CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.5.2009 
SEK(2009) 640 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument 
 
k návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o Evropském programu pozorování Zem ě (GMES) a jeho po čátečních provozních 
činnostech 
(2011–2013) 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
 
{KOM(2009) 223} 
{SEK(2009) 639}  
CS 2   CS SHRNUTÍ 
Toto posouzení dopad ů bylo vypracováno útvary Komise jako podp ůrný dokument Komisí 
předkládaného návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském programu 
pozorování Zem ě (GMES) a jeho po čátečních provozních činnostech (2011–2013). V souladu 
s čl. 21 odst. 1. provád ěcích předpisů k finančnímu nařízení1 rovněž poskytuje hodnocení ex 
ante.  
Iniciativa GMES je a bude i na dále spolufinancována na evr opské, mezivládní a vnitrostátní 
úrovni na základ ě partnerství mezi r ůznými zú častněnými subjekty. Evropská unie bude 
koordinovat tato partnerství a také řídit svůj příspěvek k GMES, který sestává z vývojových 
činností a provozní fáze. 
Pokud jde o vývojové činnosti, tento p říspěvek spočívá zejména ve s polufinancování 
výzkumných činností v rámci 7. RP a 6. RP2. Vedle n ěkterých dalších provozních prvk ů 
v pozemní oblasti (databáze krajinného pokr yvu Corine, Urban Atlas) jsou v oblasti 
nouzového řízení a monitorování zem ě v rámci p řípravných akcí financovány první provozní 
služby.  
Na začátku příštího desetiletí (v období 2011–2013) by provozní služby mohly být 
poskytovány v širší mí ře. Mohou být zapot řebí investice k vytvo ření vhodné infrastruktury 
pro potřebný řetězec zpracování služeb a rozvoj produkt ů na základ ě prototyp ů vyvinutých 
v rámci p ředchozích výzkumných akcí. Sedmý rámc ový program je nástrojem pro výzkum a 
vývoj a není tedy ur čen k podpo ře počátečních provozních činností GMES do takové míry, 
která je pot řebná pro jejich zajišt ění na trvalejším základ ě. Je proto nezbytné vytvo řit vhodné 
mechanismy pro zapojení Spole čenství. Navrhované na řízení má být odpov ědí na tuto výzvu. 
Očekává se, že k plnému rozvinutí program u GMES, v jehož rámci by mohl být p říspěvek EU 
k celé iniciativ ě GMES financován v dl ouhodobém výhledu, dojde v pr ůběhu příštího 
víceletého finan čního rámce EU (od roku 2014). Celkové finan ční potřeby GMES po roce 
2013 budou podrobeny další analýze pod vedením Komise, a to na základ ě stanovených zásad 
dělení náklad ů a posouzení náklad ů založeného na rozsahu služeb.  
V této souvislosti je t řeba připomenout, že p řístup k dlouhodobému fi nancování GMES je 
nutno vyvíjet modulárn ě. To znamená, že nová rozší ření rozsahu služeb GMES a každá nová 
změna GMES budou posuzovány na základ ě kritéria efektivity náklad ů, potřeb uživatel ů a 
zájmů politiky EU. V období 2011–2013 budou v rámci po čátečních provozních činností 
GMES financovány činnosti v t ěchto oblastech: 
• služby nouzové reakce,  
                                                 
1 Na řízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o provád ěcích pravidlech 
k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finan ční nařízení o souhrnném rozpo čtu 
Evropských spole čenství (Ú ř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1), naposledy pozm ěněné nařízením Komise 
(ES, Euratom) č. 478/2007 ze dne 23. dubna 2007 (Ú ř. věst. L 111, 28.4.2007, s. 13). 
2 V rámci 6. RP vynaložila EU 100 milion ů EUR na projekty spadající pod systém GMES a ESA 
investovala dalších 100 milion ů EUR do projekt ů prvků služeb systému GMES. V rámci tématu 
„vesmír“ specifického programu „spolupráce“ 7. RP uvolní EU v období 2007–2013 na projekty služeb 
GMES a získávání údaj ů pro tyto služby 430 milion ů EUR. Dalších 624 milion ů EUR z tématu 
„vesmír“ 7. RP bude v ěnováno na vývoj programu vesmírné složky GMES provád ěný agenturou ESA, 
což představuje celkem 2 246 milion ů EUR (v hospodá řských podmínkách roku 2008) (v četně 
prostředků z členských stát ů ESA). 
CS 3   CS • služby monitorování zem ě; 
a vedlejší činnosti včetně: 
• opatření na podporu využívání služeb uživateli, 
• přístupu k údaj ům, 
• vesmírné složky GMES. 
K výběru činnosti pro po čáteční provozní činnosti GMES byla použita následující konkrétní 
kritéria: 
• dostatečná technická vysp ělost, 
• návaznost na p řípravné akce provád ěné v období 2008–2010, 
• prokázaný potenciál pro rozvoj navazujících služeb, 
• poskytovatelé služeb jsou pr ůmyslové subjekty a bez dalš ího zapojení ze strany EU by 
proto ukon čili příslušné činnosti, p řičemž v oblasti monitorování námo řního prost ředí a 
atmosféry poskytují služby hlavn ě veřejné orgány, které budou schopny v této činnosti 
pokračovat před rokem 2013 bez podpory ze strany Spole čenství (i když pravd ěpodobně 
v menším rozsahu), a 
• pokud jde o nouzové služby, je z řejmé, že by bylo vhodn ější poskytnout orgán ům civilní 
ochrany na provozní bá zi nouzové mapy již v roce 2011, a nikoli až v roce 2014. 
Posouzení dopad ů vychází z rozsáhlé konzultace zú častněných stran, která potvrdila, že jsou 
služby GMES z environmen tálních a politických d ůvodů zapotřebí. Neexistence provozních 
služeb v oblasti nouzové reak ce a služeb monitorování zem ě koordinovaných EU v období 
2011–2013 by zp ůsobila tyto problémy: 
• hrozí, že jakmile stávající výzkumné projekty skon čí (v roce 2011), orgány civilní ochrany 
by v období, na které se vztahuje navrhované na řízení, bu ď vůbec neměly přístup 
k nouzovým mapám, nebo by si je musely i nadále vytvá řet samy nekoordinovaným 
způsobem, přičemž by musely spoléhat na údaje  zakoupené za velmi vysoké ceny,  
• uživatelé služeb monitorování zem ě (např. agentury pro životní prost ředí) by v období 
2011–2013 čelili stejným problém ům, včetně absence nep řetržité dostupnosti p říslušných 
produktů a nedostupnosti údaj ů získaných pozorováním Zem ě (zejména prost řednictvím 
družic) za rozumných podmínek, 
• bez činnosti Spole čenství v období 2011–2013 umož ňující počáteční provozní služeb 
monitorování zem ě a nouzové reakce, hrozí od roku 2014 nep řijatelné p řerušení mezi 
výzkumnými projekty poskytujícími p ředprovozní služby a službami poskytovanými 
v rámci pln ě rozvinutého programu GMES, 
• hrozí, že velká prodleva mezi ukon čením výzkumných činností a zahájením pln ě 
rozvinutých provozních činností po roce 2014 by významn ě oslabila posilování 
konkurenceschopnosti pr ůmyslu a vytvá ření komer čně udržitelných řešení v období 2011–
2013. 
CS 4   CS V reakci na tuto výzvu p ředkládá navrhované na řízení tyto k onkrétní cíle: 
• umožnit poskytování služeb nouzové reakce orgán ům civilní ochrany, 
• umožnit poskytování služeb pozorování zem ě orgánům veřejné správy (v četně agentur pro 
životní prost ředí) v Evrop ě, 
• přispívat k vytvá ření a zajiš ťování dostupnosti environmentálních informací pro ve řejnost, 
• pokud jde o pozorování Zem ě, podněcovat růst v navazujícím odv ětví, pokud jde o 
pracovní p říležitosti, inovace a konkurenceschopnost na mezinárodní úrovni. 
Operativní cíle navrhovaného na řízení jsou: 
• umožnit v období 2011–2013 poskytování t ěchto provozních služeb nouzové reakce: 
– Evropská mapová služba  pro nouzovou reakci, a 
– integrace produkt ů pro nouzovou reakci; 
• umožnit v období 2011–2013 poskytování t ěchto provozních služeb monitorování zem ě: 
– služba periodického mapování krajinného pokryvu, 
– dynamické monitorování zem ě, včetně monitorování nejd ůležitějších prom ěnných 
veličin klimatu pro podporu monitorování zm ěny klimatu;  
• provádět v období 2011–2013 vedlejší činnosti, v četně opatření na podporu využívání 
provozních služeb uživ ateli, získávání podp ůrných údaj ů pro služby a provozní činnosti 
vesmírné složky GMES. 
Možnosti p řístupu k cíl ům definovaným v kapitole 3 posouzení dopad ů jsou: 
• základní scéná ř („nepodnikat žádné kroky“), 
• možnost č. 1: pouze otev řená metoda koordinace, 
• možnost č. 2: regula ční opatření, 
• možnost č. 3: financování Spole čenstvím. 
Tyto možnosti se vzájemn ě nevylučují. Všechny t ři lze kombinovat. V záj mu jasnosti je však 
nutno dopad každé z t ěchto možností analyzovat odd ěleně. Počáteční provozní činnosti 
GMES budou navíc provád ěny v mezích rámce řízení podrobn ě popsaného ve sd ělení 
„Globální monitoring životního prost ředí a bezpe čnosti: dbáme o bezpe čnější planetu“, 
KOM(2008) 748 ze dne 12. 11. 2008, a p řiloženém posouzení dopad ů. Analýza r ůzných 
možností dále vychází z p ředpokladu, že údaje a informace GMES budou pln ě a volně 
přístupné. Komise bude i nadále zkoumat, zda by vývoj tržních p říležitostí a uživatelských 
poplatků založených na nákladech nemohl nakonec umožnit snížení podílu ve řejných investic 
po roce 2014. 
Následující tabulka porovnává možnosti s ohledem  na uvedené cíle a zásadu efektivnosti 
nákladů. 
CS 5   CS Možnost  Pravděpodobnost dosažení cíl ů 
a odpovídajících p řínosů Celkové náklady (v četně rozpočtů 
Společenství a členských stát ů) Efektivnost 
nákladů 
1 + Rozpočet Společenství: 
• prostředky -  
• lidské zdroje +  
• administrativní výdaje  Náklady v členských 
státech 
 
++++ + 
2 + Rozpočet Společenství: 
• prostředky -  
• lidské zdroje +  
• administrativní výdaje  Náklady v členských 
státech  
  
++++ + 
3 +++ Rozpočet Společenství: 
• prostředky ++  
• lidské zdroje +  
• administrativní výdaje  Náklady v členských 
státech 
+++ +++ 
O pravděpodobnosti dosažení t ěchto cílů pojednávají oddíly 5.2.1, 5.3.1 a 5.4.1 posouzení 
dopadů. Má se za to, že není pravd ěpodobné, aby bylo prost řednictvím možností 1 a 2 
dosaženo specifických cíl ů počátečních provozních činností GMES, a to z d ůvodu i) 
problémů s poskytováním služeb na celoevropské úrovni, ii) nedostate čných kapacit a know-
how v některých členských státech a iii) nedostate čné udržitelnosti (zejména z rozpo čtových 
důvodů). 
Oddíl 5.4 a p říloha V uvád ějí přínosy, k nimž by došlo v p řípadě úplného spln ění těchto cílů. 
V referen čním roce (2012) by ro ční přínosy přímo spojené s GMES zahrnovaly 135 milion ů 
EUR pro služby týkající se povodní, 9 milion ů EUR pro služby týkající se lesních požár ů, 
nejméně 75 milion ů EUR pro odles ňování a 56 milion ů pro městské plánování, p řičemž tato 
čísla i) vycházejí z konzervativních p ředpokladů a ii) nezahrnují p řínosy týkající se nouzové 
reakce nap říklad v p řípadě výbuchů sopek a zem ětřesení, ani p řínosy spojené se zvýšením 
efektivity v zem ědělství a v oblasti rozvoje venkova.  
Pokud jde o náklady, nesta čí se zaměřovat jen na náklady pro ES, které by činily až 150 
milionů EUR za celé období po čátečních provozních činností GMES (2011–2013), (v četně 43 
milionů EUR na doprovodné výzkumné činnosti financované v rámci 7. RP). Je nutno 
zohlednit i náklady na úrovni členských stát ů. Přestože nejsou k dispozici žádné podrobné 
odhady náklad ů, které by vznikly členským stát ům, dřívější zkušenosti získané v rámci 
programu krajinného pokryvu Corine a údaje p ředložené ze strany EHP ukazují, že by tyto 
náklady mohly být t řikrát vyšší než náklady ES. P ředpokládá se, že možnosti 1 i 2 by vedly 
k vyšším celkovým náklad ům pro EU a členské státy v d ůsledku i) vyšších náklad ů na 
získávání údaj ů potřebných k poskytování služeb, vzhledem  k neexistenci úspor z rozsahu a 
vyrovnávací kupní síly, a ii) pot řeby duplikovat infrastrukturu v p řípadě zcela 
decentralizovaného poskytování služeb. 
Pro období 2011–2013 se tedy up řednostňuje možnost 3, jelikož bylo prokázáno, že by tato 
možnost i) velmi pravd ěpodobně umožnila dosažení konkrétních cíl ů počátečních provozních 
činností GMES a ii) mohla snížit celkové náklady, v četně jejich snížení prost řednictvím 
centralizovaného získávání údaj ů potřebných pro tyto služby. V každém p řípadě by 
financování ze strany EU m ěla doprovázet koordina ční činnost. Neo čekává se, že by 
CS 6   CS v průběhu období, na n ěž se vztahuje navrhované na řízení, vstoupilo v platnost na řízení ES 
specificky zam ěřené na GMES. 
Hodnocení bude probíhat ve t řech fázích (hodnocení ex ante , průběžné hodnocení a 
hodnocení ex post ). Kromě tohoto posouzení dopad ů hodlá Komise provést hodnocení i) 
přípravné akce a ii) činností v oblasti p řístupu k údaj ům, aby se p řipravila na první pracovní 
program pro provozní činnosti. Dále bude nejpozd ěji do konce roku 2012 vypracována 
průběžná hodnotící zpráva . Nakonec bude po ukon čení počátečních provozních činností 
vypracováno hodnocení ex post . 
Komise zajistí, aby byly ve smlouvách a grantech uzav řených v rámci provozních nouzových 
služeb a služeb monitorování zem ě stanoveny dohled a finan ční kontrola ze strany Komise, 
které budou v p řípadě potřeby provád ěny přímo na míst ě, včetně namátkových kontrol, a 
audity Účetního dvora. V p řípadě potřeby by Komisi p ři monitorování pr ůběhu provád ění 
programu mohli napomáh at externí techni čtí odborníci. Na základ ě výsledků kontrol na míst ě 
Komise v p řípadě potřeby zajistí, aby byly upraveny rozsah p ůvodně schváleného finan čního 
příspěvku nebo podmínky jeho p řidělení a případně také časový rozvrh plateb. 
Kromě finančního dozoru zavede Komise mechanismy zajiš ťující stálou úrove ň kvality 
poskytovaných služeb. Komise bude rovn ěž pořádat uživatelská fóra, aby bylo zajišt ěno, že 
služby vycházejí z pot řeb uživatel ů.