ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Výroční zpráva o provádění dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou

1. Úvod

1. červenec 2013 byl dnem druhého výročí dohody o volném obchodu (dále jen „dohoda“) uzavřené mezi EU a jejími členskými státy a Korejskou republikou (dále jen „Korea“), která se uplatňuje prozatímně od července 2011[1]. Jedná se o první z dohod o volném obchodu nové generace, která se vyznačuje dalekosáhlou a komplexní povahou. Jedná se rovněž o první obchodní dohodu EU s asijskou zemí.

Toto je druhá výroční zpráva o provádění dohody podle ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 511/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se provádí ustanovení o dvoustranných ochranných opatřeních Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Korejskou republikou[2]. Podle čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení zveřejňuje Komise výroční zprávu o uplatňování a provádění dohody. V čl. 3 odst. 3 je mimoto stanoveno, že Komise předkládá každý rok Evropskému parlamentu a Radě monitorovací zprávu o aktualizovaných statistikách dovozu produktů z Koreje v citlivých odvětvích a v odvětvích, na něž bylo rozšířeno sledování. Tato zpráva proto spojuje oba tyto požadavky na podávání zpráv.

2. Celkové hodnocení: vývoj obchodu a úspory na clech

2.1 Metodika použitá při analýze

Níže uvedená analýza dvoustranných obchodních toků mezi EU a Koreou je založena na porovnání údajů za druhý rok provádění dohody (červenec 2012 – červen 2013) s rokem před prozatímním uplatňováním dohody (červenec 2010 – červen 2011).

Je třeba uvést, že změny v obchodních tocích nelze přičítat výhradně dohodě, jelikož obchodní toky ovlivňují i jiné faktory. Níže uvedené číselné údaje však náležitě informují o dosavadním fungování dohody, a zejména vzestupná tendence u míry využívání preferencí ukazuje, že podniky v EU využívají dohodu stále více, ačkoli v tomto ohledu existuje prostor pro zlepšení.

2.2 Vývoj celkových obchodních toků (zboží)

Vývoz zboží z EU do Koreje se ve druhém roce provádění dohody v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody zvýšil o 24 %, tj. o 7 miliard EUR. Ve druhém roce provádění dohody však byl nárůst vývozu méně výrazný (8 %) než v prvním roce (15 %)[3].

Při srovnání vývozu zboží do ostatních částí světa, který v témže období vzrostl o 17 %, je tendence v případě Koreje podstatně pozitivnější než u většiny ostatních zemí.

Ve druhém roce provádění dohody se dovoz z Koreje v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody naopak snížil o 6 %, přičemž téměř celý pokles lze přičíst druhému roku provádění dohody. Z hlediska hodnoty se dovoz snížil z 38 miliard EUR na 35,7 miliardy EUR. Dovoz z ostatních částí světa naopak v témže období vzrostl o 4 %, což znamená, že nedostatečnou výkonnost korejského vývozu nelze vysvětlit pouze poklesem poptávky v Evropě. Tato tendence je však zapříčiněna i jinými důvody, jako je nižší vývoz plavidel z Koreje kvůli celosvětové nadměrné kapacitě a nadbytku. Vývozu plavidel dohoda nepomohla, jelikož celní sazba EU byla nulová již před uplatňováním dohody. Dalším důvodem slabší výkonnosti korejského vývozu je přemístění výroby elektroniky z Koreje do jihovýchodní Asie, což znamená, že tyto výrobky, které si na celosvětové úrovni i v EU vedou velmi dobře, nejsou vyváženy z Koreje na základě preferencí podle dohody, nýbrž z jiných asijských zemí.

Obchodní bilance s Koreou proto přešla ze schodku ve výši 20 %, tj. –7,4 miliardy EUR, k přebytku ve výši 6 %, tj. 2,3 miliardy EUR, porovná-li se rok před prozatímním uplatňováním dohody s druhým rokem jejího provádění. Poprvé za patnáct let má EU s Koreou přebytek obchodní bilance.

2.3 Vývoj obchodu s liberalizovaným zbožím

Mnoho zboží nepodléhalo clu již před uplatňováním dohody, zatímco jiné zboží nebylo na základě dohody liberalizováno okamžitě. V zájmu lepšího přehledu o možných dopadech dohody je proto třeba posoudit nejen celkové obchodní toky, nýbrž obchodní toky rozdělit do skupin podle změn v uplatňovaných celních sazbách.

V případě zboží, které bylo podle dohody plně liberalizováno, se vývoz z EU do Koreje v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody zvýšil o 37 %, tj. 4,5 miliardy EUR. To lze porovnat s 18% nárůstem vývozu téhož zboží do ostatních částí světa. Skutečnost, že vývoz tohoto zboží do Koreje vzrostl více než vývoz do ostatních částí světa, společně s faktem, že se vývoz zboží, kterému je v Koreji přiznáno preferenční zacházení, zvýšil více než celkový vývoz, naznačuje kladný dopad dohody. Pokud by se vývoz do Koreje vyvíjel v souladu s vývozem do ostatních částí světa, byl by vývoz o 2,3 miliardy EUR nižší.

U zboží, které je liberalizováno pouze částečně[4], byla vývozní výkonnost méně výrazná (+24 %) a byla jen o něco málo vyšší než vývoz téhož zboží do ostatních částí světa (+19 %). V rámci této skupiny je však vývozní výkonnost u zboží s významným snížením celní sazby vyšší (31 %) než u zboží s mírnějším snížením celní sazby, u něhož vývozní výkonnost vzrostla o 20 %.

Co se týká dovozu z Koreje, ačkoli se celkově snížil, neplatí to pro zboží s preferenčním přístupem uděleným na základě dohody. Pokles lze přičíst spíše nižší poptávce EU po zboží, které již má nulové sazby podle doložky nejvyšších výhod, jako jsou plavidla, jak bylo objasněno výše. Dovoz plně liberalizovaného zboží z Koreje vzrostl o 21 % a dovoz částečně liberalizovaného zboží o 23 % (obchod s neliberalizovaným zbožím je zanedbatelný). Celkový dovoz těchto produktů z ostatních částí světa do EU zůstal v tomto období stejný, takže se zdá, že dohoda má pozitivní dopad rovněž na korejský vývoz do EU.

2.4 Úspory na clech a využívání preferencí

Již v době před plným prováděním dohody jsou potenciální úspory na clech značné. Potenciálně ušetřená cla u vývozu z EU do Koreje ve druhém roce provádění dohody činila přibližně 1,4 miliardy EUR v porovnání se cly, která by měla být u stejných obchodních toků zaplacena při úrovni celních sazeb platných v době před uplatňováním dohody. To představuje snížení cel placených před uplatňováním dohody o 77 %.

Ve skutečnosti však vývozci nevyužívají vždy preference podle dohody. Míra využívání preferencí při vývozu z EU do Koreje, tj. míra, v jaké podniky uplatňují preferenční celní sazby v praxi, v období od března do června 2013 činila 66 %. To představuje mírný nárůst v porovnání s obdobím od září 2012 do února 2013, kdy tato míra činila 64 %[5].

Co se týká využívání preferencí ze strany Koreje na trhu EU, v roce 2012 tento číselný údaj činil 77 %, což znamená, že korejští vývozci využívají dohodu lépe než vývozci v EU. Důvodů je mnoho, přičemž jedním z nich je skutečnost, že korejskými vývozci jsou často velké korporace (tzv. chaebol) zaměřené na vývoz, zatímco na straně EU je odvětví roztříštěnější.

2.5 Odvětvové dopady, včetně automobilového odvětví

Vývoz vozidel z EU do Koreje vzrostl v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody z hlediska hodnoty o 40 % a z hlediska jednotek o 38 %. V prvním roce provádění dohody došlo k mírnému 4% zvýšení vývozu, načež ve druhém roce následoval významný nárůst o 34 % z hlediska hodnoty a o 29 % z hlediska jednotek. Tendence vývozu vozidel do Koreje je značně pozitivnější než u vývozu do ostatních částí světa, u něhož byl zaznamenán 24% nárůst z hlediska hodnoty a 25% nárůst z hlediska jednotek.

Dovoz vozidel (HS8703) z Koreje vzrostl z hlediska hodnoty o 53 % a z hlediska jednotek o 36 %. Po prudkém nárůstu v prvním roce provádění dohody následoval poměrně stabilní druhý rok.

V porovnání s dovozem vozidel z ostatních částí světa zaznamenala korejská vozidla na trhu EU jednoznačné zlepšení. Dovoz vozidel z ostatních částí světa poklesl z hlediska hodnoty o 7 % a z hlediska jednotek o 14 %. To znamená, že korejský podíl na dovozu vozidel do EU vzrostl z hlediska hodnoty i z hlediska jednotek.

Vývoz vozidel z EU do Koreje dosáhl ve druhém roce provádění dohody 2,8 miliardy EUR, zatímco korejský vývoz do EU v témže období činil 4 miliardy EUR, což znamená schodek obchodní bilance ve výši –1,2 miliardy EUR.

Pokud jde o odvětvové dopady, nejvyšší nárůst vývozu z EU na korejský trh lze zaznamenat v odvětví nerostných surovin (HS27) se zvýšením vývozu o 2,6 miliardy EUR, ačkoli se zdá, že to nesouvisí s dohodou. Plně liberalizované odvětví strojů a mechanických zařízení (HS84) však zaznamenalo významný nárůst se zvýšením vývozu o 1 miliardu EUR. Pouze několik málo odvětví zaznamenalo pokles vývozu do Koreje. K nejvýraznějšímu snížení vývozu došlo v odvětví železa a oceli (HS73) s poklesem ve druhém roce provádění dohody v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody o 317 milionů EUR.

Co se týká dovozu z Koreje, je třeba uvést, že se značně snížil dovoz elektrických strojů (HS85) a plavidel (HS89), v obou případech o více než 3 miliardy EUR. V případě plavidel to v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody představuje snížení hodnoty dovozu o 53 %. Kromě vyššího dovozu motorových vozidel nedošlo v žádném jiném odvětví k významnému nárůstu dovozu.

2.6 Služby

Údaje o obchodu službami jsou vyhotovovány se značným časovým zpožděním a jsou velmi agregované, takže nelze provést stejný druh aktuálních a podrobných srovnání jako u zboží. Srovnání bylo proto provedeno pro kalendářní rok 2011 oproti roku 2010, tj. pro rok, kdy byla dohoda uplatňována během jeho jedné poloviny, v porovnání s kalendářním rokem před prozatímním uplatňováním dohody.

Na tomto základě vzrostl v roce 2011 v porovnání s rokem 2010 vývoz služeb z EU (způsob 1 a 2 Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS)) do Koreje o 9 %. Dovoz služeb z Koreje současně klesl o 2 %, což vedlo k vyššímu přebytku ve prospěch EU, pokud jde o obchod službami.

3. Činnost různých prováděcích subjektů zřízených podle dohody

Institucionální ustanovení dohody předpokládala zřízení sedmi specializovaných výborů, sedmi pracovních skupin a dialogu o záležitostech duševního vlastnictví. Každoroční zasedání Výboru pro obchod zřízeného podle dohody EU-Korea na úrovni ministrů hraje kontrolní úlohu a má zajistit řádné fungování dohody.

V roce 2013 se většina zasedání různých výborů a pracovních skupin uskutečnila pouze ve druhé polovině kalendářního roku vzhledem k reorganizaci korejské vlády na jaře 2013 po zvolení Park Geun-hye prezidentkou. V rámci této reorganizace přešly obchodní záležitosti z bývalého Ministerstva zahraničí a obchodu na nově zřízené Ministerstvo obchodu, průmyslu a energetiky.

Od druhého zasedání Výboru pro obchod, které se dne 16. října 2012 konalo v Bruselu, se do konce roku 2013 sešlo sedm specializovaných výborů a šest pracovních skupin:

Dne 26. listopadu 2012 se v Bruselu konalo druhé zasedání Celního výboru. Na zasedání byl přijat jednací řád a projednány různé aspekty provádění dohody, včetně ustanovení o přímé přepravě, textilních a oděvních výrobků, možnosti uzavření dohody o vzájemném uznávání schválených hospodářských subjektů a označení „Vyrobeno v EU“. Strany pokračovaly rovněž v diskusi o výkladu zvláštních pravidel původu pro surimi v zájmu dosažení dohody.

Dne 27. listopadu 2012 se v Bruselu poprvé sešla Pracovní skupina pro spolupráci v oblasti nápravných opatření. Během zasedání si obě strany vyměnily informace o svých příslušných postupech a právních důvodech zavedení antidumpingových a vyrovnávacích cel.

Dne 12. června 2013 se v Bruselu konalo druhé zasedání Výboru pro obchod službami, usazování a elektronický obchod. Obě strany jednaly o široké škále záležitostí v oblasti poštovních a kurýrních služeb, dopravních služeb, finančních služeb, distribučních služeb a právních služeb. Co se týká poštovních služeb, je třeba uvést, že práce na zásadách poštovní reformy musí být ukončena do června 2014. Výbor se zabýval rovněž otázkami souvisejícími s elektronickým obchodem a usazováním.

Téhož dne, tj. 12. června 2013, se v Bruselu podruhé sešla Pracovní skupina pro dohodu o vzájemném uznávání v oblasti služeb. Obě strany projevily společný zájem na prosazení dohody o vzájemném uznávání v oblasti architektonických a inženýrských činností a domnívaly se, že by příslušné zúčastněné strany a hospodářská sdružení měla co nejdříve projednat věcné aspekty.

Dne 11. září 2013 hostila Korea v Soulu druhé zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj. Během zasedání obě strany výbor stručně informovaly o práci příslušných domácích poradních skupin a vyměnily si názory na politiky zaměstnanosti a environmentální politiky jednotlivých stran, včetně v oblasti změny klimatu (systémy obchodování s emisemi), udržitelné spotřeby a výroby, liberalizace obchodu s environmentálními výrobky, politiky na trhu práce po hospodářské krizi, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a rovněž ratifikace úmluv Mezinárodní organizace práce. EU mimoto nastínila své nejnovější iniciativy v boji proti nelegální těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu. Obě strany diskutovaly rovněž o spolupráci na základě přílohy 13 dohody. Ve dnech 12. a 13. září 2013 uspořádaly domácí poradní skupiny z Koreje a EU workshop týkající se pracovních otázek a Fórum občanské společnosti.

Dne 12. září 2013 se v Soulu podruhé sešel Výbor pro obchod zbožím. Výbor se dohodl na podstatných prvcích správy celních kvót, což oběma stranám umožnilo zahájit příslušné postupy pro přípravu rozhodnutí Výboru pro obchod zbožím. Výbor projednal různé otázky související s prováděním v oblastech jako transparentnost při zavádění nových předpisů, alkoholické nápoje, ekologická rovnocennost, kosmetické přípravky, elektronické a elektrické výrobky, stroje a fotovoltaické odvětví.

Dne 12. září 2013 se v Sejong City uskutečnilo druhé zasedání Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření. Výbor projednal záležitosti týkající se například pracovních postupů výboru, spolupráce v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, hovězího masa, vývozu kiwi a pomerančů, označování a transparentnosti při zavádění sanitárních a fytosanitárních opatření a polévky samgyetang. V rámci zasedání byl dne 11. září uspořádán rovněž jednodenní seminář k budování důvěry. Korejská strana informovala o své analýze rizik dovozu a karanténě u živočišných produktů, zatímco EU představila mimo jiné opatření, která byla zavedena s cílem zaručit bezpečnost živočišných produktů při výskytu ohnisek nákaz zvířat.

Dne 13. září 2013 se v Soulu podruhé sešel Výbor pro zóny pasivního zušlechťovacího styku na Korejském poloostrově. Korea poskytla aktuální informace o situaci v souvislosti s průmyslovým areálem Kesong, společným továrním komplexem nacházejícím se v Severní Koreji. Korea představila kritéria pro zóny pasivního zušlechťovacího styku, podmínky pro určení Kesongu jako zóny pasivního zušlechťovacího styku a maximální prahovou hodnotu. Obě strany uznaly politickou citlivost této otázky, souhlasily však s tím, že při projednávání technických aspektů zaujmou praktický přístup.

Ve dnech 25. a 26. září 2013 se v Soulu konalo druhé kolo zasedání tří pracovních skupin, a to Pracovní skupiny pro motorová vozidla a jejich části a součásti, Pracovní skupiny pro farmaceutické výrobky a zdravotnické prostředky a Pracovní skupiny pro chemické látky.

Pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti projednala některé otázky související s prováděním dohody a rovněž jiné záležitosti týkající se přístupu na trh v automobilovém odvětví. K těmto záležitostem patřil prodej vozidel vybavených palubními diagnostickými systémy Euro 5 na korejském trhu, normy pro emise výfukových plynů způsobené vypařováním, plány týkající se nových předpisů o emisích CO2 v EU, postupy pro používání značky „E“ u pneumatik, plány týkající se nových předpisů o emisích vozidel se vznětovým motorem, směrnice o vozidlech s ukončenou životností, účinnost paliva, účinnost pneumatik, sbližování předpisů a WP29 EHK OSN, označování částí a součástí vozidel, klasifikace vozidel a tahače pro návěsy.

Pracovní skupina pro farmaceutické výrobky a zdravotnické prostředky jednala o korejské reformě cen úhrad farmaceutických výrobků, určení ceny zdravotnických prostředků, změnách lhůty pro podávání připomínek k rozhodnutím o úhradách farmaceutických výrobků a kontrolách kvality farmaceutických výrobků. Korea předložila žádost týkající se pracovního programu za účelem uzavření dohody o vzájemném uznávání správné výrobní praxe. Obě strany se dohodly na přezkoumání možností dalšího posílení spolupráce v této oblasti.

Pracovní skupina pro chemické látky si vyměnila informace o nařízeních REACH jednotlivých stran. Korea objasnila svůj plán na zavedení prováděcích nařízení a zajištění transparentnosti během procesu. EU představila své názory na provádění svého nařízení REACH. Obě strany se předběžně dohodly na výměně kontaktních údajů na každé straně v zájmu usnadnění technické spolupráce.

Dne 25. října 2013 se v Soulu poprvé sešla Pracovní skupina pro zeměpisná označení. Byl projednán návrh jednacího řádu, dosud však nebyl přijat. Hlavním tématem zasedání byl návrh EU na zahrnutí nových zeměpisných označení EU do přílohy 10-A dohody. EU zdůraznila význam, jaký členské státy EU přikládají zeměpisným označením, a důležitost rozšíření seznamu o tolik zeměpisných označení, kolik bude zapotřebí. Rovněž Korea oznámila záměr navrhnout korejská zeměpisná označení pro zařazení do zmíněné přílohy.

Dne 5. prosince 2013 se v Bruselu poprvé sešel Výbor pro kulturní spolupráci. Zasedání představovalo příležitost k výměně informací o příslušných politikách EU a Koreje v kulturní a audiovizuální oblasti. Výbor rovněž přijal svůj jednací řád a posoudil provádění článků 5.4, 5.5 a 5.6 (o nároku koprodukcí) Protokolu o kulturní spolupráci. Je třeba zmínit, že jak je stanoveno v Protokolu o kulturní spolupráci, nemá Výbor pro obchod nad protokolem žádnou pravomoc, a funkce Výboru pro obchod tudíž s ohledem na tento protokol vykonává Výbor pro kulturní spolupráci.

Dne 15. října 2013 se v Soulu konalo třetí zasedání Výboru pro obchod. Zasedání spolupředsedal komisař Karel De Gucht a korejský ministr obchodu, průmyslu a energetiky, pan Sang-jick. Výbor posoudil vývoj dvoustranného obchodu po dvou letech provádění dohody a dospěl k závěru, že z dohody mají prospěch obě strany, zejména s ohledem na plně nebo částečně liberalizovaný obchod, kde vývoz na obou stranách roste. Obě strany předložily příslušné záležitosti týkající se provádění, včetně označování částí a součástí vozidel, závazků podle dohody týkajících se odvětví služeb, zón pasivního zušlechťovacího styku a prosazování dohody. Obě strany uvítaly pokrok, jehož bylo dosaženo s ohledem na změnu dohody kvůli přistoupení Chorvatska k EU, a projednaly současný stav jiných změn dohody, které požaduje EU, včetně revize ustanovení o přímé přepravě, ustanovení o zboží znovu vstupujícím na území po opravě, zahrnutí tahačů a změn některých zastaralých norem v automobilovém odvětví.

Dne 8. listopadu se v Bruselu konal summit EU-Korea. EU zastupoval předseda Evropské rady Herman Van Rompuy a předseda Evropské komise José Manuel Barroso. Koreu zastupovala prezidentka Park Geun-hye. Obě strany sdílely názor, že je důležité plné provádění dohody, a vybídly své pracovníky v oblasti obchodu, aby pokračovali v diskusích s cílem nalézt řešení problémů souvisejících s prováděním, které určily výbory a pracovní skupiny zřízené podle dohody, včetně Výboru pro obchod zřízeného podle dohody EU-Korea, k zajištění očekávaných přínosů pro všechny kategorie zúčastněných hospodářských subjektů na obou stranách. Obě strany uvítaly rovněž dohodu o znění Dodatkového protokolu k Dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou s ohledem na přistoupení Chorvatska k EU dne 1. července 2013 a dohodly se na urychlení procesu vedoucího k podepsání a prozatímnímu uplatňování protokolu. Dohodly se rovněž na další spolupráci při zajišťování fungování dohody v duchu strategického partnerství.

4. Provádění kapitoly 13 dohody týkající se obchodu a udržitelného rozvoje

Dne 11. září 2013 se v Soulu konalo druhé zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj. Během zasedání obě strany uvítaly otevřenou a konstruktivní diskusi o pracovních a environmentálních otázkách souvisejících s obchodem jako vhodný základ pro další dialog. Výbor se předběžně dohodl na konání dalšího zasedání v prvním pololetí roku 2015.

V rámci zasedání výboru se dne 12. září uskutečnil workshop týkající se pracovních otázek. Workshopu se zúčastnili členové Fóra občanské společnosti, což je společné fórum domácích poradních skupin Koreje a EU. Na žádost Komise a domácí poradní skupiny EU se workshopu zúčastnily rovněž jiné zúčastněné strany, které nejsou členy příslušných domácích poradních skupin. Vystoupení zahrnovala představení názorů domácích poradních skupin na uplatňování (z právního a praktického hlediska) hlavních pracovních norem MOP souvisejících s nucenou prací a svobodou sdružování a rovněž právem na kolektivní vyjednávání, jež Korea dosud neratifikovala. Pokud jde o svobodu sdružování a právo na kolektivní vyjednávání, někteří účastníci poukázali na doporučení kontrolních orgánů MOP, zejména Výboru pro svobodu sdružování, která byla vydána Koreji. Po prezentacích následovala otevřená diskuse mezi domácími poradními skupinami a ostatními zúčastněnými stranami.

Spolupředsedové Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj poskytli Fóru občanské společnosti, které se konalo dne 13. září, aktuální informace o jednání výboru. Aktuální informace byly zaslány rovněž Radě a Evropskému parlamentu. Fórum občanské společnosti projednalo svůj jednací řád, závěry z workshopu, zelený růst a mezinárodní obchod.

5. Provádění nařízení (EU) č. 511/2011

Nařízení (EU) č. 511/2011 je vnitřním právním předpisem EU k provedení ustanovení o dvoustranných ochranných opatřeních Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou.

Jak je stanoveno v článcích 3 a 11 nařízení (EU) č. 511/2011, Komise sleduje vývoj dovozu a vývozu korejských produktů v citlivých odvětvích, která mohou být dotčena navracením cla, jako jsou vozidla, části a součásti vozidel, textilní výrobky a spotřební elektronika. Od zahájení prozatímního uplatňování dohody v červenci 2011 sdílí Komise jednou za dva měsíce výsledky tohoto sledování s členskými státy, Evropským parlamentem a příslušnými zúčastněnými stranami.

Zmíněné nařízení rovněž umožňuje zahájit šetření ohledně ochranných opatření nebo zavést opatření předchozí kontroly, a to za určitých podmínek stanovených v nařízení. Během druhého roku provádění dohody neobdržela Komise žádné žádosti o zahájení šetření ohledně ochranných opatření nebo zavedení opatření předchozí kontroly.

5.1 Vývoj korejského dovozu do EU v odvětvích, na něž se vztahuje sledování

Výsledky sledování během druhého roku provádění dohody jsou shrnuty níže společně s příslušnými grafy. Je nutno zmínit, že za účelem sledování se provádí meziroční srovnání údajů o obchodu, a některé číselné údaje se proto mohou lišit od obecné analýzy obchodu uvedené v oddíle 2, kde byla použita jiná metoda srovnání.

Dále je třeba uvést, že srovnání v rámci sledování je založeno na množství dovezeném z Koreje do EU, tj. kusech v případě vozidel a 1000 kg v případě částí a součástí vozidel, textilních výrobků a elektroniky.

i) Automobilové odvětví

Dovoz automobilů z Koreje do EU v prvním roce provádění dohody (červenec 2011 – červen 2012) v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody (červenec 2010 – červen 2011) vzrostl o 41 %. Po tomto nárůstu následoval ve druhém roce provádění dohody (červenec 2012 – červen 2013) v porovnání s předchozím rokem pokles dovozu o 13 %. Klesající tendence se týká automobilů s malými motory i automobilů se středními a velkými motory. Při porovnání dlouhodobých tendencí se zdá, že se dovoz automobilů ustálil na podstatně nižší úrovni, než byla úroveň v období červenec 2007 – červen 2008.

Co se týká dovozu částí a součástí vozidel, v prvním roce provádění dohody došlo v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody k prudkému nárůstu o 47 %. Tento nárůst byl v souladu se vzestupnou tendencí, která začala již v období červenec 2008 – červen 2009. Ve druhém roce provádění dohody však dovoz částí a součástí vozidel v porovnání s prvním rokem provádění vzrostl pouze o 2 %, což naznačuje, že se úroveň dovozu stabilizovala.

ii) Textilní odvětví

Dovoz korejských textilních výrobků se v prvním roce provádění dohody v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody snížil o 16 %. Tato tendence pokračovala i ve druhém roce provádění dohody s dalším poklesem o 6 % v porovnání s předchozím rokem.

iii) Odvětví elektroniky

Dovoz korejské elektroniky v prvním roce provádění dohody v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody vzrostl o 8 %. Po tomto nárůstu následoval ve druhém roce provádění dohody v porovnání s prvním rokem pokles o 13 %.

5.2 Navracení cla

Komise uskutečnila rovněž zvláštní sledování s ohledem na navracení cla ve vztahu k pravidlům původu, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) č. 511/2011, za účelem posouzení zahraničního obsahu v korejském výrobním procesu, a tudíž ve vývozu konečných produktů z Koreje do EU.

Analýza se zaměřila na množství produktů podléhajících sledování během prvních šesti měsíců roku 2013 v porovnání se stejným obdobím roku 2012.

V odvětví elektroniky se vývoj korejského dovozu do EU týkal především těchto kódů HS: 8519.81, 8521.90, 8526.92, 8527.21, 8528.51, 8528.71 a 8528.72. U některých těchto kódů dovoz v průběhu roku kolísal, aniž by však vykazoval významný celkový nárůst nebo pokles. Dovoz částí a součástí těchto produktů do Koreje se snížil: u kódu HS 8522 došlo k poklesu dovozu z Číny (–20 %) a Japonska (–52 %) a u kódu HS 8529 došlo k mírnému poklesu dovozu z Číny (–0,29 %) a k významnějšímu poklesu dovozu z Japonska (–6,9 %).

Co se týká textilního odvětví, významné zvýšení dovozu z Koreje do EU se týkalo pouze výrobků kódu HS 5205 (+37 %). U tohoto výrobku pravidla původu umožňují dovoz výrobků z přírodních bavlněných vláken. Naopak u výrobku kódu HS 5509 dovoz klesl o 67 %.

Pokud jde o vozidla, v rámci kódu HS 8703 došlo k celkovému zvýšení korejského dovozu do EU (v průměru +4,9 %), ačkoli se tento nárůst netýká všech typů vozidel, nýbrž závisí na velikosti motoru. Mezitím vzrostl v obdobném poměru rovněž dovoz vstupů pro části a součásti vozidel kódu HS 8708 do Koreje z Číny, a to o 6 %. Dovoz podobných částí a součástí z Japonska se současně snížil o 27 %.

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že se nezdá, že by možnost navracení cla u produktů, které podléhají zvláštnímu sledování, měla významný dopad na korejský model výroby. Tato možnost zejména nevedla k vyššímu dovozu vstupů ze zemí sousedících s Koreou.

6. Závěr

Po dvou letech provádění dohody je zřejmé, že z hlediska vývoje dvoustranného obchodu funguje dohoda celkově velmi dobře, zejména ve prospěch EU. Vývoz zboží ve druhém roce provádění v porovnání s rokem před prozatímním uplatňováním dohody vzrostl o 24 %, tj. 7 miliard EUR. Pro srovnání, vývoz z EU do ostatních částí světa v témže období vzrostl o 17 %. Ačkoli se dovoz z Koreje snížil o 6 %, zejména z důvodů, které nesouvisí přímo s dohodou, dovoz plně nebo částečně liberalizovaného zboží se vyvíjel pozitivně pro EU i Koreu a vzrostl více než celkový vývoz. Vývozci rovněž více využívají preferenčních celních sazeb s vyšší mírou využívání zejména na straně EU, ačkoli v této oblasti existuje dosud prostor pro zlepšení.

Pozornost je i nadále zaměřena na řádné provádění dohody, takže vývozci mohou využívat výhody, které od ní očekávají. Přetrvávají určité problémy související s prováděním, zejména v odvětví motorových vozidel a jejich částí a součástí. Diskuse o těchto záležitostech bude pokračovat v rámci zasedání různých výborů a pracovních skupin zřízených podle dohody a v návaznosti na tato zasedání v zájmu nalezení vzájemně přijatelných a účinných řešení v souladu s literou a duchem dohody.

V rámci summitu EU-Korea v listopadu 2013 parafovaly EU a Korea Dodatkový protokol, kterým se mění Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou s ohledem na přistoupení Chorvatska k EU. Budou pokračovat jednání o změnách dohody k zajištění dalšího usnadnění obchodu. Tyto změny jsou v zájmu obou stran a přinesou prospěch vývozcům a spotřebitelům v EU i v Koreji.

[1] Dohoda o volném obchodu je v EU uplatňována prozatímně, dokud ji neratifikují všechny členské státy. Stav ratifikace lze ověřit na internetových stránkách Rady týkajících se dohod: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN

[2] Úř. věst. L 145, 31.5.2011, s. 19.

[3] Procentní podíly odkazují na +15 % v prvním roce provádění dohody v porovnání s rokem před uplatňováním dohody a +8 % ve druhém roce provádění dohody v porovnání s prvním rokem.

[4] Existuje rovněž skupina zboží, které není liberalizováno vůbec, tato skupina však představuje pouze 2 % všech celních položek a 1 % veškerého obchodu se zbožím.

[5] Jelikož údaje nezahrnují informace o tom, který dovoz byl způsobilý pro preference, byly doplněny údaji o korejských celních sazbách podle doložky nejvyšších výhod a o preferenčních celních sazbách v případě EU z databáze týkající se přístupu na trh.