Porovnání proměnných jednotlivých údajů (skupina druhů, zbarvení plodu, období sklizně, věk, hustota) v křížové tabulce má dvojí dopad. Zaprvé členské státy musejí používat velmi vysoké frekvence sběru dat. U států, v nichž není zavedena evidence ovocných sadů, byla průměrná frekvence sběru dat velmi vysoká – 54 %. Z toho důvodu muselo pět z těchto členských států uspořádat sčítání za účelem provedení sběru dat o ovocných sadech. Zadruhé podrobné členění údajů vede k nákladnému a časově náročnému sběru dat. Průměrné náklady na sběr dat o ovocných sadech (za referenční rok) představují přibližně 220 000 EUR na členský stát; pohybují se v rozmezí od 2 500 EUR do 900 000 EUR. Vstupy práce na statistických úřadech se pohybují od 0,1 ekvivalentu plného pracovního úvazku (FTE) do 6,2 FTE. Velmi široké vzorky a dlouhé dotazníky vyžadující řadu měření ploch pak představují velké břemeno pro respondenty.

Rozsáhlé investice provedené na národní úrovni do shromáždění velmi podrobných dat bohužel uživatelům dat nepřináší plný užitek, jelikož z důvodu statistické důvěrnosti nelze některá data zveřejnit.

Skupiny druhů popsané v příloze I nařízení, zejména co se týče jablek a hrušek, neodrážejí správné rozložení skupin druhů v rámci EU. U stolních jablek je 34 % plochy zařazeno do skupiny „Ostatní“, u hrušek je tato hodnota 18 %. Problém je ještě mnohem větší v severních a východních částech Evropy, kde jsou v některých členských státech téměř všechny sady zařazeny do skupiny „Ostatní“.

Je velmi obtížné přistoupit k dobrovolnému sběru dat o jabloních, hrušních a broskvoních, které byly vysazeny k průmyslovému zpracování, jelikož v mnoha případech je každoroční rozhodnutí zemědělců – zda prodají ovoce na spotřebu, či na průmyslové zpracování – dáno počasím, podmínkami na trhu a aspekty jakosti spíše než odrůdou ovocného stromu.

2.1.2 Shromážděná data o vinicích

V čl. 3 odst. 4 nařízení se stanoví, že údaje o vinné révě pro účely jiné, než je produkce stolních hroznů (příloha II nařízení), „se předkládají na základě údajů dostupných v registru vinic zavedeném v souladu s článkem 185a nařízení (ES) č. 1234/2007 pro všechny podniky zahrnuté v tomto registru podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 436/2009“. Povinné propojení registru vinic a shromažďování dat o vinicích stanovené v nařízení bylo zdrojem komplikací v některých členských státech, jelikož registry nejsou často aktualizované či neobsahují všechny proměnné uvedené v nařízení. Z pohledu Kodexu evropské statistiky se jeví rovněž problematická povinnost používat registr jako jediný zdroj údajů. Článek 6.2 totiž uvádí, že by výběr statistických zdrojů měl být založen na statistických rozvahách, a článek 12.1 vyžaduje, aby byla zdrojová data pravidelně posuzována a ověřována.

2.2 Potřeby uživatelů

Konzultace s politicky odpovědnými generálními ředitelstvími potvrdily, že i nadále musí být Komise přesně informována o potenciálu ovocných sadů produkovat určité druhy trvalých kultur na území EU. V zájmu zajištění náležitého řízení společné zemědělské politiky Komise požaduje pravidelné poskytování údajů týkajících se trvalých kultur. Nicméně kontrola dat prokázala, že mohou být provedena významná opatření, jež napomohou snížit břímě respondentů, zejména co se týče shromažďování údajů týkajících se ovocných sadů.



Pro potřeby monitorování politik tak již není potřeba níže uvedených proměnných, které tvoří součást strukturálních statistických údajů:

•skupiny druhů pro jabloně a hrušně,

•zbarvení plodů u broskví, nektarinek a stolních hroznů a

•čas sklizně broskví, nektarinek, meruněk, pomerančů a malých citrusových plodů.

Nadto již není potřeba vnášet údaje o věku a hustotě do křížové tabulky, tyto údaje lze shromažďovat odděleně. Údaje mohou být shromažďovány v intervalu 6 až 7 let, jelikož struktura ovocných sadů a vinic zůstává relativně stejná. Tento sběr údajů měly v souladu s nařízením provést členské státy, na jejichž území je pěstována vinná réva na ploše min. 500 ha. Co se týče ovocných sadů, prahová hodnota byla stanovena na 1 000 ha na národní úrovni pro jakýkoliv druh ovocného stromu. Pro účely sjednocení prahových hodnot s ostatními opatřeními a registry ve vinařství by měla prahová hodnota vinic na pěstování vinné révy taktéž představovat 1 000 ha.

Pro účely politiky je třeba, aby údaje lépe zohledňovaly regionální oblasti. V souladu s nařízením byly údaje o ovocných stromech shromažďovány na úrovni NUTS 1 a údaje o vinicích určených k výrobě vína na úrovni NUTS 2. Jelikož jsou tato shromážděná data potřebná pro analýzu regionálního potenciálu ovocných sadů a vinic, a to jak v rámci řízení trhu, tak pro případ krize, měly by být veškeré strukturální údaje týkající se ovocných sadů a vinic shromažďovány na úrovni NUTS 2.

3. EVROPSKÁ STRATEGIE PRO ZEMĚDĚLSKOU STATISTIKU DO ROKU 2020 A NOVÁ GENERACE ZEMĚDĚSKÝCH STATISTIK: DŮSLEDKY PRO NAŘÍZENÍ (EU) č. 1337/2011

Od roku 2014 Eurostat ve spolupráci s uživateli dat (nejčastěji s dalšími útvary Komise a institucemi EU) a s národními statistickými úřady intenzivně pracoval na „Strategii pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období“. Cílem této strategie pro zemědělskou statistiku je

·účinně vytvářet statistiky, které odpovídají potřebám uživatelů,

·významně nezvyšovat zátěž respondentů a statistických systémů a umožňovat lepší přístupnost statistik,

·zlepšovat celistvost dílčích oblastí zemědělské statistiky,