Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska na období 2012–2016 /* COM/2013/0367 final - 2013/ () */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska na období 2012–2016 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[3], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 29. června 2012 přijaly hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje provázaný rámec opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím. (4) Dne 6. července 2012 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2011–2015. (5) Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský semestr koordinace hospodářské politiky pro rok 2013. Rovněž dne 28. listopadu 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování[7], ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. (6) Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (7) Dne 10. dubna 2013 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu[8] Maďarska, který provedla podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Maďarsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si zasluhuje sledování a vyžaduje rozhodná politická opatření. Zejména probíhající korekce vysoce záporné čisté investiční pozice vůči zahraničí, způsobená z velké míry snižováním zadluženosti soukromého sektoru v prostředí vysokého veřejného dluhu a křehkého podnikatelského prostředí, i nadále vyžaduje velkou pozornost k tomu, aby se snížilo vysoké riziko nepříznivých účinků na fungování ekonomiky. (8) Dne 24. dubna 2013 předložilo Maďarsko svůj konvergenční program na rok 2013, zahrnující období 2012–2016, a dne 22. dubna 2013 svůj národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně. (9) Na základě hodnocení letošního konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je poněkud optimistický. Projekce růstu vypracované maďarskými orgány – 0,7 % na rok 2013 a 1,9 % na rok 2014 – jsou asi o půl procentního bodu vyšší oproti hodnotám v prognóze útvarů Komise z jara 2013. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je zajistit udržitelnou nápravu nadměrného schodku do roku 2012 a trvalé dodržování střednědobého rozpočtového cíle. Maďarsko vyvinulo velké úsilí, aby splnilo rozpočtové cíle na rok 2012, a se schodkem rozpočtu ve výši 1,9 % HDP dosáhlo výrazně lepšího výsledku než byl cíl 2,5 % HDP doporučený Radou, částečně díky dodatečným jednorázovým příjmům ve výši 0,2 % HDP navíc k příjmům, které již byly oznámeny v době vydání doporučení Rady. Nicméně nápravná opatření na rok 2012 a další léta, zejména opatření oznámená na podzim 2012, se soustřeďovala především na příjmovou stránku se zvláštním zaměřením na vybrané sektory, což vyvolává otázky o udržitelnosti konsolidačního úsilí. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 je na rok 2013 i 2014 pro udržitelnou nápravu nadměrného schodku třeba dalšího úsilí. Po zveřejnění jarní prognózy vláda přijala nový nápravný balíček a na základě aktualizovaného hodnocení Komise se očekává, že s novými opatřeními v roce 2013 i 2014 zůstane schodek pod prahovou hodnotou 3 % HDP. Pokud jde o strukturální saldo, střednědobý rozpočtový cíl v programu se změnil z –1,5 % na –1,7 % HDP. Nový střednědobý rozpočtový cíl je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. V roce 2012 zaznamenalo Maďarsko strukturální saldo ve výši –0,7 % HDP, což je výrazně nad jeho revidovaným střednědobým rozpočtovým cílem, a prognóza Komise z jara 2013 předpokládá, že strukturální saldo zůstane během období, na něž se prognóza vztahuje, s tímto cílem v souladu, přičemž v roce 2013 dosáhne –1,1 % a v roce 2014 –1,8 %. Na základě opatření přijatých po prognóze Komise z jara 2013 by strukturální saldo mohlo zůstat nad střednědobým rozpočtovým cílem i v roce 2014. Míra růstu veřejných výdajů v roce 2013 a 2014 po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů bude obecně v souladu s referenčním střednědobým tempem potenciálního růstu HDP, očekává se však, že v letech 2015 a 2016 je výrazně překročí. Výdajové kritérium tak v těchto dvou letech nebude splněno. Vláda plánuje, že poměr veřejného dluhu k HDP bude během období programu soustavně klesat ze 79,2 % v roce 2012 na 77,2 % v roce 2014 a dále na 73,4 % v roce 2016 – zůstane tedy nad referenční hodnotou 60 % HDP. Naproti tomu prognóza Komise z jara 2013 se zohledněním rizik pro konsolidační plány očekávala pouze malé snížení na 78,9 % HDP v roce 2014; s novými nápravnými opatřeními by to mělo být přibližně o dalších 0,5 procentního bodu méně. Pokud jde o dodržení kritéria dluhu, bude Maďarsko od roku 2013 v přechodném období a podle prognózy Komise z jara 2013 zaznamenává pokrok dostačující k tomu, aby kritérium dluhu splnilo v letech 2013 a 2014. (10) Střednědobý rozpočtový rámec je dosud pouze orientační, takže se fiskální plánování zaměřuje jen na aktuální rozpočtový rok. Kromě toho i přes určitá nedávná zlepšení dosud povinnosti a analytické zdroje fiskální rady neodpovídají její bezprecedentní pravomoci vetovat návrhy a potřebě systematického ex post hodnocení toho, jak jsou dodržována numerická fiskální pravidla. Posílení střednědobého rozpočtového rámce a rozšíření obligatorní působnosti fiskální rady by pomohlo zvýšit spolehlivost a důvěryhodnost nedávno upraveného rámce fiskálního řízení. (11) V maďarském finančním sektoru dochází velmi rychlým tempem ke snižování zadluženosti, částečně v důsledku některých politických opatření, která měla silný negativní dopad na ziskovost bank a která přispívají k přísným úvěrovým podmínkám. Zvládání klesající kvality portfolia představuje pro finanční sektor jednu z největších výzev, která souvisí s rostoucím počtem nesplácených úvěrů. Vláda přijala v posledních letech řadu opatření na pomoc osobám s úvěry denominovanými v cizí měně, v několika případech bez konzultace se zúčastněnými stranami v bankovním sektoru. Tato opatření však nebyla vždy zaměřena na ty z nich, které se nacházely v obtížné situaci. Přijetí několika opatření během krátké doby by u vypůjčovatelů mohlo zvýšit ochotu k morálnímu hazardu v důsledku trvalého očekávání další pomoci vlády. Globální finanční krize ukázala, do jaké míry může stávající bankovní systém donutit národní orgány, aby přijímaly opatření pro ochranu finanční stability. První program finanční pomoci pro Maďarsko prosazoval potřebu nejvyspělejších mechanismů dohledu včetně účinných pravomocí orgánu finančního dohledu pro případ mimořádných situací a zřízení mechanismu řešení problémů. I když byly pravomoci maďarského orgánu finančního dohledu v posledních třech letech výrazně rozšířeny, zákonodárce mu neudělil dostatečné monitorovací pravomoci. (12) Maďarsko nesplnilo doporučení z roku 2012, aby zřídilo stabilní rámec pro zdanění obchodních společností, který by nenarušoval hospodářskou soutěž, a zavedením dalších trvalých sektorových daňových přirážek zvýšilo daňovou zátěž vybraných podnikatelských odvětví. Nová daň pro malé podniky, zavedená v rámci zákona o ochraně pracovních míst, má dobrou koncepci, avšak existence několika různých daňových sazeb napříč podnikatelskými odvětvími brání efektivní alokaci zdrojů a postihuje investice a úvěrování. Zavedení snížených sazeb příspěvků na sociální zabezpečení v rámci zákona o ochraně pracovních míst je krokem správným směrem ve snižování daňového zatížení práce. Daňové zatížení osob s nízkými příjmy je nicméně stále vysoké a bylo by žádoucí vyladit systém tak, aby se na tuto skupinu lépe zaměřil. Maďarsko rovněž plánuje boj proti nedodržování daňových předpisů prostřednictvím několika opatření, například povinným propojením všech registračních pokladen s daňovými orgány. Pokud jde o zdanění energií, přijatá opatření nemotivují ke snížení spotřeby energie a narušují hospodářskou soutěž. (13) Nízká míra zaměstnanosti souvisí s velmi nízkou mírou účasti na trhu práce. Nezaměstnanost mladých lidí se z 11 % v roce 2001 zvýšila na 28,1 % v roce 2012. Program veřejných prací většinu rozpočtových prostředků věnuje na to, aby dlouhodobě nezaměstnaným poskytl příjem z pracovní činnosti namísto sociálních dávek; jeho dlouhodobý přínos pro zaměstnanost však dosud nebyl prokázán. Maďarsko zintenzívnilo aktivní politiky na trhu práce, některé znevýhodněné osoby by k nim však měly mít lepší přístup a účast dospělých na celoživotním učení je stále jedna z nejnižších v EU. Míra zaměstnanosti žen setrvala v posledních pěti letech přibližně na stejně nízké úrovni. Aby ženy povzbudila k účasti na trhu práce, rozšířila vláda zařízení pro péči o děti a propagovala flexibilnější pracovní úvazky. Sociální situace se i nadále zhoršuje: 31 % obyvatel je ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením a vysoký podíl populace zažívá vážnou materiální deprivaci. Znevýhodněné oblasti a komunity – zejména Romové – jsou stále disproporčně postiženy chudobou. (14) Podnikatelské prostředí v Maďarsku se v posledních třech letech stále zhoršuje vinou řady opatření včetně restrikcí uložených investorům a nestabilního regulačního rámce, zejména v odvětví služeb. Na toto odvětví a zejména na maloobchod se především zaměřují nedávná omezení, která disproporčně postihují zahraniční investory. Program „Jednoduchý stát“ zahrnoval 114 opatření s cílem snížit administrativní zátěž podniků přibližně o 500 miliard HUF, ale jeho provádění se poněkud opozdilo. V zadávání veřejných zakázek přetrvává nízká míra hospodářské soutěže, přestože 1. ledna 2012 vstoupil v platnost nový zákon. Ústředním prvkem Magyaryho programu je protikorupční program. Ten však neřeší ani nedostatečné prosazování práva v této oblasti, ani přísnější kontrolu financování politických stran, které představuje hlavní problémovou oblast. Většina oznámených opatření navíc dosud nebyla provedena. Problémem rovněž zůstává nedostatečné sledování realizovaných opatření. Vývoj v Maďarsku v letech 2012 a 2013 zvyšuje obavy o nezávislost justice. Srovnávací přehled Unie inovací charakterizuje Maďarsko jako umírněného inovátora. Investice do výzkumu a vývoje v podnicích provádějí především společnosti se zahraničními vlastníky. (15) Maďarsku se podařilo snížit počet osob předčasně ukončujících školní docházku. Jelikož dosud existují velké rozdíly mezi regiony, pokud nebudou nové prvky centralizovaného systému veřejného vzdělávání provedeny opatrně, mohly by mít nepříznivý dopad a zvýšit sociální nerovnost a segregaci. Přestože počet studentů zahajujících vysokoškolské vzdělávání v nedávných letech výrazně vzrostl, k dosažení průměrné hodnoty EU a národního cíle v rámci strategie Evropa 2020 je třeba další práce. Není jisté, zda může probíhající reforma vysokoškolského vzdělávání zlepšit jeho dostupnost pro znevýhodněné studenty. (16) Provádění opatření zahrnutých v Plánu Kálmána Szélla, jenž je zaměřen na zlepšení nákladové efektivity a výkonnosti veřejné dopravy, se významně opožďuje a absence komplexní dopravní strategie má nepříznivý vliv na finanční udržitelnost dopravního systému. Maďarsko v souladu s doporučením z roku 2012 adekvátním způsobem rozšířilo propojení energetické sítě se svými sousedy, avšak chybějící nezávislost energetického regulačního orgánu při stanovování cen energie a vysoký podíl regulovaných cen energie dosud vzbuzují obavy. (17) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska. Posoudila konvergenční program i národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7. (18) Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program Maďarska a její stanovisko[9] je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1. (19) Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto hodnocení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1, 2, 3, 4, 5 a 7, DOPORUČUJE, aby Maďarsko v období 2013–2014 provedlo tato opatření: 1. Specifikováním nezbytných opatření zaměřených na úspory výdajů provést důvěryhodnou rozpočtovou strategii podporující růst a během programového období v souladu se střednědobým cílem zachovat zdravou fiskální pozici. Na základě výše uvedených opatření jednoznačně snížit poměr veřejného dluhu, rovněž s cílem zmírnit kumulovanou makroekonomickou nerovnováhu. Posílit střednědobý rozpočtový rámec stanovením jeho větší závaznosti a jeho úzkým propojením s numerickými pravidly. Rozšířit obligatorní působnost fiskální rady mimo jiné prostřednictvím systematického ex post monitorování dodržení numerických fiskálních pravidel a vypracování pravidelných makrofiskálních prognóz a posouzení dopadů hlavních politických návrhů na rozpočet. 2. Napomoci obnovení standardního úvěrování ekonomiky především zvýšením kapacity pro akumulaci kapitálu ve finančním sektoru, mimo jiné zmenšením dodatečné zátěže, které je v současnosti vystaven. Odstraněním špatných aktiv z rozvah bank zvýšit kvalitu jejich portfolia, vést se zúčastněnými stranami podrobné konzultace o nových politických iniciativách a zajistit, aby nová opatření nezvyšovala morální hazard mezi vypůjčovateli. Posílit finanční regulaci a dohled, zejména udělením účinnějších pravomocí maďarskému orgánu finančního dohledu pro případ mimořádných situací a zřízením režimu řešení problémů. 3. Zajistit stabilní, vyváženější a předvídatelnější systém zdanění obchodních společností. V zájmu podpory růstu a zaměstnanosti zracionalizovat zdanění obchodních společností a minimalizovat narušení alokace zdrojů, jež je způsobeno odvětvovými daněmi. Pokračovat v úpravě zdanění práce tak, aby více podporovalo zaměstnanost, a sice snížením daňové zátěže osob s nízkými příjmy, mimo jiné vyladěním kritérií způsobilosti v zákoně o ochraně pracovních míst a přesunem zdanění směrem k ekologickým daním. Plně provést a zintenzívnit již oznámená opatření pro zlepšení dodržování daňových předpisů a snížení nákladů na jejich dodržování. 4. Řešit nezaměstnanost mládeže, například s pomocí „Evropské záruky pro mladé lidi“. Posílit opatření aktivní politiky na trhu práce a posílit systém profilování klientů veřejné služby zaměstnanosti. Snížit dominanci programu veřejných prací v rámci opatření na podporu zaměstnanosti a posílit jeho aktivační prvky. Posílit programy odborné přípravy, aby se zvýšila účast na celoživotním učení. Pokračovat v rozšiřování zařízení pro péči o děti s cílem povzbudit účast žen. Zajistit, aby byl cíl Národní strategie sociálního začleňování v zájmu snížení chudoby, zejména mezi dětmi a Romy, akceptován ve všech oblastech politiky. 5. Vytvořit vstřícné podnikatelské prostředí, zejména obnovit atraktivitu prostředí pro přímé zahraniční investory, prostřednictvím větší stabilizace regulačního rámce a podporou tržní soutěže. Zajistit řádné provádění opatření plánovaných ke snížení administrativní zátěže, zvýšit hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek a přijmout adekvátní opatření pro boj s korupcí. Zabývat se obavami o nezávislost justice. Odstranit nedávno vytvořené překážky v odvětví služeb, včetně maloobchodních. Poskytovat cílené pobídky na podporu inovativních podniků. 6. Provést vnitrostátní strategii týkající se předčasného ukončování školní docházky a zajistit, aby všichni mladí lidé prostřednictvím vzdělávacího systému získávali pro trh práce relevantní dovednosti, znalosti a kvalifikaci. Zlepšit přístup ke standardnímu a inkluzivnímu systému vzdělávání, především pro Romy. Podporovat přechod mezi různými etapami vzdělávání a vstup na trh práce. Provést reformu vysokoškolského vzdělávání, která umožní vyšší míru dosažení terciárního vzdělání, zejména u znevýhodněných studentů. 7. Postupně zrušit regulované ceny energií a současně zajistit účinnou ochranu ekonomicky zranitelných spotřebitelů. Přijmout další opatření k zajištění nezávislosti vnitrostátního regulačního orgánu. Snížením provozních nákladů a zvýšením příjmů zajistit finanční udržitelnost podniků ve státním vlastnictví v odvětví dopravy. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2013) 367 final. [4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [5] Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 119 final. [9] Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.