EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 27.10.2020 COM(2020) 668 final 2020/0308(NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Všechna nařízení o rybolovných právech musí omezovat odlov rybích populací na úrovně, které musí být v souladu s obecnými cíli společné rybářské politiky (SRP). V této souvislosti stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice (dále jen „základní nařízení“) cíle pro každoroční návrhy na omezení odlovu a intenzity rybolovu, aby bylo zajištěno, že rybolov Unie je ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný. Stanovování rybolovných práv je jednoletý cyklus řízení (v případě hlubinných populací dvouletý). To však nepředstavuje překážku pro zavedení dlouhodobého postoje v oblasti řízení rybolovu. Evropský parlament a Rada přijaly víceletý plán pro Severní moře a víceletý plán pro západní vody, které byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. Tento návrh obsahuje rybolovná práva, která Unie stanoví samostatně. Objevují se v něm však i rybolovná práva vyplývající z mnohostranných nebo dvoustranných konzultací týkajících se rybolovu. Výsledek je prováděn prostřednictvím vnitřního rozdělení mezi členské státy na základě zásady relativní stability. Tento návrh se proto kromě populací, o nichž rozhoduje pouze Unie, vztahuje i na: ·sdílené populace, to jest populace, které mají být společně řízeny se Spojeným královstvím v Severním moři a severozápadních vodách, s Norskem v Severním moři a Skagerraku, nebo jichž se týkají konzultace pobřežních států v rámci Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC), ·rybolovná práva daná dohodami dosaženými v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO). U mnoha rybolovných práv v tomto návrhu je uvedeno „pm“ (pro memoria). Vyplývá to ze skutečnosti, že: –v době, kdy je návrh přijímán, není doporučení pro některé populace k dispozici nebo –chybí některá omezení odlovu a jiná doporučení příslušných regionálních organizací pro řízení rybolovu, protože ještě neproběhla výroční zasedání těchto organizací, nebo –u některých populací ve vodách Grónska, u sdílených populací nebo rybolovných práv vyměňovaných se třetími zeměmi nejsou údaje zatím k dispozici, neboť konzultace s těmito třetími zeměmi ještě nebyly ukončeny. Přechodné období stanovené v dohodě o vystoupení mezi EU a Spojeným královstvím skončí na konci roku 2020 poté, co Spojené království oznámilo, že nemá zájem o jeho další prodloužení. Populace, u nichž bude Komise muset se Spojeným královstvím konzultovat podíly kvót pro rybolovná práva na roky 2021 a 2022, jsou proto uvedeny jako pro memoria, dokud nebudou známy výsledky probíhajících jednání o spolupráci v oblasti těchto populací, včetně rybolovných práv, podílů kvót a přístupu do vod Spojeného království. Přístup ke stanovení rybolovných práv Komise již tradičně zhodnotila situaci, na niž návrhy o stanovení rybolovných práv musí reagovat, prostřednictvím každoročního sdělení: Cesta k udržitelnějšímu rybolovu v EU: aktuální stav a hlavní směry pro rok 2021 (COM(2020) 248) (dále jen „sdělení“). Ve sdělení je přehled stavu populací, který vychází ze závěrů dostupného vědeckého doporučení, a vysvětlení procesu stanovení rybolovných práv. Dne 30. června 2020 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) na žádost Komise své každoroční doporučení pro několik rybích populací, na něž se vztahuje tento návrh. Vědecké doporučení vydávané radou ICES závisí především na údajích: plně hodnotit lze pouze populace, pro něž jsou k dispozici dostatečné a spolehlivé údaje, které umožní vypracovat odhady velikosti populace, jakož i prognózy, jak budou populace reagovat na různé scénáře odlovu (tzv. „tabulky scénářů odlovu“). Pokud je k dispozici dostatek údajů, jsou vědecké orgány schopny odhadnout takové úpravy rybolovných práv, aby populace přinesly maximální udržitelný výnos (MSY). Tato doporučení se označují jako „doporučení MSY“. V ostatních případech vycházejí vědecké orgány při doporučení výše rybolovných práv z přístupu předběžné opatrnosti. Metodika, podle které ICES v tomto případě postupuje, je součástí zveřejněných materiálů ICES k provádění doporučení pro populace, pro které není k dispozici dostatek údajů. Všechna navrhovaná rybolovná práva odpovídají vědeckému doporučení, které Komise obdržela v souvislosti se stavem populací a které bylo využito způsobem popsaným ve sdělení.

Povinnost vykládky zavedená nařízením (EU) č. 1380/2013 Povinnost vykládky vyplývající ze základního nařízení SRP je zaváděna postupně od roku 2015 do roku 2019. Od 1. ledna 2019 se povinnost vykládky vztahuje na všechny populace, jichž se týká omezení odlovu. Z povinnosti vykládky mohou být uplatněny některé výjimky stanovené v základním nařízení. Komise na základě společných doporučení předložených členskými státy přijala nařízení v přenesené pravomoci stanovující zvláštní plány výmětů, které umožňují, aby k omezenému množství výmětů docházelo na základě výjimky de minimis nebo výjimky z důvodu vysoké míry přežití. Zavedením povinnosti vykládky a v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 již navrhovaná rybolovná práva nemají odrážet vyložené množství, ale ulovené množství, přičemž výměty už nejsou povoleny. Tato změna vychází ze získaného vědeckého doporučení týkajícího se populací ryb lovených v druzích rybolovu podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení o SRP. Rybolovná práva by měla být rovněž stanovena v souladu s dalšími příslušnými ustanoveními, např. čl. 16 odst. 1 (odkazujícím na zásadu relativní stability) a čl. 16 odst. 4 (odkazujícím na cíle společné rybářské politiky a pravidla stanovená ve víceletých plánech). Aby se tedy zohlednilo plné uplatňování povinnosti vykládky, Komise navrhuje TAC na základě doporučení ohledně úlovků namísto dříve používaných doporučení ohledně vykládky. Navržené kvóty Unie zohledňují skutečnost, že na základě stanovených výjimek dojde k určitým omezeným výmětům, a nedojde proto k vykládce a započtení do kvót. Tato množství se proto od kvót Unie odečítají. Meziroční flexibilita Je třeba též zvážit vazby mezi základním nařízením SRP a nařízením Rady (ES) č. 847/96. Posledně uvedené nařízení stanovilo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 má Rada při stanovení TAC rozhodnout, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. V nedávné době byl čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 zaveden další mechanismus flexibility. Ve snaze zabránit nadměrně vysoké flexibilitě, jež by ohrozila zásadu rozumného a odpovědného využívání živých biologických mořských zdrojů a bránila dosažení cílů společné rybářské politiky, by proto mělo být upřesněno, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nelze použít spolu s meziroční flexibilitou stanovenou v čl. 15 odst. 9 nařízení č. 1380/2013. Meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 by měla být vyloučena, pokud by její uplatnění narušilo dosahování cílů společné rybářské politiky, zejména v případě populací s biomasou reprodukující se populace pod úrovní Blim. Opatření týkající se úhoře říčního Komise navrhuje v provádění souboru opatření pro úhoře říčního pokračovat. Opatření týkající se mořčáka evropského Na základě vědeckého doporučení vydaného ICES a jakmile bude provedena úplná analýza tohoto doporučení, stanoví se opatření týkající se mořčáka evropského. Úrovně navrhovaných TAC a vysvětlení V době, kdy byl přijat víceletý plán pro západní vody, Komise prohlásila, že pokud navrhne stanovit TAC, které se od dříve stanovené úrovně TAC odchýlí o více než 20 %, budou tyto případy uvedeny v důvodové zprávě k návrhu Komise, případně spolu s důvody, které ke změnám TAC vedly. Komise se rozhodla poskytnout takový přehled pro všechny TAC obsažené v jejím návrhu. Na rozdíl od předchozích let se navrhované TAC na rok 2021 pro populace, které nejsou sdíleny se třetími zeměmi, řídí stejnou metodikou jako pro sdílené populace: množství de minimis se neodečítá od TAC, ale při stanovení kvóty Unie. Aby se zajistilo přesné srovnání s rokem 2020, je u těchto populací změna, která vychází z úrovně kvóty Unie, uvedena ve sloupci Navrhovaná změna TAC od roku 2020.

TAC Název mořské oblasti Navrhovaný TAC na rok 2021 Navrhovaná změna TAC od roku 2020* Vysvětlení Ďasovití v oblastech 8c, 9 a 10; vodách Unie divize CECAF 34.1.1 Biskajský záliv, portugalské vody, loviště Azorských ostrovů; vody Unie divize CECAF 34.1.1 3 672 –12,5% TAC zahrnuje dva druhy ďasovitých, jeden s doporučením MSY a druhý s doporučením předběžné opatrnosti. Komise navrhuje stanovit TAC v souladu s vědeckým doporučením, a to kombinací údajů z vědeckého doporučení a přidělením stanoveného procentního podílu tomuto TAC. Při stanovení kvóty Unie bylo odečteno množství de minimis. Štikozubec obecný v oblastech 8c, 9 a 10; vodách Unie divize CECAF 34.1.1 Biskajský záliv, portugalské vody, loviště Azorských ostrovů; vody Unie divize CECAF 34.1.1 7 825 –12,7 % Komise navrhuje snížit TAC v souladu s vědeckým doporučením. Při stanovení kvóty Unie bylo odečteno množství de minimis. Kranas rodu Trachurus v oblasti 9 Portugalské vody 128 627 +5,3 % Komise navrhuje zvýšit TAC o 10 % v souladu s doporučením ICES pro hodnotu MSY. Při stanovení kvóty Unie bylo odečteno množství de minimis. Pakambaly (rodu Lepidorhombus) v oblastech 8c, 9 a 10; vodách Unie divize CECAF 34.1.1 Biskajský záliv, portugalské vody, loviště Azorských ostrovů; vody Unie divize CECAF 34.1.1 2 158 –10,8 % TAC se skládá ze dvou druhů. Komise navrhuje stanovit TAC v souladu s doporučením MSY pro tyto dva druhy. Při stanovení kvóty Unie bylo odečteno množství de minimis. Humr severský v oblasti 8c Jižní část Biskajského zálivu 2,4 –11,1 % Komise navrhuje stanovit TAC v souladu s doporučením ICES pro ověřovací rybolov ve funkčních jednotkách 25 a 31. Platýs evropský v Kattegatu Kattegat 719 –69,4 % Komise navrhuje stanovit TAC v souladu s doporučením ICES na hodnotě MSY. Při stanovení kvóty Unie bylo odečteno množství de minimis. Platýs evropský v oblastech 7b a 7c Západně od Irska a Porcupine Bank 19 –74 % Komise navrhuje snížit TAC v souladu s vědeckým doporučením. Platýs evropský v oblastech 8, 9 a 10; vodách Unie divize CECAF 34.1.1 Biskajský záliv, portugalské vody, loviště Azorských ostrovů; vody Unie divize CECAF 34.1.1 155 –43,7 % Komise navrhuje snížit TAC v souladu s vědeckým doporučením. Treska sajda v oblastech 8a, 8b, 8d a 8e Biskajský záliv (severní, střední, pobřežní vody) a západní část Biskajského zálivu 1 037 –30,0 % Komise navrhuje snížit TAC o 30 % podle vědeckého doporučení. Treska sajda v oblasti 8c Jižní část Biskajského zálivu 166 –20,0 % Komise navrhuje snížit TAC o 20 % podle vědeckého doporučení. Treska sajda v oblastech 9 a 10; vodách Unie divize CECAF 34.1.1 Portugalské vody a loviště Azorských ostrovů; vody Unie divize CECAF 34.1.1 203 –20,0 % Komise navrhuje snížit TAC o 20 % podle vědeckého doporučení. Jazyk obecný v oblasti 3 a; vodách Unie subdivizí 22–24 Skagerrak, Kattegat 596 +11,8 % Komise navrhuje zvýšit TAC o 12 % v souladu s vědeckým doporučením ICES pro hodnotu MSY. Jazyk obecný v oblastech 7b a 7c Západně od Irska a Porcupine Bank 34 –20 % Komise navrhuje snížit TAC o 20 % podle vědeckého doporučení. Jazyk obecný v oblastech 8a a 8b Biskajský záliv (severní a střední) 3 483 –8,4 % Komise navrhuje stanovit TAC v souladu s vědeckým doporučením pro hodnotu MSY. Při stanovení kvóty Unie bylo odečteno množství de minimis. Jazyk obecný v oblastech 8c, 8d, 8e, 9 a 10; vodách Unie divize CECAF 34.1.1 Biskajský záliv (jižní a pobřežní vody), západní část Biskajského zálivu, portugalské vody a loviště u Azorských ostrovů; vody Unie divize CECAF 34.1.1 502 –41,5 % Populace jazyka obecného je v rámci víceletého plánu pro západní vody cílová. Komise navrhuje snížit TAC v souladu s vědeckým doporučením. * U TAC s odpočtem de minimis se srovnání provádí na základě kvót Unie. •Zrušení neomezování TAC s nízkým čerpáním Některé TAC nejsou po řadu let omezovány, protože se změnily způsoby rybolovu. Pokud se očekává, že tyto způsoby budou nadále praktikovány a odstranění TAC by vedlo k nízkému riziku nadměrného odlovu, Komise navrhuje, aby se TAC pro tyto populace a oblasti již nestanovovaly. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Opatření jsou navrhována v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a jsou v souladu s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje. •Soulad s ostatními politikami Unie

Navrhovaná opatření jsou v souladu s ostatními politikami Unie, zejména s politikami v oblasti životního prostředí. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Závazky Unie k udržitelnému využívání živých vodních zdrojů vyplývají ze závazků stanovených článkem 2 základního nařízení o SRP. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. •Proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: SRP je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy je povinností Rady přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv. Navrhované nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na články 16 a 17 základního nařízení členské státy poté přistoupí k přidělení těchto práv regionům či subjektům, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá pro členské státy nové finanční důsledky. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. •Volba nástroje Navrhovaný nástroj: nařízení. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Nařízení o rybolovných právech se několikrát ročně reviduje, aby se zavedly nezbytné změny, které zohledňují nejnovější vědecká doporučení a další vývoj. •Konzultace se zúčastněnými stranami a)Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise konzultovala zúčastněné strany, zejména prostřednictvím poradních sborů, a členské státy v otázce jí navrhovaného přístupu k různým návrhům Komise týkajícím se rybolovných práv na základě sdělení Cesta k udržitelnějšímu rybolovu v EU: aktuální stav a hlavní směry pro rok 2021. Komise se navíc řídila strategickými liniemi vytyčenými ve sdělení Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), kterým se zavádí zásady „jednání s předstihem“.

b)Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Reakce na výše uvedené sdělení Komise odráží názory zúčastněných stran na hodnocení, které Komise provedla v souvislosti se stavem zdrojů, a názory na to, jak zajistit vhodný postup v oblasti řízení. Tyto odpovědi Komise zohlednila při vypracování návrhu. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Pokud jde o použitou metodiku, Komise konzultovala, jak už bylo uvedeno, Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES). Doporučení ICES je založeno na rámcovém doporučení vypracovaném jejími odbornými skupinami a rozhodovacími orgány a vydává se v souladu s memorandem o porozumění odsouhlaseným spolu s Komisí. Hlavním cílem je dosáhnout takových úrovní populací, které umožní získat maximální udržitelný výnos, a zachovat je. Tento cíl byl výslovně začleněn do základního nařízení SRP, zejména do čl. 2 odst. 2, který stanoví, že tohoto cíle „musí být dosaženo u populací, u nichž je to možné, do roku 2015 a u všech populací […] do roku 2020“. Zařazení tohoto cíle zohledňuje závazek přijatý Unií k závěrům Světového summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu (2002) a s ním související prováděcí plán. Jak už bylo zmíněno, pro několik populací jsou již informace týkající se úrovní maximálního udržitelného výnosu skutečně k dispozici. Jsou mezi nimi populace velmi významné z hlediska objemu úlovků a komerční hodnoty, jako je štikozubec obecný, treska obecná, ďasovití, jazyk obecný, pakambala rodu Lepidorhombus, treska jednoskvrnná a humr severský. Rybolovná práva pro cílené populace v Severním moři a západních vodách se mají stanovovat na základě příslušných víceletých plánů, které určují rozmezí hodnot úmrtnosti na základě Fmsy, a tudíž poskytují za jistých podmínek určitou míru pružnosti. Mezinárodní rada pro průzkum moří byla požádána, aby poskytla doporučení, které umožní posoudit potřebu a možnost využít této flexibility. Horní mez hodnot Fmsy se používá k navržení celkových přípustných odlovů, pouze pokud by na základě vědeckého doporučení bylo stanovení rybolovných práv nezbytné buď pro dosažení cílů stanovených v příslušném víceletém plánu v případě smíšeného rybolovu, nebo aby se zamezilo závažnému narušení populace způsobenému vnitrodruhovou nebo mezidruhovou dynamikou nebo aby se omezily velké výkyvy mezi jednotlivými roky. V případech, kdy biomasa určité populace nedosahuje referenčních bodů uvedených v plánu, se rybolovná práva musí stanovit na úrovni, jež odpovídá úmrtnosti způsobené rybolovem úměrně snížené podle poklesu biomasy dané populace. K dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu (MSY) může být v některých případech potřeba snížit míru úmrtnosti způsobené rybolovem nebo míru odlovu. Tento návrh proto používá jako základ doporučení týkající se hodnoty MSY, pokud je k dispozici. V souladu s cíli společné rybářské politiky, pokud se TAC navrhují na základě doporučení MSY, odpovídá TAC úrovni, která by podle uvedeného doporučení zajistila dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu v roce 2021. Tento přístup se řídí zásadami uvedenými ve sdělení Cesta k udržitelnějšímu rybolovu v EU: aktuální stav a hlavní směry pro rok 2021. Pro populace, pro něž není dostatek údajů, vydaly vědecké poradní orgány doporučení, zda odlov snížit, stabilizovat nebo povolit jeho zvýšení. Doporučení ICES v mnoha případech poskytla k těmto možnostem kvantitativní pokyny. Tyto pokyny byly využity k navržení TAC. Pro některé populace (zejména hojně rozšířené populace, žraloky a rejnoky) bude doporučení vydáno na podzim. Po obdržení zmíněného doporučení bude tento návrh třeba příslušným způsobem aktualizovat. Jak bylo uvedeno výše, pro některé populace je doporučení použito pro účely provádění plánů řízení. •Posouzení dopadů Oblast působnosti nařízení o rybolovných právech je vymezena čl. 43 odst. 3 Smlouvy. Návrh se snaží vyhnout přístupu, který by upřednostnil krátkodobá opatření před dlouhodobě udržitelnými rozhodnutími, a zohledňuje tedy iniciativy zúčastněných stran a poradních sborů, pokud je uznala ICES a/nebo VTHVR. Návrh reformy SRP byl Komisí pečlivě vypracován na základě posouzení dopadů (SEC(2011) 891), jehož součástí byla i analýza cíle MSY. Ze závěrů vyplývá, že tento cíl je podmínkou nezbytnou k dosažení environmentální, ekonomické a sociální udržitelnosti. Pokud jde o rybolovná práva regionálních organizací pro řízení rybolovu a populace sdílené se třetími zeměmi, tento návrh provádí především mezinárodně dohodnutá opatření. Všechny prvky relevantní pro posouzení možných dopadů rybolovných práv se zohledňují při přípravě mezinárodních jednání a v jejich průběhu, v jejichž rámci probíhá odsouhlasení rybolovných práv Unie se třetími stranami. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Nařízením se zavádí zjednodušení administrativních postupů, které se týkají veřejné správy (na úrovni jednotlivých států nebo na úrovni Unie), zejména pokud jde o požadavky na řízení intenzity rybolovu. •Základní práva Nepoužije se 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Navrhovaná opatření nebudou mít žádné rozpočtové důsledky. 5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Ustanovení nařízení se budou provádět a jejich dodržování kontrolovat v souladu se stávající společnou rybářskou politikou. 2020/0308 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1)Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada na návrh Komise přijímat opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv. (2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 vyžaduje, aby byla na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, případně včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a jinými poradními orgány, jakož i na základě doporučení vydaných poradními sbory přijata opatření pro zachování zdrojů. (3)Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. V souladu s čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by rybolovná práva měla být stanovena v souladu s cíli společné rybářské politiky stanovenými v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. V souladu s čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení by rybolovná práva měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště. (4)Celkový přípustný odlov (TAC) by proto měl být stanoven v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty, přičemž by měl všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení a zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních poradních sborů. (5)V souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky v plném rozsahu použije ode dne 1. ledna 2019 a všechny druhy, na které se vztahuje omezení odlovu, by měly být vyloženy. V čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 se stanoví, že použije-li se povinnost vykládky pro určitou rybí populaci, mají být rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků. Na základě společných doporučení předložených členskými státy a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 přijala Komise několik nařízení v přenesené pravomoci, jimiž se stanoví podrobnosti provádění povinnosti vykládky, v podobě konkrétních plánů výmětů. (6)Rybolovná práva pro populace druhů ryb spadajících do povinnosti vykládky by měla zohlednit skutečnost, že výměty již v zásadě nejsou povoleny. Rybolovná práva by proto měla vycházet z doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) ohledně množství celkového úlovku (místo doporučení ohledně množství požadovaného odlovu). Od doporučeného množství celkového úlovku by mělo být odečteno množství, které může být na základě výjimky i nadále předmětem výmětů během plnění povinnosti vykládky. (7)Existují určité populace, u nichž ICES vydala vědecké doporučení v podobě nulových úlovků. Jestliže se TAC u těchto populací stanoví na úroveň uvedenou ve vědeckém doporučení, povinnost vykládky všech úlovků ve smíšeném rybolovu, včetně vedlejších úlovků těchto populací, by vedl k jevu tzv. blokačních druhů. Aby bylo dosaženo náležité rovnováhy mezi pokračováním v rybolovu s ohledem na potenciálně závažné socioekonomické důsledky a potřebou dosáhnout dobrého biologického stavu těchto populací a aby se zároveň zohlednila obtížnost rybolovu všech populací u smíšeného rybolovu s maximálním udržitelným výnosem, je třeba stanovit zvláštní TAC pro vedlejší úlovky těchto populací. Jejich úroveň by měla být stanovena tak, aby se úmrtnost těchto populací snižovala a aby se podnítilo zlepšení selektivity a zamezení úlovků. (8)Za účelem snížení úlovků populací, pro něž jsou stanoveny TAC pro vedlejší úlovky, by rybolovná práva pro loviště, v nichž jsou loveny ryby z těchto populací, měla být stanovena na úrovních, které pomohou biomase ohrožených populací obnovit se a dosáhnout udržitelné úrovně. Aby se zabránilo nezákonným výmětům, měla by být rovněž zavedena technická a kontrolní opatření, která jsou neoddělitelně spjata s rybolovnými právy. (9)V souladu s víceletým plánem pro západní vody zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/472 má být cílové úmrtnosti způsobené rybolovem, jež bude v souladu s rozmezími FMSY stanovenými v článku 2 uvedeného nařízení, dosaženo co nejdříve, a to postupným a přírůstkovým způsobem do roku 2020 v případě populací uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení, a poté se tyto hodnoty mají zachovávat v rozmezí FMSY v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení. Celková úmrtnost mořčáka evropského způsobená rybolovem v divizích ICES 8a a 8b by proto měla být stanovena v souladu s maximálním udržitelným výnosem a měla by zohledňovat komerční i rekreační úlovky a zahrnovat výměty (podle doporučení ICES celkem 3 108 tun). Členské státy mají přijmout vhodná opatření s cílem zajistit, aby úmrtnost způsobená rybolovem prováděným jejich loďstvy a jejich rekreačními rybáři nepřekročila hodnotu FMSY, jak je požadováno v čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2019/472. (10)Rekreační rybolov mořčáka evropského má významný dopad na jeho populaci, a proto by měla být nadále uplatňována rovněž opatření pro jeho řízení. V mezích vědeckého doporučení by se měla i nadále uplatňovat omezení množství úlovků. Vzhledem k nedostatečné selektivitě a k pravděpodobnosti, že bude odchycen vyšší počet jedinců než stanovená omezení, by mělo být vyloučeno používání pevných sítí. Po zvážení environmentálních, sociálních a hospodářských okolností, a zejména skutečnosti, že komerční rybáři jsou na těchto populacích v pobřežních komunitách závislí, zajišťují tato opatření týkající se mořčáka evropského náležitou rovnováhu mezi zájmy komerčních a rekreačních rybářů. Uvedená opatření by zejména umožnila, aby rekreační rybáři vykonávali své rybolovné činnosti se zohledněním jejich dopadu na tyto populace.

(11)ICES doporučila, aby veškerá úmrtnost populace úhoře říčního (Anguilla anguilla) způsobená lidskou činností, včetně rekreačního a komerčního rybolovu, byla omezena na nulu nebo aby se nulové hodnotě co nejvíce přiblížila. Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) navíc přijala doporučení GFCM/42/2018/1, které stanoví opatření pro řízení rybolovu úhoře říčního ve Středozemním moři. Je vhodné v celé Unii zachovat stejné podmínky, a tedy ponechat v platnosti pro vody Unie oblasti ICES, jakož i pro brakické vody, jako jsou ústí řek, pobřežní laguny a přechodné vody, zákaz rybolovu v délce tří po sobě následujících měsíců pro veškerý rybolov úhoře říčního ve všech fázích života. Toto období zákazu rybolovu by mělo být soudržné s cíli pro zachování zdrojů stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 1100/2007 a s časovými migračními vzorci úhoře říčního, a proto je vhodné, aby pro vody Unie oblasti ICES bylo stanoveno v období mezi 1. srpnem 2021 a 28. únorem 2022. (12)Již několik let jsou některé TAC týkající se populací příčnoústých (žraloků a rejnoků) stanoveny na nulovou hodnotu a související ustanovení zakládá povinnost okamžitě vypustit náhodné úlovky těchto druhů. Důvodem tohoto zvláštního zacházení byl špatný stav těchto populací z hlediska jejich zachování a předpoklad, že by výměty vzhledem k vysoké míře přežití nevedly k vyšší úmrtnosti způsobené rybolovem a byly by pro zachování těchto druhů prospěšné. Od 1. ledna 2019 však musí být úlovky těchto druhů vyloženy, ledaže se na ně vztahuje některá z výjimek z povinnosti vykládky stanovená v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013. Ustanovení čl. 15 odst. 4 písm. a) uvedeného nařízení umožňuje tyto výjimky pro druhy, jejichž rybolov je zakázán a které jsou jako takové určeny v právním aktu Unie přijatém v oblasti společné rybářské politiky. Je proto vhodné zakázat rybolov těchto druhů v dotčených oblastech. (13)Podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by se pro populace, na něž se vztahují zvláštní víceleté plány, měly TAC stanovit v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. (14)Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/973 byl zaveden víceletý plán pro Severní moře, který vstoupil v platnost v roce 2018. Víceletý plán pro západní vody vstoupil v platnost v roce 2019. Rybolovná práva pro populace uvedené v článku 1 těchto plánů by měla být stanovena v souladu s cíli (rozmezí FMSY) a zárukami splňujícími podmínky těchto plánů. Rozmezí FMSY byla určena v příslušných doporučeních ICES. Nejsou-li k dispozici žádné dostatečné vědecké informace, měly by být rybolovná práva pro vedlejší úlovky populací stanovena v souladu s přístupem předběžné opatrnosti, jak se uvádí ve víceletých plánech. (15)Vyplývá-li z vědeckého doporučení, že biomasa reprodukující se populace kterýchkoli populací uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného plánu poklesla pod úroveň Blim, mají se v souladu s článkem 8 víceletého plánu pro západní vody přijmout další nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat populace nad úroveň, na níž je možné dosahovat maximálního udržitelného výnosu. Tato nápravná opatření mohou zahrnovat zejména pozastavení cíleného rybolovu dotčené populace a přiměřené snížení rybolovných práv pro tyto populace nebo jiné populace v daném druhu rybolovu. (16)TAC pro tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři by měly být stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627. (17)Dne 17. prosince 2018 ICES vydala vědecké doporučení týkající se mezioblastní flexibility pro kranase rodu Trachurus (Trachurus spp.) mezi divizemi ICES 8c a 9a. ICES doporučila, aby mezioblastní flexibilita mezi těmito dvěma populacemi nepřekročila rozdíl mezi úlovky odpovídajícími úmrtnosti způsobené rybolovem Fp.05 a stanoveným TAC. Nemělo by dojít ani k převodu TAC na populaci s biomasou reprodukující se populace, která by byla nižší než úroveň (Blim). Za podmínek tohoto vědeckého doporučení by se mezioblastní flexibilita (zvláštní podmínka) v případě kranasů rodu Trachurus mezi podoblastí ICES 9 a divizí ICES 8c na rok 2021 měla stanovit na [10 %]. (18)Opatření pro řízení a úrovně TAC v případě populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu definovaným v čl. 4 odst. 1 bodu 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšených lovišť. (19)Nařízení Rady (ES) č. 847/96 zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 uvedeného nařízení pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 zmíněného nařízení pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 nebo 4 uvedeného nařízení, zejména na základě biologického stavu těchto populací. V roce 2014 zavedl čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 u všech populací, na něž se vztahuje povinnost vykládky, další mechanismus meziroční flexibility. Ve snaze zabránit nadměrně vysoké flexibilitě, jež by ohrozila zásadu racionálního a odpovědného využívání mořských biologických zdrojů, bránila dosažení cílů společné rybářské politiky a zhoršila biologický stav populací, by se články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 měly použít na analytický TAC pouze tehdy, pokud není využita meziroční flexibilita stanovená v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. (20)Meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 by měla být vyloučena, pokud by její uplatnění narušilo dosahování cílů společné rybářské politiky, zejména v případě populací s biomasou reprodukující se populace pod úrovní Blim. (21)V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto TAC. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky. (22)V souladu s články 5, 6, 7 a 9 a přílohou I nařízení (EU) 2016/1627 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2021. (23)S cílem zaručit plné využívání rybolovných práv je vhodné umožnit zavedení flexibilního uspořádání mezi některými oblastmi TAC, pokud se jedná o stejnou biologickou populaci. (24)U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena všeobecným zákazem lovu těchto druhů. (25)Na 12. zasedání konference stran Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů, která se konala v Manile ve dnech 23. až 28. října 2017, byla doplněna řada druhů na seznam chráněných druhů v dodatcích I a II k uvedené úmluvě. Je proto vhodné stanovit ochranu těchto druhů v souvislosti s činnostmi rybářských plavidel Unie lovících ve všech vodách a rybářských plavidel třetích zemí lovících ve vodách Unie. (26)Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici rybářským plavidlům Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009, a zejména jeho články 33 a 34, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné určit kódy, které mají členské státy použít, když zasílají Komisi údaje o vykládce populace podle tohoto nařízení. (27)Podle doporučení ICES je vhodné zachovat zvláštní systém řízení smačků rodu Ammodytes a souvisejících vedlejších úlovků ve vodách Unie divizí ICES 2a a 3a a podoblasti ICES 4. Vzhledem k tomu, že vědecké doporučení ICES má být k dispozici až v únoru roku 2021, je vhodné, aby až do zveřejnění tohoto doporučení byly TAC a kvóty pro tuto populaci prozatímně stanoveny na nulovou hodnotu. (28)[Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem a Faerskými ostrovy uskutečňuje Unie konzultace o rybolovných právech s těmito partnery. Postupem podle dohody a protokolu o vztazích v oblasti rybolovu s Grónskem stanovil smíšený výbor úroveň rybolovných práv, která jsou Unii k dispozici ve vodách Grónska v roce 2021. Uvedená rybolovná práva je proto nezbytné zahrnout do tohoto nařízení. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po příslušných mezinárodních konzultacích.] (29)Unijním TAC pro platýse černého v mezinárodních vodách podoblastí 1 a 2 není dotčen postoj Unie k přiměřenému podílu Unie na tomto rybolovu. (30)[Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) nebyla na svém výročním zasedání v roce 2019 s to přijmout opatření na zachování obou populací okouníků rodu Sebastes v Irmingerově moři. Pro uvedené populace by měly být stanoveny příslušné TAC v souladu s postoji vyjádřenými Unií v NEAFC. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po příslušných mezinárodních konzultacích.]

(31)[Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) se na svém výročním zasedání v roce 2017 dohodla, že v letech 2018 a 2019 může ICCAT rozdělit nepřidělené rezervy pro tuňáka obecného na roky 2019 a 2020 s přihlédnutím zejména k potřebám pobřežních rozvojových smluvních stran ICCAT a spolupracujících nesmluvních stran, subjektů nebo rybářských subjektů v oblasti jejich drobného rybolovu. Rozdělení množství přiděleného Unii bylo dohodnuto na schůzce konané mezi zasedáními panelu 2 ICCAT (Madrid, březen 2018) na základě informací poskytnutých třemi členskými státy: Řeckem, Španělskem a Portugalskem. Unie tak získala zvláštní dodatečná rybolovná práva ve výši 87 tun pro rok 2019 a 100 tun pro rok 2020, jež mají být využita plavidly Unie provádějícími drobný rybolov v určitých regionech Unie. Toto přidělení rybolovných práv Unii potvrdila ICCAT na svých výročních zasedáních v roce 2018 a 2019. Parametry, které Rada určila pro stanovení rozdělovacího klíče pro rok 2019 mezi Řecko, Španělsko a Portugalsko, zůstávají platné i pro rok 2020. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise ICCAT.] (32)[Doporučení ICCAT 16–05, které v roce 2020 snížilo TAC pro mečouna obecného v Středozemním moři, by mělo být provedeno v právu Unie. Jak je tomu již v případě populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, odlovy při rekreačním rybolovu všech ostatních populací řízených komisí ICCAT podléhaly omezením odlovu, jež ICCAT přijala. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise ICCAT.] (33)[ICCAT se na svém výročním zasedání v roce 2019 poprvé dohodla na TAC pro žraloka modravého v severním Atlantiku uloveného v oblasti upravené pravidly ICCAT a na rozdělovacím klíči. Členským státům by tak měla být přidělena rybolovná práva k této populaci. Kromě toho se ICCAT dohodla na nepřiděleném TAC pro žraloka modravého v jižním Atlantiku uloveného v oblasti upravené pravidly ICCAT. Navíc byly mezi smluvní strany rozděleny roční limity pro vykládku populací marlína modrého a marlína bělavého / marlínů rodu Tetrapturus v Atlantském oceánu. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise ICCAT.] (34)[Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2019 přijaly pro období od 1. prosince 2019 do 30. listopadu 2020 omezení odlovu cílových druhů i druhů ulovených jako vedlejší úlovek. Při stanovení rybolovných práv pro rok 2020 by se mělo zvážit využívání této kvóty v průběhu roku 2019. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise CCAMLR.] (35)[Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání v roce 2019 nová omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), která se omezení odlovu Unie v rámci IOTC nedotýkají. Omezila však možnosti používání lovných zařízení s uzavíracím mechanismem a pomocných plavidel. Byla přijata opatření k uchovávání mantovitých na palubě. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise CCAMLR.] (36)Výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 25. až 29. ledna 2021. Stávající opatření v oblasti úmluvy SPRFMO by měla být až do konání tohoto výročního zasedání prozatímně zachována. (37)[Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2017 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného na období 2018–2020. Opatření nebylo na výročním zasedání v roce 2019 revidováno, a mělo by se proto i nadále provádět v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise IATTC.] (38)[Na svém výročním zasedání v roce 2019 potvrdila Komise na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT) TAC pro tuňáka modroploutvého na období 2018–2020 přijatý na výročním zasedání v roce 2016. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise IATTC.] (39)[Na svém výročním zasedání v roce 2019 přijala Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) TAC pro hlavní druhy spadající do její působnosti. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání organizace SEAFO.] (40)[Na svém výročním zasedání v roce 2019 ponechala Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) v platnosti dříve přijatá opatření pro zachování a řízení. Uvedená opatření by měla být nadále prováděna v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání komise WCPFC.] (41)Na svém 42. výročním zasedání v roce 2020 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv na rok 2021 pro některé populace v podoblastech 1 až 4 oblasti úmluvy NAFO. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie. (42)[Na šestém zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA) v roce 2019 byla přijata opatření k zachování a řízení populací spadajících do oblasti působnosti uvedené dohody. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie. Bod odůvodnění a příslušná ustanovení budou aktualizovány po výročním zasedání stran dohody SIOFA.] (43)Pokud jde o rybolovná práva pro kraby rodu Chionoecetes okolo oblasti Svalbardu, Pařížská smlouva z roku 1920 přiznává všem smluvním stranám rovný a nediskriminační přístup ke zdrojům, mimo jiné v oblasti rybolovu. Postoj Unie k tomuto přístupu, pokud jde o rybolov krabů rodu Chionoecetes na pevninském šelfu kolem Svalbardu, je uveden ve dvou verbálních nótách Norsku ze dnů 25. října 2016 a 24. února 2017. Aby se zajistilo, že využívání populace krabů rodu Chionoecetes v oblasti Svalbardu bude slučitelné s případnými nediskriminačními pravidly pro řízení stanovenými Norskem, pod jehož svrchovanost a jurisdikci oblast vymezená uvedenou smlouvou spadá, je vhodné stanovit počet plavidel oprávněných k tomuto rybolovu. Rozdělení těchto rybolovných práv mezi členské státy je omezeno na rok 2021. Připomíná se, že hlavní odpovědnost v Unii za zajištění dodržování platného práva nesou členské státy vlajky. (44)V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuela o udělení rybolovných práv ve vodách Unie rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuela ve výlučné hospodářské zóně při pobřeží Francouzské Guyany je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách Unie. (45)Vzhledem k tomu, že některá ustanovení mají být uplatňována bez přerušení, a s cílem zabránit právní nejistotě v období mezi koncem roku 2021 a dnem vstupu v platnost nařízení, jímž se stanoví rybolovná práva pro rok 2022, by se ustanovení o zákazech a obdobích zákazu vyplývajících z tohoto nařízení měla uplatňovat i na začátku roku 2022 až do dne vstupu v platnost nařízení, jímž se stanoví rybolovná práva pro rok 2022. (46)Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o udělování povolení jednotlivým členským státům, aby mohly řídit své přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowatt-dnech. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (47)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a za posílenou přítomnost vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. (48)Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2021, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2021, a zvláštních ustanovení týkajících se určitých oblastí, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení. (49)Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR probíhá od 1. prosince do 30. listopadu, a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2020, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněného očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění. (50)Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno právo Unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1

Předmět 1.Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací. 2.Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují: a)omezení odlovu pro rok 2021 a v případě, že je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2022; b)omezení intenzity rybolovu pro rok 2021, s výjimkou omezení intenzity rybolovu stanovených v příloze II, která se použijí v období od 1. února 2021 do 31. ledna 2022; c)rybolovná práva pro období od 1. prosince 2020 do 30. listopadu 2021 pro některé populace v oblasti úmluvy CCAMLR; d)rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC uvedená v článku 30 pro období v letech 2020 a 2021 stanovená v uvedeném článku. Článek 2

Oblast působnosti 1.Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla: a)rybářská plavidla Unie; b)plavidla třetích zemí ve vodách Unie. 2.Toto nařízení se vztahuje i na rekreační rybolov, pokud se na něj v jeho příslušných ustanoveních výslovně odkazuje. Článek 3

Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013. Kromě toho se rozumí: a)„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi; b)„rekreačním rybolovem“ nekomerční rybolovné činnosti využívající mořské biologické zdroje například pro rekreační, turistické nebo sportovní účely; c)„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu; d)„celkovým přípustným odlovem“ (TAC):

i)v rybolovu, na nějž se vztahuje povinnost vykládky podle čl. 15 odst. 4 až 7 nařízení (EU) č. 1380/2013, množství ryb, které lze každoročně z každé populace vyložit; ii)ve všech ostatních druzích rybolovu množství ryb, které lze každoročně z každé populace odlovit; e)„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi; f)„analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které mají podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z nich vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků; g)„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí ve smyslu čl. 6 bodu 34 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1241; h)„rejstříkem rybářského loďstva Unie“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013; i)„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009; j)„instrumentální bójí“ bóje jasně označená jedinečným referenčním číslem umožňujícím identifikaci jejího vlastníka a vybavená systémem satelitního sledování za účelem monitorování její polohy; k)„bójí v provozu“ jakákoli instrumentální bóje, jež byla nejprve aktivována, zapnuta a umístěna na moři na unášeném zařízení s uzavíracím mechanismem nebo na logu, a která vysílá polohu a jakékoli jiné dostupné informace, jako například odhady echolotu. Článek 4

Rybolovné oblasti Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí: a)„oblastmi ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří)“ zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009; b)„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; c)„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu; d)„funkční jednotkou 16 podoblasti ICES 7“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: –53° 30' s. š. 15° 00' z. d., –53° 30' s. š. 11° 00' z. d., –51° 30' s. š. 11° 00' z. d., –51° 30' s. š. 13° 00' z. d., –51° 00' s. š. 13° 00' z. d.,

–51° 00' s. š. 15° 00' z. d.; e)„funkční jednotkou 25 divize ICES 8c“ zeměpisná mořská oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: –43° 00' s. š. 9° 00' z. d., –43° 00' s. š. 10° 00' z. d., –43° 30' s. š. 10° 00' z. d., –43° 30' s. š. 9° 00' z. d., –44° 00' s. š. 9° 00' z. d., –44° 00' s. š. 8 ° 00' z. d., –43° 30′ s. š., 8° 00′ z. d.; f)„funkční jednotkou 26 divize ICES 9a“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: –43° 00' s. š. 8° 00' z. d., –43° 00' s. š. 10° 00' z. d., –42° 00' s. š. 10° 00' z. d., –42° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.; g)„funkční jednotkou 27 divize ICES 9a“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: –42° 00' s. š. 8° 00' z. d., –42° 00' s. š. 10° 00' z. d., –38° 30' s. š. 10° 00' z. d., –38° 30' s. š. 9° 00' z. d., –40° 00' s. š. 9° 00' z. d.,

–40° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.; h)„funkční jednotkou 30 divize ICES 9a“ zeměpisná oblast podléhající španělské jurisdikci v Cádizském zálivu a v přilehlých vodách divize 9a; i)„funkční jednotkou 31 divize ICES 8c“ zeměpisná mořská oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: –43° 30' s. š. 6° 00' z. d., –44° 00' s. š. 6° 00' z. d., –44° 00' s. š. 2° 00' z. d., –43° 30′ s. š., 2° 00′ z. d.; j)„Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES 9a východně od 7º 23' 48″ z. d.; k)„oblastí úmluvy CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě)“ zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 601/2004; l)„oblastmi CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku)“ zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009; m)„oblastí úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky)“ zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949; n)„oblastí úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku)“ zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku; o)„oblastí pravomoci komise IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu)“ zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu; p)„oblastmi NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku)“ zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009; q)„oblastí úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku)“ zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku; r)„oblastí dohody SIOFA (Dohoda o rybolovu v jižním Indickém oceánu)“ zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu; s)„oblastí úmluvy SPRFMO (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří)“ zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti volného moře jižního Tichého oceánu; t)„oblastí úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu)“ zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu; u)„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře; v)„oblastí překrývajících se kompetencí IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi:

–zeměpisnou délkou 150° z. d., –zeměpisnou délkou 130° z. d., –zeměpisnou šířkou 4° j. š., –zeměpisnou šířkou 50° j. š. HLAVA II

RYBOLOVNÁ PRÁVA

PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA UNIE Kapitola I

Obecná ustanovení Článek 5

TAC a jejich rozdělení 1.TAC pro rybářská plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I. 2.Rybářská plavidla Unie jsou oprávněna lovit v mezích TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze V části A tohoto nařízení a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 a v prováděcích předpisech k němu. Článek 6

TAC, které určí členské státy 1.TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. 2.TAC, které určí členský stát: a)musí být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména se zásadou udržitelného využívání populací, a b)musí vést: i)s největší pravděpodobností k využívání populace v souladu s maximálním udržitelným výnosem, je-li k dispozici analytické posouzení, nebo ii)k využívání populace v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, není-li analytické posouzení k dispozici nebo je-li neúplné. 3.Do 15. března 2021 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace: a)přijaté TAC; b)údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí; c)údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.

Článek 7

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků 1.Úlovky, které nepodléhají povinnosti vykládky stanovené v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud: a)byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo b)představují tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána. 2.V příloze I tohoto nařízení jsou pro účely výjimky z povinnosti započítat úlovky do příslušných kvót stanovených v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 uvedeny populace necílových druhů nacházejících se v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 uvedeného nařízení. Článek 8

Omezení intenzity rybolovu v divizi ICES 7e 1.V příloze II se stanoví technické aspekty práv a povinností související s přílohou II v případě řízení populace jazyka obecného v divizi ICES 7e pro období uvedená v čl. 1 odst. 2 písm. b). 2.Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přidělit žádajícímu členskému státu dodatečný počet dní na moři ke dnům, které jsou uvedeny v bodě 5 přílohy II, během nichž se plavidlo s oprávněním členského státu vlajky může nacházet v divizi ICES 7e a mít na palubě jakékoli regulované zařízení, a to na základě žádosti daného členského státu v souladu s bodem 7.4 přílohy II. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011. 3.Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přidělit žádajícímu členskému státu nejvýše tři dny v období od 1. února 2020 do 31. ledna 2021 ke dnům, které jsou uvedeny v bodě 5 přílohy II, během nichž se plavidlo může nacházet v divizi ICES 7e, na základě programu posílené přítomnosti vědeckých pozorovatelů uvedeného v bodě 8.1 přílohy II. Tyto dny se přidělují na základě popisu, který daný členský stát předložil v souladu s bodem 8.3 přílohy II, a po konzultaci s VTHVR. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 53 odst. 2. Článek 9

Opatření pro rekreační rybolov mořčáka evropského v Biskajském zálivu Při rekreačním rybolovu, a to i z pobřeží, se v divizích ICES 8a a 8b povoluje odlovit a uchovat nejvýše dva jedince mořčáka evropského na rybáře a den. Tento odstavec se nepoužije na rybolov pomocí pevných sítí, jež nesmějí být použity k lovu ani uchovávání mořčáka evropského. Tímto odstavcem nejsou dotčena přísnější vnitrostátní opatření týkající se rekreačního rybolovu. Článek 10

Opatření týkající se rybolovu úhoře říčního ve vodách Unie oblasti ICES Zakazuje se veškerý cílený, vedlejší a rekreační rybolov úhoře říčního ve vodách Unie oblasti ICES a v brakických vodách, jako jsou ústí řek, pobřežní laguny a přechodné vody, po dobu tří po sobě jdoucích měsíců v období, které určí každý dotčený členský stát mezi 1. srpnem 2021 a 28. únorem 2022. Členské státy určené období sdělí Komisi nejpozději 1. června 2021. Článek 11

Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv 1.Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a)výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013; b)odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; c)přerozdělení provedená podle článků 12 a 47 nařízení Rady (EU) 2017/2403; d)vykládky dodatečných množství povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 a podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; e)množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 a čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;

f)odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009; g)převody a výměny kvót podle článku 16 tohoto nařízení. 2.Pro účely meziročního řízení TAC a kvót stanovených v nařízení (ES) č. 847/96 jsou populace, na které se vztahují preventivní nebo analytické TAC, uvedeny v příloze I tohoto nařízení. 3.Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC. 4.Články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí, pokud členský stát využije meziroční flexibility podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Článek 12

Nápravná opatření týkající se tresky obecné v Kattegatu 1.Plavidla Unie, která loví pomocí vlečných sítí pro lov při dně (kódy lovných zařízení: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX a PTB) s minimální velikostí ok 70 mm, používají jedno z těchto selektivních lovných zařízení: a)třídicí mřížka s maximální roztečí 35 mm s nezablokovaným otvorem pro ryby; b)třídicí mřížka s maximální roztečí 50 mm oddělující platýsovité a jiné ryby, s nezablokovaným otvorem pro jiné než platýsovité ryby; c)dílec seltra se čtvercovými oky o velikosti 300 mm; d)regulované vysoce selektivní zařízení, jehož technické vlastnosti mají podle vědecké studie vyhodnocené VTHVR za následek, že treska obecná tvoří méně než 1,5 % úlovku, pokud je to jediné zařízení, které má dané plavidlo na palubě. 2.Uvedená plavidla Unie, která se účastní se projektu dotčeného členského státu a mají funkční vybavení pro řádně zdokumentovaný rybolov, mohou používat lovné zařízení v souladu s částí B přílohy V nařízení (EU) 2019/1241. Dotčené členské státy předají seznam těchto plavidel Komisi. Článek 13

Zakázané druhy 1.Rybářská plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy: a)rejnoka paprsčitého (Raja radiata) ve vodách Unie divizí ICES 2a, 3a a 7d a podoblasti ICES 4; b)pilonoše rudého (Beryx splendens) v podoblasti NAFO 6. c)bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES 1 a 14; d)světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES 1 a 14; e)světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES 1 a 14; f)bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES 1 a 14;

g)soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblastí ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 a 10; h)světlouna velkého (Etmopterus princeps) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES 1 a 14; i)psohlava obecného (Galeorhinus galeus) loveného na dlouhé lovné šňůry ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 a ve vodách Unie a v mezinárodních vodách podoblastí ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 a 14; j)žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách; k)rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES 3a; l)rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES 6 a 10; m)žraloka obrovského (Rhincodon typus) ve všech vodách; n)pilohřbeta obecného (Rhinobatos rhinobatos) ve Středozemním moři; o)ostrouna obecného (Squalus acanthias) ve vodách Unie podoblastí ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 a 10, s výjimkou programů na zamezení vedlejších úlovků uvedených v příloze IA. 2.Při náhodném ulovení nesmějí být jedinci druhů uvedených v odstavci 1 poraněni. Jedinci se neprodleně vypouštějí. Článek 14

Předávání údajů Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací a intenzitě rybolovu, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. Kapitola II

Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí Článek 15

Oprávnění k rybolovu 1.Maximální počet oprávnění k rybolovu pro rybářská plavidla Unie ve vodách třetích zemí je stanoven v příloze V části A. 2.Pokud členský stát převede na základě čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 kvótu jinému členskému státu v rybolovných oblastech vymezených v příloze V části A tohoto nařízení, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze V části A tohoto nařízení, však nesmí být překročen. Kapitola III

Rybolovná práva ve vodách

regionálních organizací pro řízení rybolovu Oddíl 1

Obecná ustanovení Článek 16

Převody a výměny kvót 1.Pokud jsou podle pravidel některé regionální organizace pro řízení rybolovu (dále jen „regionální organizace“) povoleny převody nebo výměny kvót mezi jejími smluvními stranami, může členský stát (dále jen „dotčený členský stát“) jednat s některou smluvní stranou této regionální organizace a případně vypracovat možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.

2.Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s příslušnou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise příslušné smluvní straně regionální organizace neprodleně sdělí svůj souhlas s tím, že bude vázána tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace. 3.Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy. 4.Rybolovná práva získaná od příslušné smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za kvóty přidělené dotčenému členskému státu nebo odečtené od jeho přídělu od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s příslušnou smluvní stranou této organizace nebo případně s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností. 5.Tento článek se použije do 31. ledna 2022 na převody kvót od smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu na Unii a jejich následné přidělení členským státům. [Oddíly 2–10 níže budou aktualizovány po příslušném výročním zasedání regionálních organizací pro řízení rybolovu.] Oddíl 2

Oblast úmluvy ICCAT Článek 17

Omezení kapacity rybolovu, chovu a výkrmu 1.Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle přílohy VI bodu 1. 2.Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy VI. 3.Počet rybářských plavidel Unie, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy VI. 4.Počet rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezen podle bodu 4 přílohy VI. 5.Počet pastí používaných pro lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezen podle bodu 5 přílohy VI. 6.Celková kapacita chovu a výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy VI. 7.Maximální počet rybářských plavidel Unie, která mají oprávnění k rybolovu severoatlantského tuňáka křídlatého jako cílového druhu v souladu s článkem 12 nařízení Rady (ES) č. 520/2007, je omezen podle bodu 7 přílohy VI tohoto nařízení. 8.Maximální počet rybářských plavidel Unie o délce nejméně 20 metrů, která loví tuňáka velkookého v oblasti úmluvy ICCAT, je omezen podle bodu 8 přílohy VI. Článek 18

Rekreační rybolov Členské státy případně přidělí zvláštní podíl pro rekreační rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID. Článek 19

Žraloci 1.U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl liškouna velkookého (Alopias superciliosus). 2.Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.

3.U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl kladivounů čeledi Sphyrnidae (vyjma kladivouna tiburo – Sphyrna tiburo). 4.U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus). 5.U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis). Oddíl 3

Oblast úmluvy CCAMLR Článek 20

Oznámení o průzkumném rybolovu ledovek Členské státy se v roce 2020 mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se členský stát hodlá takového průzkumného rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 nejpozději do 1. června 2020. Článek 21

Omezení průzkumného rybolovu ledovek 1.Rybolov ledovek během rybářské sezóny 2019–2020 je omezen na členské státy, podoblasti a počet plavidel stanovené v příloze VII tabulce A pro daný druh, TAC a omezení vedlejších úlovků stanovené v příloze VII tabulce B. 2.Cílený rybolov druhů žraloků pro jiné účely, než je vědecký výzkum, je zakázán. Jakýkoli žralok, zejména nedospělí jednici a gravidní samice, náhodně odlovený jako vedlejší úlovek při rybolovu ledovky musí být vypuštěn živý. 3.V relevantních případech se rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a po zbytek sezóny se v ní zakáže. 4.Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, je-li to povoleno v souladu s článkem 20, je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 metrů. Článek 22

Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2020–2021 1.Pokud členský stát hodlá během rybářské sezóny 2020–2021 lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí to Komisi nejpozději 1. května 2020 za použití formuláře uvedeného v části B dodatku k příloze VII tohoto nařízení. Na základě informací poskytnutých členskými státy Komise předloží tato oznámení sekretariátu CCAMLR nejpozději 30. května 2020. 2.Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové. 3.Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu. 4.Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim: a)úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004; b)úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a veškeré relevantní podklady nebo odkazy. 5.Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na kterémkoli seznamu rybářských plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov vedeném CCAMLR. Oddíl 4

Oblast pravomoci IOTC

Článek 23

Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti působnosti IOTC 1.Maximální počet rybářských plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti působnosti komise IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VIII. 2.Maximální počet rybářských plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti pravomoci IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VIII. 3.Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba druhy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb. 4.Členské státy zajistí, aby v případě, že je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, byla plavidla, jež mají být převedena, v evidenci oprávněných plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro tuňáky. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací. 5.Členské státy mohou zvýšit svou rybolovnou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 pouze v mezích stanovených v rozvojových plánech předložených komisi IOTC. Článek 24

Unášená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem a pomocná plavidla 1.Unášená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem by měla být vybavena instrumentálními bójemi. Používání jakýchkoli jiných bójí, jako jsou rádiové bóje, je zakázáno. 2.Plavidlo lovící košelkovými nevody nesmí současně sledovat více než 300 bójí v provozu. 3.Nejvyšší počet instrumentálních bójí, které mohou být pořízeny každoročně pro každé plavidlo lovící košelkovým nevodem, je stanoven na 500. Žádné plavidlo lovící košelkovým nevodem nesmí mít za žádných okolností současně více než 500 instrumentálních bójí (bóje na skladě a bóje v provozu). 4.Nejvyšší počet pomocných plavidel nepřesáhne dvě pomocná plavidla na podporu nejméně pěti plavidel lovících košelkovými nevody, která plují pod vlajkou některého členského státu. Toto ustanovení se nepoužije na členské státy, které používají pouze jedno zásobovací plavidlo. 5.Jedno plavidlo lovící košelkovými nevody nesmí být v žádném okamžiku podporováno více než jedním pomocným plavidlem plujícím pod vlajkou některého členského státu. 6.Unie nezaregistruje v rejstříku oprávněných plavidel IOTC žádné nové ani dodatečné zásobovací plavidlo. Článek 25

Žraloci 1.U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla nebo části upravených těl liškounovitých všech druhů čeledi Alopiidae. 2.U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místnímu odbytu. 3.Při náhodném ulovení nesmějí být jedinci druhů uvedených v odstavcích 1 a 2 poraněni. Jedinci se neprodleně vypouštějí. Článek 26

Mantovití 1.Rybářským plavidlům Unie je zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat, vykládat, skladovat, nabízet k prodeji nebo prodávat upravená těla nebo části upravených těl mantovitých (čeleď Mobulidae, do níž patří rejnoci rodů Manta a Mobula), s výjimkou rybářských plavidel provozujících rybolov pro vlastní spotřebu (při němž jsou ulovené ryby spotřebovávány přímo rodinami rybářů). Odchylně od prvního pododstavce platí, že mantovití, kteří jsou neúmyslně uloveni v rámci drobného rybolovu (rybolov jiný, než je rybolov za použití dlouhých lovných šňůr nebo rybolov při hladině, tj. plavidla lovící pomocí košelkových nevodů, lovu na udici, tenatových sítí, ručních šňůr a vlečných šňůr a uvedená v rejstříku oprávněných plavidel IOTC), mohou být vyloženi pouze pro účely místní spotřeby.

2.Všechna rybářská plavidla s výjimkou těch, která provozují rybolov pro vlastní spotřebu, urychleně vypustí mantovité živé a nezraněné, nakolik je to možné, jakmile jsou zpozorováni v síti, na háčku nebo na palubě, a to tak, aby odchyceným jedincům způsobila co nejmenší újmu. Oddíl 5

Oblast úmluvy SPRFMO Článek 27

Pelagický rybolov 1.V oblasti úmluvy SPRFMO mohou lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IH pouze ty členské státy, které v ní aktivně prováděly pelagický rybolov v letech 2007, 2008 nebo 2009. 2.Členské státy uvedené v odstavci 1 omezí v roce 2020 v oblasti úmluvy SFPRMO celkovou výši hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou výši pro Unii, tj. 78 600 tun hrubé prostornosti. 3.Rybolovná práva stanovená v příloze IH mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy SPRFMO, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i záznamy o zastávkách v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, s cílem sdělit tyto informace sekretariátu SPRFMO. Článek 28

Rybolov při dně 1.Členské státy omezí svůj odlov nebo intenzitu rybolovu při dně v roce 2020 v oblasti úmluvy SPRFMO na ty její části, v nichž se prováděl rybolov při dně v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, a na úroveň, která nepřesáhne roční průměrnou úroveň odlovu nebo parametrů intenzity za uvedené období. Nad rámec záznamu mohou lovit pouze v případě, že SPRFMO schválí jejich plán lovit nad rámec záznamu. 2.Členské státy, které nemají záznam o odlovu nebo intenzitě rybolovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, mohou lovit pouze v případě, že SPRFMO schválí jejich plán lovit bez záznamu. Článek 29

Průzkumný rybolov 1.Členské státy se v roce 2020 mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v oblasti úmluvy SPRFMO pouze v případě, že SPRFMO schválila jejich žádost o provádění tohoto rybolovu, jež obsahuje plán rybolovné činnosti a závazek provádět plán shromažďování údajů. 2.Rybolov se provádí pouze ve výzkumných blocích určených SPRFMO. Rybolov v hloubkách menších než 750 metrů a větších než 2 000 metrů je zakázán. 3.Celkový přípustný odlov je stanoven v příloze IH. Rybolov je omezen na jeden výjezd o maximální délce 21 po sobě následujících dní a na maximální počet 5 000 háčků na jedno lovné zařízení při maximálním počtu 20 lovných zařízení na jeden výzkumný blok. Rybolov je ukončen, jakmile je dosaženo TAC nebo jakmile je ponořeno a vytaženo 100 lovných zařízení, podle toho, co nastane dříve. Oddíl 6

Oblast úmluvy IATTC Článek 30

Rybolov pomocí košelkových nevodů 1.Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) plavidly lovícími košelkovými nevody se zakazuje: a)od 29. července 2020 00:00 hod. do 8. října 2020 24:00 hod. nebo od 9. listopadu 2020 00:00 hod. do 19. ledna 2021 24:00 hod. v oblasti vymezené těmito hranicemi: –tichomořským pobřežím Ameriky, –zeměpisnou délkou 150° z. d., –zeměpisnou šířkou 40° s. š.,

–zeměpisnou šířkou 40° j. š.; b)od 9. října 2020 00:00 hod. do 8. listopadu 2020 24:00 hod. v oblasti vymezené těmito hranicemi: –zeměpisnou délkou 96° z. d., –zeměpisnou délkou 110° z. d., –zeměpisnou šířkou 4° s. š., –zeměpisnou šířkou 3° j. š. 2.Dotčené členské státy u každého ze svých plavidel oznámí Komisi před 1. dubnem 2020, pro které období zákazu uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu zastavit. 3.Plavidla lovící košelkovými nevody provozující rybolov tuňáků v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované. 4.Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech: a)pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo b)během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu. Článek 31

Unášená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem 1.Plavidlo lovící košelkovými nevody nesmí mít v oblasti úmluvy IATTC v žádném okamžiku více než 450 aktivních zařízení s uzavíracím mechanismem. Zařízení s uzavíracím mechanismem se považuje za aktivní, pokud je spuštěno na moře, začne předávat informace o své poloze a je sledováno plavidlem, jeho vlastníkem nebo provozovatelem. Zařízení s uzavíracím mechanismem lze aktivovat pouze na palubě plavidel lovících košelkovými nevody. 2.Plavidlo lovící košelkovými nevody nesmí spustit zařízení s uzavíracím mechanismem v průběhu 15 dnů před zahájením vybraného období zákazu rybolovu podle čl. 29 odst. 1 písm. a) a nalodí zpět tentýž počet zařízení s uzavíracím mechanismem, který do 15 dní před zahájením období zákazu rybolovu původně spustilo. 3.Členské státy oznámí Komisi jednou za měsíc informace za každý den o všech aktivních zařízení s uzavíracím mechanismem vyžadované na základě úmluvy IATTC. Zprávy se předkládají nejdříve po 60, ale nejdéle po 75 dnech. Komise tyto informace bezodkladně předloží sekretariátu IATTC. Článek 32

Omezení odlovu tuňáka velkookého v rybolovu na dlouhou lovnou šňůru Celkové roční úlovky tuňáka velkookého plavidly lovícími na dlouhou lovnou šňůru jednotlivých členských států v oblasti úmluvy IATTC jsou stanoveny v příloze IL. Článek 33

Zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého 1.Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, vykládat, skladovat, nabízet k prodeji nebo prodávat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti. 2.Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí.

3.Provozovatelé plavidel: a)zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý); b)zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají informace shromážděné za předchozí rok Komisi do 31. ledna. Článek 34

Zákaz lovu mantovitých Rybářským plavidlům Unie se v oblasti úmluvy IATTC zakazuje lovit, uchovávat na palubě, překládat, vykládat, skladovat, nabízet k prodeji nebo prodávat upravená těla nebo části upravených těl mantovitých (čeleď Mobulidae, do níž patří rejnoci rodů Manta a Mobula). Jakmile rybářská plavidla Unie zpozorují, že byli mantovití uloveni, vypustí je živé a nezraněné, nakolik je to možné. Oddíl 7

Oblast úmluvy SEAFO Článek 35

Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků: a)máčky přízračné (Apristurus manis), b)světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi), c)světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus), d)světlouna velkého (Etmopterus princeps), e)světlouna malého (Etmopterus pusillus), f)rejnokovitých (Rajidae), g)světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus), h)hlubinných žraloků nadřádu žraloci (Selachimorpha), i)ostrouna obecného (Squalus acanthias). Oddíl 8

Oblast úmluvy WCPFC Článek 36

Podmínky pro lov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého 1.Členské státy zajistí, aby počet dnů rybolovu přidělený plavidlům lovícím košelkovými nevody tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nepřekročil 403 dnů.

2.Rybářská plavidla Unie nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga). 3.Členské státy zajistí, aby úlovky tuňáka velkookého (Thunnus obesus) plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru nepřekročily v roce 2020 množství 2 000 tun. Článek 37

Řízení rybolovu pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem 1.V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se plavidlům lovícím košelkovými nevody zakazuje nasazovat, obsluhovat nebo nastavovat zařízení s uzavíracím mechanismem od 1. července 2020 00:00 hod. do 30. září 2020 24:00 hod. 2.Kromě zákazu uvedeného v odstavci 1 je zakázáno nastavovat zařízení s uzavíracím mechanismem na volném moři v oblasti působnosti úmluvy WCPFC mezi 20° s. š. a 20° j. š. po dobu dalších dvou měsíců: buď od 1. dubna 2020 00:00 hod. do 31. května 2020 24:00 hod., nebo od 1. listopadu 2020 00:00 hod. do 31. prosince 2020 24:00 hod. 3.Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech: a)během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb; b)pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo c)pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení. 4.Členské státy zajistí, aby žádné z jeho plavidel lovících košelkovými nevody v žádném okamžiku nerozmístilo na moři více než 350 zařízení s uzavíracím mechanismem s aktivními instrumentálními bójemi. Bóje se aktivují výhradně na palubě plavidla. 5.Všechna plavidla lovící košelkovými nevody v části oblasti úmluvy WCPFC uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě, překládají a vykládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované. Článek 38

Omezení počtu rybářských plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného Maximální počet rybářských plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze IX. Článek 39

Omezení odlovu mečouna obecného v rybolovu na dlouhou lovnou šňůru jižně od 20° j. š. Členské státy zajistí, aby úlovky mečouna obecného (Xiphias gladius) jižně od 20° j. š. plavidly lovícími na dlouhou lovnou šňůru nepřekročily v roce 2020 omezení stanovené v příloze IG. Členské státy rovněž zajistí, aby toto opatření nevedlo k nárůstu intenzity rybolovu mečouna obecného v oblasti na sever od 20° s. š. Článek 40

Žralok hedvábný a žralok dlouhoploutvý 1.V oblasti úmluvy WCPFC se zakazuje uchovávat na palubě, překládat, vykládat nebo skladovat upravená těla nebo části upravených těl těchto druhů: a)žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis); b)žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus). 2.Při náhodném ulovení nesmějí být jedinci druhů uvedených v odstavci 1 poraněni. Jedinci se neprodleně vypouštějí.

Článek 41

Oblast překrývajících se kompetencí IATTC a WCPFC 1.Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. v) opatření stanovená v tomto oddílu. 2.Plavidla uvedená jak v rejstříku WCPFC, tak v rejstříku IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. v) opatření stanovená v čl. 30 odst. 1 písm. a) a odst. 2, 3 a 4 a v článcích 31, 32 a 33. Oddíl 9

Beringovo moře Článek 42

Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře Rybolov tresky pestré (Gadus chalcogrammus) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje. Oddíl 10

OBLAST DOHODY SIOFA Článek 43

Omezení lovu při dně Členské státy zajistí, aby rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou, která loví v oblasti dohody SIOFA: a)omezila svou roční intenzitu rybolovu při dně a odlov na svou roční průměrnou úroveň za roky, v nichž byla jejich plavidla v oblasti dohody SIOFA aktivní, a to během reprezentativního období, pro něž jsou k dispozici údaje nahlášené Komisi; b)nerozšiřovala rybolov při dně, vyjma metod lovu na šňůry a do pastí, mimo oblasti, v nichž lovila v posledních letech; c)neměla povoleno lovit v prozatímních chráněných oblastech Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What a Walter’s Shoal, jak jsou definovány v příloze IK, vyjma metod lovu na šňůry a do pastí a za podmínky, že mají na palubě po celou dobu rybolovu v těchto oblastech vědeckého pozorovatele. HLAVA III

RYBOLOVNÁ PRÁVA

PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

VE VODÁCH UNIE Článek 44

Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Unie v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v hlavě III nařízení (EU) 2017/2403. Článek 45

Rybářská plavidla plující pod vlajkou Venezuely Rybářská plavidla plující pod vlajkou Venezuely podléhají podmínkám stanoveným v tomto nařízení a v hlavě III nařízení (EU) 2017/2403. Článek 46

Oprávnění k rybolovu Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie je stanoven v příloze V části B. Článek 47

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

Podmínky uvedené v článku 7 se použijí na úlovky a vedlejší úlovky plavidel třetí země lovících na základě oprávnění uvedených v článku 46. Článek 48

Zakázané druhy 1.Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy, nacházejí-li se ve vodách Unie: a)rejnoka paprsčitého (Raja radiata) ve vodách Unie divizí ICES 2a, 3a a 7d a podoblasti ICES 4; b)soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblastí ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 a 10; c)psohlava obecného (Galeorhinus galeus) loveného na dlouhé lovné šňůry ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblastí ICES 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 a 14; d)světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblastí ICES 1, 4 a 14; e)žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách Unie; f)rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES 3a; g)rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES 6, 9 a 10; h)pilohřbeta obecného (Rhinobatos rhinobatos) ve Středozemním moři; i)žraloka obrovského (Rhincodon typus) ve všech vodách; j)ostrouna obecného (Squalus acanthias) ve vodách Unie podoblastí ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 a 10. 2.Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Jedinci se neprodleně vypouštějí. HLAVA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 49

Postup projednávání ve výboru Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (EU) č. 1380/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 50

Přechodná ustanovení Ustanovení článku 9, 12, 13, 19, 25, 26, 33, 34, 35, 40, 42 a 48 se nadále použijí s nezbytnými změnami v roce 2022, dokud nevstoupí v platnost nařízení, kterým se stanoví rybolovná práva na rok 2022. Článek 51

Vstup v platnost