Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o činnosti Evropských společenství v oblasti půjček a úvěrů v roce 2006 {SEC(2007)1079} /* KOM/2007/0486 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 30.8.2007 KOM(2007) 486 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU O ČINNOSTI EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍV OBLASTI PŮJČEK A ÚVĚRŮ V ROCE 2006{SEC(2007)1079} OBSAH Úvod…… ……………..3 1. PŮJČKY V ROCE 2006 3 2. ÚVĚRY POSKYTOVANÉ NEČLENSKÝM ZEMÍM 4 2.1. Přehled 4 2.2. Makrofinanční pomoc Společenství 4 2.3. Úvěry EIB poskytnuté v roce 2006 v sousedních zemích jihovýchodní Evropy, v zemích Středomoří, v Asii a Latinské Americe a v Jihoafrické republice 5 2.3.1. Cíle a priority EIB 5 2.3.2. Poskytování úvěrů 6 2.3.3. Zajištění zárukami 6 2.3.3.1. Paušální záruka 6 2.3.3.2. Sdílení rizik 6 2.3.4. Spolupráce EIB s Komisí a dalšími institucemi 9 2.4. Signatáři úmluvy z Lomé a dohody z Cotonou – poskytování úvěrů 12 3. DOPAD ÚVĚRŮ NA ROZPOČET 12 3.1. Rozpočtové záruky 12 3.2. Úrokové subvence 12 3.3. Financování EIB ze zdrojů ERF 12 Úvod Rozhodnutí Rady zavádějící různé úvěrové nástroje Evropských společenství požadují, aby Komise každoročně informovala Radu a Evropský parlament o využívání těchto nástrojů. V případě poskytování úvěrů mimo Společenství příslušná rozhodnutí Rady[1] požadují, aby Komise každoročně informovala Radu a Parlament o situaci týkající se úvěrů Evropské investiční banky (EIB) zaručených rozpočtem Unie v sousedních zemích jihovýchodní Evropy, v zemích Středomoří, v Asii a Latinské Americe a v Jihoafrické republice. S cílem vyhovět požadavkům na poskytování informací tato zpráva popisuje operace v oblasti úvěrů pro každou z dotčených oblastí. Pro úplnost informací o úvěrových činnostech obsahuje též stručný souhrn činností v oblasti půjček uskutečněných za účelem financování úvěrů, makrofinanční pomoci, kterou Společenství poskytuje třetím zemím, a úrokových subvencí a záruk spojených s úvěry Společenství. Kromě toho poskytuje informace o činnosti Euratomu v oblasti půjček. Tabulky k této zprávě jsou uveřejněny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Odkazy na tabulky v textu odkazují na uvedený dokument (dále jen „příloha“)[2]. 1. PŮJČKY V ROCE 2006 Pro financování úvěrů, o nichž rozhodla Rada, je Komise zmocněna jménem příslušného Společenství (ES, Euratom) získávat půjčky na kapitálovém trhu[3]. Celkový objem půjček přijatých Evropským společenstvím a EIB se v roce 2006 snížil o 3,8 % na 48,1 miliardy EUR ve srovnání s 50,0 miliardami EUR v předchozím roce (viz tabulka a graf v oddíle 1.1 přílohy). Více než 99 % této částky si vypůjčila EIB. Toto snížení objemu půjček lze vysvětlit mírným omezením aktivit EIB v oblasti přijímání půjček v důsledku poněkud pomalejšího splácení úvěrů a také v důsledku finanční likvidity a dále jej lze vysvětlit neexistencí nových rozhodnutí ohledně úvěrů Euratomu, úvěrů na makrofinanční pomoc a úvěrů pro platební bilanci. S přihlédnutím ke splácení, stornování a výkyvům směnných kurzů dosáhla celková částka půjček neuhrazených k 31. prosinci 2006 výše 248,4 miliardy EUR, tj. o 0,7 % méně než v roce 2005 (viz tabulka 1.2 v příloze). V rozpisu půjček podle jednotlivých měn (viz tabulka 1.3 v příloze) zůstává podíl všech půjček poskytnutých v EUR v roce 2006 na stejné úrovni ve výši 37,9 %. Podíl půjček poskytnutých v ostatních měnách Společenství se snížil z 23,0 % na 16,6 %. Podíl měn třetích zemí se v rámci půjček zvýšil z 39,5 % na 45,4 % celkového objemu. Podíl půjček v USD se zvýšil z 27,9 % na 30,4 %. V roce 2006 mělo po swapových operacích 94,5 % úvěrů variabilní sazbu v porovnání s 97,3 % v roce 2005 (údaj před swapovými operacemi: viz tabulka 1.3 v příloze). 2. ÚVĚRY POSKYTOVANÉ NEČLENSKÝM ZEMÍM [4] 2.1. Přehled Finanční podpora nečlenských zemí, které se Společenstvím uzavřely dohody o spolupráci, má různé formy v závislosti na dotčených zeměpisných oblastech a sledovaných cílech. Obecně je tato podpora poskytována ve formě bilaterálních úvěrů (makrofinanční podpora nebo podpora platební bilance), kdy Společenství pomáhá při obnovení makroekonomické rovnováhy dané země. Komise tyto finanční operace provádí na základě rozhodnutí Rady. V dalších případech poskytuje EIB úvěry ze svých vlastních zdrojů ve formě přímého financování jednotlivých projektů nebo globálních úvěrů bankám, které poté přidělují finanční prostředky menším místním projektům. Některé z těchto úvěrů využívají záruky z rozpočtu Unie. Úvěrový nástroj Euratomu[5] je k dispozici pro financování operací v členských státech a v některých zemích, které členskými státy nejsou (Arménie, Bulharsko[6], Česká republika, Maďarsko, Litva, Rumunsko[7], Rusko, Slovensko, Slovinsko a Ukrajina). Zeměpisné oblasti, ve kterých Společenství provádí úvěrové činnosti, jsou uvedeny v příloze (viz tabulka 2.1). 2.2. Makrofinanční pomoc Společenství Makrofinanční pomoc ve formě úvěrů je v zásadě výjimečná a je součástí snah mezinárodního společenství poskytnout ve spojení s brettonwoodskými institucemi podporu platební bilance některým zemím, které čelí přechodným makroekonomickým potížím. Pomoc Společenství je zaměřena na sousední regiony, například na západní Balkán a Kavkaz. Vyplácení makrofinanční pomoci je podmíněno splněním cílů makroekonomické stabilizace a strukturálních reforem ze strany přijímajících zemí. Za těchto okolností je počet operací prováděných každý rok omezen a je obtížné provést relevantní srovnání mezi jednotlivými roky, kdy byla pomoc poskytnuta. Granty a úvěry vyplácené v rámci tohoto nástroje jsou uvedeny v tabulce v příloze (viz tabulka 2.2). Z té vyplývá, že v roce 2006 byla na základě stávajících rozhodnutí o makrofinanční pomoci vyplacena částka 19 milionů EUR. V roce 2006 nebyla přijata žádná nová rozhodnutí o makrofinanční pomoci. Kromě toho jsou příslušné informace uvedeny též ve výroční zprávě Komise o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím. 2.3. Úvěry EIB poskytnuté v roce 2006 v sousedních zemích jihovýchodní Evropy, v zemích Středomoří, v Asii a Latinské Americe a v Jihoafrické republice Tento oddíl tvoří výroční zpráva za rok 2006, která má být předložena Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 2 rozhodnutí Rady 2000/24/ES. 2.3.1. Cíle a priority EIB Rok 2006 byl posledním celým rokem provádění operací na základě mandátů zahrnujících financování EIB mimo EU v období od 1.2.2000 do 31.1.2007[8]. Komise a EIB se v průběhu roku účastnily jednání (včetně jednání v Radě) ohledně prodloužení mandátu pro financování vně EU na období 2007–2013, která byla uzavřena a formálně schválena rozhodnutím Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006[9]. Obecnou prioritou EIB při poskytování úvěrů v regionech mimo EU je podporovat snahu o dosažení cílů Společenství. Regionální cíle berou v úvahu zvláštní rysy a priority jednotlivých regionů. V sousedních zemích jihovýchodní Evropy byla banka v roce 2006 aktivní v přistupujících i kandidátských zemích (Bulharsko, Rumunsko, Chorvatsko, Turecko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) s cílem pomoci těmto zemím při přípravě na přistoupení, zejména prostřednictvím financování investic zaměřených na začlenění jejich infrastruktury do infrastruktury EU a podpory malých a středních podniků. V důsledku přistoupení Bulharska a Rumunska byla podepsána memoranda o porozumění jakožto rámce pro podporu EIB poskytovanou příslušným investičním programům obou zemí, které zahrnují všechna hlavní hospodářská odvětví. EIB pokračovala rovněž v podpoře investic v ostatních zemích západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Černá Hora[10] a Srbsko) v zájmu usnadnění probíhajícího procesu integrace do EU. Obecněji má podpora EU a EIB usnadnit politickou a hospodářskou reformu a společenské usmíření v této oblasti. EIB klade zvláštní důraz na zvyšování úrovně, modernizaci a rozvoj komunikací a energetiky, zejména pak na transevropské sítě silničních a železničních koridorů, které celoevropská konference ministrů dopravy označila za střednědobé rozvojové priority. V rámci postupného přizpůsobování právních předpisů dotyčných zemí legislativě EU jsou upřednostňovány ekologické otázky týkající se projektů EIB i samotné projekty v oblasti ochrany životního prostředí. EIB podporuje rovněž rozvoj soukromého sektoru (malé a střední podniky a další odvětvové iniciativy), zejména přímé zahraniční investice, a to buď přímo nebo prostřednictvím svého globálního úvěrového nástroje, zejména pokud jde o partnery EU. V oblasti Středomoří poskytuje EIB úvěry prostřednictvím nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP), zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství, na podporu hospodářské a společenské modernizace a větší regionální integrace. FEMIP zaměřuje svou činnost na podporu soukromého sektoru a na vytvoření prostředí příznivého pro investice, zejména poskytováním finančních prostředků na infrastrukturu pro hospodářský rozvoj. FEMIP dále v souladu s prioritami EU podporuje udržitelný energetický rozvoj, konkurenceschopnost a zabezpečení dodávek. V listopadu 2006 Rada ECOFIN rozhodla o posílení FEMIP a určila dvě zvláštní prioritní oblasti: rozvoj soukromého sektoru a posílení partnerství s cílem zvýšit zapojení partnerských zemí. V Asii a Latinské Americe banka financuje projekty, které jsou v zájmu Společenství i dotyčných zemí: spolufinancování se zprostředkovatelskými partnery EU, přenos technologie a spolupráce v oblasti energetiky a ochrany životního prostředí. EIB podpořila rovněž úsilí o obnovu po následcích vlny tsunami v prosinci 2004. V souvislosti s tím byla rozšířena zeměpisná působnost mandátu pro Asii a Latinskou Ameriku tak, aby zahrnoval Maledivy. V Jihoafrické republice byla banka pověřena tím, aby se zaměřila na infrastrukturní projekty ve veřejném zájmu a na podporu soukromého sektoru, včetně malých a středních podniků. Operace banky dále doplňují politiky, programy a nástroje pomoci Společenství v Jižní Africe, jejichž prvořadým cílem je snížení chudoby a nerovnosti. Přehled činností EIB v příslušných regionech od roku 2002 je uveden v tabulce 2.3.1 přílohy. 2.3.2. Poskytování úvěrů Rozčlenění podle jednotlivých zemí a sektorů je uvedeno v příloze (viz oddíl 2.3.2. a–e). 2.3.3. Zajištění zárukami 2.3.3.1. Paušální záruka Rozhodnutí Rady 2000/24/ES ve znění pozdějších předpisů stanoví míru zajištění zárukami Společenství ve výši 65 % pro celý mandát. To znamená, že záruka Společenství je omezena na 65 % celkového objemu poskytnutých úvěrů, avšak v rámci tohoto celkového stropu je nesplacení jednotlivých úvěrů ve skutečnosti vlastně kryto až do výše 100 %. 2.3.3.2. Sdílení rizik V rámci obecných mandátů záruka Společenství kryje veškerá úvěrová rizika, pokud se neuplatňují ujednání o sdílení rizik, v tomto případě pak záruka Společenství kryje pouze konkrétní politická rizika, zatímco nepolitická rizika nese a zmírňuje banka. Rozhodnutí 2000/24/ES ve znění pozdějších předpisů banku vyzývá, aby ujednání o sdílení rizik uplatňovala u 30 % svých úvěrů poskytnutých na základě rozhodnutí (na rozdíl od 25 % podle prvního obecného mandátu) [11]. Koncem roku 2006 banka dosáhla míry sdílení rizik ve výši 18 % jako podílu kumulativních úvěrů na základě mandátu, kdežto cíl pro míru sdílení rizik byl 30 %. Je však třeba připomenout, že úplná analýza skutečného sdílení rizik mezi rozpočtem EU a EIB by měla započítávat rovněž schválené operace z vlastních zdrojů EIB bez zajištění zárukami Společenství v rámci předvstupního nástroje a nástroje středomořského partnerství, jakož i jednotlivé operace se zvláštním souhlasem Rady guvernérů EIB podle článku 18. Ačkoliv tyto operace nespadají do rámce této zprávy, je nutno uvést, že se většina úvěrových operací v nových členských státech před přistoupením uskutečnila na základě předvstupního nástroje. Při zahrnutí úvěrů podepsaných v rámci těchto předvstupních nástrojů do celkové míry sdílení rizik by se tento poměr zvýšil z 18 % na přibližně 50 %. Regionálně byl cíl týkající se sdílení rizik splněn a překročen v Asii a Latinské Americe , kde bylo 72 % úvěrů poskytnuto v rámci režimu sdílení rizik. Tato míra sdílení rizik byla umožněna zvláštní povahou mandátu pro Asii a Latinskou Ameriku a strategickými cíli pro úvěry EIB v tomto regionu, kdy byl hlavní důraz kladen na podporu soukromých evropských iniciativ (přímé zahraniční investice, přenos technologie a know-how). V zemích jihovýchodní Evropy i ve Středomoří představovaly operace se sdílením rizik 11 % úvěrů poskytnutých na základě mandátu. V souladu s programovacími postupy dotčených zemí se většina projektů financovaných EIB v rámci mandátu uskutečňuje ve veřejném sektoru, a tudíž mimo režim sdílení rizik. V oblasti Středomoří předkladatelé projektů v soukromém sektoru navíc čelí potížím s přístupem k zahraničním bankám (včetně evropských), které jsou ochotny poskytnout záruky přijatelné pro EIB podle jejích stávajících pokynů. V Jihoafrické republice bylo sdílení rizik zajištěno u 10 % úvěrů. V následující tabulce je uveden přehled sdílení rizik v rozčlenění podle regionů na základě mandátu, zatímco tabulky 2.3.6 až 2.3.9 v příloze udávají jednotlivé úvěry se sdílením rizik podepsané v průběhu roku 2006. Druhý obecný mandát (rozhodnutí Rady 2000/24/ES zahrnující období od 1.2.2000 do 31.1.2007) v milionech EUR Stropy mandátu – druhý obecný mandát | Výše úvěrů poskytnu-tých k 31.12.2006 | Počet poskytnu-tých úvěrů se sdílením rizik | Výše poskytnu-tých úvěrů se sdílením rizik | Procentní podíl dosažené-ho sdílení rizik (v poměru ke stropu mandátu) | Procentní podíl dosažené-ho sdílení rizik (v poměru k poskytnu-tým úvěrům) | Jihovýchodní Evropa | 9 185 | 9 142 | 33 | 1 003 | 11 % | 11 % | Středomoří | 6 520 | 7 177([12]) | 13 | 807 | 12 % | 11 % | Asie a Latinská Amerika | 2 480 | 2 425 | 38 | 1 756 | 71 % | 72 % | Jihoafrická republika | 825 | 837([13]) | 2 | 80 | 10 % | 10 % | CELKEM | 19 010 | 19 581([14]) | 86 | 3 646 | 19 % | 18 % | V rámci prvního obecného mandátu bylo dosaženo míry sdílení rizik ve výši 24 % celkových úvěrů oproti cíli ve výši 25 %. Pokud jde o úvěry v porovnání s regionálními stropy, tyto míry činily 81 % v případě Asie a Latinské Ameriky, 26 % v případě zemí střední a východní Evropy a 3 % v případě zemí Středomoří. První obecný mandát (rozhodnutí Rady 97/256/ES pro období od 31.1.1997 do 31.1.2000) v milionech EUR Stropy mandátu – první obecný mandát | Výše úvěrů poskytnu-tých k 31.12.2006 | Počet poskytnu-tých úvěrů se sdílením rizik | Výše poskytnutých úvěrů se sdílením rizik | Procentní podíl dosaženého sdílení rizik (v poměru ke stropu mandátu) | Procentní podíl dosaženého sdílení rizik (v poměru k poskytnutým úvěrům) | Země střední a jižní Evropy | 3 520 | 3 446 | 21 | 896 | 25 % | 26 % | Středomoří | 2 310 | 2 310 | 5 | 71 | 3 % | 3 % | Asie a Latinská Amerika | 900 | 900 | 17 | 730 | 81 % | 81 % | Jihoafrická republika | 375 | 375 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | Býv. jug. rep. Makedonie | 150 | 150 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | CELKEM | 7 255 | 7 180 | 43 | 1 697 | 24 % | 24 % | 2.3.4. Spolupráce EIB s Komisí a dalšími institucemi Banka a Komise úzce spolupracují při přípravě a spolufinancování projektů EIB s příspěvkem z rozpočtu Unie. V roce 2006 byly úvěry EIB nadále doplňovány úrokovými subvencemi (4 nové půjčky v oblasti životního prostředí ve Středomoří), technickou pomocí (12,3 milionu EUR v podobě grantů obvykle na financování studií proveditelnosti, budování kapacit, řízení nebo hodnocení projektů) a strukturálními fondy a Fondem soudržnosti (zejména programy PHARE a ISPA). Kromě tradičních forem spolupráce Evropská komise požádala EIB o poskytování poradenských služeb v souvislosti s podporou nástroje rizikového kapitálu v Jižní Africe. Úlohou EIB je Komisi radit ohledně podoby a zavedení nástroje a poté se účastnit technického hodnocení a schvalování návrhů na investice, aniž by se sama jakkoliv podílela na řízení finančních prostředků. Kromě poskytování úvěrů EIB z vlastních prostředků působí ve Středomoří FEMIP rovněž jako poskytovatel soukromých kapitálových investic financovaných z rozpočtu Unie. V roce 2006 bylo mezi Evropskou komisí, Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a EIB podepsáno memorandum o porozumění k posílení spolupráce těchto tří institucí ve východní Evropě a na jižním Kavkazu, v Rusku a ve střední Asii. Tato rozšířená spolupráce má spojit odborné znalosti, schopnosti a komparativní výhody jednotlivých účastníků za účelem úspěšného provádění evropské politiky sousedství, strategického partnerství EU-Rusko a mandátů EIB a EBRD ve prospěch dotčených partnerských zemí. Je-li to možné, je financování EIB a z rozpočtu Unie koordinováno s evropskými bilaterálními agenturami (smlouvy s Agence Française de Développement , KfW Development Bank a jinými evropskými rozvojovými finančními institucemi) a ostatními mezinárodními finančními institucemi. Spolufinancování se aktivně uskutečňuje a stalo se běžnou součástí projektů podporovaných EIB. Společná činnost s institucemi, které se specializují na řešení širších odvětvových a politických záležitostí, zajišťuje v mnoha případech účinnost odvětvových reforem a zvyšuje životaschopnost investičních projektů, které po dokončení budou pravděpodobně působit v lepším právním rámci. V roce 2006 bylo s mnohostrannými, bilaterálními a vnitrostátními institucemi spolufinancováno 80 % úvěrů EIB poskytnutých na základě mandátu pro země jihovýchodní Evropy. Ve Středomoří připadalo na projekty se spolufinancováním 60 % úvěrů EIB v této oblasti. Příspěvky spolufinancování na projekty financované EIB v jihovýchodní Evropě a Středomoří jsou uvedeny v tabulkách 2.3.3 a 2.3.4 v příloze. V Asii a Latinské Americe banka nadále financovala projekty, které jsou v zájmu Společenství i země, v níž se projekt realizuje. Spolufinancování s mezinárodními finančními institucemi je uvedeno v tabulce 2.3.5 v příloze, zatímco společné úroky jednotlivých úvěrů podepsaných v roce 2006 jsou popsány v tabulce 2.3.5 a) v příloze. 2.4. Signatáři úmluvy z Lomé a dohody z Cotonou – poskytování úvěrů V roce 2006 činily celkové úvěry poskytnuté EIB v zemích AKT/ZZÚ[15] 745 milionů EUR, přičemž 167 milionů EUR pocházelo z vlastních zdrojů banky a 578 milionů EUR bylo financováno Evropským rozvojovým fondem (ERF)[16]. Ačkoliv tyto operace nepatří do rámce této zprávy[17], přehled rozčlenění podle regionů a odvětví je uveden v příloze v tabulce 2.4. 3. DOPAD ÚVĚRŮ NA ROZPOČET Poskytování úvěrů má dopad na rozpočet Evropské unie, pokud jsou tyto úvěry spojeny se zárukami Společenství, úrokovými subvencemi nebo zvláštními podmínkami srovnatelnými s rizikovými operacemi věřitele. 3.1. Rozpočtové záruky Dne 22. prosince 2004 Rada rozhodla o změně rozhodnutí 2000/24/ES s cílem přihlédnout k rozšíření Evropské unie a evropské politice sousedství (rozhodnutí Rady 2005/47/ES[18]). Stropy pro jednotlivé oblasti činí (v milionech EUR): Sousední země jihovýchodní Evropy | 9 185 | Země Středomoří | 6 520 | Latinská Amerika a Asie | 2 480 | Jihoafrická republika | 825 | Turecko (zvláštní akční program pro celní unii (SAP)) Celkový strop | 450 19 460 | Záruka Společenství je omezena na 65 % celkové výše poskytnutých úvěrů s připočtením všech souvisejících částek (oproti 70 % v rámci prvního obecného mandátu). Dne 22. prosince 2004 Rada dále rozhodla o poskytnutí záruky Společenství Evropské investiční bance na ztráty z úvěrů na některé druhy projektů v Rusku, na Ukrajině, v Moldavsku a v Bělorusku (rozhodnutí Rady 2005/48/ES[19]). Celkový strop otevřených úvěrů činí 500 milionů EUR a EIB obdrží výjimečnou 100% záruku Společenství. Lhůta záruky skončí dne 31. ledna 2007, bude však automaticky prodloužena o šest měsíců, nebude-li dosaženo stropu úvěrů. Očekává se, že před vypršením mandátu banka podepíše smlouvy na 2 projekty v celkové výši přibližně 230 milionů EUR. V průběhu roku 2006 (sedmý rok druhého obecného mandátu) podepsala EIB úvěrové smlouvy v celkové výši 2 805 milionů EUR, čímž celková výše úvěrů poskytnutých v rámci tohoto mandátu dosáhla 18 280 milionů EUR, což odpovídá 96% stropu. Podrobně je situace týkající se záruk popsána v pololetní zprávě Komise o zárukách krytých ze souhrnného rozpočtu[20]. Dne 19. prosince 2006 Rada rozhodla o poskytnutí záruky Společenství EIB na ztráty z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (rozhodnutí Rady 2006/1016/ES[21]). Záruka Společenství je omezena na 65 % celkové výše vyplacených úvěrů a poskytnutých záruk po odečtení splacených částek a s připočtením veškerých souvisejících částek. Maximální strop pro operace EIB v oblasti financování uskutečněné v rámci tohoto mandátu činí 27 800 milionů EUR v období 2007–2013 a tato částka se skládá ze základního stropu ve výši 25 800 milionů EUR a z nepovinného mandátu ve výši 2 000 milionů EUR, o jehož aktivaci rozhodne Rada podle výsledku přezkumu v polovině období v roce 2010. Jednotlivé regionální stropy (orientační dílčí stropy jsou uvedeny kurzívou) činí (v milionech EUR): Předvstupní země | 8 700 | Země sousedství a partnerství | 12 400 | Středomoří | 8 700 | Východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko | 3 700 | Asie a Latinská Amerika | 3 800 | Latinská Amerika | 2 800 | Asie | 1 000 | Jihoafrická republika | 900 | Základní strop | 25 800 | Nepovinný mandát | 2 000 | 3.2. Úrokové subvence Úrokové subvence byly poskytnuty v rámci řady programů Společenství v Evropské unii i mimo ni. Většina těchto programů byla dokončena a nemá již žádný dopad na rozpočtové výdaje. Tabulka 2.5 v příloze obsahuje seznam programů, které ještě probíhají, a výši úrokových subvencí vyplacených během let spadajících do přezkumu. 3.3. Financování EIB ze zdrojů EIB V rámci úmluvy z Lomé a po ní následující dohody z Cotonou provádí EIB operace financování v oblasti AKT, které jsou financovány z rozpočtu ERF[22]. Výčet operací je uveden v příloze (viz oddíl 2.4). [1] Rozhodnutí Rady 97/256/ES ve znění rozhodnutí Rady 98/348/ES a 98/729/ES pro období od 1.2.1997 do 31.1.2000 (dále jen „první obecný mandát“) a rozhodnutí Rady 2000/24/ES ve znění rozhodnutí Rady 2000/688/ES, 2000/788/ES, 2001/778/ES, 2005/47/ES a 2006/174/ES pro období od 1.2.2000 do 31.1.2007 (dále jen „druhý obecný mandát“). Rozhodnutí Rady 1999/786/ES (projekt rekonstrukce a obnovy Turecka po zemětřesení (TERRA)) představuje rozšíření obecných mandátů. Rozhodnutí Rady 2001/777/ES dále zavedlo zvláštní úvěrování vybraných ekologických projektů v ruské oblasti Baltské pánve v rámci Severní dimenze. Rozhodnutí Rady 2005/48/ES zavedlo zvláštní mandát pro některé druhy projektů v Rusku a v západních nových nezávislých státech (Ukrajina, Moldavsko a Bělorusko). [2] SEK(2007)1079. [3] Jelikož v roce 2002 pozbyla platnosti Smlouva o ESUO, nedošlo k žádným novým půjčkám jménem ESUO. [4] V roce 2006 Společenství neposkytovala úvěry členským státům. S přistoupením Bulharska a Rumunska k Unii dne 1. ledna 2007 přestaly být od tohoto dne zaručené úvěry těmto zemím považovány za operace vně Společenství. [5] Rozhodnutí Rady 77/270/Euratom ve znění rozhodnutí Rady 94/179/Euratom. Strop pro půjčky k financování úvěrů poskytovaných Euratomem byl původně stanoven v rozhodnutí Rady 77/271/Euratom. Poté byl strop různými novelami tohoto rozhodnutí zvýšen, z nichž ta poslední (rozhodnutí Rady 90/212/Euratom) jej zvýšila o 1 000 milionů ECU na 4 000 milionů ECU. [6] Členský stát od 1. ledna 2007. [7] Členský stát od 1. ledna 2007. [8] Operace EIB v oblasti Afriky, Karibiku a Tichomoří nejsou v této zprávě zahrnuty, jelikož se uskutečňují v rámci Dohody o partnerství z Cotonou podepsané v roce 2000 na dobu 20 let. [9] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95. [10] Údaje v této zprávě představují úvěry podepsané se Srbskem a Černou Horou jako státním svazem, tj. před vstupem v platnost nového právního rámce, který byl zaveden po nezávislosti Republiky Černá Hora. [11] Rozhodnutí Rady 2000/24/ES banku vyzývá, aby „usilovala o dosažení cíle, který spočívá v tom, že obchodní rizika z úvěrů poskytovaných podle tohoto rozhodnutí budou ze 30 % kryta nevládními zárukami, a to pokud možno na základě jednotlivých oblastních mandátů. Tato procentní sazba by měla být překročena pokaždé natolik, nakolik to trh připustí“. [12] Celkový objem poskytnutých úvěrů očištěný o zrušené úvěry ve Středomoří: 6 427 milionů EUR. [13] Celkový objem poskytnutých úvěrů očištěný o zrušené úvěry v Jihoafrické republice: 764 milionů EUR. [14] Celkový objem poskytnutých úvěrů před odečtením zrušených úvěrů: 19,58 miliardy EUR. Celkový objem poskytnutých úvěrů očištěný o zrušené úvěry: 18,28 miliardy EUR. [15] Afrika, Karibik, Tichomoří / zámořské země a území. [16] Zdroje investičního nástroje lze použít mimo jiné na běžné půjčky, podmíněné, podřízené a účastnické půjčky, konvertibilní dluhopisy, záruky a kapitálové účasti. [17] Výroční zpráva EIB za rok 2006 o investiční facilitě, Dohoda o partnerství z Cotonou AKT-EU http://www.eib.org. [18] Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 9. [19] Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 11. [20] KOM(2007) 66 a SEK(2007) 241. [21] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95. [22] Tyto operace nespadají do rámce této zprávy.