NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 4 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2015 PŘEDKLÁDANÝ SPOLU S NÁVRHEM NA UVOLNĚNÍ PROSTŘEDKŮ Z FONDU SOLIDARITY EVROPSKÉ UNIE VE PROSPĚCH RUMUNSKA, BULHARSKA A ITÁLIE /* COM/2015/0161 final */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 4 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2015 PŘEDKLÁDANÝ SPOLU S NÁVRHEM NA UVOLNĚNÍ PROSTŘEDKŮ Z FONDU SOLIDARITY EVROPSKÉ UNIE VE PROSPĚCH RUMUNSKA, BULHARSKA A ITÁLIE S ohledem na: – Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie[1], a zejména na článek 41 uvedeného nařízení, – nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020[2], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení, – souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2015 přijatý dne 17. prosince 2014[3], – návrh opravného rozpočtu č. 1/2015[4] přijatý dne 13. ledna 2015, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2015[5] přijatý dne 20. ledna 2015, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2015[6] přijatý dne [15. dubna 2015], Evropská komise tímto předkládá Evropskému parlamentu a Radě návrh opravného rozpočtu č. 4 k rozpočtu na rok 2015. ZMĚNY VE VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Změny ve výkazu příjmů a výdajů uvedené v členění podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm). Anglické znění změn tohoto výkazu je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. OBSAH 1. ÚVOD.. 3 2. UVOLNĚNÍ PROSTŘEDKŮ Z FONDU SOLIDARITY EVROPSKÉ UNIE.. 3 2.1 rumunsko – povodně na jaře. 3 2.2 rumunsko – povodně v létě. 4 2.3 bulharsko –povodně v létě. 5 2.4 itálie – povodně na podzim.. 6 3. financování. 7 4. souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce.. 9 1. Úvod Předmětem návrhu opravného rozpočtu (NOR) č. 4 na rok 2015 je uvolnění 66 505 850 EUR z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU), a to formou prostředků na závazky i platby. K uvolnění prostředků dochází v souvislosti se dvěma povodněmi v Rumunsku a jednou povodní v Bulharsku a v Itálii. 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU V druhé polovině roku 2014 Komise obdržela další čtyři žádosti o finanční pomoc z FSEU související s katastrofami v Rumunsku (povodně na jaře a v létě), Bulharsku (povodně v létě) a Itálii (povodně na podzim). Pracovní útvary Komise všechny čtyři žádosti pečlivě přezkoumaly v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002[7] o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „nařízení“), zejména v souladu s články 2, 3 a 4 tohoto nařízení. Nejdůležitější skutečnosti spojené s posouzením žádosti lze shrnout následovně: 2.1 Rumunsko – povodně na jaře 1) Během dubna a května 2014 zasáhly velké části Rumunska rozsáhlé povodně, jež vedly k závažným škodám na veřejné a soukromé infrastruktuře, soukromých domech a v zemědělství. 2) Tyto povodně jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti FSEU. 3) Žádost Rumunska Komise obdržela dne 9. července 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 19. dubna 2014. 4) Rumunsko nepodalo žádost o vyplacení zálohy. 5) Žádost byla předložena na základě kritéria „katastrofy v sousedním státě“ podle čl. 2 odst. 4 uvedeného nařízení. Podle tohoto ustanovení může země postižená stejnou katastrofou jako sousední země, v jejímž případě byla uznána závažná katastrofa, výjimečně využít podpory z FSEU, i kdyby nebylo splněno kritérium závažné nebo regionální katastrofy. Rumunsko uvedlo, že bylo postiženo stejnou katastrofou, která probíhala v Srbsku od 14. května 2014 a kterou Komise již předtím uznala za závažnou katastrofu. 6) Komise však při hodnocení meteorologických podmínek dospěla k závěru, že na základě informací poskytnutých rumunskými orgány nelze všechny hlášené škody (ke kterým došlo již dne 19. dubna) přičíst stejné katastrofě, která zasáhla Srbsko. Komise proto požádala Rumunsko, aby svou žádost přezkoumalo a aktualizovalo, tak aby nebyly zahrnuty škody, k nimž došlo před dnem 14. května. Přepracovanou žádost Rumunska Komise obdržela dne 29. září 2014. 7) V přepracované žádosti rumunské orgány odhadly celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 167,927 milionu EUR. Tato částka představuje 0,13 % rumunského hrubého národního důchodu (HND), tedy 21,43 % prahové hodnoty částky pro uvolnění prostředků z FSEU platné pro závažné katastrofy, která v případě Rumunska v roce 2014 činila 783,738 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2012). Vzhledem k tomu, že celkové přímé škody byly nižší než prahová hodnota pro závažné katastrofy, a protože nebylo dosaženo prahové hodnoty pro regionální katastrofy, která je stanovena v čl. 2 odst. 3 nařízení, žádost uspěla na základě posouzení kritéria „katastrofy v sousedním státě“ podle čl. 2 odst. 4. 8) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, katastrofa zasáhla 30 ze 42 rumunských žup a vedla k evakuaci obyvatel, způsobila velké ztráty a měla velmi negativní dopad na různá hospodářská odvětví. Škody byly nahlášeny zejména na ochranné a dopravní infrastruktuře, vodovodních a kanalizačních sítích, na energetické a komunikační infrastruktuře. V zemědělství došlo ke ztrátám plodin na obdělávané půdě a k utonutí zvířat; v lesnictví byly v důsledku prolomení přehrad zničeny přístupové cesty a lesní školky; byly zaplaveny jak soukromé domy, tak i školy, nemocnice a další veřejné budovy a kulturní dědictví. 9) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly rumunské orgány na 145,527 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Největší část nákladů na záchranná opatření souvisí s činnostmi na obnovu dopravní infrastruktury (více než 95 milionů EUR). Druhý největší podíl nákladů se týká zajištění ochranné infrastruktury a činí 44 milionů EUR. 10) Postižené regiony jsou pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) (2014–2020) „méně rozvinutými regiony“. Rumunské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přerozdělit finanční prostředky z programů fondu ESI na opatření obnovy. 11) Pokud jde o uplatňování unijních právních předpisů v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, které souvisejí s charakterem dotčené katastrofy, pracuje Rumunsko na provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik („směrnice o povodních“). Ve druhé fázi provádění směrnice, Rumunsko od března 2014 vypracovalo pro oblasti s potenciálně významnými povodňovými riziky mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik. 12) Ke dni podání žádosti nebylo proti Rumunsku vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy. 13) Podle údajů rumunských orgánů nejsou způsobilé náklady pojistně kryty. 2.2 Rumunsko – povodně v létě 1) V období od konce července do poloviny srpna 2014 byly jihozápadní části Rumunska postiženy silnými přívalovými srážkami a následnými povodněmi a sesuvy půdy, které způsobily škody na veřejných a soukromých infrastrukturách, podnicích a v zemědělství, jakož i poškodily kulturní dědictví a soukromé domy. 2) Tyto povodně jsou přírodní katastrofou a spadají do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 3) Žádost Rumunska Komise obdržela dne 3. října 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 28. července 2014. Dodatečné informace obsahující mimo jiné přepracované údaje o škodách byly předloženy dne 13. ledna 2015. 4) Rumunsko nepodalo žádost o vyplacení zálohy. 5) Rumunské orgány odhadly celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 171,911 milionu EUR. Tato částka představuje 0,13 % rumunského HND, tedy 21,9 % prahové hodnoty částky pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity platné pro závažné katastrofy, která v případě Rumunska v roce 2014 činila 783,738 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2012). 6) Vzhledem k tomu, že celkové přímé škody byly nižší než prahová hodnota pro závažné katastrofy pro aktivaci Fondu solidarity EU, byla tato žádost posouzena na základě kritéria „regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení, který „regionální katastrofu“ definuje jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu daného regionu (HDP). Rumunská žádost se týká jediného regionu na úrovni NUTS 2, totiž regionu „Sud-Vest Oltenia“. Vykázané přímé škody ve výši 171,911 milionu EUR odpovídají 1,64 % jeho HDP (10 480 milionů EUR podle údajů za rok 2011) a překračují prahovou hodnotu 1,5 % uvedenou v čl. 2 odst. 3 nařízení. Žádost Rumunska je proto způsobilá pro příspěvek z Fondu solidarity. 7) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, tato katastrofa postihla více než 126 000 obyvatel v pěti župách regionu Sud-Vest Oltenia. Způsobila vážné škody na veřejné infrastruktuře (prolomené hráze a přehrady, poškozené silnice, mosty, čističky odpadních vod a kanalizační systémy) a zničila zemědělskou produkci (zemědělské plodiny, zeleninu a vinice). Rumunsko uvádí, že poškozeno bylo více než 2 300 soukromých domů, 20 škol, 9 mateřských škol a 11 kostelů. 8) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly rumunské orgány na 93,955 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Odhadované náklady činí více než 59 milionů EUR, přičemž největší část z nich se týká obnovy dopravní infrastruktury a druhý největší podíl ve výši přibližně 26 milionů EUR se týká zajištění ochranné infrastruktury. 9) Region Sud-Vest Oltenia je pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020) „méně rozvinutým regionem“. Rumunské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přerozdělit finanční prostředky z programů fondu ESI na opatření obnovy. 10) Pokud jde o uplatňování unijních právních předpisů v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, které souvisejí s charakterem dotčené katastrofy, pracuje Rumunsko na provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik („směrnice o povodních“). Ve druhé fázi provádění směrnice Rumunsko od března 2014 vypracovalo pro oblasti s potenciálně významnými povodňovými riziky mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik. 11) Ke dni podání žádosti nebylo proti Rumunsku vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy. 12) Rumunské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. 2.3 Bulharsko – povodně v létě 1) Podobně jako Rumunsko postihl i Bulharsko na konci července a začátkem srpna 2014 intenzivní a silný déšť, který způsobil značné škody na veřejných a soukromých infrastrukturách, podnicích, soukromých domech a majetku, jakož i v zemědělském odvětví. 2) Tyto povodně jsou přírodní katastrofou, a proto spadají do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 3) Žádost bulharských orgánů byla Komisi doručena dne 23. října 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 31. července 2014. Dne 12. listopadu 2014 předložily bulharské orgány aktualizované údaje. 4) Bulharsko nepodalo žádost o vyplacení zálohy. 5) Celkové přímé škody způsobené touto katastrofou činí dle odhadů bulharských orgánů 79,344 milionu EUR. Tato částka představuje 0,20 % bulharského HND, tedy 34,1 % prahové hodnoty částky pro uvolnění prostředků z FSEU platné pro „závažné katastrofy“, která v případě Bulharska v roce 2014 činila 232,502 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2012). 6) Vzhledem k tomu, že celkové přímé škody jsou nižší než prahová hodnota pro závažné katastrofy pro aktivaci Fondu solidarity EU, byla tato žádost posouzena na základě kritéria „regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení, který „regionální katastrofu“ definuje jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Bulharská žádost se týká jediného regionu na úrovni NUTS 2, konkrétně regionu „Severozapaden“ na severozápadě Bulharska, který je jedním z nejchudších regionů EU. Vykázané přímé škody ve výši 79,344 milionu EUR odpovídají 2,9 % HDP (2 732 milionů EUR podle údajů za rok 2011), a překračují tedy prahovou hodnotu 1,5 % uvedenou v čl. 2 odst. 3 nařízení. Žádost Bulharska je proto způsobilá pro příspěvek z FSEU. 7) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, k největším škodám došlo ve městě Mizia a vesnici Krushovitsa. Zaplaveny byly silnice, místní komunikace a zemědělské nemovitosti, přibližně 700 soukromých domů, jakož i veřejné budovy. Dne 2. srpna starosta města Mizia vyhlásil výjimečný stav a muselo být evakuováno více než 800 osob. Přístup do města Mizia a okolních vesnic po silnici a jiných dopravních cestách byl přerušen. K vážným škodám došlo na veřejné infrastruktuře v odvětví energetiky, vodohospodářství, dopravy a vzdělávání, jakož i na statcích kulturního dědictví a v chráněných přírodních oblastech. 8) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly bulharské orgány na 69,108 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Největší podíl nákladů se týká obnovy dopravní infrastruktury (30 milionů EUR). Odhaduje se, že na opravy v odvětví vodohospodářství a odpadních vod bude zapotřebí 19 milionů EUR. 9) Postižený region Severozapaden je pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020) „méně rozvinutým regionem“. Bulharské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přerozdělit finanční prostředky z programů fondu ESI na opatření obnovy. 10) Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, které souvisejí s charakterem dotčené katastrofy, pracuje Bulharsko na provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik („směrnice o povodních“). Prostřednictvím bulharského zákona o vodě bylo předběžně posouzeno povodňové riziko u každé oblasti povodí, u které bylo zjištěno možné významné riziko povodní. 11) Ke dni podání žádosti nebylo proti Bulharsku vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy. 12) Bulharské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. 2.4 Itálie – povodně na podzim 1) V období od 9. října do 18. listopadu 2014 byly velké části severozápadní Itálie opakovaně zasaženy extrémním počasím se silnými dešti a následnými povodněmi a sesuvy půdy, které způsobily vážné škody na veřejných a soukromých infrastrukturách, podnicích, soukromých domech a majetku a poškodily zemědělské odvětví. 2) Tyto povodně jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti FSEU. 3) Žádost Itálie byla Komisi doručena dne 23. prosince 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 9. října 2014. Dne 3. února 2015 předložily italské orgány aktualizované údaje. 4) Itálie nepožádala o vyplacení zálohy. 5) K událostem popsaným v žádosti došlo během téměř šesti týdnů na různých místech v pěti italských regionech, konkrétně Emilia-Romagna, Ligurie, Lombardie, Piemont a Toskánsko. Komise tuto žádost, jakož i v ní uvedené argumenty posoudila, přičemž se potvrdilo, že tyto události mohou být připsány jedinému meteorologickému jevu. Tyto události lze tedy považovat za jedinou přírodní katastrofu ve smyslu nařízení Rady č. 2012/2002, která spadá do oblasti působnosti FSEU. 6) Celkové přímé škody způsobené touto katastrofou činí dle odhadů italských orgánů 2 241,052 milionu EUR. Tato částka představuje 70,4 % prahové hodnoty částky pro uvolnění finančních prostředků z FSEU platné pro „závažné katastrofy“, jež pro Itálii v roce 2014 činila 3 184 milionů EUR (tj. 3 miliardy EUR na základě údajů z roku 2011). 7) Vzhledem k tomu, že celkové přímé škody jsou nižší než prahová hodnota pro závažné katastrofy pro aktivaci Fondu solidarity, byla tato žádost posouzena na základě kritéria „regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení, který „regionální katastrofu“ definuje jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Pokud je postiženo několik regionů na úrovni NUTS 2 – jako v tomto případě – použije se uvedená prahová hodnota na průměr HDP těchto regionů váženého podle podílu každého regionu na celkové škodě. Na základě údajů předložených italskými orgány představují škody způsobené v pěti postižených regionech 1,84 % váženého regionálního HDP, a tudíž převyšují prahovou hodnotu 1,5 % podle čl. 2 odst. 3 nařízení. Žádost Itálie je proto způsobilá pro příspěvek z FSEU. 8) Dopad a následky katastrofy, která postihla pět regionů, se různí v závislosti na konkrétní situaci v daném místě. Mimo jiné došlo k četným sesuvům půdy a bahna, vylitím řek z břehů a zaplavení povodí, mostů a jiné infrastruktury. V některých případech podle odhadů spadlo takové množství srážek jako jednou za sto či několik set let. Celkově si tato katastrofa vyžádala 11 mrtvých a a přibližně 3000 osob muselo být evakuováno. Došlo k rozsáhlým škodám na životním prostředí, veřejné infrastruktuře (silnice, vodovodní infrastruktura a kanalizace, plyn a elektřina), zemědělství, bylo poškozeno hospodářské a výrobní odvětví, jelikož povodně zasáhly mnoho hustě obydlených městských oblastí (nejvýznamnějším příkladem je Janov). Nejvíce byl postižen region Ligurie (přibližně 42 % celkových škod), region Emilia Romagna vykázal 21 %, Piemont 17 %, Lombardie 12 % a Toskánsko 8 % celkových škod. 9) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly italské orgány na 434,314 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Největší podíl v nákladech na záchranná opatření (250 milionů EUR) připadá na obnovu infrastruktury a zařízení v odvětví energetiky, vod a odpadních vod, telekomunikací, dopravy, zdravotnictví a vzdělávání. Druhý největší podíl v nákladech se týká zajištění ochranné infrastruktury a opatření na ochranu kulturního dědictví a činí 135 milionů EUR. 10) Postižené regiony jsou pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020) „rozvinutějšími regiony“. Italské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přerozdělit finanční prostředky z programů fondu ESI na opatření obnovy. 11) Žádost obsahuje podrobnosti o provádění právních předpisů Unie týkajících se prevence rizika katastrof a jejich zvládání v souvislosti s danou povahou katastrofy. Itálie uvedla, že právě provádí směrnici 2007/60/ES („směrnice o povodních“) na základě legislativního nařízení č. 49 ze dne 23. února 2010. Oznámila, že předběžně posoudila povodňové riziko u každé oblasti povodí, u které bylo zjištěno možné významné riziko povodní. 12) Ke dni podání žádosti nebylo proti Itálii vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy. 13) Podle údajů italských orgánů nejsou způsobilé náklady kryty pojištěním. 3. Financování Jelikož hlavní motivací pro zřízení fondu byla solidarita, je Komise toho názoru, že by pomoc z fondu měla být progresivní. S ohledem na dříve uplatňované postupy to znamená, že na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu pro „závažné katastrofy“ platnou pro uvolnění finanční pomoci z fondu (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2011, podle toho, která částka je nižší), by měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše prahové hodnoty. Sazba používaná v minulosti při stanovování přídělů na závažné katastrofy činila 2,5 % z objemu celkových přímých škod do limitu pro uvolnění prostředků z fondu a 6 % z objemu těchto škod, jenž tuto prahovou hodnotu přesahuje. V případě regionálních katastrof a katastrof uznaných podle kritéria „katastrofy v sousedním státě“ činí tato sazba 2,5 %. Tato sazba byla použita na všechny čtyři níže uvedené případy, protože u žádného z nich nedošlo k překročení příslušné prahové hodnoty pro závažné katastrofy. Komise tedy navrhuje použít stejné procentní sazby a uvolnit pomoc v níže uvedeném objemu: || || || || || || || (v EUR) Katastrofa || Přímé škody (v milionech EUR) || Použitý práh regionální katastrofy (v milionech EUR) || Práh závažné katastrofy (v milionech EUR) || Celkové náklady na způsobilá opatření (v milionech EUR) || 2,5 % přímých škod do výše prahu (v EUR) || Uplatněno omezení || Celková částka navrhované podpory (v EUR) RUMUNSKO povodně na jaře || 167,927 || ~ || 783,738 || 145,527 || 4 198 175 || Ne || 4 198 175 RUMUNSKO povodně v létě || 171,911 || 157,200 || 783,738 || 93,955 || 4 297 775 || Ne || 4 297 775 BULHARSKO || 79,344 || 40,980 || 232,502 || 69,108 || 1 983 600 || Ne || 1 983 600 ITÁLIE || 2 241,052 || 1 832,944 || 3 183,624 || 434,314 || 56 026 300 || Ne || 56 026 300 CELKEM || || || || || || || 66 505 850 Jedná se o první návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků v roce 2015. Celkový objem výše navržené pomoci je v souladu se stropem podle nařízení o víceletém finančním rámci (VFR)[8] ve výši 541 216 080 EUR (tj. 500 milionů EUR v cenách roku 2011). Kromě toho zůstala nevyužita částka z přídělu na rok 2014 ve výši 403 879 032 EUR a může být použita během roku 2015. Jelikož již bylo uvolněno 50 milionů EUR pro případné zálohy a tato částka byla v souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení zahrnuta do rozpočtu na rok 2015, činí celková částka, která je k dispozici pro uvolnění prostředků z FSEU v roce 2015, 895 095 112 EUR. 4. Závěr Komise navrhuje uvolnit z Fondu solidarity Evropské unie prostředky pro všechny výše uvedené čtyři případy týkající se Rumunska, Bulharska a Itálie, jakož i změnit rozpočet na rok 2015 posílením rozpočtového článku 13 06 01 (Fond solidarity EU pro členské státy) o 66 505 850 EUR jak v prostředcích na závazky, tak v prostředcích na platby. Jelikož je Fond solidarity Evropské unie zvláštním nástrojem ve smyslu nařízení o víceletém finančním rámci, měly by být příslušné prostředky zapsány do rozpočtu mimo odpovídající stropy uvedeného finančního rámce. 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce Název || Rozpočet 2015 || Návrh opravného rozpočtu č. 4/2015 || Rozpočet na rok 2015 (včetně NOR 2–3/2015) || (včetně NOR 1–4/2015) PZ || PP || PZ || PP || PZ || PP 1. || Inteligentní růst podporující začlenění || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 || || || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 Z toho v rámci nástroje pružnosti || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Strop || 77 986 000 000 || || || || 77 986 000 000 || Rozpětí || 114 605 911 || || || || 114 605 911 || 1a || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 || || || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 Strop || 17 666 000 000 || || || || 17 666 000 000 || Rozpětí || 114 311 575 || || || || 114 311 575 || 1b || Hospodářská, sociální a územní soudržnost || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 || || || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 Z toho v rámci nástroje pružnosti || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Strop || 60 320 000 000 || || || || 60 320 000 000 || Rozpětí || 294 336 || || || || 294 336 || 2. || Udržitelný růst: přírodní zdroje || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 || || || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 Strop || 64 692 000 000 || || || || 64 692 000 000 || Rozpětí || 790 039 815 || || || || 790 039 815 || Z toho: Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) – výdaje související s trhem a přímé platby || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 || || || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 Dílčí strop || 44 313 000 000 || || || || 44 313 000 000 || Čistý převod mezi EZZF a EZFRV || 123 215 000 || || || || 123 215 000 || Rozpětí || 734 004 238 || || || || 734 004 238 || 3. || Bezpečnost a občanství || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 || || || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 Strop || 2 456 000 000 || || || || 2 456 000 000 || Rozpětí || 98 923 153 || || || || 98 923 153 || 4. || Globální Evropa || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 || || || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 Strop || 8 749 000 000 || || || || 8 749 000 000 || Rozpětí || 338 100 971 || || || || 338 100 971 || 5. || Správa || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 || || || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 Strop || 9 076 000 000 || || || || 9 076 000 000 || Rozpětí || 415 530 937 || || || || 415 530 937 || Z toho: správní výdaje orgánů || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 || || || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 Dílčí strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rozpětí || 114 811 337 || || || || 114 811 337 || 6. || Náhrady || || || || || || Strop || || || || || || Rozpětí || || || || || || Celkem || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 || || || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 Z toho v rámci nástroje pružnosti || 83 285 595 || 11 315 595 || || || 83 285 595 || 11 315 595 Strop || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 || || || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 Rozpětí || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || || || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || Další zvláštní nástroje || 515 365 000 || 351 724 968 || 66 505 850 || 66 505 850 || 581 870 850 || 418 230 818 Celkový součet || 161 800 449 808 || 141 214 040 563 || 66 505 850 || 66 505 850 || 161 866 955 658 || 141 280 546 413 [1] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Úř. věst. L 69, 13.3.2015, s. 1. [4] COM(2015) 11 final, 13.1.2015. [5] COM(2015) 16 final, 20.1.2015. [6] COM(2015) [XXX final, 15.4.2015]. [7] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s.3) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014 (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s.143). [8] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.