ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2011 /* COM/2012/0339 final */





OBSAH 1........... Úvod.............................................................................................................................. 3 2........... Souvislosti...................................................................................................................... 4 2.1........ Vývoj v roce 2011......................................................................................................... 4 2.2........ Rámcové nařízení o makrofinanční pomoci...................................................................... 5 3........... Operace makrofinanční pomoci v roce 2011................................................................... 5 3.1........ Přehled........................................................................................................................... 5 3.2........ Jednotlivé operace v přijímajících zemích v roce 2011..................................................... 6 3.2.1..... Země západního Balkánu................................................................................................ 6 3.2.1.1.. Bosna a Hercegovina...................................................................................................... 6 3.2.1.2.. Srbsko........................................................................................................................... 7 3.2.2..... Země východního sousedství........................................................................................... 7 3.2.2.1.. Arménie......................................................................................................................... 7 3.2.2.2.. Gruzie............................................................................................................................ 8 3.2.2.3.. Moldavsko..................................................................................................................... 8 3.2.2.4.. Ukrajina......................................................................................................................... 9 3.2.3..... Střední Asie.................................................................................................................. 10 3.2.3.1.. Kyrgyzstán................................................................................................................... 10 4........... Zajištění řádného využívání finančních prostředků makrofinanční pomoci: operační hodnocení, studie o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti a hodnocení ex post.................................................... 10 4.1........ Operační hodnocení...................................................................................................... 10 4.2........ Hodnocení veřejných výdajů a finanční odpovědnosti..................................................... 11 4.3........ Hodnocení ex post........................................................................................................ 11 5........... Žádosti o pomoc a budoucí návrhy komise, Rozpočtová situace.................................... 12 ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2011 1. Úvod Tato zpráva je obecným přehledem provádění makrofinanční pomoci EU třetím zemím v roce 2011. Popisuje celkové souvislosti schvalování a provádění operací makrofinanční pomoci, včetně informací o nejnovějších operacích uskutečněných v zemích sousedících s EU, nastiňuje perspektivy možných budoucích operací a jejich dopad na rozpočet a předkládá obecné statistiky o různých operacích makrofinanční pomoci provedených v posledních deseti letech. Makrofinanční pomoc je nástrojem vytvořeným pro země blízké EU, který je coby součást rámce vnější pomoci EU zaměřen na výjimečné potřeby vnějšího financování ve formě podpory platební bilance. Cílem je posílit makroekonomickou a finanční stabilitu kandidátských a potenciálních kandidátských zemí a zemí v evropském sousedství a zároveň podpořit provádění příslušných strukturálních reforem. Je doplňkem a zároveň podmínkou pro transformační a reformní program MMF. Makrofinanční pomoc je poskytována buď formou půjček, na něž si Komise na kapitálových trzích půjčí nezbytné prostředky, které následně zapůjčí přijímající zemi, a/nebo, za určitých okolností, formou grantů financovaných z rozpočtu EU. Rok 2011 byl ve znamení průběžného provádění stávajících operací makrofinanční pomoci, přičemž Rada a Parlament žádné nové operace makrofinanční pomoci neschválily. V červenci 2011 však Komise navrhla nové rámcové nařízení o makrofinanční pomoci a v Radě a Parlamentu byly zahájeny diskuze. Výsledek těchto diskuzí bude významný pro budoucnost makrofinanční pomoci jako strategického nouzového nástroje, jenž pomáhá stabilizovat ekonomiky zemí blízkých EU. Rozhodnutí spoluzákonodárců ohledně rámcového nařízení se očekává v druhé polovině roku 2012 nebo v roce 2013. Zpráva obsahuje také kapitolu o operačních hodnoceních, studiích o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti a hodnoceních ex post provedených v zemích, které jsou příjemci makrofinanční pomoci. V roce 2011 Komise v dotčených zemích dokončila za podpory poradců dvě operační hodnocení a provedla dvě studie o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti. Komise rovněž zahájila tři hodnocení ex post o završených operacích makrofinanční pomoci. Na závěr zpráva poskytuje informace o nových žádostech o makrofinanční pomoc a o připravovaných nových návrzích Komise souvisejících s makrofinanční pomocí, včetně jejich dopadu na rozpočet. Tato zpráva je vypracována v souladu s rozhodnutími Rady a společnými rozhodnutími Rady a Parlamentu, která se týkají operací makrofinanční pomoci. Navazuje na zprávy předložené v minulých letech. Je doprovázena pracovním dokumentem útvarů Komise (SWD(2012) 181 final), který poskytuje podrobnější informace o makroekonomických souvislostech a provádění jednotlivých operací makroekonomické pomoci a příslušné analýzy. 2. Souvislosti 2.1. Vývoj v roce 2011 Celosvětová hospodářská a finanční krize z let 2008–2009, která hluboce zasáhla rozvíjející se ekonomiky zemí evropského sousedství, vedla k velké vlně žádostí o finanční pomoc EU, včetně pomoci makrofinanční. O čtyřech takových programech ve prospěch Bosny a Hercegoviny, Srbska, Arménie a Gruzie rozhodla Rada ministrů EU na konci roku 2009 a již dříve schválená makrofinanční pomoc pro Kosovo[1] byla v roce 2009 prodloužena o jeden rok. V roce 2010 rozhodli zákonodárci EU o dalších dvou programech ve prospěch Ukrajiny a Moldavska – tentokrát tak vzhledem k vstupu Lisabonské smlouvy v platnost učinila Rada společně s Parlamentem. Operace pro Gruzii a Kosovo byly dokončeny v roce 2010. V roce 2011 a na počátku roku 2012 završila Komise provádění programů pro Srbsko, Arménii a Moldavsko a pokračovala v přípravách na provádění programů pro Bosnu a Hercegovinu a Ukrajinu. Celková ekonomická situace se v roce 2010 a do jisté míry i v první polovině roku 2011 značně zlepšila a poněkud uvolnila tlak na stav platební bilance zemí způsobilých pro makrofinanční pomoc. Komise proto v roce 2011 přijala pouze dva nové návrhy, a to pro Gruzii v lednu 2011 a Kyrgyzstán v prosinci 2011. Parlament a Rada tyto návrhy zatím zvažují. V rozhodovacím procesu došlo nicméně ke zdržením způsobeným odlišností názorů spoluzákonodárců ohledně právně vhodného postupu, podle něhož by měly probíhat konzultace s výborem členských států o memorandu o porozumění programu makrofinanční pomoci. V druhé polovině roku 2011 se podmínky na globálních finančních trzích značně ztížily, což bylo způsobeno krizí státního dluhu. Kromě toho arabské jaro a z něj plynoucí politické a ekonomické změny v arabských středomořských partnerských zemích[2] vystupňovaly zátěž na rozpočty a pozice těchto ekonomik vůči zahraničí. Předpokládá se, že tento vývoj povede ke zvýšené poptávce po makrofinanční pomoci v roce 2012. Prvním takovým případem je obnovená žádost egyptské vlády z února 2012 o zahájení operace makrofinanční pomoci ve výši 500 milionů EUR. Komise v současné době ve spolupráci s MMF odhaduje zbývající potřeby Egypta v oblasti vnějšího financování za účelem možného přijetí návrhu na poskytnutí makrofinanční pomoci této zemi. 2.2. Rámcové nařízení o makrofinanční pomoci Již v roce 2003 Evropský parlament označil zdlouhavý rozhodovací proces – rozhodnutí o jednotlivých operacích makrofinanční pomoci přijímala Rada pro jednotlivé případy po konzultaci s Parlamentem – za jeden z hlavních nedostatků makrofinanční pomoci. Parlament rovněž zdůraznil, že je zapotřebí mít pro nástroj makrofinanční pomoci jako celek k dispozici transparentní právní základ. Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 přijímají rozhodnutí o jednotlivých operacích makrofinanční pomoci Parlament a Rada v rámci řádného legislativního postupu (spolurozhodování), což má za důsledek poměrně zdlouhavý rozhodovací proces. Vzhledem k této situaci sílí volání po zefektivnění postupu pro přijímání rozhodnutí o makrofinanční pomoci. Jak vyšlo najevo v souvislosti s finanční a dluhovou krizí, efektivní řešení mimořádných makroekonomických a finančních situací vyžaduje takový nástroj pro reakci na krizi, který lze použít rychle a účinně. V reakci na tento vývoj přijala Komise dne 4. července 2011 návrh rámcového nařízení[3]. Hlavními cíli návrhu jsou: i) zefektivnění makrofinanční pomoci prostřednictvím pohotovějšího a účinnějšího rozhodovacího procesu, ii) přizpůsobení rozhodovacího procesu rozhodovacím procesům jiných nástrojů, především těm, jež se týkají vnějších vztahů, iii) formalizace pravidel pro tento nástroj a sdílená odpovědnost Evropského parlamentu za tato pravidla a iv) aktualizace a zjednodušení některých pravidel. Hlavními prvky návrhu jsou: i) rozhodnutí o přidělení makrofinanční pomoci činí Komise prostřednictvím prováděcího aktu za kontroly výboru členských států, ii) genvalská kritéria, jež byla stanovena v různých závěrech Rady a rovněž podpořena usnesením Evropského parlamentu z roku 2002, se znovu potvrdí nařízením a stanou se tak právně závaznými, iii) některá z kritérií se aktualizují nebo zpřesní, především pak ta, která se týkají prahu pro operace makrofinanční pomoci s ohledem na zbývající deficit financování, zeměpisnou způsobilost (aby byla v souvislosti s makrofinanční pomocí formálně uznána existence politiky evropského sousedství) a volbu mezi granty a půjčkami v rámci operací makrofinanční pomoci. Diskuze se vedly v Radě i v Parlamentu. Rada dokončila své první závěry v prosinci 2011 (v tzv. „obecném přístupu“). Parlament zadal provedení studie o efektivitě makrofinanční pomoci a na začátku roku 2012 projednal zprávu o návrhu Komise ve Výboru pro mezinárodní obchod. Očekává se, že rozhodnutí o návrhu bude učiněno v druhé polovině roku 2012 nebo v roce 2013. 3. Operace makrofinanční pomoci v roce 2011 3.1. Přehled V roce 2011 byla završena operace makrofinanční pomoci pro Srbsko přijatá v roce 2009. První tranše pomoci, půjčka ve výši 100 milionů EUR, byla vyplacena srbským orgánům v červenci 2011, čímž byla tato operace makrofinanční pomoci uzavřena, neboť druhá tranše ve stejné výši byla zrušena vzhledem k nižším potřebám Srbska v oblasti vnějšího financování a k jeho rozhodnutí nevyužít celou plánovanou částku přidělenou MMF. Co se týká makrofinanční pomoci Arménii, bylo memorandum o porozumění podepsáno v únoru 2011 a první tranše ve formě grantu ve výši 14 milionů EUR a půjčky ve výši 26 milionů EUR byla vyplacena v červenci 2011. Vyplacení druhé tranše – grantu ve výši 21 milionů EUR a půjčky ve výši 39 milionů EUR – bylo dohodnuto v prosinci. Grant byl vyplacen dne 27. prosince 2011 a půjčka byla vyplacena dne 9. prosince 2012. Pokud jde o makrofinanční pomoc Moldavsku, uvolnila Komise druhou tranši (grant ve výši 20 milionů EUR) v září 2011. Třetí tranše nemohla být uvolněna před koncem roku 2011, jak bylo původně plánováno, z důvodů nedodržení některých podmínek. Tranše byla posléze vyplacena na začátku dubna 2012. Provádění makrofinanční pomoci Ukrajině schválené v roce 2010 v celkové výši 610 milionů EUR formou půjček po započtení prostředků z předchozí operace schválené v roce 2002 se dále opozdilo kvůli neshodám s ukrajinskými orgány ohledně některých podmínek memoranda o porozumění. První tranše operace makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině, jež byla schválena v roce 2009 (a dosahuje výše až 100 milionů EUR formou půjček), nebyla v roce 2011 vyplacena kvůli nedodržení jedné z podmínek pro uvolnění první tranše. Komise předložila spoluzákonodárcům v roce 2011 dva formální návrhy na nové operace makrofinanční pomoci: návrh na rozšíření makrofinanční pomoci Gruzii poskytnutím 23 milionů EUR ve formě grantů a 23 milionů EUR ve formě půjček, který byl přijat dne 13. ledna 2011, a návrh na rozšíření výjimečné makrofinanční pomoci Kyrgyzstánu poskytnutím 15 milionů EUR ve formě grantů a 15 milionů ve formě půjček, který byl přijat dne 20. prosince 2011. Evropský parlament a Rada tyto návrhy zatím zvažují. Rozhodnutí spoluzákonodárců se však zpozdilo kvůli výše zmíněné sporné právní záležitosti. 3.2. Jednotlivé operace v přijímajících zemích v roce 2011 3.2.1. Země západního Balkánu 3.2.1.1. Bosna a Hercegovina Makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině dosahující až 100 milionů EUR ve formě půjček byla schválena Radou EU v roce 2009 (Rozhodnutí Rady 2009/891/ES ze dne 30. listopadu 2009). Příslušné memorandum o porozumění a dohoda o půjčce byly podepsány v listopadu 2010, nicméně dohoda o půjčce byla – částečně kvůli zdlouhavému sestavování vlády po všeobecných volbách v říjnu 2010 – bosenským předsednictvem ratifikována až v srpnu 2011. Během roku 2011 nebyly vyplaceny žádné prostředky makrofinanční pomoci, neboť nebyly splněny všechny podmínky spojené s první tranší a dohodnuté v memorandu o porozumění. Kromě toho dohoda o pohotovostním úvěru MMF je od října 2010 v praxi neúčinná. Přesto bylo dosaženo jistého pokroku v plnění podmínek politiky makrofinanční pomoci v oblasti správy veřejných financí. Jakmile program MMF znovu začne fungovat a budou splněny všechny politické podmínky uvedené v memorandu o porozumění, bude možné makrofinanční pomoc vyplatit. Po nepatrném (0,7%) růstu v roce 2010 se tempo růstu ekonomiky v roce 2011 mírně zrychlilo na odhadovaných 1,6 % díky sílícímu vývozu a mírně se zvyšující domácí poptávce. V roce 2011 docházelo i k další konsolidaci veřejných financí, ačkoliv kvalita veřejných financí byla nadále nízká. Vnější nerovnováhy znovu rostou a stávající schodek běžného účtu dosahuje 8,7 % HDP. 3.2.1.2. Srbsko Srbsku byla poskytnuta půjčka v rámci makrofinanční pomoci ve výši až 200 milionů EUR podle rozhodnutí Rady 2009/892/ES vzhledem k nepříznivému dopadu globální krize. Tato pomoc má sloužit jako doplněk zdrojů poskytnutých mezinárodními finančními institucemi na pomoc vládě při řešení deficitu zahraničního dluhu. Vzhledem k tomu, že dochází k postupnému oživování srbské ekonomiky, potřeby v oblasti zahraničního financování se snižují a podpora MMF byla omezena na polovinu, se Evropská komise rozhodla vyplatit pouze polovinu částky makrofinanční pomoci, jež byla k dispozici, tzn. 100 milionů EUR. Převod prostředků proběhl 12. července 2011, čímž byla tato operace makrofinanční pomoci završena. Podmínky spojené s makrofinanční pomocí podnítily revizi správy veřejných financí, především vytvořením kvantitativních fiskálních pravidel a nových ustanovení týkajících se vnitřní kontroly veřejných financí. Obnova ekonomiky v roce 2011 pokračovala a růst HDP dosáhl 1,6 % díky dynamickému nárůstu investic. Ke konci roku však byl růst vystaven tlaku v důsledku obtížné celosvětové hospodářské situace. V důsledku zpomalení růstu vývozu schodek běžného účtu vzrostl na 9,5 % HDP. Rozpočtový schodek se dále v důsledku výpadku příjmů přiblížil 5 % HDP, což je hodnota vyšší, než se původně očekávalo. 3.2.2. Země východního sousedství 3.2.2.1. Arménie Na sklonku roku 2010 se Komise dohodla s arménskými úřady na podmínkách programu makrofinanční pomoci ve výši 100 milionů EUR (35 milionů EUR ve formě grantů a 65 milionů ve formě půjček), o kterém se rozhodlo již v listopadu 2009. Memorandum o porozumění a dohody o půjčce a o grantu byly podepsány v únoru 2011 a ratifikovány arménskými orgány v květnu 2011. První splátka ve výši 40 milionů EUR byla uvolněna v červnu 2011 a druhá splátka ve výši 60 milionů EUR se uskutečnila v prosinci 2011 ve formě grantu a v únoru 2012 ve formě půjčky. Arménská ekonomika se v roce 2011 nadále zotavovala, reálný HDP vzrostl díky růstu remitencí a vývozu o 4,6 %. Příliv investic nicméně oslabil. I přes snížení schodku běžného účtu z 14,7 % HDP v roce 2010 na 10,9 % HDP v roce 2011 musela být velká část potřeb vnějšího financování pokryta vnějšími partnery. V roce 2011 začala Arménie provádět svůj nový tříletý program stabilizace ekonomiky (pro roky 2011–2013), jenž je podporován mimo jiné MMF v rámci rozšířené finanční facility (EFF) a zvýhodněné rozšířené úvěrové facility (ECF) celkovou částkou 278 milionů EUR. V prosinci 2011 dokončila výkonná rada MMF v rámci tohoto programu třetí přezkum hospodářské výkonnosti Arménie, díky čemuž mohly orgány čerpat dalších 36,2 milionů ZPČ (přibližně 42 milionů EUR). Podmínky spojené s makrofinanční pomocí podpořily prosazování reforem v oblasti správy veřejného dluhu, důchodů, daní a cel, správy veřejných financí a daňové politiky. 3.2.2.2. Gruzie Komplexní balík EU obnášející až 500 milionů EUR na podporu hospodářského zotavení Gruzie, který byl přislíben na mezinárodní dárcovské konferenci v Bruselu v říjnu 2008 po konfliktu s Ruskem v srpnu 2008, zahrnoval dvě možné operace makrofinanční pomoci po 46 milionech EUR. První část byla úspěšně provedena během let 2009–2010. Ohledně druhé části přijala Komise návrh na další makrofinanční pomoc Gruzii dne 13. ledna 2011. Evropský parlament hlasoval o návrhu na plenárním zasedání dne 10. května 2011 a přijal legislativní usnesení s několika změnami, které především odrážely vstup nového nařízení o postupu projednávání ve výborech v platnost dne 1. března 2011[4]. Od přijetí postoje Evropského parlamentu zůstávají meziinstitucionální rozhovory mezi Radou a Parlamentem neúspěšné. Zatímco Parlament je ohledně memoranda o porozumění pro užití poradního postupu ve výboru členských států, jak Komise původně navrhovala, Rada zastává názor, že by se ze zásady měl použít přezkumný postup. Reálný HDP vzrostl o 6,3 % v roce 2010 a o 7 % v roce 2011, nicméně se očekává, že jeho růst mírně zpomalí v roce 2012 v důsledku obtížné celosvětové hospodářské situace. Dohoda o pohotovostním úvěru MMF platila od září 2008 do června 2011. Přispěla k fiskální konsolidaci, k pokroku ve strukturálních reformách a k návratu růstu. Od července 2010 považovaly orgány tuto dohodu za preventivní opatření a nežádaly vyplacení posledních splátek. Přestože se situace Gruzie od roku 2009 zlepšila, její platební bilance zůstává zranitelná, schodek běžného účtu je nadále velký (odpovídá 11,7 % HDP v roce 2011), příliv přímých zahraničních investic se stále drží výrazně pod úrovní, jíž dosahoval v době před konfliktem v roce 2008, a závazky plynoucí z vnějšího zadlužení, jež se předpokládají pro roky 2013–2014, jsou značné. Orgány se s MMF v březnu 2012 dohodly na novém dvouletém programu, jenž bude preventivního charakteru. Přestože je existence programu vyplácení prostředků MMF podmínkou pro zahájení operace makrofinanční pomoci EU, stále existuje pravděpodobnost, že prostředky MMF budou využívány po dobu trvání programu vzhledem k obtížné celosvětové hospodářské situaci. 3.2.2.3. Moldavsko Evropský parlament a Rada přijaly dne 20. října 2010 rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ve výši 90 milionů EUR ve formě grantů, jež se vyplatí ve třech tranších v letech 2010 a 2011 (rozhodnutí č. 938/2010/EU). Pomoc byla rozšířena v souvislosti s ekonomickým programem podporovaným tříletou dohodou o financování EFF/ECF, která byla schválena výkonnou radou MMF v lednu 2010. Na základě dohody o memorandu o porozumění vyplatila Komise první tranši ve výši 40 milionů EUR již v prosinci 2010. Druhá tranše ve výši 20 milionů EUR byla vyplacena v září 2011 poté, co Komise v červnu přezkoumala splnění podmínek. Vyplacení třetí tranše makrofinanční pomoci nemohlo být provedeno do konce roku 2011, jak bylo původně v plánu, neboť pokrok v plnění podmínek vyplacení třetí tranše byl označen za nedostatečný. Vzhledem k dalšímu pokroku moldavských orgánů v provádění reforem však Komise v únoru 2012 provedla nové přezkoumání a došla k závěru, že plnění podmínek dosáhlo uspokojivé úrovně, díky čemuž mohla Komise v dubnu 2012 vyplatit třetí a poslední tranši makrofinanční pomoci ve výši 30 milionů EUR. Ekonomika se po prudkém hospodářském propadu v roce 2009 zotavila a opět výrazně rostla v letech 2010 i 2011. Zhoršení vnější ekonomické situace však vedlo ke zpomalení ekonomické aktivity ve čtvrtém kvartálu roku 2011 a toto zpomalení bude pravděpodobně v roce 2012 pokračovat. Program MMF zůstal zachován a mezinárodní dárcovská podpora, včetně makrofinanční pomoci EU, hrála důležitou roli při udržování makroekonomické stability a podporování reformní agendy vlády. Moldavsko provedlo ambiciózní fiskální konsolidaci snížením schodku rozpočtu z 6,3 % HDP v roce 2009 na 2,4 % HDP v roce 2011 a další snížení na 0,9 % HDP je plánováno pro rok 2012, především prostřednictvím omezení veřejných výdajů. Podmínky spojené s makrofinanční pomocí podpořily prosazování reforem v oblasti sestavování a plnění rozpočtu, optimalizace správy veřejných financí a veřejného dluhu, reformy finanční stability a finančního sektoru a právních předpisů týkajících se zadávání veřejných zakázek a centrální banky. 3.2.2.4. Ukrajina Spoluzákonodárci EU přijali v červenci 2010 rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině ve výši 500 milionů EUR (rozhodnutí 388/2010/EU ze dne 7. července 2010). Společně se 110 miliony EUR, které zbývaly v rámci rozhodnutí o makrofinanční pomoci z roku 2002 (rozhodnutí Rady 2002/639/ES ze dne 12. července 2002), by tak byla umožněna operace makrofinanční pomoci ve výši až 610 milionů EUR. Vyjednávání politických podmínek týkajících se vyplácení této pomoci, které mají zahrnovat opatření v oblastech správy veřejných financí, správy daní a cel, reformu energetického odvětví a regulaci finančního odvětví, však ještě nebyly dokončeny. Sice bylo dosaženo pokroku směřujícímu k memorandu o porozumění, jež by bylo přijatelné pro obě strany, nicméně nebylo možné překonat neshody v některých klíčových záležitostech, včetně kompetencí ukrajinské účetní komory (nejvyšší kontrolní úřad). Vzhledem k tomu, že nedošlo k podepsání memoranda o porozumění a dohody a půjčce, nebyly v roce 2011 uvolněny žádné prostředky. V roce 2011 se ukrajinská ekonomika nadále zotavovala, doprovázena poměrně silným růstem a povětšinou umírněnou inflací. Od poloviny roku 2011 se ovšem vývoj platební bilance jednoznačně zhoršil, což přimělo ukrajinskou národní banku utratit 6,2 miliardy USD ze svých rezerv v období mezi srpnem a prosincem, aby uchránila směnný kurz. Program MMF ve výši 15 miliard USD byl v roce 2011 zastaven kvůli neshodám ohledně rozpočtu a nedostatečnému pokroku v důležitých strukturních reformách odsouhlasených v dohodě o pohotovostním úvěru, včetně úpravy sazeb za plyn a topení. Zpoždění v úpravě sazeb za energii rovněž představují značné riziko pro fiskální výhled. Protože v roce 2011 nebyly provedeny žádné platby oficiální vnější finanční podpory a banky snížily expozici, zkomplikoval se přístup na mezinárodní kapitálové trhy. Zároveň byl pokrok strukturálních reforem pomalý. Přestože zákony o zadávání veřejných zakázek a o plynu schválené v roce 2010 i právní předpisy o reformě důchodů přijaté v roce 2011 byly krokem správným směrem, jejich provádění je v některých případech málo důrazné nebo, jak tomu bylo u zadávání veřejných zakázek, byl zákon následně oslaben změnami. Zklamáním byl obzvláště průběh reformy správy veřejných financí. Podnikatelské prostředí zůstalo slabé, což se odrazilo ve výrazném snížení klasifikace země v hodnocení Světové banky (zpráva „Doing Business“) a indexu korupce Transparency International za rok 2011[5]. 3.2.3. Střední Asie 3.2.3.1. Kyrgyzstán Komise předložila dne 20. prosince 2011 Evropskému parlamentu a Radě návrh na výjimečnou makrofinanční pomoc Kyrgyzstánu. Kyrgyzstán utrpěl v roce 2010 prudký propad ekonomického růstu a zhoršení pozice vůči zahraničí v důsledku vnějších otřesů a vnitřních politických a etnických konfliktů, jež vedly ke značnému deficitu zahraničního dluhu. Na mezinárodní dárcovské konferenci v červenci 2010 EU přislíbila podpořit zotavení po ukončení etnického konfliktu. V červnu 2011 se MMF dohodl s kyrgyzskými orgány na tříletém programu, jenž bude podporován dohodou ECF. Pozice země vůči zahraničí však zůstala zranitelná a existenci podstatného zbývajícího deficitu zahraničního dluhu pro roky 2011–2013 potvrdil MMF i Komise. Kromě toho je výjimečná operace makrofinanční pomoci, tzn. operace mimo obvyklou geografickou oblast poskytování makrofinanční pomoci, odůvodněná silou prodemokratických politických a ekonomických reforem v zemi a postavením země v regionu, jenž je pro EU ekonomicky i politicky významný. Parlament a Rada o návrhu diskutují v rámci legislativního postupu spolurozhodování. V roce 2011 se ekonomický růst obnovil po prudkém poklesu z let 2009 a 2010 na 5,7 % a schodek platební bilance se zmírnil na odhadovaných 3,1 % HDP díky silným remitencím a vysokým cenám vyváženého zlata. Obtížná celosvětová hospodářská situace však měla na remitence a vývozy v posledních měsících roku 2011 negativní dopad. Inflace byla snížena z více než 20 % (meziročně) v polovině roku 2011 na 5,7 % na konci roku 2011. Vládě se podařilo dosáhnout stanovených fiskálních cílů pro rok 2011. Kyrgyzské orgány rovněž splnily všechny cíle programu ECF sjednaného s MMF, které byly dohodnuty na konec roku 2011. 4. Zajištění řádného využívání finančních prostředků makrofinanční pomoci: operační hodnocení, studie o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti a hodnocení ex post 4.1. Operační hodnocení V souladu s požadavky finančního nařízení EU na provedení kontrol před vyplacením prostředků přijímajícím zemím provádí Komise za pomoci externích poradců operační hodnocení s cílem získat přiměřenou jistotu o fungování správních postupů a oběhu finančních prostředků v přijímajících zemích. Operační hodnocení se zaměřují na systémy správy veřejných financí, především pak na postupy a organizaci ministerstev financí a centrálních bank a konkrétněji na správu účtů, na něž jsou přijímány finanční prostředky EU. Zvláštní pozornost je navíc věnována práci externích auditních institucí, jejich nezávislosti, jejich programu činnosti a efektivnosti jejich kontrol. Při posledních operačních hodnoceních byla rovněž provedena analýza stávajících postupů úřadů pro zadávání veřejných zakázek. V roce 2011 Komise dokončila operační hodnocení v Gruzii. Hlavní závěry tohoto operačního hodnocení jsou uvedeny v přiloženém pracovním dokumentu útvarů Komise (SWD(2012) 181 final). 4.2. Hodnocení veřejných výdajů a finanční odpovědnosti Komise se snaží doplňovat ostatní nástroje pro diagnostiku v oblasti správy veřejných financí v zemích, které získávají podporu od dárců. V této souvislosti je obzvláště vhodným rámcem program veřejných výdajů a finanční odpovědnosti zřízený v roce 2001 jakožto partnerství více dárců, k nimž patří mimo jiné Evropská komise, Světová banka a MMF. V posledních letech byly studie o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti vypracovány pro mnoho zemí, které získávají makrofinanční pomoc nebo k tomu jsou případně způsobilé: Arménie (2008), Bělorusko (2009), Gruzie (2008), Kosovo (2009), Kyrgyzstán (2009), Moldavsko (2008), Maroko (2009) a Srbsko (2010). Komise byla společně se Světovou bankou spoluautorem studií o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti pro Gruzii a Maroko a přímo se podílela na několika dalších studiích. V roce 2011 se Komise ve spolupráci se Světovou bankou podílela na hodnocení veřejných výdajů a finanční odpovědnosti Ukrajiny (hlavním orgánem byla Světová banka) a provedla, rovněž ve spolupráci se Světovou bankou, hodnocení veřejných výdajů a finanční odpovědnosti Moldavska (tentokrát byla hlavním orgánem Komise). Zjištění těchto studií o veřejných výdajích a finanční odpovědnosti doplní nejnovější operační hodnocení finančních postupů v těchto dvou zemích. Budou velmi užitečná při podpoře probíhajících operací makrofinanční pomoci, zejména při monitorování podmínek správy veřejných financí. 4.3. Hodnocení ex post Aby bylo možné posoudit dopad makrofinanční pomoci a zajistit soulad s finančním nařízením, Komise provádí u programů makrofinanční pomoci hodnocení ex post. Závěry hodnocení se zohledňují při posilování postupů řízení makrofinanční pomoci. Hlavními cíli těchto hodnocení ex post jsou: analýza ekonomického dopadu makrofinanční pomoci na ekonomiku přijímající země a především na udržitelnost její pozice vůči zahraničí a hodnocení přidané hodnoty zásahu EU. V roce 2011 byla zahájena dvě nová hodnocení ex post s cílem ohodnotit v nedávné době završené operace makrofinanční pomoci Libanonu a Gruzii. Na začátku roku 2012 bylo zahájeno hodnocení ex post makrofinanční pomoci Kosovu. 5. ŽÁDOSTI O POMOC A BUDOUCÍ NÁVRHY KOMISE, Rozpočtová situace Většina operací makrofinanční pomoci prováděných v roce 2011 byla završena v roce 2011 nebo na počátku roku 2012 (Srbsko, Arménie, Moldavsko). Dva zbývající programy (operace pro Ukrajinu a Bosnu a Hercegovinu) by měly být realizovány v letech 2012 a 2013, pokud dojde ke znatelnému pokroku ohledně politických podmínek. Očekává se, že nový program pro Gruzii, který spoluzákonodárci stále ještě zvažují, bude schválen v polovině roku 2012. Navrhovaná makrofinanční pomoc pro Kyrgyzstán by rovněž mohla být schválena v druhé polovině roku 2012. Stávající výhled operací makrofinanční pomoci na roky 2012–2013 zahrnuje také případný program pro Kosovo. Po uplynutí předchozího programu v roce 2010 by nová operace odpovídala podmíněnému příslibu, který EU učinila v červnu 2008 na dárcovské konferenci o Kosovu a který dosahuje výše až 100 milionů EUR. Kromě toho lze očekávat novou operaci pro Arménii. Navázala by na nedávno završený program a byla by zaměřená na pomoc s pokrytím zbývajícího deficitu zahraničního dluhu, který se předpokládá pro rok 2013, čímž by byly doplněny zdroje poskytnuté MMF v rámci stávající finanční dohody o ECF/EFF. Vzhledem ke krátkodobým finančním potřebám v některých zemích jižního sousedství, které procházejí politickými změnami, není překvapením, že EU obdržela v únoru 2012 žádost o makrofinanční pomoc od Egypta. Předmětem žádosti je částka ve výši 500 milionů EUR, z níž by malá částka mohla být vyplacena formou grantu, aby se zohlednil poměrně malý příjem na obyvatele v Egyptě. Makrofinanční pomoc by doplnila prostředky poskytnuté MMF a jinými dárci za účelem posílení platební bilance Egypta během období nesnadné politické přeměny. Komise v současné době ve spolupráci s MMF odhaduje zbývající potřeby Egypta v oblasti vnějšího financování za účelem možného přijetí návrhu na makrofinanční pomoc této zemi. Šance na aktivaci nástroje makrofinanční pomoci pro některé středomořské země byla výslovně potvrzena ve společném sdělení Komise a vysoké představitelky EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nazvaném „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, které bylo přijato dne 8. března 2011. Tabulka 1 níže uvádí přehled závazků a plateb grantů v rámci makrofinanční pomoci pro roky 2011 a 2012 (orientačně). Předpověď pro rok 2012 je velmi předběžné povahy a bude záviset na různých faktorech, na které Komise nemá vliv. Výhled grantových operací na rok 2012 je v zásadě v souladu s rozpočtovými stropy pro rok 2012, přičemž zohledňuje fakt, že některé z plánovaných operací budou finančně provedeny až v roce 2013. Pokud jde o půjčky, celková nesplacená částka úvěrových transakcí v rámci makrofinanční pomoci se na konci roku 2011 rovnala 569,8 milionu EUR. Tato částka je krytá Záručním fondem pro vnější vztahy[6], jenž je udržován na 9 % nesplacené částky. Z fondu, jenž je dotován z rozpočtu EU, se neposkytují pouze půjčky makrofinanční pomoci, ale také půjčky Euratomu a Evropské investiční banky třetím zemím. V případě úvěrových operací makrofinanční pomoci by výše na konci roku 2011 odpovídala 51 milionům EUR ze Záručního fondu. Tabulka 1: Závazky a platby makrofinanční pomoci v letech 2011–2012 v EUR Tabulka 2: Výše makrofinanční pomoci schválené v jednotlivých letech v období 2002–2011 v milionech EUR Graf 2a: Výše makrofinanční pomoci schválené v jednotlivých letech v období 2002–2011 v milionech EUR Graf 2b: Výše makrofinanční pomoci schválené pro jednotlivé regiony v období 2002-2011 Tabulka 3: Výše makrofinanční pomoci vyplacené v jednotlivých letech v období 2002–2011 v milionech EUR Graf 3a: Výše makrofinanční pomoci vyplacené v jednotlivých letech v období 2002–2011 v milionech EUR Graf 3b: Výše makrofinanční pomoci vyplacené jednotlivým regionům v období 2002-2011 [1] Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova. [2] Pro více informací o nejnovějším ekonomickém vývoji v sousedních zemích na jihu viz také „The EU's neighbouring economies: coping with new challenges“ („Ekonomiky sousedící s EU: Jak se vyrovnat s novými výzvami“), Occasional Papers č. 86 / listopad 2011, GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti, Evropská komise (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2011/index_en.htm ). [3] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná ustanovení o makrofinanční pomoci třetím zemím, předložený Komisí – KOM(2011) 396 v konečném znění, 4.7.2011. [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011. [5] Ke zpožďení ve vyplácení operací na podporu rozpočtu na konci roku 2011 vedl Evropskou komisi nedostatečný pokrok ve správě veřejných financí i nejasnosti ohledně makroekonomického rámce (včetně zastaveného programu MMF). [6] Pro více informací viz Zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě o zárukách krytých rozpočtem (vydávána ročně).