[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.6.2007 SEK(2007) 774 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Doprovodný dokument ke Návrh NAŘÍZENÍ RADY, KTERÝM SE ZŘIZUJE SPOLEČNÝ PODNIK ČISTÉ NEBE Analýza účinků společné technologické iniciativy (STI) v oblasti LETECTVÍ a LETECKÉ DOPRAVY SOUHRN POSOUZENÍ DOPADů {KOM(2007) 315 v konečném znění}{SEK(2007) 773} 1. SOUVISLOSTI Tento dokument předkládá analýzu dopadu společné technologické iniciativy „Čisté nebe“ (Čisté nebe). Sedmý rámcový program pro výzkum (2007–2013)[1] zavádí v odpovědi na potřeby průmyslu a jiných zúčastněných stran koncept společných technologických iniciativ (STI). STI jsou pojaty jako partnerství veřejného a soukromého sektoru. Prostřednictvím STI bude Společenství nabízet právní a organizační rámec, který umožní spojování zdrojů všech zúčastněných stran veřejného a soukromého sektoru, které jsou zapojeny do konkrétní oblasti výzkumu a vývoje. STI by měly vykonávat činnosti, které představují společný evropský zájem[2] a tím přispívat k dosažení cíle lisabonské strategie v oblasti konkurenceschopnosti a barcelonských plánů na zvýšení výdajů na výzkum[3]. Letectví a leteckou dopravu označila Komise za jednu z oblastí ke zřízení STI[4]. Jejím hlavním účelem je dosažení významného pokroku na cestě k uskutečňování konceptů cílů vysoké úrovně, stanovených Poradní radou pro letecký výzkum v Evropě ( ACARE ) se závěrem, že jsou potřebné skokové technologické změny, aby bylo dosaženo cílů, tj. snížit do roku 2020 emise CO2 o 50 %, NOx o 80 %, vnímaný vnější hluk o polovinu a snížit dopad letadel a souvisejících výrobků během jejich životního cyklu na životní prostředí[5]. PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI Posouzení dopadu Čistého nebe je založeno na dvou dokumentech a další příspěvky poskytla dvě slyšení, při nichž byla posuzována připravenost dokumentů o posouzení dopadu. První dokument, „Konečný návrh zprávy o posouzení „Čistého nebe““, vypracovala skupina nezávislých odborníků jmenovaných národními státy (NS). Jejich zpráva se zaměřila na tržní situaci evropského letectví, cíle Čistého nebe, možnosti politik a analýzu společensko-hospodářského dopadu. Druhý dokument s názvem „Čisté nebe – společná technologická iniciativa pro letectví a leteckou dopravu – shrnutí“ vypracovali zakládající členové z řad odvětví v odpovědi na žádost Komise o doložení připravenosti „Klíčů k úspěchu“ (selhání trhu, doplňkovost, řízení a role členských států). Při přípravě návrhu a zejména hledisek řízení byly přibrány v úvahu příspěvky národních států přednesené na řadě seminářů, které Komise uspořádala. Navržená struktura řízení má podporu jak zúčastněných stran z odvětví tak NS. 2. SELHÁNÍ TRHU OPRAVňUJE K FINANčNÍ INTERVENCI SPOLEčENSTVÍ Odvětví letectví stojí v 21. století před důležitými výzvami: odvětví čelí nezbytnosti snížit svůj podíl na změně klimatu a emisích a hluku u letišť . Letecký průmysl EU čelí silné mezinárodní konkurenci . Dne 20. prosince 2006 vydala vláda USA nařízení, kterým se vyhlašuje první politika leteckého výzkumu a vývoje USA , jejímž cílem je posílení technologického vedení USA v letectví. Finanční intervence z veřejných prostředků je oprávněna potřebou se zaměřit na různé zdroje selhání trhu, které odrazují letecký výzkum od snižování spotřeby paliva, emisí a hluku u budoucích letadel. V případě leteckého výzkumu bere na sebe selhání trhu[6] , které brání optimálnímu rozvoji technologické oblasti, různé formy : 1) Existuje vyšší úroveň rizika a doba, kdy výsledky projektu přinesou pozitivní návratnost investic, je delší , než je přijatelné pro průmysl nebo pro finanční obec. 2) Skokové změny potřebné pro uskutečnění ACARE SRA-2 za účelem ekologizace letecké dopravy mohou být účinně provedeny jen koordinovaným způsobem , při uplatnění inovačního integrovaného víceoborového přístupu . 3) Existují významné externality , spojené s investicemi do leteckého výzkumu a vývoje a vlivy letectví na změnu klimatu. Pozitivní externalitu tvoří investice do výzkumu a vývoje letectví. Inovativní firma si nemůže plně přisvojit přínosy svých investic do výzkumu a vývoje v důsledku mimovolného šíření znalostí prostřednictvím různých kanálů, protože společenská návratnost investic do výzkumu a vývoje je vyšší než jejich soukromá návratnost. V případě letectví je rozdíl mezi společenskou a soukromou mírou návratnosti investic do výzkumu a vývoje zvlášť velký . Negativní externalita je spojená s civilním letectvím: provozovatelé nebo výrobci nehradí úplné environmentální náklady pro společnost. To vede k nižším než optimálním investicím a nikoli optimálnímu zavádění ekologicky šetrných technologií. 3. CÍLE ČISTÉHO NEBE Hlavním cílem je urychlení vývoje čistých technologií letecké dopravy v EU tak, aby mohly být zavedeny co nejdříve [7], což by přispělo k dosažení evropských strategických environmentálních[8] a sociálních priorit, a to v kombinaci s udržitelným hospodářským růstem. Konkrétně: uskutečnění rozsáhlého programu na podporu předkonkurenčního leteckého výzkumu a vývoje v EU, který umožní významný pokrok v technologiích, potřebný pro podstatné snížení emisí CO 2 a NOx a hluku a environmentálního dopadu příslušných výrobků během jejich životního cyklu. Taková politika by měla maximalizovat efektivnost leteckého výzkumu EU díky využití úspor z rozsahu a působnosti výzkumu a vývoje a zvýšit schopnost průmyslu rychle využít potenciální skokové změny v oblasti čistých technologií letecké dopravy. 3.1.1. Soulad s ostatními politikami EU Stimulaci leteckého výzkumu a vývoje doplňuje opatření, jako je návrh na zahrnutí letectví do systému EU pro obchodování s emisemi (ETS): To je podpořeno posouzením dopadů ETS[9]. 4. MOžNOSTI ALTERNATIVNÍCH POLITIK Byly zkoumány tyto možnosti: - Bez jakékoli akce EU - Intervence typu EUREKA - Akce EU jen prostřednictvím rámcového programu (využití tradičních nástrojů společného výzkumu) - STI Čisté nebe 4.1.1. Bez jakékoli akce EU (tj. bez intervence na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni EU) Tato možnost byla zamítnuta, protože při záměru dosáhnout významných inovací potřebných pro ekologizaci letadla není možné se spolehnout jen na tržní mechanismy. 4.1.2. Přístup typu EUREKA Tato možnost byla posouzena jako nevhodná: neumožnila by, aby požadovaný rozpočet překonal vysoká rizika, která odrazují soukromé investice od vývoje technologie ekologicky šetrného letadla. EUREKA je navíc mezivládní program a proto neodpovídá požadavku na urychlení vývoje a zavádění ekologicky šetrných technologií letecké dopravy. 4.1.3. Akce EU jen prostřednictvím rámcového programu Společný výzkum je sice nejúčinnější z hlediska stimulace základního výzkumu a validace na (sub-)systémové úrovni , avšak jeho tradiční nástroje byly posouzeny jako nikoli optimální pro urychlení vývoje čistých technologií letecké dopravy v EU s ohledem na co nejrychlejší zavádění , protože vyžadují demonstraci technologií v rozsahu celého systému. I kdyby byl mezi různé projekty společného výzkumu rozdělen značný rozpočet ve stejném časovém horizontu, nebyl by splněn cíl, tj. vyvinout technologie, které do roku 2020 výrazně sníží emise CO2 a NOx i hluk. 4.1.4. Společná technologická iniciativa (STI) Čisté nebe Čisté nebe je STI, jejímž cílem je urychlení vývoje a zavedení významných technologických změn, které podstatným způsobem zlepší vlivy letadla, letadel s rotující nosnou plochou a příslušného zařízení příští generace na životní prostředí. Je sestavena kolem šesti integrovaných demonstrací technologie (ITD). Jsou mezi nimi tři ITD letadel ( letadlo s pevným křídlem, regionální letadlo, letadlo s rotující nosnou plochou ) a dvě podpůrné ITD ( motory a systémy ), které poskytnou vstupy pro ITD letadel. ITD ekologického návrhu bude znamenat pomoc ostatním ITD při ekologizaci materiálového cyklu. Hmotnými výstupy všech ITD budou předváděcí technologie v plném měřítku. Podnikovou strukturou „Čistého nebe“ je společný podnik , který bude právnickou osobou vzniklou jako subjekt Společenství podle článku 171 Smlouvy o ES. Očekává se, že Čisté nebe přinese do roku 2020 snížení CO2 emisí letadel o 20 % až 40 %, NOx o 60 % a hluku o 10 db na 20 db. Celkový rozpočet na sedmileté období činí 1,6 miliard EUR. Program podnítí další investice ve výši 800 milionů EUR do výzkumu a vývoje z průmyslu, které představují 50 % nákladů na Čisté nebe. 5. ANALÝZA DOPADů ČISTÉHO NEBE Čisté nebe bude mít významné dopady v mnoha oblastech. Sníží ekologické dopady letectví v celosvětovém měřítku. Zvýšení účinnosti podpoří rozvoj trhu . Tvorba pracovních míst prospěje hospodářství EU. Zlepší se spokojenost cestujících a jejich mobilita bude vyšší. Skokové změny v technologii a environmentální výkonnosti přinesou možnost řešení problematiky životního prostředí při zachování a posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Většiny environmentálních přínosů bude přitom dosaženo díky nižší spotřebě paliva, tedy díky kombinaci environmentálních přínosů a účinnosti. Závazek průmyslu je z hlediska investovaných prostředků velmi vysoký, a to zaručí využití výsledků výzkumu. Z technologického pokroku, který Čisté nebe přinese, bude mít podle plánů prospěch nová generace letadel s velkým a malým průměrem trupu, regionálních letadel a letadel s rotující nosnou plochou. Přestože je Čisté nebe ekologickým programem, významné investice veřejných finančních prostředků mohou ospravedlnit jen samotné ekonomické přínosy . Životní cyklus letadlového parku je asi 20–25 let. Do roku 2010 dosáhne cílové životnosti asi třetina letadel, takže vznikne naléhavá potřeba obnovy. Z 60 % se na letadlovém parku podílejí letadla s malým průměrem trupu. Proto je velmi důležité, aby pro tento proces obnovy bylo k dispozici letadlo s malým průměrem trupu, využívající předností daných vývojem nové technologie, která umožní uskutečnit v ochraně životního prostředí skokové změny. Letadlo s vyšší účinností pomůže leteckým společnostem snižovat jejich provozní náklady a podporovat tak obchod a cestovní ruch. Inovační a výzkumný potenciál Evropy bude posílen , protože projekt jako Čisté nebe spojí dohromady všechny příslušné průmyslové aktéry a navodí efekt přelévání do jiných iniciativ, jakož i do jiných odvětví. Odhady o přidané hodnotě a ekonomické doplňkovosti v Evropě byly odvozeny z tržních prognóz vysoké úrovně a z údajů poskytnutých jednotlivými společnostmi a byly ověřeny prognostickou institucí Oxford Economic Forecasting (OEF). Celková čísla jsou shrnuta za 20 let výzkumu a vývoje (2010–2030) a za další posun 20letého období o 5 roků (2015–2035) pro posouzení tržního dopadu. Celková přidaná hodnota pro EU v období 2010–2035 spojená s Čistým nebem je součtem přímé a nepřímé přidané hodnoty v průmyslu (350 miliard EUR) a přelévání (450 miliard EUR), dohromady 800 miliard EUR . 5.1.1. Společenské dopady Čistého nebe Každý pozitivní dopad na životní prostředí má pozitivní účinek na veřejné zdraví . Zvýšení provozní efektivnosti letecké společností bude mít obrovský společenský dopad ve formě zvýšené mobility . Pozitivní účinek na zaměstnanost přispěje rovněž ke zvýšení životní úrovně. Investice do výzkumu mají vysokou společenskou návratnost díky přelévání do jiných odvětví a evropským občanům přinesou zvýšení kvality jejich života. Snížení společenských nákladů na emise vede k sociálním přínosům. Z pohledu CO2 může být výsledkem Čistého nebe celkové zlepšení o 30 %. Odhady ukazují, že Čisté nebe může snížit množství uhlíku v rozsahu 2 až 3 miliard tun. Tím se na společenských nákladech ušetří několik set miliard eur[10]. 5.1.2. Doplňkovost Čistého nebe Očekává se, že Čisté nebe bude mít na úrovni Společenství značný dopad z pohledu „doplňkovosti“. Evropský letecký průmysl bude investovat dalších 800 milionů EUR do výzkumu a vývoje určeného ke snížení dopadu letectví na životní prostředí . Rozsáhlý dlouhodobý program EU, vedoucí k demonstracím vyvinutých technologií (tj. úroveň připravenosti špičkové technologie), ovlivní velikost soukromých investic v oblasti výzkumu a vývoje do programů vývoje výrobků. Očekává se, že hodnota výzkumu a vývoje financovaného průmyslem, který se v letech 2010–2030 v EU zaměří na vývoj nových výrobků začleňujících technologie Čistého nebe, bude činit asi 100 miliard EUR. Čisté nebe rovněž podnítí a zaměří národní vládní programy leteckého výzkumu na řešení problémů životního prostředí. Cyklická povaha předmětného odvětví znamená, že se základní úroveň pro posouzení dopadu Čistého nebe rok od roku podstatně liší, zatímco program výzkumu a vývoje zaměřený na inovační technologii má přirozeně stabilnější charakter. Doplňkovost je nakonec možné také měřit podle přímého přínosu k celkové „přidané hodnotě“ pro EU, plynoucí z vývoje a využití podporovaných technologií iniciativou Čisté nebe. Odhaduje se, že přímý přínos Čistého nebe dosáhne částky asi 160 miliard EUR, v porovnání s 800 miliony EUR veřejných prostředků, které mají být na program vynaloženy. 5.1.3. Rizika spojená s Čistým nebem Byly zvažovány různé scénáře: - Jednotlivé ITD nedosáhnou v plném rozsahu svých cílů: i když to není možné vyloučit, mohou být stanovené cíle stejně tak překročeny, protože propojení mezi různými ITD zvyšuje celkovou odolnost Čistého nebe. - Cílů nebude vůbec dosaženo: propojení ITD je zárukou úspěchu. - Sdružení STI selže (např. kvůli odstoupení klíčových partnerů): vzhledem k vysoké úrovni závazku už teď vyhlášeného jednotlivými vedoucími společnostmi ITD je tento scénář naprosto nepravděpodobný. Všechny zapojené společností se budou snažit využít své investice rychle a efektivně. Přesto je zde určitá záruka v tom, že každou ITD vedou společně dva členové. Vcelku se zdá, že řízení a mechanismy vnitřní a vnější kontroly zaručí, že nápravná opatření by mohla být uskutečněna rychle, jestliže a když to bude nezbytné. 6. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ Vnitřní hodnocení provádí řídicí struktura Čistého nebe. Řídicí výbor ITD řídí, sleduje a hodnotí práci účastníků integrovaných demonstrací technologie. Tento výbor podává zprávy řediteli při hodnocení práce ITD. Strategické hodnocení uskutečňuje výkonná rada složená ze zástupců Evropské komise a hlavních členů Čistého nebe působících v odvětví letectví. K dvěma hlavním externím hodnotícím orgánům patří výbor programu doprava a skupina zástupců národních států. Hlavním úkolem této skupiny je sledovat průběh projektu v porovnání s původními cíli. ACARE se bude zaměřovat zejména na pokrok u strategických výzkumných programů, s nimiž se shodují cíle Čistého nebe. Navíc se předpokládá, že společnému podniku bude poskytovat podporu ve všech vědeckých, technických, řídicích a administrativních záležitostech poradní výbor . Tento výbor bude vytvořen z nezávislých odborníků, včetně pracovníků regulačních orgánů. 7. MěřENÍ POKROKU Posuzování technického pokroku předpokládá hodnocení, do jaké míry je projekt v souladu se svými stanovenými cíli. Hmotnými výstupy iniciativy Čisté nebe budou v plném měřítku provedené technologické demonstrátory. Nejdůležitějším nástrojem pro měření pokroku je systém vyhodnocování technologie, který zajišťuje soudržnost technické spolupráce mezi ITD. Bude měřit práci v rámci všech šesti ITD v porovnání s plánem technického projektu a cílem ACARE, a zajistí tak soulad mezi činnostmi ITD a umožní podrobné hodnocení environmentálních přínosů. Podrobné dílčí technické cíle budou měřeny na úrovni řídicího výboru ITD a ředitelství STI, v němž je za každý ze šesti ITD odpovědný referent. Výsledky analýzy pokroku na vyšší úrovni budou hodnoceny na půdě výkonné rady a prostřednictvím Evropské komise budou sdíleny s externími hodnotícími orgány. Manažerské sledování provádějí řídicí orgány Čistého nebe: řídicí výbory jednotlivých ITD, ředitelství a správní rada. Tyto orgány také odpovídají za administrativní a manažerské sledování projektu na základě analýzy zpráv od nižších úrovní řízení a měření pokroku ve srovnání s podrobným plánem projektu. Zákonným zástupcem projektu bude ředitel/ředitelka. Se svým personálem bude od ITD shromažďovat veškeré příslušné informace a připravovat většinu zpráv. Bude přímo podřízen/podřízena výkonné radě. Skupina zástupců národních států a poradní výbor mohou průběžně sledovat finanční a administrativní cíle Čistého nebe. Finanční prostředky získané od Komise se vynakládají v souladu s veřejným zájmem; tato zásada je posílena právem veta Komise u záležitostí strategického významu. Bude zajištěno spravedlivé zastoupení. Postup uplatňovaný při výzvě k předkládání návrhů je jasný a ukazuje, že skutečný výběr bude transparentní a vyhovující pro všechny zúčastněné strany. Zaručuje, že společnosti, které dosud nejsou součástí dodavatelského řetězce, budou mít stejné možnosti, pokud budou mít schopnosti užitečné pro projekt. Příspěvky ve formě věcného plnění budou oceňovány podle těchto zásad: - Celkový přístup založený na pracovních postupech sedmého rámcového programu, vyhodnocený na úrovni přezkumu. - Jako návod slouží prováděcí pravidla finančních nařízení. - Na další položky se vztahují mezinárodní účetní standardy. - Hodnocení příspěvků se provádí v souladu s obvyklými postupy zakládajících partnerů z odvětví. - Ověřování prostřednictvím nezávislého auditora. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace. [2] SEK(88) 1882. [3] {KOM(2005) 488} „Více výzkumu a inovací – investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti – společný přístup“ – hodnocení dopadů. [4] Rozhodnutí Rady č. 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013). [5] SRA-2 (Strategické výzkumné programy-2), s. 17 [6] Definice selhání trhu viz SEK(2005) 800, s. 11. [7] Viz KOM(2007) 2, s. 2. [8] Evropský parlament a Rada na jaře 2005 znovu uvedly, že cílem EU je omezit růst globální teploty na maximálně 2° Celsia (cíl 2° Celsia). [9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, viz též oddíl 5 KOM(2005) 35. [10] Hodnocení společenských nákladů na uhlík – Metodické přístupy pro odhady společenských nákladů na uhlík při posuzování politiky“, Zpráva AEA Technology pro DEFRA (vláda Spojeného království), prosinec 2005.