 
úroky), které mohou zemědělcům vznikat, nemůže poskytovat dostatečné in -
formace o skutečném příjmu zemědělců ze zemědělské činnosti nebo ziskovosti 
podniků.
43 
Síť FADN vznikla jako zdroj informací o „rodinných hospodářstvích v zemědělské 
oblasti“ a důležitým ukazatelem, který používá v případě podniků využívajících 
práci a kapitál vlastníků a jejich rodin, je „ čistý příjem rodinného hospodářství 
na rodinnou pracovní jednotku “. Počítá se pouze u podniků, ve kterých je evi -
dována neplacená práce rodinných příslušníků. Společnosti zřízené pro daňové 
účely, které mají jednoho vlastníka nebo skupinu vlastníků a které se rodinným 
hospodářstvím kromě své právní formy ve všem podobají, do této kategorie 
nepatří, protože nemají neplacenou práci. Struktury tohoto druhu jsou nicméně 
běžné v řadě členských států, zejména v Německu, ve Španělsku a ve Francii, a je 
pravděpodobné, že jejich vyloučením dochází ke zkreslování výsledků45.43 Podniky nad určitou minimální 
hospodářskou velikost.
44 Komisí provedené hodnocení 
účinků přímé podpory na výši 
příjmů a posouzení dopadů 
„SZP do roku 2020“, obojí 
z roku 2011, čerpá podstatnou 
měrou z údajů ze sítě FADN.
45 Ve Španělsku obhospodařují 
více než 30 % zemědělské 
půdy právnické osoby, z nichž 
mnohé jsou zřízeny pro 
daňové účely. Ve Francii 
obhospodařují právnické 
osoby či skupinové podniky 
58 % zemědělské půdy 
a v Německu více než jednu 
třetinu.
24 Připomínky
44 
Kromě toho také neexistuje žádný samostatný ukazatel příjmů farem, které jsou 
organizovány jako konvenční společnosti, přestože právnické osoby tohoto druhu 
hrají v zemědělském odvětví mnoha členských států významnou úlohu.
Informace o jiných příjmech zemědělců, které souvisejí s činností 
zemědělského podniku, jsou neúplné
45 
Výnosy z finančních investic, kapitálových transferů a příznivých důsledků zda -
nění na příjem ze zemědělské činnosti mohou mít významný dopad na příjem 
a finanční situaci podniku a na jeho schopnost reagovat na tržní síly. Současná 
metodika sítě FADN však takovéto vlivy nebere v úvahu.
46 
Mnozí zemědělci také využívají zdrojů svých podniků pro výdělečné aktivity, kte -
ré se od jejich primární zemědělské produkce liší, anebo své hospodářské aktivity 
v zájmu zvýšení svých příjmů diverzifikují jiným způsobem. Příkladem takových 
aktivit souvisejících s činností zemědělského podniku je zpracovávání potravin 
v zemědělských podnicích, přímý prodej produktů, poskytování služeb při využití 
zemědělských zařízení, produkce energie z obnovitelných zdrojů nebo agroturis -
tika. Aktivity tohoto druhu jsou zdrojem dodatečného příjmu, zmírňují volatilitu 
příjmů a snižují závislost zemědělců na dotacích. ObrázekEnergie z obnovitelných zdrojů může být pro zemědělce  
dodatečným zdrojem příjmu
©Evropská unie, 2008. Zdroj:  EK – audiovizuální služba.  
Foto: L. Chamussy
25 Připomínky
47 
Podrobnější informace o jiných příjmech souvisejících s činností zemědělského 
podniku se shromažďují od roku 201446. Tyto informace jsou však uváděny pouze 
v případech, kdy výnosy a náklady nelze v účetnictví zemědělských podniků 
oddělit od jejich zemědělských činností. Informace jsou proto neúplné, protože 
v jiných případech uváděny nejsou, například tehdy, když řízení takové činnos -
ti zajišťují samostatné hospodářské jednotky patřící příslušnému zemědělci. 
Shromažďované údaje navíc nejsou reprezentativní, protože podniky tohoto 
druhu nejsou ve vzorku sítě FADN dostatečně zastoupeny a v důsledku rozdílné -
ho zpracování účetních údajů nejsou údaje z různých členských států vzájemně 
srovnatelné (viz rámeček 2 ). Obraz skutečných hospodářských aktivit zemědělců, 
které souvisejí s činností jejich zemědělského podniku, je proto neúplný a totéž 
platí i pro funkci, kterou dodatečné zdroje příjmu plní v rámci stabilizace jejich 
celkového příjmu. Rámeček 2Nejednotný způsob evidence jiných příjmů zemědělců, které souvisejí s činností 
jejich zemědělského podniku
Podle statistického šetření o struktuře zemědělských podniků z roku 2010 více než 30 % podniků v Německu 
uvedlo, že mají hospodářské aktivity i mimo rámec zemědělství. Klasifikace příjmů v síti FADN se nicméně řídí 
vnitrostátním daňovým právem, podle něhož se provozní výnosy, které nepocházejí ze zemědělské prvovýro -
by, považují za příjmy ze zemědělské činnosti jen v úzce vymezeném smyslu. Pokud tomuto vymezení neod -
povídají, nejsou v síti FADN evidovány. Mnohé podniky provozují bioplynové stanice a vyrábějí a prodávají 
elektřinu do vnitrostátní přenosové sítě. Jelikož výnos z této činnosti je klasifikován jako „výnos z nezeměděl -
ské činnosti“, nepovažuje se za výnos přímo související s činností podniku, a ve výsledcích sítě FADN se tudíž 
neobjeví.
Ve Francii se příjmy z jiných výdělečných aktivit souvisejících s činností zemědělského podniku, jako je zpra -
covávání zemědělských produktů, zemědělské služby, pronájem půdy či budov (včetně příjmu z nájemného 
za instalaci větrných elektráren či solárních panelů a prodej elektřiny), uvádějí pouze tehdy, když tyto činnosti 
vykonává jeden a tentýž podnik a pokud výnosy z těchto aktivit nepřekročí určitou mezní částku47. Jestliže 
tomu tak není, pak se v rámci sítě FADN neevidují. V obou případech je výsledkem to, že síť FADN odráží sku -
tečnou míru diverzifikace pouze neúplně.
V Nizozemsku se osvědčil postup, kdy shromažďování údajů o jiných výdělečných aktivitách umožňuje lepší 
posuzování příjmové situace zemědělců. Z výsledků z nizozemské sítě FADN za rok 2012 vyplynulo, že pod -
niky, které mají vedle své zemědělské prvovýroby ještě jiné výdělečné aktivity, získaly díky těmto aktivitám 
v průměru 51 000 EUR.
47 Zpravidla 30 % ročního obratu daného podniku, nebo 50 000 EUR, přičemž se použije částka, která je nižší.46 Prováděcí nařízení Komise (EU) 
č. 385/2012 ze dne 
30. dubna 2012 o podobě 
podnikového výkazu 
používaného pro stanovení 
příjmů zemědělských podniků 
a analýzu hospodářské 
činnosti těchto podniků 
(Úř. věst. L 127, 15.5.2012, s. 1).
26 Připomínky
Síť FADN není koncipována tak, aby byla z hlediska příjemců CAP 
reprezentativní
48 
Šetření, z něhož síť FADN vychází, je koncipováno tak, aby reprezentovalo co 
možná nejrozsáhlejší podíl výstupů zemědělské činnosti, zemědělské plochy a ze -
mědělské práce pro tyto podniky. Za tímto účelem jsou všechny podniky klasifi -
kovány na základě hodnoty standardizované produkce, která v obecném měřítku 
odráží hodnotu jejich zemědělské produkce. Minimální mezní hodnota standard -
ní produkce je však v různých členských státech různá, což platí i pro pokrytou 
část zemědělského obyvatelstva a příjemců podpory z EU (viz tabulka ).
49 
Uplatňovaný přístup je sice z hlediska členských států odůvodněný, protože eko -
nomická velikost podniků se v rámci celé EU značně liší, srovnávání příjmů mezi 
členskými státy, která vycházejí z údajů evidovaných v síti FADN, však v důsledku 
toho mají omezenou platnost. Například pro srovnání se španělským podni -
kem, jehož standardní produkce činí 10 000 EUR ročně, neexistují v Německu, ve 
Francii či v Nizozemsku žádné odpovídající údaje, protože podniky tohoto druhu 
nejsou do šetření vůbec zahrnuty. Harmonizované informace celoevropského 
rozsahu jsou proto k dispozici jen u podniků, jejichž roční standardní produk -
ce překračuje mezní hodnotu 25 000 EUR48. Srovnávání průměrných příjmů na 
pracovníka mezi všemi podniky, které zahrnuje síť FADN, může tudíž vést k tomu, 
že příjmová situace zemědělců v jednotlivých členských státech bude interpreto -
vána nesprávně.
50 
Síť FADN byla zřízena za účelem monitorování výše příjmů a hospodářských 
činností zemědělských podniků. Výběr těchto podniků však nezohledňuje to, 
zda se jedná o příjemce podpory z EU. To může znamenat, že nejsou dostupné 
dostatečně reprezentativní informace o účincích určitých podpůrných opatření 
EU a příjmech určitých skupin, jako jsou mladí zemědělci49. Přímé platby navíc 
nejsou vypláceny jen komerčním zemědělcům, ale také značně vysokému počtu 
zemědělců na částečný úvazek nebo samozásobitelských zemědělců, kteří do 
působnosti sítě FADN nespadají. O příjmech a výrobní činnosti těchto menších 
podniků, jejichž podíl v rámci celkového množství příjemců přímých plateb z EU 
se pohybuje v rozmezí od 12 % v Bulharsku do 79 % na Slovensku, má Komise jen 
velmi omezené znalosti50. Závěry, které lze vyvodit na základě výsledků sítě FADN 
ohledně celkových účinků podpůrných opatření na různé kategorie podniků, mají 
proto omezenou platnost51.48 Tato mezní hodnota je 
v současnosti uplatňována 
v Německu, (kontinentální) 
Francii, Lucembursku, 
Nizozemsku, na Slovensku a ve 
Spojeném království (v Anglii, 
ve Skotsku a ve Walesu).
49 Totéž platí i pro opatření 
financovaná z prostředků 
EZFRV. Podle šetření Účetního 
dvora se v Dánku, Německu, 
Litvě a Nizozemsku do statistik 
zahrnují konkrétně 
i hospodářství zabývající se 
ekologickým zemědělstvím. 
Německo, Maďarsko a Litva 
věnuje také zvláštní pozornost 
právnickým osobám, které 
produkují významnou část 
zemědělské produkce těchto 
zemí. Rakousko vyčleňuje 
zvlášť zemědělská 
hospodářství v horských 
oblastech. Itálie vzorek sítě 
FADN významně rozšiřuje, aby 
mohla získávat přesnější údaje 
o dopadech opatření na 
podporu rozvoje venkova.
50 Viz tabulka .
51 V České republice, Dánsku, 
Německu a Řecku počet 
příjemců přímých plateb 
dokonce převyšuje počet 
podniků zahrnutých do 
statistického šetření 
o struktuře zemědělských 
podniků (FSS), protože mezní 
hodnoty, jež určují, které 
podniky budou do tohoto 
šetření zahrnuty, vyřazují 
většinu menších podniků, 
které nemají žádné výstupy, 
anebo jsou jejich výstupy jen 
velmi malé. Existuje tedy 
významný počet příjemců 
pobírajících platby z rozpočtu 
EU, o kterých nejenže 
neexistují údaje týkající se 
jejich příjmů, ale nejsou o nich 
ani žádné strukturální údaje.
27 Připomínky TabulkaPokrytá část zemědělského obyvatelstva a příjemců SZP v síti FADN
Členský státPodniky zahrnuté do statistické -
ho šetření o  struktuře zeměděl -
ských podniků (FSS) v roce 2010Vnitrostátní mezní hod -
nota FADN (standardní 
výstup (SV) v EUR)% podniků zahrnutých 
do FSS zastoupených sítí 
FADN% příjemců SZP  
nezastoupených sítí FADN
Belgie 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulharsko 370 500 2 000 31 % 12 %
Česká republika 22 870 8 000 65 % 39 %
Dánsko 42 120 15 000 68 % 51 %
Německo 299 150 25 000 65 % 47 %
Irsko 139 900 8 000 74 % 36 %
Řecko 723 010 4 000 44 % Informace nejsou k dispozici.
Španělsko 989 810 4 000 53 % 61 %
Estonsko 19 620 4 000 41 % 55 %
Francie 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Itálie 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Kypr 38 860 4 000 26 % Informace nejsou k dispozici.
Lotyšsko 83 400 4 000 26 % 67 %
Litva 199 930 4 000 27 % 69 %
Lucembursko 2 210 25 000 73 % 20 %
Maďarsko 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Nizozemsko 72 320 25 000 71 % 25 %
Rakousko 150 160 8 000 62 % 26 %
Polsko 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugalsko 305 260 4 000 36 % 53 %
Rumunsko 3 859 030 2 000 27 % Informace nejsou k dispozici.
Slovinsko 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovensko 24 460 25 000 18 % 79 %
Finsko 63 880 8 000 61 % 38 %
Švédsko 71 100 15 000 39 % 57 %
Spojené království 186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EU-27 12 014 740
1 Kontinentální Francie.
2 Guadeloupe, Martinik a Réunion.
3 Kromě Severního Irska.
4 Severní Irsko.
Zdroj:  EÚD na základě údajů poskytnutých Komisí a získaných v rámci šetření.
28 Připomínky
51 
Předmětem statistického šetření o struktuře zemědělských podniků (FSS) navíc 
nejsou informace o podpoře poskytované z prostředků EZZF a pouze několik 
členských států eviduje podniky pod jedinečným identifikačním číslem, které by 
umožňovalo propojení údajů získaných na základě FSS a evidovaných v rámci sítě 
FADN se správními údaji, jako jsou například údaje z integrovaného administra -
tivního a kontrolního systému (IACS) týkající se vyplácené podpory a obhospo -
dařovaných ploch. Takové propojení by umožnilo kombinovat informace o unijní 
podpoře příjmů s údaji o zemědělských strukturách a využívání půdy. To by také 
napomohlo lepšímu porozumění faktorům, které ovlivňují příjmy zemědělců, 
a omezení administrativní zátěže respondentů.
Komisi a členským státům se ne vždy dařilo zajišťovat, 
aby dostupné údaje o příjmech zemědělců byly 
dostatečně kvalitní
52 
Smlouva stanoví hlavní zásady pro evropské statistické informace, které by měly 
být nestranné, spolehlivé, objektivní, vědecky nezávislé, nákladově efektivní 
a důvěrné52. Tyto zásady jsou dále rozpracovány v Kodexu evropské statistiky, 
jímž se řídí jak členské státy, tak i Komise. Jeho uplatňování napomáhá rámec pro 
zajišťování kvality. Avšak ani Kodex evropské statistiky, ani rámec pro zajišťová -
ní kvality nemají závaznou platnost.  Konkrétní kritéria, podle nichž se posuzuje 
kvalita vytvářených statistických informací, jsou vyložena v  příloze V .
53 
Za účelem posouzení spolehlivosti údajů o příjmech zemědělců provedl Účetní 
dvůr audit zavedených opatření, která mají mimo jiné zajišťovat kvalitu statistic -
kých údajů, jejichž zdrojem je souhrnný zemědělský účet (SZÚ) a síť FADN, jak to 
stanoví Kodex evropské statistiky.52 Ustanovení čl. 338 odst. 2 
SFEU.
29 Připomínky
Komisí zajišťovaná správa souhrnného zemědělského účtu 
(SZÚ) měla své nedostatky…
Komise neměla dostatek aktuálních informací o metodice 
a zdrojích údajů, které členské státy používají při sestavování SZÚ
54 
Informace o metodice a zdrojích údajů (označovaných jako „soupisy“) pro SZÚ, 
které členské státy poskytují Komisi, se mezi sebou velmi liší, a to jak mírou 
podrobnosti, tak i kvalitou, a od roku 2006 nebyla provedena jejich aktualizace, 
přičemž u třech členských států nebyly takové soupisy vůbec k dispozici. Ve všech 
šesti navštívených členských státech byly shledány významné rozdíly týkající se 
postupů a zdrojů údajů pro důležité položky a tyto postupy a zdroje údajů již 
neodpovídaly popisům uvedeným v soupisech. Komise v důsledku toho nemůže 
ověřit, zda statistické informace předkládané členskými státy jsou dostatečně 
harmonizované a srovnatelné, a pokud by chtěla za účelem zvýšení kvality stati -
stických informací stanovit doporučení a vypracovat pokyny, jsou její možnosti 
v tomto směru omezené.
55 
Hlavní ukazatele SZÚ srovnávají příjem ze zemědělské činnosti na úrovni vkladu 
práce vykonávané osobami zaměstnanými v zemědělství (která je vyjádřena 
v zemědělských pracovních jednotkách)53. Jakékoli změny či nepřesnosti ve vý -
počtech vkladu práce mají dopady na výši příjmu na zaměstnance, a mohou tak 
významně ovlivnit výsledné hodnoty výše příjmu a jejich interpretaci. Eurostat 
neměl k dispozici dostatečné aktuální informace o metodikách členských států, 
takže jeho schopnost posuzovat přesnost a srovnatelnost obdržených informací 
byla omezená. Členské státy navíc stanovily různou délku pracovní doby, která se 
pohybovala v rozmezí od 1 600 hodin ročně ve Francii do 2 120 hodin v Polsku, 
což také nepříznivě poznamenalo srovnatelnost výsledků.53 Vypočítá se tak, že se celková 
výše příjmu vydělí celkovým 
počtem osob, které pracují 
v zemědělství, ať už jako 
placení pracovníci, nebo jako 
nezávislí zemědělci.
30 Připomínky
Vykazování příjmu ze zemědělské činnosti pro agenturu Eurostat 
mělo nedostatky…
56 
Účetní dvůr v různých případech zjistil, že údaje zpřístupněné v SZÚ byly ne -
přesné nebo nesrovnatelné, což podstatně ovlivnilo výpočet výše příjmů zpří -
stupněných v rámci SZÚ. Nesrovnalosti byly zjištěny například v účetních údajích 
týkajících se určitých produktů, zejména vína a olivového oleje, nájemného za 
zemědělskou půdu, v uvádění informací o některých nezemědělských činnostech 
či účetních údajů o dotacích a ve výpočtu výše příjmu z podnikání v zemědělství 
(viz rámeček 3 ).Rámeček 3Příklady nedostatků ve výpočtu výše příjmu ze zemědělské činnosti
Polský statistický úřad uváděl v SZÚ pouze odhad nájemného, které zemědělci platili za půdu ve státním 
vlastnictví, a tento odhad nezahrnoval hodnotu půdy, kterou si zemědělci pronajímali od soukromých vlast -
níků půdy, protože státní orgány tuto hodnotu neznají. Na základě výsledných hodnot v rámci sítě FADN však 
Účetní dvůr odhaduje, že tato půda v Polsku tvoří přibližně 61 % pronajímané zemědělské plochy. Podobně 
i v Rumunsku uváděl statistický úřad v SZÚ pouze údaje o hodnotě půdy, kterou si pronajímaly zemědělské 
společnosti, nikoli však jednotliví zemědělci.
Mnohé podniky vyvíjejí činnosti v oblasti zpracování zemědělských produktů, jako je například výroba sýrů, 
lesnických produktů, v oblasti těžby dřeva či agroturistiky. Jsou-li tyto činnosti neoddělitelně spjaty se země -
dělskými činnostmi, musí být jejich hodnota uvedena v SZÚ. Od mnoha členských států však údaje o hodnotě 
takových aktivit nejsou k dispozici.
Rumunský statistický úřad evidoval dotace vázané na plochu v roce, kdy byly zemědělcům vyplaceny (na 
peněžité bázi). Podle platných norem však měly být dotace evidovány k roku, kdy si zemědělec podal žádost 
o podporu (na akruální bázi).
Ve Francii byly údaje týkající se některých zvláštních forem hospodaření v peněžním pachtu (tzv.  fermage ), 
který se vyplácí podílovým vlastníkům, zastaralé a do výpočtu výše příjmu z podnikání v zemědělství byly 
započteny nesprávným způsobem. Tato forma hospodaření je ve Francii provozována na více než polovině 
využívané zemědělské plochy.
31 Připomínky
57 
Členské státy jsou povinny sdělovat konečné údaje o příjmech do konce září 
následujícího roku54. Členské státy však své údaje v následujících letech často 
upravovaly, což mělo významný dopad na výši příjmů uváděných v SZÚ55. Aktua -
lizace údajů byly vesměs vysvětlovány potřebou opravy chyb, které se v údajích 
vykázaných za dřívější období vyskytly, opožděnou dostupností zdrojových 
údajů nebo skutečností, že kvalitnější údaje nyní poskytují přesnější informace. 
Revize statistických údajů představují sice při vytváření statistik normální postup, 
tyto aktualizace nicméně jasně ukazují slabé stránky postupů používaných při 
sestavování SZÚ v členských státech a snižují spolehlivost hlavních ukazatelů 
výkonnosti, podle nichž Komise posuzuje příjmy.
Zajišťování kvality není zcela účinné
58 
Jakkoli se Eurostat snažil o zlepšení kvality SZÚ, nebylo provedeno žádné vyčer -
pávající a nezávislé posouzení otázky, zda členské státy mají zavedený účinně 
fungující rámec pro zajišťování kvality shromažďování a sestavování údajů pro 
SZÚ. V roce 2010 Eurostat inicioval vytvoření společné pracovní skupiny, která 
měla za úkol určit ukazatele kvality pro SZÚ a vymezit normy pro zprávy o kvalitě. 
V roce 2012 koordinoval sebehodnocení vnitrostátních orgánů, které mají jejich 
sestavování na starosti. Při této příležitosti byly členské státy požádány o to, aby 
poskytly své celkové posouzení kvality údajů evidovaných v SZÚ a uvedly, co je 
třeba zlepšit. Účetní dvůr zjistil, že čtyři členské státy56 v rámci tohoto šetření žád -
nou zprávu nepodaly, takže Eurostat nezískal aktuální a úplné informace o kvalitě 
údajů dodávaných pro SZÚ.
… a v některých členských státech byly zase nedostatky ve 
způsobu fungování zemědělské účetní datové sítě (FADN)
Způsob technického provádění šetření pro síť FADN může mít 
nepříznivý dopad na kvalitu výsledků
59 
Obecně lze rozlišit tři různé systémy šetření používané v rámci sítě FADN. V jed -
né skupině členských států získávají vnitrostátní kontaktní agentury sítě FADN 
údaje od soukromých účetních společností, které vedou účetnictví jednotlivým 
podnikům a používají tyto údaje i při sestavování prohlášení zemědělců v rámci 
přiznání k dani z příjmu57. Ve druhé skupině se kontaktní agentura na vedení účet -
nictví pro účely sítě FADN přímo podílí a je v přímém styk se zemědělci58. Ve třetí 
skupině si vnitrostátní kontaktní agentury najímají soukromé subjekty zabývající 
se shromažďováním údajů, které tyto údaje shromažďují přímo od podniků59.54 Příloha II nařízení (ES) 
č. 138/2004.
55 Tak například v případě 
Rumunska vedla oprava 
výsledné hodnoty příjmů 
z podnikání v zemědělství za 
rok 2012 ke zvýšení o 129 %, 
v případě Dánska o 104 %, 
v případě Lucemburska 
o 48 %, v případě Itálie o 27 % 
a v případě Belgie o 23 %. 
V případě Německa se naopak 
příjmy snížily o 23 % 
a v případě Francie o 12 %. 
K významné změně příjmu na 
výrobní faktor došlo v Belgii 
(+12 %), Německu (–13 %), Itálii 
(+10 %), Lucembursku (+28 %), 
Lotyšsku (+43 %) 
a Nizozemsku (+13 %).
56 Belgie, Německo, Kypr 
a Spojené království.
57 Např. v Německu a Francii.
58 Např. v Nizozemsku.
59 Např. Španělsko, Polsko 
a Rumunsko.
32 Připomínky
60 
K vysoké kvalitě údajů přispívá systém s přímým řízením. V Nizozemsku se napří -
klad osvědčil postup, kdy je shromažďování údajů svěřeno výzkumné instituci, 
která přebírá i účetní práci a má přímý přístup ke všem relevantním informacím 
o hospodářských činnostech podniků. Podobně i v případech, kdy se údaje pro 
síť FADN získávají na základě údajů z daňových přiznání, je určitá motivace k větší 
přesnosti, protože uvedení nesprávných účetních údajů může být postihováno 
podle vnitrostátního daňového práva.
61 
Ve Španělsku a v Rumunsku se uzavírají smlouvy, na jejichž základě si smluvní do -
davatelé za dodání podnikového výkazu kontaktní agentuře účtují určitou fixní 
částku. Je zde však riziko výběru podniků s jednoduchou strukturou, protože se 
tím snižuje pracovní zatížení, což pro kvalitu dodávaných informací představuje 
zvýšené riziko.
Reprezentativnost vzorku se mezi členskými státy velmi liší…
62 
Komise schvaluje velikost vzorku, který navrhují členské státy, nemá však k dis -
pozici dostatečnou dokumentaci, z níž by mohla vyrozumět, jak byl proveden 
výpočet, jaké byly výchozí předpoklady a zda byly výpočty v souladu se statistic -
kými zásadami. Kriticky důležité informace, jako je přesnost parametrů a interval 
spolehlivosti, nejsou zveřejňovány ani prověřovány nezávislými odborníky, a kva -
litu plánů výběru tudíž nelze posoudit.
63 
Velikost vzorku se v různých členských státech a regionech velmi různí, stejně 
jako počet podniků zastoupených určitým podnikem ve vzorku60. Některá důleži -
tá zemědělská odvětví mohou být v síti FADN zastoupena nedostatečně. Příkla -
dem mohou být španělští producenti vína a vinných hroznů, ovoce a citrusových 
plodů, oliv a různých druhů obilovin, jejichž souhrnné zastoupení v příslušných 
odvětvích je pouze 0,8 %. Tato odvětví nicméně tvoří přibližně 24 % celkového 
objemu španělské zemědělské produkce.60 Počet podniků zastoupených 
ve vzorku sítě FADN jedním 
podnikem se pohybuje 
v rozmezí od 3 v případě 
Lucemburska do 185 v případě 
Rumunska. V jednotlivých 
odvětvích a velikostních 
třídách pak mohou být ještě 
větší variace.
33 Připomínky
64 
Komise doporučuje, aby nové podniky byly vybírány nahodile, tak aby statistické 
zastoupení bylo ve vztahu k výrokům o daném souboru co nelepší. Nahodile se 
nové podniky vybírají pouze v jedenácti členských státech61. V jiných členských 
státech však výběr nebyl vždy transparentní a byl zužován způsobem organiza -
ce shromažďování údajů. Tak například v Německu, Španělsku, Francii, Polsku 
a Rumunsku závisel proces výběru do značné míry na iniciativě účetních středisek 
či subjektů provádějících sběr údajů, jež musely určit „vhodné podniky“, splňující 
kritéria výběru. Subjektivní faktory v tomto ohledu mohly ovlivnit výběr podni -
ku, což může mít dopad na reprezentativnost získaných informací o příjmech. Ve 
Španělsku vedl tento postup také k významným nedostatkům v pokrytí někte -
rých subregionů, takže významná část země a územní struktury nebyly ve vzorku 
pro síť FADN dostatečně reprezentovány. To má rovněž určitý dopad na budoucí 
hodnocení přímých plateb, protože Španělsko zavedlo systém zahrnující 51 
subregionů, které v současnosti nemají v síti FADN dostatečné pokrytí.
65 
Účast na šetření pro síť FADN je dobrovolná. Navštívené členské státy měly potíže 
s nalezením vhodného počtu podniků téměř ve všech relevantních velikostních 
třídách. Některé členské státy zavedly pobídky, které motivovaly podniky k účasti 
a vyrovnávaly jim dodatečnou zátěž, Účetní dvůr nicméně zjistil, že tato opatření 
nebyla vždy natolik účinná, aby pokryla všechny relevantní typy a velikostní třídy 
podniků62.
66 
V Německu však mají navzdory zavedeným pobídkám malé a velmi velké pod -
niky ve vzorku výrazně nízké zastoupení. Obtíže byly shledány rovněž v Nizo -
zemsku, kde účast odmítlo 78 % nových vybraných podniků. V Rumunsku, kde 
se žádné zvláštní pobídky nepoužívají, se ve všech velikostních třídách podařilo 
získat k účasti méně podniků, než se očekávalo, přičemž největší obtíže vznikaly 
v kategorii velmi malých a velmi velkých podniků. Je nicméně důležité, aby byly 
k dispozici kvalitní údaje o všech relevantních velikostních třídách, protože situa -
ce ve větších či menších podnicích se může významně lišit od situace v podnicích 
průměrné velikosti.61 Dánsko, Irsko, Estonsko, Itálie, 
Lotyšsko, Malta, Nizozemsko, 
Slovensko, Švédsko, Finsko 
a Spojené království. Slovinsko 
uplatňuje náhodný výběr 
vzorku částečně.
62 Podle šetření Účetního dvora 
byl ve 14 členských státech 
hrazen podnikům, které se 
přihlásily k účasti, poplatek 
(vlámská část Belgie, 
Německo, Řecko, Estonsko, 
Lotyšsko, Litva, Maďarsko, 
Malta, Rakousko, Polsko, 
Slovensko, Slovinsko, Finsko 
a Švédsko). Ve vlámské části 
Belgie, Chorvatsku, Itálii, Litvě, 
Lotyšsku, Maďarsku, 
Nizozemsku, Finsku 
a Spojeném království 
poskytují orgány výsadní 
přístup k informacím 
o výkonnosti podniků či 
poradenským službám, takže 
podniky pak mají možnost 
porovnat svou vlastní 
výkonnost s výkonností jiných 
podniků.
34 Připomínky
…a nedostatky byly i ve shromažďování údajů pro síť FADN
67 
Údaje pro síť FADN jsou získávány na základě účetních záznamů, které jsou prová -
děny soustavně a pravidelně v průběhu celého účetního období. Podniky, které 
se účastní šetření, musejí být ochotné a schopné vést podnikové účetnictví63.
68 
V Rumunsku, kde podniky v individuálním vlastnictví tvoří zhruba 70 % vzorku 
sítě FADN, se výsledky z velké části zakládaly na pohovorech, protože zejména 
menší podniky nevedly účetnictví řádným způsobem. Podobně i ve Španělsku se 
shromažďování údajů v případech mnoha podniků opíralo z velké části o poho -
vory se zemědělci, a nikoli o soustavně vedené účetní záznamy. Kvalita vykazo -
vaných informací se tím výrazně snižuje a poskytnuté informace není za těchto 
okolností možné zpětně dohledávat ve zdrojových údajích, které jsou jejich 
podkladem.
69 
Nesrovnalosti byly zjištěny rovněž ve výpočtech neplacené práce rodinných 
příslušníků, kde Komise uznala, že uváděné počty hodin odpracovaných rodin -
nými příslušníky jsou zpravidla vyšší, než odpovídá skutečnosti. To může mít za 
následek nižší odhad příjmu na pracovníka a menší spolehlivost ukazatelů.
70 
Členské státy odevzdávaly údaje pro síť FADN zpravidla v řádné lhůtě 12 měsí -
ců po uzavření účetního období64. Kvalita údajů nicméně vždy neodpovídala 
očekávání Komise a ze strany některých členských států byly nutné rozsáhlé 
dodatečné práce. Tak například výsledky za účetní rok 2012 byla Komise schopna 
uveřejnit teprve v listopadu 2014, tzn. zhruba dva roky po skončení referenčního 
roku. Komise se pokusila tento proces uspíšit zvýšením poplatků vyplácených 
členským státům65, ale pokud se kvalita údajů nezlepší, není pravděpodobné, že 
by se proces nějak výrazně zkrátil. Bude-li tato situace trvat i nadále, není prav -
děpodobné, že důležité údaje pro monitorování a hodnocení opatření přijatých 
v rámci reformy SZP z roku 2013, které jsou potřebné k přípravě průběžné zprávy 
v roce 2018, budou dostupné včas.63 Ustanovení čl. 2 písm. e) 
nařízení (ES) č. 1217/2009.
64 Nařízení Komise (EHS) 
č. 1915/83 ze dne 
13. července 1983, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k vedení účetnictví pro 
stanovení příjmu 
zemědělských podniků 
(Úř. věst. L 190, 14.7.1983, s. 25).
65 Podle prováděcího nařízení 
Komise (EU) č. 283/2012 ze dne 
29. března 2012, kterým se 
stanoví standardní poplatek 
za zemědělský podnikový 
výkaz zemědělské účetní 
datové sítě pro účetní období 
2012 (Úř. věst. L 92, 30.3.2012, 
s. 15), činil poplatek 160 EUR za 
platný podnikový výkaz. 
Počínaje rokem 2015 dostávají 
členské státy za každý výkaz 
zemědělského podniku 
dalších 5 EUR, pokud účetní 
údaje předloží ve lhůtě 11 
měsíců po uzavření účetního 
období.
35 Připomínky
Nedostatečné financování ze strany členských států může mít 
dopady na kvalitu výsledků
71 
Poplatky, které Komise hradí členským státům, jsou nezávislé na systému shro -
mažďování údajů a skutečných nákladech, které tím členským státům vznikají. 
Síť FADN funguje obecně lépe tam, kde mají členské státy zároveň silný zájem na 
získání kvalitních údajů o příjmech a hospodářské výkonnosti zemědělských pod -
niků, a kde je tudíž zajištěno dostatečné financování. Tak například v Nizozemsku 
je zdrojem údajů pro síť FADN rozsáhlý soubor údajů o hospodářských aktivitách 
zemědělských podniků a rovněž o jejich environmentálních a sociálních aspek -
tech, které daleko přesahují současné požadavky na úrovni EU. Také v Německu, 
ve Francii a v Polsku mají vnitrostátní orgány na fungování systému FADN velký 
zájem, protože jeho výsledky ve velkém rozsahu využívají i pro potřeby své vlast -
ní politiky a analýzy výkonnosti.
72 
Mezi navštívenými členskými státy byly největší slabiny zjištěny ve Španělsku 
a v Rumunsku. Obě země mají potíže se zajištěním nezbytného financování z vni -
trostátních zdrojů a fungování sítě FADN v těchto členských státech do značné 
míry závisí na financování ze strany EU. Pro vnitrostátní účely se údaje z této sítě 
v obou členských státech používají jen v omezené míře. V Rumunsku se údaje 
shromažďují výlučně za účelem jejich vykazování Komisi a pro další analýzu údajů 
neměl orgány k dispozici nezbytné technické prostředky a dostatečně kvalifiko -
vané pracovníky. Vzhledem ke značné volnosti, s níž mohou členské státy roz -
dělovat podporu z EU, je nicméně nezbytné, aby síť FADN jakožto nejdůležitější 
nástroj pro hodnocení výkonnosti opatření SZP poskytovala za každý členský stát 
výsledky náležité kvality.
Formální mechanismy sítě FADN pro zajišťování kvality vykazují 
nedostatky
73 
Síť FADN je spravována Generálním ředitelstvím Komise pro zemědělství a rozvoj 
venkova, které rovněž spolu s kontaktními orgány členských států odpovídá za 
zajišťování kvality údajů. Eurostat odpovídá za koordinaci statistických činností 
Komise66. V kontextu sítě FADN definuje rozsah koordinace Eurostatu vzájemná 
dohoda67. Tato dohoda nicméně nestanoví Eurostatu povinnost provádět dohled.66 Rozhodnutí Komise 
2012/504/EU ze dne 
17. září 2012 o Eurostatu 
(Úř. věst. L 251, 18.9.2012, s. 49.)
67 Memorandum o porozumění 
v oblasti statistických údajů ze 
dne 7. května 2015 dohodnuté 
Eurostatem a Generálním 
ředitelstvím pro zemědělství 
a rozvoj venkova.
36 Připomínky
74 
V navštívených členských státech byl formální postup zajišťování kvality zaveden 
pouze v Nizozemsku a pouze nizozemské orgány také prověřovaly výchozí sou -
bor a předpoklady, na jejichž základě byl vzorek vytvořen. V ostatních členských 
státech prováděli kontroly věrohodnosti získaných údajů kontaktní úředníci. 
S výjimkou Polska však nebyly součástí těchto kontrol inspekce na místě, které by 
umožňovaly posoudit kvalitu práce subjektů zajišťujících shromažďování údajů 
nebo ověřit poskytnuté informace ve zdrojových záznamech.
75 
Komise si je problémů s výkonností sítě FADN v jednotlivých členských státech 
vědoma68. Dosud však nebyl vypracován žádný harmonogram, jak tento stav 
zlepšit, a problémy, jako je nedostatečné pokrytí jednotlivých odvětví a velikost -
ních tříd ve všech členských státech, v mnoha členských státech též nedostatek 
pobídek, které by motivovaly podniky k účasti na šetření, a chybějící zdroje finan -
cování, představují významné nedostatky, které je stále třeba řešit.
76 
Problémy sítě FADN se Komise snaží řešit a ve spolupráci s členskými státy hledá 
způsoby, jak vytvořit nákladově efektivnější systém shromažďování údajů. Má 
rovněž v úmyslu využívat síť FADN jako zdroje aktuálních informací o ukazate -
lích udržitelnosti na úrovni zemědělských podniků. Je nicméně pravděpodobné, 
že konkrétních zlepšení se nepodaří dosáhnout před rokem 2017, a údaje tudíž 
nebudou k dispozici dříve než na konci roku 2019. To může ovlivnit hodnocení 
reformy SZP z roku 2013.
Limitující faktory u dostupných údajů, nejasné zacílení 
některých opatření SZP a nedostatky v ukazatelích 
výkonnosti mají dopad na schopnost Komise prokázat 
dosažené výsledky
77 
Údaje čerpané ze SZÚ a ze sítě FADN tvoří základ, z něhož Komise vychází při po -
suzování výkonnosti opatření SZP zaměřených na příjmy zemědělců. Účinné po -
suzování výkonnosti nicméně vyžaduje nejen to, aby byly k dispozici údaje o příj -
mech zemědělců a aby tyto údaje byly kvalitní, ale i to, aby byly od začátku jasně 
vymezeny jak cíle opatření, tak i odpovídající ukazatele jejich plnění. Příjmy navíc 
nejsou jediným cílem SZP a nejsou také výlučným cílem většiny opatření SZP .68 Významné nedostatky zjistila 
Komise také v Řecku.
37 Připomínky
78 
Účetní dvůr analyzoval, zda opatření v rámci SZP od začátku stanovují jasné cíle 
v tom rozsahu, v jakém se vztahují k příjmům zemědělcům. Na tomto základě 
pak posuzoval, zda Komise definovala relevantní ukazatele umožňující účinné 
zhodnocení výkonnosti opatření SZP na podporu příjmů zemědělců. Spolu s tím 
posuzoval také to, zda ukazatele výkonnosti, které jsou uplatňovány v současném 
programovém období, umožňují míru plnění těchto cílů měřit. Tato analýza Účet -
ní dvůr byla rovněž podepřena názorem odborníků.
Přímé platby slouží celé řadě cílů, jejichž plnění lze měřit jen 
obtížně…
79 
Při analýze cílů SZP ve vztahu k příjmům zemědělců uplatnil Účetní dvůr kritéria 
SMART – tzn. že cíle by měly být konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické 
a časově vymezené –, jež stanoví finanční nařízení69.
80 
Obecně platí, že zdrojem příjmů komerčních zemědělských podniků je hlavně 
prodej jejich produkce. Přímé platby poskytované zemědělcům jsou samy o sobě 
dodatečným příjmem. Současně lze předpokládat, že budou mít další dopad na 
příjmy zemědělců, neboť budou ovlivňovat jejich rozhodnutí související s řízením 
hospodářského podniku70.
81 
Obecný cíl SZP , jímž je zajištění životaschopné produkce potravin a její dopad na 
příjem ze zemědělské činnosti, se dosud nepodařilo převést do podoby měřitel -
ných cílů. Blíže vymezeno není ani to, jak přesně by jednotlivá opatření uplat -
ňovaná v rámci režimu přímých plateb měla přispívat k plnění tohoto celkového 
cíle, protože ani v samotném nařízení71, ani v jeho bodech odůvodnění nejsou 
specifické cíle definovány dostatečně jasným způsobem a není stanovena žádná 
výchozí úroveň či cíl, jež by mohly sloužit jako měřítko jejich výkonnosti. Také 
jejich vztahy k ostatním cílům SZP , jako je udržitelné řízení přírodních zdrojů, jsou 
složité a mohou mít vliv na příjmy zemědělců.69 Čl. 30 odst. 3 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU, Euratom) 
č. 966/2012 ze dne 25. října 
2012, kterým se stanoví 
finanční pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie a o zrušení 
nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 
26.10.2012, s. 1).
70 Podle Komise byl v roce 2012 
podíl přímých plateb na 
celkových příjmech 
komerčních podniků v EU 
11,2 %. Tento podíl je nicméně 
v různých podnicích 
a v různých členských státech 
velmi různý. ( EU Farm 
Economic Overview  
(Hospodářský přehled 
zemědělských podniků EU) na 
základě údajů sítě FADN za rok 
2012, s. 1).
71 Nařízení (EU) č. 1307/2013. 
Dostupné rozpočtové 
prostředky do značné míry 
odpovídají výši podpory, 
kterou EU v minulosti 
vyplácela zemědělcům za 
obdělávání půdy či chov zvířat 
(vázané platby).
38 Připomínky
82 
Komise je toho názoru, že vázané platby by ve spojení s dalšími opatřeními měly 
současně přispívat k plnění většího počtu cílů, jako je podpora hospodářské 
životaschopnosti podniků, zvyšování produktivity a konkurenceschopnosti ze -
mědělství a prosazování udržitelného řízení přírodních zdrojů a opatření v ob -
lasti klimatu. Avšak vzhledem k tomu, že je celkově nejasné, čeho by mělo být 
prostřednictvím těchto obecných a specifických cílů SZP dosaženo, je pak také 
nevyhnutelně obtížné posuzovat na základě ukazatelů výkonnosti, zda určité 
opatření splnilo svůj cíl. Situaci dále komplikují různé možnosti, z nichž si členské 
státy při provádění přímých plateb mohou vybírat, protože účinky na zemědělské 
trhy a nerovnosti v příjmech zemědělců mohou být v různých členských státech 
velmi různé.
… a ukazatele výkonnosti SZP týkající se příjmů zemědělců 
nelze jasně navázat na opatření a skutečné plnění těchto cílů
83 
Ukazatele by měly umožňovat posuzování dosaženého pokroku a účinnosti 
a efektivnosti politických opatření s ohledem na stanovené cíle72. Měly by být 
relevantní, akceptované, důvěryhodné, měřitelné a robustní a měly se opírat 
o spolehlivé statistické informace73.
84 
Ukazatele dopadu  jsou koncipovány tak, aby ukazovaly kombinované účinky 
opatření SZP . Z hlediska příjmů zemědělců jakožto součásti obecného cíle zajiš -
tění životaschopné produkce potravin jsou nejvýznamnějšími ukazateli dopadu 
příjem z podnikání v zemědělství a příjem ze zemědělské činnosti na výrobní fak -
tor. Ukazují však pouze vývojové trendy, a nikoli absolutní výši příjmů, a v tomto 
ohledu nebyly stanoveny žádné výchozí hodnoty. Změny, k nimž v rámci těchto 
ukazatelů dochází, jsou navíc zapříčiněny hlavně změnami cen, a nikoli účinkem 
opatření SZP . Nemohou také přinášet informace o tom, do jaké míry se společné 
zemědělské politice (SZP) daří plnit jeden z cílů Smlouvy, totiž zajišťovat odpo -
vídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, protože na úrovni EU nejsou 
k dispozici potřebné údaje.72 Článek 1 prováděcího nařízení 
Komise (EU) č. 834/2014 ze dne 
22. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla pro 
uplatňování společného 
rámce pro sledování 
a hodnocení společné 
zemědělské politiky 
(Úř. věst. L 230, 1.8.2014, s. 1).
73 Ukazatele by měly v nejvyšší 
možné míře splňovat kritéria 
RACER: měly by být relevantní, 
akceptované, důvěryhodné, 
snadné a robustní: „Část III: 
Přílohy k Pokynům pro 
posuzování dopadů“ 
(Evropská komise, 15. ledna 
2009 – http://ec.europa.eu/
smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Připomínky
85 
Účetní dvůr rovněž shledal, že pro plnění obecného cíle zajištění životaschopné 
zemědělské produkce, a tedy i pro příjmy zemědělců ze zemědělské činnosti, 
mají význam i Komisí uplatňované ukazatele výsledků , pokud přímo souvisejí 
s příjmy. Informace, které lze díky těmto ukazatelům získat, však opět postrádají 
dostatečnou přesnost, takže nelze stanovit jejich jasnou spojitost s opatřeními 
EU, která by mohla ukázat, že tato opatření přispívají k dosažení žádoucích účin -
ků (viz rámeček 4 ). Jelikož nebyly stanoveny žádné konkrétní záměry či výchozí 
hodnoty, nemohou ukazatele přinášet informace o případném rozdílu mezi kýže -
ným stavem a skutečným plněním cílů a nemohou ani ukazovat, zda opatření ke 
zmenšení tohoto rozdílu nějak přispěla. Rámeček 4Nedostatky Komisí uplatňovaných ukazatelů výsledků ve vztahu k příjmům 
zemědělců
Ukazatel, který ukazuje podíl ročních přímých plateb na příjmu zemědělců , který se vypočítává na základě 
SZÚ, jasně dokládá důležitost přímých plateb pro zemědělské odvětví. Údaje, z nichž tento ukazatel vychází, 
však nejsou dostatečně spolehlivé74. Níže uvedené faktory navíc tento ukazatel zkreslují. Existují podniky, 
které pobírají přímé platby, ale nemají žádnou produkci, a tedy ani žádný příjem ze zemědělské činnosti. 
V některých členských státech vytvářejí naopak významný podíl příjmů ze zemědělské činnosti zemědělci, 
kteří nepobírají žádné nebo jen velmi nízké přímé platby75. Tento ukazatel konečně také nezohledňuje snížení 
příjmů zemědělců v důsledku zvyšování nájemného, které je důsledkem kapitalizace přímých plateb v cenách 
půdy. Není také jasné, zda příčinou změn, k nimž v rámci tohoto ukazatele dochází, jsou výlučně nebo hlavně 
opatření SZP , změny na trzích, případně jiné faktory.
Ukazatel kolísání příjmů  zemědělských podniků závisí hlavně na volatilitě cen na světových trzích. Tento 
ukazatel, který se vypočítává na základě údajů ze sítě FADN, může přinášet relevantní informace o celkovém 
účinku přímých plateb na tlumení dopadů tržní nestability. Není však dostatečně spolehlivý, protože nezo -
hledňuje dotace, daně a příjmy z nezemědělské činnosti, které mohou hrát významnou roli jakožto pomocný 
zdroj příjmu, který zemědělcům umožňuje vyrovnávat volatilitu cen.
Ukazatel přidané hodnoty pro prvovýrobce  v rámci potravinového řetězce  sleduje přidanou hodnotu 
zemědělské prvovýroby ve srovnání s dalšími články potravinového řetězce, jako jsou potravinářský průmysl, 
obchodníci či supermarkety. Tento ukazatel není dostatečně robustní, protože mohou nastávat situace, kdy 
se jeho hodnota snižuje, zatímco příjmy ze zemědělské činnosti rostou. K tomu dochází například tehdy, když 
je vysoká poptávka po nových potravinových produktech, která vede ke zvýšení cen těchto produktů. V tako -
vém případě je pravděpodobné, že se podíl zemědělců na potravinářském řetězci sníží, třebaže jejich příjmy 
se mohou zároveň zvýšit.
74 Viz bod 38.
75 V Nizozemsku vytvořily 39 % zemědělské produkce podniky, které nepobíraly přímé platby.
40 Připomínky
86 
Komisí uplatňované ukazatele nezohledňují další výsledky, které jsou z hlediska 
výkonnosti přímých plateb ve vztahu k příjmům důležité. Není například stano -
ven ukazatel výsledků, který by přinášel informace o tom, do jaké míry zeměděl -
ské obyvatelstvo nástroje přímých plateb využívá, nakolik se tyto platby skutečně 
dostanou až k zemědělským producentům a zda nové režimy přímých plateb 
poskytují zemědělcům s nízkými příjmy lepší podporu než v době před reformou.
87 
Uvedené ukazatele rovněž nevypovídají nic o tom, zda platby z EU účinně přispě -
ly k plnění cíle v oblasti příjmů, protože neukazují, zda by jiná výše či jiná forma 
podpory SZP nezvýšila příjem ze zemědělské činnosti o tutéž částku a při týchž 
rozpočtových nákladech nebo zda určité opatření bylo dostatečně zacílené, 
a umožňovalo tak nejefektivněji vyrovnat.
41
 Závěry  
a doporučení
88 
Produkci potravin, příjmům a životní úrovni zemědělců je ve Smlouvě věnována 
zvláštní pozornost. Na základě reformy SZP z roku 2013 je dodnes jedna třetina 
rozpočtu EU vyhrazena, ať už přímo či nepřímo, na stabilizaci trhů, podporu pří -
jmů zemědělců, a tedy i na podporu životaschopné produkce potravin a přiměře -
né životní úrovně zemědělců.
89 
Účetní dvůr v minulosti konstatoval, že k tomu, aby bylo možno podrobněji 
sledovat provádění společné zemědělské politiky, v jejímž rámci jsou více než 
dvě třetiny rozpočtových prostředků vyhrazeny na podporu příjmů zemědělců, je 
nezbytné mít k dispozici spolehlivější a úplnější statistické údaje a ukazatele.
90 
Nový rámec pro monitorování a hodnocení SZP ukládá Komisi povinnost posuzo -
vat kombinovaný dopad všech opatření SZP na plnění stanovených cílů. K tomu 
Komise potřebuje dostatečné množství kvalitních informací.
91 
Účetní dvůr došel k závěru, že koncepce Komisí zavedeného systému měření 
výkonnosti SZP ve vztahu k příjmům zemědělců není zcela vyhovující a že kvalita 
i kvantita statistických údajů používaných při analyzování příjmů zemědělců mají 
významná omezení.
Komise dosud jasně nevymezila, jaké statistické údaje 
jsou potřebné k účinnému posuzování výkonnosti 
opatření SZP ve vztahu k příjmům zemědělců
92 
Reprezentativní údaje o disponibilním příjmu domácností zemědělců, které by 
usnadnily posuzování plnění zmiňovaného cíle Smlouvy, jímž je zajištění přiměře -
né životní úrovně zemědělců, nejsou dostupné. Neexistuje také žádný spolehlivý 
systém, který by umožňoval srovnávání příjmů ze zemědělské činnosti a příjmů 
v jiných odvětvích hospodářství, a který by tak mohl ospravedlnit unijní podporu 
příjmu zemědělců (body 26–32).
42 Závěry a doporučení 
Doporučení 1 – Rozvoj rámců pro shromažďování 
a srovnávání relevantních informací o příjmech zemědělců
Komise by měla vypracovat ucelenější statistický rámec pro poskytování infor -
mací o disponibilním příjmu domácností zemědělců a lépe reflektovat životní 
úroveň zemědělců. Za tímto účelem by Komise měla ve spolupráci s členskými 
státy a na základě společné metodiky zvážit, jakým způsobem by bylo možné 
zdokonalit a zkombinovat stávající statistické nástroje EU.
Komise by měla také zlepšit rámec pro srovnávání příjmů zemědělců s příjmy 
v jiných odvětvích hospodářství.
93 
Jako nástroj pro měření příjmů zemědělců je v současné době na úrovni EU 
k dispozici jednak souhrnný zemědělský účet (SZÚ), jednak zemědělská účetní 
datová síť (FADN). Oba tyto nástroje poskytují nepostradatelné údaje pro měření 
výkonnosti opatření SZP zaměřených na podporu životaschopné produkce potra -
vin a životní úrovně zemědělců. Tyto nástroje mají nicméně významná omezení, 
a důležité údaje, které jsou potřebné pro účinné posouzení opatření SZP zaměře -
ných na podporu příjmů zemědělců, tak nemusejí být k dispozici.
94 
Potenciál SZÚ však nebyl dosud v plné míře využíván a údaje, které obsahuje, 
v dostatečné míře nevypovídají o důležitých faktorech, které jsou z hlediska výše 
příjmů zemědělců důležité. Komise navíc informace obsažené v SZÚ nevyužívala 
vždy správným způsobem (body 33–39).
Doporučení 2 – Zdokonalení souhrnného zemědělského účtu 
(SZÚ)
Komise by měla pracovat na dalším zdokonalování souhrnného zemědělského 
účtu (SZÚ), tak aby bylo možné lépe využívat možností, které nabízí, s cílem:
 ο poskytovat podrobnější informace o faktorech ovlivňujících výši příjmů ze 
zemědělské činnosti;
 ο zajistit předávání údajů z regionální úrovně na základě formálně sjednaných 
podmínek s členskými státy.
Komise by také měla:
 ο prověřit, zda by SZÚ bylo možné dále uzpůsobit tak, aby umožňoval podlože -
ný odhad hospodářské hodnoty veřejných statků, které zemědělci produkují;
 ο zajistit, aby informace obsažené v SZÚ byly náležitým způsobem využívány 
v rámci ukazatelů příjmu.
43 Závěry a doporučení 
95 
Zemědělská účetní datová síť (FADN) je důležitým nástrojem pro hodnocení 
SZP , má však omezení. Ukazatele příjmu v plné míře nezohledňují vývoj podni -
ků v zemědělském odvětví a uváděné informace o jiných příjmech zemědělců, 
které souvisejí se zemědělskou činností, jsou neúplné. Kromě toho existuje velké 
množství příjemců podpory z EU, o nichž nejsou na úrovni EU vůbec žádné údaje 
(body 40–51).
Doporučení 3 – Rozvoj synergií mezi zemědělskou účetní 
datovou sítí (FADN) a jinými statistickými nástroji
Analýza příjmů zemědělců, kterou provádí Komise, by měla vycházet z ukazatelů, 
které budou zohledňovat současný stav zemědělství, a z dostatečného množství 
konzistentních údajů o všech příjemcích opatření SZP . Toho lze dosáhnout rozvo -
jem synergií mezi stávajícími správními údaji nebo rozvojem sítě FADN, popřípa -
dě jiných vhodných statistických nástrojů.
Komisi a členským státům se ne vždy dařilo zajistit, 
aby údaje používané při měření výše příjmů 
zemědělců byly dostatečně kvalitní
96 
Komise neměla dostatečné aktuální informace o metodice SZÚ a zdrojích úda -
jů používaných členskými státy. Vykazování údajů Eurostatu mělo nedostatky 
a opatření pro zajišťování kvality nebyla plně účinná. Tento stav může mít ne -
příznivý dopad na přesnost vykazovaných údajů a znemožňovat jejich srovnání. 
Zpochybňuje rovněž spolehlivost hlavních ukazatelů, které Komise používá pro 
účely monitorování výkonnosti SZP (viz body 53–58).
Doporučení 4 – Zlepšení kvality souhrnného zemědělského 
účtu (SZÚ)
Vzhledem k významu SZÚ pro monitorování SZP by Komise měla zavést podávání 
pravidelných zpráv o kvalitě SZÚ a získat od členských států dostatečné ujištění 
o tom, že zřídí rámec pro zajišťování kvality, jehož prostřednictvím zajistí, aby 
údaje poskytované členskými státy byly srovnatelné a sestavované v souladu 
s kvalitativními kritérii platnými pro evropské statistiky.
44 Závěry a doporučení 
97 
Pokud jde o síť FADN, způsob, jakým bylo v některých členských státech technic -
ky prováděno šetření, měl nepříznivý dopad na kvalitu výsledků. Rozdíly mezi 
členskými státy byly i v reprezentativnosti vzorku. V síti FADN v důsledku toho 
nebyla dostatečně zastoupena všechna odvětví, velikostní třídy a regiony, což 
omezilo její využitelnost pro analytické účely. Členské státy také nejsou schopny 
zajistit dostatečné financování na shromažďování údajů pro síť FADN, což může 
mít dopady na kvalitu získaných výsledků (body 59–72).
98 
Při auditu byly zjištěny určité nedostatky v mechanismech zajišťování kvality sítě 
FADN (body 73–76).
Doporučení 5 – Zlepšení kvality zemědělské účetní datové 
sítě (FADN)
Komise by se měla zabývat řešením nedostatků zjištěných v průběhu zavádění 
sítě FADN a za tímto účelem by se měla s dotčenými členskými státy dohodnout 
na jasném harmonogramu a podporovat lepší využívání možností, které tento 
systém nabízí.
Komise by měla stávající kvalitativní požadavky na vytváření statistik členskými 
státy v rámci sítě FADN rozvinout tak, aby bylo zajištěno, že ve všech členských 
státech budou náležitým způsobem zastoupena odvětví a velikostní třídy pod -
niků, které jsou předmětem zájmu SZP , přičemž by měly být v rámci možností 
volby, které SZP nabízí, zohledněny i preference členských států.
Komise nevymezila relevantní ukazatele, které by 
umožňovaly účinně posuzovat výkonnost opatření SZP 
na podporu příjmů zemědělců
99 
Vzhledem k tomu, že některá opatření SZP nemají dostatečně určité cíle a že ne -
byly stanoveny výchozí hodnoty, je posuzování jednotlivých opatření SZP zamě -
řených na podporu příjmů zemědělců z hlediska plnění účelu obtížné. Možnosti, 
pro které se členské státy v souvislosti s prováděním přímých plateb mohou 
rozhodnout, představují další výzvu, s níž se Komise potýká při analýze účinnosti 
a efektivnosti jejich příspěvku k plnění cílů SZP , a tedy i k evropské přidané hod -
notě (body 79–82).
45 Závěry a doporučení 
100  
Ukazatele týkající se životaschopnosti produkce potravin a příjmů zemědělců, 
které Komise používá, nejsou dostatečně spolehlivé nebo nemají dostatečně jas -
nou vazbu na opatření SZP , aby mohly prokázat, že tato opatření účinně a efek -
tivně přispěla k dosažení žádoucích účinků. Relevanci těchto ukazatelů pak ještě 
více snižuje omezená dostupnost údajů. Nemohou také odpovědět na otázku, 
zda cílů bylo dosaženo efektivně, protože odpověď na tuto otázku vyžaduje 
hloubkovou analýzu faktorů ovlivňujících příjmy zemědělců (body 83–87).
Doporučení 6 – Zlepšení měření výkonnosti opatření SZP na 
podporu příjmů zemědělců
Vzhledem k nedostatkům, které Účetní dvůr zjistil, by Komise měla zvýšit spoleh -
livost a úplnost informací o výkonnosti opatření SZP , která souvisejí s příjmem 
zemědělců, a to tak, že:
 ο již na začátku vymezí náležité operační cíle a výchozí hodnoty, které mohou 
v příštím programovém období sloužit jako měřítko pro porovnávání výkon -
nosti opatření SZP;
 ο v kontextu svých hodnocení doplní stávající rámec ukazatelů výkonnosti tak, 
aby jeho součástí byly ještě další relevantní a kvalitní údaje umožňující měře -
ní dosažených výsledků;
 ο v rámci svých hodnocení bude také posuzovat účinnost a efektivnost opatře -
ní koncipovaných jako podpora příjmů zemědělců.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Augustyn KUBIK, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 13. ledna 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

46
 Přílohy
Provádění přímých plateb EU a možnosti členských států v této oblasti
Členský státZákladní 
platbaJednotná 
platba na 
plochuPřerozdělo -
vací  
platbaPlatba 
pro mladé 
zemědělcePlatba na 
oblasti se 
zvláštními 
přírodními 
omezenímiPlatba na zeměděl -
ské postupy příznivé 
pro klima a životní 
prostředí1Nepovinné 
platby 
vázané na 
produkciRežim 
pro malé 
zemědělce
Belgie X - X X - X X -
Bulharsko - X X X - X X X
Česká republika - X - X - X X -
Dánsko X - - X X X X X
Německo X - X X - X - X
Estonsko - X - X - X X -
Irsko X - - X - X X -
Řecko X - - X - X X X
Španělsko X - - X - X X X
Francie X - X X - X X -
Chorvatsko X - X X - X X X
Itálie X - - X - X X X
Kypr - X - X - X X -
Lotyšsko - X - X - X X -
Litva - X X X - X X X
Lucembursko X - - X - X X -
Maďarsko - X - X - X X X
Malta X - - X - X X X
Nizozemsko X - - X - X X -
Rakousko X - - X - X X X
Polsko - X X X - X X X
Portugalsko X - - X - X X X
Rumunsko - X X X - X X X
Slovinsko X - - X - X X X
Slovensko - X - X - X X -
Finsko X - - X - X X -
Švédsko X - - X - X X -
Spojené 
královstvíX - - X - X X -
1 Tzv. ekologická platba.Příloha I
47 Přílohy
Výpočet výše zemědělského příjmu podle definice stanovené v rámci souhrnného 
zemědělského účtu (SZÚ)Příloha II
Konečný výstup zemědělského odvětví
= Hrubá přidaná hodnota v základních cenách
= Čistá přidaná hodnota v základních cenách
= Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor Ukazatel A
Ukazatel B
Ukazatel CVyděleno celkovým 
vkladem práceVyděleno celkovým 
vkladem práce
– Zapla-
cené úroky– Zapla-
cené 
nájemné– Odměny 
zaměstnanců+ 
Přijaté 
úroky+ Ostatní 
dotace na 
výrobu- Ostatní 
daně
z výroby- Spotřeba 
/f_ixního 
kapitálu - Mezispotřeba
= Čistý příjem
z podnikání
48 Přílohy
Výpočet výše příjmu v rámci zemědělské účetní datové sítě (FADN)Příloha IIIKonečný stav u zemědělských produktů
+ Prodej
+ Korekční hodnoty po inventuře živočišné výroby
+ Vlastní spotřeba
+ Vnitropodnikové použití
= Výstup (výstup rostlinné výroby plus výstup živočišné výroby)– Počáteční stav u zemědělských produktů
– Nákup chovných zvířat
– Mezispotřeba 
+ Zemědělské dotace – Nedoplatek na DPH a zemědělských daních
= Hrubá přidaná hodnota zemědělského podniku (hrubý příjem ze zemědělské činnosti)
– Odpisy hmotného majetku
= Čistá přidaná hodnota zemědělského podniku
– Vyplacené mzdy, nájemné a úroky + Dotace na investice
= Příjmy rodinného hospodářství
49 Přílohy
Ukazatele výkonnosti pro posuzování SZP stanovené Komisí
Ukazatele výstupu (kdo a co se podporuje)
Přímé platby
Plocha a počet zemědělců v rámci
 ο režimu základní platby
 ο režimu jednotné platby na plochu
 ο přechodné vnitrostátní podpory
 ο přerozdělovací platby
 ο ekologizace (diverzifikace plodin, trvalé pastviny, plochy využívané v ekologickém zájmu, ekologičtí zemědělci atd.)
 ο platby pro mladé zemědělce
 ο režimu pro malé zemědělce
 ο dobrovolné podpory vázané na produkci
 ο platby na oblasti se zvláštními přírodními omezeními
 ο vnitrostátních programů pro odvětví bavlny
Tržní opatření
 ο veřejná intervence (objem a trvání)
 ο soukromý sklad (objem a trvání)
 ο vývozní náhrady (objem produktů vyvezených s vývozními náhradami)
 ο mimořádná opatření (v příslušných případech)
 ο organizace producentů (% produkce uvedené na trh organizacemi producentů a sdruženími organizací producentů)
 ο projekty pro školy (počet konečných příjemců projektů Mléko do škol a Ovoce do škol)
 ο počet hektarů výsadby nových vinic
 ο počet restrukturalizovaných hektarů vinic
 ο počet propagačních projektů, projektů investic a inovačních opatření v odvětví vína
Horizontální hlediska
 ο počet hektarů a podíl plateb v rámci SZP , na které se vztahuje podmíněnost
 ο zeměpisná označení v rámci politiky jakosti (odvětví vína), počet nových chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a zaruče -
ných tradičních specialit podle odvětví
 ο počet hektarů obhospodařovaných v rámci ekologického zemědělství (celkem a u kterých probíhá konverze) a počet certifikovaných registrovaných 
ekologických hospodářských subjektů
 ο počet programů (v rámci EU i mimo ni) a počet nových navrhujících organizací pro propagační politiku
 ο počet zemědělců využívajících zemědělský poradenský systémPříloha IV
50 Přílohy
Ukazatele dopadu (kde je možno předpokládat významný vliv SZP)
Obecný cíl: Životaschopná produkce potravin
Příjem z podnikání v zemědělství – Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor – Celková produktivita výrobních faktorů v zemědělství – Kolísavost 
cen komodit v EU – Vývoj spotřebitelských cen potravin – Zemědělská obchodní bilance
Obecný cíl: Udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu
Emise ze zemědělství – Index polního ptactva – Zemědělské činnosti s vysokou přírodní hodnotou. Odběr vody v zemědělství – Kvalita vody – Organická 
hmota v orné půdě – Půdní eroze způsobená vodou
Obecný cíl: Vyvážený územní rozvoj
Míra zaměstnanosti ve venkovských oblastech – Míra chudoby ve venkovských oblastech – HDP na obyvatele ve venkovských oblastech
Ukazatele výsledků (čeho se díky opatřením SZP podařilo dosáhnout)
Specifické cíle: Přispět k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísání příjmu zemědělských podniků, zlepšit konkurenceschop -
nost zemědělství EU a posílit jeho podíl v potravinovém řetězci a udržet stabilitu trhu
Podíl přímé podpory na příjmu v zemědělství – Kolísavost příjmů zemědělských podniků (podle druhu zemědělského podniku; podle jeho ekonomické veli -
kosti) – Přidaná hodnota pro prvovýrobce v rámci potravinového řetězce – Zemědělské vývozy EU – Podíl vývozu zemědělských produktů EU na světovém 
vývozu – Podíl konečných produktů na vývozu zemědělských produktů EU – % objemu produktů zakoupených v intervenčních skladech v rámci celkové 
produkce EU – % objemu produktů vyvezených s vývozními náhradami v rámci celkové produkce EU – Porovnání cen komodit EU s cenami na světových 
trzích – Hodnota produkce v rámci režimů jakosti EU v porovnání s celkovou hodnotou zemědělské a potravinové produkce – Podíl plochy s ekologickou 
produkcí na celkové využívané zemědělské ploše – Podíl ekologické živočišné produkce na celkové živočišné produkci
Specifické cíle: Poskytovat veřejné statky, provádět opatření zaměřená na přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování, podpo -
rovat efektivní využívání zdrojů prostřednictvím inovací
Rozmanitost plodin (v rámci zemědělského podniku a regionu) – Podíl travních porostů na celkové využívané zemědělské ploše – Podíl plochy využívané 
v ekologickém zájmu (EFA) na zemědělské půdě – Podíl plochy, na kterou se vztahují postupy ekologizace – Čisté emise skleníkových plynů ze zemědělské 
půdy
Specifický cíl: Zachovat v celé EU rozmanité zemědělství
Strukturální rozmanitost (v absolutním a relativním vyjádření) – Doplňující ukazatele výsledků v oblasti rozvoje venkova stanovené v prováděcím nařízení 
(EU) č.  808/2014Příloha IV
51 Přílohy
Kvalitativní kritéria platná pro evropské statistiky1
Zásady Kodexu evropské statistiky
Relevance míra, v jaké statistiky uspokojují stávající a potenciální potřeby uživatelů
Přesnost blízkost odhadů neznámým skutečným hodnotám
Včasnost doba mezi dostupností informace a událostí nebo jevem, který popisuje
Dochvilnost časová prodleva mezi datem zveřejnění údajů a datem, kdy měly být údaje dodány
Dostupnost 
a srozumitelnostpodmínky a postupy, v jejichž rámci mohou uživatelé údaje získat, používat a vykládat
Srovnatelnostměření dopadu rozdílů mezi použitými statistickými pojmy, nástroji a postupy měření, srovnávají-li se statistiky mezi země -
pisnými oblastmi, odvětvími nebo v čase
Soudržnost skutečnost, zda lze údaje spolehlivě různými způsoby a pro různé účely kombinovat
1 Článek 12 nařízení (ES) č. 223/2009.Příloha V
52 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
I
Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví pět cílů SZP , z nichž pouze jeden je spojen s příjmem zemědělců 
(aniž by však slovo „příjem“ výslovně uváděl).
Reforma SZP z roku 2013 vymezuje tři cíle politiky (životaschopnou produkci potravin; udržitelné hospodaření 
s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a vyvážený územní rozvoj), z nichž první výslovně zmiňuje příjmy 
zemědělců.
Příjem však není jediným cílem SZP a přímé platby nejsou jediným nástrojem SZP , který příjem ovlivňuje. Jejich 
dopad také není omezen pouze na příjem, neboť podporují společné poskytování soukromých a veřejných statků. 
Jako platby na plochu přispívají společně s jinými nástroji SZP nejen k podpoře příjmů zemědělců, ale také k jiným 
cílům souvisejícím s využitím půdy, jako jsou ochrana půdy, zlepšování biologické rozmanitosti a zmírňování změny 
klimatu. Proto je velmi obtížné jednoznačně přiřadit některé platby jednotlivým dopadům.
II
Normotvůrce navrhl nový přehledný rámec pro sledování a hodnocení SZP . Rámec byl navržen tak, aby zachyco -
val kombinované účinky různých opatření na rozličné cíle. Každý z těchto cílů bude sledován a hodnocen pomocí 
komplexního souboru společných ukazatelů, některých specifických pro konkrétní opatření a některých širších, aby 
odrážely kombinované účinky.
Ačkoli jsou užitečné jako výchozí bod, nemohou jednotlivé ukazatele sloužit k přímému posouzení dopadu politiky 
nebo opatření. To je nutné provést v rámci hodnocení, které vezme v úvahu jiné prvky, jež ovlivňují politiku a její 
dopady. Výhody nebo nevýhody jednotlivých ukazatelů budou proto záviset na tom, jak budou tyto ukazatele 
v hodnocení použity.
IV
Jednotlivé ukazatele a nástroje mají své silnější a slabší stránky, celý systém však poskytuje nejlepší možnou rovno -
váhu mezi potřebami týkajícími se informací a souvisejícími náklady a administrativní zátěží.
To, co je identifikováno jako omezení statistických údajů, je ve skutečnosti vyjádřením charakteristických znaků 
zdrojů dat.
V
Komise má reprezentativní údaje o příjmech pocházejících ze zemědělských činností. Tyto údaje lze použít k posou -
zení výkonnosti opatření SZP na podporu příjmů zemědělců.
Smlouva spojuje zvýšení produktivity zemědělství se zajištěním odpovídající životní úrovně zemědělského obyva -
telstva, a to zejména se zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství. Proto je vhodné zaměřit 
se na příjmy pocházející ze zemědělských činností, neboť tyto příjmy mají pro SZP prvořadou důležitost.
Odpovědi Komise 53
VI a) Zemědělská účetní datová síť (FADN) není určena ke sběru údajů o příjmech 
domácností zemědělců
Síť FADN je hlavním zdrojem údajů pro rámec pro sledování a hodnocení SZP . Cíle sítě FADN jsou jasně stanoveny 
v nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009, tzn. sběr účetních údajů potřebných pro každoroční sta -
novení příjmu zemědělských podniků náležejících do oblasti šetření a analýzu hospodářské činnosti zemědělských 
podniků. Posuzování životní úrovně zemědělců nebo příjmů domácností zemědělců nespadá do oblasti působnosti 
sítě FADN.
VI b) Náklady na sběr údajů o příjmech domácností zemědělců mohou převážit nad 
přínosy
Komise si uvědomuje celkovou analytickou hodnotu statistiky zahrnující příjmy domácností v různých sektorech 
a v předchozích letech bylo uskutečněno několik pokusů zavést sběr těchto údajů. Tato diskuse však nedospěla ke 
kladným závěrům, mimo jiné kvůli odporu členských států vůči zahrnování informací o zdanění do statistiky. Vzhle -
dem k tomu, že se SZP zaměřuje na podporu příjmů z činností zaměřených na zemědělství a rozvoj venkova, nebylo 
celkové sledování příjmů domácností zemědělců ani prioritou, ani nebylo proveditelné zahrnout tento nový sběr 
údajů do statistického pracovního programu. Namísto toho bylo pro sběr informací o životní úrovni domácností 
v EU navrženo specifické šetření EU (EU-SILC, statistika v oblasti příjmů a životních podmínek).
VI c) Informace o příjmech zemědělců, které poskytuje FADN, jsou úplné
Vzorek FADN skutečně zahrnuje pouze zemědělské podniky se zavedenými účetními postupy a postupy vedení 
účtů, neboť zahrnutí nekomerčních zemědělských podniků by znamenalo přítomnost méně spolehlivých údajů 
založených spíše na odhadu nežli na faktických důkazech. Používání různých prahových hodnot pro různé členské 
státy EU však výběrovému souboru FADN umožňuje pokrývat zemědělské podniky různé ekonomické velikosti 
a zohlednit tak rozdíly v komerční povaze zemědělských podniků v různých zemědělských odvětvích v celé Evropě.
VII
Důkladný systém kontrol a ověřování údajů, který Komise pro síť FADN zavedla, zajišťuje, že je ověřována a zaru -
čena vysoká úroveň kvality shromážděných údajů. Kontroly na místě navíc umožňují sledování zjištěných problémů. 
Účetní dvůr neoznačil žádné konkrétní nedostatky v postupech ověřování údajů zavedených útvary Komise.
Rozsáhlé využívání údajů FADN v útvarech Komise i výzkumnou obcí zajišťuje, že primární uživatelé mohou kvalitu 
údajů účinně kontrolovat.
VIII
Nařízení (EU) č. 1306/2013 jasně stanoví cíle, podle nichž musí rámec pro sledování a hodnocení měřit výkonnost 
SZP . Ačkoli každý jednotlivý ukazatel má své výhody a nevýhody, soubor ukazatelů definovaný v této souvislosti 
poskytuje nejlepší možnou rovnováhu mezi potřebami týkajícími se informací a souvisejícími náklady a administra -
tivní zátěží.
Odpovědi Komise 54
IX a)
Komise toto doporučení částečně přijímá a zváží, jak by mohlo být provedeno.
Komise se domnívá, že stávající rámec pro poskytování informací o příjmech pocházejících ze zemědělských čin -
ností by bylo možno posílit, avšak administrativní zátěž související s vypracováním rámce pro poskytování informací 
o disponibilním příjmu domácností zemědělců by mohla převážit nad potenciálními přínosy. Určit právní základ 
nutný pro takovýto sběr údajů by bylo choulostivé.
Disponibilní příjem domácností zemědělců je mnohem širší pojem než příjem zemědělského podniku. SZP pod -
poruje příjem zemědělců pomocí podpory jejich zemědělských činností. Ke zhodnocení toho, zda byl cíl splněn, je 
proto důležité analyzovat vývoj příjmu pocházejícího ze zemědělských činností.
IX b)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise má v úmyslu:
— rozvíjet SZÚ tak, aby poskytoval podrobnější informace o faktorech ovlivňujících zemědělský příjem,
— provést studii za účelem přezkoumání toho, zda by SZÚ bylo možné zdokonalit tak, aby umožňoval podložený 
odhad hospodářské hodnoty veřejných statků, které zemědělci produkují,
— projednat s členskými státy možnost formalizovat operativní plány tak, aby se vztahovaly na regionální SZÚ,
— přezkoumat, zda jsou informace obsažené v SZÚ v rámci ukazatelů příjmu náležitě využívány.
IX c)
Komise toto doporučení přijímá.
Údaje sítě FADN již pokrývají téměř všechny dotace z EU.
IX d)
Pokud jde o SZÚ, Komise doporučení přijímá. Komise má v úmyslu zavést podávání pravidelných zpráv o kvalitě SZÚ 
a posouzení souladu, aby získala dostatečnou záruku, že členské státy zavedly rámec pro zajišťování kvality.
Pokud jde o síť FADN, Komise má v úmyslu zabývat se řešením nedostatků zjištěných v průběhu jejího zavádění 
pomocí dohody  s dotčenými členskými státy na jasném harmonogramu  a podpory lepšího využívání možností, 
které tento systém nabízí. Komise si je problémů s výkonností sítě FADN v jednotlivých členských státech vědoma 
a opatření k řešení stávajících nedostatků již probíhají. Provádí se roční plán kontrol na místě spolu s akčními plány 
a návazná jednání za účelem posouzení dosaženého pokroku v dohodnutých bodech. Tento přístup vedl v předcho -
zích letech k významným zlepšením v několika členských státech.
Odpovědi Komise 55
X
Komise toto doporučení přijímá.
Ukazatele, jak jsou definovány, jsou pro hodnocení pouze výchozím bodem. V této souvislosti je pro hodnotitele 
osvědčeným postupem používat k posouzení dosažených výsledků doplňkové informace. Hodnocení posuzují – 
mimo jiné – účinnost a účelnost opatření SZP ve vztahu k jejich cílům.
Úvod
03
Reforma SZP z roku 2003 zahájila u přímých plateb přechod od plateb spojených s typem produkce k platbám 
odděleným  od produkce. To bylo provedeno za účelem posílení orientace zemědělství na trh (již žádná omezení 
volby produkce zemědělci) a v souladu s našimi závazky vůči WTO. Oba typy podpory, před rokem 2003 i po něm, 
však představují formu podpory příjmů zemědělských podniků.
Také jiné nástroje SZP , jako jsou investiční podpora nebo platby v oblastech s přírodními omezeními (rozvoj ven -
kova) a tržní opatření (jednotná organizace trhu), hrají při podpoře příjmů zemědělců svoji roli.
Jedním z hlavních trendů posledních 10 let je navíc rostoucí důraz na problematiku životního prostředí a klimatu, 
nejen prostřednictvím zavedení „ekologické“ platby v roce 2013, ale také prostřednictvím podmíněnosti a mnoha 
jiných environmentálních opatření. Očekává se, že podpora v rámci SZP zajistí podporu příjmů zemědělských pod -
niků, ale zároveň  přispěje ke zlepšením v oblasti životního prostředí (a klimatu).
04
Během přípravy reformy byly cíle SZP a konkrétní důvody pro používání přímých plateb a jiných nástrojů široce pro -
jednány se zúčastněnými stranami a jinými orgány. Uskutečnila se veřejná diskuze, probíhala komunikace a napří -
klad legislativní návrhy Komise, které se týkaly přímých plateb (KOM(2011) 625 v konečném znění/2), obsahovaly 
důvodovou zprávu vysvětlující důvody reformy.
Tři obecné cíle SZP jsou navíc zakotveny v nařízení (EU) č. 1306/2013 (článek 110) a specifické cíle jsou stanoveny 
v prováděcím nařízení (EU) č. 834/2014 (2. bod odůvodnění).
06
SZP podporuje příjmy zemědělců pomocí podpory zemědělských činností (podpora na plochu, několik podpor 
pro jednotlivá odvětví, investice, tržní opatření, environmentální činnosti na zemědělských plochách). Je proto 
adekvátní sledovat příjem z těchto zemědělských činností. Sledování celkového příjmu domácností zemědělců na 
úrovni EU je zajímavé, ale nemělo by být základem pro stanovení potřeby podpory, která se zaměřuje na zeměděl -
ské činnosti.
Komise se domnívá, že koncepce celkového disponibilního příjmu domácností zemědělců (celkový příjem po 
odečtení daní a příspěvků na sociální zabezpečení) není pro účely SZP nejvhodnější. Odpovídající životní úro -
veň zemědělského obyvatelstva musí být zajištěna zejména zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných 
v zemědělství.
Odpovědi Komise 56
12
Ustanovení 68. bodu odůvodnění nařízení (EU) č. 1306/2013 uvádí rovněž cíle, pro které tak musí být učiněno. 
K tomu se použijí ukazatele definované v prováděcích nařízeních (EU) č. 808/2014 a (EU) č. 834/2014.
15
Ukazatele poskytují základ pro posouzení výkonnosti SZP s ohledem na její cíle, tj. její účinnosti, účelnosti, 
významu, soudržnosti a přidané hodnoty EU. Ukazatele samy o sobě, zejména jsou-li posuzovány izolovaně, nic -
méně neumožňují posouzení výkonnosti politiky, opatření nebo činnosti, neboť je nutné hodnotit a chápat vývoj 
hodnoty ukazatele v čase a v souvislostech, za nichž k němu dochází.
16
Po tomto auditu Účetního dvora zrevidovala Komise právní rámec sítě FADN tím, že do ní zahrnula – mimo jiné – pří -
jmy pocházející z jiných výdělečných činností.
Připomínky
25 – Společný rámec pro sledování a hodnocení (CMEF) společné zemědělské politiky 
(SZP)
Společný rámec pro sledování a hodnocení (CMEF) byl v právních předpisech jasně definován, a to i ve vztahu 
k příjmům zemědělců. Stanoví hierarchii ukazatelů spojených s různými úrovněmi dopadů SZP , výsledků, výstupů 
a souvislostí. Pro každý z těchto ukazatelů byly určeny odpovídající zdroje údajů s důrazem na zavedené nástroje 
sběru údajů. Ačkoli zlepšení jsou vždy možná, soubor údajů jednoznačně existuje.
26
Ustanovení čl. 39 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU spojuje cíl zajistit zemědělskému obyvatelstvu přimě -
řenou životní úroveň s produktivitou zemědělství. Toto spojení je zakotveno již v samotném ustanovení, které 
výslovně odkazuje na „osoby zaměstnané v zemědělství“. Tento odkaz nezahrnuje osoby, které nejsou zaměstnané 
v zemědělství (například členy domácnosti, kteří vykonávají jiná povolání), ani činnosti zemědělce, jež se jedno -
značně netýkají zemědělství. Ustanovení čl. 39 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU je proto také jasně spojeno 
s čl. 39 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU („zvýšení produktivity zemědělství“), jak zdůrazňuje výraz „tak“ 
v čl. 39 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU. Komise se tudíž domnívá, že je vhodné zaměřit se na příjmy pochá -
zející ze zemědělských činností (včetně pomocných činností), neboť tyto příjmy (nikoli celkový příjem domácnosti 
pocházející z oblastí mimo zemědělství a rozvoj venkova) mají pro SZP prvořadou důležitost.
27
Statistický rámec pro poskytování informací o příjmu ze zemědělských činností představuje síť FADN a SZÚ. Infor -
mace o příjmu zemědělských domácností se shromažďují v rámci statistiky EU v oblasti příjmů a životních podmínek 
(EU-SILC) a velikost vzorku je navržena tak, aby pokrývala veškeré obyvatelstvo. Obecně to ve většině členských 
států neumožňuje získat rozčleněné údaje pro zemědělské odvětví.
Vzhledem k tomu, že dostupné informace svědčí o rostoucím významu příjmů, které nesouvisejí se zemědělskou 
činností v úzkém slova smyslu, ale s diverzifikací zemědělské činnosti, šetření FADN prošlo důkladnou revizí, včetně 
zavedení zcela nového souboru údajů o příjmech z jiných výdělečných činností souvisejících s podnikem do výpo -
čtu příjmů zemědělského podniku.
Komise skutečně zkoumala proveditelnost shromažďování údajů o příjmech domácností zemědělců na mikroúrovni. 
Projekt týkající se příjmů zemědělských domácností (IAHS) však v rámci Stálého výboru pro zemědělskou statistiku 
(CPSA) nepokračoval.
Odpovědi Komise 57
28
Velikost vzorku EU-SILC je navržena tak, aby pokrývala obyvatelstvo jako celek, a obecně ve většině členských států 
neumožňuje získat rozčleněné výsledky pro zemědělské odvětví s přijatelnou přesností.
30 – Srovnávání příjmů v různých odvětvích hospodářství
Komise považuje za důležité srovnávat příjem ze zemědělských činností  s průměrnými mzdami v jiných odvětvích 
hospodářství a mít pro tento účel referenční systém1.
SZP podporuje příjmy zemědělců pomocí podpory zemědělských činností (podpora na plochu, několik podpor 
pro jednotlivá odvětví, investice, tržní opatření, environmentální činnosti na zemědělských plochách). Je proto 
adekvátní sledovat příjmy z těchto zemědělských činností a srovnávat je se mzdami, které by bylo možno obdržet 
v jiných odvětvích. Sledování celkových příjmů domácností zemědělců na úrovni EU je zajímavé, ale nemělo by být 
základem pro stanovení potřeby podpory, která se zaměřuje na zemědělské činnosti.
32
Na základě údajů sítě FADN se pravidelně provádí srovnávání výše příjmu různých skupin zemědělských podniků. 
Taková diferenciace není možná v národních účtech, a to ani pro zemědělství, ani pro jiná odvětví hospodářství. 
Získané hodnoty slouží jako údaj o tom, jaká je situace v zemědělství v porovnání s jinými odvětvími hospodářství, 
která jsou rovněž velmi rozmanitá.
33
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) je sestavován v souladu se základními pojmy a pravidly ESA 952. Nařízení (EU) 
č. 549/2013 se však na SZÚ nevztahuje a ESA 2010 (přepracovanou verzi ESA 95) lze uplatnit pouze prostřednictvím 
změn právního aktu o SZÚ, které právě probíhají.
Hlavní změny mezi ESA 95 a ESA 2010 nebyly konkrétně spjaty se zemědělstvím. Určité členské státy přezkoumaly 
následky změn. Některé došly k závěru, že dopad je nevýznamný, jiné, že žádný dopad neexistuje.
34
Souhrnný zemědělský účet (SZÚ) opravdu nebyl koncipován jako zdroj informací pro analýzu závislosti konkrétních 
odvětví na dotacích a jejich důležitosti pro životaschopnost zemědělství v jednotlivých regionech, konkrétní typy 
produkce či konkrétní socioekonomické skupiny zemědělců.
Proto Komise používá k hodnocení dopadu dotací na úrovni zemědělského podniku síť FADN.
1 Číselné údaje je nutno interpretovat opatrně vzhledem ke koncepčním rozdílům mezi měřením příjmu zemědělců ze zemědělských činností 
a průměrných mezd v hospodářství a vzhledem k nedostatku spolehlivých údajů o ekvivalentu plného úvazku statistiky pracovních sil pro celé 
hospodářství v některých členských státech.
2 ESA je evropský systém národních účtů a regionálních účtů, který používají členské státy Evropské unie a některé státy mimo ni.
Odpovědi Komise 58
35
Komise souhlasí, že údaje o nájemném a kupních cenách zemědělské půdy jsou pro posouzení dopadu SZP důležité. 
V listopadu 2014 a červenci 2015 předložila Komise Stálému výboru pro zemědělskou statistiku (CPSA) a DGAS návrh 
nařízení Komise o nájemném a kupních cenách zemědělské půdy, jež by bylo dílčím krokem k následnému nařízení 
Parlamentu a Rady. CPSA a DGAS nedospěly ke shodě ve prospěch nařízení Komise. Bylo shledáno, že statistiky kup -
ních cen zemědělské půdy jsou citlivé a že malé počty transakcí mohou vést k nespolehlivým statistikám. Dokument 
s názvem „Strategy for Agriculture Statistics 2020 and beyond“ (Strategie pro zemědělskou statistiku pro rok 2020 
a dále) předpokládá možné zahrnutí statistiky zemědělských cen do rámcového nařízení o statistice zemědělských 
vstupů a výstupů.
36
Ustanovení čl. 14 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 223/2009 uznává jako prostředek k provádění evropského statistic -
kého programu písemné dohody a takovéto dohody se uzavírají mezi národními statistickými úřady a Komisí.
Ujednání v tomto případě předchází ustanovením nařízení (ES) č. 223/2009 a byla uzavřena na základě neformálních 
dohod.
Komise přijme opatření za účelem formalizace operativních plánů v souvislosti s poskytováním regionálních údajů 
SZÚ.
38
SZÚ předkládá jak absolutní hodnoty, tak indexy. Zatímco indexy jsou jasně určeny ke sledování změn v čase, abso -
lutní hodnoty lze použít ke srovnání průměrné výše příjmů v různých zemích, jsou-li uvedeny do souvislostí. Prezen -
tace podle ročních pracovních jednotek nepředstírá, že vykazuje výši příjmu pro jednotlivce nebo domácnosti (a tím 
méně životní úroveň zemědělských domácností). Má spíše znázornit dopad strukturálních změn (tj. snížení počtu 
pracovních míst v zemědělství) na průměrné příjmy zemědělců v čase. Komise si je navíc dobře vědoma omezení, 
jež jsou – nevyhnutelně – spojena s použitím ukazatelů. Použití jednotlivého ukazatele k posouzení výkonnosti 
nebo dokonce izolované posuzování jeho výhod nebo nevýhod má proto pouze omezenou hodnotu.
39
Podle statistického šetření Eurostatu týkajícího se struktury zemědělských podniků v roce 2010 (FSS 2010) bylo 97 % 
zemědělských podniků v EU řízeno jednotlivými zemědělci (viz bod 6 auditu Účetního dvora), ačkoli na 27 % země -
dělské plochy EU hospodařily právnické osoby.
Komise ve svém popisu ukazatele „příjem z podnikání v zemědělství“ pro systém sledování a hodnocení SZP zcela 
jasně uvádí, že nejde o ukazatel celkového příjmu ani disponibilního příjmu domácností zaměstnaných v země -
dělství, protože takovýto ukazatel by kromě čistě zemědělských příjmů mohl zahrnovat také příjmy z jiných zdrojů 
(nezemědělských činností, odměn, sociálních dávek a příjmu z majetku). Jinými slovy, příjem z podnikání v zeměděl -
ství nelze považovat za příjem zemědělců3.
Je důležité analyzovat dostupné statistiky uceleným způsobem. Informace pocházející ze sítě FADN mohou doplňo -
vat informace pocházející ze SZÚ.
3 Viz http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Odpovědi Komise 59
41
Významné pokroky sítě FADN byly podníceny také postupnými reformami SZP . Do dotazníku FADN (nařízení (EU) 
č. 385/2012 a (EU) 2015/220) byly v reakci na SZP po roce 2013 přidány některé agroenvironmentální proměnné 
a nový soubor proměnných pro dotace, včetně ekologizace. Obdobně reforma SZP v roce 2008 vedla ke změnám 
sítě FADN stanoveným v nařízení (ES) č. 868/2008, reforma SZP v roce 2003 ke změnám sítě FADN stanoveným 
v nařízení (ES) č. 2253/2004 atd.
42
Externí výrobní faktory jsou zohledněny v jiných ukazatelích, jako jsou čistý příjem hospodářství a čistý příjem 
hospodářství na roční pracovní jednotku. Lze použít široký rozsah ukazatelů odvozených z výsledků FADN a přizpů -
sobených konkrétním analytickým potřebám.
43
Ukazatel příjmu „čistá přidaná hodnota zemědělského podniku (FNVA) / roční pracovní jednotka (AWU)“ lze na tyto 
zemědělské podniky také použít. Je důležité zdůraznit, že FADN shromažďuje informace prostřednictvím úpl -
ného souboru jednotlivých účetní proměnných, což umožňuje jejich opětovné seskupení pro konkrétní analytické 
potřeby.
44
Ukazatele příjmů pro zemědělské podniky, které jsou organizovány jako konvenční společnosti, lze pro analytické 
účely vybudovat dle potřeby.
45
Nepeněžní příjem není v databázi FADN přímo zaznamenán, ale je zvažován v analýzách založených na údajích 
FADN (například v ukazatelích „odměna za práci rodinných příslušníků“ a „zisk zemědělského podniku“). Analyzo -
vání účinků zdanění příjmu na úrovni členského státu přesahuje oblast působnosti FADN.
46
Nejnovější verze podnikového výkazu FADN zahrnuje jiné výdělečné činnosti, které se přímo týkají podniku.
47
Je-li činnost je řízena samostatnými hospodářskými jednotkami a nikoli zemědělským podnikem, který patří do 
vzorku sítě FADN, nepřispívá k příjmu zemědělského podniku.
Ačkoli mohou existovat šedé zóny mezi zemědělskými a nezemědělskými činnostmi, Komise se domnívá, že doda -
tečné zdroje příjmu, jež jsou jasně nezemědělské, nejsou pro SZP příliš důležité.
Rámeček 2
Jelikož údaje o jiných výdělečných činnostech, které se přímo týkají podniku, se ve FADN shromažďují teprve od 
účetního roku 2014 a tyto údaje mají být Komisi dodány do 31. prosince 2015 (pro Spojené království a Německo 
o několik měsíců později), posouzení nejednotného způsobu evidence je většinou založeno na postupech registrace 
před zavedením nového zemědělského podnikového výkazu.
Očekává se, že všechny členské státy EU dodají své údaje podle harmonizovaných pravidel, k jejichž formulaci při -
spěly a pro které hlasovaly v rámci Výboru pro FADN. Hodnocení přístupu k jiným výdělečným činnostem, které se 
přímo týkají podniku, bude možné teprve tehdy, až budou dostupné všechny ověřené údaje za rok 2014.
Odpovědi Komise 60
48
Jak je vysvětleno v právních předpisech a metodice pro FADN, různé prahové hodnoty a různé pokrytí v různých 
členských státech je vzhledem k rozsahu a cílům tohoto šetření jedním z předpokladů vybudování vzorku FADN 
a získání smysluplných výsledků. Rozdílné prahové hodnoty ve skutečnosti odrážejí, a tím zohledňují, rozdílné 
struktury zemědělských podniků v konkrétních členských státech. Pokud jde o pokrytí dotací z EU, roční srovnání 
mezi celkovými částkami přímých plateb poskytnutých příjemcům v EU a souhrnnými výsledky získanými sběrem 
údajů FADN poskytuje dobré pokrytí v celé EU, např. více než 90% pokrytí pro přímé platby oddělené od produkce. 
To potvrzuje rozsáhlé využívání údajů sítě FADN k posuzování dopadů a ekonomické analýze účinků dotací SZP na 
příjem zemědělských podniků.
49
Jelikož zemědělské podniky FADN představují největší možný podíl zemědělské produkce, zemědělské plochy 
a zemědělské pracovní síly podniků provozovaných s orientací na trh, jsou to právě příjmy tohoto typu země -
dělských podniků, na jejichž srovnávání se FADN zaměřuje. Srovnávání příjmů zemědělských podniků v různých 
členských státech pomocí FADN je smysluplné právě proto, že se různá struktura zemědělských podniků na úrovni 
země odráží ve vzorku. Pokud zemědělský podnik se standardní produkcí 10 000 eur za rok není reprezentativní pro 
zemědělské podniky, na které se v určitém členském státě zaměřuje FADN, neexistuje žádný důvod, proč jej do srov -
nání zahrnovat. Srovnávání průměrných příjmů na pracovníka mezi všemi podniky, které zahrnuje síť FADN, proto 
může vést k tomu, že příjmová situace zemědělců v jednotlivých členských státech bude interpretována nesprávně, 
pouze pokud údaje nebudou doprovázeny podrobnými vysvětleními, kterou část zemědělských podniků ve vzorku 
údaje zastupují.
50
Síť FADN byla zřízena za účelem sběru účetních údajů potřebných zejména pro:
a) roční stanovení příjmů zemědělských podniků náležících do oblasti šetření a
b) analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Nebyla navržena ani proto, aby reprezentovala příjemce podpory z EU, ani jako nástroj pro sledování opatření pro 
rozvoj venkova. To by vyžadovalo přizpůsobení vzorku při každé reformě politiky, čímž by byla ohrožena kontinuita 
a spolehlivost údajů.
Síť FADN přesto pokrývá více než 90 % přímých plateb. Příjemci, kteří nejsou zahrnuti, jsou většinou zemědělci na 
částečný úvazek nebo samozásobitelští zemědělci, kteří spadají pod příslušné prahové hodnoty šetření a obdrží 
pouze malou část celkového rozpočtu. Není pravděpodobné, že by tito příjemci vedli účetnictví zemědělských pod -
niků, jež by bylo možno použít v síti FADN.
Strukturální úpravy v zemědělských podnicích EU snížily počet zemědělských podniků. V důsledku toho se snížil 
i počet příjemců přímých plateb (–12 % v EU-15, –7 % v deseti nových členských státech EU od roku 2005, –4 % v Bul -
harsku a Rumunsku od roku 2008). Menší podíl příjemců obdrží nízké částky přímých plateb, takže je poskytnuta 
vyšší průměrná částka na příjemce, zejména v členských státech, které k EU přistoupily v letech 2004 a 2007.
51
Komise a členské státy již společně pracují na tom, aby umožnily kombinování informací o unijní podpoře příjmů 
s údaji o zemědělských strukturách a využívání půdy. V roce 2012 byla zahájena pracovní skupina pro propojení 
mezi administrativními zdroji informací, statistikou a sítí FADN. Sdílení zkušeností s různými úrovněmi integrace 
vlastních zdrojů údajů se zúčastnily různé členské státy EU. Tato činnost pokračuje prací Eurostatu na strategii pro 
zemědělskou statistiku do roku 2020 a dále, která klade velký důraz na integraci různých zdrojů údajů. Ačkoli je 
třeba překonat různé technické a právní problémy, předpokládá se jednoznačně lepší využívání administrativních 
údajů ve statistice.
Odpovědi Komise 61
52
Statistické zásady, kterými se řídí vypracovávání evropských statistik, obsahuje nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské 
statistice. Tyto zásady tvoří páteř rámce pro zajišťování kvality a jsou právně závazné. Kodex evropské statistiky je 
samosprávný nástroj přijatý Výborem pro evropský statistický systém (VESS). Jeho provádění v rámci evropského 
statistického systému (ESS) je sledováno na základě vzájemného hodnocení a nápravných opatření. V souladu 
s pozměněným nařízením (ES) č. 223/2009 přijmou členské státy a Komise veškerá nutná opatření pro zachování 
důvěry v evropskou statistiku prostřednictvím závazků týkajících se důvěryhodnosti statistiky.
54
Komise znovu podala žádost o soupisy SZÚ.
Nová inventarizace byla zahájena v prosinci 2014. Termín pro poskytnutí soupisů byl stanoven na 30. září 2016.
55
Nová inventarizace, jak je zmíněna v bodě 54, poskytne aktuální informace o metodikách, které lze posléze použít 
k posouzení problémů uvedených v této připomínce.
56
Komise pracuje na nesrovnalostech zjištěných pro víno a olivový olej v kontextu pracovní skupiny pro zemědělské 
účty a ceny od prosince 2014 a tato práce stále pokračuje.
Rámeček 3, druhá odrážka
Míra, do které je stejná nezemědělská vedlejší činnost oddělitelná či nikoli, závisí na administrativních pravidlech, 
jež se v různých členských státech liší. Ve skutečnosti nařízení (ES) č. 138/2004 výslovně uvádí, že každá země si 
musí v závislosti na povaze svého zemědělství sestavit vlastní seznam neoddělitelných nezemědělských vedlejších 
činností (příloha 1, bod 1.30).
Rámeček 3, třetí odrážka
Podle rumunských orgánů je zacházení s dotacemi v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 138/2004. Jde o dotace 
vycházející z režimu jednotné platby na plochu (SAPS), což je zjednodušená verze režimu jednotné platby použi -
telná ve členských státech, které k Evropské unii přistoupily v roce 2004 nebo později4.
Rumunsko má za to, že platby podle SAPS jsou subvence, které nejsou přímo spojeny s výrobou nebo výrobními 
činiteli ve smyslu bodu 3.065 a že jde o přímou podporu příjmů ve smyslu bodu 3.066. Komise bude tuto záležitost 
sledovat.
Rámeček 3, čtvrtá odrážka
Komise bude tuto záležitost týkající se Francie sledovat.
4 Podle nařízení 138/2004, příloha, oddíl 2: Ostatní subvence na výrobu:
 3.065  Uplatnění akruálního principu při zachycování ostatních subvencí na výrobu může být choulostivou záležitostí […] V případě subvencí, 
které nejsou přímo vázány na výrobu nebo výrobní činitele, je obtížné určit okamžik transakce, která subvenci vyvolá, a odlišit jej od 
okamžiku vyplacení subvence. V takovém případě se subvence zachycují při jejich obdržení.
 3.066 Doporučují se následující zvláštní postupy:
  […]
   - ostatní subvence, které nejsou přímo spojeny s produkty nebo výrobními činiteli (přímá podpora příjmů, pomoc znevýhodněným 
oblastem atd.): doporučuje se i nadále používat kritérium okamžiku platby, neboť je obtížné určit, kdy byla žádost o náhradu podána a zda 
jsou příslušné částky přesné.
Odpovědi Komise 62
57
Revize statistických údajů je standardním a celosvětově uplatňovaným přístupem ve všech oblastech statistiky. 
Revize se provádí, když se stanou dostupnými nové informace, které lze začlenit do výsledků pro dosažení lepší kva -
lity. Revize zlepšují kvalitu výsledků. Postupy ověřování údajů se zahajují na základě reakce Komise vůči odesílateli, 
pokud aktualizace přesáhnou určité prahové hodnoty.
58
Komise připomněla čtyřem členským státům, aby poskytly sebehodnocení.
Společná odpověď Komise k bodům 60 a 61
Způsob, kterým je zvolený systém prováděn, přispívá k vysoké nebo nízké úrovni kvality údajů.
62
Jak jasně uvádějí právní předpisy EU (článek 7 nařízení Rady (ES) č. 1217/2009), celostátní výbor nejprve schválí plán 
výběru, než jej předloží Komisi. Národní statistické úřady jsou zastoupeny v celostátních výborech, kde poskytují 
odborné poradenství ohledně parametrů přesnosti a pásem spolehlivosti.
V minulosti neměla Komise úplné informace zmíněné Účetním dvorem. Situace se však v předchozích letech 
zlepšila.
63
Velikost vzorku by neměla záviset výhradně na celkovém počtu zemědělských podniků, nýbrž musí zajistit pokrytí 
zemědělských činností podle rozmanitosti zemědělských odvětví z hlediska typů a velikosti zemědělských podniků 
v každém regionu. Určitý podíl zemědělských podniků lze proto považovat za reprezentativní či nikoli v závislosti na 
tom, jak moc podobné si zemědělské podniky ve stejném klastru jsou.
Pokud jde o španělský vzorek, analýza Účetního dvora je založena na údajích shromážděných podle předchozí 
smlouvy, která vždy nezajišťovala požadovanou reprezentativnost. Tato smlouva byla revidována a zlepšení se 
odráží v údajích pro následující léta.
64
Komise zná metody používané pro výběr vzorku zemědělských podniků, neboť tato informace je zahrnuta v pře -
hledu plánu výběru, který musí členské státy každoročně zasílat (článek 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 
2015/220). Znalost metod umožňuje další analýzy jakéhokoli vlivu, který by na reprezentativnost získaných informací 
o příjmech mohly mít subjektivní faktory.
Pokud jde o španělský vzorek, subregiony nejsou jedním z rozměrů pokrytí. Údaje sítě FADN mají být ve skuteč -
nosti reprezentativní pro divizi (region) FADN a velikost vzorku se určuje tak, aby zajistila tuto míru pokrytí. To však 
neznamená, že ohodnocení přímých plateb bude nemožné, pouze proto, že politické regiony plně neodpovídají 
statistickým regionům. V neposlední řadě je zastoupení územních struktur zajištěno na vyšší úrovni zeměpisné 
agregace (jak tomu v případě výběrových šetření bývá často).
Odpovědi Komise 63
Společná odpověď Komise k bodům 65 a 66
Komise si je uvedených obtíží vědoma a při analýze údajů pro tyto klastry s nižším počtem vzorků zemědělských 
podniků jsou přijímána náležitá opatření. Je vhodné zdůraznit, že analýzy FADN provádějí převážně ekonomičtí ana -
lytici, kteří pracují v Komisi, v úzké spolupráci s kontrolory údajů a kontaktními orgány. Pro každou externí žádost 
o údaje, která přichází od výzkumných pracovníků, pak také analytici údajů poskytují veškerou potřebnou pomoc 
a informace, aby byla zajištěna správná interpretace údajů.
68
Komise si uvědomuje, že v menších zemědělských podnicích jsou postupy vedení účtů méně obvyklé. Proto byla 
u zemí jako Rumunsko a Španělsko věnována větší pozornost analýze možných řešení rizika sběru údajů nízké 
kvality.
Po analýze strukturálního vývoje zemědělského odvětví navrhl španělský kontaktní orgán zvýšit od údajů pro 
účetní rok 2015 prahovou hodnotu spolu se stejným počtem zemědělských podniků ve vzorku, což zajistí nahrazení 
malých zemědělských podniků bez vedení účetnictví reprezentativnějšími zemědělskými podniky, které podávají 
zprávy.
Pokud jde o Rumunsko, vzhledem ke složité struktuře zemědělství v této zemi, kde se nalézá zhruba třetina všech 
menších zemědělských podniků EU, byly vzorek sítě FADN a kvalita údajů od prvého roku po přistoupení k EU přísně 
sledovány.
69
Výsledky FADN jsou předkládány podle ročních pracovních jednotek (například ukazatel příjmu – čistá přidaná 
hodnota zemědělského podniku / roční pracovní jednotka (FNVA/AWU)), což je činí srovnatelnými bez ohledu na 
množství hodin práce, jež to v konkrétních podnicích představuje.
70
Je nutné nalézt rovnováhu mezi rychlým uveřejněním a uspokojivou kvalitou údajů. Jelikož informace o příjmu 
zemědělského podniku je pro SZP zásadní a nelze ji použít bez ověření, upřednostňuje se kvalita údajů, přestože je 
vynakládáno trvalé úsilí o rychlejší dostupnost údajů (dotazník s 2 000 proměnnými, který každoročně v 28 člen -
ských státech vyplňuje přibližně 85 000 zemědělských podniků).
Dostupnost ověřených údajů sítě FADN není navíc pozdější než dostupnost jakéhokoli jiného zdroje údajů, který 
vyžaduje důkladné kontroly údajů a ověřování údajů jednotlivých zemědělských podniků.
Analýzy založené na síti FADN zveřejněné Komisí zahrnují odhady, které umožňují analyzovat údaje s delším výhle -
dem než dostupné roční soubory údajů.
Společné úsilí vynaložené Komisí a členskými státy již zřetelně zlepšilo kvalitu údajů, jež budou dostupné pro hod -
nocení reformy SZP z roku 2013.
Odpovědi Komise 64
72
Potenciální financování ze strany EU v Rumunsku se rovná 160 eur krát 6 000 zemědělských podniků ve vzorku, tj. 
960 000 eur za rok. Komise je si vědoma obtíží, které se v tomto členském státu vyskytly s použitím dostupného 
financování (ačkoli nejnovější informace naznačují, že se peníze nyní používají na zlepšení IT systému pro sběr 
údajů), ale odhaduje, že pro zlepšení systému FADN v Rumunsku by to bylo dostatečné.
Po zlepšeních sítě FADN ve Španělsku v předchozích letech ministerstvo zemědělství znovu zahájilo zveřejňování 
údajů založených na síti FADN na svých internetových stránkách a v dokumentu „Anuario de Estadísticas Agrarias“ 
(Ročenka zemědělských statistik). Jedná se o velmi vítaný první krok k používání údajů pro vnitrostátní účely.
Viz též odpověď Komise k bodu 68.
73
Rámec (zajišťování) kvality pro síť FADN existuje a skládá se z právní, organizační a procesní části:
— Požadavky na síť FADN a na údaje sítě FADN jsou stanoveny v příslušném základním nařízení.
— Ověřování kvality údajů obdržených od členských států a opatření určená k jejímu zlepšení jsou popsány 
v oficiál  ních postupech jednotky odpovědné za síť FADN.
Pravidla, jimiž se síť FADN řídí, jasně zahrnují koncepci „řádně vyplněného výkazu zemědělského podniku“ a ověřo -
vání Komisí (články 11 a 13 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/220).
74
Přesnost údajů dodaných Komisi je pro všechny členské státy hodnocena podle stejného klíče (tj. na základě každo -
ročního ověřování kvality údajů, jak je popsáno na stránkách: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#t -
nfqc  a každoročních kontrol na místě v třech čtvrtinách zemí).
75
Komise si je vědoma problémů s výkonností sítě FADN v jednotlivých členských státech a přijímá opatření k řešení 
zjištěných nedostatků. Byl zaveden roční plán kontrol na místě společně s akčními plány a navazujícími jednáními za 
účelem posouzení dosaženého pokroku v dohodnutých bodech. Tento přístup vedl ke značným zlepšením v něko -
lika členských státech; například:
— po kontrole ve Španělsku v roce 2014 a následných krocích posílily španělské orgány personál sítě FADN, pozmě -
nily podmínky smlouvy se subjekty zajišťujícími shromažďování údajů a prošetřily nedostatky v údajích, takže 
mohlo být znovu zahájeno používání a zveřejňování údajů sítě FADN,
— po kontrolách v Dánsku v roce 2013 a ve Finsku v roce 2015 a následných krocích byly analyzovány některé pro -
blémy v provádění příslušných vzorků a byla navržena řešení, která se doposud realizují.
Řecká síť FADN je součástí akčního plánu a protokolu o spolupráci mezi různými vnitrostátními orgány, které se 
zabývají zemědělskou statistikou a jež se zaměřují na integraci zemědělské statistiky a správních údajů ve sjedno -
ceném systému správních a statistických údajů primárního sektoru. Tento akční plán je zahrnut do revize memo -
randa o porozumění uzavřeného s Řeckem v roce 2014, které obsahuje seznam opatření a srovnávacích ukazatelů 
dohodnutých mezi útvary Komise za účelem řešení problémů, ve vztahu k nimž se řecké orgány zavázaly dosáhnout 
stanovených cílů.
Odpovědi Komise 65
76
Viz odpověď Komise k bodu 70.
81
Cíle systému přímých plateb jako celku jsou stanoveny ve 24. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1782/2003. Cíle 
plateb na jednotlivé složky týkající se „ekologizace“, oblastí s přírodními omezeními, mladých zemědělců, dobro -
volné podpory vázané na produkci a malých zemědělských podniků jsou stanoveny v uvedeném pořadí ve 37., 46., 
47., 49. a 54. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 1307/2013.
Viz též odpověď Komise k bodu 82.
82
Komise se domnívá, že posouzení, zda je cílů SZP souvisejících s příjmem dosahováno, bude vždy vyžadovat kva -
lifikované hodnocení založené na široké škále informací. To je částečně dáno rozmanitostí odvětví zemědělských 
podniků v EU. Částečně je tomu tak také proto, že může docházet k souvisejícím úpravám – v odvětví zemědělských 
podniků nebo mimo ně – jež jsou příznivé (nebo nepříznivé) pro dlouhodobé vyhlídky příjmu zemědělského pod -
niku, ale nejsou jasně vyjádřeny několika jednoduchými ukazateli. Všechny výklady cílů stanovených ve Smlouvě 
a všechny přístupy k hodnocení jejich dosahování musí být dostatečně široké, aby této složitosti učinily zadost.
Skutečnost, že přímé platby pomáhají dosahovat několika cílů současně, a rozmanitost možností dostupných člen -
ským státům při provádění přímých plateb možná nesnižují obtížnost hodnocení. Výhody této situace však převažují 
nad nevýhodami. Sledování hospodářských i environmentálních cílů prostřednictvím přímých plateb je v některých 
ohledech účinným přístupem k politice a podtrhuje, že „udržitelnost“ má více než jeden rozměr.
83
Ukazatele by měly splňovat kritéria RACER uvedená Účetním dvorem pouze tehdy, je-li to možné . Pokud je to 
zapotřebí, může být nutné použít zástupné ukazatele, aby jev reprezentovaly v případě chybějícího přímého 
ukazatele5.
84
Údaje o příjmech ze zemědělské činnosti (příjmech na výrobního činitele a příjmech z podnikání) jsou dostupné 
a Komise je zveřejňuje on-line. Změny hodnot ukazatelů je nutné vyložit a uvést do souvislostí, aby bylo možné určit 
příčinnou souvislost s opatřeními v rámci politiky. To je úloha hodnotitele při hodnocení politik, neboť žádný ukaza -
tel neposkytne informace o tom, co způsobilo změnu jeho hodnoty.
85
I v případě, že neexistuje žádný pevně stanovený cíl, umožňují ukazatele pozorovat, zda příjmy rostou nebo nikoli. 
Pouze ve fázi hodnocení a při zohlednění souvislostí, zasahujících faktorů atd. lze posoudit čistý účinek opatření 
a to, zda přispěla k vývoji. To nelze z ukazatele nikdy přímo vyčíst.
5 Viz: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , s. 250–251.
Odpovědi Komise 66
Rámeček 4, první odrážka
Komise společně s členskými státy vypracovala soubor ukazatelů, které by v kombinaci měly umožňovat, aby hod -
notitelé získali potřebné informace.
Ukazatel je určen k informování o závislosti zemědělců na přímých platbách, nikoli o jejich příjmech jako takových.
Viz též odpověď Komise k bodu 38.
Rámeček 4, druhá odrážka
Ukazatel kolísání příjmů zemědělských podniků, který je založen na údajích sítě FADN, nemůže poskytovat infor -
mace o účinnosti přímých plateb, neboť přímé platby nejsou v jeho výpočtu zohledněny. Ukazatel měří nestabilitu 
příjmů zemědělského podniku při neexistenci přímých plateb (nebo jakéhokoli jiného vztahu s veřejným sektorem, 
např. daní).
Rámeček 4, třetí odrážka
Ukazatel přidané hodnoty pro prvovýrobce není určen k poskytování informací o příjmu, ale o konkurenčním posta -
vení zemědělců v řetězci výroby potravin.
86
Příslušné údaje jsou dostupné (např. jako ukazatele produkce).
87
Ukazatele neposkytují samy o sobě informace o účelnosti nebo alternativních scénářích. To je úkolem hodnocení 
a posouzení dopadu.
Závěry a doporučení
88
Audit často spojuje dostupné ukazatele příjmu s analýzou účinnosti přímých plateb. Příjem však není jediným cílem 
SZP a přímé platby nejsou jediným nástrojem SZP , který má dopad na příjem, a ani jejich dopad není omezen na pří -
jem, neboť podporují společné poskytování soukromých a veřejných statků. Ustanovení čl. 110 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 1306/2013 jasně požaduje, aby byl posuzován kombinovaný dopad všech nástrojů SZP ve vztahu ke společným 
cílům SZP . Konkrétněji řečeno, přímé platby ve své formě plateb na plochu přispívají nejen k podpoře příjmů pro 
zemědělce, ale také k jiným cílům týkajícím se využití půdy, jako jsou ochrana půdy, zlepšování biologické rozma -
nitosti a zmírňování (změny) klimatu. Přímé platby k těmto cílům přispívají společně s dalšími nástroji SZP , jako jsou 
agroenvironmentálně-klimatická opatření za účelem rozvoje venkova.
89
Ačkoli přímé platby opravdu tvoří více než dvě třetiny rozpočtu SZP , 30 % této částky bude spojeno s dodržováním 
udržitelných zemědělských postupů ze strany evropských zemědělců, jež jsou přínosné pro kvalitu půdy, biologic -
kou rozmanitost a životní prostředí obecně.
Odpovědi Komise 67
90
Komise používá také zavedené zdroje informací a snaží se předcházet zbytečné administrativní zátěži. Přidanou 
hodnotu informací je nutné posuzovat s ohledem na zátěž a zdroje na získání takových informací.
91
Jednotlivé ukazatele a nástroje mají silnější a slabší stránky, ale celý systém poskytuje nejlepší možnou rovnováhu 
mezi potřebami v oblasti informací, souvisejícími náklady a administrativní zátěží.
To, co je identifikováno jako omezení statistických údajů, je navíc ve skutečnosti vyjádřením charakteristických 
znaků zdrojů dat.
92 – Společný rámec pro sledování a hodnocení (CMEF) společné zemědělské 
politiky (SZP)
Společný rámec poskytuje komplexní soubor ukazatelů pro posouzení dopadů, výsledků a výstupů SZP jako celku. 
Pro každý ukazatel byly jednoznačně určeny příslušné zdroje údajů.
Smlouva spojuje zvýšení produktivity zemědělství se zajištěním odpovídající životní úrovně zemědělského obyva -
telstva, a to zejména se zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství. Proto je vhodné zaměřit 
se na příjmy pocházející ze zemědělských činností, neboť tyto příjmy mají pro SZP prvořadou důležitost. V souladu 
s tím mají zásadní význam reprezentativní údaje o příjmech pocházejících ze zemědělských činností (oproti disponi -
bilnímu příjmu domácností zemědělců). Tyto údaje lze srovnávat s průměrnými mzdami v jiných odvětvích hospo -
dářství za účelem odůvodnění unijní podpory příjmů zemědělských podniků.
Doporučení 1 – Rozvoj rámců pro shromažďování a srovnávání relevantních informací 
o příjmech zemědělců
Komise tuto část doporučení částečně přijímá a zváží, jak by mohla být provedena.
Komise se domnívá, že stávající rámec pro poskytování informací o příjmech pocházejících ze zemědělských čin -
ností by bylo možno posílit, ale že administrativní zátěž spojená s vypracováním rámce pro poskytování informací 
o disponibilních příjmech domácností zemědělců by mohla převážit nad potenciálními přínosy. Určit právní základ 
nutný pro takovýto sběr údajů by bylo choulostivé.
Disponibilní příjem domácností zemědělců je mnohem širší pojem než příjem zemědělského podniku. SZP pod -
poruje příjmy zemědělců pomocí podpory jejich zemědělských činností. Ke zhodnocení toho, zda byl cíl splněn, je 
proto důležité analyzovat vývoj příjmů pocházejících ze zemědělských činností.
Komise tuto část doporučení přijímá.
93
To, co je identifikováno jako omezení statistických údajů, je ve skutečnosti vyjádřením charakteristických znaků 
zdrojů dat.
94
Komise bere připomínku a rozsah možného dalšího vývoje SZÚ na vědomí.
Odpovědi Komise 68
Doporučení 2 – Zdokonalení souhrnného zemědělského účtu (SZÚ)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise má v úmyslu:
— rozvíjet SZÚ tak, aby poskytoval podrobnější informace o faktorech ovlivňujících příjmy zemědělců,
— provést studii za účelem přezkoumání toho, zda by SZÚ bylo možné zdokonalit tak, aby umožňoval podložený 
odhad hospodářské hodnoty veřejných statků, které zemědělci produkují,
— projednat s členskými státy možnost formalizovat operativní plány tak, aby se vztahovaly na regionální SZÚ,
— přezkoumat, zda jsou informace obsažené v SZÚ v rámci ukazatelů příjmu náležitě využívány.
95
Síť FADN byla zřízena za účelem sběru účetních údajů potřebných zejména pro:
a) roční stanovení příjmů zemědělských podniků náležejících do oblasti šetření a
b) analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Pokrývá více než 90 % přímých plateb. Příjemci, kteří nejsou zahrnuti, jsou většinou zemědělci na částečný úvazek 
nebo samozásobitelští zemědělci, kteří nedosahují příslušných prahových hodnot šetření a obdrží pouze malou část 
celkového rozpočtu. Není pravděpodobné, že by tito příjemci vedli účetnictví zemědělských podniků, které by bylo 
možné použít v síti FADN.
Komise je toho názoru, že stávající ukazatele příjmů pocházejících ze zemědělských činností odrážejí v nejvyšší 
možné míře současnou situaci zemědělství a poskytují dostatečné a konzistentní údaje o největším možném podílu 
příjemců opatření SZP .
Informace o jiných příjmech souvisejících se zemědělským podnikem (jiné výdělečné činnosti, které se přímo týkají 
podniku) jsou v síti FADN částečně zahrnuty od roku 2010. Tento aspekt byl v novém souboru údajů, jež se mají 
shromažďovat počínaje účetním rokem 2014, dále posílen.
Doporučení 3 – Zdokonalení zemědělské účetní datové sítě (FADN) nebo jiných 
statistických nástrojů
Komise toto doporučení přijímá.
Komise zastává názor, že stávající ukazatele příjmů pocházejících ze zemědělských činností odrážejí v nejvyšší 
možné míře současnou situaci zemědělství a poskytují dostatečné a konzistentní údaje o největším možném podílu 
příjemců opatření SZP .
Údaje sítě FADN již pokrývají téměř všechny dotace z EU. Pokud jde o pokrytí malých zemědělských podniků/pří -
jemců, jelikož tyto zemědělské podniky nemají údaje dostatečné kvality, aby zajistily, že jejich účast v síti FADN by 
byla založena na účetních postupech a postupech vedení účtů, Komise se bude spoléhat na lepší využívání adminis -
trativních zdrojů informací.
96
Komise znovu podala žádost o soupisy SZÚ, aby získala aktuální informace o metodice SZÚ a zdrojích údajů použí -
vaných členskými státy.
Odpovědi Komise 69
Doporučení 4 – Zlepšení kvality souhrnného zemědělského účtu (SZÚ)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise má v úmyslu zavést podávání pravidelných zpráv o kvalitě SZÚ a posouzení souladu, aby získala dostateč -
nou záruku, že členské státy zavedly rámec pro zajišťování kvality.
97
Velikost vzorku by neměla záviset výhradně na celkovém počtu zemědělských podniků, nýbrž musí zajistit pokrytí 
zemědělských činností s ohledem na rozmanitost zemědělských odvětví z hlediska typů a velikostí zemědělských 
podniků v jednotlivých regionech. Určitý podíl zemědělských podniků lze proto považovat za reprezentativní nebo 
nikoli v závislosti na tom, jak moc podobné si zemědělské podniky ve stejném klastru jsou.
Pokud jde o nedostatečné financování, v některých zemích, které Účetní dvůr navštívil, například v Rumunsku, se 
odhaduje, že potenciální financování ze strany EU je dostačující pro zlepšení systému FADN.
98
Komise si je vědoma problémů s výkonností sítě FADN v jednotlivých členských státech a přijímá opatření k řešení 
zjištěných nedostatků. Byl zaveden roční plán kontrol na místě společně s akčními plány a návaznými jednáními 
za účelem posouzení dosaženého pokroku v dohodnutých bodech. Tento přístup vedl k podstatným zlepšením 
v několika členských státech.
Doporučení 5 – Zlepšení kvality zemědělské účetní datové sítě (FADN)
Komise toto doporučení přijímá a část z něj již provádí.
Komise si je problémů s výkonností sítě FADN v jednotlivých členských státech vědoma a opatření k řešení stávají -
cích nedostatků již probíhají. Provádí se roční plán kontrol na místě spolu s akčními plány a návaznými jednáními za 
účelem posouzení dosaženého pokroku v dohodnutých bodech. Tento přístup vedl v předchozích letech k význam -
ným zlepšením v několika členských státech. Některé nedostatky, které zjistil předchozí audit Účetního dvora, byly 
navíc již řešeny a vyřešeny.
99
Cíle systému přímých plateb jako celku jsou stanoveny ve 24. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1782/2003. Cíle 
plateb na jednotlivé složky týkající se „ekologizace“, oblastí s přírodními omezeními, mladých zemědělců, dobro -
volné podpory vázané na produkci a malých zemědělských podniků jsou stanoveny ve 37., 46., 47., 49. a 54. bodě 
odůvodnění nařízení (EU) č. 1307/2013. Komise se domnívá, že posouzení, zda je cílů SZP souvisejících s příjmem 
dosahováno, bude vždy vyžadovat kvalifikované hodnocení založené na široké škále informací. Výklad všech cílů 
stanovených ve Smlouvě a všechny přístupy k hodnocení jejich dosažení musí být dostatečně široké, aby této složi -
tosti učinily zadost.
Rozmanitost možností dostupných členským státům při provádění přímých plateb možná nesnižuje obtížnost hod -
nocení. Výhody této situace však převažují nad nevýhodami, neboť různé možnosti dostupné z hlediska provádění 
přímých plateb pomáhají členským státům řešit konkrétní situace jejich příslušných odvětví zemědělských podniků 
účinněji.
Odpovědi Komise 70
100
Komise se domnívá, že ukazatele, jak jsou definovány v souvislostech rámce pro sledování a hodnocení v jeho stá -
vající podobě, poskytují nejlepší rovnováhu mezi potřebou informací pro posouzení výkonnosti SZP a souvisejícími 
náklady a administrativní zátěží.
Každý ukazatel má nevyhnutelně určitá omezení. Z toho důvodu používá Komise soubor ukazatelů a údajů. Uka -
zatele samy o sobě nedokážou poskytnout informace, zda bylo cílů účinně dosaženo, je nutná hloubková analýza. 
Pouze ve fázi hodnocení a při zohlednění souvislostí, zasahujících faktorů atd. lze posoudit čistý účinek opatření 
a to, zda přispěla k vývoji. To nelze z ukazatele nikdy přímo vyčíst.
Doporučení 6 – Zlepšení měření výkonnosti opatření SZP na podporu příjmů zemědělců
Komise toto doporučení přijímá.
Komise bude dále podporovat osvědčené postupy hodnotitelů při používání doplňkových informací, které případ 
od případu doplňují údaje shromážděné prostřednictvím rámce pro sledování a hodnocení, k posouzení dosaže -
ných výsledků, avšak rozšíření rámce o další údaje by vytvořilo neodůvodněnou administrativní zátěž.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
Příjmy a životní úroveň zemědělců jsou jedním z ohnisek 
zájmu společné zemědělské politiky EU. Na podporu 
příjmů zemědělců stále přímo či nepřímo směřuje téměř 
třetina rozpočtu EU.
Účetní dvůr zkoumal systém, který Komise pro měření 
příjmů zemědělců a výkonnosti opatření EU cílených na 
jejich podporu zavedla.
Bylo zjištěno, že systém není dostatečně dobře koncipován 
a že množství i kvalita statistických údajů používaných 
k analýze příjmů zemědělců vykazují podstatná omezení.
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vytvořila ucelenější 
rámec pro podávání informací o příjmech zemědělců 
a posílila stávající mechanismy pro zajišťování kvality 
údajů o příjmech. Komise by rovněž měla od začátku 
definovat vhodné operační cíle a výchozí stav, s nimiž 
bude výkonnost opatření EU zaměřených na podporu 
příjmů zemědělců porovnávat.