Uvedený rámec by také zvýšil přeshraniční toky kapitálu a investic. Tím by přispěl k unii kapitálových trhů, a zvláště k další aktivaci kapacity úvěrových institucí pro podporu širší ekonomiky. Zajistil by zejména, aby měly banky k dispozici široké spektrum bezpečných a efektivních nástrojů financování.

Rozvoj krytých dluhopisů na jednotném trhu je nevyrovnaný; v některých členských státech jsou velmi důležité, v jiných takový význam nemají. Kromě toho jsou pouze částečně upraveny v právu Unie. Vzhledem k jejich nižším rizikům se jim sice dostává v různých ohledech preferenčního obezřetnostního a regulatorního zacházení (např. banky, jež do nich investují, nemusí vytvářet tak velký regulatorní kapitál, jako když investují do jiných aktiv), ale právo Unie komplexně neřeší otázku, co se má za krytý dluhopis považovat. Místo toho se preferenční zacházení přiznává krytým dluhopisům podle definice ve směrnici 2009/65/ES. Tato definice však byla vypracována za zvláštním účelem – omezit, do čeho mohou investovat subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) – a nevyhovuje širším cílům politiky unie kapitálových trhů.

Podpůrný rámec pro kryté dluhopisy na úrovni EU by podpořil jejich používání jako stabilního a nákladově efektivního zdroje financování pro úvěrové instituce, zejména v oblastech s méně rozvinutými trhy, s cílem přispět k financování reálné ekonomiky v souladu s cíli unie kapitálových trhů. Tento rámec by také poskytl investorům širší a bezpečnější škálu investičních příležitostí a pomohl by zachovat finanční stabilitu. Členské státy budou muset tato pravidla provést a zajistit, aby vnitrostátní rámce pro kryté dluhopisy odpovídaly požadavkům založeným na zásadách dle tohoto návrhu. Všechny kryté dluhopisy v celé Evropě tudíž budou muset splňovat minimální požadavky na harmonizaci podle tohoto návrhu.

Dalším důležitým cílem Komise v oblasti finančních trhů je zajistit, aby kapitálové požadavky na banky odpovídaly rizikům spojeným s aktivy v jejich rozvahách. V souladu s tím požadavky CRR zajišťují, aby s krytými dluhopisy, jimž bylo přiznáno nejvíce preferenční zacházení, byla spojena jednotně vysoká úroveň ochrany investorů. Jelikož však právo Unie komplexně neřeší otázku, co má být považováno za krytý dluhopis (viz výše), je nutná harmonizace zajišťující, aby měly kryté dluhopisy v celé Unii podobné strukturální vlastnosti, díky nimž budou odpovídat příslušným obezřetnostním požadavkům. Harmonizace krytých dluhopisů je tedy v souladu s cílem finanční stability, který Komise sleduje v rámci své regulace finančních trhů.

Orgán EBA v prosinci 2016 reagoval vydáním zprávy EBA Report on covered bonds — recommendations on harmonisation of covered bond frameworks in the EU [Zpráva orgánu EBA o krytých dluhopisech – doporučení k harmonizaci rámců pro kryté dluhopisy v EU]. Tato zpráva obsahuje komplexní analýzu vývoje v oblasti regulace týkajícího se rámců pro kryté dluhopisy v jednotlivých členských státech se zvláštním důrazem na míru souladu s osvědčenými postupy identifikovanými v předchozí zprávě. Na základě výsledků této analýzy vyzval orgán EBA k přijetí legislativního opatření za účelem harmonizace krytých dluhopisů na úrovni Unie.

v) komplexnější vysvětlení efektu přenosu (pass-through effect) posuzovaného ve finanční literatuře; a

vi) tabulka zobrazující vazby mezi sledováním a referenčními přínosy.

Komise zvážila řadu možností politiky pro rozvoj trhů s krytými dluhopisy a řešení problémů v obezřetnostní oblasti. Tyto varianty se liší z hlediska míry harmonizace – od absence právních předpisů až po plnou harmonizaci:

·základní scénář: žádná opatření,

·varianta 1: bez právních předpisů,

·varianta 2: minimální harmonizace založená na vnitrostátních režimech,

·varianta 3: plná harmonizace nahrazující vnitrostátní režimy a

·varianta 4: „29. režim“ fungující souběžně s vnitrostátními režimy.

Varianta 1 (bez právních předpisů) byla považována za neúčinnou z hlediska dosažení cílů, protože neexistuje záruka, že by se členské státy řídily osvědčenými postupy. Varianta 3 (plná harmonizace) by pravděpodobně vedla k dosažení cílů, ale mohla by narušit stávající dobře fungující trhy. Účinnost varianty 4 („29. režim“, tedy plně integrovaný režim, který by mohli emitenti dobrovolně využívat jako alternativu k vnitrostátním právním předpisům o krytých dluhopisech a který by nevyžadoval změny platných vnitrostátních předpisů) závisí na jejím přijetí daným odvětvím. Z konzultací vyplývá, že by k tomuto přijetí pravděpodobně nedošlo, což by snížilo šanci na dosažení stanovených cílů. Souběžný režim by také přispěl k dalšímu roztříštění a zdvojování nákladů.

Zvolenou variantou je varianta 2 (minimální harmonizace založená na vnitrostátních režimech). Tato varianta staví na doporučeních uvedených ve zprávě orgánu EBA z roku 2016 s několika omezenými odchylkami (v souladu s důraznými výzvami zúčastněných stran v rámci konzultací jsou některá ustanovení méně podrobná, než doporučuje zpráva, aby existoval větší prostor pro ochranu stávajících dobře fungujících vnitrostátních systémů). Tyto odchylky nemají vliv na hlavní strukturální vlastnosti krytých dluhopisů ani na dohled nad nimi. Zvolená možnost dosahuje většiny cílů iniciativy za přiměřených nákladů. Vyvažuje také flexibilitu nutnou pro zohlednění specifik členských států s jednotností nezbytnou k zajištění soudržnosti na úrovni Unie. Bude pravděpodobně nejúčinnější z hlediska dosažení cílů a současně bude efektivní a bude minimalizovat narušení a náklady na přechod. Jde také o jednu z ambicióznějších variant z hlediska regulace, která má současně největší podporu ze strany zúčastněných stran.

Realizace této varianty by podnítila rozvoj trhů s krytými dluhopisy tam, kde neexistují nebo jsou nedostatečně rozvinuté. Snížila by také náklady emitentů na financování, přispěla k diverzifikaci investorské základny, usnadnila přeshraniční investice a přilákala investory ze zemí mimo EU. Celkově by vedla k poklesu výpůjčních nákladů.

Upřednostňovaná varianta by řešila obezřetnostní problémy, mimo jiné ve vztahu k inovacím trhu, a zajistila obezřetnostní přínos v podobě uvedení strukturálních vlastností produktu do souladu s preferenčním obezřetnostním zacházením na úrovni Unie. Posílila by ochranu investorů a její vlastnosti v oblasti úvěrového posílení by omezily jejich náklady náležité péče (due diligence).

Očekává se, že jednorázové a opakující se přímé administrativní náklady v rámci upřednostňované varianty vzrostou pro emitenty v jurisdikcích s nízkými náklady (viz posouzení dopadů). Náklady by vzrostly také orgánům dohledu. Současně by měli emitenti prospěch z nižších nákladů na financování, a občané by si tudíž mohli půjčovat s nižšími náklady. Pro investory by se náklady nezvýšily vzhledem k nižším nákladům náležité péče.

•Účelnost právních předpisů a zjednodušení

Cílem balíčku pro kryté dluhopisy, a zejména této směrnice, je harmonizovat oblast, která je v současnosti upravena především na vnitrostátní úrovni. Minimální harmonizace ve směrnici povede k zjednodušení z hlediska základního sladění hlavních prvků vnitrostátních režimů.

•Základní práva

EU se zavazuje dodržovat vysokou úroveň ochrany základních práv. V této souvislosti se nepředpokládá přímý dopad návrhu na tato práva uvedená v Listině základních práv Evropské unie.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY