(4)Řada členských států vyhlásila výjimečný stav nebo zavedla mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být zcela přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožní členským státům odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě provádět v jeho rámci nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány připravenosti na krize ve zdravotnictví, jež zahrnují zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů připravenosti na krize.

(8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Dánsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

(9)Dne 7. května 2020 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2020 a 5. května 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(10)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

(11)Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že se celkové saldo zhorší z přebytku ve výši 3,7 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,0 % HDP v roce 2020. Podle prognózy schodek klesne na 2,4 % HDP v roce 2021. Po snížení na 33,2 % HDP v roce 2019 se podle konvergenčního programu z roku 2020 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2020 zvýší na 40,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota v důsledku pandemie COVID-19.

(12)V reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo Dánsko rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, zastavení pandemie a poskytnutí pomoci jednotlivcům a odvětvím, na něž tato krize doléhá nejvíce. Podle konvergenčního programu z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 4,9 % HDP. Mezi tato opatření patří posílení služeb zdravotní péče, dočasná kompenzace fixních nákladů pro podniky, dočasný systém mzdové kompenzace a mimořádná pomoc pro odvětví, jež se potýkají s problémy. Kromě toho Dánsko oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, jež konvergenční programy z roku 2020 odhadují přibližně na 15 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní z příjmů fyzických a právnických osob a úvěrové záruky (3,7 % HDP). Ve srovnání s prognózou Komise z jara 2020 spočívá hlavní rozdíl v tom, že konvergenční program zahrnuje očekávané budoucí ztráty v důsledku státních záruk v souvislosti s Covid-19 (0,5 % HDP). Opatření přijatá Dánskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat nové zaměření fiskálních politik na dosažení obezřetných fiskálních pozic ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

(13)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se při nezměněné politice očekává, že saldo veřejných financí v Dánsku dosáhne –7,2 % HDP v roce 2020 a –2,3 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že poměr veřejného dluhu k HDP zůstane v letech 2020 a 2021 nižší než/pod 60 % HDP.

(14)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Dánsko v roce 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Analýza celkově naznačuje, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

(15)V první polovině roku 2020 Dánsko značně postihla pandemie COVID-19, což vytvořilo tlak na systém zdravotní péče a výrazně snížilo hospodářskou aktivitu v některých odvětvích. Dánsko provedlo včasná opatření s cílem zastavit pandemii a posílit systém zdravotní péče, včetně dalekosáhlých iniciativ zaměřených na zmírnění jejích hospodářských důsledků. Výsledný hospodářský útlum byl řešen řadou důrazných hospodářských a finančních opatření vlády a centrální banky, včetně přímé podpory, která částečně pokrývá fixní náklady a mzdové výdaje podniků, odkladu daní a poskytování likvidity bankám a podnikům, úvěrových programů a dalších opatření v oblasti měnové politiky. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Tato opatření účinně omezila hospodářský otřes vyvolaný pandemií, avšak nezabránila značné ztrátě produkce, velkému počtu úpadků a insolvenčních řízení a výraznému zvýšení nezaměstnanosti a počtu osob ohrožených chudobou, a to i v případě osob ve zranitelných situacích (např. osob se zdravotním postižením). Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 mírně vzroste na přibližně 6,5 %, načež se v roce 2021 vrátí pod 6 %.

(16)Probíhající krize způsobená pandemií COVID-19 zvýraznila, že je nutné, aby Dánsko soustavně pracovalo na posílení odolnosti svého systému zdravotní péče. Obzvlášť znepokojivý je nedostatek zdravotnických pracovníků a nedostatek specializovaných lékařů a zdravotních sester např. v oblasti intenzivní péče (zejména anesteziologických sester). Klíčem je neustálé úsilí o řešení tohoto nedostatku pracovních sil. V krátkodobém horizontu by Dánsko mělo usilovat o zajištění dostupnosti klíčového zdravotnického materiálu, včetně osobních ochranných prostředků pro zdravotnické pracovníky. Probíhá výzkum s cílem nalézt nejen antivirovou léčbu a očkovací látku, ale také lepší a rychlejší testování.

(17)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Dánsko má dobré výsledky v oblasti digitalizace, jak dokládá srovnávací přehled Evropské komise v oblasti Digitální agendy. Aby si však Dánsko udrželo tuto silnou pozici v dlouhodobém horizontu a zajistilo si konkurenceschopnost a mělo prospěch z digitální transformace, bude muset investovat do digitální infrastruktury i do vzdělávání, odborné přípravy a prohlubování dovedností. Dánský národní plán v oblasti energetiky a klimatu poukazuje na nutnost důležitých investic, které jsou zapotřebí k úspěšnému řešení transformace v oblasti změny klimatu a energetiky. Největší investice jsou nezbytné pro zavedení nových kapacit v pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, přičemž byly zjištěny velké investiční potřeby rovněž u domácností (energetická účinnost a přeměna dodávek tepla), udržitelné dopravy, průmyslu a bioplynu a dálkového vytápění. Cílem dánské politiky v oblasti klimatu je snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 70 % oproti roku 1990 a nejpozději do roku 2050 dosáhnout klimatické neutrality. Za tímto účelem by měla být snížena spotřeba energie, což vyžaduje investice, které sledují komplexní přístup a zaměřují se na odvětví, v nichž jsou úspory energie obzvláště slibné. Hospodářské oživení z krize způsobené pandemií COVID-19 by mohlo být podpořeno předsunutím finančních prostředků plánovaných zelených investic a pokrokem v realizaci ambiciózních investičních projektů v oblasti životního prostředí, klimatu, energetiky a infrastruktury, jako je bydlení, větrná energie na moři, energetické propojení a elektrizace kolejových drah. Doprava je největším zdrojem emisí skleníkových plynů v Dánsku a další politická opatření v této oblasti jsou obzvláště relevantní. „Ekologická dopravní politika“ vlády, jejímž cílem je přidělit 15 miliard EUR (112,7 miliardy DKK) především na projekty dopravní infrastruktury v období 2021–2030, je v současnosti předmětem jednání usilujícího o to, aby byla věnována větší pozornost cílům v oblasti klimatu a životního prostředí. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Dánsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Dánsku. To by Dánsku umožnilo tento fond optimálně využít.

(18)Celkové výdaje na výzkum a vývoj se do vyššího růstu produktivity v Dánsku neprojevily. Chybí integrovaná inovační strategie, která by jasně stanovila, čeho chce Dánsko dosáhnout v rámci globálního inovačního prostředí. Výzkumná a inovační činnost se i nadále omezuje na malý počet velkých podniků a nadací, a to zejména ve farmaceutickém a biotechnologickém odvětví. Osm největších společností představuje téměř 40 % celkových výdajů na výzkum a vývoj v soukromém sektoru (oproti celosvětovému průměru 19 %). Celkové výdaje na výzkum a vývoj zůstávají vysoké, avšak absolutní počet společností činných v oblasti výzkumu a vývoje se od roku 2009 snížil, a to z velké části proto, že menší firmy se do výzkumu a vývoje nezapojují. Pouze 33 % malých a středních podniků zavedlo inovace produktů nebo procesů. Proto by mohlo být zapotřebí dalšího politického úsilí k rozšíření inovační základny s cílem zahrnout více podniků. Reakce na měnící se potřeby v oblasti dovedností po skončení pandemie COVID-19, a to i s ohledem na budoucí technologické změny, vyžaduje trvalé investice do programů rozšiřování dovedností a rekvalifikace, mimo jiné prostřednictvím vzdělávání dospělých.

(19)Dánsko učinilo kroky k posílení svého rámce pro boj proti praní peněz. V roce 2019 byly přijaty nové právní předpisy a vnitrostátní orgány a regulační orgány začaly provádět řadu opatření na posílení dánského preventivního rámce pro boj proti praní peněz. Orgánu finančního dohledu byly uděleny sankční pravomoci a přidělen vyšší rozpočet na posílení jeho kapacity pro dohled v oblasti boje proti praní peněz. Finanční zpravodajská jednotka rovněž obdržela další personální a finanční zdroje. Je zásadní, aby se posílený rámec pro boj proti praní peněz promítl do účinného dohledu a prosazování. Zejména orgán dohledu v oblasti boje proti praní peněz bude muset v plném rozsahu provést přístup založený na posouzení rizik. Zvýšená kapacita finanční zpravodajské jednotky bude muset prokázat, že nedostatky, na něž upozornila zpráva dánského účetního dvora, byly odpovídajícím způsobem vyřešeny.

(20)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Ta jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

(21)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Dánsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

(22)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(23)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,