Spolupředkladatelé předložili žádost podle čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO. Žádost odůvodnili obzvláštní zranitelností nejméně rozvinutých zemí a specifickými strukturálními obtížemi, s nimiž se tyto země potýkají v globální ekonomice, jakož i tím, že je důležité zlepšit jejich účinné zapojení do mnohostranného obchodního systému díky poskytnutí smysluplného přístupu na trh, který podpoří diverzifikaci jejich výrobní a vývozní základny.

Spolupředkladatelé požádali o prodloužení stávající výjimky WTO z jejich závazků podle čl. I odst. 1 GATT 1994 umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat od 1. července 2019 do 30. června 2029 preferenční sazební zacházení produktům z nejméně rozvinutých zemí, které jako takové označila Organizace spojených národů, aniž by se tyto celní sazby musely rozšířit na obdobné produkty z jiných členských zemí.

Zamýšlený akt se stane závazným pro členy WTO v souladu s čl. IX odst. 3, jakož i s čl. II odst. 2 Dohody o WTO, který stanoví: „Dohody a související právní nástroje, zahrnuté do příloh 1, 2 a 3 [...], tvoří nedílnou součást této Dohody a jsou závazné pro všechny Členy“.

Platnost stávající výjimky pro nejméně rozvinuté země skončila dne 30. června 2019. Účelem zamýšleného aktu je proto prodloužit platnost výjimky na období od 1. července 2019 do 30. června 2029.

Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

Prodloužení výjimky by nemělo nepříznivý vliv ani na ekonomiku Unie, ani na obchodní vztahy se zeměmi využívajícími tuto výjimku. Unie poskytuje nejméně rozvinutým zemím plný bezcelní a bezkvótový přístup prostřednictvím své iniciativy „Vše kromě zbraní“ a podporuje úsilí ostatních členů WTO, včetně rozvojových zemí, o poskytování preferenčního sazebního zacházení pro nejméně rozvinuté země. Unie se dále domnívá, že k tomu, aby rozvojové země mohly toto preferenční zacházení poskytovat, je nezbytný právní nástroj, jelikož zmocňovací ustanovení WTO umožňuje poskytování pouze rozvinutým členským zemím.

Půjde o druhé prodloužení výjimky pro preferenční sazební zacházení pro nejméně rozvinuté země, která byla poprvé poskytnuta dne 15. června 1999 do 30. června 2009 a poté byla dne 27. května 2009 prodloužena do 30. června 2019.

5.Zveřejnění zamýšleného aktu

Jelikož tento akt Generální rady WTO bude provádět ustanovení dohody o WTO s ohledem na výjimky, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

2019/0191 (NLE)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Generální radě Světové obchodní organizace k přijetí rozhodnutí o prodloužení výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „Dohoda o WTO“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1995.

(2)Podle čl. II odst. 2 Dohody o WTO „[d]ohody a související právní nástroje, zahrnuté do příloh 1, 2 a 3 (dále uváděné jako „Mnohostranné obchodní dohody“), tvoří nedílnou součást této Dohody a jsou závazné pro všechny Členy“.

(3)Podle čl. IX odst. 3 může za výjimečných okolností Konference ministrů rozhodnout o zproštění člena některého ze závazků, které mu jsou uloženy Dohodou o WTO nebo některou z mnohostranných obchodních dohod.

(4)V čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO jsou stanoveny postupy pro poskytování výjimek týkajících se mnohostranných obchodních dohod uvedených v přílohách 1A, 1B nebo 1C Dohody o WTO a přílohách těchto dohod.

(5)Podle čl. IV odst. 1 Dohody o WTO je Konference ministrů oprávněna přijímat rozhodnutí ve všech otázkách vztahujících se ke všem mnohostranným obchodním dohodám.

(6)Podle čl. IV odst. 2 Dohody o WTO vykonává v období mezi zasedáními Konference ministrů WTO její funkce Generální rada. Podle čl. IX odst. 1 přijímá WTO obvykle rozhodnutí cestou konsensu.

(7)Dne 15. června 1999 členové WTO udělili zproštění závazků podle čl. I odst. 1 GATT 1994 v nezbytném rozsahu, aby bylo možné rozvojovým členským zemím poskytovat do 30. června 2009 preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí, které jako takové označila Organizace spojených národů, aniž by se tyto celní sazby musely rozšířit na obdobné produkty. Dne 27. května 2009 rozšířili členové WTO tuto výjimku na období od 1. července 2009 do 30. června 2019.

(8)V souladu s čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO předložily Chile, Čína, Indie, Thajsko a Turecko (dále jen „spolupředkladatelé“) žádost, aby Generální rada přijala rozhodnutí o prodloužení stávající výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat od 1. července 2019 do 30. června 2029 preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí.

(9)Spolupředkladatelé žádost odůvodnili obzvláštní zranitelností nejméně rozvinutých zemí a specifickými strukturálními obtížemi, s nimiž se tyto země potýkají v globální ekonomice, jakož i tím, že je důležité zlepšit jejich účinné zapojení do mnohostranného obchodního systému díky poskytnutí smysluplného přístupu na trh, který podpoří diverzifikaci jejich výrobní a vývozní základny.

(10)Prodloužení výjimky by nemělo nepříznivý vliv ani na ekonomiku Unie, ani na její obchodní vztahy se zeměmi využívajícími tuto výjimku. Unie navíc poskytuje nejméně rozvinutým zemím bezcelní a bezkvótový přístup na trh v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ a podporuje ostatní členy WTO, kteří nejméně rozvinutým zemím rovněž poskytují obchodní preference.