Návrh ROZHODNUTÍ RADY o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé /* KOM/2011/0846 v konečném znění - 2011/0410 (CNS) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Do roku 1982 bylo Grónsko považováno za součást Evropské unie (EU) prostřednictvím Dánska, takže plavidla EU mohla rybařit v grónských vodách. V roce 1982 Grónsko vystoupilo z EU a na základě smlouvy o Grónsku se zařadilo mezi přidružené zámořské země a území (ZZÚ). Smlouva zdůrazňuje, že je nezbytné zachovat úzký svazek mezi EU a Grónskem, zejména pokud jde o rozvojové potřeby Grónska a rybolovná práva EU. Dne 13. března 1984 byla podepsána dohoda o rybolovu. Evropská rada ve svých závěrech ze zasedání (roku 2003) s přihlédnutím ke střednědobému přezkumu čtvrtého protokolu o rybolovu uvedla, že je v dohodě nutné zohlednit důležitost rybolovu a problémy strukturálního rozvoje Grónska. Společné prohlášení EU, Grónska a Dánska z roku 2006 určilo společné cíle nového partnerství a stalo se politickým základem rozhodnutí Rady 2006/526/ES, které stanovilo rámec spolupráce mezi všemi stranami pro období 2007–2013. Partnerství stanovené v rozhodnutí Rady 2006/526/ES skončí dne 31. prosince 2013. Aniž by byla dotčena stávající dohoda mezi EU a Grónskem o partnerství v odvětví rybolovu, rostoucí geostrategický význam Grónska a důležitost arktické oblasti pro EU a její lepší přístupnost díky změně klimatu, stejně jako strukturální nedostatky Grónska jsou argumenty opodstatňujícími potřebu mít nový nástroj, který by na tento vývoj reagoval. Partnerství mezi Evropskou unií, Grónskem a Dánskem má usnadnit vedení konzultací a politického dialogu o cílech a oblastech spolupráce stanovených v tomto rozhodnutí. Partnerství zejména určí rámec pro politický dialog o otázkách společného zájmu obou partnerů, jenž poskytne základ pro rozsáhlou spolupráci a dialog v oblastech jako: - globální otázky, jako je energetika, změna klimatu a životní prostředí, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a vyjma produktů rybolovu, námořní doprava, výzkum a inovace; - otázky Arktidy v oblastech zájmu Evropské unie. Specifické cíle tohoto partnerství jsou: - pomoci Grónsku při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnosti zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií o potřebu zlepšit grónské informační systémy; - posílit kapacitu grónské veřejné správy, aby mohla lépe vytvářet a provádět vnitrostátní politiky, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu v souladu s čl. 4 odst. 2. K oblastem spolupráce v rámci partnerství by měly patřit: 1. vzdělávání a odborná příprava, cestovní ruch a kultura; 2. přírodní zdroje[1] včetně nerostných surovin; 3. energetika, klima, životní prostředí a biologická rozmanitost; 4. mezinárodní spolupráce v otázkách týkajících se Arktidy, např. pokud jde o Arktickou radu, námořní dopravu a využívání přírodních zdrojů; 5. sociální oblast; mobilita pracovní síly; systémy sociální ochrany; otázky bezpečnosti potravin a jejich zajišťování; 6. výzkum a inovace v oblastech, jako je energetika, změna klimatu, odolnost proti katastrofám, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a udržitelné využívání živých zdrojů. Nové partnerství se rovněž bude snažit reagovat na potřebu EU a Grónska společně řešit globální problémy v oblastech, jako je změna klimatu a životní prostředí, námořní doprava, výzkum a inovace. Partnerství dále přispěje k řešení problému strukturálních nedostatků grónského hospodářství tím, že poskytne vhodný nástroj pro utváření a provádění politik příslušnými orgány, tak aby mohla nastat hospodářská diverzifikace. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU Komise uspořádala mezi 26. listopadem 2010 a 31. lednem 2011 veřejnou konzultaci o budoucím financování vnější činnosti EU. Většina respondentů potvrdila, že finanční zapojení EU poskytuje významnou přidanou hodnotu v hlavních oblastech politiky podpořených finančními nástroji EU pro vnější činnost[2]. Více než dvě třetiny respondentů se domnívají, že vnější činnost EU dostatečně zohledňuje její vlastní zájmy, ale že by měla více vycházet z hodnot a zásad EU a z cílů v oblasti rozvoje partnerských zemí. Výrazná většina respondentů podporuje větší pružnost místního omezení nástrojů EU jako způsob, jak reagovat na meziregionální výzvy. Několikrát se posuzovala a hodnotila se týkalo spolupráce EU se zámořskými zeměmi a územími a proběhly také konzultace se zúčastněnými stranami. Za těchto okolností zorganizovala Evropská komise veřejnou konzultaci, která probíhala od července do října 2008[3] a zahrnovala konferenci zúčastněných stran v Bruselu v říjnu 2008[4]. Byl rovněž proveden střednědobý přezkum partnerství mezi EU a Grónskem v období 2007–2013 (dokončuje se) a jeho zjištění jsou pozitivní, pokud jde o výsledky stávajícího nástroje. V souvislosti s posouzením dopadů vyhotoveným pro toto nové partnerství byly zváženy tři možnosti: 7. možnost nemít partnerství s Grónskem; 8. možnost zachování současného stavu; 9. možnost revidovaného partnerství, jež přihlíží ke geostrategickému významu Grónska v souvislosti s celosvětovými problémy, jako je globální oteplování, přírodní zdroje včetně nerostných surovin, a rostoucí mezinárodní povědomí o Grónsku, a jež současně umožní EU, aby plně prosazovala vlastní zájmy a politiky za svými hranicemi. Předkládaný návrh vychází z této třetí možnosti. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Články 198–204 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se vztahují na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení pro Grónsko obsažená v Protokolu o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko připojeném ke SFEU (protokol č. 34). V globalizovaném prostředí se různé vnitřní politiky EU (změna klimatu, životní prostředí, politika pro Arktidu, energetika, migrace, nerostné suroviny, inovace atd.) stávají čím dál více součástí vnější činnosti EU a v souladu se sdělením Komise „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ a se SFEU je nutné vnitřní a vnější činnost vzájemně posilovat. Globální otázky, jako je např. rostoucí dopad změny klimatu na lidskou činnost a na životní prostředí, námořní dopravu, přírodní zdroje včetně nerostných surovin či na výzkum a inovace, zvýšily geostrategický význam Grónska. Zájmy EU související s Arktidou, včetně dopadu změny klimatu, by se navíc lépe prosazovaly pomocí nového, lepšího partnerství s jedním z území arktické oblasti, jež téměř dosahuje velikosti Evropy, avšak je řídce osídlené. Tento návrh splňuje podmínky článku 5 SFEU, pokud jde o dodržení zásad subsidiarity a proporcionality a nezbytnosti opatření na úrovni EU. Dánsko sice Grónsku každoročně poskytuje podporu ve výši zhruba 450 milionů EUR, nepodporuje však žádnou jednotlivou strategii, ale grónský systém jako celek. Podpora EU bude poskytována vnitrostátním strategiím, jež budou zahájeny, přijaty a prováděny vládou Grónska, a umožní širší dialog o strategických zájmech obou stran. Pokud jde o rozhodnutí o financování, formou pomoci by byla zejména rozpočtová podpora, což znamená, že by musely probíhat pravidelné rozhovory o jednom či více centrálních odvětvích vybraných podle strategií schválených pro dané období. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Ve sdělení Komise o budoucím finančním rámci Evropské unie je v okruhu IV („Globální Evropa“) v řádku „jiné“ zahrnuta částka 217,8 milionu EUR na partnerství mezi EU a Grónskem na období po roce 2013. 2011/0410 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5], po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu se zvláštním legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 10. Smlouva pozměňující smlouvy o založení Evropských společenství s ohledem na Grónsko[6] (dále jen „smlouva o Grónsku“), jež vstoupila v platnost dne 1. února 1985, stanoví, že Smlouva o fungování Evropské unie se na Grónsko nadále nevztahuje, ale že Grónsko se jako součást členského státu přidružuje k Evropské unii jako jedna ze zámořských zemí a území. 11. Smlouva o Grónsku v preambuli uvádí, že by měla být zavedena úprava, která umožní zachování úzkého a trvalého svazku mezi Unií a Grónskem a bude zohledňovat vzájemné zájmy, zejména rozvojové potřeby Grónska, a že úprava vztahující se na zámořské země a území obsažená ve části čtvrté Smlouvy o fungování Evropské unie poskytuje těmto vztahům vhodný rámec. 12. V souladu s článkem 198 Smlouvy o fungování Evropské unie je účelem přidružení podporovat hospodářský a sociální rozvoj zámořských zemí a území a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Evropskou unií jako celkem. Podle článku 204 Smlouvy o fungování Evropské unie se články 198 až 203 vztahují na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení obsažená v Protokolu o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko připojeném k Smlouvě o fungování Evropské unie (protokol č. 34). 13. Ustanovení týkající se uplatňování zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou uvedena v rozhodnutí Rady 2001/822/ES o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství ze dne 27. listopadu 2001[7] ve znění rozhodnutí 2007/249/ES („rozhodnutí o přidružení zámoří“), které se nadále uplatňuje v případě Grónska za podmínek stanovených v uvedeném rozhodnutí. 14. Rada Evropské unie s přihlédnutím ke geostrategickému významu Grónska pro Evropskou unii, který připomíná ve svých závěrech ze dne 24. února 2003 o střednědobém přezkumu čtvrtého protokolu o rybolovu mezi Evropským společenstvím, vládou Dánska a autonomní vládou Grónska, a s uznáním ducha spolupráce vyplývajícího z rozhodnutí Unie o udělení statusu zámořského území Grónsku, že je nutné rozšířit a posílit budoucí vztahy mezi Evropskou unií a Grónskem s ohledem na důležitost rybolovu a na potřebu strukturálně a odvětvově zaměřených reforem v Grónsku. Rada dále vyjádřila svůj závazek založit budoucí vztah mezi Evropskou unií a Grónskem po roce 2006 na komplexním partnerství pro udržitelný rozvoj, které by zahrnovalo zvláštní dohodu o rybolovu sjednanou podle obecných pravidel a zásad platných pro takové dohody. 15. V Dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu, uzavřené rozhodnutím Rady 2006/1006/ES[8], se připomíná duch spolupráce vyplývající z rozhodnutí Společenství o udělení statusu zámořského území Grónsku. 16. Ve společném prohlášení Evropské unie, vlády Grónska a vlády Dánska z roku 2006 se připomínají úzké historické, politické, hospodářské a kulturní vazby mezi Evropskou unií a Grónskem a zdůrazňuje se potřeba dále posilovat jejich partnerství a spolupráci. 17. EU musí budovat komplexní partnerství s novými aktéry na mezinárodní scéně, aby podpořila stabilní a inkluzivní mezinárodní řád a pomohla při zajišťování společných globálních veřejných statků a obrany klíčových zájmů EU, stejně jako lepších znalostí o EU v těchto zemích. 18. Partnerství mezi EU a Grónskem by mělo umožnit pokračování pevných vztahů mezi oběma partnery a reagovat na globální výzvy, a umožnit tak vytvoření proaktivní agendy a sledování společných zájmů v souladu s cíli strategie Evropa 2020 a politiky EU pro Arktidu, čímž se zvýší důvěryhodnost a soudržnost strategie Evropa 2020, jelikož dojde k propojení podpory vnitřních politik, jako je sdělení o surovinách, s činnostmi v rámci spolupráce s Grónskem. 19. Finanční pomoc Unie by se měla zaměřit na oblasti, ve kterých má větší dopad, s ohledem na její schopnost jednat v globálním měřítku a reagovat na globální výzvy, jako je vymýcení chudoby, udržitelný rozvoj podporující začlenění nebo celosvětové prosazování demokracie, řádné správy, lidských práv a právního státu, jakož i na její dlouhodobé a předvídatelné zapojení do rozvojové pomoci a její roli koordinátora členských států EU. 20. Partnerství mezi EU a Grónskem by mělo vytvořit rámec umožňující pravidelné rozhovory o záležitostech, které jsou předmětem zájmu Unie či Grónska, např. o globálních otázkách, kde by výměna názorů a případné sbližování myšlenek a postojů mohly být pro obě zúčastněné strany přínosem. Rostoucí dopad změny klimatu na lidskou činnost a na životní prostředí, námořní dopravu, přírodní zdroje včetně nerostných surovin, stejně jako na výzkum a inovace, volá po dialogu a posílené spolupráci. 21. Finanční podpora poskytovaná Unií a přidělovaná prostřednictvím nového partnerství by měla vnést do rozvoje Grónska evropský rozměr a kromě toho přispěje k posílení úzkých a trvalých vazeb s tímto územím a současně upevní pozici Grónska jako předsunuté hlídky Unie na základě společných hodnot a dějin, jež oba partnery spojují. 22. Finanční podpora poskytovaná Unií v období 2014–2020 by se měla soustředit na jednu či nejvýše dvě oblasti spolupráce, tak aby byl maximalizován dopad partnerství a mohly vznikat také úspory z rozsahu, jakož i synergický účinek, větší účinnost a zviditelnění činnosti Unie. 23. Díky této spolupráci se budou toky zdrojů rozdělovat předvídatelným a pravidelným způsobem a budou flexibilní a přizpůsobené situaci v Grónsku. K tomuto účelu bude v případech, kdy je to proveditelné a přiměřené, využívána rozpočtová podpora. 24. Finanční pravidla pro roční rozpočet Unie jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady, na něž se dále odkazuje jen jako na „finanční nařízení“, přičemž se vždy rozumí poslední platná verze tohoto nařízení včetně příslušných pravidel pro provádění finančního nařízení, schválených Komisí. 25. Finanční zájmy Evropské unie by měla během celého cyklu uskutečňování výdajů chránit přiměřená opatření zahrnující prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získání ztracených, nesprávně vyplacených či použitých finančních prostředků a případně sankce. Tato opatření se provádějí v souladu s použitelnými dohodami s mezinárodními organizacemi a se třetími zeměmi. 26. Programové dokumenty a opatření k financování, jež jsou nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí, by měly být přijaty postupem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[9]. Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zvláště jejich politickému směrování či finančním důsledkům, by měly být v zásadě přijímány přezkumným postupem, s výjimkou technických prováděcích opatření s malým finančním rozsahem. 27. Pravomocí přijímat akty v souladu s ustanoveními článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie by měla být pověřena Komise, aby mohla přijímat specifická pravidla doplňující toto rozhodnutí. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla dále zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Část první: OBECNÁ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE VZTAHŮ MEZI EVROPSKOU UNIÍ A GRÓNSKEM Článek 1Předmět a oblast působnosti 28. Cílem partnerství mezi Evropskou unií, Grónskem a Dánskem je zachování úzkého a trvalého svazku mezi partnery a podpora udržitelného rozvoje grónské společnosti. 29. Partnerství přihlíží ke geostrategické pozici Grónska v arktickém regionu, k otázkám průzkumu a využívání přírodních zdrojů včetně nerostných surovin a zajišťuje posílenou spolupráci a politický dialog v těchto záležitostech. Článek 2Obecné zásady partnerství 30. Partnerství mezi Evropskou unií, Grónskem a Dánskem usnadní vedení konzultací a politického dialogu o cílech a oblastech spolupráce stanovených v tomto rozhodnutí. 31. Partnerství zejména určuje rámec politického dialogu o otázkách společného zájmu partnerů, jenž poskytne základ pro širší spolupráci a dialog v oblastech jako: 32. globální otázky, jako je energetika, změna klimatu a životní prostředí, přírodní zdroje včetně nerostných surovin, námořní doprava, výzkum a inovace; 33. otázky Arktidy v oblastech zájmu Evropské unie. 34. Při provádění tohoto rozhodnutí musí být zajištěna soudržnost s ostatními oblastmi vnější činnosti EU i jejími dalšími relevantními politikami. Opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí budou proto plánována na základě politik spolupráce EU stanovených v nástrojích, jakými jsou dohody, prohlášení a akční plány, a v souladu se strategiemi spolupráce přijatými podle článku 4. 35. O činnostech v rámci spolupráce se rozhoduje za intenzivních konzultací mezi Evropskou komisí, vládou Grónska a vládou Dánska. Tyto konzultace jsou vedeny zcela v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého z partnerů. V této souvislosti řídí Evropská komise a vláda Grónska provádění tohoto rozhodnutí v souladu s úlohami a odpovědnostmi každého z partnerů, jak je stanoveno ve finančních dohodách uvedených v článku 8.4. Článek 3Cíle a hlavní oblasti spolupráce 36. Specifické cíle tohoto partnerství jsou: 37. Pomoci Grónsku při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnosti zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií o potřebu zlepšit grónské informační systémy. Dosažení těchto cílů se měří na základě procentního podílu obchodní bilance na HDP, procentního podílu odvětví rybolovu na celkovém vývozu a statistických ukazatelů o vzdělávání. 38. Posílit kapacitu grónské veřejné správy, aby mohla lépe vytvářet a provádět vnitrostátní politiky, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu v souladu s čl. 4 odst. 2. Dosažení těchto cílů se měří na základě počtu administrativních pracovníků, kteří prošli školením, a procentního podílu státních úředníků, kteří (dlouhodobě) pobývají v Grónsku. 39. K hlavním oblastem spolupráce patří: 40. vzdělávání a odborná příprava, cestovní ruch a kultura; 41. přírodní zdroje včetně nerostných surovin; 42. energetika, klima, životní prostředí a biologická rozmanitost; 43. mezinárodní spolupráce v otázkách Arktidy; 44. sociální oblast, mobilita pracovní síly, systémy sociální ochrany, otázky bezpečnosti potravin a jejich zajišťování; 45. výzkum a inovace v oblastech, jako je energetika, změna klimatu, odolnost proti katastrofám, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a udržitelné využívání živých zdrojů. Část druhá: TVORBA PROGRAMŮ A PROVÁDĚNÍ Článek 4 Tvorba programů 46. Vláda Grónska v rámci partnerství přebírá odpovědnost za vytváření a přijímání odvětvových politik v oblastech spolupráce podle čl. 3 odst. 2. Zajišťuje také odpovídající následná opatření. 47. Na tomto základě vláda Grónska připraví a předloží orientační programový dokument pro udržitelný rozvoj Grónska (dále jen „programový dokument“). Cílem programového dokumentu je poskytovat soudržný rámec pro spolupráci mezi Evropskou unií a Grónskem, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikami Evropské unie. 48. Při přípravě a provádění programového dokumentu se uplatňují zásady účinnosti pomoci: odpovědnost na úrovni jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení vnitrostátním systémům, vzájemná odpovědnost a orientace na výsledky. 49. Programový dokument se schválí přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Tento postup se použije rovněž na zásadní přezkumy, jež způsobí významné změny strategie nebo tvorby programů. Nepoužije se na méně zásadní změny programového dokumentu, kterými se provádějí technické úpravy, přerozdělují položky v rámci orientačních přídělů na jednotlivé prioritní oblasti, nebo se zvyšuje či snižuje objem počátečního orientačního přídělu o méně než 20 %, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prioritní oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu. V tom případě se tyto změny do jednoho měsíce sdělí Evropskému parlamentu a Radě. Článek 5Prováděcí pravidla Do tří měsíců od nabytí účinku tohoto rozhodnutí přijme Evropská komise podrobná prováděcí pravidla doplňující toto rozhodnutí v souladu s přenesením pravomoci a postupem stanoveným v článcích 9 a 10 tohoto rozhodnutí. Článek 6Rozsah financování V rámci odvětvových politik vytvořených vládou Grónska lze finančně podpořit tyto činnosti: a) reformy a projekty, které jsou v souladu s programovým dokumentem, jak stanoví čl. 4 odst. 2; b) institucionální rozvoj, budování kapacit a integraci aspektů životního prostředí a změny klimatu; c) programy technické spolupráce. Článek 7Finanční ustanovení Finanční pomoc Unie se poskytuje především prostřednictvím rozpočtové podpory. Článek 8Ochrana finančních zájmů Unie 50. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. 51. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání. Aniž jsou dotčeny předchozí pododstavce, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením. 52. Grónsko vykonává pravidelné kontroly za účelem zajištění správného provedení akcí financovaných z rozpočtu Evropské unie. Kromě roční zprávy o dosažených výsledcích v rámci odvětvových politik předkládá Grónsko výroční prohlášení o zákonnosti a správnosti. Grónsko přijme vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a případně zahájí stíhání za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků. 53. Pro účely provádění tohoto rozhodnutí se ve finančních dohodách uzavřených s Komisí stanovují podrobné povinnosti vlády Grónska týkající se správy finančních prostředků Evropské unie. Ve finančních dohodách se stanoví zejména cílové odvětvové ukazatele – podmínky plateb, jež se musí plnit, a metody ověřování pro podávání zpráv o pokroku v souvislosti s odvětvovými ukazateli a pro zajištění souladu s uvedenými podmínkami. Část třetí: ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 9 Přenesení pravomocí na Komisi Evropská komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem vytvoření prováděcích pravidel k tomuto rozhodnutí. Článek 10 Výkon přenesené pravomoci 54. Přenesení pravomoci uvedené v článku 9 se svěřuje na dobu platnosti tohoto rozhodnutí. 55. Rada může přenesení pravomoci kdykoliv zrušit. Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 56. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě. 57. Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost, pouze pokud Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Radě námitky nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty Komisi informuje, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady je tato lhůta prodloužena o 2 měsíce. Článek 11Postup projednávání ve výborech 58. Evropské komisi je nápomocen Výbor pro Grónsko (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 59. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. 60. Má-li být stanovisko výboru získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru. 61. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení. Přijaté rozhodnutí zůstane v platnosti po dobu platnosti přijatého či pozměněného dokumentu, akčního programu nebo opatření. Článek 12 Hodnocení a zprávy 62. Evropská komise, vláda Grónska a vláda Dánska provedou do 31. prosince 2017 střednědobý přezkum partnerství a jeho dopadu na Grónsko jako celek. Do fáze hodnocení pomoci Unie poskytované podle tohoto rozhodnutí zapojí Komise všechny zúčastněné subjekty, včetně nestátních subjektů a místních orgánů. 63. Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu o plnění cílů a evropské přidané hodnotě tohoto rozhodnutí prostřednictvím výsledků a ukazatelů dopadu účinnosti využívání zdrojů a s ohledem na rozhodnutí o obnovení, úpravě nebo pozastavení typů opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost spolupráce vytvořené tímto rozhodnutím, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Zohlední také všechna zjištění a závěry týkající se dlouhodobého dopadu předcházejícího rozhodnutí. 64. Zpráva se předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně se k ní připojí legislativní návrh na nezbytné úpravy tohoto rozhodnutí. 65. Jako základ pro posouzení rozsahu, v němž bylo dosaženo cílů tohoto rozhodnutí, se použijí hodnoty ukazatelů uvedených v článku 2 platné k 1. lednu 2014. 66. Komise požaduje, aby jí Grónsko v souladu s mezinárodními závazky ohledně účinnosti pomoci poskytlo všechny potřebné údaje a informace, jež umožní sledování a hodnocení příslušných opatření. 67. Dlouhodobé dopady a udržitelnost účinků tohoto rozhodnutí budou hodnoceny po jeho uplynutí podle pravidel a postupů použitelných v té době. Článek 13Finanční referenční částka Orientační částka na provádění tohoto rozhodnutí v letech 2014 až 2020 činí 217,8 milionu EUR. Článek 14Zveřejnění Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2014. V Bruselu dne Za Radu předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem 2.4 Odhad nákladů a přínosů kontrol 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Partnerství mezi EU a Grónskem 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB [10] 21 07: Další opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc 1.3. Povaha návrhu/podnětu ( Návrh/podnět se týká nové akce ( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[11] ( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Cílem partnerství mezi Evropskou unií a Grónskem je zachování úzkého a trvalého svazku mezi oběma partnery a podpora udržitelného rozvoje grónské společnosti. 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Cíl č. 1: Pomoci Grónsku při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií o potřebu zlepšit grónské informační systémy. Cíl č. 2: Posílit kapacitu grónské veřejné správy, aby mohla lépe vytvářet a provádět vnitrostátní politiky, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu v souladu s čl. 4 odst. 2. Příslušné aktivity ABM/ABB 21 07 Další opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc (viz bod 1.2) 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Výsledky u cíle č. 1: Pomoci Grónsku při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií o potřebu zlepšit grónské informační systémy. - Více poskytovatelů připojení k internetu a vyšší počet připojení k internetu. - Vzdělanější a flexibilnější pracovní síla se znalostmi potřebnými pro diverzifikované hospodářství. - Vyváženější obchodní bilance s menším podílem tradičního odvětví a větším zastoupením přírodních zdrojů včetně nerostných surovin v celkovém vývozu země. - Hospodářství méně závislé na podpoře EU a Dánska. Výsledky u cíle č. 2: Posílit kapacitu grónské veřejné správy, aby mohla lépe vytvářet a provádět vnitrostátní politiky, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu v souladu s čl. 4 odst. 2. - Lepší schopnost grónské veřejné správy vytvářet a provádět kvalitní vnitrostátní politiky, a to i v nových oblastech a globálních záležitostech. - Pravidelná školení zaměstnanců grónské veřejné správy v příslušných oblastech. - Snížení fluktuace zaměstnanců v grónské veřejné správě. Pokud jde o vedení dialogu a konzultací s příslušnými zúčastněnými stranami a příjemci podpory (např. učiteli, studenty, odborovými a zaměstnaneckými organizacemi), je třeba zdůraznit, že vláda Grónska s nimi pravidelně konzultuje při setkáních organizovaných za tímto účelem. Evropská komise se navíc těchto setkání obvykle účastní, aby se seznámila s názory přímých a nepřímých příjemců podpory EU a vyjádřila svůj postoj k diskutovaným tématům. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Ukazatele u cíle č. 1: Pomoci Grónsku při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií o potřebu zlepšit grónské informační systémy. - Počet poskytovatelů připojení k internetu - Počet připojení k internetu - Výdaje na vzdělávání jako procentní podíl celkových veřejných výdajů - Dokončená školní docházka celkem - Podíl obchodní bilance na HDP (v %) - Podíl rybolovu na celkovém vývozu (v %) - Podíl fiskálního deficitu bez grantů na HDP (v %) - Podíl přírodních zdrojů včetně nerostných surovin na celkovém vývozu (v %) Ukazatele u cíle č. 2: Posílit kapacitu grónské veřejné správy, aby mohla lépe vytvářet a provádět vnitrostátní politiky, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu v souladu s čl. 4 odst. 2. - Počet administrativních pracovníků, kteří prošli školením. - Počet nově stanovených/přezkoumaných politik. - Počet učňovských míst v evropském průmyslu (v Grónsku i jinde). - Počet úředníků veřejné správy, kteří procházejí školením o evropské veřejné správě - % státních úředníků, kteří (dlouhodobě) pobývají v Grónsku. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Cílovou populací partnerství mezi EU a Grónskem je populace Grónska obecně. Pokud centrálním odvětvím zůstane vzdělávání a odborná příprava, budou specifickou cílovou skupinou absolventi základních škol a nekvalifikovaní dělníci. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Navrhované partnerství mezi EU a Grónskem umožní pokračování pevných vztahů mezi oběma partnery. Mělo by reagovat na globální výzvy a umožnit rozvoj proaktivní agendy a sledování společných zájmů v souladu s cíli strategie Evropa 2020 a politiky EU pro Arktidu. Zvýšilo by důvěryhodnost a usilovalo o soudržnost se strategií Evropa 2020, jelikož by propojilo podporu vnitřních politik, jako je sdělení o surovinách, s činnostmi v rámci spolupráce s Grónskem. Protože EU je kromě Dánského království jediným dárcem pomoci, finanční podpora přidělovaná prostřednictvím nového partnerství vnese do rozvoje Grónska rozměr EU a přispěje k posílení úzkých a trvalých vazeb s tímto územím. Obyvatelé Grónska mají státní příslušnost členského státu, s nímž jsou ústavně spojeni (Dánska), a tudíž i občanství EU, takže se na ně vztahují příslušné části Smlouvy. Podpora poskytovaná Unií upevní pozici Grónska jako předsunuté hlídky EU na základě společných hodnot a dějin, jež oba partnery spojují. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Partnerství mezi EU a Grónskem vytvořilo proces, který se postupem času zlepšoval, zvláště díky vývoji nástrojů ke sledování, jež umožňují hodnotit dosažený pokrok v centrálních oblastech spolupráce, a díky politickému dialogu vedenému každé dva roky. Kromě toho, jak stanoví rozhodnutí Rady, se dokončuje střednědobý přezkum zvolené strategie (vzdělávání a odborná příprava) na základě externího hodnocení z roku 2010. Hodnocení potvrdilo volbu centrálního odvětví a doporučilo ji pro období po roce 2013 zachovat. Dále doporučilo, aby byly při budoucích jednáních řádně zohledněny politické oblasti jako sociální odvětví, výzkum a inovace, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a životní prostředí. Vláda Grónska vede pravidelné konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami, k nimž patří učitelé, studenti, soukromý sektor a odborové organizace. Cílem rozhovorů je doladit strategii a zjistit, jaké mají zúčastněné strany názory v prioritní oblasti. Komise se těchto konzultací/rozhovorů aktivně účastní. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji V globalizovaném prostředí se různé vnitřní politiky EU (změna klimatu, politika pro Arktidu, životní prostředí, biologická rozmanitost, přírodní zdroje včetně nerostných surovin, energetika, migrace atd.) stávají čím dál více součástí vnější činnosti EU. Nové partnerství bude nadále poskytovat rámec pro dialog mezi Evropskou unií a Grónskem o tématech zvláštního významu pro obě strany, jako je zdraví a ochrana spotřebitele, přírodní zdroje včetně nerostných surovin, otázky Arktidy, energetika, výzkum a inovace, průmysl atd. V rámci nového partnerství se navrhuje uskutečňovat komplexní spolupráci mezi EU a Grónskem na základě statusu Grónska jako zámořského území a v souladu s ustanoveními rozhodnutí o přidružení zámoří pro období po roce 2013. Veterinární dohoda mezi EU a Grónskem (2011/408/EU) má zajistit vzájemné uznávání výrobních standardů a opatření pro bezpečnost potravin týkajících se produktů rybolovu, jako jsou živí mlži atd. Tato dohoda pomůže zvýšit obchodování a omezit náklady na výrobu, kontroly a certifikaci. V rámci nového partnerství by dále měla být spolupráce s Grónskem uvedena v soulad s prioritami strategie Evropa 2020 i politiky EU pro Arktidu[12]. Pokud jde o bezpečnost v pobřežních vodách zejména v souvislosti s těžbou ropy, stojí ochrana životního prostředí pomocí mezinárodní spolupráce a budování kapacit v sousedních zemích, které nejsou členy EU, v popředí vnitřní politiky EU. Do rozsahu působnosti současného rozhodnutí Rady není zahrnuto odvětví rybolovu, jež je předmětem zvláštní dohody o partnerství mezi EU a vládou Grónska. Při provádění současného rozhodnutí Rady bude řádně přihlédnuto k výsledkům a důsledkům současné a budoucí dohody o partnerství mezi EU a vládou Grónska v odvětví rybolovu. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad ( Časově omezený návrh/podnět - ( Návrh/podnět v platnosti od 1.1.2014 do 31.12.2020 - ( Finanční dopad od 1.1.2014 do 31.12.2020 ( Časově neomezený návrh/podnět - Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, - poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení [13] ( Přímé centralizované řízení Komisí ( Nepřímé centralizované řízení , při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: - ( výkonným agenturám - ( subjektům zřízeným Společenstvími[14] - ( vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby - ( osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ( Sdílené řízení s členskými státy ( Decentralizované řízení s třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi ( upřesněte ) 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv V rámci stávajícího partnerství se strany dohodly na souboru ukazatelů, jež umožní sledovat celkový vývoj grónského hospodářství a společnosti. V rámci nového, posíleného partnerství mezi EU a Grónskem je třeba schválit orientační seznam ukazatelů, který by se případně mohl doplnit o další ukazatele za účelem zohlednění nových oblastí spolupráce. O této záležitosti se bude s grónskými orgány dále jednat. Systémy sledování a hodnocení Evropské komise se stále více zaměřují na výsledky. Zahrnují interní zaměstnance i externí odborníky. Pokud jde o podporu EU poskytovanou Grónsku, poskytuje se pomoc při vývoji ukazatelů, jež umožní sledování partnerství a politik, které jsou podporovány v rámci vzdělávacího programu pro Grónsko. Zvláštní důraz se klade na ukazatele vstupů a výstupů a v budoucím partnerství se počítá s rozšířením využívání ukazatelů dopadu. Příděly variabilních tranší rozpočtové podpory závisejí na souboru ukazatelů s vymezením cílů, jichž se má v daném roce dosáhnout. Stejně jako v minulosti bude v úzké spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami proveden střednědobý přezkum nového programového dokumentu a rozhodnutí Rady. Úkoloví manažeři neustále různými způsoby sledují provádění projektů a programů, pokud možno i prostřednictvím kontrol na místě. Sledování poskytuje cenné informace o pokroku, pomáhá manažerům určit skutečná a potenciální problematická místa a přijímat nápravná opatření. K posouzení výkonnosti vnější činnosti EU prostřednictvím tří různých systémů jsou najímáni nezávislí externí odborníci. Tato posouzení přispívají k odpovědnosti a ke zlepšování probíhajících intervencí; ponaučení z předchozích zkušeností se poté uplatňuje při tvorbě budoucích politik a činností. Všechny nástroje využívají mezinárodně uznávaná kritéria hodnocení Výboru pro rozvojovou pomoc OECD včetně (potenciálního) dopadu. Zaprvé na projektové úrovni poskytuje systém sledování zaměřený na výsledky, řízený ústředím, stručný a cílený přehled kvality vzorku intervencí. Za pomoci vysoce strukturované, standardizované metodiky přidělují nezávislí odborníci na sledování zaměřené na výsledky klasifikaci, která upozorňuje na silné a slabé stránky projektu a poskytuje doporučení, jak zlepšit účinnost. Hodnocení na úrovni projektů poskytují podrobnější a důkladnější analýzu a pomáhají projektovým manažerům zlepšovat probíhající intervence a připravovat ty budoucí. K provedení analýzy a shromáždění zpětné vazby a důkazů od všech zúčastněných stran, a zejména od konečných příjemců, jsou najímáni nezávislí externí odborníci s tematickými a zeměpisnými odbornými znalostmi. Komise také provádí strategická hodnocení svých politik, od programování a strategie až po provádění intervencí v konkrétním odvětví (např. zdravotnictví, vzdělávání atd.), v zemi nebo regionu nebo pro konkrétní nástroj. Tato hodnocení jsou důležitým vstupem při tvorbě politik a koncipování nástrojů a projektů. Všechna se zveřejňují na internetových stránkách Komise a shrnutí zjištění je uvedeno ve výroční zprávě Radě a Evropskému parlamentu. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Rizikové prostředí Operační prostředí pomoci v rámci tohoto nástroje se vyznačuje těmito riziky nedosažení cílů nástroje, málo optimálním finančním řízením a/nebo nesouladem s platnými pravidly (chyby v legalitě a správnosti): - hospodářská/politická nestabilita a/nebo přírodní pohroma může způsobit problémy a průtahy v tvorbě a provádění opatření, zejména v nestabilních státech, - nedostatečná institucionální a správní kapacita v partnerských zemích může způsobit problémy a průtahy v tvorbě a provádění opatření, - zeměpisná rozptýlenost projektů a programů (pokrývajících mnoho států/území/regionů) může komplikovat sledování z hlediska logistiky či zdrojů – zejména následné činnosti na místě, - velký počet potenciálních partnerů/příjemců pomoci, kteří mají různé struktury a kapacitu vnitřní kontroly, může vést k roztříštěnosti a tím i ke snížení účinnosti a efektivnosti dostupných zdrojů Komise pro podporu a sledování provádění, - nedostatečná kvalita a množství dostupných údajů o výsledcích a dopadech provádění vnější pomoci / vnitrostátního plánu rozvoje v partnerských zemích může bránit schopnosti Komise podávat zprávy o výsledcích a odpovídat za ně, - nedostatek administrativních prostředků může vést k nedostatku zdrojů na řádnou správu nástroje. Předpokládaná úroveň rizika nesouladu s platnými předpisy Cílem nástroje v oblasti souladu je udržet historickou úroveň rizika nesouladu (míru chybovosti) portfolia DEVCO, což je zůstatková „čistá“ úroveň chybovosti (na víceletém základě po provedení všech plánovaných kontrol a oprav skončených smluv) nižší než 2 %. To obvykle znamená, že odhadované rozpětí chybovosti stanovené Evropským účetním dvorem z ročního náhodného vzorku transakcí pro účely ročního prohlášení o věrohodnosti činí 2–5 %. Vzhledem k vysoké rizikovosti svého prostředí a k administrativní zátěži a nezbytné nákladové efektivnosti kontroly souladu s předpisy to DEVCO považuje za nejnižší dosažitelné riziko nesouladu. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Systém interních kontrol DEVCO Proces vnitřní kontroly / řízení DEVCO je koncipován tak, aby poskytoval přiměřenou jistotu, pokud jde o dosahování cílů účinnosti a efektivity jeho operací, spolehlivost jeho finančního výkaznictví a dodržování příslušného legislativního a procesního rámce. Účinnost a efektivita DEVCO bude pro zajištění účinnosti a efektivity svých operací (a pro zmírnění vysoké míry rizika v prostředí vnější pomoci) mít kromě všech prvků širokého procesu strategické politiky a strategického plánování Komise, prostředí interního auditu a dalších požadavků standardů vnitřní kontroly Komise i nadále přizpůsobený rámec pro řízení finančních předpisů, používaný v rámci všech jeho nástrojů, kam patří: - přenesené řízení většiny vnější pomoci delegacemi EU na místě, - jasné a formalizované linie finanční odpovědnosti (od pověřené schvalující osoby (generálního ředitele)) přes dále pověřenou schvalující osobu v ústředí (ředitele) po subdelegování vedoucího delegace, - pravidelné podávání zpráv delegacemi EU ústředí (zpráv o řízení vnější pomoci) včetně každoročního prohlášení o věrohodnosti vedoucím delegace, - poskytnutí rozsáhlého programu školení jak pro zaměstnance ústředí, tak pro zaměstnance delegace, - významná podpora ústředí/delegace a metodické pokyny (i prostřednictvím internetu), - pravidelné kontrolní návštěvy delegací s přenesenými pravomocemi každých 3 až 6 let, - metodika řízení projektového a programového cyklu včetně: - podpůrných nástrojů kvality pro plánování intervencí, způsobu jejich provádění, mechanismu financování, systému řízení, hodnocení a výběru provádějících partnerů atd., - nástrojů pro řízení sledování a podávání zpráv o programech a projektech pro jejich účinné provádění včetně pravidelného externího sledování projektů na místě, - významných složek hodnocení a auditu. Finanční vykazování a účetnictví DEVCO bude nadále uplatňovat nejpřísnější standardy účetnictví a finančního vykazování, přičemž bude využívat účetní systém Komise založený na akruálním účetnictví (ABAC) i zvláštní nástroje vnější pomoci, jako je Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS). Pokud jde o soulad s příslušným legislativním a procedurálním rámcem, metody kontroly souladu jsou stanoveny v oddílu 2.3 (opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem). 2.3. Opatření k zamezení k zamezení podvodů a nesrovnalostí Vzhledem k vysoce rizikovému prostředí, v němž působí EuropeAid, musí jeho systémy počítat se značným výskytem potenciálních chyb (nesrovnalostí) týkajících se dodržování předpisů v operacích a musí zahrnovat kontroly pro předcházení, zjišťování a opravu těchto chyb v co nejranější fázi procesu vyplácení. V praxi to znamená, že kontroly souladu s předpisy ze strany EuropeAid se budou opírat především o rozsáhlé předběžné kontroly na víceletém základě, prováděné externími pracovníky i zaměstnanci Komise na místě ještě před konečnými platbami v rámci projektu (s tím, že budou prováděny určité následné audity a kontroly), což značně překročí ochranné finanční záruky vyžadované finančním nařízením. Rámec EuropeAid pro dodržování souladu s předpisy tvoří mimo jiné tyto významné složky: Preventivní opatření - povinné základní školení týkající se problematiky podvodů pro zaměstnance zapojené do řízení spolupráce, - poskytování podpůrných pokynů (i prostřednictvím internetu) včetně praktického průvodce udílením zakázek, příručky EuropeAid a souboru nástrojů finančního řízení (pro partnery při provádění), - předběžné hodnocení s cílem zajistit, aby příslušné orgány spravující příslušné finanční prostředky v rámci společného a decentralizovaného řízení měly zavedena vhodná opatření na prevenci a odhalování podvodů při správě finančních prostředků EU, - předběžná kontrola mechanismů boje proti podvodům dostupných v partnerské zemi jako součást hodnocení kritéria způsobilosti správy veřejných financí k obdržení rozpočtové podpory (tj. aktivní závazek bojovat proti podvodům a korupci, náležité kontrolní orgány, dostatečná soudní kapacita a účinné mechanismy reakce a postihů), - v roce 2008 podepsala Komise v Akkře mezinárodní iniciativu na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI), v níž byly dohodnuty standardy transparentnosti pomoci, což zajistí včasnější, podrobnější a pravidelnější poskytování údajů o tocích pomoci a dokumentech, - od 14. října 2011 provádí Komise první fázi standardů IATI o transparentnosti zveřejňování informací o pomoci před dalším fórem na vysoké úrovni o účinnosti pomoci, konaným v Busanu v listopadu 2011. Dále bude Komise spolupracovat s členskými státy EU na vytváření internetové aplikace TR-AID, která převádí údaje o pomoci EU poskytnuté prostřednictvím IATI a jiných zdrojů do podoby uživatelsky přívětivých informací o pomoci. Opatření k odhalení chyb a nápravná opatření - externí audity a ověřování (povinné audity i audity vycházející z analýzy rizika), včetně auditů Evropského účetního dvora, - zpětné kontroly (vycházející z analýzy rizika) a zpětné získávání plateb, - pozastavení finanční pomoci EU v případech závažných podvodů, včetně rozsáhlé korupce, dokud orgány nepodniknou příslušné kroky k nápravě a k předcházení takového podvodu v budoucnu EuropeAid dále vypracuje svou strategii v boji proti podvodům v souladu s novou strategií Komise v boji proti podvodům (CAFS) přijatou dne 24. června 2011, aby mimo jiné zajistil, že: - jsou vnitřní kontroly EuropeAid zaměřené proti podvodům plně v souladu se strategií Komise proti podvodům, - přístup EuropeAid k řízení rizik vzniku podvodů pomáhá odhalovat oblasti rizika vzniku podvodů a nacházet adekvátní reakce, - systémy používané pro vynakládání prostředků EU ve třetích zemích umožňují, aby byly získávány relevantní údaje pro účely řízení rizik vzniku podvodů (např. dvojího financování), - v případě potřeby mohou být zřízeny skupiny pro vytváření sítí a adekvátní IT nástroje věnované analyzování případů podvodů spojených s odvětvím vnější pomoci. 2.4 Odhad nákladů a přínosů kontrol Pro portfolio EuropeAid jako celku se náklady na vnitřní kontrolu / řízení odhadují v průměru ročně na 658 milionů EUR v závazcích rozpočtového plánování na období 2014–2020. Tento údaj zahrnuje řízení Evropského rozvojového fondu, který působí integrovaně v rámci řídící struktury EuropeAid. Tyto „neoperační“ náklady představují přibližně 6,4 % z odhadované částky ročního průměru činící 10,2 miliardy EUR, plánované na celkové (operační + správní) závazky portfolia výdajů EuropeAid z financované ze souhrnného rozpočtu EU a Evropského rozvojového fondu v období 2014–2020. Tyto náklady na řízení zohledňují všechny zaměstnance EuropeAid v ústředí a v delegacích, infrastrukturu, cestovní výdaje, školení, sledování, hodnocení a smlouvy o provedení auditu (včetně těch iniciovaných příjemci). EuropeAid plánuje postupně snižovat poměr nákladů na řídící / operační aktivity v rámci zlepšené a zjednodušené úpravy v nových nástrojích při zohlednění změn, které pravděpodobně nastanou na základě revidovaného finančního nařízení. Hlavním přínosem těchto nákladů na řízení bude naplňování politických cílů, účinné a účelné využívání zdrojů a uplatňování rozsáhlých nákladově efektivních preventivních opatření a dalších kontrol k zajištění legálního a řádného využívání finančních prostředků. V souvislosti s portfoliem pokračuje úsilí o zlepšování podoby a zaměření řídících aktivit a kontrol souladu s předpisy, přičemž tyto náklady jsou obecně nezbytné k tomu, aby bylo účinně a účelně dosaženo cílů nástrojů s minimálním rizikem nesouladu (míra zbytkových chyb nižší než 2 %). Jsou podstatně nižší než rizika spojená s odstraněním nebo omezením vnitřních kontrol v této vysoce rizikové oblasti. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie - Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdaje | Příspěvek | Číslo [název……………………….……...……….] | RP/NRP ([15]) | zemí ESVO[16] | kandidátských zemí[17] | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení | IV | Číslo 21 01: Správní výdaje v oblasti politiky „Rozvoj a vztahy se státy AKT“ 21 01 04 20 Výdaje na administrativní podporu v oblasti politiky „Rozvoj a vztahy se státy AKT“ | NRP | NE | NE | NE | NE | Číslo 21 07: Další opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc 21 07 02 Spolupráce s Grónskem | RP | NE | NE | NE | NE | - Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje[18] V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdaje | Příspěvek | Číslo [název……………………….……...……….] | RP/NRP | zemí ESVO | kandidátských zemí | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení | IV | Číslo 21 01: Správní výdaje v oblasti politiky „Rozvoj a vztahy se státy AKT“ 21 01 04 20 Výdaje na administrativní podporu spolupráce s Grónskem | NRP | NE | NE | NE | NE | 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce | Číslo | Okruh IV – Globální Evropa | v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) - 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů - ( Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů - ( Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | ( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) | XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | XX 01 01 02 (při delegacích) | XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) | 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) | ( Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[23] | XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) | 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) | Jiné rozpočtové linie (upřesněte) | CELKEM | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci | Externí zaměstnanci | 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem - ( Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. - ( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové linie a odpovídající částky. - ( Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[26]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky třetích stran - Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. - Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Celkem | Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Článek ………… | | | | | | | | | |U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie. Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. [1] Mezi přírodní zdroje se nepočítají produkty rybolovu, jež jsou předmětem jiné dohody mezi EU a Grónskem. [2] Tj. mír a bezpečnost, zmírnění chudoby, humanitární pomoc, investice do stability a růstu v zemích usilujících o přistoupení a sousedních zemích, řešení globálních problémů, propagace standardů a hodnot EU a mezinárodního společenství a podpora růstu a konkurenceschopnosti v zahraničí. [3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841 [4] Výsledky veřejné konzultace shrnuje sdělení Komise ze dne 6. listopadu 2009. O tomto sdělení se diskutovalo na 8. a 9. fóru ZZÚ/EU, jež se konala v březnu 2010 a březnu 2011. [5] Úř. věst. C , , s. . [6] Úř. věst. L 29, 1.2.1985, s. 1. (2) Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1. [7] V současnosti je v platnosti rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství, Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2007/249/ES (Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 33). [8] Úř. věst. L 411, 30.12.2006, s. 27. [9] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13–18. [10] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [11] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [12] Sdělení Komise Evropská unie a arktická oblast, KOM(2008) 763. Druhé sdělení Komise a Rady týkající se politiky EU pro Arktidu se právě připravuje. [13] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení je k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [15] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [16] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [17] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [18] To zahrnuje změnu názvu okruhu, aby uváděl i Grónsko. [19] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [20] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [21] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [22] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [23] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [24] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [25] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [26] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [27] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.