CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 29.5.2013  
COM(2013) 370 final 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2013  
 
a stanovisko Rady k programu stabilit y Rakouska na období 2012–2017 
{SWD(2013) 370 final}  
CS 2   CS   
 
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2013  
 
a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2012–2017 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 
4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Dne 26. b řezna 2010 schválila Evropská rada ná vrh Komise zahájit novou strategii pro 
růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodá řských 
politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout opat ření k posílení 
evropského potenciálu pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Dne 13. července 2010 p řijala Rada na základ ě návrhů Komise doporu čení o hlavních 
směrech hospodá řských politik členských stát ů a Unie (na období 2010–2014) a dne 
21. října 2010 p řijala rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských 
států4, které spole čně tvoří „integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzvány, 
aby vzaly integrované hlavní sm ěry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik 
v oblasti hospodá řství a zam ěstnanosti. 
(3) Dne 29. června 2012 p řijali hlavy stát ů a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro r ůst 
a zaměstnanost, jenž p ředstavuje jednotný rámec opat ření na úrovni členských stát ů, 
EU a eurozóny a využívá vešk erých možných pák, nástroj ů a politik. Rozhodli 
o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských stát ů, a vyjádřili zejména 
plné odhodlání dosáhnout cíl ů strategie Evropa 2020 a naplnit doporu čení určená 
jednotlivým zemím. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 KOM(2013) 370 v kone čném znění. 
3 P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. 
4 Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013. 
CS 3   CS (4) Dne 6. července 2012 p řijala Rada doporu čení k národnímu programu reforem 
Rakouska na rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2016. 
(5) Dne 28. listopadu 2012 p řijala Komise ro ční analýzu r ůstu
5, která zahájila evropský 
semestr integrované koordinace politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na základ ě 
nařízení (EU) č. 1176/2011 p řijala zprávu mechanismu varování6, ve které Rakousko 
není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový p řezkum. 
(6) Dne 14. b řezna 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajišt ění finanční stability 
a fiskální konsolidace a opat ření na podporu r ůstu. Zdůraznila pot řebu další 
diferencované fiskální  konsolidace podporující r ůst, návratu ke standardním 
podmínkám pro poskytování úv ěrů ekonomice, podpory r ůstu 
a konkurenceschopnosti, řešení nezam ěstnanosti a sociálních dopad ů krize 
a modernizace ve řejné správy. 
(7) Dne 16. dubna 2013 p ředložilo Rakousko sv ůj letošní program stability na období 
2012–2017 a národní program reforem na r ok 2013. Aby se vzaly v úvahu jejich 
vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány sou časně. 
(8) Na základ ě posouzení letošního programu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 se Rada domnívá, že Rakousko vyvinulo zna čné úsilí o konsolidaci s cílem 
napravit nadm ěrný schodek rozpo čtu. Pokud jde o program na rok 2013, je 
makroekonomický scéná ř, na němž jsou založeny rozpo čtové projekce, optimistický. 
Hlavním cílem rozpo čtové strategie nastín ěné v programu je postupn ě snížit schodek 
vládních institucí tak, aby se do roku 2016 dosáhlo nomináln ě vyrovnaného rozpo čtu 
a do roku 2015 st řednědobého cíle. Program potvrzuje p ředchozí st řednědobý cíl 
strukturálního schodku ve výši 0,45 % HDP. St řednědobý cíl je v soul adu s požadavky 
Paktu o stabilit ě a růstu. Na základ ě současných projekcí je Rakousko na správné cest ě 
k nápravě nadměrného schodku do roku 2013 vzhledem k tomu, že schodek vládních 
institucí dosáhl v roce 2012 2,5 % HDP, a podle p ředpovědi Komise se o čekává, že se 
v roce 2013 dále sníží na 2,2 % HDP a v roce 2014 na 1,8 % HDP. Je však možné, že 
vzniknou dodate čné náklady související s ukon čením činnosti jisté velké banky, což 
by mohlo schodek významn ě zvýšit. Po výrazném zlepšení, které p řekročilo cíle 
stanovené v postupu p ři nadměrném schodku v roce 2012, se o čekává, že schodek 
strukturálního salda se v roce  2013 zvýší na 1,8 %. Mírný nár ůst strukturálního 
schodku v roce 2013 potvrzuje i p ředpověď Komise. Podle informací týkajících se 
programu po čínaje rokem 2014 se v letech 2014 a 2015 u nov ě vypočteného 
strukturálního salda o čekává strukturální p řizpůsobení přesahující 0,5 %, což ve 
srovnání se scéná řem uvedeným v programu Rakousku umožní dosáhnout 
střednědobého cíle o dva roky d říve, tj. již v roce 2015 namísto 2017. Pokud jde 
o referenční hodnotu pro výdaje, podle inform ací uvedených v programu se o čekává, 
že v letech 2014 až 2016 dosáhne míra r ůstu veřejných výdaj ů – bez zohledn ění 
diskrečních opatření – na ro čním strukturálním p řizpůsobení při plnění střednědobého 
cíle 0,5 % HDP. P ředpokládaný výrazný pokles pom ěru mezi výdaji a HDP uvedený 
v programu je však velmi ambiciózní, protože se o čekává, že výdaje budou – 
vyjádřeno v HDP – jedny z nejnižších za více než patnáct let. Lze o čekávat, že pokud 
jde o dodržování kritéria dluhu, bude se Rakousko v letech 2014 až 2016 nacházet 
v přechodném období a dostate čný pokrok by v tomto sm ěru měly zajistit plány. 
                                                 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
CS 4   CS  Fiskální vztahy mezi r ůznými úrovn ěmi veřejné správy nebyly posílením 
rozpočtového rámce z v ětší části dotčeny a navzájem se p řekrývající kompetence 
v oblasti výdaj ů a čerpání finan čních prost ředků a s tím související nesrovnalosti 
zůstávají i nadále problematickým bodem. Složitý mechanismus pr ůběžných dohod 
mezi spolkovou vládou, poskytovateli sociálního pojišt ění a subjekty na úrovni nižší 
než spolkové je rizikem pro provád ění opatření, jejichž cílem je nezvyšovat výdaje na
 zdravotnictví. Pokud jde o vzd ělávání, jednání o šestibodov ém návrhu, který zahrnuje
 i zrušení školských orgán ů na okresní úrovni, je ví taným krokem ke zefektivn ění 
kompetencí mezi r ůznými úrovn ěmi veřejné správy. K výrazn ějšímu snížení
 fragmentace je však zapot řebí dalších zjednodušení. 
(9) Očekává se, že potenciál pracovních si l bude v Rakousku od roku 2020 klesat 
a v hospodá řství bude stále častěji zapotřebí vysoce kvalifikovanýc h pracovních sil. 
Existuje prostor k optimáln ějšímu využití obyvatelstva v produktivním v ěku, zejména 
žen, migrant ů a starších pracovník ů. 
(10) Míra zam ěstnanosti starších pracovník ů je ve srovnání s EU podpr ůměrná (43,1 % 
oproti 48,8 %) a tém ěř 30 % pracovník ů stráví těsně před důchodem 1,5 až t ři roky 
v nezaměstnanosti či v pracovní neschopnosti. Hojné využívání p ředčasného odchodu 
do důchodu a systém ů invalidních d ůchodů, jakož i pom ěrně nízký zákonem 
stanovený v ěk odchodu do d ůchodu u žen (60), který se v budoucnu bude zvyšovat jen 
pozvolna, má negativní dopad na nabídku pracovní síly z řad starších pracovník ů.  
(11) Ačkoliv je míra zam ěstnanosti žen v Rakousku pom ěrně vysoká (70,3 % ve srovnání 
se 62,4 % na úrovni EU v roce 201 2), je možné ji zvýšit ješt ě více, a sice snížením 
genderové segmentace trhu práce. Podíl žen v zam ěstnáních na částečný úvazek pat ří 
k nejvyšším v EU a dostupnost pé če o děti a služeb dlouhodobé pé če je omezená. Dle 
míry zam ěstnanosti žen v p řepočtu na plný pracovní úvazek (55,6 % v roce 2012) lze 
usuzovat, že Rakousko má potíže zejména  s plným využitím potenciálu svých 
ženských pracovních sil. Ženy jsou navíc tém ěř dvakrát častěji zaměstnány na 
podprůměrně placených pozicích a velmi často na pozicích s nízkou mzdou. To vede 
k 24% rozdílu mezi odm ěňováním žen a muž ů, což je t řetí nejvyšší rozdíl v EU. 
Snížení da ňové zátěže osob s nízkými p říjmy by mohlo více motivovat k v ětšímu 
zapojení obyvatel do trhu práce. Struktura rakouského da ňového systému umož ňuje 
přesunout da ňové zatížení na jiné zdroje, které mén ě omezují r ůst. Například příjmy z 
daně z nemovitostí tvo ří 0,5 % rakouského HDP a jsou výrazn ě pod průměrem EU 
(2,1 % HDP). Konkrétn ě příjmy z periodických daní z nemovitostí, které jsou 
považovány za dan ě, jež nejmén ě omezují r ůst, jsou třetí nejnižší v EU a v roce 2011 
tvořily 0,2 % HDP (pr ůměr v EU: 1.3%).  
(12) V roce 2011 tvo řily 19 % obyvatelstva v produktivním v ěku v Rakousku osoby 
narozené v zahrani čí, a Rakousko tak má v rámci OECD jeden z nejvyšších podíl ů 
přistěhovalců v produktivním v ěku. Migranti se na trhu práce často potýkají s obtížemi 
a míra jejich nezam ěstnanosti je výrazn ě vyšší (9,7 % oproti 3,6 %) a procento 
zaměstnaných migrant ů je výrazn ě nižší (příslušníci z t řetích zemí: 62, 8 %, rakouští 
občané: 76,4 %). Ve srovnání s Rakušany jsou osoby p řistěhovaleckého p ůvodu 
kromě toho třikrát častěji zaměstnáni v pozicích neodpovídajíc ích jejich kvalifikaci 
a placeni mén ě, než by jejich kvalifikace zasluhova la (2008: 27,5 % oproti 9,7 %). 
Rovněž ve vzdělání dosahují horších výsledk ů a riziko chudoby je u nich dvakrát vyšší 
(26,6 % oproti 12,6 %). 
(13) St řednědobé a dlouhodobé prognózy výdaj ů na důchody a zdravotní pé či představují 
riziko pro udržitelnost ve řejných financí. Tu rovn ěž – i když v menší mí ře – ohrožují 
CS 5   CS prognózy výdaj ů na dlouhodobou pé či. Nedávné d ůchodové reformy pravd ěpodobně 
tato rizika do ur čité míry sníží, pokud budou zárove ň zlepšeny podmínky na trhu 
práce, které by starším pracovník ům umožnily pracovat déle. Stále je však t řeba 
provést urychlenou harmonizaci d ůchodového v ěku u muž ů a žen a zohlednit nad ěji 
dožití u zákonem stanoveného v ěku odchodu do d ůchodu. Je t řeba řešit otázku fiskální 
udržitelnosti systém ů zdravotní a dlouhodobé pé če, a to rovn ěž s ohledem na zvýšenou 
potřebu dlouhodobé pé če a poptávku po ní. Nedávno p řijatá opat ření ve zdravotnictví 
se budou pravd ěpodobně ubírat správným sm ěrem, avšak v nadcházejících letech je 
třeba důkladně zhodnotit jejich ú činnost. Existuje prosto r pro posílení prevence, 
rehabilitace a nezávislého života ta k, aby se náklady na dlouhodobou pé či v budoucnu 
nezvyšovaly.  
(14) Podle mezinárodních srovnávacích studií a test ů vykazují rakouští školáci ve v ěku 10 
až 15 let podpr ůměrné výsledky ve vzd ělávání, a to i p řestože Rakousko na vzd ělání 
dává 6,01 % HDP, což p řesahuje pr ůměr v EU (5,41 %). Více než 25 % mladých lidí 
ve věku 15 let má vážné problémy se čtením a v matematice jsou výsledky jen o n ěco 
lepší. Rozdíly mezi výsledky mladých lidí p řistěhovaleckého p ůvodu a jejich 
rakouskými vrstevníky pat ří k nejvyšším v EU. V d ůsledku rostoucího po čtu student ů 
jsou finan ční prostředky a organiza ční systémy na vysokých školách pod tlakem, 
avšak míra student ů, kteří úspěšně dokončí studia, je nízká. Rozd ělení kompetencí 
v řízení a financování vzd ělávání je rovn ěž fragmentované. 
(15) Rakousko je jedním z členských stát ů, kterým by (po čítáno v HDP) odstran ění 
překážek v p řeshraničním poskytování služeb p řineslo nejv ětší užitek. V odv ětví 
služeb však stále existují zna čné překážky pro vstup na trh a ú činnou hospodá řskou 
soutěž. Ty se nejvíce projevu jí ve svobodných povoláních a odv ětví železni ční 
dopravy. Odborné služby hrají d ůležitou úlohu na trzích s obchodními službami 
a připadá na n ě 10 % HDP a 11 % z celkové míry zam ěstnanosti. I nadále je omezován 
přístup k odv ětví služeb a vykonávání povolání v tomto odv ětví, např. co se týká 
požadavk ů na právní formu a držení podíl ů. Je na míst ě zhodnotit, zda jsou tato 
omezení oprávn ěná a zda nelze stejných cíl ů obecného zájmu dosáhnout s mírn ějšími 
regulačními režimy. Nedávná zm ěna v právu upravujícím hospodá řskou sout ěž sice 
posílí pravomoci p říslušného rakouského orgánu, jeho finan ční a lidské zdroje jsou 
však ve srovnání s ekonomikami podobného či dokonce menšího objemu na nižší 
úrovni. 
(16) Rakousko dosáhlo pokroku v p řeshraniční spolupráci mezi vnitrostátními 
a zahraničními orgány finan čního dohledu. Vedle toho se pokro čilo s restrukturalizací 
znárodněných či částečně znárodněných bank, kterým byl a poskytnuta podpora na 
restrukturalizaci. Vzhledem k rizik ům plynoucím z dalšího z horšení kvality aktiv 
těchto bank však stále existují slabá místa, která je t řeba důkladně kontrolovat.  
(17) V souvislosti s evropským semestrem vypracovala Komise ucelenou analýzu rakouské 
hospodářské politiky. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala 
v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociáln ě-hospodářskou politiku 
v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k pot řebě posílit 
celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie promítnutím p řínosu na 
úrovni EU do budoucích vnitrostá tních rozhodnutí. Doporu čení Komise v rámci 
evropského semestru jsou prom ítnuta do níže uvedených doporu čení 1 až 7. 
CS 6   CS (18) Na základ ě tohoto hodnocení Rada p řezkoumala program stability Rakouska a její 
stanovisko7 je zohledn ěno níže, zejména v doporu čení 1. 
(19) V souvislosti s evropským seme strem vypracovala Komise analýzu hospodá řské 
politiky v celé eurozón ě. V této souvislosti vyd ala Rada konkrétní doporu čení určená 
členským stát ům, jejichž m ěnou je euro. Rakousko by rovn ěž mělo zajistit plné 
a včasné provedení t ěchto doporu čení, 
  DOPORU ČUJE, aby Rakousko v období 2013–2014 provedlo tato opat ření: 
1. Provést rozpo čet na rok 2013 podle plánu tak, aby byl udržitelným zp ůsobem 
napraven nadm ěrný schodek a dosaženo strukturální p řizpůsobení uvedené 
v doporučeních Rady v rámci postupu p ři nadměrném schodku. Po korekci 
nadměrného schodku pokra čovat přiměřeným tempem v úsilí o strukturální 
přizpůsobení tak, aby do roku 2015 bylo dosaženo st řednědobého cíle. Zefektivnit 
fiskální vztahy mezi r ůznými úrovn ěmi veřejné správy, nap říklad jednodušší 
organizační strukturou a harmonizac í kompetencí v oblasti výdaj ů a čerpání 
finančních prost ředků. 
2. Pokro čit s harmonizací d ůchodového v ěku mužů i žen, zohlednit st řední délku života 
u zákonem stanovené v ěkové hranice pro odchod do d ůchodu, provést a monitorovat 
nedávné reformy omezující p ředčasný odchod do d ůchodu a zlepšit zam ěstnatelnost 
starších pracovník ů tak, aby se zvýšila v ěková hranice pro odchod do d ůchodu a míra 
zaměstnanosti starších pracovník ů. 
3. P řijmout nová opat ření k většímu zapojení žen do trhu práce, a sice dalším zlepšením 
péče o děti a služeb dlouhodobé pé če, a k řešení vysokých rozdíl ů mezi muži 
a ženami v odm ěňování a důchodech. Pln ě využít potenciál osob s p řistěhovaleckým 
původem na trhu práce prost řednictvím zlepšeného uznávání jejich kvalifikace 
a akademických výsledk ů. Rozpo čtově neutrálním zp ůsobem snížit osobám 
s nízkými p říjmy stávající zatížení dan ěmi a příspěvky na sociální zabezpe čení, 
a sice tak, že se bude více využívat jiných da ňových zdroj ů, které mén ě omezují r ůst, 
jako např. periodických daní z nemovitostí.  
4. Ú činně provést nedávné reformy zdravotní pé če, a zajistit tak o čekávané zvýšení 
účinnosti. Vytvo řit finančně udržitelný model pro poskytování dlouhodobé pé če 
a více se zam ěřit na prevenci, rehabilitaci a nezávislý život. 
5. Zlepšit výsledky ve vzd ělávání, zejména u znevýhodn ěných mladých lidí, v četně 
zlepšení p ředškolního vzd ělávání a snížení negativních d ůsledků předčasné 
„kategorizace“ žák ů podle schopností. Dále zlepši t strategické plánování ve 
vysokoškolském vzd ělávání a posílit opat ření ke snížení po čtu student ů, kteří 
předčasně zanechají vysokoškolského studia. 
6. Dále posílit pravomoci a zdroje spolkového orgánu pro hospodá řskou sout ěž 
a sledovat provád ění reformy práva upravujícího hospodá řskou sout ěž. Odstranit 
nadměrné bariéry pro poskytovatele služeb. Sem pat ří i přezkum toho, zda stávající 
omezení p řístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání jsou oprávn ěná 
obecným zájmem, a rovn ěž posílení hospodá řské soutěže, zejména v odv ětví 
železniční dopravy.  
                                                 
7 Podle čl. 5 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
CS 7   CS 7. S ohledem na udržení finan ční stability i nadále provád ět přísný dohled nad 
znárodněnými a částečně znárodněnými bankami a urychlit je jich restrukturalizaci.  
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda