CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 18.10.2004 
KOM(2004) 674 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních p ředpisů 
  
{SEC(2004) 1251} 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních p ředpisů 
(Text s významem pro EHP) 
1. S HRNUTÍ  
Normalizace je nedílnou sou částí politik Rady a Komise k provád ění „tvorby lepších 
právních p ředpisů“, ke zvýšení konkurenceschopnosti podnik ů a k odstran ění překážek 
obchodu na mezinárodní úrovni.  To potvrdil Evropský parlament v roce 19991 a Rada ve 
svém usnesení ze dne 28. října 19992 a ve svých záv ěrech ze dne 1. b řezna 20023 o úloze 
normalizace v Evrop ě. Zároveň Rada Komisi vyzvala, aby p řezkoumala cíle, oblast 
působnosti a pot řeby politiky evropské normalizace.  Komise tuto výzvu p řijala, provedla 
analýzu sou časné situace a stanovila klí čové oblasti, ve kterých je možné a nutné dále zlepšit 
evropský systém pro normalizaci a nástroje, které má politika evropské normalizace 
k dispozici. Výsledky této analýzy jsou obsaže ny ve dvou dokumentech. Prvním z nich je toto 
sdělení, které podtrhuje rostoucí význam normalizace p ři podpoře politik EU. Druhý 
dokument, pracovní dokument útvar ů Komise, který se zabývá problémy evropské 
normalizace, se zam ěřuje na analýzu problém ů, před nimiž evropská normalizace stojí 
vzhledem k neustále se m ěnícímu hospodá řství, a má uvést doporu čení, jak se s t ěmito 
problémy co nejlépe vyrovnat. 
Přezkum ukázal, že stávající syst ém pro normalizaci v Evrop ě, který je v zásad ě 
stanoven ve sm ěrnici 98/344, splnil, co se od n ěho očekávalo. Ukázalo se, že evropská 
normalizace je úsp ěšným nástrojem pro dokon čení jednotného trhu pro zboží. 
Nicméně existuje prostor ke zlepšování, které se týká všech subjekt ů zainteresovaných 
na evropské normalizaci, po čínaje samotnou Evropskou komisí, evropskými 
normaliza čními orgány, národními normaliza čními orgány, vnitrostátními orgány, 
podniky až po nevládní organizace,  které se o normalizaci zajímají. 
– Evropská normalizace významn ě přispěla k fungování právních p ředpisů 
o jednotném trhu. Od roku 1998 bylo vypracováno a provedeno p řibližně 
20 nových právních p ředpisů a projekt ů, ve kterých hrají normy podp ůrnou úlohu. 
Týkají se zejména informa čních a komunika čních technologií (IKT), životního 
prostředí a ochrany spot řebitelů. Proto se lze domnívat , že pomocí nového p řístupu 
nebo i mimo n ěj by se mohlo využití norem pro podporu právních p ředpisů dále 
rozšířit na nové oblasti evropské legislativy.  Komise bude v souladu se svým 
závazkem k tvorb ě lepších právních p ředpisů i nadále prosazovat širší využívání 
                                                 
1 Usnesení ke zpráv ě Komise Rad ě a Evropskému parlamentu – Ú činnost a odpov ědnost v evropské 
normalizaci v rámci nového p řístupu, Úř. věst. C 150 ze dne 28.5.1999. 
2 Usnesení Rady ze dne 28. října 1999 o úloze normalizace v Evrop ě (Úř. věst. C 141 ze dne 19.5.2000). 
3 Záv ěry Rady k normalizaci ze dne 1.3.2002 (Ú ř. věst. C 66 ze dne 15.3.2002). 
4 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34 o postupu p ři poskytování informací v oblasti norem 
a technických p ředpisů, Úř. věst. L 204 ze dne 21.7.1998, ve zn ění směrnice Evropského parlamentu 
a Rady 98/48, Ú ř. věst. L 217 ze dne 5.8.1998. 
 
CS 3   CS norem na podporu právních p ředpisů. Evropská normalizace m ůže hrát významnou 
úlohu při zvyšování konkurencescho pnosti evropských podnik ů. To znamená, že 
dobrovolný evropský systém pro normalizaci vyvíjí činnost ve všech oblastech, které 
jsou důležité pro správné fungování vnit řního trhu nad rám ec jednotného trhu pro 
zboží, tedy nap ř. pro služby, IKT, ochranu spot řebitelů a životního prost ředí. 
– V této souvislosti však  evropská normalizace musí náležit ě reagovat na pot řeby 
trhu, zejména na pot řeby průmyslu. Komise si je v ědoma určité kritiky, co se tý če 
účinnosti a rychlosti procesu vypracová vání norem, zejména v oblasti nových 
technologií nap ř. IKT, ve kterých je rychlý rozvoj normalizace nezbytný, aby se 
vyhovělo požadavk ům rychle se m ěnících tržních podmínek. Specifikace 
vypracované pr ůmyslovými fóry a konsorcii hrají stále významn ější úlohu, zejména 
na mezinárodni úrovni. Komise se domnívá, že existu je nesmírný potenciál ke 
zlepšení efektivnosti a ú činnosti evropského systému pro normalizaci a jeho 
mechanism ů, aby se uspokojily pot řeby trhu i pot řeby podnik ů za neustále se 
měnících podmínek. S ohledem na skute čnost, že evropská normalizace je nezávislá 
a je určována hospodá řskými zájmy, se evropské normaliza ční orgány 
a zainteresované subjekty vyzývají, aby ov ěřily, zda jejich pracovní metody, postupy 
a politiky dostate čně odrážejí pot řeby zainteresovaných subjekt ů, co se tý če lepší 
odezvy na sou časné požadavky trhu.  
– Jako příspěvek ze strany EU k posílení normalizace v rámci politik EU je v zájmu 
zajištění účinné úlohy normalizace  nutno podrobit institucionální rámec celkové 
revizi . To zahrnuje vytvo ření právního základu pr o financování evropské 
normalizace a revizi části týkající se norem ve sm ěrnici 98/34 o postupu p ři 
poskytování informací v oblasti norem a technických p ředpisů. 
– Komise bude ve spolupráci s evropskými normaliza čními orgány i nadále 
podněcovat vypracovávání mezinár odních norem ze strany p říslušných 
mezinárodních normaliza čních orgán ů a podporovat jejich používání. Existující 
mezinárodní normy by m ěly být, je-li to možné, jednotn ě provedeny evropskými 
normaliza čními orgány a m ěly by se použít jako základ pro právní p ředpisy 
Společenství.   
– Komise se domnívá, že evropský systém pro normalizaci a jeho úsp ěchy by se 
mohly mimo EU ješt ě více zviditelnit s cílem představit výhody modelu evropské 
harmonizace, a to zejména novým „soused ům” EU po rozší ření. V nedávném sd ělení 
o evropské politice sousedství5 Komise v této souvislosti výslovn ě zdůraznila 
význam posuzování shody a norma lizace. Dále je nutno vytvo řit více synergií 
prostřednictvím v ětší spolupráce mezi evropskými normaliza čními orgány, jejich 
národními členy, Komisí a členskými státy, aby se evropská normalizace více 
zviditelnila mimo Evropu6. 
                                                 
5 KOM (2004) 373 v kone čném znění 
6 Viz pracovní dokument útvar ů Komise o problémech evropské normalizace 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm  (bude zve řejněn). 
 
CS 4   CS 2. N OVÉ OBLASTI POLITIK P ŘÍSTUPNÉ NORMÁM  
2.1 Nové právní p ředpisy a nové legislativní iniciativy 
Evropská normalizace se p ři podpoře legislativy „nového p řístupu“ ukázala být 
úspěšným a nezbytným nástrojem pro dokon čení jednotného trhu pro zboží. V závěrech 
ze dne 1. b řezna 2002 k evropské normalizaci Rada tento úsp ěch potvrdila. Zárove ň požádala 
Komisi, aby prov ěřila, zda by podpora, kterou evropské normy poskytují evropské 
legislativ ě, mohla být rozší řena na nové oblasti politik ješt ě nad rámec právních 
předpisů v oblasti jednotného trhu. 
V této souvislosti je t řeba zdůraznit, že se „nový p řístup” osv ědčil jako specifický model 
legislativy, pomocí n ěhož lze p řiměřeně sloučit veřejný zájem (tj. ochrana ve řejného zdraví 
a bezpečnosti, ochrana spot řebitelů a životního prost ředí) i zájem soukromých podnik ů 
na vytváření norem odpovídajících nejnov ějším poznatk ům v dané oblasti. Uvedený p řístup 
umožňuje pružn ější a mén ě přísné formy legislativy v oblast ech, ve kterých by jinak musel 
být každý detail ur čen samotným legislativním aktem. 
Již ve své prozatímní zpráv ě Radě a Evropskému parlamentu o opat řeních přijatých na 
základě usnesení o evropské normalizaci p řijatých Radou a Evropským parlamentem 
v roce 19997 Komise informovala o svých aktivitách zam ěřených na širší využívání norem 
k podpoře svých právních p ředpisů a politik. Od další žádosti Rady z b řezna 2002, aby se 
v tomto p řístupu pokra čovalo, a v souvislosti s pot řebou zjednodušit právní p ředpisy 
s ohledem na rozší ření Evropské unie a s činnostmi navrženými k aktualizaci 
a zjednodušení „acquis”8 bylo širokou škálou inicia tiv v oblasti právních p ředpisů a politik 
Společenství dosaženo dalšího pokroku. Tyto oblasti se v souladu s politikou Komise pro 
tvorbu lepších právních p ředpisů9 týkají IKT, služeb, dopravy, ochrany spot řebitelů 
a životního prost ředí. 
Proto je nanejvýš žádoucí rozší řit využívání norem v oblastech právních p ředpisů 
Společenství nad rámec jednotného trhu, p řičemž je samoz řejmě nutno zohlednit 
specifičnost dotčených oblastí v souladu s návrhy Komise týkajícími se správy v ěcích 
veřejných a tvorby lepších právních p ředpisů. 
2.2 Normalizace na podporu konkurenceschopnosti pr ůmyslu  
Přínosy evropské normalizace zdaleka p řesahují podporu evropských právních 
předpisů. Rozvoj dobrovolných norem zainteresovanými subjekty m ůže vytvořit přidanou 
hodnotu a zvýšit konkurenceschopnost10. Normy byly odedávna nedílnou sou části tržního 
systému a hrály klí čovou úlohu p ři zvyšování bohatství národ ů. Normy mají tendenci 
zvyšovat hospodá řskou sout ěž a umož ňují snižovat náklady na výrobu a prodej, z čehož 
těží ekonomiky jako celek . Normy snižují r ůznorodost, zajiš ťují interoperabilitu, udržují 
                                                 
7 Pro více informací viz KOM (2001) 527 v kone čném znění, s. 9 a násl. 
8 KOM (2003) 71 
9 Zpráva Komise o evropské správ ě věcích veřejných, prosinec 2002, KOM (2002) 705 v kone čném 
znění. Jako d ůsledek politiky pro tvorbu lepších právních p ředpisů se Komise zavázala systemati čtěji 
provádět hodnocení dopadu u d ůležitých legislativních projekt ů. V této souvislosti je nutno zvážit 
alternativy a nejmén ě striktní řešení. Jedním z prost ředků je odkaz na dobrovolné normy. 
10 Jak uvádí nap ř. studie vydaná rakouským normaliza čním orgánem ON (Der Nutzen der Normung für 
Unternehmen und Volkswirtschaft, s. 20). V Rakousku p ředstavoval p řínos normalizace 1,74 miliard €, 
zatímco náklady činily 43 milion ů €. Přínos byl tedy 40krát vyšší než náklady. 
 
CS 5   CS jakost a poskytují informace. V nedávné studii vydané jedním z p ředních národních 
normaliza čních orgán ů se tvrdí, že v Evrop ě přidává normalizace k hodnot ě hrubého 
domácího produktu p řibližně 1 %11. Poukazuje se rovn ěž na to, že p řidaná hodnota vytvo řená 
normalizací je p řinejmenším stejn ě důležitá jako hodnota, kterou vytvo ří patenty. To 
potvrzuje to, pro č je normalizace pro evropské politiky tak d ůležitá. Komise si je těchto 
skutečností dob ře vědoma, a proto začlenila využívání norem do r ůzných dokument ů, 
které souvisejí s jejími politikami. 
2.2.1 Zlepšení vnit řního trhu pro zboží a služby 
Ve své strategii vnit řního trhu pro období 2003–200612 vypracovala Komise desetibodový 
plán zam ěřený na zlepšení fungování vnit řního trhu. Ke zvláštním prioritám patří zlepšení 
volného pohybu zboží a zajišt ění toho, aby se volný pohyb služeb stal skute čností.  
Odvětví služeb  (např. služby podnik ům, doprava, energie, telekomunikace, cestovní ruch 
a volný čas) má v tržním hospodá řství Evropské unie na celkové zam ěstnanosti vysoký podíl 
(70 % celkové zam ěstnanosti p řipadá na tržní služby)13. Nicméně dostupnost dobrovolných 
norem v oblasti služeb zna čně zaostává za hospodá řským významem a potenciálem této 
oblasti14. Evropské normy jsou uznávány jako jedno z opat ření, které m ůže zlepšit obchod se 
službami v rámci EU a posílit konkurencesch opnost. V souladu s tím Komise požádala 
evropské normaliza ční orgány, aby vytvo řily program s cílem stanovit spole čně se 
zainteresovanými subjekty prioritní oblasti  pro evropskou normalizaci a zahájit dynamický 
proces stanovování norem na evropské úrovni. 
Komise navíc s lítostí konstatuje, že navzdory existenci pozoruhodného spole čného souboru 
norem jsou stále systémy certifikace a vnitrostátní zna čky jakosti rozt říštěné. Výrobci, kte ří 
chtějí uvést své výrobky na trh EU, proto často cítí pot řebu prokázat shodu svých výrobk ů 
připojením p říslušné vnitrostátní certifika ční značky. Mimo řádným krokem vp řed by bylo 
zejména, kdyby bylo možné spoléhat na spole čný evropský systém hlavních zna ček, aby se 
poskytl dobrovolný základ pro dod ržování nepovinných norem. Evropské normaliza ční 
orgány, jejich členové v jednotlivých státech, členské státy a zainteresované osoby se 
vyzývají, aby hledali řešení k tomu, jak by bylo možno zlepšit p řístup v této oblasti.  
2.2.2 Inovace Normy hrají d ůležitou úlohu také pro inovace, a tak ovliv ňují rozhodování podnik ů 
o investicích na výzkum a vývoj. Jakožto zdroj nejaktuáln ějších technických poznatk ů 
rozšiřují normy v ědomostní základnu hospodá řství a mohou nové technologie a výsledky 
výzkumu harmonicky za členit do procesu navrhování a vývoje nových výrobk ů a služeb. 
Coby tržní nástroj pomáhají normy podnik ům vytvořit společný obchodní jazyk. Vynikajícím 
příkladem je systém GSM („Global System  for Mobile Communications”), který  vytvořil 
mezinárodní trh pro mobilní komunikace a je hn ací silou rozvoje mnoha mobilních aplikací. 
Podobným zp ůsobem poskytují evropské a mezinárodní normy podporu v p řípadě nové 
                                                
 
11 Economic benefits of standardisation (Ekonomické p řínosy normalizace), vydal DIN (N ěmecký ústav 
pro normalizaci), 2000. ISBN 3-410- 1486- 4. 
12 Sd ělení Komise: strategie vnit řního trhu – priority pro období 2003–2006, KOM (2003) 238 
v konečném znění. 
13 Tržní služby zahrnují veškeré služby krom ě služeb, které poskytují orgány ve řejné správy. 
14 V této souvislosti viz Standards in the Service Sectors (Normy v odv ětví služeb), Fraunhofer-Institut für 
Systemtechnik und Innovationsforschung, duben 2003, s. 1, 2. 
 
CS 6   CS infrastruktury družicové navigace „Galileo” , a to nejen p ři její realizaci, ale rovn ěž při 
jejím využívání ve velké škále aplikací. Hladký vstup za řízení a služeb Galileo na globální trh 
závisí na co nejširším p řijetí souvisejících norem. Perinor mativní výzkum (výzkum, který má 
poskytnout normám v ědecký základ) p řispívá k podnikatelskému prost ředí, které napomáhá 
investicím do výzkumu a vývoje a inovací. Proto je d ůležité posílit vazb u mezi výzkumnými 
činnostmi a normalizací s cílem optimalizovat p řínos pro normalizaci.  
2.2.3 Normalizace a IKT/IT 
Normy pomáhají vytvá řet a zajiš ťovat interoperabilitu, a jsou tudíž jedním z činitelů, 
který brání fragmentaci trh ů. To je zvláš ť důležité na rychle se vyvíjejí cích trzích s neustále se 
měnícími technologiemi, zejména v oblasti IK T. Zde se trh v posledním desetiletí zásadn ě 
a trvale m ěnil. Liberalizace tohoto trhu p řinesla konkurenci mezi odv ětvími. Jednolitý sv ět 
minulosti byl nahrazen r ůznorodým technologickým rozvojem.  
Došlo k významnému posunu od technického vybavení sm ěrem k programovému vybavení. 
To znamená posun od tradi čních forem normalizace sm ěrem k produkt ům s krátkými cykly 
vývoje a používání. To vytvá ří paralelní cesty k normám k dos ažení cíle interoperability, 
který je hlavním požadavkem, aby se p ředešlo rozt říštění trhů, a který vyžaduje urychlené 
vypracovávání norem a prosazování tzv. „n ew deliverables“, tj. rychle vytvo řených 
normativních dokument ů pro aktuální pot řebu, které vycházejí z menšího konsensu než 
normy. Krom ě toho se telekomunikace a IT sbližují a trhy se staly globálními, což vede 
k novým tržním strukturám a globálnímu partnerství ve výrobním odv ětví. V důsledku toho 
hrají při vypracovávání norem stále v ětší úlohu konsorcia a fóra, což p ředstavuje výzvu pro 
úlohu a struktury evropských normaliza čních orgán ů a rovněž po zasahování orgán ů veřejné 
správy na úrovni EU. M ěla by se p řezkoumat normalizace na podporu právních p ředpisů 
v odvětví IKT. 
Politika evropské normaliz ace i evropské normaliza ční orgány musejí tyto skute čnosti uznat 
a v úzké spolupráci se zainteresova nými subjekty, a zejména výrobním odv ětvím, přebudovat 
politiky, procesy a organiza ční struktury, aby bylo možné lépe reagovat na zm ěněné tržní 
podmínky. 
2.3 Normalizace na podporu pot řeb společnosti 
2.3.1 Životní prost ředí 
Ve svém sd ělení o integrované výrobkové politice15 Komise poukázala na to, že normy 
mají velký potenciál podporovat trvale udržitelný rozvoj, zahrnující hospodá řské, sociální 
a environmentální aspekty. Uvedla rovn ěž normy jako jeden z nástroj ů, jehož zlepšení by 
mohlo pomoci p ři vytváření rámce pro trvalé ekologick y orientované zlepšování výrobk ů 
během jejich celého životního cyklu. Tv ůrci norem jsou nyní podn ěcováni k tomu, aby brali 
více v úvahu životní prost ředí. V souladu s tím v nedávném sdělení o za členění 
environmentálních aspekt ů do normalizace16 Komise d ůrazně vyzvala všechny subjekty 
                                                 
15 KOM (2003) 302 
16 KOM (2004) 130 v kone čném znění ze dne 25. února 2004 
 
CS 7   CS zainteresované na normalizaci, aby p řijaly trvale udržitelná opat ření k začlenění ochrany 
životního prost ředí do normalizace, což bylo její klí čové poselství17. 
2.3.2 P řístup pro každého 
Normy jsou d ůležitým nástrojem k tomu, aby byly spole čnost a hospodá řství více inklusivní. 
Obyvatelstvo Evropy stárne. V důsledku toho roste trh se zbožím a službami, které 
uspokojují požadavky zdravotn ě postižených a/nebo starších osob. Normalizace má 
potenciál na tuto výzvu reagovat a připravit půdu pro zavedení inovativních moderních 
technologií, kt eré zajistí p řístup pro každého. To však vyžaduje v ětší angažovanost ze strany 
všech zainteresovaných subjekt ů zapojených do tohoto procesu.  
2.3.3 Bezpe čnost 
Normalizace by m ěla hrát významnou úlohu rovn ěž v rámci politik souvisejících 
s bezpečností, bojem proti terorismu a prevencí kriminality s cílem chránit ob čany, 
infrastruktury a služby, které mohou být potenciálními cíli. 
3. G LOBÁLNÍ ROZM ĚR NORMALIZACE  
Hlavní mezinárodní závazky Evrops ké unie v této oblasti jsou vyjád řeny v Dohod ě WTO 
o technických p řekážkách obchodu. Tato dohoda od signatá řů mimo jiné vyžaduje, aby se 
technické p ředpisy a mezinárodní normy  vypracovávaly a provád ěly nediskriminujícím 
způsobem, aniž by se p řitom vytvá řely zbytečné překážky obchodu. Rovn ěž doporučuje, aby 
se při vypracovávání technických p ředpisů používaly, pokud je to  možné, mezinárodní 
normy. 
Komise ve spolupráci s evropskými normaliza čními orgány prosazuje používání 
mezinárodních norem. Ú častní se obchodních dialog ů jako TABD18 a MEBF19, poskytuje 
podporu pro dohody o spolupráci a partnerství mezi evropskými a mezinárodními 
normaliza čními orgány, prosazuje modely regulace p řístupné normám jako Evropská 
hospodářská komise OSN a poskytuje technickou pomoc. Tato opat ření mají evropskému 
průmyslu umožnit p řístup na trhy a zvýšit jeho konkurenceschopnost . 
Má-li však být Společenství  schopno vše uvedené u činit a prokázat efektivnost evropského 
systému, potřebuje siln ější systém pro normalizaci, v četně přiměřené infrastruktury na 
evropské úrovni, který je schopen zajistit, aby m ezinárodní normy, které byly vypracovány 
a provedeny evropskými normami na podporu politik Spole čenství, byly s t ěmito politikami 
v souladu. Takovouto úlohu nem ůže nikdy hrát diverzifikovaný systém založený na mnoha 
konkurujících si národních normaliza čních orgánech. Proto se členské státy, jejich národní 
normaliza ční orgány a zainteresované subjekty vyzývají, aby nadále podporovaly silný 
a soudržný evropský systém pro normalizaci. Zárove ň je nutno, aby evropský pr ůmysl 
a zainteresované subjekty byly pln ě zapojeny do evropské normalizace, tak aby mohly 
být hnací silou na úrovni mezinárodní normalizace.  
                                                 
17 Praktickým d ůsledekem je to, že Komise ud ělila mandát k programování normaliza ční práce v oblasti 
ekologicky orientovaných konstruk čních požadavk ů na výrobky, které používají energii; tento mandát 
evropské normaliza ční organizace p řijaly a očekává se, že práce bude brzy zahájena. 
18 Transatlantický obchodní dialog 
19 Obchodní fórum evropských zemí a zemí sdružených ve skupinu MERCOSUR 
 
CS 8   CS 4. D OPORUČENÍ DALŠÍCH OPAT ŘENÍ 
Konzultace s členskými státy a osobami zainteresovaným i na normalizaci potvrdily názory 
Komise, pokud jde o politiku normalizace. Potvrdily rovn ěž potřebu zlepšení, což vyžaduje 
celou řadu následných opat ření, která jsou blíže vysv ětlena v pracovním dokumentu útvar ů 
Komise o problémech evropské normalizace. Komise provede níže uvedená doporu čení 
týkající se opat ření. Dále vyzývá ev ropské normaliza ční orgány, členské státy a dot čené 
osoby, aby tato opat ření v rámci své oblasti p ůsobnosti provedly. Provedení t ěchto doporu čení 
může vést k dalším akcím, které budou stanoveny v ak čním plánu, jenž Komise vypracuje 
společně s členskými státy a zainteresovanými subjekty. 
Doporučená opatření: 
4.1. Ješt ě více využívat evropskou normalizaci v evropských politikách a právních 
předpisech. 
– Komise je p řesvědčena, že rozší ření využívání norem na podporu evropských 
právních p ředpisů a politik v oblastech p řesahujících rámec jednotného trhu pro 
zboží bylo úsp ěšné. Komise je odhodlána v tomto p řístupu pokra čovat a podporovat 
větší využívání norem ve svých politikách. 
– V této souvislosti je d ůležité zvýšit pov ědomí těch, kteří rozhodují v jednotlivých 
členských státech, pokud jde o výhody evropské normalizace p ři podpoře právních 
předpisů a politik Spole čenství. 
4.2. Zlepšit ú činnost, soudržnost a viditelnost evropské normalizace a jejího 
institucionálního rámce 
– Účinnost:  Je naprosto nezbyt né, aby se evropské normy vypracovávaly v p řiměřeném 
časovém rámci. Evropské normaliza ční orgány musí i nadále výrazn ě zvyšovat svou 
účinnost, aby mohly náležit ě reagovat na pot řeby průmyslu a regulátor ů. To se 
vztahuje také na dostupnost postup ů, pomocí nichž lze lépe uspokojit pot řeby 
konsorcií v rámci evropských normaliza čních orgán ů. Evropské normaliza ční orgány 
by měly zlepšením spolupráce pln ě využít potenciál k synergiím a posílit 
mechanismy koordinace u témat spole čného zájmu.  
– IKT:  Komise bude usilovat o za hájení strategického p řezkumu spole čně s členskými 
státy a zainteresovanými subjekty, který by se zam ěřil na to, jak mohou všichni 
aktéři zapojení do normalizace lépe dostát výzvám týkajícím se odezvy na pot řeby 
společnosti a trhu, a tak poskytnout ú činně vypracované specifikace v odv ětví IT. 
– Účinné zapojení všech dot čených zainteresovaných stran  (nevládní organizace, 
životní prost ředí, spotřebitelé, malé a st řední podniky, ú řady, zástupci podnik ů 
v souladu s podstatou Dohody o technických p řekážkách obchodu) není dosud 
dostatečně zaručeno, a to ani na úrovni evropských normaliza čních orgán ů, ani 
v rámci všech členských stát ů. To je nutno zlepšit. Musíme rovn ěž zvýšit úsilí, aby 
podnikatelé uznali evropskou normaliz aci jako strategický nástroj pro 
konkurenceschopnost a pro jednotné uplat ňování technických právních p ředpisů na 
vnitřním trhu. V tomto ohledu by se m ěl obnovit závazek všech subjekt ů. 
 
CS 9   CS – Posílení institucionálního rámce : Institucionální rámec je v zájmu zajišt ění účinné 
úlohy normalizace nutno podrobit reform ě. To zahrnuje vytvo ření právního základu 
pro financování evropské normalizace a revizi části týkající se norem ve sm ěrnici 
98/34 o postupu p ři poskytování informací v oblasti norem a technických p ředpisů.  
– Finanční realizovatelnost evropské normalizace:  Financování evropské normalizace 
musí být v zásad ě založeno na p říspěvcích stran, které se na  ní podílejí. Vzhledem 
k úloze, kterou evropská normalizace hraje p ři podpoře evropských politik, se 
Komise zavazuje spolufinancovat činnosti v rámci evropské normalizace a evropské 
infrastruktury. Členské státy p řijmou spoluodpov ědnost, co se tý če finanční 
realizovatelnosti evropského systému pr o normalizaci. Financování hlavní 
infrastruktury CEN/CENELEC, které až dosud záviselo výhradn ě na příspěvcích EU 
a ročních příspěvcích národních normaliza čních orgán ů, by se m ělo přezkoumat 
s cílem postavit jej na širším základ ě. Nezbytným p ředpokladem je udržení silné, 
centralizované infrastruktury zast upující evropské zájmy. Komise p ředloží 
legislativní návrh stanovujíc í právní základ pro finan ční podporu evropské 
normalizace – s odkazem na uvedené všechny činnosti a pot řeby – jako nástroje, 
který slouží evropským politikám. 
4.3 Evropská normalizace a problém globalizace 
– Komise bude i nadále prosazovat meziná rodní normy vypracované mezinárodními 
normaliza čními orgány (ISO, IEC, ITU) a podporovat jejich provedení v EU. 
– Pokud jsou mezinárodní normy rozvíjeny a provád ěny do evropských norem na 
podporu evropských politik, musí evropské normaliza ční orgány zajistit, aby tyto 
normy byly v souladu s cíli politik EU. 
– Je nutno posílit úlohu evropské normalizace v mezinárodním kontextu a zviditelnit 
její úspěchy při zlepšování p řístupu na trh a zvyšová ní konkurenceschopnosti. Je 
důležité vyzvat evropský pr ůmysl a dot čené strany, aby obnovily sv ůj závazek 
týkající se evropské normalizace jako hnací  síly mezinárodní normalizace. Je rovn ěž 
vhodné, aby členské státy (s ohledem na rozší ření Unie) potvrdily sv ůj závazek 
týkající se evropské normalizace. Evropské normaliza ční orgány a zainteresované 
subjekty se vyzývají, aby p řijaly konkrétní opat ření ke zviditeln ění.