CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÉ UNIE 
V Bruselu dne 20.7.2010 
SEK(2010) 963 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě A ÚČETNÍMU DVORU 
 
ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁV ĚRKA EVROPSKÉ UNIE 
ROZPOČTOVÝ ROK 2009 
         
Konsolidovaná ú četní závěrka a konsolidované 
zprávy o pln ění rozpočtu 
CS 2   CS OBSAH 
POZNÁMKA KE KONSOLIDOVANÉ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRCE ................................................ 3 
PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ROZPO ČTU EU ............................................................................... 4 
ČÁST I – KONSOLIDOVANÁ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRKA EVROPSKÉ UNIE A 
VYSVĚTLIVKY........................................................................................................ 12 
ROZVAHA ........................................................................................................................ ...... 13 
VÝSLEDOVKA..................................................................................................................... .. 14 
VÝKAZ PEN ĚŽNÍCH TOK Ů (CASH FLOW)...................................................................... 15 
VÝKAZ ZM ĚN ČISTÝCH AKTIV........................................................................................ 16 
PŘÍLOHA K Ú ČETNÍ ZÁV ĚRCE.......................................................................................... 17 
1. ZÁSADNÍ Ú ČETNÍ POSTUPY................................................................................ 18 
2. VYSV ĚTLIVKY K ROZVAZE................................................................................ 35 
3. VYSV ĚTLIVKY K VÝSLEDOVCE........................................................................ 72 
4. VYSV ĚTLIVKY K VÝKAZU PEN ĚŽNÍCH TOK Ů.............................................. 85 
5. PODMÍN ĚNÉ ZÁVAZKY A PODMÍN ĚNÁ AKTIVA A DALŠÍ POŽADOVANÉ 
ÚDAJE ....................................................................................................................... 86 
6. FINAN ČNÍ OPRAVY A ZP ĚTNĚ ZÍSKANÉ PROST ŘEDKY PO ODHALENÍ 
NESROVNALOSTÍ................................................................................................... 97 
7. ŘÍZENÍ FINAN ČNÍCH RIZIK ............................................................................... 120 
8. ZVE ŘEJNĚNÍ ÚDAJ Ů O SPŘÍZENÝCH STRANÁCH ....................................... 133 
9. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI .................................................................. 135 10. KONSOLIDOVANÉ Ú ČETNÍ JEDNOTKY.......................................................... 136 
11. NEKONSOLIDOVANÉ Ú ČETNÍ JEDNOTKY .................................................... 137 
ČÁST II – KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLN ĚNÍ ROZPO ČTU EVROPSKÉ UNIE A 
VYSV
ĚTLIVKY...................................................................................................... 139 
KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLN ĚNÍ ROZPO ČTU ................................................... 140 
VYSVĚTLIVKY KE KONSOLIDOVANÝM ZPRÁVÁM O PLN ĚNÍ ROZPO ČTU ........ 165 
1. ROZPO ČTOVÉ ZÁSADY, STRUKTURA A PROST ŘEDKY............................. 166 
2. VYSV ĚTLENÍ KE ZPRÁVÁM O PLN ĚNÍ ROZPO ČTU..................................... 171 
CS 3   CS POZNÁMKA  KE KONSOLIDOVANÉ  ÚČETNÍ  ZÁVĚRCE 
Konsolidovaná ú četní závěrka Evropské unie za rok 2009 byla sestavena na základ ě údajů 
předložených ostatními orgány a subjekty podle čl. 129 odst. 2 finan čního nařízení o 
souhrnném rozpo čtu Evropské unie. Tímto prohlašuji, že byla sestavena v souladu s hlavou 
VII tohoto finan čního nařízení a ú četními zásadami, pravidly a metodami stanovenými v 
příloze k účetní závěrce. 
Účetní těchto orgán ů a subjekt ů mi dodali všechny údaje pot řebné pro sestavení ú četní 
závěrky, jež poskytuje p řehled o aktivech a pasivech Evropské unie a o pln ění rozpočtu, a 
zároveň potvrdili spolehlivost t ěchto údajů. 
Tímto potvrzuji, že na základ ě těchto údaj ů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke 
schválení ú četní závěrky Evropské komise za pot řebné, jsem nabyl dostate čné jistoty, že 
účetní závěrka poskytuje ve všech podstatných aspektech v ěrný a poctivý obraz finan ční 
pozice Evropské unie. 
 
   
  
(vlastní rukou) 
Philippe Taverne  
ú
četní 
Komise  
CS 4   CS PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ  ROZPOČTU EU 
 
1. PŘÍPRAVA RO ČNÍHO ROZPO ČTU 
 
Z rozpočtu Evropské unie (EU) je financována řada politik a program ů v celé EU. V souladu s 
prioritami stanovenými členskými státy provádí Komise p římo konkrétní programy, činnosti a 
projekty. Ty se mohou zam ěřovat na různé oblasti od projekt ů v oblasti školství na podporu 
mobility student ů a učitelů až po projekty, jejichž cíle m je podpora lepšího pracovního 
prostředí pro pracovníky v EU nebo p řísnější kontrola vn ějších hranic. 
Přes 90 % prost ředků z rozpočtu EU se používá na financování politik a činností EU, jež 
schválily všechny členské státy. P římou návaznost mezi ro čním rozpo čtem a politikami EU 
zajišťuje metoda sestavování rozpo čtu podle činností ( activity-based budgeting , ABB). 
Nomenklatura rozpo čtu podle činností, která byla popr vé zavedena v rozpo čtu na rok 2004, 
umožňuje jasné rozlišení oblastí politik Evropské unie a uvádí celkovou částku přidělenou 
každé z těchto oblastí. 
Oblasti politiky se dále d ělí na přibližně 200 činností, z nichž více n ež 110 zahrnuje provozní 
položky rozpo čtu, a v rozpo čtové nomenklatu ře se tudíž objevují jako kapitoly rozpo čtu. 
Jedná se p řevážně o operační oblasti politik, nebo ť jejich klí čové činnosti jsou zam ěřeny na 
prospěšnost pro t řetí strany, vždy v rámci daného okruhu p ůsobnosti. V ostatních p řípadech se 
jedná o horizontální oblasti politik, jež zajiš ťují řádné fungování Komise, nap ř. „Koordinace a 
právní poradenství“ a „Rozpo čet“. Struktura činností zajiš ťuje společný koncep ční rámec pro 
stanovení priorit, jejich plánování, zahrnování do rozpo čtu, sledování a podávání zpráv o 
nich. Hlavním cílem je posílení ú činného, hospodárného a efek tivního využívání zdroj ů. 
Interní postup pro p řijetí návrhu rozpo čtu začíná jeho sestavováním, které zajiš ťuje Komise, 
a následně je rozpočet zaslán Rad ě, která může v případě potřeby provést úpravy. Upravený 
rozpočet je pak p ředložen Evropskému parlamentu, který také m ůže navrhnout úpravy nebo 
přijmout či zamítnout stávající návrh. Jakmile dojde ke schválení zm ěn a úprav (v četně 
případného zcela nového návrhu Komise , je-li to nutné), je rozpo čet v polovin ě prosince 
schválen Parlamentem. Pln ění rozpočtu může být zahájeno poté, co jej p ředseda Parlamentu 
prohlásí za schválený. 
 
2. JAK JE EU FINANCOVÁNA? 
EU má dv ě hlavní kategorie p říjmů: příjmy z vlastních zdroj ů a ostatní p říjmy. 
 
2.1 Příjmy a pohledávky z vlastních zdroj ů 
Příjmy z vlastních zdroj ů nabíhají automaticky do EU k financování rozpo čtu, aniž by k tomu 
bylo nutné schválení na vni trostátní úrovni. Celková částka vlastních zdroj ů potřebná pro 
financování rozpo čtu se určí jako rozdíl celkových výdaj ů a ostatních p říjmů. Tato celková 
částka vlastních zdroj ů nesmí překročit 1,24 % (od roku 2010 je n 1,23 %) hrubého národního 
důchodu (HND) EU. Vlastní zdroje lze rozd ělit do těchto kategorií: 
CS 5   CS (1) Tradiční vlastní zdroje (TVZ), které se dále d ělí na příjmy z cel a dávky z 
cukru. Tyto vlastní zdroje odvád ějí hospodá řské subjekty a jejich výb ěr 
provádí jménem EU členské státy. Členské státy si vš ak jako náhradu za 
náklady spojené s výb ěrem ponechávají 25 % z vybrané částky. Cla jsou 
uvalena na dovoz ze t řetích zemí a řídí se sazbami podle spole čného celního 
sazebníku. Dávky z cukru hradí výrobci cukru za ú čelem financování 
vývozních náhrad pro cukr. TVZ obvykle p ředstavují p řibližně 13 % příjmů z 
vlastních zdroj ů. 
(2) Vlastní zdroj z dan ě z přidané hodnoty (DPH) je odvád ěn ze základ ů DPH 
v členských státech, které jsou pro tento ú čel harmonizovány podle pravidel 
EU. Na harmonizovaný základ každého členského státu je uplat ňována stejná 
procentní sazba. Používa ný základ DPH je však v p řípadě každého členského 
státu omezen na maximáln ě 50 % jeho HND. Zdroj z DPH obvykle 
představuje p řibližně 12 % příjmů z vlastních zdroj ů. 
(3) Zdroj z hrubého národního d ůchodu (HND) se používá k vyrovnání rozdílu 
mezi příjmy a výdaji rozpo čtu, tedy k financování té části rozpo čtu, na kterou 
neplynou p říjmy ze žádného jiného zdroje. Na HND všech členských stát ů je 
uplatňována stejná procentní sazba, kter á je stanovena podle pravidel EU. 
Zdroj z HND obvykle p ředstavuje p řibližně 75 % příjmů z vlastních zdroj ů. 
Pokud jde o úhrady t ěchto částek, jsou na zvláštních ú čtech vedeny tradi ční vlastní zdroje, 
které členské státy stanovily v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. b) na řízení č. 1150/2000, ale 
neposkytly EU, nebo ť ještě nebyly uhrazeny či na ně nebylo poskytnuto zajišt ění nebo proti 
nim byly vzneseny námitky. Každý členský stát zasílá Komisi čtvrtletní výkaz t ěchto účtů, v 
němž u každého typu zdroj ů uvádí tyto údaje:  
– neuhrazené prost ředky za p ředchozí čtvrtletí, 
– částky uhrazené b ěhem daného čtvrtletí, 
– úpravy základu (opravy, zrušení) provedené b ěhem daného čtvrtletí, 
– odepsané částky, 
– částku zbývající k úhrad ě na konci daného čtvrtletí. 
Jakmile jsou tradi ční vlastní zdroje zapsané na zvláštním ú čtu uhrazeny, musejí být 
zpřístupněny Komisi nejpozd ěji v první pracovní den po 19. dni druhého m ěsíce následujícího 
po měsíci, v němž byl nárok uhrazen. 
V situaci, kdy je nepravd ěpodobné, že k úhrad ě dojde, je t řeba to zohlednit prost řednictvím 
opravné položky ke zvláštnímu ú čtu. Opravné položky jsou zal oženy na odhadech, které 
učinily samy členské státy podle čl. 6 odst. 4 písm. b) na řízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1150/2000, který stanoví, že „spolu s posledním čtvrtletním výkazem za daný rozpo čtový 
rok předloží členské státy odhad celkové částky nárok ů vedených na zvláštním ú čtu 
k 31. prosinci daného rozpo čtového roku, jejichž vybrání je nepravd ěpodobné“. 
Na základ ě odhadů členských stát ů je opravná položka ode čtena od pohledávek za členskými 
státy na stran ě aktiv rozvahy. Neznamená to však, že by se Komise vzdala nároku na úhradu 
částek, k nimž se tato opravná položka vztahuje. I v p řípadě, kdy se zdá, že je úhrada velice 
CS 6   CS nepravděpodobná, ne-li nemožná, to nemusí znamenat, že jsou částky pro rozpo čet EU 
jakožto tradi ční vlastní zdroje zcela ztraceny. Ne uhrazené nároky jsou totiž ztraceny pouze v 
případě, kdy členský stát vy čerpal všechny možnosti,  které jsou k zajišt ění úhrady 
požadovány. Jestliže tak členský stát neu činí, nese finan ční odpovědnost a musí částku odvést 
do rozpočtu EU v souladu s čl. 17 odst. 2 na řízení č. 1150/2000. 
 
2.2 Ostatní p říjmy 
Ostatní p říjmy plynoucí z činností Evropské unie p ředstavují obvykle mén ě než 10 % 
celkových p říjmů. Jedná se nap říklad o pokuty ud ělované v souvislosti s politikou 
hospodářské soutěže a příkazy k úhrad ě vystavené soukromým a ve řejnoprávním dlužník ům, 
pokud jde o správu projekt ů EU. Do této kategorie ta ké spadají úhrady pokut vym ěřených 
Soudním dvorem členským stát ům za nepln ění konkrétních rozsudk ů. Komise každoro čně řídí 
stovky tisíc projekt ů a musí každý rok vydat p řibližně 13 000 p říkazů k úhradě. Ke každému 
dluhu, který není uhrazen ke  dni splatnosti, se p řipočítávají úroky z prodlení. V p řípadě, že 
jiné třetí strany než členské státy neuhradí dluhy, jsou rozh odnutí Komise (a Rady) ukládající 
povinnost k úhrad ě přímo vymahatelná v souladu s ob čanským právem procesním platným na 
území, na n ěmž k vymáhání dochází. Vymá hání od neplnících dlužník ů probíhá v rámci 
postupů k vymáhání pohledávek, jež provádí prá vní služba za pomoci externích právních 
firem. 
 
3. JAK JE ROZPO ČET EU SPRAVOVÁN A ČERPÁN 
 
3.1 Primární opera ční výdaje 
Operační výdaje Evropské unie pokrývají r ůzné okruhy finan čního rámce a mají r ůznou 
podobu podle toho, jak se peníze vypl ácejí a jak se s nimi hospoda ří. V souladu s finan čním 
nařízením plní Komise souhrnný rozpo čet za použití t ěchto metod: 
Přímé centralizované řízení:  rozpočet plní přímo útvary Komise. 
Nepřímé centralizované řízení:  týká se p řípadů, kdy Komise sv ěřuje úkoly spojené 
s plněním rozpo čtu subjekt ům práva EU nebo vnitrostátního práva, nap ř. veřejnoprávním 
agenturám EU nebo agenturám plnícím úkoly ve řejné služby. 
Decentralizované řízení:  jedná se o p řípady, kdy Komise pov ěřuje určitými úkoly spojenými 
s plněním rozpo čtu třetí země. 
Sdílené řízení:  podle této metody řízení jsou úkoly spojenými s pln ěním rozpo čtu 
pověřovány členské státy. V ětšina výdaj ů je vynakládána v režimu „sdíleného řízení“, v jehož 
rámci jsou členské státy pov ěřovány úkoly nap ř. v oblasti zem ědělství a strukturálních 
opatření.  
Společné řízení:  podle této metody sv ěřuje Komise ur čité úkoly spojené s pln ěním rozpo čtu 
mezinárodním organizacím. 
 
3.2 Různí účastníci finan čních operací 
CS 7   CS Kolegium komisa řů nese spole čnou politickou odpov ědnost, ale v praxi své pravomoci 
v plnění rozpočtu nevykonává. Tyto úkoly každoro čně deleguje na jednotlivé ú ředníky, kte ří 
kolegiu odpovídají a kte ří se řídí finančním nařízením a služebním řádem. Tito zam ěstnanci – 
obecně se jedná o generální ředitele a vedoucí útvar ů – jsou ozna čováni za „pov ěřené 
schvalující osoby“. Ti pak mohou úkoly pln ění rozpočtu dále delegovat na „dále pov ěřené 
schvalující osoby“. 
Odpovědnost schvalujících osob  zahrnuje celý proces řízení, od ur čení toho, co je t řeba 
udělat k dosažení cíl ů stanovených daným orgánem, až po řízení provád ěných činností 
z operativního i rozpo čtového hlediska, v četně podepisování právních závazk ů, kontroly 
plnění, provád ění plateb a, v p řípadě potřeby, i zpětného získávání prost ředků. Schvalující 
osoby musí rovn ěž zajistit, že budou provád ěna hodnocení, která budou analyzovat 
proveditelnost návrh ů (hodnocení ex ante ) a posuzovat úsp ěšnost a hospodárnost již 
prováděných program ů (průběžná hodnocení a hodnocení ex post ). Výsledky t ěchto 
hodnocení slouží ke zlepše ní rozhodovacích proces ů a ke zvýšení transparentnosti, 
odpovědnosti a nákladové efektivnosti zásah ů EU. 
Řádné finan ční řízení a odpov ědnost jsou v každém G Ř zajištěny tím, že kontrola řízení (která 
je v rukou schvalujících osob) je odd ělena od vnit řního auditu, že je kontrolováno dodržování 
pravidel za použití jasných standard ů vnitřní kontroly (na základ ě mezinárodních norem 
COSO), že jsou provád ěny kontroly ex ante  a ex post  a nezávislé interní audity na základ ě 
hodnocení rizik a že jsou jednotlivým komisa řům pravideln ě podávány zprávy o činnosti. 
Účetní provádí platební p říkazy a p říkazy k úhrad ě připravené schvalujícími osobami 
a odpovídá za správu pokladny, stanoví ú četní pravidla a metody, schvaluje ú četní systémy, 
vede účetnictví a sestavuje ú četní závěrku orgánu. Dále podepisuje ú četní závěrku a 
prohlašuje, že poskytuje v ěrný a poctivý obraz finan ční situace. 
Interního auditora , který není v p řísném smyslu slova ú častníkem finan čních operací, 
jmenuje orgán či subjekt, aby ov ěřoval řádné fungování systém ů a postupů plnění rozpočtu a 
radil ve v ěcech řízení rizik. Interní auditor vydává nezávislá stanoviska o kvalit ě systémů 
řízení a kontroly a doporu čuje, jak zlepšit provozní postupy a podpo řit řádné finan ční řízení. 
 
3.3 Závazky k uvoln ění prostředků z rozpočtu EU 
Jakmile je rozpo čet schválen, generální ředitelství pro rozpo čet zpřístupní prost řednictvím 
účetního systému Komise v rámci systému ABB prost ředky jednotlivým organiza čním 
složkám Komise, orgán ům a ostatním subjekt ům podle toho, za které politiky odpovídají. 
Například odpov ědnost za správu rozpo čtových linií souvisejících se životním prost ředím 
deleguje Komise na vedoucího pr acovníka – neboli generálního ředitele – generálního 
ředitelství pro životní prost ředí (který se v této s ouvislosti pro dané rozpo čtové linie stává 
pověřenou schvalující osobou). 
Před přijetím jakéhokoli právního závazku (nap říklad uzav řením smlouvy nebo dohody 
o grantu) v ůči třetí straně musí být v ro čním rozpo čtu vyčleněna konkrétní rozpo čtová linie, 
jíž je daná činnost schválena. Rovn ěž musí být v dané rozpo čtové linii k dispozici dostatek 
prostředků k pokrytí p říslušných výdaj ů. Jsou-li tyto podmínky spln ěny, musí být požadované 
prostředky v rozpo čtu vyhrazeny prost řednictvím rozpo čtového závazku v ú četním systému. 
Dokud a pokud Komise nebo jiný subjekt EU a p řípadný příjemce prost ředků EU nepřijmou 
písemný právní závazek, nelze z rozpo čtu EU vynaložit žádné prost ředky. V rámci 
CS 8   CS centralizovaného p římého řízení má tento právní závazek bu ď podobu smlouvy o zakázce se 
zhotovitelem, dodavatelem nebo poskyt ovatelem, nebo podobu dohody o grantu s p říjemcem. 
Jakmile je rozpo čtový závazek schválen, je zaznamenán v rozpo čtovém účetním systému 
a poté dochází k odpovídajícímu čerpání prost ředků. To se však nijak neprojevuje na 
obecných ú čtech (nebo hlavní ú četní knize), nebo ť zatím nevznikají žá dné výdaje. To je 
způsobeno skute čností, že ú četní systém Evropské uni e se skládá ze dvou odd ělených, avšak 
provázaných prvk ů: 
(a) rozpočtových účtů, které jsou podrobným záznamem o pln ění rozpočtu; 
(b) obecných ú čtů, které se používají k sestavování rozvahy a k ur čení 
hospodářského výsledku. 
3.4 Provád ění plateb 
3.4.1 Obecná pravidla Platbu nelze provést, pokud schvalující osoba, kt erá má danou operaci na  starosti, neschválí 
rozpočtový závazek.  
Jakmile je platba v ú četním systému schválena, dalším krokem je p řevod na ú čet příjemce. 
Každoročně Komise provádí více než 1,7 milion ů plateb. Je ú častníkem systému SWIFT 
(Society for Worldwide Interba nk Financial Telecommunication).  
 
3.4.2 Předběžné financování, výkazy náklad ů a způsobilost výdaj ů 
Předběžné financování je platba, jejímž ú čelem je poskytnout p říjemci pen ěžní zálohu, tedy 
počáteční hotovost. M ůže být rozd ělena na řadu plateb b ěhem období vymezeného 
v konkrétní dohod ě o předběžném financování. Po čáteční hotovost nebo záloha se ve lh ůtě 
vymezené v dohod ě použije bu ď k tomu ú čelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud 
příjemci nevznikly zp ůsobilé výdaje, je povinen zálohu p ředběžného financování Evropské 
unii vrátit. Vyplacené částky předběžného financování tedy nejsou kone čným výdajem, dokud 
nejsou spln ěny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení po čáteční platby 
vykazují v rozvaze EU jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (úpln ě nebo částečně) 
po schválení výše zp ůsobilých náklad ů a vrácených p říslušných částek.  
Předběžné financování se oce ňuje ve výši odhadu částky, kterou bude možno získat zp ět; 
přitom se p řihlíží k existenci související záruky za p ředběžné financování. P ředběžné 
financování, o n ěmž se přepokládá, že nebude získáno zp ět, je ve výsledovce zaznamenáno 
jako náklad a jako snížení ú četní hodnoty p ředběžného financování uvedené v rozvaze. 
Vyplacené p ředběžné financování je obvykle úro čeno (mezi typické výjimky z tohoto 
pravidla pat ří částky vyplacené členským stát ům nebo v rámci p ředvstupní pomoci). 
Určitou dobu po vyplacení p ředběžného financování obdrží p říslušný subjekt EU žádost 
o úhradu náklad ů, která má prokázat, že p říjemce vynaložil danou částku předběžného 
financování v souladu se sm louvou. Frekvence zasílání t ěchto žádostí o proplacení náklad ů se 
v průběhu roku m ění a závisí na druhu financovaného opat ření a smluvních podmínkách. 
Neznamená to nutn ě, že žádosti jsou zas ílány ke konci roku. 
CS 9   CS Kritéria zp ůsobilosti jsou definována v základním aktu, ve výzvách k p ředkládání návrh ů, v 
dalších informa čních materiálech pro p říjemce grant ů, případně v ustanoveních dohod o 
grantu. Po analýze se zp ůsobilé výdaje zaú čtují do náklad ů a příjemce je informován o 
případných nezp ůsobilých částkách. Částky, u nichž se má „zkontrolovat zp ůsobilost“, tedy 
představují došlé žádosti o proplacení náklad ů, u nichž dosud nebyla prov ěřena způsobilost, a 
tedy u nich dosud nenastala rozhodná udá lost, která by vedla ke vzniku náklad ů. 
 
3.4.3 Účetní operace na konci roku (uzáv ěrka) 
Částky předběžného financování nevypo řádané ke konci roku se ocení jako p ůvodní 
vyplacené částky snížené o: vrácené částky, zú čtované zp ůsobilé částky, odhadované 
způsobilé částky, které na konci roku ješt ě nebyly zú čtovány, a opravné položky. 
Žádosti o proplacení náklad ů, které nebyly doru čeny do konce roku, se zohled ňují v rámci 
uzávěrkových operací na konci roku. Zejména je nutné ohodnotit zp ůsobilé výdaje vzniklé 
příjemcům finančních prost ředků EU, které zatím nebyly EU nahlášeny. K tomu, aby se 
dospělo k nejp řesnějšímu odhadu t ěchto částek, slouží r ůzné metody v závislosti na druhu 
činnosti a dostupných informacích. Po provedení t ěchto uzáv ěrkových operací jsou 
odhadované zp ůsobilé částky zaú čtovány jako výdaje p říštích období, zatímco nezp ůsobilé 
částky zůstávají otev řeny na účtech „zkontrolovat zp ůsobilost“. Tyto částky se vykazují v 
krátkodobých závazcích, aby nedocházelo k nadhodnocení výše aktiv a pasiv. 
 
3.5 Částky získané zp ět po odhalení nesrovnalostí 
Finanční nařízení a další p říslušné právní p ředpisy, zejména v oblasti zem ědělství a politiky 
soudržnosti, oprav ňují k provád ění kontrol výdaj ů mnoho let po jejich vzniku. Pokud jsou 
přitom odhaleny nesrovnalosti, p řistupuje se ke zp ětnému získávání prost ředků nebo k 
účetním opravám. Odhalování ne srovnalostí a jejich náprava p ředstavují poslední fázi v 
působení kontrolních systém ů a jsou nezbytné k prokázání řádného finan čního řízení. 
Způsobilost výdaj ů účtovaných k tíži rozpo čtu ověřují příslušné útvary EU nebo, v p řípadě 
sdíleného řízení, členské státy na základ ě podkladů, jež jsou stanoveny v platných p ředpisech 
nebo podmínkách jednotlivých grant ů. V zájmu optimalizace vztahu mezi náklady a p řínosy 
systémů kontroly bývají kontroly podklad ů u závěrečných žádostí intenzivn ější než 
u průběžných žádostí o platby, a mo hou proto vést ke zjišt ění chyb v pr ůběžných platbách, jež 
jsou opraveny úpravou kone čné platby. Navíc jsou EU nebo členský stát oprávn ěny během 
provádění financované akce či zpětně (ex-post ) kontrolovat řádnost podklad ů přímo 
v prostorách žadatele. Platné právní p ředpisy upravují r ůzné postupy nakládání s 
nesrovnalostmi, které odhalí Komise a členské státy – podrobn ější informace jsou ve 
vysvětlivce č. 6. 
 
4. RO ČNÍ VÝKAZY 
 
4.1 Ro ční účetní závěrka 
Za sestavení ro ční účetní závěrky odpovídá hlavní ú četní Komise, který také ru čí za to, že tato 
účetní závěrka představuje v ěrný a poctivý obraz finan ční situace EU. Ro ční účetní závěrka se 
skládá z ú četních výkaz ů a zpráv o pln ění rozpočtu. Přijímá ji Komise a p ředkládá ji 
CS 10   CS Účetnímu dvoru za ú čelem provedení auditu a následn ě Radě a Parlamentu za ú čelem udělení 
absolutoria. 
 
4.2 Výro ční zprávy o činnosti 
Každá schvalující osob a musí vypracovat výro ční zprávu o činnostech, za n ěž nese 
odpovědnost. Ve výro ční zprávě o činnosti informuje o výs ledcích politiky a p řípadně 
vyjadřuje přiměřenou jistotu o tom, že zdroje p řidělené na činnosti popsané ve zpráv ě byly 
využity k jejich zamýšlenému ú čelu a v souladu se zásadami řádného finan čního řízení a že 
zavedené kontrolní pos tupy poskytují dostate čné záruky legality a správnosti podkladových 
transakcí. 
 
5. AUDIT A ABSOLUTORIUM 
 
5.1 Audit 
Roční účetní závěrku EU a hospoda ření se zdroji kontro luje externí aud itor – Evropský ú četní 
dvůr, který vypracovává výro ční zprávu pro Radu a Evropský parlament. Hlavním úkolem 
Účetního dvora je externí nezávislá kontrola ú četní závěrky Evropské unie. V rámci své 
činnosti Účetní dvůr vydává: 
(1) výroční zprávu o činnostech financovaných ze souhrnného rozpo čtu, ve které 
podrobně popisuje svá zjišt ění ohledn ě roční účetní závěrky a podkladových 
transakcí; 
(2) výrok o auditu, který je zve řejněn ve výro ční zprávě v podobě prohlášení 
o věrohodnosti týkající se i) spolehlivosti ú četní závěrky a ii) legality 
a správnosti podkladových transakcí, které zahrnují p říjmy získávané od 
daňových subjekt ů i platby kone čným příjemcům; 
(3) zvláštní zprávy, v nich ž jsou uvedena zjišt ění auditů zaměřujících se na 
konkrétní oblasti řízení. 
Účetní dvůr má právo na p řístup ke všem dokument ům, které v pr ůběhu auditu pot řebuje. 
Provádí kontroly všech oblastí činnosti EU až na úrove ň ověřování legality a správnosti 
jednotlivých transakcí a plateb. Kontroluje také samotnou ro ční účetní závěrku, v případě 
potřeby ověřuje jednotlivé rozvahové ú čty i účty výsledovky i celkovo u prezentaci ú četní 
závěrky. Účetní dvůr může vydat výrok nejen k uvedeným číselným údaj ům, ale také 
k stávajícímu systému a kontrolním mechanism ům. 
 
5.2 Absolutorium 
Závěrečná kontrola má podobu tzv. ud ělení absolutoria rozpo čtu za daný rozpo čtový rok. 
Orgánem ud ělujícím absolutorium v rámci EU je Evropský parlament. To znamená, že po 
kontrole a finalizaci ú četní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporu čení, a Parlamentu, 
aby rozhodl, zda ud ělí Komisi a ostatním orgán ům ES absolutorium za provád ění rozpočtu 
EU v předcházejícím rozpo čtovém roce. Toto rozhodnu tí vychází z posouzení ú četní závěrky 
CS 11   CS a výroční zprávy Ú četním dvorem (která obsahuje prohlášení o v ěrohodnosti) a odpov ědi 
Komise a z následných otázek a dalších žádostí o informace p ředložených Komisi. 
Absolutorium p ředstavuje politický rozm ěr vnější kontroly pln ění rozpočtu a je rozhodnutím, 
jehož prost řednictvím Evropský parlament na základ ě doporučení Rady „zprostí“ Komisi 
odpovědnosti za řízení daného rozpo čtu tím, že stanoví konec existence daného rozpo čtu. 
Proces absolutoria m ůže skončit jedním ze dvou výsledk ů: udělením nebo odložením 
absolutoria. P ři udělování absolutoria m ůže Parlament zd ůraznit připomínky, které považuje 
za důležité, a často Komisi doporu čí opatření, která by v tomto ohledu m ěla přijmout. Komise 
následně vypracuje zprávu o p řijatých opat řeních a ak ční plán a obojí zašle Parlamentu a 
Radě. 
CS 12   CS ČÁST I  – KONSOLIDOVANÁ  ÚČETNÍ  ZÁVĚRKA  EVROPSKÉ  UNIE  A 
VYSVĚTLIVKY   
 
 Rozvaha 
Výsledovka Výkaz pen ěžních toků (cash flow) 
Výkaz zm ěn čistých aktiv 
Příloha k účetní závěrce 
CS 13   CS ROZVAHA 
  (v milionech 
EUR) 
vysvětli
vka 31.12.2009 31.12.2008 
 
  
DLOUHODOBÁ AKTIVA:     
 Nehmotná aktiva  2.1  72 56 
 Nemovitosti, stroje a za řízení 2.2 4 859 4 881 
 Dlouhodobé investice  2.3 2 379 2 078 
 Úvěry 2.4 10 764 3 565 
 Dlouhodobé p ředběžné financování  2.5 39 750 29 023 
 Dlouhodobé pohledávky  2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 KRÁTKODOBÁ AKTIVA:     
 Zásoby  2.7 77 85 
 Krátkodobé investice  2.8 1 791 1 553 
 Krátkodobé p ředběžné financování  2.9 9 077 10 262 
 Krátkodobé pohledávky  2.10 8 663 11 920 
 Peníze a pen ěžní ekvivalenty  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 AKTIVA CELKEM   100 859 87 192 
     
 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY:     
 Zaměstnanecké požitky  2.12 (37 242) (37 556) 
 Dlouhodobé rezervy  2.13 (1 469) (1 341) 
 Dlouhodobé finan ční závazky  2.14 (10 559) (3 349) 
 Ostatní dlouhodobé závazky  2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY:     
 Krátkodobé rezervy  2.16 (213) (348) 
 Krátkodobé finan ční závazky  2.17 (40) (119) 
 Splatné závazky  2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 PASIVA CELKEM   (145 585)  (134 616)  
     
 ČISTÁ AKTIVA   (44 726)  (47 424)  
     
 Rezervy  2.19 3 323 3 115 
 Částky k vyžádání od členských stát ů: 2.20   
 Zaměstnanecké požitky*   (37 242) (37 556) 
 Ostatní částky**   (10 807)  (12 983)  
 ČISTÁ AKTIVA   (44 726)  (47 424)  
* Podle článku 83 služebního řádu (nařízení Rady č. 259/68 ze dne 29. února 1968 v platném 
znění) ručí za důchodové závazky spole čně členské státy. 
** Dne 17. prosince 2009 Evrops ký parlament schválil rozpo čet, který p ředpokládá úhradu 
krátkodobých závazk ů EU z vlastních zdroj ů, které vyberou členské státy nebo které budou 
od nich vyžádány v roce 2010. 
CS 14   CS VÝSLEDOVKA 
  
 (v milionech EUR)  
vysvět
livka2009 2008 
 
PROVOZNÍ VÝNOSY   
   
Výnosy z vlastních zdroj ů a příspěvků 3.1 110 537 112 713 
Ostatní provozní výnosy  3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
PROVOZNÍ NÁKLADY     
Správní výdaje  3.3 (8 133) (7 720) 
Provozní náklady  3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
PŘEBYTEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI   5 002 17 510 
    
Výnosy z finan čních operací  3.5 835 698 
Náklady na finan ční operace  3.6 (594) (467) 
Změna závazk ů ze zaměstnaneckých požitk ů 2.12 (683) (5 009) 
Podíl přidružených subjekt ů a společných podnik ů na čistém 
schodku  3.7 (103)  (46)  
    
HOSPODÁ ŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK   4 457  12 686  
 
CS 15   CS VÝKAZ  PENĚŽNÍCH  TOKŮ (CASH  FLOW) 
  
 (v milionech EUR)  
Pozn
ámka2009 2008 * 
   
Hospodářský výsledek za rok   4 457 12 686 
    
Provozní činnosti  4.2   
Amortizace   22 19 
Odpisy   447 302 
Ztráty ze znehodnocení investic (odú čtování)   (16) 3 
(Zvýšení)/snížení p ůjček  (7 199) (1 759) 
(Zvýšení)/snížení dlouhodobého p ředběžného financování   (10 727) (15 008) 
(Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek   (10) 82 
(Zvýšení)/snížení zásob   8 3 
(Zvýšení)/snížení krátkodobého p ředběžného financování   1 185 10 321 
(Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek   3 257 131 
Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv   128 262 
Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finan čních závazk ů  7 210 1 775 
Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazk ů  (48) 237 
Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv   (135) (21) 
Zvýšení/(snížení) krátkodobých finan čních závazk ů  (79) (16) 
Zvýšení /(snížení) splatných závazk ů  4 207 (5 703) 
Přebytek rozpo čtu za předchozí období vedený jako nepen ěžní 
příjem  (1 796) (1 529) 
Jiné nepen ěžní pohyby   37 37 
    
Zvýšení/(snížení) závazk ů ze zaměstnaneckých požitk ů  (314) 4 076 
    
Investiční činnosti  4.3   
(Zvýšení)/snížení nehmotných aktiv a nemovitostí, stroj ů a 
zařízení   (463) (689) 
(Zvýšení)/snížení dlouhodobých investic   (284) (108) 
(Zvýšení)/snížení krátkodobých investic   (239)  (133)  
    
ČISTÉ PEN ĚŽNÍ TOKY   (352)  4 968  
     
Čisté zvýšení pen ěžních prost ředků a jejich ekvivalent ů  (352) 4 968 
Peníze a pen ěžní ekvivalenty po čátkem roku  2.11 23 724  18 756  
Peníze a pen ěžní ekvivalenty koncem roku  2.11 23 372  23 724  
* Závěrka za rok 2008 obsahovala hotovost v Záru čním fondu pod položkou neinvesti ční 
hotovost.  
 
CS 16   CS VÝKAZ  ZMĚN ČISTÝCH  AKTIV 
(v milionech EUR)
Rezervní fondy (A)  Částky k vyžádání od členských stát ů 
(B) 
Fond 
z přecenění na 
reálnou 
hodnotu  Ostatní rezervní 
fondy  Akumulovaný 
přebytek/(schode
k) Hospodá řský 
výsledek za rok  Čistá aktiva 
=(A)+(B)  
ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2007  7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Změna rezerv Záru čního fondu   158 (158)  0 
Změny reálné hodnoty  34    34 
Ostatní   113 (108)  5 
Rozdělení hospodá řského výsledku za rok 2007   4 7 458 (7 462) 0 
Výsledek pln ění rozpočtu za rok 2007 p řipsaný 
členským stát ům   (1 529)  (1 529) 
Hospodářský výsledek za rok     12 686 12 686 
ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2008  41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Změna rezervního fondu Záru čního fondu   196 (196)  0 
Změny reálné hodnoty  28    28 
Ostatní   (1) 10  9 
Rozdělení hospodá řského výsledku za rok 2008   (15) 12 701 (12 686) 0 
Výsledek pln ění rozpočtu za rok 2008 p řipsaný 
členským stát ům   (1 796)  (1 796) 
Hospodářský výsledek za rok     4 457 4 457 
ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009  69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
CS 17   CS PŘÍLOHA  K ÚČETNÍ  ZÁVĚRCE 
 
CS 18   CS 1. ZÁSADNÍ  ÚČETNÍ  POSTUPY 
 
1.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD A Ú ČETNÍ PRAVIDLA 
 
Konsolidovaná ú četní závěrka Evropské unie pokrývá ú čty Evropské unie, Evropského 
společenství pro atomovou energii a Evropského spole čenství uhlí a oceli (v likvidaci). Tyto 
účty se vedou v souladu s na řízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 
2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002), kterým se stanoví finan ční nařízení o souhrnném rozpo čtu 
Evropských spole čenství, a na řízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 
23. prosince 2002 o provád ěcích pravidlech k tomuto finan čnímu nařízení. 
 
V souladu s článkem 133 finan čního nařízení zpracovala Evropská unie svou konsolidovanou 
účetní závěrku za rok 2009 podle pravidel akruálního ú četnictví odvozených z mezinárodních 
účetních standard ů pro veřejný sektor (IPSAS) nebo konkludentn ě z mezinárodních standard ů 
účetního výkaznictví (IFRS). Ú četní pravidla p řijatá účetním Komise musí  používat všechny 
orgány a instituce EU zahrnované do konsolidace, tak aby byla zajišt ěna jednotná pravidla 
vedení účetnictví, oce ňování a prezentace ú četních záv ěrek a aby se sjednotilo sestavování 
účetních záv ěrek a konsolidace. Tyto ú čty jsou vedeny v eurech za kalendá řní rok. 
 
1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY 
 
Cílem účetní závěrky je poskytnout informace o finan ční situaci, hospoda ření a pen ěžních 
tocích účetní jednotky, které jsou užite čné pro široký okruh uživatel ů. V případě veřejných 
subjektů, k nimž pat ří Evropská spole čenství, musí záv ěrka poskytovat zejména informace, 
které lze využít v ro zhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpov ědné nakládání ú četní 
jednotky se zdroji, které jí byly sv ěřeny. Práv ě v tomto duchu byl vypracován tento 
dokument. Článek 124 finan čního nařízení stanoví, že p ři sestavování ú četní závěrky se 
používají tyto ú četní zásady: 
– kontinuita činnosti, 
– obezřetnost, 
– stálost účetních metod, 
– srovnatelnost informací, 
– významnost, 
– zákaz vzájemných zápo čtů, 
– přednost skute čnosti před vnějším zdáním, 
– účetnictví na akruální bázi. 
 
CS 19   CS Sestavení konsolidované ú četní závěrky podle výše uvedených pravid el a zásad vyžaduje, aby 
vedoucí pracovníci odhadli výši ur čitých položek vykazovaných v konsolidované rozvaze a 
konsolidované výsledovce, ja kož i související zve řejnění podmín ěných aktiv a pasiv. 
1.3 KONSOLIDACE 
 
Dopady Lisabonské smlouvy 
Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 se ro ční závěrka nazývá „ro ční 
závěrka Evropské unie“. Pokud jde o rozsah konsolidace, tato zm ěna na ni nemá žádný dopad. 
Agentury z řízené v rámci bývalého druhého pilí ře EU nespl ňují kritéria pro konsolidaci, 
stejně tak jako Evropská centrální banka (ECB), t řebaže jsou v Lisabonské smlouv ě 
považovány za evropské orgány. Všechny ty to subjekty tudíž, tak jako v p ředchozích letech, 
zůstávají mimo rámec konsolidace.  
 Co se týče agentur v rámci bývalého t řetího pilíře Evropské unie, dv ě z nich, které dostávají 
dotace ze souhrnného rozpo čtu Evropské unie, jsou, tak jako v p ředchozích letech, 
konsolidovány (viz vysv ětlivku č. 10). Zbývající agentura v tomto pilí ři, Europol, se stane 
orgánem EU od roku 2010. 
 
Rozsah konsolidace  
Konsolidovaná ú četní závěrka EU obsahuje všechny významné kontrolované subjekty 
(orgány a agentury), p řidružené subjekty a spole čné podniky, tedy 40 kontrolovaných 
subjektů, 3 přidružené subjekty a 4 spole čné podniky. Úplný seznam konsolidovaných 
účetních jednotek uvádí vysv
ětlivka č. 10. Ve srovnání s rokem 2008 se rozsah konsolidace 
rozšířil o dvě výkonné agentury, dva p řidružené subjekty a jeden spole čný podnik, zatímco 
jedna agentura byla zlikvidována k 31. prosinci 2008. Vliv tohoto rozší ření na 
konsolidovanou ú četní závěrku není významný. 
 
Ovládané ú četní jednotky  
Rozhodnutí za členit účetní jednotku do konsolidace vych ází z pojetí kontroly. Ovládané 
(kontrolované) ú četní jednotky jsou všechny subjekty, v nichž má Evropská unie pravomoc 
přímo či nepřímo řídit finanční a provozní politiku s cílem mít z jejich činnosti užitek. Tato 
pravomoc musí být v dané dob ě vykonatelná. Ovládané ú četní jednotky jsou pln ě zahrnuty do 
konsolidace. Konsolidace po číná prvním dnem existence vztahu mezi ovládající a ovládanou 
účetní jednotkou a kon čí spolu s jeho zánikem. 
 
Mezi nejobvyklejší ukazatele kontroly (ovládání) v rámci Evropské unie pat ří: zřízení formou 
zakládacích smluv nebo sekundárních právních p ředpisů, financování ze souhrnného 
rozpočtu, existence hlasovacích práv v řídících orgánech, audit ze strany Evropského ú četního 
dvora a absolutorium ud ělované Evropským parlamentem. Je z řejmé, že o tom, zda k ovládání 
stačí jedno nebo všechna výše vyjmenovaná kritéria, je t řeba rozhodnout podle hodnocení 
provedeného na úrovni ú četní jednotky. 
 
CS 20   CS  
Podle tohoto p řístupu jsou orgány EU (vyjma ECB) a agentury (vyjma agentur z bývalého 
druhého pilí ře a Europolu) považovány za subjekty pod výlu čnou kontrolou EU a jsou tudíž 
zahrnuty do konsolidace. Za ovládanou ú četní jednotku je dále považováno Evropské 
společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO).  
 
Veškeré transakce mezi subjekty a všechna salda mezi ú četními jednotkami ovládanými 
Evropskou unií se vylou čí a nerealizované zisky a zt ráty z transakcí mezi t ěmito subjekty 
nejsou významné a proto nebyly vylou čeny. 
Přidružené subjekty 
Přidružené jsou všechny subjekty, v nichž má Evropská unie p římý či nepřímý podstatný vliv, 
nikoli však kontrolu nad rozhodnutími ve v ěcech finan ční a provozní politiky. Podstatný vliv 
se přepokládá v p řípadě, má-li Evropská komise p římo či nepřímo nejmén ě 20 % hlasovacích 
práv. 
 
Podíly v p řidružených subjektech se ú čtují ekvivalen ční metodou a poprvé se 
vykazují v po řizovací cen ě. Podíl Evropské unie na hospodá řských výsledcích jejích 
přidružených subjekt ů je vykazován ve výsledovce EU a její podíl na zm ěnách zásob se 
promítá do zásob EU. Sou čet počátečních náklad ů a všech zm ěn (další p říspěvky, podíl na 
hospodářských výsledcích a zm ěny zásob, znehodnocení a dividendy) dává ú četní hodnotu 
přidruženého subjektu na ú čtech EU k rozvahovému dni. Výplata dividend p řidruženým 
subjektem snižuje ú četní hodnotu aktiva. Nerealizované zi sky a ztráty z transakcí mezi 
Evropskou unií a jejími p řidruženými subjekty nejsou významné, a proto nebyly vylou čeny. 
 
I v případě podobných transakcí a ú četních případů za podobných okolností se ú četní postupy 
přidružených subjekt ů mohou lišit od ú četních zásad, které p řijala Evropská unie. 
V případech, kdy Evropská unie drží nejmén ě 20% podíl ve fondu rizikového kapitálu, 
neusiluje o uplatn ění podstatného vlivu. S t ěmito fondy se tedy zachází jako 
s realizovatelnými finan čními nástroji a ekvivalen ční metoda se nepoužívá. 
 
Společné podniky 
Společný podnik spo čívá na smluvním ujednání, podle n ějž Evropská unie a jedna či více 
dalších smluvních stran (dále je n „spoluvlastníci“) vyvíjejí hospodá řskou činnost, která 
podléhá spole čné kontrole. Spole čnou kontrolou se rozumí smluvn ě sjednaná sdílená, p římá či 
nepřímá kontrola hospodá řské činnosti s potenciálem ekonomického užitku. 
 
Podíly ve spole čných podnicích se ú čtují ekvivalen ční metodou a poprvé se 
vykazují v po řizovací cen ě. Podíl Evropské unie na hospodá řských výsledcích jejích spole čně 
ovládaných subjektech je vykazován ve  výsledovce EU a její podíl na zm ěnách zásob se 
promítá do zásob EU. Sou čet počátečních náklad ů a všech zm ěn (další p říspěvky, podíl na 
hospodářských výsledcích a zm ěny zásob, znehodnocení a dividendy) dává ú četní hodnotu 
společného podniku na ú čtech EU k rozvahovému dni. 
 
CS 21   CS  
Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskou unií a jejími subjekty pod spole čnou 
kontrolou jsou nevýznamné,  a proto nebyly vylou čeny. I v p řípadě podobných transakcí a 
účetních případů za podobných okolností se ú četní postupy spole čných podnik ů mohou lišit 
od účetních zásad, které p řijala Evropská unie. 
 
Nekonsolidované ú četní jednotky, jejichž prost ředky spravuje Komise. 
Prostředky systému nemocenského pojišt ění pro zam ěstnance Evropské unie, Evropského 
rozvojového fondu a ú častnického garan čního fondu spravuje Komise jejich jménem, avšak 
jelikož tyto subjekty nejsou ovládány Ev ropskou unií, nejsou konsolidovány ani do její 
závěrky – viz vysv ětlivku č. 11, kde jsou uvedeny další podrobnosti o p říslušných částkách. 
 
1.4 ZÁKLAD SESTAVENÍ 
 
1.4.1 M ěna a základ pro p řepočet 
Pracovní a zú čtovací měna 
Údaje v ú četní závěrce jsou uvád ěny v milionech EUR, p řičemž euro je funk ční i zúčtovací 
měnou Evropské unie. 
 
Transakce a z ůstatky 
Transakce v cizích m ěnách se p řevádějí na eura na základ ě směnných kurz ů platných k datu 
uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vypl ývající z vypo řádání transakcí v cizí m ěně a 
z přepočtu cizoměnových pen ěžních aktiv a závazk ů za pomoci sm ěnných kurz ů ke konci 
účetního období se vykazují ve výsledovce. 
 
Jiné metody p řepočtu se použijí pro tyto položky: 
– nemovitosti, stroje a za řízení a nehmotná aktiva, j ež si zachovávají svou hodnotu 
v eurech vypo čtenou pomocí kurzu platného v den jejich po řízení, a 
– předběžné financování vyplacené v rámci Evropského zem ědělského záru čního 
fondu, které se p řepočítává směnným kurzem platný m desátého dne m ěsíce 
následujícího po m ěsíci, v němž bylo poskytnuto. 
Zůstatky cizom ěnových pen ěžních aktiv a závazk ů ke konci roku jsou p řepočítávány na eura 
za pomoci sm ěnných kurz ů platných dne 31. prosince: 
Směnné kurzy v ůči euru  
Měna 31.12.2009 31.12.2008 Měna 31.12.2009 31.12.2008 
BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
 
CS 22   CS EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Změny reálné hodnoty pen ěžních cenných papír ů denominovaných v cizí m ěně 
a klasifikovaných jako realizovate lné, které jsou dány rozdíly z p řepočtu cizích m ěn, se 
vykazují ve výsledovce. Rozdíly z p řepočtu cizích m ěn, na něž znějí nepeněžní finanční 
aktiva a závazky vykaz ované v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty, se vykazují ve 
výsledovce. Rozdíly z p řepočtu cizích m ěn, na něž znějí nepeněžní finan čních aktiva 
klasifikovaná jako realizovate lná, se zahrnují do fondu z p řecenění na reálnou hodnotu. 
 
1.4.2 Použití odhad ů 
V souladu s mezinárodními standardy pro ve řejný sektor (IPSAS) a obecn ě přijatými účetními 
zásadami zahrnují ú četní závěrky nezbytn ě také částky založené na p ředpokladech 
a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základ ě nejspolehliv ějších dostupných 
informací. Mezi významné odhady pat ří mimo jiné výše závazk ů ze zaměstnaneckých 
požitků, rezerv, finan čních rizik vyplývajících ze zásob a pohledávek, p říjmů a výdajů příštích 
období, podmín ěných aktiv a podmín ěných závazk ů a dále rozsah snížení hodnoty 
nehmotných aktiv a nemovitostí, stroj ů a zařízení. Skute čná hodnota se m ůže od těchto 
odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v n ěmž jsou zjišt ěny. 
 
1.5 ROZVAHA 
 
1.5.1 Nehmotná aktiva 
Nabyté licence na programové vybavení se vykazují v historickýc h cenách snížených o 
oprávky a ztráty ze snížení hodnoty.  Tato aktiva se odepisují lineárn ě po dobu jejich 
odhadované životnosti, která činí čtyři roky.  Nehmotný majetek vytvo řený vlastní činností je 
v současnosti vykazován jako náklad ve výsledovce.  Náklady spojené s vývojem a údržbou 
programového vybavení po čítačů se vykazují jako náklady v oka mžiku jejich vzniku; totéž 
platí pro náklady na v ědecký výzkum a vývoj. 
 
1.5.2 Nemovitosti, stroje a za řízení 
Všechny nemovitosti, stroje a za řízení jsou vykazovány v hist orických cenách snížených 
o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje výdaje p římo související 
s pořízením nebo výstavbou daného majetku. 
 
Dodatečné náklady jsou zahrnovány do ú četní hodnoty daného majetku, p řípadně se účtují 
jako samostatné aktivum, avšak pouze tehdy, když je pravd ěpodobné, že budoucí ekonomické 
užitky či výkonnostní potenciál, jež jsou spojeny s danou v ěcí, poplynou Evropské unii a že 
lze spolehliv ě zjistit cenu v ěci. Opravy a údržba jsou zachycovány jako náklad ve výsledovce 
za účetní období, v n ěmž byly provedeny. Jelikož  si Evropská unie nep ůjčuje prostředky na 
financování po řízení nemovitostí, stroj ů a zařízení, nesouvisí s t ěmito nákupy žádné náklady 
na půjčky. 
 
CS 23   CS  
Pozemky a um ělecká díla se neodepisují, jelikož se u nich p ředpokládá nekone čná životnost. 
Nedokončený majetek není odepisová n, jelikož dosud není za řazen do užívání. Částka odpis ů 
ostatního majetku je rozú čtována lineární metodou na p ředpokládanou délku odhadované 
životnosti takto: 
Odpisové sazby 
Druh majetku  Sazba lineárního 
odpisu  
Budovy 4 % 
Zařízení, stroje a vybavení 10 % až 25 % 
Nábyte k 10 % až 25 % 
Vybavení budov a staveb 10 % až 33 % 
Vozidla 25 % 
Technické vybavení po čítačů 25 % 
Jiná hmotná aktiva 10 % až 33 % 
Zisky a ztráty z vy řazení majetku se ur čují porovnáním výnos ů snížených o náklady na prodej 
s účetní hodnotou vy řazeného majetku. Zachycují se ve výsledovce. 
 
Nájem 
Nájem hmotného majetku, p ři němž Evropská unie nese v podstat ě všechna rizika a výhody 
vyplývající z vlastnictví, je  klasifikován jako finan ční leasing. Finan ční leasing je aktivován 
na počátku nájemního vztahu v reálné hodnot ě najatého majetku nebo v sou časné hodnot ě 
minimálních leasingových splátek, podle toho, která z ni ch je nižší. Každ á leasingová splátka 
je rozdělena na závazek a finan ční poplatky tak, aby byly tyto položky vykazovány ve 
zbývajícím finan čním závazku v konstantním pom ěru. Závazky (bez finan čních poplatk ů) 
z nájemního vztahu jsou vykázány mezi os tatními závazky (dlouhodobými a krátkodobými). 
Úrokový prvek finan čních náklad ů je po celé období leasingového vztahu zachycován jako 
náklad ve výsledovce, aby bylo pro k aždé období dosaženo pro zbývající závazek stálé 
periodické úrokové míry. Majetek držený na základ ě finančního leasingu se odepisuje po 
dobu jeho životnosti nebo po dobu trvání l easingového vztahu, podle toho, které z t ěchto 
období je kratší. 
 
Nájemní vztahy, v nichž si pronajímatel ponechává zna čnou část rizik a výhod vyplývajících 
z vlastnictví, se kl asifikují jako operativní leasing. Splátky operativní ho leasingu jsou 
zachycovány lineárn ě jako náklad ve výsledov ce po celou dobu leasingu. 
 
1.5.3 Snížení hodnoty nefinan čních aktiv 
Aktiva, u nichž není ur čena jejich životnost, nejs ou odepisována a každoro čně je u nich 
prováděn test snížení hodnoty. U odpi sovaných aktiv je provád ěn test snížení hodnoty, 
kdykoli události nebo zm ěna podmínek signalizují, že ú četní hodnotu z řejmě nebude možno 
realizovat. Ztráta ze  snížení hodnoty se ú čtuje ve výši, o kterou ú četní hodnota aktiva 
převyšuje jeho realizovatelnou  hodnotu. Realizova telná hodnota se rovná reálné hodnot ě 
aktiva snížené o prodejní náklady nebo užitné hodnot ě, podle toho, která z částek je vyšší. 
 
CS 24   CS  
Nejméně jednou ro čně se posuzuje z ůstatková hodnota a životnos t nehmotných aktiv a 
nemovitostí, stroj ů a zařízení, a p řípadně jsou tvořeny opravné položky. Je-li ú četní hodnota 
majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota, je k ú četní hodnot ě vytvořena 
opravná položka ve výši rozdílu mezi ú četní a realizovatelnou hodnotou. Pokud p řestanou 
platit důvody pro snížení hodnoty uznané v p ředchozích letech, ztráty  se snížení hodnoty se 
odpovídajícím zp ůsobem odú čtují (zaúčtují opačně). 
 
1.5.4 Investice 
Podíly v p řidružených subjektech a spole čných podnicích 
Podíly v p řidružených subjektech a ve spole čných podnicích se ú čtují ekvivalen ční metodou. 
Náklady vlastního kapitálu se uprav í tak, aby odrážely podíl na zvýšení či snížení čistých 
aktiv přidružených subjekt ů a společných podnik ů, který lze p řipsat Evropské unii po 
počátečním zaúčtování, a pokud okolnosti takové  snížení signalizují, vytvo ří se v případě 
potřeby opravná položka k zachycení nižší r ealizovatelné hodnoty. Tato realizovatelná 
hodnota se ur čí postupem popsaným ve vysv ětlivce 1.5.3 . Pokud d ůvody pro znehodnocení 
později přestanou platit, ztráta ze znehodnocení se zaú čtuje zpětně na pořizovací hodnotu, 
která by byla vykazována, kdyby se žádná ztráta ze znehodnocení neú čtovala. 
 
 
 
CS 25   CS Investice do fond ů rizikového kapitálu 
Klasifikace a oce ňování 
Investice do fond ů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná aktiva (viz bod 
1.5.5 ), a proto jsou vedeny v reálné hodnot ě spolu se zisky a ztrátami ze zm ěn reálné hodnoty 
(včetně rozdílů z přepočtu cizích m ěn), jež jsou zachyceny ve fondu z p řecenění na reálnou 
hodnotu. 
 
Faktory ovliv ňující reálnou hodnotu 
Jelikož nemají kótovanou tržní cenu na  aktivním trhu, jsou investice do fond ů rizikového 
kapitálu oce ňovány jednotliv ě cenou nebo odpovídající čistou hodnotou aktiv, kterou 
vykazuje správce fondu k rozvahovému dni, cokoli z toho je nižší, a tím se vylu čuje případný 
nerealizovaný zisk, který latentn ě existuje v podkladovém investi čním portfoliu.  Investice do 
fondů rizikového kapitálu, které jsou stále ješt ě v počáteční fázi, jsou oce ňovány podle 
stejných zásad, vyjma nerealizovaných ztrát zp ůsobenými pouze správními výdaji, pokud tyto 
nerealizované ztráty nejsou zohledn ěny.  
Nerealizované zisky vyplývající z ocen ění v reálné hodnot ě se účtují do rezervních fond ů a 
nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnot y aktiv, aby se ur čilo, zda mají být 
vykázány ve výsledovce jako zt ráty vyplývající ze sn ížení hodnoty nebo jako zm ěny ve fondu 
přecenění na reálnou hodnotu.  Reálná hodnota odpovídající čisté hodnot ě aktiv se ur čí buď 
pomocí procentního podílu majetkové ú časti Evropské unie ve fondu na čisté hodnot ě aktiv 
vykázané v nejnov ější zprávě nebo, je-li to možné, pomocí p řesné hodnoty podílu k témuž 
datu, kterou sd ělí příslušný správce fondu. 
 
1.5.5  Finanční aktiva  
Klasifikace  
Evropská unie d ělí svá finan ční aktiva na tyto  kategorie: finan ční aktiva vykazovaná v reálné 
hodnotě do zisku nebo ztráty; úv ěry a jiné pohledávky; investice držené do splatnosti, a 
realizovatelná finan ční aktiva. Klasifikace finan čních nástroj ů se určí v okamžiku jejich 
počátečního zaúčtování a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni. 
 
i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty 
Do této kategorie je finan ční aktivum za řazeno, jestliže je nabyto v zásad ě za účelem jeho 
prodeje v krátké dob ě nebo pokud ho takto klasifikuje Evrops ká unie. Do této kategorie jsou 
řazeny rovn ěž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou  klasifikována jako krátkodobá aktiva, 
jestliže se jejich realizace p ředpokládá do 12 m ěsíců od rozvahového dne. 
 
ii) Úvěry a pohledávky 
Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finan ční aktiva s pevn ě určenými nebo vy číslitelnými 
splátkami, která nejsou kótována na žádném ak tivním trhu. Vznikají, jestliže Evropská unie 
 
CS 26   CS poskytuje peníze, zboží nebo služby p římo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou 
obchodovat. Jsou sou částí dlouhodobých aktiv, s výjimkou úv ěrů a pohledávek se splatností 
do 12 měsíců od rozvahového dne. 
 
iii) Investice držené do splatnosti 
Investice držené do splatnosti  jsou nederivátová finan ční aktiva s pevn ě určenými nebo 
vyčíslitelnými splátkami a s pevn ě určenou splatností, u nichž má  Evropská unie pozitivní 
úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V pr ůběhu tohoto rozpo čtového roku nedržela 
Evropská unie v této kategorii žádné investice. 
 
iv) Realizovatelná finan ční aktiva 
Realizovatelná finan ční aktiva jsou nederiváty, které jsou za řazeny do této kategorie nebo 
nejsou za řazeny do žádné jiné katego rie. Jsou klasifikována jako krátkodobá nebo dlouhodobá 
aktiva v závislosti na období, v n ěmž je Evropská unie zamýšlí zcizit. Jako realizovatelná 
finanční aktiva jsou klasifikovány rovn ěž investice do nekonsolidovaných ú četních jednotek a 
další kapitálové investice (nap ř. operace s rizikovým kapitá lem), o nichž se neú čtuje 
ekvivalen ční metodou. 
 
Počáteční vykázání a ocen ění 
Nákup a prodej finan čních aktiv vykazovaných v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty, 
držených do splatnosti a realizovatelných se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k n ěmuž se 
Evropská unie zaváže aktivum koupit nebo prodat.Úv ěry se vykazují v okamžiku, kdy jsou 
peníze odeslány dlužník ům. V případě finančních aktiv nevykazovaných v reálné hodnot ě do 
zisku nebo ztráty jsou finan ční nástroje prvotn ě vykázány v reálné hodnot ě zvýšené 
o transakční náklady. Finan ční aktiva vykazovaná v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty jsou 
prvotně vykázána v reálné hodnot ě a transak ční náklady jsou vykázány ve výsledovce jako 
náklad. 
 
Reálná hodnota finan čního aktiva v okamžiku prvotního vykázání se obvykle rovná 
transakční ceně (tj. reálné hodnot ě obdrženého protipln ění). Při poskytnutí dlouhodobé 
bezúročné půjčky nebo úv ěru s nižší než tržní úrokovou sazbou lze však reálnou hodnotu 
odhadnout jako sou časnou hodnotu všech budoucích pen ěžních plnění diskontovanou pomocí 
tržní úrokové sazby platné pr o podobné nástroje s podobným úv ěrovým ratingem.  
 
V případě úvěrů poskytnutých z p ůjčených prost ředků a vzájemných „back-to-back“ operací 
nejsou rozdíly mezi podmínkami p ůjček a výp ůjček významné a náklady alternativních 
příležitostí nelze použít, nebo ť EU nesmí investovat peníze na kapitálových trzích. Z t ěchto 
důvodů jsou úvěry oceňovány v jejich nominální hodnot ě. Transak ční náklady vzniklé EU a 
poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány p římo ve výsledovce. 
 
Finanční nástroje se odú čtují, když práva na p říjem peněžních toků z investice zaniknou nebo 
 
CS 27   CS jsou převedena, p řičemž Evropská unie p řevedla v podstat ě všechna rizika a všechny výhody 
vyplývající z vlastnictví. 
 
Následné ocen ění 
Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnot ě do zisku nebo zt ráty se následn ě účtují v reálné 
hodnotě. Zisky a ztráty , jež plynou ze zm ěny reálné hodnoty finan čních aktiv kategorie 
„finanční nástroje vykazované v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve 
výsledovce za období, ve kterém vznikly. 
 
Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v z ůstatkové hodnot ě 
určené pomocí metody efektivní úrokové sazby. V p řípadě půjček poskytnutých za vyp ůjčené 
prostředky se používá stejná efekti vní úroková sazba jak na p ůjčky, tak na výp ůjčky, jelikož 
tyto půjčky mají charakter vzájemných „back-to-back“ operací a podmínky p ůjček a výpůjček 
ani částky se významn ě neliší. Transak ční náklady vzniklé EU a poté p řeúčtované příjemcům 
úvěrů jsou zachycovány p římo ve výsledovce. 
 
Realizovatelná finan ční aktiva jsou následn ě účtována v reálné hodnot ě. Zisky a ztráty 
plynoucí ze zm ěn reálné hodnoty realizovatelných aktiv jsou vykazovány ve fondu z 
přecenění na reálnou hodnotu. Jsou-li re alizovatelná aktiva prodána  nebo sníží-li se jejich 
hodnota, jsou kumulované úpravy reálné hodnoty zaú čtované dříve do fondu z p řecenění na 
reálnou hodnotu vykázány ve výsledovce.  Úroky z realizovatelných finan čních aktiv 
vypočítané metodou efektivní úrokové sazby se zaú čtují ve výsledovce. Dividendy z 
realizovatelných kapitálových nástroj ů se zaúčtují v okamžiku, kdy EU vznikne právo na 
jejich výplatu. 
Reálná hodnota investic kótovaných na aktivních  trzích vychází z ak tuálních nabídkových 
cen. V případě, že trh finan čního aktiva není aktivní, (a v p řípadě nekótovaných cenných 
papírů) Evropská unie stanoví reál nou hodnotu za pomoci metod ocen ění. Mezi tyto metody 
patří použití transakcí z nedávné doby mezi nesp řízněnými osobami, odkaz na další v podstat ě 
stejné nástroje, anal ýza diskontovaných pen ěžních tok ů, modely oce ňování opcí a další 
metody ocen ění, které b ěžně používají ú častníci trhu.  
V případech, kdy reálnou hodnotu invest ic do kapitálových nástroj ů, které nemají kótovanou 
tržní cenu na aktivním trhu, nelze spolehliv ě určit, ocení se tyto investice v po řizovací cen ě 
snížené o ztráty ze snížení hodnoty. 
 
Snížení hodnoty finan čních aktiv  
Ke každému rozvahovému dni Evropská uni e posuzuje, zda existují objektivní d ůkazy o 
snížení hodnoty finan čního aktiva. Hodnota finan čního aktiva je snížena a ze snížení hodnoty 
plynou ztráty pouze v p řípadě, že existují objektivní d ůkazy o snížení hodnoty v d ůsledku 
jedné nebo více událostí, jež nastaly po okamži ku prvotního vykázání aktiva, a taková ztrátu 
generující událost ( či události) má dopad na odhadované budoucí pen ěžní toky z finan čního 
aktiva, jež lze spolehliv ě odhadnout. 
 
CS 28   CS  
i) Aktiva vykazovaná v z ůstatkové hodnot ě 
Existují-li objektivní d ůkazy, že vznikla ztráta v d ůsledku snížení hodnoty úv ěrů či 
pohledávek nebo investic drženýc h do splatnosti a vedených v z ůstatkové hodnot ě, rovná se 
výše ztráty rozdílu mezi ú četní hodnotou aktiva a sou časnou hodnotou odhadovaných 
budoucích pen ěžních tok ů (s vylou čením budoucích úv ěrových ztrát, které nevznikly) 
diskontovaných p ůvodní efektivní úrokovou sazbou finan čního aktiva. Ú četní hodnota aktiva 
se sníží a výše ztráty se zaú čtuje ve výsledovce. Mají-li úv ěr nebo investice držená do 
splatnosti prom ěnlivou úrokovou sazbu, použije se k ocen ění ztráty ze snížení hodnoty 
diskontní sazba ve výši aktuální efekti vní úrokové sazby stanovené ve smlouv ě. Ve výpo čtu 
současné hodnoty odhadovaných budoucích pen ěžních tok ů zajištěného finan čního aktiva se 
odráží pen ěžní toky, které mohou plynout ze zabaven í kolaterálu, snížené o náklady 
vynaložené na získání a prodej kolaterálu, a ť již je zabavení pravd ěpodobné či nikoli. Pokud 
se v následujícím období ztráta ze snížení hodnoty sníží a tento pokl es lze dát objektivn ě do 
souvislosti s událostí, k níž došlo po zaú čtování snížení hodnoty, p ředchozí zaú čtovaná ztráta 
ze snížení hodnoty se prost řednictvím zápisu ve výsledovce zruší. 
 
ii) Aktiva vykazovaná v reálné hodnot ě 
V případě realizovatelných kapitá lových investic se p ři určování toho, zda došlo ke snížení 
hodnoty cenných papír ů, bere ohled na významný nebo trva lý (dlouhotrvající) pokles reálné 
hodnoty cenného papíru pod jeho po řizovací cenu. Pokud takové d ůkazy existují v p řípadě 
realizovatelných finan čních aktiv, kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi po řizovací 
cenou a sou časnou reálnou hodnotou sníženou o ztrá ty ze snížení hodnoty daného finan čního 
aktiva, která již byla v minulosti vykázána ve výsledovce) se odú čtuje z rezervního fondu a 
vykáže ve výsledovce. Ztráty plynoucí ze snížení hodnoty kapitálových nástroj ů zaúčtované 
ve výsledovce se na tomto ú čtu neruší. Pokud v následujíc ím období vzroste reálná hodnota 
realizovatelného dluhového nástroje a tento nár ůst lze objektivn ě dát do souvislosti s událostí, 
k níž došlo po vykázání ztráty ze snížení ho dnoty, zruší se tato zt ráta ze snížení hodnoty 
prostřednictvím výsledovky. 
 
1.5.6 Zásoby 
Zásoby se vykazují v po řizovací cen ě nebo v čisté realizovatelné hodnot ě, podle toho, která z 
nich je nižší. Po řizovací cena se ur čuje metodou first-in, first-out (FIFO). Po řizovací cena 
výrobků a nedokon čené výroby zahrnuje suroviny, p římé mzdové náklady, ostatní p římo 
přiřaditelné náklady a souvisejí cí výrobní režii (na základ ě běžné provozní kapacity). Čistá 
realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní cen ě v rámci b ěžného podnikání snížené 
o náklady na dokon čení a prodej. Pokud jsou zásoby ur čeny k rozd ělení bez poplatku nebo jen 
za nominální poplatek, ocení se ve výši po řizovací ceny nebo reproduk ční pořizovací ceny, 
podle toho, která z částek je nižší. Reproduk ční pořizovací cena se rovná náklad ům, které by 
Evropská unie vynaložila na po řízení aktiva k datu vykázání. 
 
1.5.7 Částky předběžného financování 
Předběžné financování je platba, jejímž ú čelem je poskytnout p říjemci pen ěžní zálohu, tedy 
počáteční hotovost. M ůže být rozd ělena na řadu plateb b ěhem období vymezeného 
 
CS 29   CS v konkrétní dohod ě o předběžném financování. Zálohu nebo po čáteční hotovost je nutno v 
období stanoveném v dohod ě využít na ú čel, pro který byla poskyt nuta, nebo ji vrátit. 
Příjemce, jemuž nevzniknou zp ůsobilé výdaje, je povinen zálohu p ředběžného financování 
vrátit Evropské unii. Částka předběžného financování se sníží (úpln ě nebo částečně) po 
vyjádření souhlasu s výší zp ůsobilých náklad ů a vrácených částek, a tato částka se zaú čtuje 
jako výdaj. 
 
Nevypořádané částky předběžného financování se na kon ci roku ocení ve výši p ůvodně 
vyplacených částek snížených o: vrácené částky, vyplacené zp ůsobilé částky, odhadované 
způsobilé částky, které na konci roku ješt ě nebyly zú čtovány, a opravné položky. 
 
Úroky z p ředběžného financování se zaú čtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními 
příslušné dohody. Na konci roku se na základ ě nejspolehliv ějších informací odhadnou p říjmy 
z naběhlých úrok ů a tento odhad se zahrne do rozvahy. 
 
1.5.8 Pohledávky 
Pohledávky jsou vykazovány v p ůvodní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k 
pohledávce se vytvo ří v případě, existují-li objektivní d ůkazy, že Evropská unie nebude 
schopna vybrat všechny dlužné částky podle p ůvodních podmínek pohledávky. Výše této 
opravné položky se rovná rozdílu mezi ú četní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která 
odpovídá sou časné hodnot ě očekávaných budoucích pen ěžních tok ů diskontovaných tržní 
úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Opravná položka se vykazuje ve výsledovce. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypo řádané příkazy k úhrad ě, na které se 
zatím nevztahuje zvláštní opr avná položka. K vykazování p říjmů příštích období ke konci 
roku viz vysv ětlivka 1.5.14  níže. 
 
1.5.9 Peníze a pen ěžní ekvivalenty 
Peníze a pen ěžní ekvivalenty jsou finan ční nástroje a jsou definová ny jako krátkodobá aktiva.  
Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vkl ady u bank, ostatní krátkodobé vysoce likvidní 
investice s p ůvodní splatností do t ří měsíců a bankovní kontokorent. 
 
1.5.10 Zam ěstnanecké požitky 
Penzijní závazky 
Evropská unie má dávkov ě definované penzijní plány. Jelikož zam ěstnanci odvád ějí ze svých 
plat
ů třetinu očekávaných náklad ů na tyto požitky, není tento závazek financován. Závazek z 
dávkově definovaných penzijních plán ů vykazovaný v rozvaze se rovná sou časné hodnot ě 
vymezené dávkové povinnosti k rozv ahovému dni. Vymezenou dávkovou povinnost 
vypočítávají pojistní matematici p řírůstkovou metodou (projected  unit credit method). 
Současná hodnota vymezené dávkové povinnosti se ur čí diskontováním odhadovaných odliv ů 
peněžních prost ředků s použitím úrokové míry vládní ch obligací vydaných v té m ěně, v níž 
budou vypláceny dávky, a jejichž spla tnost se blíží splatnosti p říslušných penzijních závazk ů. 
 
CS 30   CS  
Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a zm ěn 
pojistněmatematických p ředpokladů se okamžit ě vykazují ve výsledovce.  Náklady týkající se 
odpracované doby v minulosti se okamžit ě vykazují ve výsledovce, pokud zm ěny penzijního 
plánu nejsou podmín ěny tím, že zam ěstnanci setrvají ve služebním pom ěru po určenou dobu 
(rozhodné období). V tom p řípadě se náklady týkající se odpracované doby v minulosti 
odepisují lineárn ě po celé rozhodné období. 
 
Zdravotní dávky po odchodu do d ůchodu 
Evropská unie poskytuje nemocenské dávky svým zam ěstnancům formou úhrady náklad ů za 
zdravotní pé či. Byl vytvo řen zvláštní fond (RCAM) pro b ěžnou správu t ěchto dávek. Tohoto 
systému využívají aktuální zam ěstnanci i d ůchodci, vdovy a vdovci a os oby na nich závislé. 
Dávky poskytované osobám, které nejsou v pracovním pom ěru (důchodci, sirotci atd.), jsou 
klasifikovány jako „zam ěstnanecké požitky po skon čení pracovního pom ěru“. Vzhledem k 
povaze těchto dávek je nutné provést pojistn ěmatematický výpo čet. Závazek v rozvaze se 
stanoví na obdobném základ ě jako penzijní závazky (viz výše). 
 
1.5.11 Rezervy 
Rezervy jsou tvo řeny v okamžiku, kdy má Evropská uni e aktuální právní nebo implicitní 
závazek v ůči třetím stranám v d ůsledku minulých událostí, kdy je spíše pravd ěpodobné než 
nepravděpodobné, že si spln ění tohoto závazku vyžádá odliv zdroj ů, a lze-li částku spolehliv ě 
odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát tvo řeny nejsou. Výše rezerv se rovná 
nejlepšímu odhadu p ředpokládaných výdaj ů nutných ke spln ění aktuálního závazku k datu 
vykázání. Pokud se rezerva týká velkého po čtu položek, závazek se odhadne vážením všech 
možných výsledk ů jejich pravd ěpodobnosti (tzv. „metoda o čekávané hodnoty“). 
 
1.5.12 Finan ční závazky 
Finanční závazky jsou klasifikovány jako finan ční závazky vykazované v reálné hodnot ě do 
zisku nebo ztráty nebo jako finan ční závazky vykazované v z ůstatkové hodnot ě (výpůjčky). 
Výpůjčky sestávají z výp ůjček od úvěrových institucí a závazk ů z dluhových cenných papír ů. 
Jsou prvotn ě vykazovány v reálné hodnot ě, což jsou výnosy z jejich poskytnutí (reálná 
hodnota obdrženého protipln ění) po ode čtení vzniklých transak čních náklad ů, a poté se vedou 
v zůstatkové hodnot ě za pomoci metody efektivní úrokové sazby; p řípadný rozdíl mezi 
výnosy sníženými o transak ční náklady a odkupní hodnotou se zachycuje ve výsledovce po 
celou dobu trvání výp ůjčky za pomoci metody efektivní úrokové míry.  
 
Jsou klasifikovány jako  dlouhodobé závazky, krom ě finančních závazk ů se splatností do 12 
měsíců od rozvahového dne. V p řípadě úvěrů poskytnutých z vyp ůjčených prost ředků nelze 
na základ ě zohlednění významnosti použít metodu ef ektivní úrokové sazby na úv ěry a 
výpůjčky. Transak ční náklady vzniklé Ev ropské unii a poté p řeúčtované příjemcům úvěrů se 
zaúčtují přímo na účet hospodá řského výsledku. 
 
Finanční závazky, jež jsou vykazovány v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty, zahrnují 
 
CS 31   CS deriváty, je-li jejich reálná hodnota záporná. Ú četně se s nimi nakládá stejn ě jako s finan čními 
aktivy vykazovanými v reálné hodnot ě do zisku nebo ztráty, viz vysv ětlivka 1.5.5 . 
 
1.5.13 Splatné závazky 
Významná část splatných závazk ů EU nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s 
neuhrazenými žádostmi o proplacení náklad ů příjemců grantů a jiné finan ční podpory EU. 
Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení náklad ů a poté, co je 
příslušní účastníci finan ční operace ov ěří a schválí jako zp ůsobilé. V této fázi se oce ňují v 
jejich schválené a zp ůsobilé výši. 
Závazky z po řízení zboží a služeb se zaú čtovávají po obdržení faktury v p ůvodní výši; 
odpovídající výdaje se zaú čtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení Evropskou unií. 
 
1.5.14 Náklady, výnosy, p říjmy a výdaje p říštích období 
Podle účetních pravidel Evropské unie se transakce a ú četní případy zachycují ve finan čních 
výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci ú četního období se výdaje p říštích období 
účtují na základ ě odhadované výše p řeváděného závazku za dané období. Výdaje p říštích 
období jsou po čítány v souladu s podrobnými provozními  a praktickými zásadami Komise, 
jejichž cílem je zajistit, aby finan ční výkazy p řinášely věrný a poctivý obraz skute čnosti. 
 
Výnosy se rovn ěž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není-li ke konci roku vystavena 
faktura, ale EU poskytla službu nebo dodala  zboží nebo existu je smluvní dohoda (nap ř. 
smlouva), je ve finan čních výkazech zachycen p říjem příštích období. 
 
Pokud byla p řed koncem roku vystavena faktura, avšak služby ješt ě nebyly poskytnuty nebo 
zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaú čtuje se v následujícím ú četním období. 
 
1.6 VÝSLEDOVKA 
 
1.6.1 Příjmy 
Výnosy neplynoucí ze sm ěny 
Tyto výnosy tvo ří převážnou v ětšinu příjmů EU a pat ří sem hlavn ě přímé a nep římé daně a 
příjmy z vlastních zdroj ů. Kromě daní může Evropská unie dostávat platby od dalších stran, 
například cla, pokuty a dary. 
 
Zdroj z HND a zdroj z DPH  
Pohledávky a s nimi spojené výnosy se zaú čtují do období, v n ěmž Evropská unie odešle 
členským stát ům výzvu s žádostí o jejich p říspěvky. Jsou oce ňovány v „požadované výši“. 
Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhad ů údajů pro daný rozpo čtový rok, je 
možné je m ěnit až do okamžiku, kdy členské státy zve řejní kone čné údaje. Vliv zm ěny 
 
CS 32   CS odhadu se zohlední p ři určování čistého přebytku či schodku za období, v n ěmž ke zm ěně 
došlo. 
 
Tradiční vlastní zdroje  
Pohledávky a související výnosy se zaú čtovávají v okamžiku doru čení příslušných m ěsíčních 
výkazů A (včetně vybraných cel a dlužných částek, na n ěž byla poskytnuta jistota a jež nebyly 
zpochybn ěny) od členských stát ů. K datu vykázání se provádí odhad p říjmů, které členské 
státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropské unii neuhradily; tyto p říjmy jsou 
zaúčtovány jako p říjmy příštích období. Doru čené čtvrtletní výkazy B (v četně odvodů, jež 
nebyly vybrány ani na n ě nebyla poskytnuta jistota, a v četně částek, na n ěž byla poskytnuta 
jistota, ale které dl užníci zpochybnili) členských stát ů se zaúčtují jako výnosy snížené o 
náklady na výb ěr (25%). Dále se ve výsledovce zaú čtuje snížení hodnoty ve výši odhadované 
neuhrazené částky. 
 
Pokuty  
Příjmy plynoucí z pokut se zaú čtovávají v okamžiku, kdy EU p řijme rozhodnutí o uložení 
pokuty, a poté co bylo toto rozhodnutí ú ředně oznámeno pokutovanému subjektu. Pokud 
existují pochybnosti ohledn ě platební schopnosti podniku, je k nároku vytvo řena opravná 
položka. Po rozhodnutí o ulo žení pokuty mají dlužníci ode dne oznámení dva m ěsíce na to, 
aby: 
– buď rozhodnutí p řijali, a v takovém p řípadě musejí zaplatit pokutu ve stanovené 
lhůtě, takže ji EU inkasuje s kone čnou platností; 
– nebo rozhodnutí odmítli a odvolali se podle práva EU.  
Avšak i když se odvolají, musí být jistina pokut y zaplacena ve lh ůtě tří měsíců, neboť 
odvolání nemá odkladný ú činek (článek 242 Smlouvy o ES), anebo, za jistých okolností a s 
výhradou souhlasu hlavního ú četního Komise, pokutovaný subjekt m ůže místo toho p ředložit 
bankovní záruku na dlužnou částku. 
 
Jestliže se podnik proti roz hodnutí odvolá a pokutu prozatímn ě uhradí, je tato částka vykázána 
jako podmín ěný závazek. Jelikož však odvolání pokutova ného subjektu pro ti rozhodnutí EU 
nemá odkladný ú činek, použijí se došlé peníze k vyrovná ní pohledávky. Je-li namísto úhrady 
pokuty poskytnuta záruka, je pokut a nadále vykazována jako pohledávka. Pokud se zdá 
pravděpodobné, že by Tribunál nemusel vydat rozhodnutí ve prosp ěch EU, zaú čtuje se ke 
krytí tohoto rizika rezerv a. Jestliže byla místo úhrady pokuty poskytnuta záruka, je k 
neuhrazené pohledávce vytvo řena opravná položka v pot řebné výši. Kumulované úroky, které 
Evropské unii plynou z bankovních ú čtů, na které byly ulože ny došlé platby, se ú čtují jako 
výnosy a o stejnou částku se zvýší podmín ěné závazky. 
 
Výnosy ze sm ěny 
Výnosy z prodeje zbož í a služeb se zaú čtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody 
plynoucí z vlastnictví zboží p řejdou na kupujícího. Výnosy spojen é s transakcí, jejíž sou částí 
je poskytnutí služeb, se zaú čtují s ohledem na stupe ň dokončení transakce k datu vykázání. 
 
CS 33   CS  
Výnosový a nákladový úrok 
Výnosový a nákladový úrok se vykazuje ve výs ledovce pomocí metody efektivní úrokové 
sazby. Jde o zp ůsob výpočtu zůstatkové hodnoty finan čních aktiv nebo finan čních závazk ů a 
rozložení výnosového a ná kladového úroku do p říslušného období. P ři výpočtu efektivní 
úrokové sazby Evropská unie odhadne pen ěžní toky s ohledem na všechny smluvní podmínky 
finančního nástroje (nap říklad možnosti p ředčasného splacení), ale bez ohledu na budoucí 
úvěrové ztráty. Do výpo čtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a body, které si zaplatí smluvní 
strany a které jsou nedílnou sou částí efektivní úrokové sazby, transak čních náklad ů a všech 
ostatních prémií nebo slev. 
 
Po vytvoření opravné položky k finan čnímu aktivu nebo skupin ě podobných finan čních aktiv 
v důsledku ztráty ze snížení hodnoty se zaú čtuje výnosový úrok pomocí úrokové sazby 
používané k diskontování budoucích pen ěžních tok ů za účelem ocen ění ztráty ze snížení 
hodnoty. 
 
Výnosy z dividend 
Výnosy z dividend se vykazují v okamžiku, kdy vzniká právo p řijmout jejich úhradu. 
 
1.6.2 Náklady 
Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se  zachycují po dodání a jejich akceptaci 
Evropskou unií. Oce ňují se v p ůvodní fakturované cen ě. Náklady neplynoucí ze sm ěny jsou 
zvláštností Evropské unie a p řipadá na n ě většina jejích celkových výdaj ů. Souvisejí s 
převody na p říjemce a tvo ří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, 
příspěvky a dary závislé na volném uvážení. 
 
Převody se zaú čtovávají jako náklady vynaložené v tom období, b ěhem něhož došlo k 
událostem zakládajícím p řevod, pokud je charakter p řevodu povolen p ředpisem (finan čním 
nařízením, služebním řádem či jiným právním p ředpisem) nebo kdy byla podepsána smlouva, 
která převod povoluje; pokud p říjemce splnil p řípadná kritéria zp ůsobilosti; a pokud lze 
přiměřeným způsobem odhadnout danou částku. 
 
Došlá žádost o platbu nebo proplacení náklad ů, která spl ňuje kritéria pro vykázání, se 
zaúčtuje jako náklad ve zp ůsobilé výši. Vzniklé zp ůsobilé náklady, které jsou ke konci 
účetního období již závazkem v ůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a 
zaúčtují jako výdaje p říštích období. 
 
1.7 PODMÍN ĚNÁ AKTIVA A PODMÍN ĚNÉ ZÁVAZKY 
 
1.7.1 Podmín ěná aktiva  
 
CS 34   CS Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se 
potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých 
událostí, které nejsou pln ě pod kontrolou Evropské unie. Podmín ěné aktivum je vykázáno, je-
li pravděpodobný p říliv ekonomických užitk ů nebo výkonnostního potenciálu. 
 
1.7.2 Podmín ěné závazky  
Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se 
potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých 
událostí, které nejsou pln ě pod kontrolou Evropské unie; anebo jde o sou časný závazek, který 
vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl zaú čtován, protože: není pravd ěpodobné, že ke 
splnění závazku bude nutný odliv zdroj ů představujících ekonomický prosp ěch nebo možný 
užitek, anebo za málo pravd ěpodobných okolností, pokud výši závazku není možné 
dostatečně spolehliv ě stanovit. 
 
CS 35   CS 2. VYSVĚTLIVKY  K ROZVAZE 
 
DLOUHODOBÁ AKTIVA 
 
2.1 NEHMOTNÝ MAJETEK 
(v milionech EUR) 
Částka  
  
Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2008 134 
Přírůstky 39 
Úbytky (3) 
Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv 0 
Ostatní zm ěny 1 
 
Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2009  171 
 
Oprávky k 31. prosinci 2008 78 
Odpisy za rok 22 
Úbytky (1) 
Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv 0 
Ostatní zm ěny 0 
 
Oprávky k 31. prosinci 2009  99 
 
Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2009  72 
Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2008  56 
 
Tyto částky představují p ředevším programové vybavení po čítačů. 
 
2.2 NEMOVITOSTI, STROJE A ZA ŘÍZENÍ 
 
V některých zemích nelze hodnotu pozem ku odlišit od hodnoty budovy, nebo ť oba druhy 
majetku byly po řízeny jako jeden celek. U neodepisované ho pozemku se neprovádí zvláštní 
ocenění, není-li toto ocen ění nutné nap říklad pro následné výdaje, nap ř. v případě nové 
výstavby nebo částečného prodeje. 
 
Poté, co byl v roce 2009 p řeveden na Komisi, je majetek vztahující se k Evropské služb ě pro 
pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) veden pod nemovitostmi, stroji a za řízeními k 31. 
prosinci 2009. Tento majetek má v k tomuto datu čistou účetní hodnotu 11 milion ů EUR 
(hrubá hodnota činí 40 milion ů EUR mínus oprávky ve výši 29 milion ů EUR). 
 
CS 36   CS  NEMOVITOSTI, STROJE A ZA ŘÍZENÍ  
 (v milionech 
EUR)  
Pozemky a  Stroje a  Nábytek a  Technické 
vybavení  Jiná hmotná Finanční 
leasing  Nedokon čená  CELKEM  
budovy  zařízení vozový park  počítačů aktiva   aktiva   
        
         
Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2008  3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Přírůstky 39 89 20 57 17 29 141 392 
Úbytky  (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv  31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Ostatní zm ěny 1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2009  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Oprávky k 31. prosinci 2008  1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Tvorba odpis ů za rok  127 66 16 60 17 163  449 
Zrušení odpis ů 0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Úbytky  (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv  0 (1) 0 0 1 0  0 
Ostatní zm ěny 0 3 4 4 3 1  15 
        
Oprávky k 31. prosinci 2009  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
ÚČETNÍ HODNOTA NETTO K 31.  
prosinci 2009  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
ÚČETNÍ HODNOTA NETTO K 31.  
PROSINCI 2008  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
CS 37   CS Budoucí splátky finan čních leasing ů a obdobných nárok ů jsou v rozvaze vykázány jako dlouhodobé a krátkodobé závazky (viz také vysv ětlivky 2.15 a 
2.18.1 ). Dělí se takto: 
Finanční leasing  (v 
milionech 
EUR)  
 
Budoucí splátky  Celková 
hodnotaNásledné 
výdaje na 
majetek   
Hodnot
a 
majetk
u 
 Odpisy  Popis  Kumulovan
é náklady 
(A) 
do 1 roku > 1 rok > 5 let  Závazky 
celkem (B)  A+B (C) A+B+C  (E) Účetní 
hodnota 
netto 
=A+B+C+
E 
Pozemky a stavby  785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Jiná hmotná aktiva  14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Celkem k 31.12.2009  799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Celkem k 31.12.2008  738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
CS 38   CS 2.3 DLOUHODOBÉ INVESTICE 
   (v milionech 
EUR)
  Vysvětliv
ka 31.12.2009 31.12.2008 
Podíly v p řidružených subjektech  2.3.1 382 278 
Majetkové podíly ve spole čných 
podnicích  2.3.2 196 145 
Záruční fond  2.3.3 1 240 1 091 
Realizovatelná aktiva  2.3.4 561 564 
Investice celkem   2 379 2 078 
 
Pod touto položkou se vedou investice uskute čněné za účelem podpory činností EU. Pat ří sem 
i čistá aktiva Záru čního fondu. 
 
2.3.1 Podíly v p řidružených subjektech 
   (v milionech 
EUR)
  EIF ARTEMIS  Clean Sky  Celkem  
Částka k 31. prosinci 2008  278 0 0 278 
Akvizice  26 10 75 111 
Podíl na čistém přebytku/(schodku)  (2) (3) (1) (6) 
Jiné pohyby ve vlastním kapitálu  (1) 0 0 (1) 
Částka k 31. prosinci 2009  301 7 74 382 
 
Podíly v p řidružených subjektech se ú čtují ekvivalen ční metodou – další podrobnosti ve 
vysvětlivce 1.3. Na základ ě jejích procentuálních podíl ů v přidružených subjektech lze EU 
přiřadit tyto ú četní hodnoty:  
   (v milionech EUR)
   31.12.2009 31.12.2008 
Aktiva   420 295 
Pasiva   (38) (17) 
Příjmy  17 23 
Přebytek/(schodek)   (6) 10 
 
Evropský investi ční fond (EIF) 
Evropský investi ční fond (EIF) je finan ční institucí Evropské unie,  která se specializuje na 
poskytování rizikového kapitálu a záruk malým a st ředním podnik ům. Ke 31. prosinci 2009 
Komise upsala ze základního kapitálu EIF 861 milion ů EUR (z celkové výše 2 940 milion ů 
EUR). Tato částka představuje 29,29 % základního kapitálu EIF. Komise splatila 20 %, 
zbývající, zatím nevyžádaná částka představuje celkem 689 milion ů EUR – viz také 
vysvětlivka 5.13.2 . Podle dohody mezi Komisí a Evropskou investi ční bankou (EIB) 
podepsanou v roce 2005 má Komise právo kd ykoli prodat své akcie Evropské investi ční 
bance za cenu odpovídající ocen ění EIF d ěleno celkovým po čtem emitovaných akcií.  
Hodnota prodejní opce se blíží nule, jelikož vzorec použitý k ur čení prodejní ceny akcií se 
 
CS 39   CS podobá vzorci použitému p ři určování čistého jm ění EIF. Podíl EU je ocen ěn na 29,29 % 
čistých aktiv EIF, která k 31. prosinci 2009 dosahovala výše 301 milion ů EUR (2008: 278 
milionů EUR), z toho 2 miliony EUR se vztahují k výsledku za rok 2009 (ztráta). V roce 2009 
EU obdržela dividendu za rozpo čtový rok 2008 ve výši 4 miliony EUR. 
Společné technologické iniciativy 
S cílem uvést do života cíle lisabonské agendy pro r ůst a zam ěstnanost byla vytvo řena 
partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem ve form ě společných technologických 
iniciativ, které byly  realizovány prost řednictvím spole čných podnik ů ve smyslu článku 171 
Smlouvy. Spole čné technologické iniciativy jsou partnerství mezi ve řejným a soukromým 
sektorem z řízená na evrops ké úrovni za ú čelem řešení těch strategických oblastí, kde výzkum 
a inovace mají zásadní význam pro konkurenceschopnost Evropy. Spole čné technologické 
iniciativy jako nový prvek 7. rámcového progr amu pro výzkum, technologický rozvoj a 
demonstrace podporují rozsáhlé nadnárodní výzkumné činnosti. Partne ři ze soukromého a 
veřejného sektoru v jejich rámci definují spole čné cíle širšího spole čenského významu a za 
účelem pln ění těchto cílů spojují finance a znalosti. Spole čné technologické iniciativy 
představují nový zp ůsob spolupráce zam ěřené na dosahování cíl ů, které stanovili vedoucí 
činitelé EU v lisabons ké strategii pro r ůst a zaměstnanost. V roce 2009 za čaly pracovat první 
tři společné technologické iniciativy,  a to spole čný podnik ARTEMIS, spole čný podnik Clean 
Sky (oba popsané níže) a spole čný podnik IMI, který je popsán ve vysv ětlivce 2.3.2 . I když 
jsou ARTEMIS a Clean Sky z právní ho hlediska považovány za spole čné podniky, z ú četního 
hlediska je nutno na n ě pohlížet jako na p řidružené subjekty, prot ože Komise má v t ěchto 
subjektech významný vliv. 
 
Společný podnik ARTEMIS  
Tento subjekt byl z řízen za účelem realizace spole čné technologické iniciativy se soukromým 
sektorem v problematice vestav ěných počítačových systém ů. K 31. prosinci 2009 činí 100% 
vlastnický podíl Evropské unie (zastoupené Komisí) 7 milion ů EUR. Maximální orienta ční 
příspěvek EU dosáhne 420 milion ů EUR. 
 
Společný podnik Clean Sky 
Cílem tohoto subjektu je urychlit  vývoj, validaci a demonstraci čistých technologií letecké 
dopravy v EU a zvlášt ě vytvořit radikáln ě novátorský systém za ú čelem snížení dopadu 
letecké dopravy na životní prost ředí. 99,41% vlastnický podíl Evropské unie (zastoupené 
Komisí) činí 74 milion ů EUR k 31. prosinci 2009. Maximální orienta ční příspěvek EU do 
tohoto podniku dosáhne 800 milion ů EUR. 
 
2.3.2. Majetkové podíly ve spole čných podnicích 
 (v milionech 
EUR)
 GJU SESAR  projekt 
ITER  IMI Celkem  
Částka k 31. prosinci 
2008 0 103 42 0 145 
Akvizice  0 28 39 81 148 
 
CS 40   CS Podíl na čistém výsledku  0 (51) (46) 0 (97) 
Částka k 31. prosinci 
2009 0 80 35 81 196 
 
Podíly v p řidružených subjektech se ú čtují ekvivalen ční metodou – další podrobnosti ve 
vysvětlivce 1.3. Na základ ě jejích procentuálních podíl ů v přidružených subjektech lze EU 
přiřadit tyto ú četní hodnoty: 
 
CS 41   CS  
   (v milionech EUR)
   31.12.2009 31.12.2008 
Dlouhodobá aktiva   48 0 
Krátkodobá aktiva   192 154 
Dlouhodobé závazky   0 0 
Krátkodobé závazky   (44) (9) 
Příjmy  72 37 
Výdaje   (169) (93) 
 
Společný podnik Galileo (GJU) v likvidaci 
Společný podnik Galileo vstoupil koncem roku 2006 do likvidace, jež nadále pokra čuje. Čisté 
obchodní jm ění společného podniku Galileo v likvidaci činilo koncem roku 0 EUR. Jelikož 
tato účetní jednotka nevyvíjela v roce 2009 žádnou činnost a nadále se nachází v likvidaci, 
nevznikly jí žádné p říjmy ani výdaje. K 31. prosinci 2009 (a k 31. prosinci 2008) činila 
hodnota této investice 0 EUR. Tato částka odpovídá investici ve výši 585 milion ů EUR 
snížené o kumulovaný podíl na ztrát ě ve výši 585 milion ů EUR. 
 
Evropský ú řad pro dohled nad GNSS (GSA), který je agenturou EU vytvo řenou v roce 2004 a 
zahrnovanou do konsolidované záv ěrky EU, p řevzal původně odpovědnost od spole čného 
podniku Galileo dne 1. ledna 2007. Poté , co vstoupilo v platnost na řízení (ES) č. 683/2008, 
převzala Komise od GSA úlohu manažera evropských program ů GNSS. Tyto činnosti a úkoly 
přešly z GSA na Komisi s ú činností od 1. ledna 2009.  
 
Společný podnik SESAR 
Cílem tohoto spole čného podniku je zajistit m odernizaci systému uspo řádání letového 
provozu v Evrop ě a rychlé provedení evr opského hlavního plánu uspo řádání letového provozu 
cestou koordinace a soust ředění veškerého p říslušného výzkumu a vývoje v EU.  K 31. 
prosinci 2009 má Komise v podniku  SESAR 87,4% majetkový podíl v hodnot ě 80 milion ů 
EUR (2008:  103 milion ů EUR).  Celkový (orienta ční) příspěvek EU, s nímž se pro SESAR (v 
období 2007 až 2013) po čítá, činí 700 milion ů EUR. 
 
Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy (ITER International) 
Členy ITER International jsou EU, Čína, Indie, Rusko, Korea, Japonsko a USA. ITER byla 
zřízena k tomu ú čelu, aby spravovala za řízení ITER, podporovala laborato ře, další instituce a 
zaměstnance, kte ří se účastní výzkumu energie z jade rné syntézy a vývojových program ů 
členů, ve využívání za řízení ITER, aby ší řila povědomí o energii z jaderné syntézy a p ůsobila 
k tomu, aby k tomuto druhu energie m ěla veřejnost příznivý postoj, a vyvíjela další činnosti 
nezbytné k dosažení tohoto ú čelu.  
 
EU (Euratom) poskytuje sv ůj příspěvek do ITER Inte rnational prost řednictvím agentury 
„Fusion for Energy“, v četně příspěvků od členských stát ů a od Švýcarska.  Z právního 
hlediska se na celkový p říspěvek pohlíží jako na p říspěvek Euratomu do ITER, p řičemž ani 
 
CS 42   CS členské státy ani Švýcarsko nemají v ITER žádný vlastnický podíl.  Jelikož EU právn ě vlastní 
podíl ve spole čném podniku ITER International, musí EU vykazovat tento podíl ve své 
konsolidované ú četní závěrce. 
K 31. prosinci 2009 má Euratom v p odniku ITER 47% majetkový podíl v hodnot ě 35 milion ů 
EUR (2008:  42 milion ů EUR).  Celkový (orienta ční) příspěvek Euratomu, s nímž se po čítá pro 
ITER (v období 2007 až 2041), činí 7 649 milion ů EUR. 
 
Společná technologická iniciativa pro inovativní lé čiva (ILL) 
Společný podnik ILL, t řetí společná technologická iniciativa  zahájená v roce 2009, podporuje 
předkonkuren ční farmaceutický výzkum a vývoj v členských státech a p řidružených zemích a 
jejím cílem je posílit investice do výzkumu v biofarmaceutickém odv ětví a podpo řit zapojení 
malých a st ředních podnik ů do jeho činnosti.  K 31. prosinci 2009 činí 99,1% vlastnický podíl 
Evropské unie (zastoupené Komisí) 81 milion ů EUR .  Maximální orienta ční příspěvek EU 
dosáhne 1 miliardu EUR do 31. 12. 2017. 
 
2.3.3 Záru ční fond 
Čistá aktiva Záru čního fondu  (v milionech EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Realizovatelná aktiva  1 050 887 
Peníze a pen ěžní ekvivalenty  191 205  
Aktiva celkem  1 241 1 092 
Pasiva celkem  (1) (1) 
Čistá aktiva  1 240 1 091 
 
Ze Záručního fondu pro vn ější vztahy jsou kryty úv ěry, za něž EU poskytla záruku na základ ě 
rozhodnutí Rady. P ředmětem krytí jsou zejména úv ěrové operace Evropské investi ční banky 
(EIB) mimo území Evropské unie, úv ěry poskytnuté v rámci makrofinan ční pomoci a úv ěry 
poskytnuté Euratomem mimo území Evropské unie. Jedná se o dlouhodobý nástroj ke krytí 
nesplácených úv ěrů, na něž poskytla záruku EU, a lze jej tedy pokládat za dlouhodobou 
investici. Dokladem toho je skute čnost, že tém ěř 76 % všech realizovatelných aktiv má 
splatnost v rozmezí 1 až 10 let. Fond je financován platbami ze souhrnného rozpo čtu EU, 
které odpovídají 9 % kapitálové hodn oty operací, dále výnosy z úrok ů, který plynou z investic 
realizovaných z aktiv fondu, a částkami, jež byly získány od nesplácejících dlužník ů, kvůli 
nimž musel fond aktivovat své záruky. P řípadný ro ční přebytek je p řeváděn zpět do zvláštní 
položky ve výkazu p říjmů v souhrnném rozpo čtu EU.  
 
EU má za povinnost vytvo řit rezervní fond na záruky za úv ěry třetím zemím. Rezervní fond je 
určen na krytí požadavk ů Záručního fondu a, v nutných p řípadech, aktivovaných záruk, které 
převyšují disponibilní prost ředky fondu, aby bylo možné tyto částky uhradit z rozpo čtu. 
Rezervní fond ve výši 1 472 milion ů EUR odpovídá cílové částce představující 9 % úv ěrů 
neuhrazených k 31. prosinci 2009. Čistá aktiva fondu činí 1 240 milion ů EUR k 31. prosinci 
2009. Rozdíl mezi čistými aktivy a výší rezervního fondu odpovídá částce, jež má být 
uhrazena do fondu z rozpo čtu EU, tj. 232 milion ů EUR. Zm ěny v reálné hodnot ě portfolia 
realizovatelných dluhových cenných papír ů byly zaú čtovány v roce 2009 do vlastního 
kapitálu v celkové výši 16 milion ů EUR (2008: 15 milion ů EUR). 
 
CS 43   CS  
2.3.4 Realizovatelná aktiva 
Tato položka zahrnuje investice a podíly po řízené s cílem pomoci p říjemcům rozvíjet jejich 
podnikatelskou činnost. 
Dlouhodobá realizovatelná aktiva  (v milionech 
EUR)
 EBRD  RCO  Nástroj na 
rozběh ETFEFSE  Ostatní  Celkem  
Částky k 31.12.2008  157 204 133 67 3 564 
Akvizice  0 11 52 26 19 108 
Zcizení / vy řazení  0 (26) (4) 0 0 (30) 
Přenos 
přebytku/(schodku) z 
přecenění do vlastního 
kapitálu  0 (14) (14) 3 0 (25) 
Kurzová ztráta  0 (42) 0 0 0 (42) 
Ztráta ze snížení hodnoty
 0 (1) (13) 0 0 (14) 
Částky k 31.12.2009  157 132 154 96 22 561 
 
Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) 
Komise upsala 3 % základní ho kapitálu EBRD, který činí 20 mld. EUR. K rozvahovému dni 
dosahovala vyžádaná částka výše 157 milion ů EUR, která byla pln ě uhrazena. Nevypo řádané 
platby nevyžádaného kapitálu činí 443 milion ů EUR (viz též vysv ětlivka 5.13.1 .). Vzhledem 
k tomu, že EBRD není kótována na burze, a vzhledem k omezením v její spole čenské 
smlouvě, jež se týkají mimo jiné prodeje majetkových podíl ů maximáln ě do výše 
pořizovacích náklad ů a pouze stávajícím akcioná řům, je akciový podíl Komise v EBRD 
oceněn v pořizovací cen ě snížené o p řípadné opravné položky. 
 
Operace rizikového kapitálu (RCO) 
V rámci operací rizikového kapitálu jsou finan čním zprost ředkovatel ům poskytovány 
prostředky k financování kapitálových inves tic. Spravuje je Evropská investi ční banka a jsou 
financovány z prost ředků na evropskou politiku sousedství. 
 
Další investice 
Nejvýznamn ější částky se týkají programu R ůst a zam ěstnanost, víceletého programu a 
programu pro konkurenceschopnost a inovace, kter é spravuje EIF a které podporují zakládání 
a financování rozb ěhu malých a st ředních podnik ů prostřednictvím investic do vhodných 
specializovaných fond ů rizikového kapitálu (154 milion ů EUR). Rovn ěž sem spadá 96 
milionů EUR ur čených na Evropský fond pro jihových odní Evropu (EFSE), který je 
investiční společností s prom ěnlivou výší akciového kapitálu (SICAV). Obecným cílem EFSE 
je podporovat hospodá řský rozvoj a prosper itu v jihovýchodní Evrop ě cestou udržitelného 
zajišťování dodate čného rozvojového fi nancování prost řednictvím místních finan čních 
 
CS 44   CS zprostředkovatel ů. V roce 2009 byla zaznamenána nová investice do Fondu energetické 
účinnosti v Jihovýchodní Evrop ě (SE4F) ve výši 19 milion ů EUR. 
 
2.4 ÚV ĚRY 
V této položce jsou vedeny úv ěrové závazky v ůči Evropské unii se sp latností nad jeden rok:  
 (v milionech EUR)
 Vysvětliv
ka 31.12.2009 31.12.2008 
Úvěry poskytnuté z rozpo čtu EU a ESUO  2.4.1 169 179 
Úvěry poskytnuté z vyp ůjčených prost ředků 2.4.2 10 595 3 386 
Úvěry celkem   10 764 3 565 
 
CS 45   CS 2.4.1 Úv ěry poskytnuté z rozpo čtu Evropské unie a ESUO v likvidaci 
 (v milionech EUR)
 Úvěry se zvláštními 
podmínkami  ESUO v likvidaci  Celkem  
Celkem k 31.12.2008  150 29 179 
Splátky  (19) (5) (24) 
Změny účetní hodnoty  12 2 14 
Celkem k 31.12.2009  143 26 169 
 
Úvěry se zvláštními podmínkami 
V této položce je ú čtováno o úv ěrech s preferen čními sazbami, jež jsou poskytovány v rámci 
spolupráce s ne členskými státy. Všechny částky jsou splatné za déle než 12 m ěsíců od konce 
roku. Efektivní úrokové sazby na t ěchto úvěrech kolísají od 7,73 % do 12,36 %. 
 
Úvěry na bydlení od ESUO v likvidaci (ESUO) 
Jedná se o úv ěry na bydlení z vlastních prost ředků ESUO poskytnuté v souladu s článkem 54 
a čl. 54 odst. 2 Smlouvy o ESUO. Tyto úv ěry se poskytují s 1% fixní sazbou, a tudíž se s nimi 
nakládá jako s úv ěry s preferen čními sazbami. Efektivní úrokové sazby se pohybují mezi 
2,806 % a 22,643 %. Z praktických d ůvodů a v souladu se zásadou významnosti se za reálnou 
hodnotu t ěchto úvěrů považuje transak ční cena p ři sjednání úv ěru bez ohledu na p řípadnou 
poskytnutou preferen ční úrokovou sazbu. 
 
2.4.2 Úv ěry poskytnuté z vyp ůjčených prost ředků 
    (v milionech EUR)
 MFA  Euratom 
Úvěry BOP  ESUO 
v likvidaci  Celkem  
Celkem k 31.12.2008 
Nové úvěry 
Splátky Kurzové rozdíly Změna účetní hodnoty
 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) (5) 2 004 
7 200 
0 0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 83 
Celkem k 31.12.2009  587 484 9 303 261 10 635 
Částka splatná do 1 roku  40 0 0 0 40 
Částka se splatností nad 
1 rok  547 484 9 303 261 10 595 
 
Úvěry v rámci makrofinan ční pomoci (MFA) 
MFA je politický finan ční nástroj ú čelově nevázané všeobecné podpory platební bilance a 
případně rozpočtů partnerských t řetích zemí nacházejících se poblíž území EU.  Má podobu 
střednědobých nebo dlouhodobých úv ěrů nebo grant ů nebo kombinuje ob ě uvedené formy a 
obecně doplňuje financování poskytované v souvislosti s programem zm ěn a reforem, který 
 
CS 46   CS podporuje MMF.  Komise neobdržela za tyto úv ěry záruky od t řetích stran, záruky za úv ěry 
však poskytl Záru ční fond (viz vysv ětlivka 2.3.3 ). 
 
CS 47   CS Úvěry poskytované Euratomem 
Euratom je právní subjekt Evropské unie, kt erý zastupuje Evropská komise. Poskytuje úv ěry 
členským stát ům za účelem financování investi čních projekt ů v členských státech. Tyto 
projekty jsou rea lizovány v oblasti pr ůmyslové výroby elektrické  energie v jaderných 
elektrárnách a v oblasti pr ůmyslových za řízení palivového cykl u. Poskytuje také úv ěry 
nečlenským stát ům, jejichž cílem je zvyšování úrovn ě bezpečnosti a ú činnosti jaderných 
elektráren a za řízení jaderného palivového cyklu, kt eré jsou v provozu nebo ve výstavb ě.  
Za tyto úv ěry poskytly t řetí strany Komisi záruky ve výši 481 milion ů EUR (2008: 486 
milionů EUR). 
 
Úvěry na podporu platební bilance (BOP) 
Úvěr na podporu platební bilance je politický finan ční nástroj, jenž za čal být op ětovně 
používán v rámci st řednědobé finan ční pomoci členským stát ům Evropské unie b ěhem 
stávající hospodá řské a finan ční krize. Umož ňuje poskytování úv ěrů členským stát ům, které 
zažívají obtíže ve svých platebních bilancích či kapitálových pohybech nebo jim takové 
obtíže vážn ě hrozí. Tohoto nástroje mohou využít pouze členské státy, jež dosud nep řijaly 
euro. Maximální celková povolená částka úvěrů činí 50 miliard EUR a ru čí za ně souhrnný 
rozpočet EU. 
Mezi listopadem 2008 a koncem  roku 2009 byly poskytnuty úv ěry ve výši 14,6 miliard EUR. 
Na podporu platební bilance Ma ďarska bylo uvoln ěno 6,5 miliardy EUR, z toho byly 2 
miliardy EUR vyplaceny v roce 2008; termínem splatnosti je prosinec 2011. Dalších 3,5 miliardy EUR bylo čerpáno v roce 2009 (splatnost v listopadu 2014 a dubnu 2016). Na 
podporu platební bilance Lotyšska bylo uvoln ěno 3,1 miliardy EUR, z čehož 2,2 mld. EUR 
bylo čerpáno v roce 2009 se splatností v dubnu 2014 a lednu 2015 a 0,5 mld. EUR bylo 
čerpáno v b řeznu 2010 (termín splatnosti v kv ětnu 2019). Pro Rumunsko bylo uvoln ěno 5 
miliard EUR, z nichž 1,5 mld. EUR bylo čerpáno v roce 2009 se spla tností v lednu 2015 a 
další 1 miliarda EUR byla čerpána v b řeznu 2010 (termín splatnosti v kv ětnu 2019). 
Úvěry poskytované ESUO v likvidaci  
V této položce jsou vykázány zejména úv ěry, které ESUO v likvidaci poskytlo z vyp ůjčených 
prostředků v souladu s články 54 a 56 Smlouvy o ESUO, jakož i t ři nekótované dluhové 
cenné papíry vydané Evropskou investi ční bankou (EIB) v rámci pln ění za neplnícího 
dlužníka. Tyto dluhové cenné pa píry budou drženy do jejich kone čné splatnosti (v roce 2017 a 
2019), aby se pokryla obsl uha souvisejících výp ůjč
ek. Změny účetní hodnoty odpovídají 
změně naběhlých úrok ů s připočtením ročního snížení o uhrazené prémie a po čáteční 
transakční náklady. Tento výpo čet je proveden za pomoci metody efektivní úrokové míry.  
 
Efektivní úrokové sazby (vyjád řené ve form ě intervalu) m ěly tyto hodnoty:  
Úvěry 31.12.2009 31.12.2008  
Makrofinan ční pomoc (MFA)  0,9625 % – 4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratom  1,071 %– 5,76 % 3,428 % – 5,76 %
BOP 3,125 %– 3,625 % 3,25 %
ESUO v likvidaci  0,346 %-5,8103 % 3,072 %-5,8103 % 
 
CS 48   CS (*)
(*) vyšší hodnota se týká úv ěrů s pevnou sazbou, jež jsou kryty úrokovým swapem  
 
CS 49   CS 2.5 DLOUHODOBÉ P ŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ 
 
Pro to, je-li p ředběžné financování vykázáno jako kr átkodobé, nebo dlouhodobé zálohové 
aktivum, je ur čující termín možnosti jeho zp ětného získání či využití. Využití je ur čeno 
smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti m ěsíců ode dne 
vykázání se vykazují jako krátkodobé p ředběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva, 
přičemž saldo je dlouhodobé aktivum. 
PŘEDĚBŽNÉ FINANCOVÁNÍ CELKEM   (v milionech EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Dlouhodobé p ředběžné financování (viz níže)  39 750 29 023 
Krátkodobé p ředběžné financování (viz vysv ětlivku 2.9) 9 077 10 262 
Předběžné financování celkem  48 827 39 285 
 
Získané záruky za p ředběžné financování: 
Jedná se o záruky, které v ur čitých případech vyžaduje Evropská unie od p říjemců při výplatě 
záloh (předběžného financování). U tohot o typu záruk se vykazují dv ě hodnoty: „nominální“ 
a „průběžná“. U „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže na existenci záruky. U 
„průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí platba p ředběžného financování anebo následné 
zúčtování. K 31. prosinci 2009 činila „nominální“ hodnota obdržených záruk za p ředběžné 
financování 936 milion ů EUR.  „Průběžná“ hodnota t ěchto záruk činila 724 milion ů EUR. K 
31. prosinci 2008 to bylo 968 milion ů EUR a 769 milion ů EUR. Rozdíl ú činně působí jako 
krytí předběžného financování, které bylo zú čtováno a vykázáno ve výdajích, ale které bude 
možná muset být v budoucnosti vráceno.  
 
Účinné krytí ur čitých částek předběžného financování, jež jsou vypláceny v rámci sedmého 
rámcového programu pro výzkum a tec hnologický rozvoj (7. RP), zajiš ťuje Účastnický 
záruční fond (PGF) – k 31. prosinci 2009 činila celková částka vyplaceného p ředběžného 
financování 2,7 mld. EUR. Jedná se o nástroj vzájemného zajišt ění, jenž byl z řízen ke krytí 
finančních rizik, jimž jsou EU a ú častníci vystaveni v d ůsledku provád ění nepřímých opat ření 
v rámci 7. RP. Jistotu za pln ění představuje kapitál tohoto f ondu a plynoucí úroky. Všichni 
účastníci nep římých opat ření, která mají podobu grantu (a tedy p ředběžného financování v 
účetnictví Komise), p řispívají do kapitálu PGF po celou dobu trvání tohoto opat ření 5 % z 
celkového p říspěvku EU do PGF. Ú častníci jsou tedy vlastníky PGF a EU (zastoupená 
Komisí) plní roli jejich výkonného orgánu. P ři ukončení nepřímého opat ření jsou ú častníkům 
jejich kapitálové p říspěvky v plné výši vráceny. Výjimkou jsou p řípady, kdy PGF utrpí ztrátu 
z důvodu platební neschopnosti p říjemců. V takovém p řípadě je účastníkům navráceno 
nejméně 80 % jejich p říspěvků. Účastnický záru ční fond tedy zajiš ťuje finanční zájmy EU i 
jednotlivých ú častníků. K 31. prosinci 2009 dosahovaly p říspěvky účastníků do PGF celkové 
výše 561 milion ů EUR (2008: 274 milion ů EUR) – viz také vysv ětlivka 11.  
 
 
CS 50   CS  
DLOUHODOBÉ P ŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ   (v milionech EUR)
Druh řízení 31.12.2009 31.12.2008 
Přímé centralizované řízení 1 148 1 351 
Nepřímé centralizované řízení 486 275 
Decentralizované řízení 347 90 
Sdílené řízení 37 199 26 764 
Společné řízení 568 543 
Prováděné jinými institucemi a agenturami  2 0 
Dlouhodobé p ředběžné financování celkem  39 750 29 023 
 
Nejvýznamn ější podíl dlouhodobého p ředběžného financování tvo ří strukturálních akce na 
programové období 2007–2013: Fond regionálního rozvoje (ERDF), Sociální fond (ESF), 
Evropský zem ědělský fond pro rozvoj venkova (EAFRD ), Fond soudržnosti (CF) a Rybá řský 
fond. Mnoho z takto fi nancovaných projekt ů má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby 
byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší než jeden rok. Tyto částky předběžného 
financování se proto vykazují jako dlouhod obá aktiva. Výše uvedeného dlouhodobého 
předběžného financování, z n ějž mají EU v ůči příjemcům nárok na úroky, činí 1 607 milion ů 
EUR. 
 
Zvýšení v roce 2009 bylo zp ůsobeno hlavn ě úhradou t řetí tranše p ředběžného financování 
členským stát ům v celkové výši 5 miliard EUR: 2,6 mld. EUR pro CF, 1,8 mld. EUR pro 
ERDF a 0,6 mil. EUR pro ESF. V d ůsledku hospodá řské krize byl navíc uhrazen pro každý 
program balí ček na obnovu v celkové výši 6,2 mld. EU R: 3,9 mld. EUR pro CF a ERDF a 2,3 
mld. EUR pro ESF. Vzestup částek týkajících se decentralizovaného řízení je výsledkem 
zejména p ředběžného financování vyplaceného ka ndidátským zemím v rámci program ů IPA. 
 
2.6 DLOUHODOBÉ POHLEDÁVKY 
 (v milionech 
EUR)  
 31.12.2009 31.12.2008 
Pohledávky za členskými státy  26 24 
Úvěry zaměstnancům ESUO  10 13 
Ostatní  2 2 
Záruky a vklady  17 6 
Celkem  55 45 
 
Pohledávky za členskými státy p ředstavují částky, jež bývalé p řistupující zem ě dluží ESUO v 
likvidaci. 
 
CS 51   CS KRÁTKODOBÁ AKTIVA  
 
2.7 ZÁSOBY 
 (v milionech 
EUR)  
 31.12.2009 31.12.2008 
Vědecký materiál  62 73 
Ostatní  15 12 
CELKEM  77 85 
 
Zásoby vědeckého vybavení skladuj e a spravuje spole čné výzkumné st ředisko. V ětšinu z nich 
tvoří zásoby referen čních materiál ů, jaderných i nejaderných, jež jsou skladovány v Geelu. 
Tyto zásoby mají strategický charakter a jsou uchovávány kv ůli schopnosti vypo řádat se v 
budoucnosti s nep ředvídatelnými požadavky v krizových si tuacích. Mezi ostatní zásoby pat ří 
zásoby projektu EGNOS, zásoby publikac í, které skladuje a spravuje Ú řad pro publikace, a 
zásoby vakcín. 
 
2.8 KRÁTKODOBÉ INVESTICE 
 
Krátkodobé investice sestáva jí z realizovatelných finan čních aktiv, která se nakupují pro 
jejich investi ční návratnost nebo výnos anebo která z ůstávají v držení proto, aby se vytvo řila 
určitá skladba aktiv nebo aby p ůsobila jako druhotný zdroj li kvidity, a proto mohou být 
prodána v reakci na pot řebu likvidity nebo na zm ěny úrokových sazeb. V roce 2008 byla pod 
touto položkou vykazována také aktiva držená k obchodování v hodnot ě 7 milionů EUR. 
Realizovatelná aktiva  (v milionech 
EUR)
 ESUO 
v likvidaci  Ostatní  Celkem  
Částky k 31.12.2008  1 464 82 1 546 
Akvizice  560 255 815 
Zcizení a vy řazení  (573) (32) (605) 
Úprava zůstatkové hodnoty  (1) 0 (1) 
Změna účetní hodnoty  8 3 11 
Přenos přebytku z p řecenění do vlastního 
kapitálu  25 0 25 
Částky k 31.12.2009  1 483 308 1 791 
 
Pokud jde o částky vztahující se k ESUO v likvidaci, všechny investice do realizovatelných 
aktiv jsou dluhové cenné papíry denominované v eu rech a kótované na aktivních trzích. K 31. 
prosinci 2009 dosahovala hodnota dluhových cenných papír ů (v jejich reálné hodnot ě) 
s konečnou splatností v roce 2010 výše 242 milionu EUR (2008: 126 milion ů EUR). 
Zvýšení ostatních částek bylo zp ůsobeno novými akvizicemi ze strany finan čního nástroje pro 
sdílení rizik (RSFF, 195 milion ů EUR) a nástroje záruk za úv ěry pro projekty TEN-T (LGTT, 
60 milion ů EUR). 
 
CS 52   CS  
 
 
CS 53   CS 2.9 KRÁTKODOBÉ P ŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ 
  (v milionech EUR)
Druh řízení 31.12.2009 31.12.2008 
Přímé centralizované řízení 2 924 3 055 
Nepřímé centralizované řízení 1 990 930 
Decentralizované řízení 700 326 
Sdílené řízení 2 550 5 304 
Společné řízení 832 608 
Prováděné jinými institucemi a agenturami  81 39 
Krátkodobé p ředběžné financování celkem  9 077 10 262 
 
Výrazné snížení krátkodobého p ředběžného financování je dáno tím, že u strukturálních 
opatření v rámci sdíleného řízení jsou n ěkteré financované projekty ukon čovány (programy za 
období 2000–2006), zatímco u nových projekt ů (programy za období 2007–2013) byla v roce 
2009 vyplacena t řetí splátka p ředběžného financování, která však byla vykázána v 
dlouhodobých aktivech, jak je uvedeno ve vysv ětlivce 2.5. Vyšší krátkodobé p ředběžné 
financování v rámci nep římého centralizovaného řízení bylo zp ůsobeno převedením činností z 
Komise na nové výkonné agentury, p ředevším v oblasti výzkumu a vývoje. Výše 
krátkodobého p ředběžného financování, z n ějž má Evropská unie v ůči příjemcům nárok na 
úroky, činí 4 629 milion ů EUR. 
 
2.10 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Krátkodobé úv ěry 216 114 
Krátkodobé pohledávky  4 519 6 128 
Ostatní pohledávky  16 23 
Příjmy a náklady p říštích období  3 912 5 655 
Celkem  8 663 11 920 
 
2.10.1 Krátkodobé úv ěry 
Tyto částky (41 milion ů EUR) představují úv ěry se zbytkovou kone čnou splatností do 12 
měsíců po rozvahovém dni (40 milion ů EUR použito na makrofinan ční pomoc, viz 
vysvětlivka 2.4 výše). Pod touto položkou jsou ve deny také termínované vklady ESUO v 
likvidaci: 
Termínované vklady  (v milionech 
EUR)  
 Celkem  
Částky k 31.12.2008  0 
Zvýšení  174 
Přírůstky 1 
Částky k 31.12.2009  175 
 
 
CS 54   CS 2.10.2 Krátkodobé pohledávky 
 (v milionech 
EUR)
31.12.2009 31.12.2008 Účtová skupina  
Hodnota 
brutto  Opravná 
položka  Hodnota 
netto  Hrubá částka  Opravná 
položka  Hodnota 
netto  
Zákazníci  277 (76) 201 243 (79) 164 
Pokuty  3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Členské státy  2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Jiné  76 (2) 74 111 (13) 98 
Celkem  5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Zákazníci 
Tato položka obsahuje p říkazy k úhrad ě, které byly k 31. prosinci 2009 zaú čtovány jako 
zjištěné pohledávky, které mají být uhrazeny a které nejsou dosud vykázány v rozvaze v 
jiných položkách na stran ě aktiv.  
 
Pokuty 
Částky pokut, které uložila Komise, dosahují 3 370 milion ů EUR. Na tuto sumu byla 
uplatněna opravná položka 133 milion ů EUR. Vyšší opravnou položku lze vysv ětlit tím, že 
některé nové uložené pokut y nemohly být za hospodá řské a finan ční krize pokryty 
prozatímními platbami ani bankovními zárukami. Krom ě toho některé pokuty dosud čekají na 
projednání ve zkráceném řízení u Evropského soudního dvora. Do 31. prosince 2009 byly v 
souvislosti s t ěmito pohledávkami získány zá ruky v celkové výši 2 952 milion ů EUR (2008: 
2 403 milion ů EUR). Poskytnutí t ěchto záruk implikuje zám ěr pokutovaných subjekt ů proti 
pokutám se odvolat. T řeba poznamenat, že z výše uvedených částek nebylo k 31. prosinci 
2009 splatných 290 milion ů EUR. 
 
Pohledávky za členskými státy 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Pohledávky EZZF  
Pohledávky EZZF  627 684 
Opravná položka  (350)  (392)  
Celkem  277 292 
Zaplacená DPH, která má být vybrána od 
členských stát ů 38 36 
Vlastní zdroje    
Na účtu A 89 97 
Na samostatném ú čtu 1 260 1 260 
Opravná položka  (841) (812) 
Ostatní  25 16  
Celkem  533 561 
Ostatní pohledávky za členskými státy  159 483 
 
CS 55   CS Celkem  1 007 1 372 
 
 
CS 56   CS – Pohledávky EZZF 
Tato položka p ředstavuje částky, které k 31. prosinci 2009 dlužili p říjemci prost ředků z 
EZZF, tak jak to uvedly a ov ěřily členské státy k 15. říjnu 2009, a po ode čtení 20 %, které si 
členské státy mohou ponechat na krytí správních náklad ů. Byl proveden odhad pohledávek 
vzniklých v dob ě od uvedeného nahlášení do 31. pros ince 2009. Komise dále odhaduje výši 
opravné položky zohled ňující výši dlužných částek, jejichž výb ěr od příjemců je 
nepravděpodobný. Vytvo ření této opravné položky však neznamená, že by se Komise 
vzdávala svého práva částky v budoucnu vymáhat. 
– Vlastní zdroje 
Je třeba poznamenat, že členské státy mají nárok ponechat si 25 % tradi čních vlastních zdroj ů 
jako úhradu náklad ů na výběr. Výše jsou proto uvád ěny částky netto po ode čtení této srážky. 
Na základ ě odhadů zaslaných členskými státy byla od pohledávek za členskými státy 
odečtena opravná položka ve výši 841 mil. EUR. Neznamená to však, že by se Komise vzdala 
nároku na úhradu částek, k nimž se tato opravná položka vztahuje. 
– Ostatní pohledávky za členskými státy 
Ostatní pohledávky za členskými státy zahrnují vratné výdaje ve výši 72 milion ů EUR (120 
mil. EUR v r. 2008) a zálohy od EZZF ve výši 8 milion ů EUR (244 mil. EUR v r. 2008). 
 
2.10.3 Příjmy a náklady p říštích období 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Příjmy příštích období  3 655 5 402 
Náklady p říštích období  230 223 
Ostatní  27 30 
Celkem  3 912 5 655 
 
Největší část této položky p řipadá na p říjmy příštích období ve výši 3 655 milion ů EUR: 
 (v milionech 
EUR)
Příjmy příštích období  31.12.2009 31.12.2008 
Vlastní zdroje  2 209 2 576 
Účelově vázané p říjmy ze zem ědělství za 
listopad a prosinec  940 1 261 
Restrukturalizace odv ětví cukru  0 911 
EZZF: neprovedené opravy v d ůsledku 
kontroly souladu  0 368 
Fond soudržnosti a fond pro regionální rozvoj: finan ční opravy
 404 146 
Rybářský fond  0 32 
Ostatní příjmy příštích období  102 108 
Příjmy příštích období celkem  3 655 5 402 
 
CS 57   CS Další příjmy příštích období tvo ří zejména úroky z prodle ní, úroky z bankovních vklad ů a 
úroky z p ředběžného financování.  
Do této položky jsou dále zahrnuty náklady p říštích období ve výši 230 milion ů EUR. Jejich 
největší část připadá na p ředpokládané platby ve výši 53 milion ů EUR hrazené v rámci 
bilaterálních dohod se t řetími zem ěmi v oblasti rybolovu, 36 milion ů EUR za Evropskou 
školu, 44 milion ů EUR za pronájem kancelá řských prostor, 22 milion ů EUR za úpravu 
kancelářských prostor a 17 milion ů EUR za úroky z leasingu dlouhodobého majetku. 
 
2.11 PENÍZE A PEN ĚŽNÍ EKVIVALENTY 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Nevázané peníze:    
Účty u státních pokladen a centrálních bank  10 958 15 039 
Běžné účty 1 967 1 415 
Zálohové ú čty 42 35 
Přeúčtování (peníze na cest ě) 9 26 
Krátkodobé vklady a ostatní pen ěžní ekvivalenty  1 486  1 456  
Celkem  14 462 17 971 
Vázané peníze  8 910 5 753 
Celkem  23 372 23 724 
 
2.11.1 Nevázané peníze 
Nevázané peníze zahrnují veškeré prost ředky, které má EU na svých ú čtech v jednotlivých 
členských státech a státech ESVO (u státní pokladny nebo centrální banky), a prost ředky na 
běžných účtech, zálohových ú čtech, krátkodobých vkladech a ve form ě pokladní hotovosti. 
 
Letošní nižší z ůstatek u státních pokladen a centrál ních bank (vloni 6,6 mld. EUR) je 
výsledkem toho, že po čátkem roku 2010 bylo nutno vyplatit členským stát ům 3,5 mld. EUR 
po opravném rozpo čtu č. 10/2009. P říslušný závazek je vykázán v krátkodobých závazcích – 
viz také vysv ětlivka 2.18.2  níže. Do z ůstatku hotovosti ke konci roku se dále promítl objem 
peněz z dosud nevyužitých ú čelově vázaných p říjmů (2,7 mld. EUR; 2008: 5,1 mld. EUR), 
jež nelze vrátit členským stát ům, a 1,4 miliardy EUR (2008: 1,7 mld. EUR), jež byly sraženy 
k zajištění prostředků na platby p řenesených do roku 2010. Členským stát ům je dále nutno 
vrátit výsledek pln ění rozpočtu ve výši 2,3 miliardy EUR, jenž bude ode čten od částek, jež 
mají tyto státy uhradit za rok 2010. 
 
Částky vykazované jako krátkodobé vklady se týkají p ředevším pen ěz, které spravují 
fiduciární správci jménem EU za ú čelem realizace ur čitých program ů financovaných z 
rozpočtu EU. 
 
2.11.2 Vázané peníze 
 
CS 58   CS Vázanými pen ězi se rozumí částky získané v souvislosti s pokutami, které Komise vym ěřila v 
dosud neukon čených řízeních. Jsou vedeny na zvláštních vkladových ú čtech, jež se 
nepoužívají pro žádné jiné ú čely. 
 
 
CS 59   CS DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY 
 
2.12 ZAM ĚSTNANECKÉ POŽITKY 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Důchody – zam ěstnanci  33 316 32 867 
Důchody – ostatní  663 696 
Systém spole čného nemocenského pojišt ění 3 263 3 993 
Celkem  37 242 37 556 
 
2.12.1 Důchody – zam ěstnanci 
V souladu s článkem 83 služebního řádu se dávky d ůchodového systému (PSEO: d ůchodový 
systém evropských ú ředníků) vyplácejí z rozpo čtu Společenství. Systém není finan čně 
zajištěn, avšak za vyplácení t ěchto dávek spole čně ručí členské státy podle klí če pro 
financování t ěchto výdaj ů. K dlouhodobému financování systému dále jednou t řetinou 
přispívají ú ředníci formou povinného p říspěvku. Jeho výše je každoro čně revidována a 
upravována tak, aby bylo zajišt ěno, že příspěvky (jež aktuáln ě činí 11,3 % základního platu) 
budou každý rok posta čovat k financování jedné t řetiny nárok ů získaných v pr ůběhu daného 
roku. 
 
Závazky z d ůchodového systému byly ocen ěny na základ ě počtu zaměstnanců a zaměstnanců 
v důchodu k 31. prosinci  2009 a na základ ě ustanovení služebního řádu platných 
k uvedenému datu. P ři jejich ocen ění bylo přihlédnuto k dávkám souvisejícím s délkou služby 
a invaliditou a dávk ám vypláceným poz ůstalým (různé typy d ůchodů i příspěvek v případě 
invalidity). Toto ocen ění bylo provedeno v souladu s me todikou IPSAS 25 (a tudíž i podle 
účetního pravidla EU č. 12). Jedná se o ú četní standard, podle n ěhož musí zam ěstnavatel 
stanovovat sv ůj závazek na pojistn ěmatematickém základ ě a přihlížet jak ke smluvn ě 
stanoveným požitk ům během aktivního života zam ěstnanců, tak k předvídatelnému zvýšení 
platů. Pojistněmatematická metoda ocen ění, která byla použita k výpo čtu tohoto závazku, se 
označuje jako p řírůstková metoda ( projected unit credit method ).  
 
Při ocenění byly použity násled ující hlavní pojistn ěmatematické p ředpoklady, jež byly ke dni 
ocenění k dispozici:  
  
Pojistně-matematické p ředpoklady  31.12.2009 31.12.2008 
Nominální diskontní sazba  4,5 % 3,9 % 
Předpokládaná míra inflace  2,5 % 1,8 % 
Reálná diskontní sazba  2,0 % 2,1 % 
Pravděpodobnost manželství: muž/žena  84 % / 38 % 84 % / 38 % 
Celkový r ůst platů/přecenění důchodů 0 % 0,3 % 
 
Při výpočtu byla použita mezinárodní úmrtnostní tabulka ú ředníků (International Civil 
 
CS 60   CS Servants Life Table ) pro rok 2008. Vychází se z p ředpokladu, že k odchodu do d ůchodu 
dochází v dob ě, kdy má ú ředník nárok na plný d ůchod, a p řihlíží se ke snížení d ůchodu z 
důvodu předčasného odchodu do d ůchodu a k barcelonské iniciativ ě pro pozd ější odchod do 
důchodu, nejpozd ěji v 65 letech. Výpo čty hrubých d ůchodů a rodinných p říspěvků vycházejí 
ze služebního řádu. 
 
Závazky se týkají p ředem vymezených práv t ěchto osob: 
(1) zaměstnanců, kteří byli v činné služb ě k 31. prosinci 2009 ve všech orgánech 
a agenturách za řazených do d ůchodového systému; 
(2) zaměstnanců v časově odložené pozici, tj. t ěch, kteří dočasně nebo definitivn ě odešli 
z orgánů a své d ůchodové nároky ponechali v d ůchodovém systému (jedná se 
výhradně o zaměstnance, kte ří ve služb ě dohromady odpracovali nejmén ě 10 let); 
(3) bývalých ú ředníků a jiných zam ěstnanců pobírajících starobní d ůchod; 
(4) bývalých ú ředníků a jiných zam ěstnanců pobírajících invalidní d ůchod; 
(5) bývalých ú ředníků a jiných zam ěstnanců pobírajících p říspěvek v případě invalidity; 
(6) příjemců důchodu pro poz ůstalé (vdov či vdovců, sirotků, vyživovaných osob). 
 
Hlavní zm ěny po 31. prosinci 2008: 
 (v milionech EUR)
Změna závazku z d ůchodů zaměstnanců Částka  
Závazek z d ůchodů k 31. prosinci 2008 brutto 36 495 
Náklad služebního období 1 360 
Nákladový úrok 1 456 
Vyplacené dávky (1 035) 
Pojistněmatematické zisky (1 248) 
Změna z důvodu příchodu nových zam ěstnanců 187 
Závazek z d ůchodů k 31. prosinci 2009 brutto  37 215 
Základní skute čnosti: 
– Hrubý pojistn ěmatematický závazek byl k 31. prosinci 2009 ocen ěn na 
37 215 milion ů EUR (2008: 36 495 milion ů EUR). K této částce byl p řipočten 
výsledek použití opravného koeficientu ve výši 1 079 milion ů EUR (2008: 1 277 
milionů EUR). Od celkového hrubého závazku se ode čítají daně příjemců těchto 
dávek. Výsledkem je čistý závazek, který je zahrnut do rozvahy (nebo ť daň se 
odečítá v okamžiku výplaty d ůchodů a připisuje se na stranu p říjmů EU v roce 
jejich vyplacení). K 31. prosinci 2009 byl tedy tento čistý závazek (hrubý závazek 
snížený o dan ě) odhadnut na 33 316 milion ů EUR). 
– Počet účastníků zaměstnaneckého d ůchodového systému se zvýšil o 5 082 osob. 
Zvýšení jde na vrub hlavn ě dočasných zam ěstnanců, smluvních zam ěstnanců a 
asistentů poslanců EP, kteří jsou do tohoto systému za řazeni poprvé.  
 
CS 61   CS  
2.12.2 Důchody – ostatní 
Jedná se o závazek související s penzijními nároky členů a dřívějších členů Komise, Soudního 
dvora (a Tribunálu), Ú četního dvora, generálních tajemník ů Rady, Evropského ve řejného 
ochránce práv, Evropského inspektora ochrany údaj ů a Soudu Evropské unie pro ve řejnou 
službu. Dále tato položka obsahuje závazky plynoucí z d ůchodů některých poslanc ů 
Evropského parlamentu. 
 
CS 62   CS 2.12.3 Systém spole čného nemocenského pojišt ění 
Oceněn bylo rovn ěž odhadovaný závazek, který plyne EU z jejích p říspěvků do systému 
společného nemocenského pojišt ění, jež souvisejí s jejími zam ěstnanci v d ůchodu. Tento 
hrubý závazek byl ocen ěn na 3 535 milion ů EUR. Od tohoto hrubého závazku byla ode čtena 
aktiva plánu v celkové výši 272 milion ů EUR a výsledkem je čistý závazek. Provedené 
výpočty zohled ňují aktivní ú ředníky a d ůchodce z r ůzných orgán ů a agentur EU a jejich 
rodinné p říslušníky a dále aktivní členy a důchodce z Komise, Ú četního dvora, Soudního 
dvora, Rady, Evropského inspektora ochrany údaj ů a Evropského ve řejného ochránce práv. 
Při výpočtu byla použita stejná diskontní sazba a obecný r ůst platů jako při ocenění důchodů 
zaměstnanců (viz výše). Hlavním d ůvodem malého poklesu tohoto závazku jsou 
pojistněmatematické zisky v d ůsledku zm ěn pojistněmatematických p ředpokladů.  
 (v milionech EUR)
Změna závazku ze spole čného nemocenského pojišt ění Částka  
Hrubý závazek k 31. prosinci 2008 4 248 
Běžné náklady 168 
Nákladový úrok 169 
Vyplacené dávky (85) 
Pojistněmatematické zisky (965) 
Hrubý závazek k 31. prosinci 2009 3 535 
Snížení o aktiva plánu (272) 
Čistý závazek k 31. prosinci 2009  3 263 
 
2.13 DLOUHODOBÉ REZERVY 
   (v milionech 
EUR)
 31.12.2008 Doplňující 
rezervy  Nečerpané 
částky  Použité 
částky  Přeúčtování 
do 
krátkodobý
ch Změna v 
odhadu  31.12.2009 
Soudní spory  421 54 (50) (12) 0 0 413 
Demontáž 
jaderných zařízení
 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finanční účet 12 67 0 0 (3) 0 76 
Ostatní  89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Celkem  1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Soudní spory 
Jedná se o odhad částek, jejichž úhrada je pravd ěpodobná po roce 2010 v souvislosti s 
několika probíhajícími soudními spory. Nejv ětší část, 409 milion ů EUR, p řipadá na 
neukončené soudní spory k 31. prosinci 2009, jež souvisejí s finan čními opravami výdaj ů ze 
záruční sekce EZZF, a na další soudní spory týkající se zem ědělských výdaj ů. 
 
CS 63   CS  
Demontáž jaderných za řízení 
V roce 2008 konsorcium nezávislých odborník ů aktualizovalo svou studii z roku 2003 o 
odhadovaných nákladech programu na uzav ření jaderných za řízení Spole čného výzkumného 
střediska a na nakládání se vzniklými odpady. Jako základ pro vykázání rezerv v ú četní 
závěrce posloužil revidovaný odhad rezerv ve výši 1 222 milion ů EUR (p ředtím 1 145 
milionů EUR). V souladu s ú četními pravidly EU je odhad navyšován o míru inflace a poté 
diskontován na svou čistou sou časnou hodnotu. Výsledkem t ěchto operací byly celkové 
zásoby k 31. prosinci 2009 ve výši 930 milion ů EUR rozd ělené na částky, jež mají být 
vyplaceny v roce 2010 (22 milion ů EUR) a v následujících letech (908 milion ů EUR). S 
ohledem na o čekávanou dobu trvání tohoto progr amu (kolem 30 let) je t řeba poznamenat, že 
je tento odhad stižen ur čitou nejistotou a že se kone čné náklady mohou lišit od částky, která je 
nyní zachycena v ú četnictví. 
 
Finanční rezervy 
Záruční facilita pro malé a st řední podniky na roky 1998, 2001 a 2007 v rámci programu pro 
konkurenceschopnost a inovace oprav ňuje Evropský investi ční fond (EIF) poskytovat záruky 
vlastním jménem, avšak v zastoupení Komise a na její riziko. Finan ční riziko spojené s 
čerpanými a ne čerpanými zárukami je však lim itováno. K rozvahovému dni odpovídají 
finanční rezervy na ob ě facility platebním závazk ům vůči finančním zprost ředkovatel ům 
sníženým o čisté žádosti o platbu podané do uvedeného data. Dlouhodobé finan ční rezervy 
jsou diskontovány na jejich čistou současnou hodnotu. 
 
Ostatní rezervy 
Největší část této položky (60 milion ů EUR, rok 2008: 42 milion ů EUR) p řipadá na 
odhadované p říspěvky, jež EU hradí r ůzným členským stát ům z fondu na mimo řádné 
veterinární události v p řípadě vypuknutí ur čitých chorob zví řat. 110 milion ů EUR je 
rozděleno na částky, jejichž úhrada se o čekává v roce 2010 (25 milion ů EUR), a 
v následujících letech (35 milion ů EUR). 
 
2.14 DLOUHODOBÉ FINAN ČNÍ ZÁVAZKY 
 
2.14.1 Výp ůjčky 
 (v milionech 
EUR)
Název  31.12.2008 Nové 
výpůjčky Splátky  Kurzové 
rozdíly  Změna účetní 
hodnoty  31.12.2009 
MFA  663 25 (95) - (6) 587 
BOP 2 004 7 200 - - 99 9 303 
EURATOM  494 7 (11) (1) (5) 484 
ESUO v 
likvidaci  282 - (67) 18 (8) 225 
Celkem  3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
CS 64   CS  
Rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé výp ůjčky (v milionech EUR)
Výpůjčky Splatnost do 1 roku  Splatnost nad 1 rok  Celkem k 31.12.2009
MFA  40 547 587 
BOP - 9 303 9 303 
EURATOM  - 484 484 
ESUO v likvidaci  - 225 225 
Celkem  40 10 559 10 599 
Pod tuto položku pat ří výpůjčky, které dluží Evropská unie, a jejichž splatnost p řesahuje 
jeden rok. Výp ůjčky zahrnují upsané závazky ve výši 10 324 milion ů EUR (2008: 3 131 
milionů EUR). Zm ěny účetní hodnoty zohled ňují změnu naběhlých úrok ů a – v případě 
výpůjček ESUO v likvidaci – ro ční odpisy významných transak čních náklad ů vzniklých p ři 
realizaci výp ůjčky, vypočteno metodou efektivní úrokové sazby. Efektivní úrokové sazby 
(vyjádřené ve form ě intervalu) m ěly tyto hodnoty: 
Výpůjčky 31.12.2009 31.12.2008 
Makrofinan ční pomoc (MFA)  0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratom  0,9031 % – 5,6775 % 3,348 % – 5,6775 %
BOP 3,125 % – 3,625 % 3,25 %
ESUO v likvidaci  0,346 % – 9,2714 % 4,939 % –11,875 % (*)
(*) vyšší hodnota se týká výp ůjček s pevnou sazbou, jež jsou kryty úrokovým swapem  
 
2.15 OSTATNÍ DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Závazky z finan čního leasingu  1 736 1 770 
Splátky za budovy  395 403 
Ostatní  47 53 
Celkem  2 178 2 226 
V této položce jsou vykázány závazky z leasingu se splatností nad jeden rok (viz vysv ětlivka 
2.2 výše). Dále jsou zde zahrnuty částky týkající se n ěkterých budov zakoupených Komisí, 
jejichž kupní cena bude hrazen a ve splátkách; v tomto p řípadě se nejedná o leasingové 
smlouvy, nebo ť právní titul p řešel na Komisi okamžit ě. 
 
KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY 
 
2.16 KRÁTKODOBÉ REZERVY 
   (v milionech 
EUR)
 31.12.2008 Doplňující 
rezervy  Nečerpané 
částky  Čerpané 
částky  Přeúčtování 
z/do 
ostatních Změna v 
odhadu  31.12.2009
 
CS 65   CS položek  
Soudní spory  16 18 (3) (1) 0 0 30 
Demontáž 
jaderných zařízení
 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finanční účet 202 14 (50) (41) 3 0 128 
Ostatní  41 7 (23) (5) 13 0 33 
Celkem  348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Tato položka zahrnuje rezervy na část závazk ů, jejichž splatnost nastane do jednoho roku. 
 
CS 66   CS 2.17 KRÁTKODOBÉ FINAN ČNÍ ZÁVAZKY 
 
Tato položka zahrnuje výp ůjčky (viz vysv ětlivka 2.14.1 ) ve výši 40 milion ů EUR, jejichž 
splatnost nastane do 12 m ěsíců od rozvahového dne (2008: 94 milion ů EUR plus 25 milion ů 
EUR za závazky k obchodování).  
 
2.18 ZÁVAZKY 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Krátkodobý podíl v rámci dlouhodobých závazků
 71 64 
Krátkodobé závazky  15 260 12 026 
Ostatní závazky  133 115 
Výdaje a výnosy p říštích období  78 420 77 472 
Celkem  93 884 89 677 
2.18.1 Krátkodobý podíl v rámci dlouhodobých závazk ů 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Závazky z finan čního leasingu  59 52 
Ostatní  12 12 
Celkem  71 64 
2.18.2 Krátkodobé závazky 
 (v milionech 
EUR)
Typ 31.12.2009 31.12.2008 
Členské státy  14 903 11 386 
Dodavatelé a další  944 1 175 
Částky v kategorii "Zkontrolovat 
způsobilost"  (587) (535) 
Celkem  15 260 12 026 
 
Mezi krátkodobé závazky jsou ú čtovány výkazy náklad ů, které obdržela EU v rámci 
grantových operací. Nárokovaná částka se zaú čtuje jako závazek v okamžiku obdržení 
žádosti. Je-li protistranou členský stát, jsou klasifikovány v p říslušné položce. Stejn ě se 
postupuje u faktur a dobropis ů došlých v rámci zadaných zakázek. P ři uzávěrce na konci roku 
byly zohledn ěny příslušné žádosti o proplacení náklad ů. Po těchto uzáv ěrkových operacích 
byly proto odhadované zp ůsobilé částky zaú čtovány jako výdaje p říštích období (viz 
vysvětlivka 2.18.3 ), zatímco nezp ůsobilé částky zůstávají otev řeny na účtech „zkontrolovat 
způsobilost“. Aby nedošlo k nadhodnocení aktiv a závazk ů, bylo rozhodnuto vykazovat jako 
krátkodobé závazky čistou částku k úhrad ě. 
 
CS 67   CS  
Členské státy 
Nejvýznamn ější částky v této položce se týkaly ne proplacených žádostí o proplacení náklad ů 
ve výši 11 160 milion ů EUR (2008: 4 660 milion ů EUR) vynaložených na činnosti 
financované ze strukturálních fond ů. Dále je zde zahrnuta částka 3 524 milion ů EUR (2008: 
6 627 milion ů EUR), jež po oprav ě rozpočtu provedené ke konci roku 2009 p řísluší členským 
státům; tato částka jim byla uhrazena v únoru 2010. 
 
CS 68   CS Dodavatelé a další 
V této položce jsou zahrnuty závazky z grantových operací a ve řejných zakázek, jakož i 
splatné závazky v ůči veřejnoprávním subjekt ům a nekonsolidovaným ú četním jednotkám 
(např. ERF). 
 
Částky v kategorii "Zkontrolovat zp ůsobilost" 
Závazky jsou sníženy o 587 milion ů EUR, což je část přijatých žádostí o proplacení náklad ů, 
které zatím nebyly zkontrol ovány a byly považovány za nezp ůsobilé. Nejv ětší sumy se týkají 
strukturálních aktivit generálních ředitelství.  
 
2.18.3 Výdaje a výnosy p říštích období 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Výdaje příštích období  76 435 77 260 
Výnosy p říštích období  1 976 50 
Ostatní  9 162 
Celkem  78 420 77 472 
Výdaje příštích období se d ělí následovn ě: 
Výdaje p říštích období  (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Výdaje p říštích období z EZZF:    
Výdaje od 16.10.2009 do 31.12.2009  32 087 30 415 
Přímá pomoc  12 195 12 682 
Restrukturalizace odv ětví cukru  735 3 787 
Jiné  (55) (13)  
EZZF celkem:  44 962 46 871 
Výdaje p říštích období za strukturální 
opatření:   
EZFRV a & EZOZF-Z  9 076 7 004 
EFRR a inovativní akce  11 777 10 687 
Fond soudržnosti  980 2 810 
ISPA  3 4 
ESF 5 411  4 596  
Strukturální fondy celkem:  27 247 25 101 
Ostatní výdaje p říštích období:    
Výzkum a vývoj  1 687 1 978 
Ostatní  2 539  3 310  
Ostatní celkem:  4 226 5 288 
Výdaje p říštích období celkem:  76 435 77 260 
 
CS 69   CS Po pomalém rozb ěhu v minulých letech dosáhla v roce 2009 strukturální opat ření v 
programech na roky 2007–2013 normální úrovn ě, což vysv ětluje zvýšení v této položce. Toto 
zvýšení je kompenzováno snížením výdaj ů příštích období na restrukturalizaci odv ětví cukru, 
neboť část těchto prost ředků podle všeho nebude využita. 
Významné zvýšení výnos ů příštích období je zp ůsobeno zálohovou platbou p říspěvků dvou 
členských stát ů do vlastních zdroj ů v roce 2010. 
ČISTÁ AKTIVA 
 
2.19 REZERVY 
 (v milionech 
EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Fond z přecenění na reálnou hodnotu  69 41 
Ostatní rezervní fondy:    
Záruční fond  1 472 1 276 
Rezervní fond z p řecenění 57 57 
Výpůjční a úvěrové operace  1 511 1 528 
Ostatní  214 213  
Celkem  3 254 3 074 
Celkem  3 323 3 115 
 
2.19.1 Fond z p řecenění na reálnou hodnotu 
Podle účetních pravidel se p řecenění realizovatelných ak tiv na reálnou hodnotu zú čtovává 
prostřednictvím fondu z p řecenění na reálnou hodnotu. 
 
2.19.2 Ostatní rezervní fondy 
Záruční fond 
Fungování Záru čního fondu viz také vysv ětlivka 2.3.3 . Výše tohoto rezervního fondu 
odpovídá 9 % z nesplacených částek, za n ěž tento fond ru čí a které jsou vykazovány jako 
aktivum. 
 
Rezervní fond z p řecenění 
V rezervním fondu z p řecenění se zachycují výsledky p řecenění nemovitostí, stroj ů a zařízení. 
Zůstatek ke konci roku ve výši 57 milion ů EUR připadá na p řecenění pozemk ů a budov 
Komise, k n ěmuž došlo p řed přechodem na nová ú četní pravidla. 
 
Rezervní fond na výp ůjční a úvěrové operace 
 
CS 70   CS Tato částka se vztahuje k rezerv ě ESUO v likvidaci na majetek Výzkumného fondu pro uhlí a 
ocel. Tato rezerva byla vytvo řena v souvislosti s ukon čením činnosti ESUO. 
 
 
 
CS 71   CS 2.20 ČÁSTKY K VYŽÁDÁNÍ OD ČLENSKÝCH STÁT Ů 
(v milionech EUR)
 Částka  
Částky k vyžádání od členských stát ů k 31. prosinci 2008  50 539 
Vrácení p řebytku rozpo čtu z roku 2008 členským stát ům 1 796 
Změna rezervního fondu Záru čního fondu  196 
Změny v ostatních rezervních fondech  (10) 
ESUO v likvidaci: rozd ělení výsledku za rok 2008  (15) 
Hospodářský výsledek (p řebytek) za ú četní období (rok)  (4 457) 
Částky k vyžádání od členských stát ů v budoucnosti k 31 prosinci 2009  48 049 
Rozdělené mezi: 
Zaměstnanecké požitky 
Ostatní částky   
37 242 10 807  
 
Tato částka představuje část výdajů, které vznikly EU do 31. pr osince 2009 a které musí být 
hrazeny z budoucích rozpo čtů. Podle pravidel akruálního ú četnictví se řada náklad ů zachycuje 
v roce n, p řestože k jejich faktické úhrad ě může dojít v roce n + 1 a financovány mohou být 
rovněž až z rozpo čtu na rok n + 1. Vykázání t ěchto závazk ů v účetní závěrce a skute čnost, že 
odpovídající částky jsou financovány z budoucích rozpo čtů, vede k tomu, že ke konci roku 
pasiva vysoce p řevyšují aktiva. Nejvýznamn ější částky, které je t řeba vysvětlit, se týkají 
činnosti EZZF. Výše plateb dlužných členským stát ům za období od 16. října do 31. prosince 
2009 činila 32 miliard EUR. V ětšinu částek uhradí členské státy ve skute čnosti do 12 m ěsíců 
po skončení příslušného ú četního období do rozpo čtu následujícího roku. 
 
Ve srovnání s p ředchozím rokem došlo k výraznému poklesu ostatních částek k vyžádání od 
členských stát ů (10,8 miliard EUR ve srovnání s 13 miliardami EUR v roce 2008). Tento 
pokles je zp ůsoben hlavn ě zvýšením p ředběžného financování o 9,5 mld. EUR (vysv ětlivky 
2.5 a 2.9), což je vyváženo zvýšením závazk ů o 4,2 mld. EUR (viz vysv ětlivku 2.18) a 
snížením krátkodobých pohledávek o 3,3 mld. EUR (vysv ětlivka 2.10). 
 
Během delšího období jsou vypláceny v podstat ě pouze závazky EU ze zam ěstnaneckých 
požitků; přitom platí, že záruky za financování výplat d ůchodů z ročních rozpo čtů poskytují 
členské státy. Čistě pro informa ční účely je níže uveden odhad členění budoucích výplat 
zaměstnaneckých požitk ů. 
 (v milionech EUR)  
 Částka  
Krátkodobý horizont: částky k úhrad ě v roce 2010   1 214 
Dlouhodobý horizont: částky k úhrad ě po roce 2010  36 028 
Celkové závazky ze zam ěstnaneckých požitk ů 
k 31.12.2009  37 242 
 
Dále je t řeba poznamenat, že výše uvedené nemá dopad na výsledek rozpo čtového 
hospodaření – rozpo čtové příjmy by se m ěly vždy rovnat rozpo čtovým výdaj ům nebo je 
překračovat a případný přebytek příjmů je vracen členským stát ům.  
 
CS 72   CS 3. VYSVĚTLIVKY  K VÝSLEDOVCE 
 
3.1 VÝNOSY Z VLASTNÍCH ZDROJ Ů A PŘÍSPĚVKŮ 
 (v milionech 
EUR)
Poznámk
a 2009 2008 
Výnosy z vlastních zdroj ů 3.1.1   
Zdroje z HND   81 978 74 479 
Zdroje z DPH   12 795 19 008 
Tradiční vlastní zdroje:     
Zemědělské dávky   0 1 184 
Cla  14 002 15 196 
Dávky z cukru   130 702  
Tradiční vlastní zdroje celkem   14 132 17 082 
Rozpočtové úpravy  3.1.2 1 399 1 930 
Příspěvky třetích zemí (v četně členských zemí ESVO)   233 214 
Celkem   110 537 112 713 
 
Výnosy z vlastních zdroj ů jsou základní složkou provozních p říjmů Evropské unie. Hlavní 
část výdaj ů je tudíž financována  z vlastních zdroj ů, zatímco z ostatních výnos ů plyne jen 
menší část celkového financování. 
 
3.1.1 Výnosy z vlastních zdroj ů 
Existují t ři kategorie vlastních zdroj ů: tradiční vlastní zdroje, zdro j z DPH a zdroj z HND. 
Tradiční vlastní zdroje se p řitom skládají z dávek z cukru a cel. Další sou částí systému 
vlastních zdroj ů je opravný mechanismus pro rozpo čtové nevyváženosti (ú leva pro Spojené 
království) i hrubé snížení ro čních příspěvků založených na HND pro Nizozemsko a Švédsko. 
Členské státy si jako kompenzaci za náklady na výb ěr ponechávají 25 % tradi čních vlastních 
zdrojů. Výše uvedené částky jsou uvedeny v čisté výši po ode čtení této srážky. 
 
Vlastní zdroje z DPH se vypo čítají použitím jednotné sazby (fixn ě 0,30 %) na harmonizovaný 
základ DPH ve všech členských státech (vyjma období let 2007–2013, kdy je sazba 
uplatňovaná u Rakouska stanovena na 0,225 %, u N ěmecka na 0,15 % a u Nizozemska a 
Švédska na 0,10 %), a tento základ je omezen na 50 % HND u všech členských stát ů. Zdroj z 
HND je variabilní a jeho ú čelem je poskytnout p říjmy nutné v konkrétním roce k pokrytí 
výdajů, jež přesahují částku vybranou z tradi čních vlastních zdroj ů, zdroje z DPH a zdroj ů 
ostatních. P říjmy z tohoto zdroje se vypo čítají použitím jednotné sazby na agregátní HND 
všech členských stát ů. 
 
Ve srovnání s rokem 2008 poklesly výnosy z DPH o 6,2 miliard EUR, al e tento pokles byl 
více než vyrovnán zvýšením výnos ů z HND o 7,5 mld. EUR. Tyto pohyby lze vysv ětlit 
hlavně odlišnými ustanoveními v rozhodnutí Ra dy (ES, Euratom) 2007/436/ES ze dne 7. 
června 2007 o systém u vlastních zdroj ů Evropských spole čenství, které nahradilo p ředchozí 
 
CS 73   CS rozhodnutí o vlastních zdrojích z roku  2000. V roce 2009 nejsou vykazovány žádné p říjmy ze 
zemědělských dávek, jelikož poté, co rozhodnutí Rady o vlas tních zdrojích vstoupilo v 
platnost v roce 2009, jsou tyto dávky nyní považovány za cla. Oproti roku 2008 došlo v roce 2009 v clech k poklesu o 1,1 mld. EUR vinou ve lkého hodnotového snížení dovozu do EU-27 
a dávky z cukru klesly o 572 milion ů EUR, protože v roce 2008 byly získány p říjmy navíc 
díky jednorázové částce pocházející z dodate čných cukerných kvót. 
 
3.1.2 Rozpo čtové úpravy 
Rozpočtové úpravy zahrnují rozpo čtový přebytek z roku 2008 (1 796 milion ů EUR), který se 
nepřímo vrací členským stát ům snížením výše vlastních zdroj ů, které musejí p řevést ve 
prospěch EU v následujícím roce – jedná se tudíž o p říjem roku 2009. Podle rozhodnutí o 
vlastních zdrojích z roku 2007 byla Spojenému království zachována oprava s ohledem na rozpočtovou nevyrovnanost. Jelikož tuto částku financují ostatní členské státy, nem ěla by mít 
tato oprava žádný čistý dopad na výsledek pln ění rozpočtu ani na hospodá řský výsledek. 
V této položce však byla vykázána částka ve výši 319 milion ů EUR, která p ředstavuje rozdíl 
mezi kurzy eura použitými pro rozpo čtové účely (viz čl. 10 odst. 3 na řízení č. 1150/2000) a 
kurzy platnými v dob ě, kdy členské státy, jež nejsou členy hospodá řské a měnové unie, 
provádě
ly své platby. 
 
3.2 OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY 
 (v milionech 
EUR)
Vysvětl
ivka 2009 2008 
Pokuty  3.2.1 2 648 3 171 
Zemědělské dávky  3.2.2 705 2 299 
Zpětné získávání výdaj ů: 3.2.3   
Přímé centralizované řízení  63 61 
Nepřímé centralizované řízení  6 4 
Decentralizované řízení  41 90 
Sdílené řízení  1 066  1 349  
Celkem   1 176 1 504 
Výnosy ze správní činnosti:  3.2.4   
Zaměstnanci   1 010 974 
Výnosy související s nemovitostmi, stroji a za řízením   33 25 
Ostatní správní výnosy   165 149  
Celkem   1 208 1 148 
Ostatní provozní výnosy:  3.2.5   
Úpravy/rezervy   150 71 
Kurzové zisky   618 269 
Ostatní   1 027  1 269  
Celkem   1 795 1 609 
Celkem   7 532 9 731 
 
3.2.1 Pokuty 
Tyto výnosy souvisí s pokutami, jež uložil a Komise za porušení pravidel hospodá řské 
soutěže. Pohledávky a s tím spojené výnosy se zachycují poté, co bylo p řijato rozhodnutí 
 
CS 74   CS Komise, kterým se pokuta ukládá, a poté co bylo toto rozhodnutí ú ředně oznámeno 
pokutovanému subjektu. 
 
3.2.2 Zem ědělské dávky 
Jedná se o dávky z mléka ve výši 99 milion ů EUR (2008: 338 milion ů EUR) a dávky z cukru 
ve výši 606 milion ů EUR (2008: 1 961 milion ů EUR). Dávky z mléka jsou nástrojem řízení 
trhu, jehož cílem je penalizace t ěch výrobc ů mléka, kte ří překročí referenční výrobní objemy. 
Jelikož tyto dávky nesouvisejí z p ředchozími platbami Komise, jsou v praxi považovány za 
příjem na zvláštní ú čel. Mléčné kvóty jsou postupn ě rušeny, což vysv ětluje pokles výnos ů z 
této dávky. Po čínaje zem ědělským rokem 2008/2009 se kvóty budou zvyšovat ro čně o 1 % až 
do jejich zrušení v roce 2015. 
 
Dávky z cukru souvisejí s fonde m pro restrukturalizaci odv ětví cukru. Reforma 
cukrovarnictví snížila vnit řní cenu cukru tak, aby se zmenš il rozdíl mezi cenou v EU a cenou 
na mezinárodním trhu. K tomu, aby mohli mén ě konkurenceschopní výrobci snáze opustit trh, 
byl vytvo řen restrukturaliza ční fond, který je sa mofinancován výnosy z do časné daně uvalené 
na výrobce cukru. K t ěmto výnos ům se přistupuje jako k vázaným p říjmům. Platby z tohoto 
titulu budou pokra čovat až do zá ří 2012 a mezitím členské státy nahlásily všechny výnosy 
spojené s fondem restrukt uralizace cukerného odv ětví k 31. prosinci 2009. 
 
3.2.3 Zp ětné získávání výdaj ů 
V této položce jsou zaznamenány p říkazy k úhrad ě vystavené Komisí a snížení následných 
plateb, jež jsou zachyceny v ú četnictví Komise a jejichž ú čelem je získat zp ět částky původně 
vyplacené ze souhrnného rozpo čtu. Tyto p říkazy jsou vystavovány na základ ě kontrol, 
ukončených audit ů nebo analýz zp ůsobilosti. Dále sem pat ří příkazy k úhrad ě, jež vystavily 
členské státy p říjemcům prostředků z EZZF. Zachycovány jsou zde i úpravy odhadovaných 
příjmů příštích období mezi p ředchozím a stávajícím koncem roku. Zp ětné získávání výdaj ů 
EU zde však není zachyceno v plném rozsa hu. Platí to zejména pro strukturální opat ření, která 
představují významnou výdajovou oblas t a kde se k vracení nezp ůsobilých výdaj ů používá 
zvláštních mechanism ů, jež většinou nevyžadují vystavování p říkazu k úhrad ě. V souladu s 
účetními pravidly EU nejsou rovn ěž jako výnosy zaznamenány zp ětně získané částky 
předběžného financování. 
 
Největší částka, 1 066 milion ů EUR, souvisí se sdíleným řízením a sestává ze 453 milion ů 
EUR týkajících se Evropského zem ědělského záru čního fondu (EZZF) a 613 milion ů EUR na 
strukturální opat ření. 
(a) Zemědělství: EZZF  
V oblasti zem ědělství dosahují částky zaú čtované v této položce jako výnosy za b ěžný rok 
výše 453 milion ů EUR a dělí se takto: 
– opravy v d ůsledku kontroly souladu výdaj ů s pravidly EU, o nichž bylo rozhodnuto b ěhem 
daného roku, ve výši 347 milion ů EUR, 
 
CS 75   CS – podvody a nesrovnalosti ve výši 106 milion ů EUR: jedná se o propl acené náklady ve výši 
163 milion ů EUR, jež v pr ůběhu roku nahlásily a získaly zp ět členské státy; od této částky 
bylo odečteno snížení nesplacených částek ve výši 57 milion ů EUR, jež členské státy 
nahlásily jako získan é ke konci roku zp ět z důvodu podvod ů a nesrovnalostí (684 milion ů 
EUR ke konci roku 2008 oproti 627 milion ům EUR ke konci roku 2009) – viz rovn ěž 
vysvětlivka 2.10.2. 
K 31. prosinci 2009 činila částka výdaj ů z EZZF, která je p ředmětem dalších oprav po dosud 
neukončených auditech, 2,8 miliardy EUR (viz vysv ětlivka 6.4.1 .). 
(b) Strukturální opat ření  
Zpětně získané výdaje ze strukturálních opat ření zahrnuté do tohoto okruhu dosahují výše 613 
milionů EUR (2008: 349 milion ů EUR). Tato podpoložka zahrnuje p říkazy k úhrad ě 
vystavené Komisí za ú čelem zpětného získání výdaj ů neoprávn ěně vyplacených v minulých 
letech ve výši 406 milion ů EUR a úpravu (zvýšení) p říjmů příštích období na konci roku (ve 
výši 206 milion ů EUR). 
Příkazy k úhrad ě se vystavují pouze v následujících p řípadech: 
– formální rozhodnutí o finan čních opravách, která p řijme Komise po zjišt ění 
neoprávněných výdaj ů v částkách požadovaných členskými státy; 
– úpravy p ři ukončení programu vedoucí ke snížení p říspěvku EU, když členský stát 
neoznámil dostate čné způsobilé výdaje k od ůvodnění celkové výše p ředběžného 
financování a již vyplacených pr ůběžných plateb; k takovým operacím m ůže dojít bez 
formálního rozhodnutí Komise, pokud je členský stát schválí, 
– vrácení částek po ukon čení programu a po skon čení soudních řízení, která v dob ě uzávěrky 
ještě nebyla ukon čena. 
 
Ostatní p říkazy k úhrad ě jsou vystavovány za ú čelem zpětného získání p ředběžného 
financování v rámci strukturálních opat ření. Tyto částky nejsou vykázány jako výnosy, ale 
jsou připsány v rozvaze k dobru p ředběžného financování. 
 
K 31. prosinci 2009 se potenciální výše finan čních oprav odhadovala na 1,1 mld. EUR, avšak 
definitivn ě o nich ješt ě nebylo rozhodnuto – více podrobností viz vysv ětlivka 6.4.2 . 
 
3.2.4 Výnosy ze správní činnosti 
Tyto výnosy pocházejí zejména ze srážek z plat ů zaměstnanců a tvoří je především p říspěvky 
na důchodové zabezpe čení a daně z příjmu. 
 
3.2.5 Ostatní provozní výnosy 
Částku 376 milion ů EUR (2008: 321 milion ů EUR) uhradily p řistupující zem ě. Hlavním 
důvodem růstu ostatních provozních výnos ů ve srovnání s minulým rokem jsou vyšší kurzové 
výnosy (viz níže). Mírn ě to vykompenzoval pokles starých částek předběžného financování 
 
CS 76   CS zařazených do rozvahy poprvé, jejichž  protizápis se objevuje práv ě pod touto položkou (5 
milionů EUR oproti 241 milion ům EUR v roce 2008). 
Do této položky pat ří též kurzové zisky s výjimkou zisk ů z finanční činnosti, které jsou 
uvedeny níže ve vysv ětlivce 3.5. Tyto zisky plynou z b ěžných činností a souvisejících 
transakcí provád ěných v jiných m ěnách než euro a dále z p řecenění ke konci roku v rámci 
sestavování záv ěrky. Jedná se o realizované i nerealizované kurzové zisky. 
 
Posuzujeme-li čistou pozici, v tomto roce byl vykázán čistý kurzový zisk 185 milion ů EUR 
(2008: čistá ztráta 504 milion ů EUR). Jedná se o rozdíl mezi nerealizovanými a 
realizovanými částkami, p řičemž Komise zaú čtovala tém ěř všechny částky. 
 
CS 77   CS Čistý nerealizovaný kurzový zisk:  
Čistý zisk ve výši 132 milion ů EUR je výsledkem p řecenění nevypo řádaných z ůstatků v 
cizích měnách na konci roku. V ětšina zisku (87 milion ů EUR) se týká m ěn GBP a SEK, které 
v roce 2009 proti euru posílily.  
 
Významné z ůstatky v cizích m ěnách, včetně GBP a SEK, má Komise na konci roku na 
bankovních ú čtech vlastních zdroj ů. V souladu s na řízením Rady č.1150/2000 Komise drží 
tyto peníze na ú čtech svých vlastních zdroj ů, kam je posílají členské státy a odkud jsou 
čerpány jen v mí ře nutné k pokrytí hotovostních pot řeb Komise, které vyplývají z pln ění 
rozpočtu. 
 
Čistý realizovaný kurzový zisk:  
Většina z celkového kurzového zisku ve výši 53 milion ů EUR pochází z ú četních transakcí 
týkajících se vlastních zdroj ů hrazených v národních m ěnách členských stát ů, které nejsou 
členy eurozóny. Jsou výsledkem rozdílu mezi ú četním směnným kurzem, v n ěmž tyto částky 
účtuje Komise v dob ě jejich obdržení, a tržním sm ěnným kurzem, v n ěmž se m ění na 
euroměnu, než se použijí k pokry tí plateb Komise. Ú četní směnný kurz je v každém daném 
měsíci fixní a je ur čen na základ ě tržního sm ěnného kurzu platného v p ředposlední den 
předchozího m ěsíce. Vlastní zdroje se ú čtují v těchto směnných kurzech, když jsou obdrženy, 
a poté se v pozd ějších termínech m ění na eurom ěnu v tržních sm ěnných kurzech.  
 
Během roku 2009 se významn ě zvýšila hodnota n ěkolika evropských m ěn, včetně zejména 
GBP a RON. Tyto tržní sm ěnné kurzy, použité v ur čitých obdobích ke konverzi vlastních 
zdrojů Komise v uvedených m ěnách, byly zpravidla vyšší než ú četní kurzy, v nichž se vlastní 
zdroje účtovaly při obdržení. Zbývající část uvedeného rozdílu se vztahuje k ostatním ú četním 
transakcím v četně plateb, jež Komise provád ěla v jiných m ěnách než v eurech. 
 
Změna v celkových rozdílech sm ěnných kurz ů mezi roky 2008 a 2009 z čisté ztráty k čistému 
zisku je výsledkem významné zm ěny měnových kurz ů v průběhu těchto dvou let. N ěkolik 
evropských m ěn v průběhu roku 2008 zna čně oslabilo v ůči euru, zatímco v roku 2009 se tento 
trend částečně obrátil. 
 
3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY 
 (v milionech EUR)
2009 2008 
Náklady na zam ěstnance  4 898 4 563 
Odpisy a snížení hodnoty  436 330 
Ostatní správní náklady  2 799 2 827 
Celkem  8 133 7 720 
 
Jedná se správní náklady vzniklé jako sou část činnosti EU a zahrnují náklady na zam ěstnance, 
odpisy a další náklady spojené s provozem orgán ů a agentur (jako jsou nájemné, údržba, 
dodávky, školení atd.). 
 
CS 78   CS  
3.4 PROVOZNÍ NÁKLADY 
 (v milionech 
EUR)
Pozná
mka 2009 2008 
Primární provozní náklady:  3.4.1   
Přímé centralizované řízení  8 744 7 998 
Nepřímé centralizované řízení  3 605 3 077 
Decentralizované řízení  137 1 278 
Sdílené řízení  89 681 81 839 
Společné řízení  1 655  1 188  
Celkem   103 822 95 380 
Ostatní provozní náklady:  3.4.2   
Úpravy/rezervy   199 278 
Kurzové ztráty   432 773 
Ostatní   481 783  
Celkem   1 112 1 834 
Celkem   104 934 97 214 
 
3.4.1 Primární provozní náklady 
Provozní výdaje Evrops ké unie pokrývají r ůzné okruhy finan čního rámce a mají r ůznou 
podobu podle toho, jak se peníze vyplácejí a jak se s nimi hospoda ří. Většina výdaj ů, 86 %, 
spadá do položky „Sdílené řízení“, s nímž je spojeno delegování úkol ů na členské státy; jedná 
se např. o vynakládání prost ředků z EZZF a opat ření financovaná prost řednictvím r ůzných 
strukturálních opat ření (fond pro regionální ro zvoj, sociální fond, zem ědělský fond pro rozvoj 
venkova, fond soudržnosti a rybá řský fond). 
 
Zvýšení v roce 2009 je zp ůsobeno hlavn ě strukturálními opat řeními v programovém období 
2007–2013. Po pomalém rozb ěhu v předchozích letech dosáhly tyto programy v roce 2009 
normální úrovn ě, zatímco akce v období 2000–2006 kon čí. 
 
3.4.2 Ostatní provozní náklady 
Kurzové ztráty, s výjimkou ztrát z finan čních operací, o nichž pojednává vysv ětlivka 3.6 níže, 
vznikají z b ěžných činností a souvisejících transakcí provád ěných v jiných m ěnách než euro a 
dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování ú četní závěrky. Jedná se o kurzové ztráty 
realizované i nerealizované. 
 
 
 
CS 79   CS 3.5 VÝNOSY Z FINAN ČNÍCH OPERACÍ 
 (v milionech EUR)
2009 2008 
Výnosy z dividend  (z fondů rizikového kapitálu)  14 22 
Úrokové výnosy:    
Z předběžného financování  59 50 
Z úroků z prodlení  132 26 
Na swapy  2 13 
Z realizovatelných aktiv  100 102 
Z úvěrů 265 105 
Z peněz a peněžních ekvivalent ů 158 349 
Ostatní  3 3  
Celkem  719 648 
Ostatní finan ční výnosy:    
Realizovaný zisk z prodeje finan čních aktiv  10 4 
Ostatní  76 11  
Celkem  86 15 
Úpravy sou časné hodnoty  10 3 
Kurzové zisky  6 10 
Celkem  835 698 
 
3.6 NÁKLADY NA FINAN ČNÍ OPERACE 
 
3.7 PODÍL ČISTÉHO P ŘEBYTKU (SCHODKU) P ŘIDRUŽENÝCH SUBJEKT Ů A 
SPOLEČNÝCH PODNIK Ů 
V souladu s ekvivalen ční metodou ú čtování zahrnuje EU do výsledovky sv ůj podíl na čistém 
přebytku/schodku p řidružených subjekt ů a společných podnik ů (viz také vysv ětlivky 2.3.1 a 
2.3.2 ).  (v milionech EUR)
2009 2008 
Úrokové náklady:    
Na leasing  95 91 
Na swapy  2 10 
Na výpůjčky 248 90 
Ostatní  20 9  
Celkem  365 200 
Ostatní finan ční náklady:    
Úpravy finan čních rezerv  39 12 
Finanční náklady na rozpo čtové nástroje  73 50 
Realizovaná ztráta z prodeje finan čních aktiv  0 8 
Ztráty ze snížení hodnoty finan čních aktiv  15 11 
Ostatní  57 56  
Celkem  184 137 
Úpravy sou časné hodnoty  0 118 
Kurzové ztráty  45 12 
Celkem  594 467 
 
CS 80   CS 3.8 VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENT Ů 
 
Výkaz s výsledky jednotlivých segment ů dělí provozní výnosy a ná klady podle oblastí 
politiky, jež Komise používá p ři sestavování rozpo čtu podle činností. Tyto oblasti politiky lze 
seskupit do t ří větších okruh ů – činnosti v rámci Evropské unie, činnosti mimo rámec 
Evropské unie a služby a ostatní. 
 
„Činnosti v rámci Evropské unie“ p ředstavují nejv ětší okruh, nebo ť zahrnují četné oblasti 
politiky v rámci Evropské unie. „ Činnosti mimo rámec Evropské unie“ se týkají politik 
prováděných mimo rámec EU, nap říklad obchodu a humanitární pom oci. „Služby a ostatní“ 
jsou vnitřní a horizontální činnosti nutné k fungování orgán ů a subjekt ů EU. 
 
Konsolidované agentury jsou vykazovány v rámci t ěchto různých oblastí politik. Ostatní 
orgány s výjimkou Komise jsou vykázány spole čně ve zvláštní oblasti politiky. U t ěchto 
různých oblastí politiky jsou uvád ěny údaje brutto p řed vynětím z konsolidace; položky 
vyloučené z konsolidace jsou uvád ěny společně v jednom sloupci. 
 
Je třeba upozornit na to, že vlastní zdroje a p říspěvky nejsou rozd ěleny mezi r ůzné činnosti, 
jelikož jejich výpo čet, výběr a hospoda ření s nimi je v ěcí útvarů Komise v úst ředí. Jsou zde 
vykazovány proto, aby bylo možno porovnat čistý výsledek s údaji ve výsledovce. 
 
CS 81   CS  VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SHRNUTÍ (v milionech EUR)  
 Činnosti v rámci 
EU Činnosti mimo 
rámec EU  Služby a ostatní  ESUO 
v likvidaci  Ostatní orgány  Vyloučení 
z konsolidace  CELKEM  
Ostatní provozní výnosy    
Pokuty  2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Zemědělské dávky  7 0 500  0 0 0 705 
Zpětné získávání výdaj ů 1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Výnosy ze správní činnosti  79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Ostatní provozní výnosy  1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Správní náklady:    
Náklady na zam ěstnance  (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Náklady na nehmotný majetek a 
nemovitosti, stroje a za řízení (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Ostatní správní náklady  (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Provozní náklady:    
Přímé centralizované řízení (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Nepřímé centralizované řízení (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Decentralizované řízení (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Sdílené řízení (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Společné řízení (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Ostatní provozní náklady  (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY  (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Výnosy z vlastních zdroj ů a příspěvků 110 537 
Přebytek z provozní činnosti  5 002 
Čisté finanční výnosy  241 
Změna závazk ů ze zaměstnaneckých požitk ů (683) 
Podíl hosp. výsledku p řidružených subjekt ů a společných podnik ů (103) 
Hospodá řský výsledek za rok  4 457 
 
CS 82   CS  VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI V RÁMCI EU  (v milionech EUR)  
 Hospodá řské 
a finanční věci Podnikání a 
průmysl Hospodá řská 
soutěž Zaměstnanost  Zemědělství Doprava 
a energetika  Životní 
prostředí Výzkum  Informační 
společnost 
Ostatní provozní výnosy         
Pokuty  0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Zemědělské dávky  0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Zpětné získávání výdaj ů 3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Výnosy ze správní činnosti 0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Ostatní provozní výnosy  7 261 0 33 84 203 35 513 5 
OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Správní náklady:  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Náklady na zam ěstnance  (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Náklady na nehmotný majetek a nemovitosti, 
stroje a za řízení 0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Ostatní správní náklady  (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Provozní náklady:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Přímé centralizované řízení (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Nepřímé centralizované řízení 0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentralizované řízení 0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Sdílené řízení 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Společné řízení 0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Ostatní provozní náklady  0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY  (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Společné 
výzkumné 
středisko Rybolov  Vnitřní trh regionální politika  Daně a cla Vzdělávání 
a kultura  Zdraví a 
ochrana 
spotřebitele Spravedlnost, 
svoboda 
a bezpečnost Činnosti v rámci EU 
celkem  
Ostatní provozní výnosy         
Pokuty  0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Zemědělské dávky  0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Zpětné získávání výdaj ů 0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Výnosy ze správní činnosti 45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Ostatní provozní výnosy  159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Správní náklady:  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Náklady na zam ěstnance  (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Náklady na nehmotný majetek a nemovitosti, 
stroje a za řízení  (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Ostatní správní náklady  (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Provozní náklady:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Přímé centralizované řízení (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Nepřímé centralizované řízení 0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentralizované řízení 0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Sdílené řízení 0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
Společné řízení 0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Ostatní provozní výdaje  (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
 
CS 83   CS PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY  (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI MIMO RÁMEC EU  (v milionech 
EUR) 
 Vnější vztahy.  Obchod  Vývoj Rozšíření Humanitární pomoc  Činnosti mimo rámec EU celkem  
Ostatní provozní výnosy        
Zpětné získávání výdaj ů 14 0 9 39 2 64 
Výnosy ze správní činnosti 37 0 0 0 0 37 
Ostatní provozní výnosy  81 0 (1) 1 0 81 
OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY  132 0 8 40 2 182 
Správní náklady:  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Náklady na zam ěstnance  (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Náklady na nehmotný majetek a nemovitosti, 
stroje a za řízení (18) 0 0 0 0 (18) 
Ostatní správní náklady  (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Provozní náklady:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Přímé centralizované řízení (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Nepřímé centralizované řízení (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentralizované řízení (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Sdílené řízení (26) 0 17 0 0 (9) 
Společné řízení (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Ostatní provozní náklady  (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY  (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SLUŽBY A OSTATNÍ   
 Tisk 
a komunikaceÚřad pro boj 
proti podvod ům 
(OLAF)  Koordinace  Personální a 
administrativní 
agenda  Eurostat  Rozpočet Audit Jazyky  Ostatní  Služby a ostatní 
celkem  
Ostatní provozní výnosy         
Zpětné získávání výdaj ů 100100000  2  
Výnosy ze správní činnosti 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Ostatní provozní výnosy  (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Správní náklady:  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Náklady na zam ěstnance  (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Náklady na nehmotný majetek a nemovitosti, 
stroje a za řízení (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
Ostatní správní náklady  (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Provozní náklady:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
 
CS 84   CS Přímé centralizované řízení (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Nepřímé centralizované řízení (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Sdílené řízení 0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Ostatní provozní náklady  0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY  (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
CS 85   CS 4. VYSVĚTLIVKY  K VÝKAZU  PENĚŽNÍCH  TOKŮ 
4.1 ÚČEL A SESTAVENÍ VÝKAZU PEN ĚŽNÍCH TOK Ů 
 
Informace o pen ěžních tocích umož ňují posoudit schopnost EU vytvá řet peníze a pen ěžní 
ekvivalenty a její pot řebu těchto peněžních toků využívat. 
 
Výkaz pen ěžních tok ů se sestavuje nep římou metodou. Znamená to, že čistý přebytek nebo 
schodek za rozpo čtový rok se upraví o ú činky nepen ěžních transakcí, o p řípadné časové 
rozlišení hotovosti p řijaté či vyplacené v minulosti či budoucnosti a o p říjmové nebo 
výdajové položky spojené s investi čními peněžními toky. Pen ěžní toky vyplývající z transakcí 
v cizích m ěnách se ú čtují v zúčtovací měně EU (euro) po p řevedení cizích m ěn na euro 
pomocí příslušných sm ěnných kurz ů platných v den, kdy dochází k pen ěžnímu toku. 
 
Výše uvedená tabulka pen ěžních tok ů uvádí pen ěžní toky za dané období rozt říděné podle 
provozních a investi čních činností (EU neprovozuje finan ční činnosti). 
 
4.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI 
 
Provozní činnosti jsou jiné než investi ční činnosti EU. P ředstavují v ětšinu realizovaných 
činností. Úv ěry poskytnuté p říjemcům (a případné s nimi související výp ůjčky) nelze 
považovat za investi ční (ani finan ční) činnost, jelikož jsou sou částí obecných cíl ů, a tudíž 
každodenní činnosti EU. Provozní činnosti zahrnují dále  investice, nap ř. EIF, EBRD a fondy 
rizikového kapitálu. Cílem t ěchto činností je podílet se na dos ahování politic ky cílených 
výsledků. 
 
4.3 INVESTI ČNÍ ČINNOSTI 
 
Investiční činnosti představují po řizování a vy řazování nehmotného majetku, nemovitostí, 
strojů a zařízení a ostatních investic, je ž nejsou zahrnuty mezi pen ěžní ekvivalenty. Mezi 
investičními činnostmi nejsou vykazovány úv ěry poskytnuté p říjemcům. Cílem je ukázat 
skutečné investice EU. 
 
Je třeba poznamenat, že EU nem ůže použít peníze a pen ěžní ekvivalenty ve výši 8 910 
milionů EUR, které jsou v držení Komise. Jedná se o peníze obdržené z uložených pokut, kdy 
se druhá strana proti ud ělení pokuty odvolá. Tyto částky jsou vykazovány jako „vázané 
peníze“, viz poznámka 2.11 výše. 
 
CS 86   CS 5. PODMÍN ĚNÉ ZÁVAZKY  A PODMÍN ĚNÁ AKTIVA  A DALŠÍ  
POŽADOVANÉ  ÚDAJE 
PODMÍN ĚNÁ AKTIVA  
  (v milionech EUR)
Vysvět
livka31.12.2009 31.12.2008 
Získané záruky  5.1 279 260 
Podmíněná aktiva související s p řípady podvod ů 
a nesrovnalostí  5.2 1 944 2 010 
Finanční opravy neukon čené (dosud definitivn ě nerozhodnuto)  5.3 0 4 390 
Ostatní podmín ěná aktiva  5.4 18 43 
Podmíněná aktiva celkem  2 241  6 703  
 
PODMÍN ĚNÉ ZÁVAZKY 
 
  (v milionech EUR)
Podmíněné závazky  Vysvět
livka 31.12.2009 31.12.2008 
Poskytnuté záruky  5.5 19 330 17 510 
Pokuty – odvolání k Soudnímu dvoru  5.6 11 969 10 198 
EZZF – probíhající soudní řízení 5.7 1 945 1 609 
Částky týkající se soudních a jiných právních spor ů 5.8 416 281 
Ostatní podmín ěné závazky  5.9 12 18 
Podmíněné závazky celkem   33 672  29 616  
Veškeré podmín ěné závazky by byly, v p řípadě jejich splatnosti, financovány v následujících letech z rozpo čtu EU. Rozpo čet EU financují 
členské státy.  
 
CS 87   CS PODMÍN ĚNÁ AKTIVA 
 
5.1 ZÍSKANÉ ZÁRUKY 
(v milionech EUR)  
 31.12.2009 31.12.2008 
Záruky za pln ění 252 239 
Ostatní  27 21 
Celkem  279 260 
 
V některých p řípadech jsou požadovány záruky za pln ění, jež mají zajistit, aby p říjemci 
finančních prost ředků EU splnili své závazky, které jim vyplývají ze smluv s EU. 
 
5.2 PODVODY A NESROVNALOSTI 
 
Tabulka níže uvádí potenciální částky, které mohou členské státy získat zp ět po zjišt ění 
neoprávněných žádostí o financování  ze strukturálních fond ů. Vychází z formálních zpráv, 
které předložily členské státy v souladu s na řízením Komise č. 1681/94. Částky jsou členěny 
podle jednotlivých členských stát ů. 
Podmíněná aktiva: p řípady podvod ů a nesrovnalostí  
(v milionech 
EUR)  
Členský stát  31.12.2009 31.12.2008 
Rakousko  8 13 
Belgie  2 16 
Česká republika  13 13 
Dánsko  2 10 
Estonsko  3 2 
Finsko  2 3 
Francie  15 12 
Německo  468 581 
Řecko 25 62 
Maďarsko  6 5 
Irsko  1 1 
Itálie  436 441 
Lotyšsko  5 4 
Litva  5 2 
Malta  1 1 
Nizozemsko  15 14 
Polsko  18 13 
Portugalsko  82 114 
Slovensko  39 9 
Slovinsko  7 1 
Španělsko 277 279 
Švédsko  2 2 
Spojené království  347 257 
CELKEM  1 779 1 855 
Údaje uvedené v této tabulce p ředstavují spíše teoretické maximum než částky, které bude mít 
rozpočet EU skute čně k dispozici. Je tomu  tak z následujících d ůvodů: 
 
CS 88   CS • Členské státy ne vždy informují o výsledcích svého úsilí získat neoprávn ěné 
částky zpět. 
• Přestože jsou členské státy povinny informovat Komisi o pravd ěpodobnosti 
vrácení prost ředků, je nemožné p řesně určit, jaká část dosud neuhrazených částek 
bude skute čně získána. Vnitrostátní právní p ředpisy v n ěkterých p řípadech stanoví 
třicetiletou proml čecí lhůtu, kvůli níž vnitrostátní orgány n ěkdy odkládají 
formální odepsání dl uhu, i když je pravd ěpodobnost zp ětného získání prost ředků 
čistě teoretická. U strukturálních opat ření musí členské státy v sou časné době 
posílat Komisi jednou za rok soupis částek, které mají být získány zp ět (článek 8 
nařízení č. 438/2001), aby jí poskytly lepší p řehled o skute čné situaci. 
• I v případě, že členský stát zahájí řízení o vrácení prost ředků včas, není zaru čen 
pozitivní výsledek. Platí to zejména pro p říkazy k úhrad ě, jež jsou p ředmětem 
soudního sporu. 
• Jednotlivé projekty jsou spolufin ancovány v rámci víceletých program ů. Dokud 
není víceletý program uzav řen, nelze částku, jež má být získána zp ět, přesně 
stanovit, nebo ť prostředky použité na fina ncování neoprávn ěných výdaj ů mohou 
být za určitých okolností p řevedeny na jiné, řádné projekty a následné, zejména 
konečné platby mohou být v n ěkterých p řípadech použity k oprav ě předchozích 
neoprávněně vyplacených výdaj ů. Údaje v t ěchto tabulkách jsou p ředběžné 
a vycházejí ze zpráv doru čených a zpracovaných do konce února 2010. Mohou 
být změněny v souladu s dalšími, pozd ěji dodanými zprávami. 
 
Z informací poskytnutých členskými státy nelze v jednotlivých p řípadech pravd ěpodobnost 
zpětného získání prost ředků přesně stanovit. Hlavní zm ěny od roku 2008 spo čívají v nár ůstu 
podvodů a nesrovnalostí v zemích „EU-10“. Provád ění politiky soudržnosti zapo čalo v plném 
rozsahu v roce 2004 a od té doby, v d ůsledku rostoucí realizace spolufinancovaných operací a 
jejich častějších kontrol, rostl i po čet nesrovnalostí. Další vel ký rozdíl oproti roku 2008 se 
týká Spojeného království , které hlásilo zvýšený po čet nesrovnalostí po ro zsáhlých auditech 
financovaných operací. 
 
Do této položky spadá i 165 milion ů EUR týkajících se EZZF (2008: 153 milion ů EUR). 
Členské státy sd ělily Komisi částky zapsané v jejich „knize dlužník ů“ a částky, u nichž byla 
kontrola teprve na po čátku. Práv ě tyto předběžné částky se vykazují v této položce. 
 
5.3 FINAN ČNÍ OPRAVY NEUKON ČENÉ (DOSUD DEFINITIVN Ě 
NEROZHODNUTO) 
 
Tyto a související informace, které se týkají zp ětného získávání vyplacených prost ředků EU, 
se nyní zve řejňují ve vysv ětlivce 6 účetní závěrky. 
 
5.4 OSTATNÍ PODMÍN ĚNÁ AKTIVA 
 
Tato položka obsahuje další menší částky podmín ěných aktiv, jež nelze za řadit do výše 
 
CS 89   CS uvedených položek.  
 
 
CS 90   CS PODMÍN ĚNÉ ZÁVAZKY 
 
5.5 POSKYTNUTÉ ZÁRUKY 
 
5.5.1 Za úv ěry, které Evropská investi ční banka (EIB) poskytla ze svých vlastních zdroj ů 
 (v milionech EU R
  
Nesdílení rizika 
31.12.2009 
  
Sdílení rizika 
31.12.2009 
Veřejné  
orgány  Soukromé
společnosti 
Nevyužito 
31.12.2009 
Celkem   
Nevyužito 
31.12.2008 
 
65% záruka  3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
70% záruka  109 1 981 506 2 596 2 908 
75% záruka  0 617 233 850 1 049 
100% záruka  0 625 196 821 1 008 
Celkem 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
Z rozpočtu EU jsou kryty záruky za úv ěry třetím zemím uzav řené a poskytnuté Evropskou 
investiční bankou z jejích vlastních zdroj ů, a to k 31. prosinci 2009 (v četně úvěrů 
poskytnutých členským stát ům před přistoupením). Záruka EU je však omezena na ur čitý 
procentní podíl maximální výše povolených úv ěrových linek: 65 %, 70 %, 75 % nebo 100 %. 
Pokud není tohoto limitu dosaženo, kryje záruka EU celou částku. K 31. prosinci 2008 
dosahovala neuhrazená částka 19 212 milion ů EUR, která tak p ředstavuje maximální 
rizikovou expozici EU. 
 
Na úvěry, na něž je poskytována záruka z rozpo čtu EU, získává EIB rovn ěž záruky t řetích 
stran (stát ů, veřejných nebo soukromých finan čních institucí); Komise je v takových 
případech sekundárním ru čitelem. Záruka z rozpo čtu EU kryje pouze po litické riziko záruk 
poskytnutých v režimu „sdílení rizik“. Ostatní rizika pro p řípad, že by primární ru čitel 
nesplnil své závazky, kryje EIB. U zár uk, u nichž se riziko nesdílí, se v p řípadě, že primární 
ručitel nesplní své závazky, všechna rizika kryjí z rozpo čtu EU. Je-li primárním ru čitelem 
orgán veřejné moci, jsou rizika zpravidla omezen a na riziko politické, pokud však záruky 
poskytuje instituce nebo soukromá spole čnost, mohlo by být nut né krýt z rozpo čtu EU i riziko 
obchodní. 
 
5.5.2 Další poskytnuté záruky 
(v milionech EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Finanční nástroj na sdílení rizik (RSFF)  94 48 
MEDA: Marocké záruky  17 66 
Nástroj pro úv ěrové záruky na projekty v oblasti 
transevropských dopravních sítí (LGTT)  6 1 
Ostatní  1 1 
 
CS 91   CS Celkem  118 116 
 
Příspěvek Komise v rámci finan čního nástroje na sdílení ri zik (RSFF) je používán k zajišt ění 
finančního rizika spojeného s úv ěry a zárukami, jež poskytuje EIB na zp ůsobilé výzkumné 
projekty. P říslušné rozpo čtové prost ředky Komise by m ěly v období 2007 až 2013 dosáhnout 
1 miliardy EUR, z nichž by až 800 milion ů EUR mohlo p řipadnout na zvláštní program 
„Spolupráce“ a až 200 milion ů EUR na zvláštní program „Kapacity“. Stejnou částku se 
zavázala poskytnout EIB. 94 milion ů EUR Komise zablokovala ja ko tzv. „alokaci kapitálu“. 
Tato částka kryje neo čekávané ztráty z úv ěrů a záruk, jež EIB v rámci nástroje RSFF 
poskytuje. Jedná se o maximální výši ztráty, kterou by Komise mohla utrp ět při nesplacení 
úvěrů nebo nepln ění ze záruk. Odpovídá tak maximálním u limitu záruky, kterou Komise v 
rámci RSFF poskytuje, a EU ji tudíž považuje za podmín ěný závazek. 
 
Prostřednictvím zvláštního fondu v rámci programu MEDA vytvo řila Komise záru ční 
mechanismus ve prosp ěch dvou marockých organizací, konkrétn ě Caisse Centrale de Garantie 
a Fonds Dar Ad-Damane. K 31. prosinci 2009 spadalo pod tuto záruku Komise 17 milion ů 
EUR. 
 
Cílem nástroje pro úv ěrové záruky na projekty v oblasti transevropských dopravních sítí 
(LGTT) (2007–2013) je poskytovat záruky ke zmírn ění rizika v oblasti p říjmů v prvních 
letech fungování uvedených projekt ů. Konkrétn ě by záruka pln ě pokrývala pohotovostní 
úvěry, jež by byly čerpány pouze v p řípadech, kdy pen ěžní toky projektu nesta čí splácet 
prioritní dluh. Tent o nástroj bude spole čným finan čním produktem Komise a EIB a bude pro 
něj alokováno 500 milion ů EUR z rozpo čtu EU. EIB alokuje dalších 500 milion ů EUR, takže 
k dispozici bude celkem 1 miliarda EUR. Zde zapsaná částka, 6 milion ů EUR, představuje 
příspěvek do rezervy na neo čekávané ztráty z operací LGTT. 
 
5.6 POKUTY 
 
Vykázané částky představují pokuty, které Komise ulož ila za porušení pravidel hospodá řské 
soutěže, které byly prozatímn ě uhrazeny a proti nimž bu ď bylo podáno odvolání, nebo není 
známo, zda k podání odvolání dojde. Tento podmín ěný závazek bude vykazován až do 
pravomocného rozhodnutí Soudního dvora. Úroky z p ředběžných plateb (460 milion ů EUR) 
jsou zahrnuty do hospodá řského výsledku za daný rok a jejich vykázání mezi podmín ěnými 
závazky vyjad řuje nejistotu ohledn ě titulu Komise k t ěmto částkám. 
 
5.7 EZZF – PROBÍHAJÍCÍ SOUDNÍ ŘÍZENÍ 
 
Jde o podmín ěné závazky v ůči členským stát ům spojené s rozhodnutími o souladu výdaj ů z 
EZZF s pravidly Spole čenství, jež jsou p ředmětem probíhajících řízení u Soudního dvora. 
Určení konečného závazku a roku, v n ěmž bude mít úsp ěšné odvolání za následek čerpání z 
rozpočtu, bude záviset na délce soudního řízení. Odhad pravd ěpodobných částek k úhrad ě je v 
rozvaze vykázán jako dlouhodobá rezerva – viz vysv ětlivka 2.13. 
 
CS 92   CS  
5.8 ČÁSTKY SOUVISEJÍCÍ SE SOUDNÍ MI A JINÝMI PRÁVNÍMI SPORY 
 
Tato položka se týká žalob o náhradu š kody podaných proti EU, dalších právních spor ů a 
odhadovaných právních výloh.  
Částky se týkají spor ů s dodavateli, smluvními partnery a bývalými zam ěstnanci. Je t řeba 
upozornit, že v p řípadě žaloby o náhradu škody podle článku 288 ES musí žalobce prokázat, 
že orgán dostate čně závažným zp ůsobem porušil právní p ředpis, který p řiznává práva 
jednotlivc ům, že žalobce utrp ěl skutečnou újmu a že existuje p římý příčinný vztah mezi 
protiprávním činem a újmou. 
 
5.9 OSTATNÍ PODMÍN ĚNÉ ZÁVAZKY 
Tato položka obsahuje další menší podmín ěné závazky, jež nelze za řadit do výše uvedených 
položek.   
DALŠÍ VÝZNAMNÉ ÚDAJE
 
5.10 NE ČERPANÉ ZÁVAZKY VE FINAN ČNÍCH ČINNOSTECH 
(v milionech EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Nečerpané závazky ve finan čních činnostech  5 733 4 885 
 
Jde o úvěrové dohody a dohody o kapitálových investicích, které uzav řela Komise (nejsou 
kryty prost ředky v položce „dosud nevyužité závazky“ (RAL)), které však druhá smluvní 
strana před koncem roku ne čerpala. Hlavní částky se týkají dohod o úv ěrech na platební 
bilanci, které byly podepsány v roce 2008 a 2009, ale do konce vykazovaného roku nebyly 
čerpány (5,4 mld. EUR k 31. prosinci 2009). 
 
5.11 ROZPO ČTOVÉ ZÁVAZKY POSKYTNU TY, K PLATBÁM DOSUD 
NEDOŠLO 
(v milionech EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Rozpočtové závazky poskytnuty, k platbám dosud nedošlo  134 689 120 023 
 
Rozpočtové RAL („ Reste à Liquider “) představují dosud nevyužité  závazky, jež dosud nebyly 
zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neprob ěhla platba. RAL jsou p řirozeným d ůsledkem 
existence víceletých program ů. K 31. prosinci 2009 činily RAL celkem 177 272 milion ů 
EUR. Tato částka představuje rozdíl mezi rozpo čtovými RAL a souvisejícími částkami, které 
byly vykázány v hospodá řském výsledku 2009 jako náklady. 
 
5.12 VÝZNAMNÉ PRÁVNÍ ZÁVAZKY 
 
CS 93   CS (v milionech EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Strukturální opat ření 275 761 332 995 
Protokol se zem ěmi Středomoří 263 263 
Dohody o rybolovu  249 401 
Program Galileo  1 517 2 023 
Program GMES  556 624 
TEN-T  4 289 4 571 
Další smluvní závazky  1 325 983 
Celkem  283 960 341 860 
Tyto závazky vznikly proto, že se EU rozhodla p řijmout dlouhodob ější právní závazky 
ohledně částek, které zatím nebyly v rozpo čtu kryty prost ředky na závazky. M ůže se to týkat 
víceletých program ů, jako jsou strukturální opat ření, nebo částek, které se EU zavázala 
vyplatit v budoucnosti na základ ě administrativních smluv pl atných v rozvahový den (nap ř. 
vztahujících se k poskytování strážních, úkli dových a podobných služeb, ale také smluvních 
závazků ohledně konkrétních projekt ů, jako jsou stavební práce) . Závazky, které je nutno řadit 
do této položky, neplynou ze všech víceletých program ů, neboť výdaje v budoucích letech 
závisejí na každoro čních rozhodnutích rozpo čtového orgánu nebo na zm ěnách daných 
pravidel. 
 
5.12.1 Strukturální opat ření 
Tabulka níže p řináší srovnání mezi právními závazky, pro n ěž ještě nebyly vytvo řeny 
rozpočtové závazky, a maximálními závazky, jež souvisí s částkami finan čního rámce na roky 
2007–2013. Strukturální operace p ředstavují pomoc napl ánovanou na období 2007–2013. 
Formát a cíle období finan čního rámce, jež za čalo v roce 2007, se od p ředchozího období liší. 
     (v milionech 
EUR)
 Částky 
finančního 
výhledu 
2007–2013 
(A) Uzavřené 
právní 
závazky
(B)Rozpočtové 
závazky 
2007-2009
(C)Rozdíl mezi 
právními 
a rozpočtový–
mi závazky 
(=B-C)  Maximální 
závazek (=A-
C)
Fondy politiky 
soudržnosti  346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Přírodní zdroje  100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Nástroj pro p ředvstupní 
pomoc  10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Celkem  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokoly se zem ěmi Středomoří 
Vykázané závazky v celkové výši 263 milion ů EUR plynou z finan čních protokol ů s 
nečlenskými zem ěmi z oblasti St ředomoří. Odpovídají rozdílu mezi celkovou částkou podle 
podepsaných protokol ů a částkou rozpo čtových závazk ů zachycenou v ú četních záznamech. 
Tyto protokoly jsou mezinárodními smlouvami, které nelze zrušit bez souhlasu obou stran, i 
když proces jejich vypovídání práv ě probíhá. 
 
5.12.3 Dohody o rybolovu 
 
CS 94   CS Jedná se o závazky v celkové výši 249 milion ů EUR přijaté ve vztahu k t řetím zemím v 
souvislosti s operacemi v rámci mezinárodních dohod o rybolovu. 
 
5.12.4 Program Galileo 
Galileo je globální družicový naviga ční systém (GNSS), který v sou časnosti vyvíjí Evropská 
unie a Evropská kosmická agentura (ESA). Program Galileo je nyní zcela financován z rozpočtu EU a Komise spravuje tento program jménem EU. P ředpokládá se, že první etapa 
programu „ov ěřování na ob ěžné dráze“ (IOV) bude dokon čena v průběhu roku 2012 a poté 
dojde k převodu vytvo řeného majetku na Komisi. 
Je třeba poznamenat, že Komise do konce roku 2009 p řispěla na fázi IOV v rámci programu 
Galileo částkou 1 028 milion ů EUR; tato částka zahrnuje p ředchozí investici do spole čného 
podniku Galileo. Vzhledem ke stále probíhaj ící výzkumné fázi programu byly vynaložené 
prostředky v souladu s ú četními pravidly EU zaú čtovány jako náklad y a nebyla vykázána 
nehmotná aktiva. Celkový (orienta ční) příspěvek Komise, s nímž se pro p říští fázi programu 
Galileo (2008 až 2013) po čítá, činí 2 645 milion ů EUR. 
 
5.12.5 Program GMES 
Komise uzav řela s ESA smlouvu na léta 2008 až 2013 o realizaci vesmírné složky Globálního 
monitoringu životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES). Celková orienta ční částka na uvedené 
období činí 624 milion ů EUR. V roce 2009 bylo vyplaceno ESA 68 milion ů
 EUR. 
 
5.12.6 Závazky v ůči TEN-T 
Tato částka se týká grant ů v oblasti transevropské dopravní sít ě (TEN-T) na léta 2007–2013. 
Tento program se týká projekt ů rozvoje transevropské dopravní sít ě, které podporují jednak 
projekty v oblasti infrastruktury, jednak pr ojekty výzkumu a inovací k rychlejšímu 
začleňování nových technologií a novátorských proces ů do vývoje nové dopravní 
infrastruktury. Celková orienta ční částka pro tento program činí 8 013 milion ů EUR. 
 
5.12.7 Další smluvní závazky 
Částky v tomto řádku odpovídají závazk ům, jež po dobu trvání t ěchto smluv zbývají k úhrad ě. 
Uveden je zde neuhrazený smluvní závazek ve výši 93 milion ů EUR týkající se stavebních 
zakázek p řidělených Radou a závazek ve výši 441 milion ů EUR týkající se stavebních 
zakázek p řidělených Parlamentem. Další významné vykazované částky jsou 480 milion ů EUR 
související s ujednáními o zadávání zakázek, kt eré podepsaly agentura pro získávání energie z 
jaderné syntézy (European Join t Undertaking for ITER and the Development of Fusion 
Energy) a ITER International, a 165 milion ů EUR, které se týkají ujednání o zadávání 
zakázek, které podepsaly agentura pro získávání energie z jaderné syntézy, Japonská agentura 
pro jadernou energii (JAEA)  a ITER International. 
 
5.13 VKLADY DO P ŘIDRUŽENÝCH ORGANIZACÍ 
 
CS 95   CS Tato částka představuje neuhrazené částky základního kapitálu, který Komise upsala, o jehož 
splacení však dosud nebyla požádána. 
 
5.13.1 Nesplacený akciový kapitál: EBRD 
(v milionech EUR)
EBRD  Celkový kapitál EBRD  Úpis Komise  
Kapitál 19 794 600 
Splacený (5 198) (157) 
Nesplacený 14 596 443 
 
 
CS 96   CS 5.13.2 Nesplacený akciový kapitál: EIF 
(v milionech EUR)
EIF Celkový kapitál EIF  Úpis Komise  
Kapitál 2 940 861 
Splacený (588) (172) 
Nesplacený 2 352 689 
 
Po emisi 1 000 nových akcií EIF v roce 2007 upsala EU v roce 2009 dalších 75 akcií v nominální hodnot ě 1 milion EUR za jednu akcii, z čehož 20 % nominální částky a ážio byly 
uhrazeny v roce 2009. Ú čast EU je omezena na 900 akcií (v hodnot ě 900 milion ů EUR). Viz 
rovněž vysvětlivka 2.3.1 . 
 
5.14 ZÁVAZKY Z OPERATIVNÍHO LEASINGU 
   (v milionech EUR)
Budoucí splátky  Popis  
do 1 roku  1–5 let  > 5 let  Celkem  
Budovy  334 1 236 842 2 412 
IT materiál a jiná technika  6 7 0 13 
Celkem  340 1 243 842 2 425 
 
V této položce se vedou budovy a ostatní za řízení pronajaté na základ ě smluv o operativním 
leasingu, které nespl ňují podmínky k tomu, aby byly vykázány v rozvaze na stran ě aktiv. 
Vykázané částky odpovídají závazk ům, které zbývá v pr ůběhu trvání smluv splnit. 
V roce 2009 byly ve výsledovce v souvislosti s operativním leasingem zaznamenány náklady 
ve výši 364 milion ů EUR. 
 
CS 97   CS 6. FINANČNÍ OPRAVY  A ZPĚTNĚ ZÍSKANÉ  PROSTŘEDKY  PO ODHALENÍ  
NESROVNALOSTÍ   
 
Při plnění rozpočtu EU je nutné zajistit prevenci, odhalování a opravu nesrovnalostí a 
podvodů. Cílem této vysv ětlivky je poskytnout p řehled různých postup ů, které předpokládá 
platná legislativa pro řešení nesrovnalostí, které odhalí Komise a členské státy, a podat 
nejlepší odhad celkových p říslušných částek. Jedná se o poslední fázi práce kontrolních 
systémů, která je d ůležitá pro prokázání řádného finan čního řízení.  
 
6.1 ÚVOD 
 
6.1.1 Přehled procesu finan čních oprav a zp ětného získávání prost ředků podle druhu řízení. 
Zpětné získávání prost ředků a finanční opravy mohou být d ůsledkem kontrol a audit ů na 
kterékoliv úrovni kontrol ního systému, od audit ů na úrovni EU (Komise, Evropského 
účetního dvora anebo šet ření úřadu OLAF) nebo v daném členském stát ě v případě sdíleného 
řízení. K nesrovnalostem sice m ůže dojít v kterékoli fázi projek tu, ale mohou být odhaleny až 
v poslední etap ě, kdy příjemce finan čních prost ředků zašle svou poslední žádost o proplacení 
nákladů, kterou v ětšinou kontroluje na míst ě a ověřuje nezávislý auditor. Je ovšem t řeba 
rozlišovat mezi zp ětným získáváním prost ředků a finančními opravami, do nichž se promítají 
rozdíly ve zp ůsobu řízení tak, jak jsou formulovány v p říslušné odv ětvové legislativ ě.  
 
Zpětné získávání prost ředků 
Finanční nařízení vyžaduje v čl. 71 odst. 3 vrácení nesprávn ě vyplacených částek. Zp ětné 
získávání prost ředků představuje v této souvislosti vymáhání pen ěz ze strany Komise nebo 
členského státu kv ůli odhalení neoprávn ěných výdaj ů.  
 
Finanční opravy 
Jak je uvedeno v p říslušných odv ětvových právních p ředpisech, v mnoha oblastech výdaj ů 
EU (především v režimu sdíleného řízení) je oprava nesrovnalostí řešena pomocí mechanismu 
zvaného finan ční oprava. Ú čelem finan čních oprav, které provádí Komise nebo členský stát, 
je znovu nastolit stav, kdy je 100 % výdaj ů nahlášených k financování nebo ke 
spolufinancování (politika soudržnosti) v souladu s p říslušnými právními p ředpisy daného 
státu a EU.  V režimu sdíleného řízení nesou členské státy primární odpov ědnost za provád ění finančních 
oprav, jež jsou vyžadovány v souvislosti s jednotlivými nebo systematickými nesrovnalostmi odhalenými v opera čních programech. Komise nese odpov ědnost za zajišt ění účinnosti 
systémů zavedených orgány členských stát ů, v opačném případě uvalí Komise finan ční 
opravu na členský stát. 
 
Když kontrola ze strany EU zjistí neoprávn ěné platby p říjemcům, lze na finan ční opravy 
pohlížet jako na první krok v procesu zp ětného získávání prost ředků, jelikož p říslušné právní 
 
CS 98   CS předpisy od členských stát ů vyžadují, aby v návaznosti na finan ční opravy, které byly uvaleny 
na ně, vymohly peníze od kone čných příjemců samy. V p řípadě auditů ze strany 
vnitrostátních orgán ů mají členské státy rovn ěž právní povinnost usilovat o zp ětné získání 
prostředků až do úrovn ě konečného příjemce. 
Dále je uveden souhrnný p řehled různých postup ů při zpětném získávání prost ředků podle 
druhu řízení a přehled o tom, co se d ělá při finančních opravách a jaký  to má dopad na ú čty 
EU. 
 
6.1.2 Přímé řízení 
 
Když Komise spravuje rozpo čet přímo, nezp ůsobilé výdaje jsou získávány zp ět buď od 
příjemce nebo se ode čtou od příštího výkazu náklad ů. Pokud je p říjemce ode čte ještě před 
zasláním výkazu náklad ů, tato informace se nezadává do ú četního systému. Stává se to velmi 
často, protože v ětšina příjemců musí Komisi poskytnout ov ěřený či auditovaný kone čný 
výkaz náklad ů ještě před obdržením záv ěrečné platby. Ov ěřený výkaz by m ěl opravit každou 
zjištěnou nesrovnalost.  
 
6.1.3 Sdílené řízení 
 
Přibližně 80 % rozpo čtu EU spravuje spole čně Evropská komise a členské státy, což se týká 
hlavně výdajů na zemědělství a rozvoj ve nkova, politiku soudržnosti a rybolov.  
 
U výdajů, které jsou p ředmětem sdíleného řízení, jsou úkoly spojené s pln ěním rozpo čtu a 
odpovědnost delegovány na členské státy, které primárn ě odpovídají za odhalování a opravu 
nesrovnalostí, jichž se dopoušt ějí příjemci a v d ůsledku toho i za zajišt ění řádnosti výdaj ů 
nahlašovaných Komisi. Členské státy tedy provád ějí finanční opravy a pokud v d ůsledku 
jejich vlastních audit ů nebo kontrol ze strany EU lze zjistit neoprávn ěné platby ve prosp ěch 
příjemců, členské státy mají právní povinnost zahájit proti takovým p říjemcům řízení o 
zpětném získání prost ředků. 
 
Evropská komise plní úl ohu celkového dohledu: prov ěřuje účinné fungování řídicích a 
kontrolních systém ů členských stát ů a učiní-li záv ěr, že tomu tak není, p řijímá nápravná 
opatření v tom sm ěru, aby převzala odpov ědnost za pln ění rozpočtu (čl. 53 odst. 4 finan čního 
nařízení). Komise m ůže též sama formáln ě rozhodnout o uložení finan ční opravy členskému 
státu, který požadované opr avy neprovedl, nebo v p řípadě závažných selhání systém ů řízení a 
kontroly, které by mohly vést ke vzniku systémových nesrovnalostí. 
 
Komise ukládá finan ční opravy jednotlivých odhalených nesrovnalostí, ale má také pravomoc 
uplatnit extrapolované nebo plošné opravy. Extrapolace se používá v p řípadech, kdy jsou k 
dispozici výsledky kontrol reprezentativního vzorku p řípadů systémové nesrovna losti. Plošné 
opravy se uplat ňují v případě individuálních porušení nebo systémových nesrovnalostí, pokud 
jejich finan ční dopad nelze p řesně vyčíslit a pokud by správní náklady na zjišt ění přesné 
částky byly neúm ěrné. V obou p řípadech, i když není zp ětné získání prost ředků od příjemců 
 
CS 99   CS možné, p ředstavují tyto opravy d ůležitý prost ředek pro odstran ění slabin v systémech 
členských stát ů a tak i pro p ředcházení nebo odhalování a zp ětné vymáhání neoprávn ěných 
plateb vyplacených p říjemcům. 
 
CS 100   CS 6.1.4 Ostatní druhy řízení 
 
U výdajů, které jsou p ředmětem decentralizovaného řízení a nep římého centralizovaného 
řízení, je odpov ědnost za zp ětné získání nesprávn ě provedených plateb delegována na členské 
státy, třetí země nebo agentury.  U výdajů, které jsou p ředmětem spole čného řízení, je 
mechanismus oprav definován v dohodách uzav řených s mezinárodními organizacemi. Tak 
jako u sdíleného řízení, pokud byla nesprávn ě uplatněna pravidla EU, kterými se řídí výdaje, 
může finanční opravu provést Komise.  
 
6.1.5 Shrnutí zp ětně získaných prost ředků a finančních oprav v roce 2009  
 
Shrnutí zp ětně získaných prost ředků a finančních oprav, které byly potvrzeny nebo o nichž bylo 
rozhodnuto v roce 2009 
v milionech EUR
Finanční opravy   Vysvětlivk
a 2009 2008
EZOZF/EZZF/EZFRV   6.2.2  462  917
Politika soudržnosti (práce EU)        
Programy na období 1994–1999  6.2.4  521  414
Programy na období 2000–2006  6.2.4 1 890  1 173
– mezisou čet finančních oprav     2 411  1 587
Finanční opravy celkem     2 873 2 504
       
Zpětně získané prost ředky    Vysvětlivk
a 2009 2008
EEZOZF/EZZF/EZFRV (odhalené členskými státy)  6.3  163  360
Politika soudržnosti (práce EU)    6.3  102  31
Ostatní druhy řízení   6.3  181  72
Celkem zp ětně získané částky       446  463
         
Ochrana rozpo čtu EU celkem     3 319  2 967
 
V této tabulce nejsou uvedeny zp ětně získané prost ředky ani vylou čení výdajů, které provedly 
členské státy v rámci politiky soudržnosti  po svých vlastních kontrolách. Nehled ě na 
povinnost poskytnout Komisi informace o vylou čených a vrácených prost ředcích, členské 
státy nemají z titulu právních p ředpisů upravujících programy na roky 2000–2006 povinnost 
uvádět zvlášť prostředky zpětně získané v d ůsledku jejich vlastních kontrol. Z toho d ůvodu a 
aby nedošlo k p řekrytí s finan čními opravami, nejsou zp ětně získané prost ředky a vylou čení 
 
CS 101   CS výdajů provedené členskými státy (2009: 1 233 milion ů EUR) zahrnuty do této tabulky (viz 
vysvětlivka 6.5). 
 
CS 102   CS Shrnutí zp ětně získaných prost ředků a finančních oprav v roce 2009  
(v milionech EUR)
Finanční opravy      Vys
větli
vka potvrzené 
v r. 2009  potvrzené 
před 2009  Celke
m 
EZOZF/EZZF/EZFRV    6.2.2  274  429  703
Fond soudržnosti             
Programy na období 1994–1999  6.2.4  163  137  300
Programy na období 2000–2006  6.2.4  313  96  409
– mezisou čet finančních oprav      476  233  709
Finanční opravy celkem       750  662 1 412
        
(v milionech EUR)
Zpětně získané prost ředky      Vys
větli
vka potvrzené 
v r. 2009  potvrzené 
před 2009  Celke
m 
EZOZF/EZZF/EZFRV     6.3.  117  31  148
Fond soudržnosti     6.3.  102  0  102
Ostatní druhy řízení     6.3.  147  34  181
Celkem zp ětně získané částky        366  65  431
            
Ochrana rozpo čtu EU celkem      1 116  727 1 843
 
6.2 FINAN ČNÍ OPRAVY V REŽIMU SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ 
 
V režimu sdíleného řízení se p ři provádění finančních oprav postupuje ve t řech krocích:  
Daná částka se ješt ě stále nachází v procesu své fina lizace právními a kontradiktorními 
postupy („ nedokončeno“ – viz vysv ětlivka 6.4 níže); 
(1) Částka je ur čena a finalizována („ rozhodnuto “ formou rozhodnutí Komise nebo 
„potvrzeno “: odsouhlaseno s členskými státy ve sdíleném řízení); a 
(2) Částka je skute čně získána zp ět buď jako hotovost obdržená od členského státu 
(rozhodnutá oprava) nebo jako ode čet (vylou čení/vymožení) provedený členským 
státem z budoucího žádosti o propl acení („provedeno“); co se tý če dosud 
neprovedených finan čních oprav, viz vysv ětlivka 6.2.4. 
 
6.2.1. Zem ědělství a rozvoj venkova 
 
CS 103   CS  
V rámci EZZF a EZFRV, které nahradily záru ční sekci EZOZF, p říslušné právní p ředpisy 
předpokládají, že finan ční opravy provádí Komise v procesu schvalování ú četní závěrky. 
Schvalování ú četních záv ěrek  
Postup schvalování ú četní závěrky řídí Komise a pat ří do něj roční finanční kontrola 
účetnictví každé platební agentury a víceletá kont rola souladu, která se zam ěřuje na shodu 
výdajů vykázaných členským státem s pravidly EU. V p řípadě EZZF jsou všechny tyto částky 
uvedeny jako výnos ve výsledovce Komise. V p řípadě EZFRV lze částky získané zp ět 
samotnými členskými státy i částky získané na základ ě každoro čního schválení ú četní 
závěrky obvykle op ět použít pro ú čely daného programu.  
 
Schválení ú četní závěrky: Komise každoro čně přijímá rozhodnutí o schválení ú četní závěrky, 
jimiž formáln ě schvaluje ú četní závěrky platebních agentur. Tato rozhodnutí se opírají o 
ověření provád ěné řídícími orgány t ěchto agentur a o osv ědčení a zprávy certifika čních 
orgánů. 
 
Schvalování souladu  má z financování EU vylou čit výdaje, které nebyly uskute čněny v 
souladu s pravidly EU. Schvalování soula du tedy není mechanismus, kterým se zp ětně 
získávají neoprávn ěné platby p římo od kone čných příjemců, spíše se jedná o silnou pobídku 
pro to, aby členské státy zkvalitnily své řídicí a kontrolní systémy a tím p ředcházely 
neoprávněným platbám vyplaceným kone čným příjemců nebo je odhalovaly a zp ětně získaly . 
Oprava z titulu kontroly souladu navíc nezproš ťuje členský stát odpov ědnosti za vyšet ření 
zjištěných nesrovnalostí. Schvalová ní souladu nedodržuje ro ční cyklus, nebo ť pokrývá výdaje 
vzniklé v delším období, než je jeden rozpo čtový rok. 
 
Schválení plateb, u nichž ne byly dodrženy regulatorní lh ůty: Dodržování pevných lh ůt 
plateb příjemcům ze strany členských stát ů je v souladu s článkem 9 na řízení č. 883/06 
systematicky t řikrát ročně kontrolováno. V p řípadě nedodržení lh ůt provádí Komise redukci 
částek převáděných členských stát ům, s výjimkou zvláštních p řípadů a výjimečných okolností 
a za dodržení zásady proporcionality. Tyto finan ční opravy jsou vedeny jako „záporné platby“ 
a ve výsledovce se zachycují jako snížení náklad ů. 
 
6.2.2 Finan ční opravy v oblasti zem ědělství a rozvoje venkova v roce 2009  
 
Celkové finan ční opravy, o nichž bylo rozhodnuto v roce 2009 v oblasti zem ědělství a 
rozvoje venkova 
(v milionech EUR)
  2009 2008 
Postup schvalování ú četní závěrky:    
Schválení ú četních záv ěrek a nedodržení platebních lh ůt  103 58
Schválení souladu   359 859
Celkem   462 917
 
CS 104   CS Výše uvedené částky se týkají EZZF a co se tý če EZFRV, tam dosáhly finan ční opravy v roce 
2009 asi jen 0,4 milion ů EUR. Tyto částky jsou zachyceny ve výsledovce. Rozpis výše 
uvedených částek podle členských stát ů viz Příloha 1. 
Snížení finan čních oprav z titulu kontroly souladu v roce 2009 oproti roku 2008 bylo 
způsobeno neprovedenými rozhodnutími o schv álení souladu z konce roku 2008 ve výši 368 
milionů EUR. 
 
Finanční opravy provedené v roce 2009 v oblasti zem ědělství a rozvoje venkova 
(v milionech EUR)
  provedení 2009  
Schvalování ú četních záv ěrek 
Schválení ú četních záv ěrek a nedodržení platebních lh ůt  103
Schválení souladu  600
Celkem   703
Rozpis výše uvedených částek podle členských stát ů viz Přílohu 2. 
 
6.2.3 Politika soudržnosti 
 
Právní p ředpisy upravující po litiku soudržnosti p ředpokládají, že kroky k provedení 
finančních oprav p řijmou jak členské státy, tak Komise: 
• členské státy mohou uskute čnit finanční opravy dv ěma způsoby. Buď:  
– zruší doty čný výdaj z programu okamžit ě tím, že jej ode čtou z příštího výkazu 
nákladů, který bude p ředložen Komisi, a tím bezodkladn ě uvolní finan ční 
prostředky EU pro závazky k dalším operacím; nebo 
– ponechají zatím výdaj v programu v o čekávání výsledku řízení o zp ětném získání 
neoprávněně vyplacené částky od p říjemců. Prostředky jsou zp ětně získány bu ď 
tak, že dorazí splátka doty čných sum nebo zapo čtením sum, které mají být 
vyplaceny, do následujících plateb ve prosp ěch téhož p říjemce. Podrobnosti o 
zpětném získávání prost ředků viz vysvětlivka 6.5 níže. 
– Od členských stát ů se vyžaduje, aby poskytova ly Komisi údaje o finan čních 
opravách jednak v podob ě částek ode čtených od spolufinancování, jednak v 
podobě zpětně získaných částek. Tyto údaje jsou jiné a vzájemn ě se doplňují, 
jelikož pouze výdaje zrušené bez čekání na výsledek vymáhacího řízení jsou 
vykazované ve zrušených a pouze výdaje, které nebyly zrušeny hned na po čátku, 
avšak zůstaly mezi deklarovanými výdaji až do jejich zp ětného získání, jsou 
vykazované v zpětně získaných , když k vrácení dojde. Členské státy nemají 
povinnost rozlišovat zvláš ť opravy, které jsou výsledkem práce EU a opravy, 
které jsou výsledkem jejich vlastní audito rské práce. Tato žádost o podávání 
hlášení byla zavedena pouze pro programové období 2007–2013. 
 
CS 105   CS • Finanční opravy po auditech a kontrolách EU jsou provád ěny takto: 
– Souhlasí-li členský stát s provedením finan ční opravy v d ůsledku kontroly či 
auditu provedeného EU, m ůže již deklarovaný neoprávn ěný výdaj stáhnout 
(odečíst) z příští žádosti o proplacení náklad ů (které se kumulují zvláš ť v každém 
programu nebo projektu Fondu soudržnosti) a uvoln ěné prostředky EU použít na 
jiný způsobilý výdaj v rámci daného programu. Ten však nesmí souviset s 
opatřením či opatřeními, jež byla p ředmětem opravy. 
– K provedení finan čních oprav vydává Komise p říkazy k úhrad ě v těchto 
případech:  
• po formálních rozhodnutích o finan čních opravách; 
• při uzavírání programu; a  
• po uzavření programu poté, co členské státy získají zp ět částky od p říjemců. 
V těchto případech mají p říkazy k úhrad ě dopad na ú četnictví Komise. 
– V jiných p řípadech finan čních oprav, zejména když členské státy akceptují a 
provedou finan ční opravu, nevydává Komise p říkaz k úhrad ě. V takových 
případech se informace nezadávají do ú četního systému Komise.  
 
6.2.4 Finan ční opravy týkající se pol itiky soudržnosti v roce 2009 
 
Níže uvedená tabulka nezahrnuje výsledky kontrol výdaj ů ze strukturálních fond ů, které 
provádějí samy členské státy. 
 
Finanční opravy potvrzené v roce 2009 
(v milionech EUR)
    EFRR FS ES
F FNOR  EZOZF 
Pokyny  CELKE
M 
Finanční opravy za období 1994–1999:         
 Provedeno   87 10 21 41 4 163
 Dosud neprovedeno  358 0 0 0 0 358
Mezisoučet za období 1994-99   445 10 21 41 4 521
Finanční opravy za období 2000–2006:          
 Provedeno   84 63 141 2 25 315
 Dosud neprovedeno  1 532 13 18 3 9 1 575
Mezisoučet za období 2000-2006  1 616 76 159 5 34 1 890
Finanční opravy v r. 2009 celkem  2 061 86 180 46 38 2 411
Finanční opravy v r. 2008 celkem   949  92  522  19  5 1 587
 
CS 106   CS Pozn.: Číselné údaje potvrzené v roce 2009 obsahují finan ční opravy, o nichž bylo 
rozhodnuto nebo jež byly potvrzeny v roce 2008, ale dosud nebyly vykázány, ve výši 90 milionů EUR. 
 
Zvýšení potvrzených částek za rok 2009 oproti roku 2008 u EFRR je zp ůsobeno přísnými 
opatřeními provedenými v rámci Ak čního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci 
sdíleného řízení strukturálních opat ření (KOM(2010) 52) a akceptací velkých finan čních 
oprav u Špan ělska v listopadu 2009. 
Pokles potvrzených částek u ESF v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 je výsledkem 
provádění výše zmín ěného akčního plánu Komise v roce 2008, jehož cílem bylo urychlit 
proces rozhodování o nerozhodnutých finan čních opravách, což následn ě vedlo k poklesu 
počtu oprav v roce 2009. Je t řeba poukázat na to, že z finan čních oprav ve výši 522 milion ů 
EUR potvrzených v roce 2008 se 518 milion ů EUR týká ESF. 
 
Číselné údaje v p ředchozích tabulkách byly vypo čítány na akruálním základ ě, což znamená, 
že některé tyto částky už byly provedeny v roce 2009 (709 milion ů EUR za všechny fondy), a 
zbývající budou provedeny v letech následujících.  
 
Potvrzené finan ční opravy – kumulativní čísla  
(v milionech EUR)  
    období 2000–
2006  období 1994–
1999  Celkem  
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Fond soudržnosti    233  273  506 
EFRR   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
FNOR    7  97  104 
Orientační sekce 
EZOZF    36  121  157 
Celkem    5 203 2 516 7 719 
Rozpis výše uvedených částek podle členských stát ů viz Příloha 3. 
 
Finanční opravy potvrzené k 31. prosinci 2009, avšak zatím k 31. prosinci 2009 
neprovedené (kumulativní čísla). 
 
Prostředky nejsou získány zp ět a finanční oprava „zatím nebyla provedena", když o ní sice 
bylo rozhodnuto nebo byla potvrzena, ale částka ješt ě nebyla získána zp ět, nebyla ode čtena 
nebo zapo čtena. 
 
(v milionech EUR)
 
CS 107   CS Mají být provedeny k 31.12.2009  EFRR FS ESF FNOR EZOZF 
Orientační 
sekce CELKEM
Finanční opravy za období 1994–1999:   359  11  1  0  0  371
Finanční opravy za období 2000–2006:   1 904  23  22  3  9 1 961
Mají být provedeny k 31.12.2009 celkem  2 263  34  23  3  9 2 332
 
Nízká provedená částka týkající se roku 2009 souvisí s EFRR. 
Co se týče programového období 1994–1999, v ětšina zatím neprovedených finan čních oprav 
v roce 2009 jsou finan ční opravy p řijaté ve čtvrtém čtvrtletí roku 2009. K jejich provedení 
dojde v prvním čtvrtletí 2010. 
Co se týče programového období 2000–2006, pokud členský stát v d ůsledku kontroly EU 
souhlasí s opravou, m ůže za účelem provedení této opravy zrušit částku neoprávn ěného 
výdaje v p říštím výkazu náklad ů a nahradit ji jiným zp ůsobilým výdajem v rámci téhož 
programu. Jelikož u v ětšiny program ů EFRR a projekt ů Fondu soudržnosti už bylo dosaženo 
stropu plateb (2000–2006), ode čet nezpůsobilých výdaj ů se promítne až v záv ěrečných 
dokladech (záv ěrečné potvrzení o výdajích, prohlášení p ři ukončením projektu a záv ěrečná 
zpráva o provád ění), které členský stát p ředloží v nadcházejících m ěsících.  
 
Finanční opravy provedené v roce 2009 (potvrzené v roce 2009 a p ředtím) 
(v milionech EUR)
       EFRR FS ESF FNOR  EZOZF 
Orientačn
í sekce CELKE
M 
Finanční opravy za období 1994–1999:          
 potvrzené v r. 2009   87  10  21  40  5  163
 potvrzené v p ředchozích letech    131  0  0  6  0  137
Mezisoučet za období 1994-99     218  10  21  46  5  300
Finanční opravy za období 2000–2006:           
 potvrzené v r. 2009   82  63  141  2  25  313
 potvrzené v p ředchozích letech    34  16  44  2  0  96
Mezisoučet za období 2000-2006     116  79  185  4  25  409
Finanční opravy provedené v r. 2009 celkem   334  89  206  50  30  709
Rozpis výše uvedených částek podle členských stát ů viz Příloha 4. 
 
6.3 ZP ĚTNĚ ZÍSKANÉ ČÁSTKY KOMISÍ NEBO ČLENSKÝMI STÁTY 
 
Tato položka se týká zp ětného získávání částek neoprávn ěně vyplacených kv ůli chybám nebo 
nesrovnalostem, které odhalila Komise, členské státy, Evropský ú četní dvůr nebo úřad OLAF. 
Zpětně získané částky potvrzené v r. 2009 
 
CS 108   CS (v milionech EUR)  
    2009 2008 
Sdílené řízení      
Zemědělství: EZOZF/EZZF   163  360 
Politika soudržnosti     102  31 
Mezisoučet    265  391 
Další typy řízení:      
– vnější akce   81  32 
– vnitřní politiky   100  40 
Mezisoučet    181  72 
Celkem     446  463 
 
CS 109   CS Zpětně získané prost ředky provedené v roce 2009 
(v milionech EUR)
      potvrzené v r. 
2009potvrzené p řed 
2009  Celkem
Sdílené řízení        
Zemědělství: EZOZF/EZZF    117  31  148
Politika soudržnosti     102  0  102
Mezisoučet      219  31  250
Další typy řízení:        
– vnější akce     60  21  81
– vnitřní politiky     87  13  100
Mezisoučet      147  34  181
Celkem       366  65  431
 
6.3.1 Zem ědělství: Zp ětné získávání prost ředků v důsledku nesrovnalostí odhalených 
členskými státy   
 
Členské státy jsou povinny zj istit a, za použití vnitrostátních pravidel a postup ů, získat zp ět 
částky, o které p řišly v důsledku nesrovnalostí. V p řípadě opatření financovaných z EZZF 
platí, že pokud se členským stát ům podaří tyto částky od p říjemců získat, převedou je Komisi 
a ta je vykáže jako výnos ve výsledovce. V p řípadě EZFRV jsou zp ětně získané částky 
vyloučeny z následující žádos ti o platbu, takže p říslušnou částku financovanou z tohoto fondu 
lze znovu použít pro daný program. Pokud členský stát o zp ětné získání prost ředků neusiluje 
nebo nejsou jeho opat ření dostate čně důsledná, m ůže se Komise rozhodnout, že zasáhne 
prostřednictvím postupu schvalování souladu a že danému členskému státu uloží finan ční 
opravu. 
 Nižší příjmy z nesrovnalostí jsou zp ůsobeny hlavn ě pozitivními ú činky účinnějších systém ů 
kontroly v členských státech v četně dopadu 50% d ělby finanční zátěže (čl. 32 odst. 5 na řízení 
Rady č. 1290/2005). 
 
6.3.2 Politika soudržnosti 
 
Členské státy primárn ě odpovídají za prevenci, zjišt ění a nápravu nedostatk ů a vrácení 
neoprávněně vyplacených částek s p řípadnými úroky z prodlení. Výše částek zpětně 
získaných členskými státy není zahrnuta do výše uvedené tabulky (viz vysv ětlení v bod ě 6.5). 
Výše zpětně získaných prost ředků pod touto položkou se vztahuje k částkám zp ětně získaným 
přímo Komisí.  
 
6.3.3 Ostatní druhy řízení 
 
CS 110   CS  
Zpětně získané prost ředky z nesrovnalostí odhalenýc h v ostatních typech řízení se provádí 
vystavením p říkazu k úhrad ě nebo ode čtením neoprávn ěně vyplacené částky z následující 
platby. Pokud je p říjemce požádán o zaslání opraveného záv ěrečného vyú čtování náklad ů, 
částka nesrovnalosti se nemusí objevit v ú četním systému Komise.  
6.4 FINAN ČNÍ OPRAVY NEDOKON ČENÉ PO KONTROLÁCH EU  
6.4.1 Zem ědělství 
(v milionech 
EUR)  
Finanční 
opravy 
nedokončené 
k 31.12.2008  Nové 
finanční 
opravy 
nedokončené 
v r. 2009  Finanční 
opravy 
rozhodnuté 
v r. 2009  Úpravy 
finančních 
oprav 
rozhodnutých 
nebo 
nedokončených 
k 31.12.2008  Finanční 
opravy 
nedokončené 
k 31.12.2009  
EZOZF 1 733 657 -317 690 2 763
Komise každý rok ur čí opatření a členské státy, na nichž bude  proveden audit souladu, na 
základě roční analýzy rizik, která obsáhne celou škálu výdaj ů na zem ědělství. Postup 
schvalování souladu trvá n ěkolik let; ke konci roku 2009 byly z v ětší části dokon čeny práce 
na výdajích vzniklých p řed rokem 2003. Nyní probíhají audity za roky 2003 až 2009.  
 
Komise m ůže, v souladu se svými ú četními zásadami a obecn ě přijatými účetními principy, 
použít za ú čelem sestavení ro ční uzávěrky odhady. Týká se to výše výdaj ů, jež budou 
pravděpodobně vyloučeny z financování EU v d ůsledku budoucích rozhodnutí o souladu. 
Takový odhad bere v úvahu nejspolehliv ější dostupné informace. Je likož o opravách EZZF se 
rozhoduje podle výdaj ů v jednotlivých rozpo čtových rocích, je možné vypo čítat průměrné 
opravy za uzav řený rozpo čtový rok a extrapolovat tento podíl na rozpo čtové roky z nedávné 
doby, u nichž kontroly dosud probíhají. Spoleh livost tohoto odhadu se hodnotí srovnáním s 
výší „oprav nedokon čených“ v letech s dostupnými údaji a porovnáním s výsledky audit ů 
souladu uskute čněných v daném roce. Krom ě toho třeba poznamenat, že pr ůměr oprav za 
uzavřený rozpo čtový rok je relativn ě stabilní a pohybuje se mezi 1,1 % a 1,9 %. 
 
Částka 2 763 milion ů EUR je odhad toho, co se má získat zp ět na základ ě budoucích 
rozhodnutí o souladu po auditech výdaj ů v letech 2003–2009. Z toho 2,1 miliardy EUR 
představují finan ční opravy nedokon čené, jejichž výše se vypo čítává na základ ě aktuálních 
případů průběžného auditu (který se týká hlavn ě výdajů v letech 2003 až 2007). 
 
Zvýšení výše uvedeného odhadu je zp ůsobeno vyšší pr ůměrnou mírou oprav výdaj ů ve 
srovnání s minulými lety (z 1,1 % na 1,5 %).  Poslední dostupné údaje o „opravách 
nedokončených“ v letech 2003, 2004, 2005, 2006 a 2007 potvrzují tuto míru a dokonce 
ukazují vyšší pr ůměrnou míru oprav než 1,5 %. Finan ční důsledky zavedení režimu jednotné 
platby (RJP) v roce 2005 lze v této fázi jen t ěžko předvídat. Na jedné stran ě lze předpokládat, 
že v řadě případů bude mén ě oprav, ale na druhé stran ě mohou mít plošné opravy RJP 
 
CS 111   CS opatření větší dopad z hlediska finan čního. Jelikož tyto částky nejsou zatím definitivní, nejsou 
vykazovány v rozvaze. 
 
CS 112   CS 6.4.2 Strukturální opat ření  
 
(v milionech EUR)  
Finanční 
opravy 
nedokonče
né k 
31.12.2008  Nové 
finanční 
opravy 
nedokonče
né v r. 
2009  Finanční 
opravy 
potvrzené 
v roce 
2009  Úpravy 
finančních 
oprav 
potvrzených 
nebo 
nedokončen
ých k 
31.12.2008  Finanční 
opravy 
nedokonče
né k 
31.12.2009  
Strukturální fondy a Fond 
soudržnosti (programy 1994–1999 a 2000–2006)        
EFRR    1 771  89 -1 087 - 343  430
Fond soudržnosti     178  98 - 80 - 47  149
ESF     630  2 - 56 - 250  326
FNOR     35  0 - 33  0  2
Orientační sekce EZOZF + 
EZFRV    4  221 - 38  4  191
Celkem     2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Výše uvedená suma vychází z auditních nález ů Komise a Ú četního dvora nebo ú řadu OLAF, 
jimiž se všemi zabývala G Ř cestou oficiálního právního řízení a probíhajících 
kontradiktorních řízení proti dot čeným členským stát ům. Jedná se o nejlepší odhad, který 
zohledňuje stav k 31. prosinci 2009 v souvislosti s opat řeními přijatými v návaznosti na 
audity a vystavení dopis ů o konečné pozici (nebo dopis ů předcházejících pozastavení plateb). 
Tato částka se bude moci zm ěnit v důsledku kontradiktorního řízení o pozastavení plateb a 
finančních oprav, což jsou postupy, pomocí nichž mají členské státy možnost p ředložit další 
důkazy na podporu svých žádostí. 
 
6.5 ZP ĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROST ŘEDKŮ A FINAN ČNÍ OPRAVY PROVÁD ĚNÉ 
ČLENSKÝMI STÁTY V P ŘÍPADECH STRUKTURÁLNÍCH OPAT ŘENÍ NEBO 
POLITIKY SOUDRŽNOSTI  
 
V oblasti politiky soudržnosti nejsou do ú četního systému Komise zapisovány opravy 
prováděné členskými státy na základ ě jejich vlastních audit ů nebo audit ů provedených EU, 
jelikož členské státy mohou tyto částky znovu použít pro jiné zp ůsobilé výdaje. Členské státy 
nicméně musí předkládat Komisi aktualizované informace o vy řazení výdaj ů a o ukončeném a 
probíhajícím zp ětném získávání prost ředků čerpaných ze strukturálních fond ů, a to za rok 
2009 i kumulativn ě za celé období 2000–2006 a za všechny čtyři fondy (EFRR, ESF, EZOZF 
a FNOR). Nemusí však uvád ět zvlášť opravy vyplynuvší z práce EU. Z toho d ůvodu se 
finanční opravy provedené členskými státy nep řipočítávají k finan čním opravám Komise. 
 
Na základ ě údajů nahlášených členskými státy v souladu s jejich povinno stí podle na řízení č. 
 
CS 113   CS 438/2001 a 448/2001 činí v roce 2009 vylou čené prost ředky 986 milion ů EUR a zp ětně 
získané prost ředky 247 milion ů EUR, tedy celkem 1 233 milion ů EUR. Tyto údaje zohled ňují 
výsledky první analýzy Komise , která vedla k opravám ur čitých údaj ů. V roce 2009 provedla 
Komise v devíti členských státech (v roce 2008 v deseti) p řezkumy údaj ů na místě a z nich 
vyplynulo, že systémy zaznamenávání údaj ů a podávání zpráv dosud nejsou ve všech 
členských státech zcela spolehlivé, p řestože existují d ůkazy o lepšící se kvalit ě a o některých 
zlepšeních ve srovnání s p ředchozími léty. Tato čísla krom ě toho nejsou kompletní, zejména 
co se týče údajů za celé programové období, nebo ť některé velké členské státy dosud 
nesdělily opravy provedené v prvních letech pr ogramového období. K jistému zlepšení proti 
minulosti však došlo i pokud jde o úplnost a členské státy souhlasily, že p ři ukončení 
programu/projektu budou poskytovat úplné informace. 
 
Existuje riziko, že se nahlášené údaje o finan čních opravách, jež vyplývají z práce institucí 
EU (audity Komise a Ú četního dvora a šet ření Evropského ú řadu pro boj proti podvod ům 
(OLAF)), budou p řekrývat se stejnými údaji za období 2000–2006. Je to dáno tím, že velkou 
část finančních oprav vyplynuvších z práce subjekt ů EU členské státy akceptují a provád ějí, 
aniž by Komise vydávala formální rozhodnutí o vy řazení daných výdaj ů z výkazů výdajů 
těchto členských stát ů. Vzhledem k tomu, že členské státy nejsou povinny rozlišovat mezi 
opravami plynoucími z práce subjekt ů EU a opravami plynoucími z kontrol a audit ů, jež 
provádějí samy tyto členské státy, nel ze rozsah tohoto p řekryvu p řesně vyčíslit. Ke 
skutečnému provedení členským státem navíc nemusí dojít v týž rok, kdy členský stát 
akceptuje finan ční opravu. Možný p řekryv tudíž z ůstává pouze odhadnut. Srovnání údaj ů za 
rok 2009 mezi členskými státy a výše oprav vypl ynuvších z práce institucí EU, které členské 
státy akceptovaly v tomtéž roce, nazna čuje, že překryv nem ůže překročit 465 milion ů EUR. V 
roce 2008 p řekryv nemohl být v ětší než 600 milion ů EUR. 
 
V programovém období 2007–2013 za členila Komise do svých informa čních systém ů 
vypracovávání ro čních výkaz ů. To znamená, že bude dostávat údaje elektronicky p římo od 
členských stát ů. Odvětvové právní p ředpisy od členských stát ů také vyžadují, aby zvlášt ě 
uváděly opravy vyplývající z práce ins titucí EU a tím zamezily p řekrývání. 
 
CS 114   CS Vysvětlivka č. 6 – Příloha 1: Celkové finan ční opravy a zp ětně získané prost ředky v 
oblasti zem ědělství a rozvoje venkova, o nichž bylo rozhodnuto v roce 2009  
 
Rozpis podle členských stát ů  
(v milionech EUR)  
Členský stát  Schválení 
finančních 
výkazů Schválení 
souladu  Prohlášené 
nesrovnalostiCelkem  
Belgie 0 12 2 15 
Bulharsko 0 0 5 5 
Česká republika 0 0 0 1 
Dánsko 0 101 4 104 
Německo 0 2 15 17 
Estonsko 0 0 0 0 
Irsko -2 3 2 4 
Řecko 2 18 1 21 
Španělsko 7 62 38 106 
Francie 3 73 35 111 
Itálie -3 5 13 15 
Kypr 0 0 0 0 
Lotyšsko 0 0 0 0 
Litva 0 2 1 4 
Lucembursko 0 0 0 0 
Maďarsko 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Nizozemsko 1 30 5 36 
Rakousko 0 2 1 3 
Polsko 0 11 2 13 
Portugalsko 0 9 8 18 
Rumunsko 5 0 9 14 
Slovinsko 0 1 0 2 
Slovensko 0 0 1 1 
Finsko 2 0 0 2 
Švédsko 0 0 2 2 
Spojené 
království 83 12 14 109 
Celkem 
rozhodnuto  103 359 163 625 
 
Pozn.: výše uvedená čísla jsou zaokrouhlena na miliony eur a částka 0 představuje skute čné 
číslo nižší než 500 000 EUR 
 
CS 115   CS Vysvětlivka č. 6 – Příloha 2: Celkové finan ční opravy provedené v roce 2009 a zp ětně 
získané prost ředky v oblasti zem ědělství a rozvoje venkova  
 
Rozpis podle členských stát ů  
(v milionech EUR)  
Členský stát  Finanční 
vypořádání 
a 
nedodržení 
platebních 
lhůt Schválení 
souladu  Nesrovnalosti 
prohlášené 
členskými 
státy 
(vrácené EU)  Celkem  
Belgie 0 12 2 14 
Bulharsko 0 - 1 1 
Česká republika 0 - 0 0 
Dánsko 0 101 4 105 
Německo 0 1 16 18 
Estonsko 0 0 0 0 
Irsko -2 5 2 5 
Řecko 2 189 5 196 
Španělsko 7 23 30 59 
Francie 3 46 34 82 
Itálie -3 167 13 177 
Kypr - 0 0 1 
Lotyšsko 0 0 0 0 
Litva 0 0 2 2 
Lucembursko 0 - 0 0 
Maďarsko 6 - 3 9 
Malta - - 0 0 
Nizozemsko 1 2 6 9 
Rakousko 0 - 1 1 
Polsko 0 - 2 2 
Portugalsko 0 0 7 7 
Rumunsko 5 - 7 12 
Slovinsko 0 1 0 2 
Slovensko 0 0 0 0 
Finsko 2 0 1 2 
Švédsko 0 12 2 14 
Spojené 
království 83 41 9 133 
Celkem 
provedeno  103 600 148 851 
 
CS 116   CS Pozn.: výše uvedená čísla jsou zaokrouhlena na miliony eur a částka 0 představuje skute čné 
číslo nižší než 500 000 EUR  
 
CS 117   CS Vysvětlivka č. 6 – Příloha 3: Sou čet finančních oprav v oblasti strukturálních opat ření 
potvrzených v roce 2009  
 
Rozpis podle členských stát ů  
(v milionech EUR)  Součet 2008  Finanční opravy potvrzené v roce 2009  Součet 2009  
Členský stát    EFRR  FS ESF FNOROrientační 
sekce 
EZOZF  CELKEM    
1994–1999 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516 
Belgie   5 - -  0 - -  0  5 
Dánsko   3  0 - - - -  0  3 
Německo   286  49 - - -  4  53  339 
Irsko  42  0 - - - -  0  42 
Řecko  526 - - - -  0  0  526 
Španělsko  244  250  5  17  32  0  304  548 
Francie   83  0 -  0 - -  1  84 
Itálie  442  63 - - - -  63  505 
Lucembursko   1  0 -  4 - -  4  5 
Nizozemsko   168  1 - -  9 -  9  177 
Rakousko   2  0 - - -  0  0  2 
Portugalsko   113  19  5 - - -  24  137 
Finsko   1 - -  0 -  0  0  1 
Švédsko   1  0 - - - -  0  1 
Spojené království   77  54 - - - -  54  131 
INTERREG   1  9 - - - -  9  10 
2000–2006 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203 
Belgie   5  2 -  3 - -  5  10 
Bulharsko  - -  2 - - -  2  2 
Česká republika  - -  0 - - -  0  0 
Dánsko  - - -  0  0 -  0  0 
Německo   10  0 -  2 - -  2  12 
Estonsko  -  0 - - - -  0  0 
Irsko  26  16 - - - -  16  42 
Řecko  867  37  2  14 - -  53  920 
Španělsko 1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503 
Francie   249  3 -  9  0 -  12  261 
Itálie  608  135 -  80  2 -  217  825 
Kypr - - - - - - - - 
Lotyšsko   3  1 -  0 - -  1  4 
Litva  1 -  1 - - -  1  2 
Lucembursko  - - -  2 - -  2  2 
Maďarsko -  4  41  7 -  0  52  52 
Malta  - - - - - - - - 
Nizozemsko   1  0 - - -  1  1  2 
Rakousko  - - - - - - - - 
Polsko   37  85 -  12  0  11  108  145 
Portugalsko   95  31  0  0 - -  31  126 
Rumunsko   2 -  8 - -  14  22  24 
Slovinsko   2 - -  0 - -  0  2 
Slovensko   1  38 - - - -  38  39 
Finsko  -  0 - -  0  0  0  0 
Švédsko   11 - -  0 - -  0  11 
Spojené království   149  63 -  5 - -  68  217 
INTERREG  -  1 - - - -  1  1 
Celkem potvrzeno  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719 
 
CS 118   CS Pozn.: výše uvedená čísla jsou zaokrouhlena na miliony eur a částka 0 představuje skute čné 
číslo nižší než 500 000 EUR 
Vysvětlivka č. 6 – Příloha 4: Sou čet finančních oprav provedených v roce 2009: 
strukturální opat ření 
 
Rozpis podle členských stát ů 
(v milionech EUR)  Rozhodnutí provedená v roce 2009  
Členský stát  EFRR  FS ESF FNOR  Orientační 
sekce 
EZOZF  CELKEM  
Období 1994–1999   218  10  21  46  5  300
Belgie  - -  0 - -  0
Dánsko   2 - - - -  2
Německo   109 - -  0  4  113
Irsko  0 - -  0 -  1
Řecko - - - -  0  0
Španělsko  3  5  17  32  0  57
Francie   1 -  0  5 -  6
Itálie  41 - - - -  41
Lucembursko   0 -  4 - -  4
Nizozemsko   7 - -  9 -  16
Rakousko   0 - - -  0  0
Portugalsko   1  5 - - -  6
Finsko  - -  0 -  0  0
Švédsko   0 - - - -  0
Spojené království   52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
Období 2000–2006   116  79  185  4  25  409
Belgie  - -  3 - -  3
Bulharsko  -  3 - - -  3
Česká republika  -  0 - - -  0
Dánsko  - - - - - -
Německo  - - - - - -
Estonsko  -  0 - - -  0
Irsko - - - - - -
Řecko  47  5  14 - -  66
Španělsko  7  14  38  0 -  59
Francie   1 -  0 - -  2
Itálie  10 -  80  4 -  93
Kypr - - - - - -
Lotyšsko  - -  0 - -  0
Litva -  1 - - -  1
Lucembursko  - -  2 - -  2
Maďarsko -  40  1 -  0  41
Malta  - - - - - -
Nizozemsko  - - - - - -
Rakousko  - - - - - -
Polsko   42 -  42 -  11  95
Portugalsko   9  9 - - -  18
Rumunsko  -  6 - -  14  20
Slovinsko  - - - - - -
Slovensko  - - - - - -
Finsko  - - - -  0  0
Švédsko  - - - - - -
Spojené království  - -  5 - -  5
 
CS 119   CS INTERREG   0 - - - -  0
Celkem provedeno   334  89  206  50  30  709
Pozn.: výše uvedená čísla jsou zaokrouhlena na miliony euro a částka 0 představuje skute čné 
číslo nižší než 500 000 EUR 
 
CS 120   CS 7. ŘÍZENÍ  FINANČNÍCH  RIZIK 
 
Následující informace o řízení finan čních rizik Evropské unie (EU) se týkají:  
– pokladních operací provád ěných Evropskou komisí p ři plnění rozpočtu EU; 
– úvěrových a výp ůjčních činností provád ěných Evropskou komisí formou 
makroekonomické pomoci (MFA), opat ření na pomoc platebním bilancím (BOP) a 
opatření Euratomu;  
– opatření Záručního fondu pro vn ější vztahy a 
– úvěrů a výpůjček, stejn ě tak jako operací v oblas ti pokladní správy provád ěných 
Evropskou unií prost řednictvím Evropského spole čenství uhlí a oceli (v likvidaci).  
 
7.1. POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK 
7.1.1.  Pokladní operace 
Pravidla a zásady pro řízení pokladních opera cí Komise jsou ur čeny v nařízení Rady č. 
1150/2000 (ve zn ění nařízení Rady č. 2028/2004) a ve finan čním nařízení (nařízení Rady č. 
1605/2002 ve zn ění nařízení Rady č. 1995/2006) a jeho provád ěcích pravidlech (na řízení 
Komise č. 2342/2002 ve zn ění nařízení Komise č. 478/2007). 
 
Vzhledem k výše uvedeným na řízením platí následující hlavní zásady: 
– Vlastní zdroje jsou členskými státy hrazeny na ú čty otevřené za tímto ú čelem jménem 
Komise u státní pokladny nebo orgánu jmenovaného každým členským státem. Komise 
může z těchto výše uvedených ú čtů čerpat pouze za ú čelem pokrytí svých pen ěžních 
potřeb. 
– Vlastní zdroje hradí členské státy v jejich vlastních národních m ěnách, kdežto platby 
Komise jsou v ětšinou denominovány v EUR. 
– Na bankovních ú čtech otevřených jménem Komise není povoleno p řečerpání. 
– Zůstatky na ú čtech vedených v jiných m ěnách než je euro , se používají bu ď k platbám v 
těchto měnách nebo se pravideln ě převádějí na EUR. 
 
Vedle účtů vlastních zdroj ů má Komise u centrálních i komer čních bank otev řeny další ú čty 
za účelem provád ění plateb a p řijímání jiných prost ředků, než jsou p říspěvky členských stát ů 
do rozpočtu.  
 
Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a jsou zá vislé na moderních 
informačních systémech. V zájmu bezpe čnosti systém ů a oddělení povinností, jež vyžadují 
 
CS 121   CS finanční nařízení, interní kontro lní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní 
postupy. 
 
Správa pokladních a pl atebních operací se řídí souborem písemn ě stanovených zásad a 
postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finan ční riziko a zajist it odpovídající úrove ň 
kontroly. Upravují r ůzné oblasti práce (nap říklad: Provád ění plateb a správu hotovosti, 
prognózy pen ěžních tok ů, nepřerušovaný chod organizace atd.) a pravideln ě se kontroluje 
soulad s p ředepsanými pokyny a postupy. G Ř BUDGET a G Ř ECFIN navíc konají porady, na 
nichž projednávají a d ělí se o informace o řízení rizik a osv ědčených postupech.  
 
7.1.2 Úv ěrové a výp ůjční činnosti (MFA, BOP a Euratom)  
Úvěrové a výp ůjční operace, jakož i související sp rávu pokladny, vykonává EU v souladu s 
případnými p říslušnými rozhodnutími Rady vnit řními směrnicemi. P říslušné provozní 
jednotky se řídí vlastními písemnými manuály, které upravují postup v oblasti výp ůjček, 
úvěrů a správy pokladny. Finan ční a provozní rizika jsou id entifikována a hodnocena, 
dodržování vnit řních směrnic a postup ů je předmětem pravidelných kontrol. Obecn ě platí, že 
kolísání úrokových sazeb či směnných kurz ů není ničím kompenzováno („hedging“), nebo ť 
úvěrové operace jsou financovány z výp ůjček („back-to-back“), kt eré tak negenerují otev řené 
úrokové ani m ěnové pozice.  
 
7.1.3 Záru ční fond  
Pravidla a zásady správy aktiv Záru čního fondu (viz vysv ětlivka 2.3.3 ) jsou stanoveny 
v úmluvě mezi Evropskou komisí a Evropskou investi ční bankou (EIB) ze dne 25. listopadu 
1994 a v následných novelách této úmluvy ze dne 17. a 23. zá ří 1996, 8. kv ětna 2002 
a 25. února 2008. Záru ční fond pracuje jen s eurom ěnou. Investuje výlu čně jen v této m ěně, 
aby zamezil jakémukoli devizovému riziku. Správa aktiv se zakládá na tradi čních pravidlech 
obezřetnosti, která jsou u finan čních operací obvyklá. Zv láštní pozornost nutno v ěnovat 
snižování rizik a zajiš ťovat, aby se spravovaná aktiva dala prodat nebo p řevést bez 
významnějšího prodlení p ři zohlednění pokrývaných závazk ů. 
 
7.1.4 ESUO v likvidaci 
Evropská komise řídí likvidaci závazk ů ESUO. Pro ESUO v likvidaci se nep ředpokládají 
žádné nové úv ěry ani odpovídající financování. Nové výp ůjčky ESUO se omezují na 
refinancování s cílem snížit finan ční náklady. Pokud jde o pokladní operace, jsou uplat ňovány 
zásady obez řetného hospoda ření s cílem omezovat finan ční rizika. 
 
7.2 TRŽNÍ RIZIKA 
 
Tržní riziko znamená riziko, že  reálná hodnota budoucích pen ěžních toků finančního nástroje 
se bude m ěnit kvůli změnám tržních cen. Tržní riziko s seb ou nese nejen potenciální ztrátu, 
ale i potenciální zisk. Obnáší m ěnové riziko, riziko úrokových sazeb a jiné cenové riziko. EU 
nemá jiné významné cenové riziko. 
 
CS 122   CS  
7.2.1 M ěnové riziko 
Měnové riziko znamená riziko, že operace EU nebo hodnota jejích investic bude ovlivn ěna 
změnami směnných kurz ů. Toto riziko vy plývá ze zm ěny kurzu jedné m ěny vůči jiné měně.  
 
CS 123   CS 7.2.1.1 Pokladní operace 
Vlastní zdroje hrazené členskými státy v jiných m ěnách než v EUR jsou vedeny na ú čtech 
vlastních zdroj ů v souladu s na řízením o vlastních zdrojích. Na EUR se p řevádějí, když jsou 
zapotřebí pro platby. Výše zmín ěné nařízení upravuje pos tupy pro správu t ěchto prost ředků. 
V omezeném po čtu případů se tyto prost ředky používají p římo pro platby ve stejné m ěně. 
 
Komise má u komer čních bank otev řenu řadu účtů v měnách zemí EU jiných než euro 
a v amerických dolarech, a to za ú čelem provád ění plateb v t ěchto měnách. Prost ředky jsou na 
tyto účty doplňovány v závislosti na objemu plánovaných plateb. Jejich z ůstatky do druhé dne 
se udržují na velmi nízké úrovni, aby se minimalizovalo riziko kolísání sm ěnných kurz ů. 
 
Když jsou v m ěnách jiných než eurech p řijaty na ú čty různé příjmy (jiné než vlastní zdroje), 
jsou buď převedeny na ú čty Komise vedené ve stejné m ěně, pokud jsou pot řeba na provád ění 
plateb, nebo jsou p řevedeny na eura a p řevedeny na ú čty vedené v EUR. Na zálohové ú čty 
vedené v jiných m ěnách než v eurech se prost ředky dopl ňují v závislosti na odhadovaných 
krátkodobých platebních pot řebách v dané zemi a v dané m ěně. Zůstatky na t ěchto účtech 
jsou udržovány do výše p říslušných limit ů. 
 
Jelikož všechny podmín ěně uhrazené pokuty jsou ukládány a hrazeny v EUR, kurzové riziko 
nevzniká.  
 
7.2.1.2 Úv ěrové a výp ůjční činnosti (MFA, BOP a Euratom)  
Většina finan čních aktiv a pasiv je v eurom ěně, takže v t ěchto případech není EU vystavena 
kurzovému riziku.  EU však poskytuje úv ěry v USD z finan čního nástroje Euratom, které jsou 
financovány výp ůjčkami v USD ve stejné výši (operace „back-to-back“).  Pokud jde o 
Euratom, k rozvahovému dni nebyla EU vystavena kurzovému riziku. 
 
7.2.1.3 Záru ční fond: 
Finanční aktiva jsou v eurom ěně, takže měnové riziko nevzniká.  
 
7.2.1.4 ESUO v likvidaci 
ESUO v likvidaci má malou čistou míru kurzového rizika ve výši ekvivalentní 2,2 mil. EUR, 
které vyplývá z úv ěrů na bydlení ve výši ekvivalentní 1,5 mil. EUR a ze salda na b ěžném účtu 
ve výši ekvivalentní 0,7 mil. EUR.  
 
7.2.2 Úrokové riziko  
Úrokové riziko je možnost, že se hodnota cenného papíru, zvlášt ě dluhopisu, sníží v d ůsledku 
zvýšení úrokových sazeb. Obecn ě platí, že vyšší úrokové sazby vedou k nižším cenám 
dluhopisů s fixní sazbou a naopak. 
 
CS 124   CS 7.2.2.1 Pokladní operace 
Pokladna Komise si nep ůjčuje peníze; v d ůsledku toho není vystave na úrokovému riziku. 
Vydělává však úroky ze z ůstatků na různých bankovních ú čtech. Komise proto zavedla 
opatření k zajišt ění toho, aby se do nabíhajících úrok ů pravideln ě promítaly tržní úrokové 
sazby a jejich výkyvy. Ú čty otevřené u pokladních správ členských stát ů nebo u jejich 
národních centrálních bank, kde se p řijímají vlastní zdroje, nejsou úro čeny ani zpoplatn ěny. U 
všech ostatních ú čtů u národních centrálních bank závisí úro čení na konkrétních podmínkách 
nabídnutých danou bankou. Používané úrokové s azby jsou variabiln í a jsou upravovány v 
závislosti na výkyvech trhu.  
 
Zůstatky do druhého dne na ú čtech u komer čních bank vynášejí úroky každý den. Tyto úroky 
vycházejí z prom ěnlivých tržních sazeb, na které se uplat ňuje smluvní marže (kladná nebo 
záporná). U v ětšiny účtů se úrok po čítá od mezní sazby ECB plat né pro její hlavní refinan ční 
operace a upravuje se tak, aby odrážel výkyvy této sazby. U n ěkterých jiných ú čtů se výpočet 
úroků odvíjí od referen ční sazby EONIA (Euro overn ight index average). V d ůsledku toho 
nevzniká riziko, že Komise vyd ělá úroky v nižších než tržních sazbách. 
 
7.2.2.2 Úv ěrové a výp ůjční činnosti (MFA, BOP a Euratom) 
Výpůjčky a úvěry s prom ěnlivými úrokovými sazbami 
V důsledku charakteru svých úv ěrů a výpůjček má EU významná úro čená aktiva a pasiva.  
Výpůjčky pro MFA a Euratom s prom ěnlivými sazbami vystavují EU riziku úrokových sazeb.  
Rizika úrokových sazeb, která vyplývají z výp ůjček, jsou však vyrovnána p ůjčkami s 
rovnocennými podmínkami (tzv. „back-to-back“).  K rozvahovému dni má EU úv ěry 
(vyjádřené v nominálních částkách) s variabilními sazbami ve výši 0,96 miliardy EUR (2008: 
1,05 miliardy EUR), p řičemž každých šest m ěsíců dochází k jejich p řecenění.  
 
Výpůjčky a úvěry s fixními úrokovými sazbami 
EU má v roce 2009 také úv ěry s fixními sazbami pro MFA a Euratom v celkové výši 110 
milionů EUR (2008: 85 milion ů EUR) a s kone čnou splatností jeden rok až p ět let (25 milion ů 
EUR) a nad p ět let (85 milion ů EUR). 
Významn ější však je, že EU má v roce 2009 šest úv ěrů s fixními sazbami v rámci finan čního 
nástroje BOP v celkové výši 9,2 miliar dy EUR (2008: 2 miliardy EUR) a s kone čnou 
splatností jeden rok až p ět let (5 mld. EUR) a nad p ět let (4,2 milion ů EUR). 
 
7.2.2.3 Záru ční fond 
Na dluhové cenné papíry v rámci Záru čního fondu vydané s prom ěnlivými úrokovými 
sazbami má vliv volatilita t ěchto sazeb, zatímco dluhové cenné papíry s fixními sazbami 
nesou riziko spojené s jejich r eálnou hodnotou. K rozvahovému dni tvo ří dluhopisy s pevnou 
sazbou přibližně 97% investi čního portfolia (2008: 96 %). 
 
CS 125   CS  
7.2.2.4 ESUO v likvidaci 
ESUO v likvidaci je, vzhledem k povaze jeho činnosti, vystaveno riziku úrokových sazeb. 
Úroková rizika plynoucí z výp ůjček jsou obecn ě kompenzována úv ěry s rovnocennými 
podmínkami a lh ůtami. Co se tý če operací v oblasti správy ak tiv, dluhopisy s fixní sazbou 
představují p řibližně 97 % portfolia cenných papír ů k rozvahovému dni (2008: 97 %). 
7.3 ÚV ĚROVÉ RIZIKO 
Úvěrové riziko znamená riziko ztráty zp ůsobené nesplácením úv ěru nebo jiné úv ěrové linky 
(jistiny nebo úrok ů (kuponu) nebo obojího) ze strany  dlužníka nebo jiným nepln ěním 
smluvních závazk ů. K případům neplnění patří opožděné splácení, restrukturalizace splátek a 
insolventnost dlužníka.  
 
7.3.1 Pokladní operace 
Většina pokladních zdroj ů Komise je v souladu s na řízením Rady č. 1150/2000 vedena na 
účtech vlastních zdroj ů, jež členské státy z řídily za ú čelem úhrady svých p říspěvků. Všechny 
tyto účty jsou vedeny u pokladen nebo národních centrálních bank členských stát ů. Tyto 
instituce p ředstavují pro Komisi nejnižší úv ěrové riziko (nebo riziko  protistrany), jelikož 
riziku jsou vystaveny členské státy. 
 
Pokud jde o tu část pokladních zdroj ů Komise, která je udržována u komer čních bank za 
účelem pokrytí plateb, dopl ňování těchto účtů je nařízeno provád ět tak, aby tam byly 
prostředky práv ě včas, o což se automaticky stará systém pro správu pokladní hotovosti. Na 
každém ú čtu se udržuje minimální úrove ň peněžních prost ředků, která je úm ěrná průměrné 
výši denních plateb provád ěných z daného ú čtu. V důsledku toho jsou částky, které jsou na 
těchto účtech ponechány p řes noc, na nízké úrovni (celkov ě v průměru mezi 50 miliony EUR 
a 150 miliony EUR, které jsou rozloženy na více než 30 ú čtech) a Komise je tak vystavena 
nízkému riziku. Na tyto částky je třeba pohlížet s ohledem na celkové pokladní z ůstatky, které 
kolísají mezi 1 miliardou EUR a 35 miliardami EUR, p řičemž celková výše plateb 
uskutečněných v roce 2009 činila 130 mld. EUR.  
 
Navíc jsou v zájmu další minimalizace rizika  protistrany (jemuž je Komise vystavena) 
uplatňovány zvláštní zásady pro výb ěr komerčních bank: 
– Všechny komer ční banky jsou vybírány ve výb ěrových řízeních. Pro ú čast v nich je 
požadován minimální krátkodobý úv ěrový rating Moody’s P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-
1 nebo Fitch F1). Za zvláštních a řádně odůvodněných okolností m ůže být vyžadován 
rating nižší.  
– U komerčních bank, které byly konkrétn ě vybrány pro vklady prozatímn ě uhrazených 
pokut, je obvykle vyžadován minimáln ě dlouhodobý rating AA od S&P nebo jemu 
rovnocenný a pokud bankám v této skupin ě hrozí horší rating, jsou uplat ňována zvláštní 
opatření. 
– Během roku 2009 zavedly pokladní útvary Komise do praxe alternativní systém pro správu 
prozatímn ě uhrazených pokut s konkrétní m cílem dále snížit riziko v této oblasti. V 
 
CS 126   CS návaznosti na rozhodnutí Komise K(2009)  4264 budou pokuty uložené od 1. ledna 2010 
spravovány podle nového systému a už  se nebudou ukládat u komer čních bank. 
– Zálohové ú čty jsou vedeny u místních bank vybraných prost řednictvím zjednodušeného 
výběrového řízení. Ratingové požadavky závisí na  místní situaci a mohou se 
v jednotlivých zemích výrazn ě lišit. V zájmu omezení rizikové expozice jsou z ůstatky na 
těchto účtech udržovány na nejnižší  možné úrovni (se zohledn ěním operativních pot řeb). 
Jsou pravideln ě doplňovány a používané stropy se každoro čně přezkoumávají. 
– Úvěrové ratingy komer čních bank, u nichž má Komise ú čty, jsou přezkoumávány nejmén ě 
jednou m ěsíčně a v případě potřeby i častěji. V souvislosti s finan ční krizí byla p řijata 
intenzivnější opatření na sledování situace, která platila po celý rok 2009. 
 
7.3.2 Úv ěrové a výp ůjční činnosti (MFA, BOP a Euratom) 
Expozice v ůči úvěrovému riziku je (v p řípadě Euratomu) ošet řena především získáním 
státních záruk, potom prost řednictvím Záru čního fondu (MFA a Euratom) a nakonec 
prostřednictvím rozpo čtu EU (BOP a pokud by ostatní opat ření nestačila, MFA a Euratom). 
Předpisy o vlastních zdrojích platné v roce 2009 stanovily strop pro zdroj z HND na 1,24 % 
HND členských stát ů, ale ve skute čnosti bylo k pokrytí prost ředků na platby použito v roce 
2009 jen 1,01 %. To znamená, že k 31. prosin ci 2009 byla k dispozic i marže 0,23 % k pokrytí 
této záruky. Nutno poznamenat, že po čínaje rokem 2010 se strop snižuje na 1,23 %. Záru ční 
fond pro vn ější vztahy byl z řízen v roce 1994 k zajišt ění rizika nepln ění spojeného s 
výpůjčkami, z nichž jsou financovány úv ěry státům, které nejsou členy Evropské unie. 
Úvěrové riziko je ve všech p řípadech oslabováno možností čerpat z rozpo čtu EU v p řípadě, že 
by dlužník nebyl schop en uhradit dlužné částky v plném rozsahu. Za tímto ú čelem je EU 
oprávněna vyzvat všechny členské státy, aby zajistily spln ění právního závazku EU v ůči jejím 
věřitelům. 
 
Hlavními p říjemci těchto úvěrů jsou Maďarsko, Lotyšsko a Rumunsko.  Na tyto zem ě připadá 
přibližně 54 %, 21 %, resp. 18 % z celkového objemu úv ěrů. Při pokladních ope racích jsou 
uplatňovány pokyny o výb ěru protistran.  Podle nich m ůže provozní jednotka uzavírat 
obchody pouze se zp ůsobilými bankami, které mají dostate čné procento likvidních rezerv 
(tzv. limity protistran).  
 
7.3.3 Záru ční fond 
V souladu s dohodou mezi EU a EIB o řízení Záru čního fondu by m ěly mít veškeré 
mezibankovní investice minimální rating nejmén ě Moody's P-1 nebo ekvivalentní. K 31. 
prosinci 2009 byly všechny investice (153 milion ů EUR) uskute čněny s takovými 
protistranami (2008: 183 milion ů EUR). Ke dni 31. prosince 2009 investoval fond do čtyř 
krátkodobých finan čních nástroj ů a veškeré investice (37 milion ů EUR) byly realizovány s 
protistranami s ratingem nejmén ě Moody's P-1 nebo ekvivalentním. Všechny cenné papíry v 
portfoliu realizovatelných spl ňují požadavky z pokyn ů pro jejich správu. 
 
7.3.4 ESUO v likvidaci 
 
CS 127   CS Úvěrové riziko je řízeno prost řednictvím pravidelných analýz schopnosti dlužník ů splácet 
jistinu a úroky. Řízení úvěrového rizika dále sl ouží kolaterály (zajišt ění) a záruky 
poskytované státy, podniky či jednotlivci. 52 % celkové výše nevypo řádaných úv ěrů je kryto 
zárukami od n ěkterého členského státu nebo ro vnocenným subjektem (nap ř. veřejnoprávními 
organizacemi). Celkem 36 % nesplacených úv ěrů bylo poskytnuto bankám nebo na n ě banky 
poskytly záruky.  Při pokladních operacích se musí postupovat podle pokyn ů o výběru 
protistran. Provozní jednotka smí uzavírat obchody pouze se zp ůsobilými bankami, které mají 
dostatečné procento likvidních rezerv (tzv. limity protistran).  
 
CS 128   CS 7.4 RIZIKO LIKVIDITY 
 
Jedná se o riziko, které vyplývá z obtížného prodeje aktiva, nap říklad riziko, že daný cenných 
papír nebo aktivum nelze na trhu dost rychle prodat a tím p ředejít ztrát ě nebo splnit n ějaký 
závazek.  
7.4.1 Pokladní operace 
Rozpočtové zásady EU zajiš ťují, že celkové pen ěžní zdroje za rok vždy posta čují pro 
uskutečnění všech plateb. Sou čet příspěvků členských stát ů se vlastn ě rovná výši prost ředků 
na platby v daném rozpo čtovém roce. P říspěvky členských stát ů ovšem docházejí ve dvanácti 
měsíčních splátkách po celý rok, zatímco platby mají ur čitý sezónní charakter.  
 
Aby se zajistilo, že pokladní zdroje budou vždy posta čovat k úhrad ě plateb v každém 
jednotlivém m ěsíci, používají se postupy ohledn ě pravidelného p ředpovídání hotovostních 
potřeb a v případě potřeby a za jistých podmínek lze od členských stát ů vyžádat vlastní zdroje 
i předem.  
 
Kromě výše uvedeného automatizované nástro je pro správu hotovosti v podmínkách 
každodenních pokladních operací Komise zajiš ťují, že na každém bankovním ú čtu Komise je 
každý den k dispozici dostate čná likvidita. 
 
7.4.2 Úv ěrové a výp ůjční činnosti (MFA, BOP a Euratom) 
Riziko likvidity, které vyplývá z výp ůjček, je obecn ě kompenzováno úv ěry s rovnocennými 
podmínkami (tzv. operace „back-to -back“). Pokud jde o makrofinan ční pomoc (MFA) a 
Euratom, záru ční fond slouží jako rezerva likvidity (neboli záchranná sí ť) pro případ, že 
dlužníci neplatí nebo platí opožd ěně. Co se tý če platební bilance (BOP), na řízení Rady č. 
431/2009 stanoví postup, který dává dostate čný čas k mobilizaci prost ředků z rozpočtu EU. 
 
7.4.3 Záru ční fond 
Fond je spravován podle zásady, že aktiva mají být dostate čně likvidní a mobilizovatelná ve 
vztahu k p říslušným závazk ům. Fond musí udržovat minimáln ě 100 milion ů EUR v portfoliu 
se splatností do 12 m ěsíců a tato částka má být investována do nástroj ů peněžního trhu. K 31. 
prosinci 2009 dosahovaly tyto investice 190 milion ů EUR. Minimáln ě 20 % z nominální 
hodnoty fondu musí sestávat z nástroj ů peněžního trhu, dluhopis ů s fixní sazbou a zbytkovou 
splatností nejvíc jeden rok a z dluhopis ů s pohyblivou sazbou. K 31. prosinci 2009 činil tento 
podíl 27 %.  
 
7.4.4 ESUO v likvidaci 
Riziko likvidity, které vyplývá z výp ůjček, je obecn ě kompenzováno úv ěry s rovnocennými 
podmínkami (tzv. operace „back-to-back“). Co se tý če správy aktiv a pasiv ESUO v likvidaci, 
 
CS 129   CS Komise řídí požadavky na likviditu na základ ě prognóz čerpání, jež získává z konzultací 
svých příslušných útvar ů. 
 
CS 130   CS 7.5 ÚDAJE O REÁLNÉ HODNOT Ě 
 
7.5.1 Úv ěrové a výp ůjční činnosti (MFA, BOP a Euratom) 
Výchozí stav:  
Je třeba poznamenat, že výše uvedené úv ěry jsou poprvé uznány ve své nominální hodnot ě v 
souladu s ú četním pravidlem EU č. 11. Kdyby se místo toho použil ú četní standard IAS 39 
pro subjekty soukromého sektoru, úv ěry by se poprvé musely uznat ve své reálné hodnot ě. 
Rozdíl mezi ob ěma účetními postupy ukazuje následující tabulka jen pro úv ěry na výpomoc 
platební bilance k datu jejich poskytnutí: 
(v milionech EUR) 
 Účetní pravidlo 
EU č. 11 
(nominální 
částka)  IAS 39  
(reálná 
hodnota)  Rozdíl  
Ocenění úvěrů BOP poskytnutých v 
roce 2009 7 200 6 649 551 
Ocenění úvěrů BOP poskytnutých v 
roce 2008 2 000 1 767 233 
Pro použití ú četního pravidla EU č. 11 mluví tyto d ůvody:  
– Mezi úvěry a výpůjčkami existují kompenza ční účinky kvůli jejich vzájemnému (back-to-
back) charakteru. Efektivní úroky úv ěrů se tedy rovnají efektivní úrokové mí ře 
souvisejících výp ůjček. 
– Prvotní rozdíl odráží ná klady alternativních p říležitostí, které by vznikly p ři alternativní 
investici na kapitálovém trhu. Jelikož EU ne ní dovoleno investovat peníze na kapitálových 
trzích, tato „možnost“ náklad ů alternativních p říležitostí se nedá použít a tudíž v ěrně 
neodráží podstatu  transakcí. 
– Výše uvedený prvotní rozdíl by byl kom penzován úrokovým výnosem v následujících 
letech.  
 
Současný stav k 31. 12. 2009: 
Odhadovaná reálná hodnota se ur čuje takto:  
– U úvěrů: použije se model diskontova ného hotovostního toku a v n ěm výnosové k řivky 
konkrétní zem ě s příslušnou zbytkovou splatností. 
– U výpůjček: použije se model diskont ovaného hotovostního toku a v n ěm výnosové k řivky 
AAA s příslušnou zbytkovou splatností. 
– Předpokládá se, že p ůjčky s plovoucími úrokovými sazbami se p řibližují svým nominálním 
účetním hodnotám, jelikož k p řecenění podle tržních úrokových sazeb dochází každých 6 
měsíců. 
 
CS 131   CS  
Následující tabulka ukazuje  odhadovanou reálnou hodnotu úv ěrů s fixní sazbou na pomoc 
MFA, BOP a Euratomu tak, že umož ňuje srovnání s odpovídající ú četní hodnotou v rozvaze:  
 
CS 132   CS (v milionech EUR) 
 Úvěry 
poskytnuté 
31.12.2009  Úvěry 
poskytnuté 
31.12.2009  Výpůjčky 
31./12.2009  Výpůjčky 
31.12.2009  
Reálná hodnota 8 785 1 863 9 626 2 118
Účetní hodnota 9 416 2 091 9 416 2 091
Rozdíl  (631) (228) 210 27
K rozvahovému dni tvo řila 98,8 % t ěchto úvěrů a výpůjček pomoc platební bilanci (BOP). Do 
výše uvedeného se promítá skute čnost, že jelikož  EU má úv ěrový rating AAA a tržné úrokové 
míry jsou momentáln ě vyšší než ty, za které si EU p ůjčovala, je reálná hodnota jejich 
výpůjček také vyšší než jejich nominální hodnota. Protože Ma ďarsko, Lotyšsko a Rumunsko, 
což jsou hlavní p říjemci těchto úvěrů, mají nižší rating než AAA, reálná hodnota 
poskytnutých úv ěrů je nižší než jejich nominální hodnota, t řebaže jsou tržn í úrokové míry 
momentáln ě vyšší než ta, za kterou p ůjčovala EU.  
7.5.2 ESUO v likvidaci 
Odhadovaná reálná hodnota úv ěrů a výpůjček se určuje pomocí modelu diskontovaných 
peněžních tok ů. Podle tohoto modelu se p ředpokládané budoucí pen ěžní toky diskontují 
použitím AAA výnosových k řivek odpovídajících zbytkovému období do splatnosti. 
Předpokládá se, že odhadovaná reálná hodnota p ůjček s plovoucí sazbou se p řibližuje jejich 
vstupní ú četní hodnot ě, jelikož k p řecenění podle tržních úrokových sazeb dochází každé 3 
měsíce nebo každých 6 m ěsíců. Odhadovanou reálnou hodnotu úv ěrů a výpůjček s pevným 
úročením nelze získat a zve řejnit, nebo ť nebyly k dispozici údaje pot řebné k výpo čtu těchto 
hodnot. 
 
Reálná hodnota, v níž jsou vykazovány realizovate lné cenné papíry, odpovídá tržní cen ě 
zvýšené o nab ěhlé úroky. Žádné finan ční nástroje nejsou oce ňovány v reálné hodnot ě pomocí 
metody oce ňování, která nep řihlíží ke zjistitelným tržním cenám či sazbám. U pohledávek a 
závazků z obchodního styku se p ředpokládá, že se jejich reálná  hodnota blíží jejich nominální 
hodnotě snížené o opravnou položku, resp. nominální hodnot ě. Reálná hodnota pen ěz a 
peněžních ekvivalent ů včetně prostředků na běžných účtech a krátkodobých vkladech (s 
termínem do t ří měsíců) odpovídá jejich ú četní hodnot ě. 
 
CS 133   CS 8. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZENÝCH  STRANÁCH 
 
8.1 SP ŘÍZNĚNÉ STRANY  
 
Spřízněnými stranami EU jsou její konsolidované ú četní jednotky a klí čový řídící personál 
těchto subjekt ů (viz níže). Transakce mezi t ěmito subjekty se uskute čňují v rámci b ěžných 
operací EU a z toho d ůvodu nejsou podle ú četních pravidel EU nezbytné žádné zvláštní 
požadavky na zve řejnění údajů o těchto transakcích. Seznam konsolidovaných ú četních 
jednotek je ve vysv ětlivce č. 10. 
 
8.2 FINAN ČNÍ NÁROKY KLÍ ČOVÝCH VEDOUCÍCH PRACOVNÍK Ů 
 
Za účelem poskytnutí informací o transakcích sp řízněných stran týkajících se klí čového 
vedení Evropské unie jsou zde tyto osoby uvedeny v p ěti kategoriích: 
kategorie 1: p ředseda Evropské rady, p ředseda Komise a p ředseda Soudního dvora 
kategorie 2: místop ředsedkyn ě Komise a vysoká p ředstavitelka Evrops ké unie pro zahrani ční 
věci a bezpe čnostní politiku a ostatní místop ředsedové Komise 
kategorie 3: generální tajemník Rady, členové Komise, soudci a generální advokáti Soudního 
dvora, předseda a členové Tribunálu, p ředseda a členové Evropského soudu pro ve řejnou 
službu, ve řejný ochránce práv a evrops ký inspektor ochrany údaj ů 
kategorie 4: p ředseda a členové Účetního dvora 
kategorie 5: nejvýše postavení ú ředníci orgán ů a agentur. 
 
Souhrn jejich finan čních nárok ů je uveden níže – další informace lze získat v Ú ředním 
věstníku Evropské unie (L 187, 8.8.1967, naposledy pozm ěněné nařízením Rady (ES, 
Euratom) č. 202/2005 ze dne 18.1.2005 (L 33, 5.2.2005) a L 268, 20.10.1977 naposledy 
pozměněné nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1293/2004 ze dne 30.4.2004 (L 243 
15.7.2004)). Další informace jsou k dispozici také ve služebním řádu zveřejněném na 
internetových stránkách  Europa. Služební řád je oficiálním doku mentem, kde jsou popsány 
práva a povinnosti všech ú ředníků EU. Klí čový řídící personál nedostal od EU žádné 
preferenční úvěry. 
 
CS 134   CS  
FINANČNÍ NÁROKY ČLENŮ VRCHOLOVÉHO VEDENÍ  EUR 
Nárok (na zam ěstnance)  Kategorie 
1 Kategorie 
2 Kategorie 
3 Kategorie 
4 Kategorie 
5 
Základní plat  (měsíční) 24 874,61 22 531,36 – 
23 432,62  18 025,08 – 
20 278,22  19 467,10 – 
20 728,85  11 461,32 – 
18 025,09  
Příplatek za vzdálenost od mí
trvalého pobytu / za práci v zahrani č15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Rodinné p řídavky: 
Příplatek na domácnost (% z platu) 
Příspěvek na vyživované dít ě 
Příplatek na p ředškolní vzd ělávání 
Příplatek na vzd ělání nebo 
příplatek na vzd ělání mimo místa 
pracoviště  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Příplatek pro p ředsedajícího soudce  neuv. neuv. 500 - 810,74 neuv.  neuv. 
Příspěvek na reprezentaci  1 418,07 0 - 911,38 500 - 607,71 neuv.  neuv. 
Roční cestovní náklady  neuv. neuv. neuv. neuv. Ano 
Přeložení do členského státu: 
Příspěvek na vzd ělání* 
% z platu* 
% z platu bez ok   
Ano 
5 % 
max. 25% 
Ano 
5 % 
max. 25%   
Ano 
5 % 
max. 25%   
Ano 
5 % 
max. 25%   
Ano 
5 % 
max. 25%  
Výdaje na reprezentaci  propláceny propláceny  propláceny  neuv. neuv. 
Při nástupu do ú řadu: 
Výdaje za za řízení 
 Cestovní výlohy rodiny 
Výlohy na st ěhování
  
49 749,22 
 
propláceny 
propláceny 
45 062,72 –
46 865,24 
propláceny 
propláceny   
36 050,16 – 
40 556,44 
propláceny 
propláceny   
38 934,20 –  
41 457,70 
propláceny 
propláceny   
propláceny 
 
propláceny 
propláceny  
Při odchodu z ú řadu: 
Výlohy na p řesídlení 
 
Cestovní výlohy rodiny Výlohy na st ěhování 
Přechod (% z platu )** 
Nemocenské pojišt ění
  
24 874,61 
 
propláceny propláceny 
40 % – 65 % 
hrazeno 
22 531,36 – 
23 432,62 
propláceny propláceny 
40 % – 65 % 
hrazeno
  
18 025,08 – 
20 278,22 
propláceny propláceny 
40 % – 65 % 
hrazeno
  
19 467,10 –  
20 728,85 
propláceny propláceny 
40 % – 65 % 
hrazeno
  
propláceny 
 
propláceny propláceny 
neuv. 
nepovinné
 
Důchod  (% z hrubého platu)  max. 70 % max. 70 %  max. 70 %  max. 70 %  max. 70 %  
Srážky: 
Daň Společenství 
Nemocenské pojišt ění (% z platu) 
Zvláštní odvody z platu 
Srážka na d ůchod  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuv. 
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuv.  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuv.  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuv.  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Počet osob k 31.12.2009  3 7 91 27 81 
* s uplatn ěním opravného koeficientu („ok“) 
** vyplácí se první t ři roky po odchodu 
 
CS 135   CS  
9. UDÁLOSTI  PO ROZVAHOVÉM  DNI 
Vyjma níže uvedených informací se ke dni p řijetí účetní závěrky účetní Komise nedozv ěděl o 
významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zve řejnění v tomto oddíle, ani mu 
takové záležitosti nebyly nahlášeny. Ro ční závěrka a příloha k ní byly sestaveny pomocí 
nejnovějších dostupných údaj ů, které se promítají do uvedených informací. 
 
Evropský mechanismus finan ční stabilizace (EFSM) 
Dne 11. kv ětna 2010 p řijala Rada Evropský mechanismus finan ční stabilizace (EFSM) k 
zachování finan ční stability v Evrop ě (nařízení rady (EU) č. 407/2010). Tento mechanismus 
je založen na čl. 122 odst. 2 Smlouvy, jenž umož ňuje poskytnout finan ční pomoc Unie 
členskému státu, u n ěhož z důvodu mimo řádných událostí, které nem ůže ovlivnit, nastanou 
obtíže nebo který je z téhož d ůvodu vážn ě ohrožen závažnými obtížemi. Tato pomoc m ůže 
mít podobu úv ěru nebo úv ěrové linky zaru čené rozpo čtem EU. V p řípadě aktivace by si 
Komise p ůjčila prostředky na kapitálových trzích nebo u finan čních institucí jménem EU a 
poté by tyto prost ředky půjčila přijímajícímu členskému státu. Rada ECOFIN ve svých 
závěrech omezila tuto facilitu na 60 miliard EUR. EFSM byl z řízen jako p řídavek k 
stávajícímu nástroji pl atební bilance, z n ěhož se poskytuje finan ční pomoc členským stát ům, 
které nejsou v eurozón ě. 
 
Dlužno poznamenat, že i když to nemá dopad ani na ú četní závěrku EU ani na rozpo čet EU, 
podobný balí ček finanční pomoci (evropský nástroj finan ční stability (EFSF)) z řídily také 
členské státy eurozóny a další zú častněné členské státy. Tato potenciální pomoc členským 
státům eurozóny by byla poskytována prost řednictvím speciálního ú čelového nástroje 
členským stát ům eurozóny, p řičemž zúčastněné členské státy poskytují to muto nástroji záruky 
až do 440 miliard EUR. Platnost tohoto nástroje skon čí v červnu 2013. 
 
Nakonec, a op ět bez vlivu na ú četnictví či rozpočet EU, Mezinárodní m ěnový fond (MMF) se 
také účastní výše uvedených opat ření, což podle o čekávání navýší možnou pomoc o dalších 
250 milion ů EUR. 
 
CS 136   CS 10. KONSOLIDOVANÉ  ÚČETNÍ  JEDNOTKY 
A. OVLÁDANÉ Ú ČETNÍ JEDNOTKY  
1. Orgány a poradní orgány   
Výbor regionù  Evropský inspektor ochrany údaj ů 
Rada Evropské unie  Evropský hospodá řský a sociální výbor  
Soudní dv ůr Evropské unie  Evropský ve řejný ochránce práv  
Evropská komise  Evropský parlament  
Evropský ú četní dvůr  
  
2. Agentury EU   
Evropská agentura pro bezpe čnost a ochranu zdraví p ři 
práci Agentura Evropské unie pro základní práva  
Evropská agentura pro bezpe čnost letectví  Evropská agentura pro bezpe čnost sítí a informací  
Evropské st ředisko pro prevenci a kontrolu nemocí  Evropská nadace odborného vzd ělávání  
Evropské st ředisko pro rozvoj odborného vzd ělávání  Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na 
vnějších hranicích členských stát ů Evropské unie  
Evropská agentura pro životní prost ředí Překladatelské st ředisko pro instituce Evropské unie  
Evropský ú řad pro bezpe čnost potravin  Úřad pro dohled nad evropským GNSS  
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních 
podmínek  Úřad pro harmonizaci ve vnit řním trhu (ochranné známky a 
vzory)   
Evropská agentura pro námo řní bezpečnost Evropská agentura pro železnice  
Evropská agentura pro lé čivé přípravky  Odrůdový úřad Společenství  
Evropská agentura pro chemické látky  Agentura Spole čenství pro kontrolu rybolovu  
Fusion for Energy (Spole čný evropský podnik pro ITER 
a rozvoj energie z jaderné syntézy)  Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost
 
Eurojust**  Evropská policejní akademie (CEPOL)**  
  
Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace  Výkonná agentura pro zdraví a spot řebitele  
Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu a audiovizuální 
oblast  Výkonná agentura pro transevropskou dopravní sí ť 
Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum*  Výkonná agentura pro výzkum*  
  
3. Další ovládané subjekty   
Evropské spole čenství uhlí a oceli (v likvidaci)   
  
B. PŘIDRUŽENÉ SUBJEKTY  
Evropský investi ční fond  Společný podnik ARTEMIS*  
Společný podnik Clean sky*   
  
C. SPOLE ČNÉ PODNIKY  
Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy  Společný podnik Galileo v likvidaci  
Společný podnik SESAR  Společný podnik ILL*  
  
* Do konsolidace zahrnuta poprvé v roce 2009  
** Decentralizovaný subjekt Evropské unie spadající do bývalého pilí ře „policejní a justi ční spolupráce v trestních 
věcech“  
 
 
CS 137   CS 11. NEKONSOLIDOVANÉ  ÚČETNÍ  JEDNOTKY 
 
EU sice spravuje aktiva níže uvedených ú četních jednotek, tyto ú četní jednotky však nespl ňují 
požadavky na konsolidaci, a tudíž nebyly zahrnuty do ú četní závěrky Evropské unie. 
 
11.1 EVROPSKÝ ROZVOJOVÝ FOND (ERF)  
Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nást rojem k poskytování po moci Evropské unie 
určené na rozvojovou spolupráci zemím  Afriky, Karibiku a Tichomo ří (AKT) a zámo řským 
zemím a územím (ZZÚ). Římská smlouva z roku 1957 ustanovila jeho vytvo ření s cílem 
poskytnout technickou a finan ční pomoc p ůvodně jenom zemím Afriky, s kterými m ěly 
některé členské státy historické vazby. 
ERF není financován z rozpo čtu Evropské unie, nýbrž p římo z příspěvků členských stát ů 
sjednávaných na mezi vládní úrovni. Prost ředky ERF spravují Komise a EIB. Každý ERF se 
obvykle uzavírá na dobu kolem p ěti let. Od uzav ření první úmluvy o partnerství v roce 1964 
se programové cykly ERF obecn ě řídily cykly z dohod o partnerství / úmluv. 
ERF se řídí vlastním finan čním nařízením (Ú ř. věst. L 78 ze dne 19. 3. 2008), které 
předpokládá p ředkládání vlastní ú četní závěrky odděleně od účetní závěrky EU. Ú četní 
závěrky a hospoda ření se zdroji ERF podléhají vn ější kontrole Ú četního dvora a Parlamentu. 
Pro informativní ú čely je níže uvedena rozvah a a výsledovka 8., 9. a 10. ERF: 
ROZVAHA – 8., 9. a 10. ERF  
  (v milionech 
EUR)
31.12.2009 31.12.2008 
 DLOUHODOBÁ AKTIVA:  196 269 
    
 KRÁTKODOBÁ AKTIVA  1 389 957 
    
 AKTIVA CELKEM  1 585 1 226 
    
 KRÁTKODOBÁ PASIVA  (860) (709) 
    
 PASIVA CELKEM  (860) (709) 
    
 ČISTÁ AKTIVA  725 517 
    
 FONDY A REZERVY    
 Splacený kapitál  20 381 17 079 
 Ostatní rezervní fondy  2 252 2 252 
 Hospodá řské výsledky p řevedené z minulých let  (18 814) (15 784) 
 Hospodá řský výsledek za rok  (3 094) (3 030) 
 ČISTÁ AKTIVA  725 517 
 
 
CS 138   CS  
VÝSLEDOVKA – 8., 9. a 10. ERF  
  (v milionech EUR)
2009 2008 
 PROVOZNÍ VÝNOSY  49 23 
    
 PROVOZNÍ NÁKLADY  (3 192) (3 066) 
    
 SCHODEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI  (3 143) (3 043) 
    
 FINANČNÍ ČINNOSTI  49 13 
    
 HOSPODÁ ŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK  (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 SYSTÉM NEMOCENSKÉHO POJIŠT ĚNÍ 
 
Jedná se o systém, z n ějž je zam ěstnancům různých subjekt ů Evropské unie poskytováno 
zdravotní pojišt ění. Prostředky systému jsou jeho majetkem a Evropská unie nad nimi nemá 
žádnou pravomoc, p řestože je správa jeho finan čních aktiv sv ěřena Komisi. Systém je 
financován z p říspěvků jeho členů (zaměstnanců) a zaměstnavatelů (orgánů/agentur/subjekt ů.) 
Případný přebytek zůstává v systému. 
 
Systém je tvo řen čtyřmi samostatnými subjekty – hlavní systém je ur čen zaměstnancům 
orgánů a agentur Evropské unie a t ři menší slouží zam ěstnancům Evropské univerzity ve 
Florencii, evropských škol a zam ěstnancům pracujícím mimo území EU, nap říklad v 
delegacích EU. K 31. prosinci 2009 činila celková aktiva systému 297 milion ů EUR (2008: 
288 milion ů EUR). 
 
11.3 ÚČASTNICKÝ ZÁRU ČNÍ FOND (PGF)  
 
Účinné krytí ur čitých částek předběžného financování, jež jsou vypláceny v rámci sedmého 
rámcového programu pro výzkum a tec hnologický rozvoj (7. RP), zajiš ťuje Účastnický 
záruční fond (PGF). Jedná se o nástroj vzájemného zajišt ění, jenž byl z řízen ke krytí 
finančních rizik, jimž jsou EU a ú častníci vystaveni v d ůsledku provád ění nepřímých opat ření 
v rámci 7. RP. Jistotu za pln ění představuje kapitál tohoto f ondu a plynoucí úroky. Všichni 
účastníci nep římých opat ření, majících podobu grantu, p řispívají do výše 5% podílu EU na 
kapitálu PGF po dobu trvání opat ření. Účastníci jsou tedy  vlastníky PGF a EU (zastoupená 
Komisí) plní jen roli jejich  výkonného orgánu. K 31. prosinci 2009 m ěl PGF celková aktiva 
ve výši 580 milion ů EUR (2008: 283 milion ů EUR). Prost ředky PGF jsou jeho majetkem a 
Evropská unie nad nimi nemá žádnou pravomoc, p řestože je správa jeho finan čních aktiv 
svěřena Komisi. 
 
CS 139   CS ČÁST  II – KONSOLIDOVANÉ  ZPRÁVY  O PLNĚNÍ ROZPOČTU EVROPSKÉ  UNIE  
A VYSVĚTLIVKY 
 
CS 140   CS KONSOLIDOVANÉ  ZPRÁVY  O PLNĚNÍ ROZPOČTU  
                
 
                             
 
CS 141   CS * Je třeba poznamenat, že vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se m ůže stát, že 
součty některých finan čních údajů v těchto rozpo čtových tabulkách nemusí p řesně odpovídat. 
 
CS 142   CS KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLN ĚNÍ ROZPO ČTU: 
 1. Výsledek pln ění rozpočtu 114 
 2. Srovnání rozpo čtových a skute čných částek 115 
 
Příjmy: 
 3. Konsolidované shrnutí pln ění příjmové strany rozpo čtu 117 
 
Výdaje: 
 4. Zm ěny a členění prostředků na závazky a prost ředků na platby podle 
 okruh ů finančního rámce 118 
 5. Využití prost ředků na závazky podle okruh ů finančního rámce 
 118 
 6. Využití prost ředků na platby podle okruh ů finančního rámce 118 
 7. Zm ěna stavu dosud nevyužitých závazk ů podle okruh ů finančního rámce 119 
 8. Členění dosud nevyužitých závazk ů podle roku p ůvodu a okruh ů finančního 
 rámce 120  9. Zm ěny a členění prostředk
ů na závazky a prost ředků na platby podle 
 oblastí politik 121 
 10. Využití prost ředků na závazky podle oblastí politik 122 
 11. Využití prost ředků na platby podle oblastí politik 123 
 12. Zm ěna stavu dosud nevyužitých závazk ů podle oblastí politik 124 
 13. Členění dosud nevyužitých závazk ů podle roku p ůvodu a oblastí politik 125 
 
Orgány: 
 14. Konsolidované shrnutí pln ění příjmové strany rozpo čtu podle orgán ů 126 
 15. Využití prost ředků na závazky a prost ředků na platby podle orgán ů 127 
 
Agentury: 
 16. P říjmy agentur: rozpo čtová prognóza, nároky a došlé částky 128 
 
CS 143   CS  17. Prost ředky na závazky a platby podle agentur 129 
 18. Výsledek pln ění rozpočtu včetně agentur 130 
 
CS 144   CS VÝSLEDKY PLN ĚNÍ ROZPO ČTU 
1: VÝSLEDEK PLN ĚNÍ ROZPO ČTU NA ROK 2009  (v milionech 
EUR)
  CELKEM 
2009 CELKEM 
2008 
Příjmy za rozpo čtový rok  117 626 121 584
Platby z prost ředků na běžný rok  (116 579) (115 550)
Prostředky na platby p řenesené do roku n+1  (1 759) (3 914)
Zrušení nevyužitých prost ředků na platby p řenesených z roku n-1  2 791 188
Kurzové rozdíly za rok  185 (498)
Výsledek pln ění rozpočtu* 2 264 1 810
* z toho částky ESVO v roce 2009 činí 11 milion ů EUR a 14 milion ů EUR v roce 2008  
 Rozpočtový přebytek Evropské unie se vrací členským stát ům v následujícím roce cestou snížení jejich 
příspěvků splatných v tomto následujícím roce. 
 
 
CS 145   CS  
* včetně přenesených prost ředků a účelově vázaných p říjmů 2. SROVNÁNÍ ROZPO ČTOVÝCH A SKUTE ČNÝCH ČÁSTEK  
PŘÍJMY  
 (v milionech EUR)  
 
Hlava  Původní rozpo četKonečný rozpočet Zjištěné nároky  Příjmy Rozdíl  
mezi kone čným 
a skutečným stavemPříjmy jako % 
z rozpočtu Nevyužito  
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Vlastní zdroje  114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100.12 % 89 
3. Přebytky, salda a opravy  0 410 330 330 80 80.56 % 0 
4. Příjmy od osob pracujících v orgánech a jiných 
institucích Spole čenství 1 120 1 120 1 033 1 025 94 91.59 % 7 
5. Příjmy ze správní činnosti orgán ů 77 85 436 335 -250 394.05 % 101 
6. Příspěvky a vrácení v rámci dohod a program ů 
Společenství 10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238.97% 275 
7. Úroky z prodlení a pokuty  123 757 12 774 933 -176 123.25 % 11 841 
8. Výpůjční a úvěrové operace  0 0 80 4 -4 - 76 
9. Různé příjmy 30 58 85 66 -8 114.11% 19 
Celkem  116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104.06% 12 407 
        
VÝDAJE – PODLE OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE  (v milionech EUR)  
 
Okruh finan čního rámce  Původní rozpo četKonečný rozpočet 
(*) Provedené platby  Rozdíl 
mezi kone čným 
a skutečným 
stavem  % přenesené 
prostředky Prostředky 
pozbývající 
platnosti  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Udržitelný r ůst 46 000 47 520 44 684 2 837 94.03 % 2 381 456 
2. Ochrana p řírodních zdroj ů a hospoda ření s nimi  52 566 57 107 55 877 1 230 97.85 % 986 244 
3. Občanství, svoboda, bezpe čnost a právo  1 296 2 174 1 993 181 91.66 % 75 106 
4. EU jako globální hrá č 8 324 8 804 7 983 821 90.67 % 220 601 
5. Správní náklady  7 701 8 754 7 615 1 139 86.99 % 857 281 
6. Náhrady / vyrovnávací platby  209 209 209 0 100.00 % 0 0 
Celkem  116 096 124 569 118 361 6 208 95.02 % 4 519 1 688 
 
CS 146   CS 2. SROVNÁNÍ ROZPO ČTOVÝCH A SKUTE ČNÝCH ČÁSTEK (POKRA ČOVÁNÍ)  
VÝDAJE – PODLE OBLASTÍ POLITIK  (v milionech EUR)  
 
Oblast politiky  Původní rozpo čet Konečný rozpočet 
(*) Provedené platby  Rozdíl 
mezi kone čným 
a skutečným 
stavem  % Přenesené 
prostředky Prostředky 
pozbývající 
platnosti  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Hospodá řské a finan ční věci 487 345 327 18 94.82 % 14 4 
02 Podniky  601 705 558 147 79.21 % 89 58 
03 Hospodá řská soutěž 90 107 95 12 88.32 % 10 2 
04 Zaměstnanost a sociální v ěci 11 203 9 929 8 906 1 023 89.70 % 755 268 
05 Zemědělství a rozvoj venkova  51 478 56 413 55 209 1 204 97.87 % 954 249 
06 Energie a doprava  2 481 2 480 2 253 227 90.84 % 177 51 
07 Životní prost ředí 496 409 356 52 87.17 % 30 22 
08 Výzkum  4 960 5 644 4 826 818 85.50 % 789 30 
09 Informa ční společnost a sdělovací prost ředky 1 356 1 552 1 375 177 88.58 % 173 5 
10 Přímý výzkum  366 735 411 324 55.87 % 314 10 
11 Rybolov a námo řní záležitosti  927 715 592 122 82.87 % 19 103 
12 Vnitřní trh 66 76 66 10 86.89 % 7 3 
13 Regionální politika  24 570 26 793 26 740 53 99.80 % 15 38 
14 Daně a cla 106 131 120 11 91.54 % 9 3 
15 Vzdělávání a kultura  1 363 1 654 1 495 159 90.38 % 153 6 
16 Komunikace  211 229 204 25 89.22 % 16 8 
17 Ochrana zdraví a spot řebitele  582 632 526 106 83.25 % 35 71 
18 Prostor svobody, bezpe čnosti a práva  678 830 744 86 89.64 % 16 70 
19 Vnější vztahy  3 579 3 805 3 673 131 96.55 % 72 59 
20 Obchod  79 88 77 10 88.09 % 8 3 
21 Rozvoj stát ů AKT a vztahy s t ěmito státy  1 680 1 872 1 698 174 90.68 % 138 37 
22 Rozšíření 1 661 1 437 1 308 128 91.08 % 18 110 
23 Humanitární pomoc  797 859 800 59 93.13 % 47 12 
24 Boj proti podvod ům 74 80 71 9 88.65 % 7 2 
25 Koordinace politiky Komise a právní poradenství  188 212 185 27 87.27 % 20 7 
26 Administrativa Komise  986 1 226 1 034 192 84.34 % 164 28 
27 Rozpo čet 278 285 271 14 95.19 % 12 1 
28 Audit  11 12 10 1 90.05 % 1 0 
29 Statistika  101 138 120 18 87.27 % 15 3 
30 Důchody a související výdaje  1 160 1 136 1 117 19 98.36 % 0 19 
31 Jazykové služby  389 479 422 58 87.91 % 53 5 
40 Rezervy  244 229 0 229 0.00 % 0 229 
90 Ostatní orgány  2 848 3 334 2 771 563 83.12 % 392 171 
 
CS 147   CS  Celkem  116 096 124 569 118 361 6 208 95.02 % 4 519 1 688 
* včetně přenesených prost ředků a účelově vázaných p říjmů 
 
CS 148   CS 3. SHRNUTÍ PLN ĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY ROZPO ČTU NA ROK 2009
 (v milionech EUR)  
Hlava Příjmové prost ředky Zjištěné nároky  Příjmy Příjmy jako  Nevyužito  
 Počáteční Konečné běžný rok  Přenesené  Celkem  z nároků za 
běžný rok  z přenesených 
nároků Celkem  % z rozpo čtu  
1. Vlastní zdroje  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100.12 % 89 
3. Přebytky, salda a opravy  0 410 330 0 330 330 0 330 80.56 % 0 
4. Příjmy od osob pracujících v orgánech a jiných 
subjektech Spole čenství 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91.59 % 7 
5. Výnosy ze správní činnosti orgán ů 77 85 345 90 436 309 26 335 394.05 % 101 
6. Příspěvky a vrácení v rámci dohod a program ů 
Společenství 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238.97 % 275 
7. Úroky z prodlení a pokuty  123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123.25 % 11 841 
8. Výpůjční a úvěrové operace  0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Různé příjmy 30 58 53 32 85 47 20 66 114.11 % 19 
Celkem  116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104.06 % 12 407 
           
Hlava 1 podrobn ě: Vlastní zdroje  
Kapitola  Příjmové prost ředky Zjištěné nároky  Příjmy Příjmy jako  Nevyužito  
 Počáteční stav Konečný stav V běžném roce Přenesené  Celkem  Z nároků za 
běžný rok  Z přenesených 
nároků  Celkem  % z rozpo čtu  
10. Zemědělské dávky  1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Dávky z cukru  147 139 104 28 132 104 28 132 94.40 % 0 
12. Cla  17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99.69 % 89 
13. DPH  19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100.54 % 0 
14. HND  75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100.52 % 0 
15. Oprava rozpo čtové nevyváženosti  0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Snížení p říspěvku z HND pro NL a SW  0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Celkem  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100.12 % 89 
           
Hlava 3 podrobn ě: Přebytky, salda a opravy  
Kapitola  Příjmové prost ředky Zjištěné nároky  Příjmy Příjmy jako  Nevyužito  
 Počáteční stav Konečný stav V běžném roce Přenesené  Celkem  Z nároků za 
běžný rok  z přenesených 
nároků Celkem  % z rozpo čtu  
30. Přebytek z p ředchozího roku  0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100.00 % 0 
31. Salda DPH  0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99.17 % 0 
32. Salda HDP  0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99.70 % 0 
34. Oprava z d ůvodu neúčasti na politice spravedlnosti a 
vnitřních věcí 0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Oprava – Spojené království – úpravy  0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Úprava vlastních zdroj ů dle rozhodnutí 2007/436/ES  0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
 
CS 149   CS Celkem  0 410 330 0 330 330 0 330 80.56 % 0 
 
CS 150   CS  
4. ČLENĚNÍ A ZM ĚNY PROST ŘEDKŮ NA ZÁVAZKY A PLATBY  
PODLE OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE  
 (v milionech EUR)  
 Prostředky na závazky  Prostředky na platby  
Okruh finan čního rámce  přijaté prost ředky změny (převody 
a OR) 
 přenesené  
 účelově 
vázané 
příjmy celkem 
dodatečné celkem schválené  přijaté prost ředky změny (převody a OR)
 Přenesené Účelově 
vázané 
příjmy Celkem 
dodatečné celkem 
schválené  
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1. Udržitelný r ůst 60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2. Ochrana p řírodních zdroj ů 
a hospoda ření s nimi  56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3. Občanství, svoboda, 
bezpečnost a právo  1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4. EU jako globální hrá č 8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5. Správní náklady  7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6. Náhrady / vyrovnávací 
platby 209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Celkem  133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. VYUŽITÍ PROST ŘEDKŮ NA ZÁVAZKY PODLE OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE  
     (v milionech EUR)  
Okruh finan čního rámce  Závazky spln ěné Prostředky přenesené do roku 2010  Prostředky pozbývající platnosti  Prostředky na 
závazky 
schválené  z prostředků na 
daný rok 
 z přenesených 
prostředků z účelově 
vázaných 
příjmůCelkem  % Účelově 
vázané 
příjmy na 
základě 
rozhodnut
í Celkem % z prostředků na 
daný rok  z přenesených 
prostředků Účelově 
vázané 
příjmy 
(ESVO)  Celkem  % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1. Udržitelný r ůst 63 923 61 630 19 796 62 444 97.69 % 908 64 972 1.52 % 505 0 1 507 0.79 % 
2. Ochrana p řírodních zdroj ů a 
hospodaření s nimi  62 718 56 413 0 5 072 61 484 98.03 % 940 253 1 193 1.90 % 41 0 0 41 0.07 % 
3. Občanství, svoboda, bezpe čnost a 
právo 2 328 2 118 83 63 2 264 97.27 % 50 0 50 2.15 % 14 0 0 14 0.59 % 
4. EU jako globální hrá č 8 714 8 038 271 173 8 481 97.34 % 166 0 166 1.91 % 66 0 0 66 0.76 % 
5. Správní náklady  8 025 7 398 8 255 7 662 95.48 % 161 11 172 2.14 % 191 0 0 191 2.38 % 
6. Náhrady / vyrovnávací platby  209 209 0 0 209 100.00 % 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0 0.00 % 
Celkem 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97.69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0.56 % 
 
CS 151   CS 6. VYUŽITÍ PROST ŘEDKŮ NA PLATBY PODLE OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE  
              (v milionech 
EUR) 
provedené platby  Prostředky přenesené do roku 2010  Prostředky pozbývající platnosti  Okruh 
finančního 
rámce  Schválené  
prostředky 
na platby  z prostřed
ků na daný 
rok z 
přenesenýc
h 
prostředkůz účelově 
vázaných 
příjmů Celkem  % automatick
y na 
základě 
rozhodn
utí Účelově 
vázané 
příjmy Celke
m % z prostřed
ků na daný 
rok z 
přenes
ených 
prostř
edků Účelově 
vázané 
příjmy 
(ESVO)  Celke
m % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1. Udržitelný r ůst 47 520 43 866 133 684 44 684 94.03 % 129 808 1 443 2 381 5.01 % 401 43 12 456 0.96 % 
2. Ochrana 
přírodních zdroj ů a 
hospodaření s nimi  57 107 50 026 773 5 078 55 877 97.85 % 47 15 924 986 1.73 % 188 56 0 244 0.43 % 
3. Občanství, 
svoboda, 
bezpečnost a právo  2 174 1 915 15 63 1 993 91.66 % 7 2 67 75 3.46 % 98 7 1 106 4.88 % 
4. EU jako globální 
hráč 8 804 7 564 224 195 7 983 90.67 % 43 46 131 220 2.50 % 447 154 0 601 6.83 % 
5. Správní náklady  8 754 6 745 637 233 7 615 86.99 % 651 11 196 857 9.79 % 193 88 0 281 3.21 % 
6. Náhrady / 
vyrovnávací platby  209 209 0 0 209 100.00 % 0 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0 0.00 % 
Celkem  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95.02 % 877 882 2 760 4 519 3.63 % 1 326 350 13 1 688 1.36 % 
 
 
CS 152   CS 7. ZMĚNA STAVU NEVYUŽITÝCH ZÁVAZK Ů PODLE OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE  
  (v milionech EUR)  
Dosud nevyužité závazky ke konci p ředchozího roku  Závazky na daný rok   
Okruh finan čního rámce závazky p řenesené 
z předchozího roku  zrušené/p řehodnoc
ené závazky 
 platby  
 závazky dosud 
nevyužité ke konci 
roku závazky p řijaté 
v průběhu roku  platby 
 zrušení 
nepřenositelných 
závazků závazky dosud 
nevyužité ke konci 
roku celkové dosud 
nevyužité závazky 
ke konci roku  
1. Udržitelný r ůst 119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2. Ochrana p řírodních 
zdrojů a hospoda ření 
s nimi 14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3. Občanství, svoboda, 
bezpečnost a právo  1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4. EU jako globální hrá č 18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5. Správní náklady  750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6. Náhrady / vyrovnávací 
platby 0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Celkem 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. ČLENĚNÍ DOSUD NEVYUŽITÝCH ZÁVAZK Ů PODLE ROKU P ŮVODU ZÁVAZKU A OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE  
 (v milionech EUR)  
Okruh finan čního rámce  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Celkem  
1. Udržitelný r ůst 626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2. Ochrana p řírodních zdroj ů a hospoda ření s nimi  73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3. Občanství, svoboda, bezpe čnost a právo  18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4. EU jako globální hrá č 991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5. Správní náklady  0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Celkem  1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
CS 153   CS  9. ZM ĚNY A ROZD ĚLENÍ PROST ŘEDKŮ NA ZÁVAZKY A PROST ŘEDKŮ NA PLATBY PODLE OBLASTÍ POLITIK  
 (v milionech 
EUR) 
 Prostředky na závazky  Prostředky na platby  
Oblast politiky  Přijaté 
prostředkyZměny 
(převod / OR) Přenesené Účelově 
vázané 
příjmy Celkem 
dodatečné Celkem 
schválené  Přijaté 
prostředkyZměny 
(převod / OR)Přenesené Účelově 
vázané 
příjmy Celkem 
dodatečné Celkem 
schválené  
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Hospodá řské a finan ční věci 442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Podniky  663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Hospodá řská soutěž 90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Zaměstnanost a sociální v ěci 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Zemědělství a rozvoj venkova  54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energie a doprava  2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Životní prost ředí 483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Výzkum  4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Informa ční společnost a sdělovací prost ředky 1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Přímý výzkum  371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 Rybolov a námo řní záležitosti  1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Vnitřní trh 66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Regionální politika  37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Daně a cla 131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Vzdělávání a kultura  1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Komunikace  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Ochrana zdraví a spot řebitele  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Prostor svobody, bezpe čnosti a práva  924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Vnější vztahy  4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Obchod  80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Rozvoj stát ů AKT a vztahy s t ěmito státy  1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Rozšíření 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Humanitární pomoc  797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Boj proti podvod ům 78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Koordinace politiky Komise a právní poradenství  188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Administrativa Komise  981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Rozpo čet 278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Audit  11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Statistika  133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Důchody a související výdaje  1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Jazykové služby  389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Rezervy  744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 Ostatní orgány  2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
Celkem  133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
CS 154   CS  10. VYUŽITÍ PROST ŘEDKŮ NA ZÁVAZKY PODL E OBLASTÍ POLITIK   (v milionech EUR)  
Závazky spln ěné Prostředky přenesené do roku 2010  Prostředky pozbývající platnosti  Oblast politiky  Prostředky 
Schválené 
prostředky na 
závazky 
 z prostředků 
na daný rokz 
přenesený
ch 
prostředk
ů účelově 
vázané 
příjmy celkem 
 % 
 účelově 
vázané 
příjmy Rozhod
nutí o 
převode
ch do 
dalšího 
obdobícelkem  % z prostřed
ků na 
daný rokz 
přenesen
ých účelově 
vázané 
příjmy 
(ESVO)celkem  % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Hospodá řské a finan ční věci 445 421 0 19 440 98.90 % 2 0 2 0.35 % 3 0 0 3 0.76 % 
02 Podniky  757 657 0 41 698 92.12 % 55 0 55 7.32 % 4 0 0 4 0.56 % 
03 Hospodá řská soutěž 94 90 0 2 92 97.29 % 2 0 2 1.96 % 1 0 0 1 0.75 % 
04 Zaměstnanost a sociální v ěci 11 255 11 186 2 8 11 196 99.47 % 6 40 46 0.41 % 13 0 0 13 0.12 % 
05 Zemědělství a rozvoj venkova  61 260 54 989 0 5 065 60 054 98.03 % 928 252 1 180 1.93 % 26 0 0 26 0.04 % 
06 Energie a doprava  4 859 4 727 1 76 4 803 98.86 % 44 0 44 0.91 % 11 0 0 12 0.24 % 
07 Životní prost ředí 488 451 0 9 460 94.25 % 19 0 19 3.83 % 9 0 0 9 1.92 % 
08 Výzkum  5 388 4 732 0 352 5 084 94.35 % 301 0 301 5.59 % 3 0 0 3 0.06 % 
09 Informa ční společnost a sdělovací 
prostředky 1 609 1 440 0 115 1 556 96.68 % 52 0 52 3.25 % 1 0 0 1 0.07 % 
10 Přímý výzkum  795 365 0 67 433 54.39 % 357 4 361 45.37 % 2 0 0 2 0.24 % 
11 Rybolov a námo řní záležitosti  985 974 0 2 976 99.07 % 4 1 4 0.45 % 5 0 0 5 0.48 % 
12 Vnitřní trh 68 65 0 1 66 96.60 % 1 0 1 1.62 % 1 0 0 1 1.78 % 
13 Regionální politika  38 560 38 495 24 5 38 523 99.90 % 2 20 22 0.06 % 15 0 0 15 0.04 % 
14 Daně a cla 134 125 0 1 126 94.45 % 2 0 2 1.22 % 6 0 0 6 4.33 % 
15 Vzdělávání a kultura  1 691 1 397 0 169 1 566 92.61 % 123 0 124 7.30 % 1 0 0 1 0.08 % 
16 Komunikace  217 212 0 2 214 98.32 % 1 0 1 0.64 % 2 0 0 2 1.04 % 
17 Ochrana zdraví a spot řebitele  695 665 0 11 675 97.17 % 11 0 11 1.59 % 9 0 0 9 1.24 % 
18 Prostor svobody, bezpe čnosti a práva  1 032 916 75 17 1 008 97.67 % 15 0 15 1.42 % 9 0 0 9 0.91 % 
19 Vnější vztahy  4 168 4 052 0 53 4 105 98.51 % 54 0 54 1.29 % 8 0 0 8 0.20 % 
20 Obchod  81 76 0 1 78 96.18 % 1 0 1 1.63 % 2 0 0 2 2.20 % 
21 Rozvoj stát ů AKT a vztahy s t ěmito 
státy 2 430 1 982 265 78 2 325 95.68 % 100 0 100 4.11 % 5 0 0 5 0.21 % 
22 Rozšíření 1 132 1 079 6 35 1 120 98.96 % 10 1 10 0.91 % 1 0 0 1 0.12 % 
23 Humanitární pomoc  915 906 0 7 913 99.79 % 1 0 1 0.11 % 1 0 0 1 0.10 % 
24 Boj proti podvod ům 78 77 0 0 77 98.64 % 0 0 0 0.00 % 1 0 0 1 1.36 % 
25 Koordinace politiky Komise a právní 
poradenství  194 183 0 4 187 96.65 % 4 0 4 1.97 % 3 0 0 3 1.38 % 
26 Administrativa Komise  1 093 985 0 63 1 048 95.92 % 36 0 36 3.34 % 8 0 0 8 0.74 % 
27 Rozpo čet 274 268 0 3 272 99.07 % 2 0 2 0.74 % 1 0 0 1 0.19 % 
28 Audit  11 10 0 0 11 96.77 % 0 0 0 1.93 % 0 0 0 0 1.30 % 
29 Statistika  143 129 0 4 133 92.73 % 7 0 7 4.94 % 3 0 0 3 2.33 % 
30 Důchody a související výdaje  1 136 1 117 0 0 1 117 98.36 % 0 0 0 0.00 % 19 0 0 19 1.84 % 
 
CS 155   CS 31 Jazykové služby  456 375 0 49 424 93.01 % 28 0 28 6.25 % 3 0 0 3 0.74 % 
40 Rezervy  503 0 0 0 0 0.00 % 0 0 0 0.00 % 503 0 0 503 100.00% 
90 Ostatní orgány  2 970 2 659 8 100 2 767 93.16 % 56 10 66 2.22 % 137 0 0 137 4.62 % 
Celkem  145 917 135 806 381 6 358 142 545 97.69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0.56 % 
 
CS 156   CS 11. VYUŽITÍ PROST ŘEDKŮ NA PLATBY PODLE OBLASTÍ POLITIK  
  (v milionech EUR)  
Oblast politiky  provedené platby  Prostředky přenesené do roku 2010  Prostředky pozbývající platnosti  
 Schválené 
Prostředk
y na 
platby 
 z prostředků 
daného rokuz 
přenesený
ch účelově 
vázané 
příjmy celkem  % automatic
ky na 
základě 
rozhodn
utí účelově 
vázané 
příjmy celkem % z prostřed
ků 
daného 
roku z 
přenese
ných účelově 
vázané 
příjmy 
(ESVO)celkem  % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Hospodá řské a finan ční věci 345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Podniky  705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Hospodá řská soutěž 107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Zaměstnanost a sociální v ěci 9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Zemědělství a rozvoj venkova  56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 Energie a doprava  2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Životní prost ředí 409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Výzkum  5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Informa ční společnost a sdělovací 
prostředky 1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Přímý výzkum  735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Rybolov a námo řní záležitosti  715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Vnitřní trh 76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Regionální politika  26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Daně a cla 131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Vzdělávání a kultura  1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Komunikace  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Ochrana zdraví a spot řebitele  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Prostor svobody, bezpe čnosti a práva  830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Vnější vztahy  3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Obchod  88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Rozvoj stát ů AKT a vztahy s t ěmito státy  1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Rozšíření 1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Humanitární pomoc  859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Boj proti podvod ům 80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Koordinace politiky Komise a právní 
poradenství  212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Administrativa Komise  1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Rozpo čet 285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Audit  12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Statistika  138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Důchody a související výdaje  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Jazykové služby  479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Rezervy  229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00% 
90 Ostatní orgány  3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
 
CS 157   CS Celkem  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
CS 158   CS  12. ZM ĚNA STAVU DOSUD NEVYUŽITÝCH ZÁVAZK Ů PODLE OBLASTÍ POLITIK  
(v milionech EUR)  
 Dosud nevyužité závazky ke konci p ředchozího roku  Závazky na daný rok   
Oblast politiky  závazky 
přenesené z 
předchozího 
roku zrušené/p řehodn
ocené závazky 
 Platby  
 závazky dosud 
nevyužité ke 
konci roku  závazky p řijaté 
v průběhu rokuPlatby 
 zrušení 
nepřenositelných 
závazků závazky dosud 
nevyužité ke 
konci roku  celkové dosud 
nevyužité závazky 
ke konci roku  
01 Hospodá řské a finan ční věci 329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Podniky  653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Hospodá řská soutěž 13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Zaměstnanost a sociální v ěci 24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Zemědělství a rozvoj venkova  12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energie a doprava  4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Životní prost ředí 682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Výzkum  8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Informa ční společnost a sdělovací 
prostředky 2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Přímý výzkum  146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Rybolov a námo řní záležitosti  1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Vnitřní trh 17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Regionální politika  81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Daně a cla 90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Vzdělávání a kultura  563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Komunikace  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Ochrana zdraví a spot řebitele  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Prostor svobody, bezpe čnosti a práva  866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Vnější vztahy  8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Obchod  21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Rozvoj stát ů AKT a vztahy s t ěmito 
státy 2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Rozšíření 3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Humanitární pomoc  422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Boj proti podvod ům 29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Koordinace politiky Komise a právní 
poradenství  21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Administrativa Komise  173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Rozpo čet 10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Audit  1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Statistika  92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Důchody a související výdaje  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Jazykové služby  24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Ostatní orgány  366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
Celkem  155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
CS 159   CS 13. ČLENĚNÍ DOSUD NEVYUŽITÝCH ZÁVAZK Ů PODLE ROKU P ŮVODU A OBLASTÍ POLITIK  
 (v milionech EUR)  
Oblast politiky  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Celkem  
01 Hospodá řské a finan ční věci 0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Podniky  12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Hospodá řská soutěž 0000  0018  9  
04 Zaměstnanost a sociální v ěci 133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Zemědělství a rozvoj venkova  35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energie a doprava  80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Životní prost ředí 1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Výzkum  84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Informa ční společnost a sdělovací prost ředky 3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Přímý výzkum  1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Rybolov a námo řní záležitosti  39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Vnitřní trh 0000  002 1 3  1 5  
13 Regionální politika  412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Daně a cla 0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Vzdělávání a kultura  12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Komunikace  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Ochrana zdraví a spot řebitele  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Prostor svobody, bezpe čnosti a práva  5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Vnější vztahy  579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Obchod  0000  023 1 4  1 9  
21 Rozvoj stát ů AKT a vztahy s t ěmito státy  131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Rozšíření 174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitární pomoc  2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Boj proti podvod ům 0000  045 2 2  3 2  
25 Koordinace politiky Komise a právní poradenství  0000  000 1 9  1 9  
26 Administrativa Komise  0000  05 13 149 168 
27 Rozpo čet 0000  000 1 0  1 0  
28 Audit  0000  0001  1  
29 Statistika  1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Důchody a související výdaje  0000  0000  0  
31 Jazykové služby  0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Ostatní orgány  0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Celkem  1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
CS 160   CS  
14. SHRNUTÍ PLN ĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY ROZPO ČTU PODLE ORGÁN Ů 
 (v milionech EUR)  
Orgán  Příjmové prost ředky Zjištěné nároky  Příjmy Příjmy jako  Nevyužito  
 Počáteční Konečné běžný rok  přenesené  Celkem  z nároků za 
běžný rok  z přenesených  
nároků Celkem  % z rozpo čtu  
Evropský parlament  99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Rada 53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Komise  115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Soudní dv ůr 38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Účetní dvůr 19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Hospodářský a sociální výbor  10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Výbor regionù  7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Evropský ve řejný ochránce práv  1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Evropský inspektor ochrany údaj ů 1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
Celkem  116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
CS 161   CS 15. VYUŽITÍ PROST ŘEDKŮ NA ZÁVAZKY A PROST ŘEDKŮ NA PLATBY PODLE ORGÁN Ů 
Prostředky na závazky  
(v milionech EUR)  
Závazky spln ěné Prostředky přenesené do roku 2010  Prostředky pozbývající platnosti   
Orgán Schválené 
prostředky na 
závazky  z prostředk
ů daného 
roku z 
přenesenýc
h z účelově 
vázaných 
příjmů celkem  % z účelově 
vázaných 
příjmů na základ ě 
rozhodnutícelkem % Z prostředk
ů na daný 
rok přenesené 
prostředky účelově 
vázané 
příjmy 
(ESVO)  celkem  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Evropský parlament  1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Rada 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Komise  142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Soudní dv ůr 318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Účetní dvůr 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Hospodářský a sociální výbor  122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Výbor regionù  88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Evropský ve řejný ochránce práv 9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0 1 0 0 1 8,02 % 
Evropský inspektor ochrany 
údajů 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0 1 0 0 1 18,56 % 
Celkem 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Prostředky na platby   
      (v milionech EUR)  
provedené platby  Prostředky přenesené do roku 2010  Prostředky pozbývající platnosti   
Orgán Schválené 
prostředky na 
platby z prostředk
ů na daný 
rok z 
přenes
enýchz účelově 
vázaných 
příjmů celkem  % automaticky na základ ě 
rozhodnutíz účelově 
vázaných 
příjmů celkem  % z prostředk
ů na daný 
rok z 
přenesen
ých účelově 
vázané 
příjmy 
(ESVO)  celkem  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Evropský parlament  1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Rada 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Komise  121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Soudní dv ůr 332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Účetní dvůr 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Hospodářský a sociální výbor  128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Výbor regionù  95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Evropský ve řejný ochránce práv 10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Evropský inspektor ochrany 
údajů 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
Celkem 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3 ,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
CS 162   CS 16. PŘÍJMY AGENTUR: ROZPO ČTOVÁ PROGNÓZA, NÁROKY A DOŠLÉ 
ČÁSTKY  (v milionech EUR)
Agentura  Předpokládaný 
příjem 
rozpočtu Zjištěné 
nároky  Došlé částky  Nevyužito  Financovaná 
oblast 
politiky 
Komise  
Evropská agentura pro bezpe čnost letectví  122 102 92 10 06 
Frontex  89 80 80 0 18 
Evropské st ředisko pro rozvoj odborného vzd ělávání 19 18 17 1 15 
Evropská policejní akademie  9 7 7 0 18 
Evropská agentura pro chemické látky  70 71 71 0 02 
Evropské st ředisko pro prevenci a kontrolu nemocí  51 49 49 0 17 
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou 
závislost  15 16 15 0 18 
Evropská agentura pro životní prost ředí 40 42 42 0 07 
Agentura Spole čenství pro kontrolu rybolovu  10 10 10 0 11 
Evropský ú řad pro bezpe čnost potravin  69 65 65 0 17 
Evropský ú řad pro dohled nad globálním družicovým 
navigačním systémem (GNSS)  44 41 41 0 06 
Rozvoj energie z jaderné syntézy  174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Evropská agentura pro námo řní bezpečnost 53 51 51 0 06 
Úřad pro harmonizaci ve vnit řním trhu  225 194 194 0 12 
Evropská agentura pro lé čivé přípravky  194 198 196 1 02 
Evropská agentura pro bezpe čnost sítí a informací  8 8 8 0 09 
Agentura Evropské unie pro základní práva  17 13 13 0 18 
Evropská agentura pro železnice  21 21 21 0 06 
Evropská agentura pro bezpe čnost a ochranu zdraví p ři 
práci 14 13 13 0 04 
Překladatelské st ředisko pro instituce EU  63 52 45 7 31 
Evropská nadace odborného vzd ělávání 20 19 19 0 15 
Odrůdový úřad Společenství 13 12 12 0 17 
Evropská nadace pro zlepše ní životních a pracovních 
podmínek  20 20 20 0 04 
Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu a audiovizuální 
oblast 48 48 48 0 15 
Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace  13 13 13 0 06 
Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum  14 13 13 0 08 
Výkonná agentura pro výzkum  22 22 21 0 08 
Výkonná agentura pro program ve řejného zdraví  6 6 6 0 17 
Výkonná agentura pro transevropskou dopravní sí ť 9 9 9 0 06 
Celkem  1 501 1 415 1 363 52  
 
   (v milionech EUR)
Druh příjmů Předpokládaný 
příjem rozpo čtu Zjištěné 
nároky  Došlé částky  Nevyužito  
Dotace Komise  824 796 796 -0 
Příjem z poplatk ů 415 399 388 11 
Ostatní příjmy 262 220 179 41 
Celkem  1 501 1 415 1 363 52 
 
 
CS 163   CS 17. AGENTURY: PROST ŘEDKY NA ZÁVAZKY A PLATBY  (v milionech 
EUR)  
Prostředky na závazky  Prostředky na platby  
Agentura  prostředky přijaté 
závazky  přenesené 
do roku 
2010 prostředky provedené 
platby  přenesené 
do roku 
2010 
Evropská agentura pro bezpe čnost letectví  136 107 27 150 96 52 
Frontex  90 82 2 119 77 25 
Evropské st ředisko pro rozvoj odborného 
vzdělávání 21 19 1 22 18 2 
Evropská policejní akademie  13 10 2 14 6 5 
Evropská agentura pro chemické látky  70 67 0 83 57 20 
Evropské st ředisko pro prevenci a kontrolu nemocí  51 48 0 67 44 18 
Evropské monitorovací centrum pro drogy 
a drogovou závislost  16 16 0 17 15 1 
Evropská agentura pro životní prost ředí 42 42 0 48 40 7 
Agentura Spole čenství pro kontrolu rybolovu  10 10 0 11 10 1 
Evropský ú řad pro bezpe čnost potravin  71 69 0 87 67 10 
Evropský ú řad pro dohled nad globálním 
družicovým naviga čním systémem (GNSS)  145 119 26 120 68 52 
Rozvoj energie z jaderné syntézy  404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Evropská agentura pro námo řní bezpečnost 49 46 0 57 46 2 
Úřad pro harmonizaci ve vnit řním trhu  338 146 0 367 140 31 
Evropská agentura pro lé čivé přípravky  194 185 0 230 181 40 
Evropská agentura pro bezpe čnost sítí a informací  8 8 0 10 8 2 
Agentura Evropské unie pro základní práva  17 17 0 24 17 7 
Evropská agentura pro železnice  21 21 0 25 20 5 
Evropská agentura pro bezpe čnost a ochranu zdraví 
při práci 15 13 1 19 13 5 
Překladatelské st ředisko pro instituce EU  63 36 0 66 36 4 
Evropská nadace odborného vzd ělávání 21 20 2 23 20 2 
Odrůdový úřad Společenství 14 12 0 14 12 0 
Evropská nadace pro zlepšení životních 
a pracovních podmínek  21 21 1 26 20 6 
Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu a 
audiovizuální oblast  48 46 0 54 46 6 
Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a 
inovace  13 12 0 15 12 1 
Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum  14 13 0 21 17 2 
Výkonná agentura pro výzkum  22 23 0 22 18 4 
Výkonná agentura pro program ve řejného zdraví  6 6 0 7 5 1 
Výkonná agentura pro transevropskou dopravní sí ť 9 8 0 10 8 1 
Celkem  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Prostředky na závazky  Prostředky na platby  Druh výdaj ů 
prostředky závazky p řijaté přenesené do 
roku 2010  prostředky provedené 
platby  přenesené do 
roku 2010  
Zaměstnanci  547 508 0 561 500 15 
Správní výdaje  246 238 0 331 232 83 
Provozní výdaje  1 179 901 67 1 072 540 279 
Celkem  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
CS 164   CS 18. VÝSLEDEK PLN ĚNÍ ROZPO ČTU VČETNĚ AGENTUR  (v milionech 
EUR)
 EVROPSKÁ 
UNIE   
AGENTURY  Vyloučení dotací 
agenturám  CELKEM  
Příjmy za rozpo čtový rok  117 626 1 363 (796) 118 193
Platby z prost ředků na běžný rok  (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Prostředky na platby p řenesené 
do roku n+1  (1 759) (377) 0 (2 136)
Zrušení nevyužitých prost ředků 
přenesených z roku n-1  2 791 188 0 2 979
Kurzové rozdíly za rok  185 (5) 0 180
Výsledek pln ění rozpočtu 2 264 87 0 2 351
 
 
CS 165   CS VYSVĚTLIVKY  KE KONSOLIDOVANÝM  ZPRÁVÁM  O PLNĚNÍ ROZPOČTU 
1. Rozpo čtové zásady, struktura a prost ředky 
2. Vysv ětlení ke zprávám o pln ění rozpočtu 
 
CS 166   CS 1. ROZPO ČTOVÉ  ZÁSADY,  STRUKTURA  A PROSTŘEDKY 
 
1.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD A FINAN ČNÍ NAŘÍZENÍ 
 
Rozpočtové účty se vedou v souladu s na řízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. 
června 2002 (Ú ř. věst. L 248, 16.9.2002), kterým  se stanoví finan ční nařízení o souhrnném 
rozpočtu Evropských spole čenství, a na řízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 
23. prosince 2002 o provád ěcích pravidlech k tomuto finan čnímu nařízení. Souhrnný 
rozpočet, hlavní nástroj finan ční politiky EU, je nástrojem, kterým se každý rok stanovují a 
schvalují p říjmy a výdaje EU. 
 
Komise každý rok odhadne výši všech p říjmů a výdajů orgánů za rok a sestaví p ředběžný 
návrh rozpo čtu, který p ředloží rozpo čtovému orgánu. Rada na jeho základ ě vypracuje návrh 
rozpočtu, o němž pak ob ě složky rozpo čtového orgánu jednají. Rozpo čet se stává 
vykonatelným na základ ě prohlášení p ředsedy Parlamentu o schválení rozpo čtu s kone čnou 
platností. Odpov ědnost za pln ění rozpočtu nese zejména Komise. 
 
1.2 ROZPO ČTOVÉ ZÁSADY 
 
Souhrnný rozpo čet Evropské unie se řídí několika hlavními zásadami: 
– jednotnost a správnost rozpo čtu: veškeré p říjmy a výdaje musejí být zapracovány do 
jediného rozpo čtového dokumentu, musejí být zaznamenány do n ěkteré rozpo čtové linie a 
výdaje nesmí p řekročit schválené prost ředky, 
– univerzálnost : tato zásada zahrnuje dv ě pravidla: 
– pravidlo nevázanosti , podle níž rozpo čtové příjmy nesm ějí být vy členěny na 
konkrétní body výdaj ů (celkové p říjmy musejí pokrýt celkové výdaje), 
– pravidlo hrubého rozpo čtu, podle n ěhož se příjmy a výdaje zapisují do rozpo čtu v 
plném rozsahu a bez jakýchkoli vzájemných zápo čtů, 
– roční rozpočet: prostředky se schvalují na jeden rok, a proto musejí být využity v pr ůběhu 
daného roku, 
– vyrovnanost : příjmy a výdaje uvedené v rozpo čtu musejí být vyrovnané (odhadované 
příjmy se musejí rovnat prost ředkům na platby), 
– specifikace : veškeré prost ředky musí mít vlastní ú čel a musí být ur čeny na konkrétní cíl, 
– zúčtovací jednotka : rozpočet je sestavován a pln ěn v eurech, tak jako ú četnictví, 
– řádné finan ční řízení : rozpočtové prost ředky se využívají v souladu se zásadou řádného 
finančního řízení, tj. hospodárn ě, efektivn ě a účelně, 
 
CS 167   CS – transparentnost : rozpočet a opravné rozpo čty i účetní závěrka jsou publikovány v 
Úředním věstníku Evropské unie. 
 
CS 168   CS 1.3 SKLADBA ROZPO ČTU 
 
Rozpočet se skládá ze: 
(a) souhrnného výkazu p říjmů; 
(b)  samostatných oddíl ů rozdělených na výkazy p říjmů a výdajů každého orgánu: 
oddíl I: Parlament; Oddíl II: Rada; O ddíl III: Komise; Oddíl IV: Soudní dv ůr; 
oddíl V: Ú četní dvůr; Oddíl VI: Hospodá řský a sociální výbor; Oddíl VII: 
Výbor region ů; Oddíl VIII: Evropský ve řejný ochránce práv; Oddíl IX: 
Evropský inspektor ochrany údaj ů. 
 
Body příjmů a výdajů každého orgánu jsou za řazeny podle své ho druhu nebo ur čeného 
využití do hlav, kapitol, článků a bodů. Část prostředků ESUO v likvidaci byla dána k 
dispozici provoznímu rozpo čtu ESUO v likvidaci. Komise tento provozní rozpo čet 
každoročně přijímala po konzultaci s Radou a Evrops kým parlamentem. Poslední rozpo čet 
byl sestaven na období od 1. ledna do 23. července 2002. Od 24. července 2002 jsou p říjmy a 
výdaje provozního rozpo čtu zahrnuty do ú čtu příjmů a výdajů ESUO v likvidaci. Zbývající 
závazky, které je nutno splnit, jsou v rozvaze uvedeny na stran ě pasiv.  
 
1.4 SKLADBA ROZPO ČTOVÝCH Ú ČTŮ 
 
1.4.1 Obecný p řehled 
Rozpočet Komise jako jediný obsahuj e správní a provozní prost ředky. Ostatní orgány mají 
pouze správní prost ředky. Rozpo čet rozlišuje dále dva druhy prost ředků: nerozlišené a 
rozlišené. Z nerozlišených prost ředků se financují operace ro ční povahy (tedy operace, které 
odpovídají zásad ě ročního rozpo čtu). Pokrývají všechny správní kapitoly rozpo čtu v oddílu 
Komise a všechny ostatní oddíly vcelku, prost ředky EZZF ro ční povahy a ur čité technické 
prostředky (vrácené platby, záruky za výp ůjčky a úvěry atd.). V p řípadě nerozlišených 
prostředků se výše prost ředků na závazky rovná výši prost ředků na platby. 
 
Rozlišené prost ředky byly zavedeny proto, aby umožnily dosáhnout souladu mezi zásadou 
ročního rozpo čtu a potřebou řídit víceleté operace. Jsou ur čeny k pokrytí víceletých operací a 
jsou do nich zahrnuty veškeré další prost ředky ve všech kapitol ách, s výjimkou kapitoly 1 
oddílu Komise. 
 
Rozlišené prost ředky se d ělí na prost ředky na závazky a prost ředky na platby: 
– prostředky na závazky : kryjí celkové náklady spojené s právními závazky p řijatými na 
běžný rozpo čtový rok pro operace rozlož ené na více let. Rozpo čtové závazky na akce, 
jejichž doba trvání p řesahuje jeden rozpo čtový rok, však mohou být v souladu s čl. 76 odst. 
3 finančního nařízení rozloženy do n ěkolika ročních splátek, pokud to stanoví základní 
právní akt. 
 
CS 169   CS – prostředky na platby : kryjí výdaje vyplývající ze závazk ů přijatých v b ěžném rozpo čtovém 
roce a/nebo p ředchozích rozpo čtových letech. 
 
1.4.2 Původ prostředků 
Hlavním zdrojem prost ředků je rozpo čet EU na b ěžný rok. Z finan čního nařízení však 
vyplývají další druhy prost ředků. Pocházejí z p ředchozích finan čních let nebo vn ějších 
zdrojů:  
 
– rozpočtové prost ředky původně schválené pro b ěžný rok lze dopl ňovat o převody mezi 
rozpočtovými liniemi v souladu s pravidly stanovenými v článcích 22 až 24 finan čního 
nařízení č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 a formou opravných rozpo čtů (upraveno v 
článcích 37 a 38 finan čního nařízení).  
 
– Prostředky přenesené  z předchozího roku nebo op ětovně zpřístupněné také dopl ňují běžný 
rozpočet. Jsou to: 
– časově nerozlišené prost ředky na platby, které lze automaticky p řevést výlu čně do 
následujícího rozpo čtového roku v souladu s čl. 9 odst. 4 finan čního nařízení; 
– prostředky přenášené rozhodnutím orgán ů v těchto případech: jestliže byly 
dokončeny přípravné etapy ( čl. 9 odst. 2 písm. a) finan čního nařízení) nebo 
jestliže byl základní právní akt p řijat pozdě (čl. 9 odst. 2 písm. b). P řenášet lze 
prostředky na závazky i prost ředky na platby ( čl. 9 odst. 3)) a 
– prostředky opětovně zpřístupněné po zrušení závazku: do rozpo čtu jsou op ětovně 
zapisovány zrušené prost ředky na závazky, jež souvisejí  se strukturálními fondy. 
Tyto částky lze výjime čně znovu zapsat v p řípadě, že se Komise dopustila omylu 
nebo že jsou tyto prost ředky nezbytné pro dokon čení programu ( článek 157 
finančního nařízení). 
 
– Účelově vázané p říjmy , které sestávají z: 
– Náhrady, které p ředstavují ú čelově vázaný p říjem pro rozpo čtovou linii, kde 
vznikly po čáteční výdaje, a které mohou být p řenášeny bez omezení. 
– Prostředky ESVO: Dohoda o Evropském hospodá řském prostoru stanoví, že 
členské státy poskytují finan ční příspěvek na n ěkteré činnosti, které pat ří do 
rozpočtu EU. Dot čené rozpo čtové linie a plánované částky se zve řejňují v příloze 
III rozpo čtu EU. Dot čené rozpo čtové linie se zvyšují o p říspěvek ESVO. 
Prostředky nevyužité do konce roku se ruší a vracejí zemím EHP. 
– Příjmy od t řetích stran / jiných zemí, které uzav řely s Evropskou unií dohody; 
mezi tyto p říjmy patří finanční příspěvky na činnost EU. Obdržené částky se 
považují za p říjmy od t řetích stran, které se p řidělují k příslušným rozpo čtovým 
liniím (často v oblasti výzkumu) a které lze p řenášet bez omezení ( článek 10 a čl. 
18 odst. 1 písm. a) a d) finan čního nařízení). 
 
CS 170   CS – Práce pro t řetí strany: výzkumná st řediska EU mohou v rámci své výzkumné 
činnosti pracovat pro vn ější subjekty ( čl. 161 odst. 2 finan čního nařízení). Stejn ě 
jako příjmy od t řetích stran jsou práce pro t řetí strany p řiděleny ke konkrétním 
rozpočtovým liniím a lze je p řenášet bez omezení ( článek 10 a čl. 18 odst. 1 písm. 
d) finančního nařízení); a 
– Prostředky opětovně zpřístupněné v důsledku vrácení záloh: jedná se o prost ředky 
EU, které vrátili p říjemci a které lze p řenášet bez omezení. V oblasti 
strukturálních fond ů se opětovné zapsání řídí rozhodnutím Komise ( čl. 18 odst. 2 
finančního nařízení a článek 228 provád ěcích pravidel). 
 
1.4.3 Skladba dostupných prost ředků 
Konečné rozpočtové prost ředky = původně schválené rozpo čtové prost ředky + prost ředky 
opravných rozpo čtů + převody, 
– dodatečné prostředky = účelově vázané p říjmy (viz výše) + prost ředky přenesené z 
předchozího rozpo čtového roku nebo prost ředky znovu zp řístupněné po jejich zrušení, 
– celkové schválené prost ředky = konečné rozpočtové prost ředky + dodate čné prostředky, 
– prostředky na rok  (tak, jak se používají k výpo čtu výsledku pln ění rozpočtu) = kone čné 
rozpočtové prost ředky + účelově vázané p říjmy. 
 
1.5 PLN ĚNÍ ROZPO ČTU 
 
Plnění rozpočtu se řídí ustanovením čl. 48 odst. 1 finan čního nařízení, jež stanoví: „Komise 
plní rozpo čet … v souladu s tímto na řízením, na vlastní odpov ědnost a v mezích schválených 
prostředků.“ V článku 50 se stanoví, že Komise p řiznává ostatním orgán ům potřebné 
pravomoci pro pln ění oddílů rozpočtu, které se jich týkají. 
 
1.6 DOSUD NEVYUŽITÉ ZÁVAZKY (RAL) 
 
Zavedením rozlišených prost ředků vznikl rozdíl mezi p řijatými závazky a provedenými 
platbami: tento rozdíl, který odpovídá výši dosud nevyužitých závazk ů, je dán prodlevou mezi 
okamžikem p řijetí závazk ů a okamžikem provedení odpovídajících plateb. 
 
CS 171   CS 2. VYSV ĚTLENÍ  KE ZPRÁVÁM  O PLNĚNÍ ROZPOČTU 
 
2.1 VÝSLEDEK PLN ĚNÍ ROZPO ČTU ZA ROK ( Tabulka 1 ) 
 
2.1.1 Obecné souvislosti 
V případě vlastních zdroj ů se v účetnictví zaznamenávají částky připsané v pr ůběhu roku ve 
prospěch účtů, jež jménem Komise z řídily vlády členských stát ů. Do příjmů se zahrnuje 
rovněž případný přebytek plynoucí z rozpo čtového hospoda ření za předchozí rok. Ostatními 
zaúčtovanými p říjmy jsou částky, které byly v pr ůběhu roku skute čně přijaty. 
 
Pro účely výpočtu výsledku pln ění rozpočtu na daný rok se výdaje skládají z plateb, které 
byly provedeny z prost ředků na platby pro daný rok, a z dalších prost ředků na daný rok, které 
jsou přeneseny do dalšího roku. Platbami provedenými z prost ředků na platby pro daný rok se 
rozumějí platby, které ú četní provedl do 31. prosince rozpo čtového roku. V p řípadě 
Evropského zem ědělského záru čního fondu se t ěmito platbami rozumí platby, které členské 
státy provedly v období od 16. října 2008 do 15. října 2009 za p ředpokladu, že ú četní byl o 
závazku a schválení informován do 31. ledna  2010. Výdaje fondu EZZF mohou po kontrolách 
v členských státech podléhat  rozhodnutí o souladu. 
 
Výsledek pln ění rozpočtu se skládá ze dvou částí: výsledku Evropské  unie a výsledku ú časti 
zemí ESVO, které jsou členy EHP. V souladu s článkem 15 na řízení č. 1150/2000 o vlastních 
zdrojích tento výsledek p ředstavuje rozdíl mezi: 
– celkovými p říjmy získanými v daném roce 
– a celkovými platbami provedenými z prost ředků pro daný rok zvýšenými o celkovou 
částku prost ředků pro týž rok p řenesených do násl edujícího roku. 
 
Výsledek se zvýší nebo sníží o: 
– čistý zůstatek zrušení prost ředků na platby p řenesených z p ředchozích let a jakýchkoli 
plateb, které kv ůli kolísání kurzu eura p řevyšují nerozlišené prost ředky přenesené 
z předchozího roku, 
– zůstatek kurzových zisk ů a ztrát zaznamenaných v pr ůběhu daného roku. 
 
Výsledná částka rozpo čtového hospoda ření se vrací členským stát ům v následujícím 
roce formou snížení jejich p říspěvků splatných v tomto následujícím roce. 
 
Prostředky, které byly p řeneseny z p ředchozího rozpo čtového roku v souvislosti s p říspěvky 
třetích stran a prací pro t řetí strany, nepozbývají ze své podsta ty platnosti a zahrnují se do 
dodatečných prost ředků rozpočtového roku. Tím je vysv ětlen rozdíl mezi výší prost ředků 
přenesených z p ředchozího roku, jež je uvedena ve výkazech o pln ění rozpočtu na rok 2009, 
 
CS 172   CS a výší prost ředků přenesených do následujícího roku, jež je uvedena ve výkazech o pln ění 
rozpočtu na rok 2008.  Do výpočtu výsledku pln ění rozpočtu se nezapo čítávají op ětovně 
použitelné prost ředky na platby a prost ředky zpřístupněné po vrácení záloh.  
 
Přenesené prost ředky na platby zahrnují: prost ředky přenesené automaticky a prost ředky 
přenesené na základ ě rozhodnutí. Zrušení nevyužitých prost ředků na platby p řenesených z 
předcházejícího roku tak p ředstavuje zrušení prost ředků, které byly p řeneseny automaticky a 
na základ ě rozhodnutí. Zahrnují také snížení prost ředků z účelově vázaných p říjmů 
přenesených do dalšího roku ve  srovnání s rokem 2008.  
 
2.1.2 Sesoulad ění výsledku pln ění rozpočtu s hospodá řským výsledkem  
Hospodářský výsledek za daný rok byl vypo čten podle zásad akruálního ú četnictví. Výsledek 
rozpočtového hospoda ření však v souladu s finan čním nařízením vychází z upravených 
pravidel hotovostního ú četnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových 
transakcí, je zajišt ění jejich srovnatelnosti užite čným kontrolním nástrojem. Níže uvedená 
tabulka přináší toto porovnání a zd ůrazňuje hlavní srovnávané částky rozd ělené mezi položky 
příjmů a výdajů. 
 SESOULAD ĚNÍ: HOSPODÁ ŘSKÝ VÝSLEDEK – VÝSLEDEK PLN ĚNÍ 
ROZPOČTU ZA ROK 2009  
  
(v milionech EUR)
2009 2008 
   
HOSPODÁ ŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK  4 457 12 686 
   
Příjmy   
Nároky zjišt ěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané  (2 806) (4 685) 
Nároky zjišt ěné v předchozích letech a vybrané v b ěžném roce  2 563 3 485  
Příjmy příštích období (netto)  436 (724) 
   
Výdaje    
Výdaje příštích období (netto)  5 381 6 353 
Výdaje předchozího roku uhrazené v b ěžném roce  (432) (219) 
Čistý vliv p ředběžného financování  (9 458) (16 446) 
Prostředky na platby p řenesené do následujícího roku  (1 759) (3 914) 
Platby uhrazené z p řenesených prost ředků a zrušení nevyužitých 
prostředků na platby  4 573 1 182 
Změna stavu rezerv  (329) 4 316 
Ostatní  (153) (88) 
   
Hospodá řský výsledek agentur a ESUO  (209)  (136)  
   
VÝSLEDEK PLN ĚNÍ ROZPO ČTU ZA ROK  2 264  1 810  
   
Sesoulad ění položek – p říjmy 
Skutečné rozpočtové příjmy za rozpo čtový rok odpovídají p říjmům vybraným na základ ě 
zjištěných nárok ů v průběhu daného roku a částkám vybraným na základ ě nároků z minulých 
let. Proto je pro ú čely porovnání t řeba odečíst od hospodá řského výsledku nároky zjišt ěné v 
běžném roce, avšak zatím nevybrané , jelikož ty nejsou sou částí rozpo čtových příjmů. 
 
CS 173   CS Naopak nároky zjišt ěné v předchozích letech a vybrané v b ěžném rozpo čtovém roce  musí 
být pro účely srovnání k hospodá řskému výsledku p řičteny. 
Čisté příjmy příštích období  představují p ředevším p říjmy ze zem ědělských dávek, 
vlastních zdroj ů a úroků a dividend. V úvahu se bere pouze vliv časového rozlišení, tj. p říjmy 
příštích období za b ěžný rok snížené o odú čtované příjmy příštích období za p ředchozí rok. 
 
Sesoulad ění položek – výdaje 
Čisté výdaje p říštích období  tvoří především časové rozlišení provedené pro ú čely uzávěrky 
ke konci roku, tj. zp ůsobilé výdaje, které vznikly p říjemcům prostředků EU, avšak nebyly 
dosud nahlášeny EU.  
 
Zatímco výdaje p říštích období nejsou považovány za rozpo čtový výdaj, jsou platby 
provedené v běžném roce, avšak související s fakturami zaznamenanými v p ředchozích 
letech , součástí rozpo čtových výdaj ů běžného roku.  
 
Čistý vliv p ředběžného financování  je kombinací 1) nových částek předběžného 
financování uhrazených v b ěžném roce a vykázaných jako rozpo čtový výdaj v daném roce a 
2) zúčtování předběžného financování  vyplaceného v b ěžném roce nebo v p ředchozích letech 
po schválení zp ůsobilých náklad ů. Druhý p řípad představuje akruální výdaj, který není 
zachycován na rozpo čtových účtech, nebo ť platba p ůvodního p ředběžného financování již 
byla zaúčtována jako rozpo čtový výdaj v okamžiku jejího provedení. 
 
Kromě plateb provedených z prost ředků na daný rok je p ři výpočtu výsledku pln ění rozpočtu 
(v souladu s článkem 15 na řízení č. 1150/2000) nutno zohlednit i prost ředky na daný rok, jež 
jsou přenášeny do roku následujícího . Totéž platí pro platby z rozpo čtu, jež byly provedeny 
v běžném roce z přenesených prost ředků, a pro zrušení nevyužitých prost ředků na 
platby . 
 
Změna stavu rezerv  souvisí s odhady provedenými na konci roku na akruálních ú čtech 
(zejména v souvislosti se zam ěstnaneckými požitky), které nemají vliv na rozpo čtové účty. 
Do ostatních částek sesoulad ění spadají r ůzné položky jako odpisy aktiv, po řízení aktiv, 
platby finan čního leasingu a finan ční účasti, u nichž se rozpo čtové a akruální ú četní postupy 
liší. 
 
V neposlední řadě je třeba vylou čit hospodá řské výsledky agentur a ESUO , které jsou 
zahrnuty do konsolidovaného hospodá řského výsledku, jelikož jejich vliv na rozpo čet není 
zahrnut do výsledku konsolidovaného rozpo čtu. 
 
2.2 SROVNÁNÍ ROZPO ČTOVÝCH A SKUTE ČNÝCH ČÁSTEK ZA ROK 2008 
(Tabulka 2 ) 
 
Výše prost ředků na platby uvedená v p ůvodním rozpo čtu, který byl podepsán p ředsedou 
 
CS 174   CS Evropského parlamentu dne 18. prosince 2008, byla stanovena na 116 096 milion ů EUR a 
měla být financována vlastními zdroji ve výši 114 736 milion ů EUR. Je t řeba poznamenat, že 
odhady výše p říjmů a výdajů uvedené v p ůvodním rozpo čtu se během rozpo čtového roku 
mění a tyto zm ěny jsou p ředkládány v podob ě opravných rozpo čtů. Díky úpravám výše 
vlastních zdroj ů z HND, jež členské státy hradí, odpovídají p říjmy rozpo čtu přesně 
rozpočtovým výdaj ům. V souladu se zásadou vyrovnanosti musí být rozpo čtové příjmy a 
výdaje (prost ředky na platby) v rovnováze. 
 
CS 175   CS Příjmy: 
V průběhu roku 2009 bylo p řijato deset opravných rozpo čtů. Jejich vliv na p říjmovou stranu 
rozpočtu za rok 2009 by l takový, že kone čné příjmy dosahovaly výše 113 035 milion ů EUR. 
Tato částka byla financována vlastními zdroji ve výši 110 238 milion ů EUR (což je tedy o 
4 498 milion ů EUR mén ě, než se p ůvodně předpokládalo) a zbývající část pak ostatními 
příjmy. Nižší pot řeba vlastních zdroj ů byla způsobena hlavn ě zahrnutím 1 796 milion ů EUR z 
přebytku předchozího roku a kombinovaným ú činkem nižších prost ředků na platby a vyšší 
prognózy p říjmů v opravném rozpo čtu č. 10/2009. Výsledkem posledn ě uvedeného vlivu bylo 
další snížení vlastních zdroj ů o 2 888 milion ů EUR. 
 
K vlastním zdroj ům je třeba poznamenat, že jejich vybraná částka se velmi p řiblížila částce 
prognózované. Je tomu tak proto, že rozpo čtové odhady byly upravovány v dob ě sestavování 
opravného rozpo čtu č. 6/2009 (sníženy o 5 226 milion ů EUR) a dále opravného rozpo čtu 
č. 10/2009 (kdy byly sníženy o 600 milion ů EUR). Tyto úpravy vycházely jednak z nových 
makroekonomických prognóz z jara 2009, jež byly oproti t ěm předchozím mén ě optimistické, 
jednak ze skute čného výběru příspěvků. 
 
Závěrečné platby členských stát ů odvíjející se od jejich DPH a HND rovn ěž velmi p řesně 
odpovídaly kone čným rozpo čtovým odhad ům. Rozdíly mezi odhadovanými a skute čně 
uhrazenými částkami jsou dány rozdílem mezi kurzy eura použitými pro rozpo čtové účely a 
kurzy platnými v dob ě, kdy členské státy, které se neú častní HMU, provád ěly příslušné 
platby. 
 
Výdaje: 
V roce 2009 byl rozpo čet EU stále ješt ě poznamenán p řechodem od jednoho víceletého 
finančního rámce k dalšímu. Do prost ředků na závazky se promítly výdajové zásady 
dohodnuté pro nové programové období 2007–2013, zatímco tém ěř 12 % žádostí o platby se 
vztahovalo ješt ě k finančnímu rámci 2000–2006.  
 
Co se tý če závazk ů, původní rozpo čet a tedy i stanovené polit ické cíle byly v praxi 
realizovány podle plánu. Míra pln ění bez nevyužitých rezerv (447 milion ů EUR pro Evropský 
globalizační fond a 56 milion ů EUR na pomoc p ři mimořádných událostech) dosáhla 99,6 % 
rozpočtu a v průběhu roku byla lehce upraven a. V rámci okruhu 2, „P řírodní zdroje“, byly 
navýšeny závazky o 259 milion ů EUR (plán obnovy na rozvoj venkova ve výši 600 milion ů 
EUR mínus snížení o 390 milion ů EUR na konci roku a plus zvýšení o 49 milion ů EUR pro 
opatření proti katarální hore čce ovcí). Okruh 5, „Správa“ byl snížen o 55 milion ů EUR. Spolu 
to představuje zvýšení p ůvodního rozpo čtu pouze o 0,15 %, pokud odhlédneme od 615 
milionů EUR pro Evropský fond solidarity (kv ůli jeho povaze rezervy na nep ředvídatelné 
výdaje).  Míra plnění plateb bez nevyužité rezervy na pomoc p ři mimořádných událostech činila 95 % 
původního rozpo čtu a 97 % kone čného rozpo čtu. U prost ředků na platby došlo ke snížení 
hlavně formou opravných rozpo čtů v okruhu 1a, „Konkurenceschopnos t“ v celkové výši 738 
milionů EUR (z toho podíl Výzkumu činil 448 milion
ů EUR), v okruhu 2, „P řírodní zdroje“ 
ve výši 2 632 milion ů EUR (z toho rozvoj venkova 2 192 milion ů EUR) a „Rozší ření“ 244 
milionů EUR. 
 
CS 176   CS Nevyužité odhlasované prost ředky bez rezerv činily celkem 2 395 milion ů EUR a sestávaly 
hlavně z: Evropského sociálního fondu (674 milion ů EUR na konvergenci a 248 milion ů EUR 
na regionální konkurenceschopnost), nástroje p ředvstupní pomoci (142 milion ů EUR), 
administrativy Komise (394 milion ů EUR) a konkurenceschopnosti (377 milion ů EUR 
rozložených v celém okruhu 1a). 
 
Podrobnější rozbor úprav v rozpo čtu, jejich souvislosti, od ůvodnění a dopady jsou uvedeny ve 
zprávě Komise o rozpo čtovém a finan čním hospoda ření za rozpo čtový rok 2009, části A s 
přehledem o pln ění rozpočtu a části B věnované jednotlivým okruh ům finančního rámce. 
 
2.3 PŘÍJMY ( Tabulka 3 ) 
 
Příjmy souhrnného rozpo čtu Evropské unie lze rozd ělit do dvou hlavních kategorií: vlastní 
zdroje a ostatní p říjmy. Stanoví tak článek 311 Smlouvy o fungování Evropské unie, v n ěmž 
je uvedeno: „Rozpo čet je financován pln ě z vlastních zdroj ů; jiné příjmy tím nejsou dot čeny“. 
Hlavní část rozpočtových výdaj ů je financována z vlastních zdroj ů. Podíl ostatních p říjmů na 
celkovém financování je malý. 
 
Existují t ři kategorie vlastních zdroj ů: tradiční vlastní zdroje, zdro j z DPH a zdroj z HND. 
Tradiční vlastní zdroje se p řitom skládají z dávek z cukru a cel. Další sou částí systému 
vlastních zdroj ů je opravný mechanismus ve prosp ěch Spojeného království i hrubé snížení 
ročních příspěvků založených na HND pro Nizozemsko a Švédsko. 
 
Vlastní zdroje jsou p řidělovány v souladu s pravidly  upravenými rozhodnutím Rady 
2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdroj ů Evropských 
společenství (dále jen „ORD 2007“). ORD 2007 vstoupilo v platnost dne 1. b řezna 2009. 
Účinnosti však nabylo již 1. ledna 2007. V rozpo čtovém roce 2009 byly proto zohledn ěny 
retroaktivní ú činky.  
 
2.3.1 Tradi ční vlastní zdroje 
Tradiční vlastní zdroje: veškeré zjišt ěné částky tradi čních vlastních zdroj ů se zachycují na 
některém z níže uvedených ú čtů, jež vedou p říslušné orgány. 
– Na zvláštní ú čet uvedený v čl. 6 odst. 3 písm. a) na řízení č. 1150/2000: všechny uhrazené 
částky nebo částky kryté zárukami. 
– Na zvláštní ú čet uvedený v čl. 6 odst. 3 písm. b) na řízení č. 1150/2000: všechny částky, jež 
dosud nejsou uhrazeny či kryty zárukami; dále sem lze zaú čtovat částky, jež jsou kryty 
zárukami, avšak byly v ůči nim vzneseny námitky. 
 
CS 177   CS V případě zvláštního ú čtu zasílají členské státy Komisi čtvrtletní výkaz, který obsahuje: 
– částku, která m ěla být vrácena v p ředchozím čtvrtletí, 
– částky uhrazené b ěhem daného čtvrtletí, 
– úpravy základu (opravy, zrušení) provedené b ěhem daného čtvrtletí, 
– odepsané částky, 
– částku zbývající k úhrad ě na konci daného čtvrtletí. 
 
Tradiční vlastní zdroje musejí být zapsány na pokladní ú čet Komise nebo na ú čet vedený u 
subjektu, který ur čí členský stát, nejpozd ěji v první pracovní den po 19. dni druhého m ěsíce 
následujícího po m ěsíci, v n ěmž byla pohledávka zjišt ěna (nebo vrácena v p řípadě 
samostatného ú čtu). Členské státy si pon echávají 25 % tradi čních vlastních zdroj ů k pokrytí 
nákladů na výb ěr. Podmín ěné pohledávky z vlastních zdroj ů jsou upravovány podle 
pravděpodobnosti jejich vymožení. 
 
2.3.2 Zdroje z DPH a HND 
Výpočet vlastního zdroje z DPH se provádí za  použití jednotné sazby platné pro všechny 
členské státy na harmonizovaný základ DPH podle čl. 2 odst. 1 písm. b) ORD 2007. Jednotná 
sazba je stanovena na 0,30 % krom ě období 2007–2013, v n ěmž je sazba uplat ňovaná u 
Rakouska stanovena na 0,225 %, u N ěmecka na 0,15 % a u Nizozemska a Švédska na 0,10 %. 
Základ DPH je u všech členských stát ů omezen na 50 % HND. 
 
Výpočet vlastního zdroje z DPH se provádí za  použití jednotné sazby platné pro všechny 
členské státy na harmonizovaný základ DPH podle čl. 2 odst. 1 písm. c) rozhodnutí Rady ze 
dne 29. zá ří 2000. Základ DPH je u všech členských stát ů omezen na 50 % HND. 
 
Zdroj z HND je zdrojem variabilním, jehož ú čelem je poskytnout p říjmy nutné v konkrétním 
roce k pokrytí výdaj ů přesahujících částku vybranou z tradi čních vlastních zdroj ů, zdroje z 
DPH a různých ostatních zdroj ů. Příjmy z tohoto zdroje se vypo čítají použitím jednotné sazby 
na agregátní HND všech členských stát ů. Zdroje z DPH a HND se stanoví na základ ě odhadů 
vyměřovacích základ ů DPH a HND, jež jsou provád ěny během přípravy předběžného návrhu 
rozpočtu. Tyto prognózy se následn ě revidují a údaje se v pr ůběhu daného rozpo čtového roku 
aktualizují pomocí opravného rozpo čtu. 
 
Skutečná výše základ ů DPH a HND je zjišt ěna až během roku následujícího po daném 
rozpočtovém roce. Komise vypo čítá rozdíly mezi částkami, které mají členské státy odvést ze 
skutečných vym ěřovacích základ ů, a částkami, které členské státy skute čně zaplatily na 
základě (revidovaných) odhad ů. Tato, ať už kladná či záporná, salda DPH a HND, si Komise 
vyžádá od členských stát ů k prvnímu pracovnímu dni v prosin ci roku následujícího po daném 
rozpočtovém roce. Skute čné základy DPH a HND mohou být ješt ě během následujících čtyř 
let předmětem oprav, není-li v ůči nim vznesena výhrada. D říve vypočtená salda se opraví a 
 
CS 178   CS výsledný rozdíl si Komise vyžádá od členských stát ů zároveň se saldy vlastních zdroj ů z DPH 
a HND za p ředchozí rozpo čtový rok. 
Při provádění kontrol výkaz ů DPH a údaj ů o HND m ůže Komise sd ělit členským stát ům 
výhrady k ur čitým bod ům, které mohou mít dopad na jejich p říspěvky v rámci vlastních 
zdrojů. Tyto výhrady se mohou nap říklad týkat neuvedení p řijatelných údaj ů nebo pot řeby 
rozvíjet vhodnou metodiku. Na tyto  výhrady je nutné pohlížet ja ko na potenciální nárokování 
nejistých částek vůči členským stát ům, neboť jejich finan ční dopad nelze s p řesností 
odhadnout. Je-li možné ur čit přesnou částku, vyžádá si Komise p říslušné vlastní zdroje z DPH 
a HND bu ď společně se saldy vlastních zdroj ů z DPH a HND nebo formou individuální 
výzvy. 
 
2.3.3 Oprava pro Spojené království  
Tento mechanismus snižuje výši vlastních zdroj ů, jež hradí Spojené království, v pom ěru k 
jeho „rozpo čtové nevyváženosti“. Odpovídajícím zp ůsobem sou časně navyšuje částku 
vlastních zdroj ů, kterou hradí ostatní členské státy. Mechanismus opravy rozpo čtové 
nevyváženosti ve prosp ěch Spojeného království zavedla Evropská rada na zasedání ve 
Fontainebleau ( červen 1984), na které navá zalo rozhodnutí o vlastních zdrojích ze dne 7. 
května 1985. Jeho cílem bylo snížit rozpo čtovou nevyváženost Spojeného království snížením 
jeho plateb odvád ěných EU. N ěmecko, Rakousko, Švédsko a Nizozemsko t ěží ze sníženého 
financování opravy (omezeno na čtvrtinu jejich normálního podílu). 
 
2.3.4 Hrubé snížení pro Nizozemsko a Švédsko 
V souladu s rozhodnutím ORD 2007 je Nizozemsku a Švédsku pro období 2007–2013 
přiznáno hrubé snížení ro čních příspěvků založených na HND. Hrubé snížení ve výši 605 
milionů EUR pro Nizozemsko a 150 milion ů EUR pro Švédsko (v cenách roku 2004) je 
upraveno na b ěžné ceny pomocí deflát oru HDP pro EU vyjád řeného v eurech a je p řiznáno po 
výpočtu opravy ve prosp ěch Spojeného království a po jeho financování.  
 
2.3.5 Úprava týkající se provád ění rozhodnutí ORD 2007 v letech 2007 a 2008 
Článek 11 rozhodnutí ORD 2007 stanoví, že poté, co  rozhodnutí vstoupí v platnost, nabude 
účinku dne 1. ledna 2007. Znamená to, že financování na roky 2007 a 2008 bylo nutno 
přepočítat podle nových pravidel. Úprava (rozdí ly mezi starým a novým ORD na roky 2007 a 
2008) byla zapsána do opravného rozpo čtu č. 3/2009 a byla provedena jednorázovou platbou 
dne 1. června 2009.  
Další informace o pln ění příjmů jsou obsaženy ve zpráv ě o rozpo čtovém a finan čním 
hospodaření za rozpo čtový rok 2009. 
 
2.4 VÝDAJE ( Tabulky 4–13 ) 
 
2.4.1 Finan ční rámec na období 2007–2013  
Tento oddíl popisuje hlavní kategorie výdaj ů EU rozdělených podle okruh ů finančního rámce 
na období 2007–2013. Rozpo čtový rok 2009 byl t řetím rokem, který spadá do finan čního 
 
CS 179   CS rámce na období 2007–2013. Celkový strop prost ředků na závazky pro rok 2009 dosahuje 
134 722 milion ů EUR, tj. 1,13 % HND. O dpovídající strop pro prost ředky na platby dosahuje 
částky 120 445 milion ů EUR, tj. 1,01 % HND. Výše  uvedená tabulka obsahuje částky 
finančního rámce v b ěžných cenách odhadovaných na rok 2013.  
 
 
CS 180   CS  
 (v milionech 
EUR)
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Udržitelný r ůst 53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Ochrana p řírodních zdroj ů a 
hospodaření s nimi  55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Občanství, svoboda, bezpe čnost a 
právo 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. EU jako globální hrá č 6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Správní náklady  7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Náhrady / vyrovnávací platby  445 207 210 0 0 0 0
Prostředky na závazky:  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Prostředky na platby celkem:  122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Okruh 1 – Udržitelný r ůst 
Tento okruh je rozd ělen na dvě navzájem provázané složky: 
– 1a). Konkurenceschopnost pro r ůst a zaměstnanost. Sem spadají výdaje na výzkum a 
inovace, vzd ělávání a odbornou p řípravu, transevropské sít ě, sociální politiku, vnit řní trh a 
související politiky. 
– 1b.) Soudržnost pro r ůst a zaměstnanost. Tato složka má posílit konvergenci nejmén ě 
rozvinutých členských stát ů a regionů, doplnit strategii EU pro udržitelný r ůst mimo mén ě 
prosperující regiony a podpo řit spolupráci mezi regiony. 
 
Okruh 2 – Ochrana p řírodních zdroj ů a hospoda ření s nimi 
Okruh 2 zahrnuje spole čnou zemědělskou politiku a politiku rybolovu, rozvoj venkova a 
opatření na ochranu životního prost ředí, zejména Natura 2000. Částka vyčleněná na 
společnou zemědělskou politiku odráží dohodu uzav řenou na bruselské Evropské rad ě v říjnu 
2002. 
 
Okruh 3 – Ob čanství, svoboda, bezpe čnost a právo 
Nový okruh 3 (Ob čanství, svoboda, bezpe čnost a právo) odráží rostoucí význam n ěkterých 
oblastí, v nichž byly EU sv ěřeny nové úkoly – spravedlnost a vnit řní věci, ochrana hranic, 
přistěhovalectví a azylo vá politika, ve řejné zdraví a ochrana spot řebitelů, kultura, mládež, 
informace a dialog s ob čany. Je rozd ělen na dv ě složky: 3a). Svoboda, bezpe čnost a právo a 
3b) Občanství 
 
CS 181   CS  
Okruh 4 – EU jako globální hrá č 
Do okruhu 4 spadají všechna opat ření vnější politiky, v četně předvstupních nástroj ů. Zatímco 
Komise navrhovala zahrnout do finan čního rámce také ERF, Rada a Parlament se rozhodly 
ponechat jej mimo tento rámec. 
Okruh 5 – Správní náklady 
Do tohoto okruhu spadají sp rávní výdaje všech orgán ů, důchodového systému a evropských 
škol. V p řípadě orgánů s výjimkou Komise p ředstavují tyto náklady veškeré jejich výdaje, 
zatímco agentury a další subjekty vyna kládají jak správní, tak provozní výdaje. 
 
Okruh 6 – Náhrady / vyrovnávací platby 
V souladu s politickou dohodou, podle níž by nem ěly být nové členské státy hned na po čátku 
svého členství čistými přispěvateli do rozpo čtu, byl tento okruh vy členěn na vyrovnávací 
platby těmto státům. Tato částka byla uvoln ěna na převody ve prosp ěch nových členských 
států na vyrovnání jejich rozpo čtových příjmů a příspěvků. 
 
2.4.2 Oblasti politik 
V rámci řízení podle činnosti (ABM) používá Komise pro ú čely plánování a řízení metodu 
sestavování rozpo čtu podle činností (ABB). Rozpo čet je strukturován tak, že jeho jednotlivé 
hlavy odpovídají oblastem po litiky a jednotlivé kapitoly činnostem. Cílem ABB je vytvo řit 
jasný rámec pro p řevádění politických cíl ů Komise na konkrétní opat ření, a to bu ď formou 
právních p ředpisů, finančních prost ředků nebo jiných prost ředků veřejné politiky. Rozložení 
práce Komise na jednotlivé činnosti umož ňuje vytvo řit si jasný obrázek o jejích aktivitách a 
vytváří jednotný rámec pro st anovení priorit. B ěhem sestavování a schvalování rozpo čtu 
(rozpočtový proces) jsou zdroje vy čleňovány na priority, p řičemž práv ě činnosti slouží jako 
základní stavební kameny. Díky provázání konkrétních činností a zdroj ů, jež jsou na n ě 
vyčleněny, umož ňuje metoda ABB dosáhnout vyšší ú čelnosti a efektivit y využívání zdroj ů 
Komise. 
 
Oblast politiky lze vymezit jako homogenní skupinu činností, které jsou sou částí práce 
Komise a které jsou významné pro rozhod ovací proces. Každá oblast politiky obecn ě 
odpovídá n ěkterému G Ř a zahrnuje v pr ůměru kolem 6 či 7 činností. Oblasti politik jsou 
hlavně provozní, nebo ť jejich klí čové činnosti jsou v dané oblasti p ůsobnosti zam ěřeny na 
prospěšnost pro t řetí strany. Provozní rozpo čet je dopln ěn o potřebné správní výdaje v každé 
oblasti politiky. 
 
Další informace o provád ění výdajů jsou obsaženy ve zpráv ě Komise o rozpo čtovém a 
finančním hospoda ření za rozpo čtový rok 2009. 
 
2.5 ORGÁNY A AGENTURY (Tabulky 14–18) 
 
CS 182   CS  
Stejně jako v p ředchozích letech obsahují konsolidované zprávy o pln ění souhrnného 
rozpočtu Evropské unie údaje o pln ění rozpočtů všech orgán ů, jež jsou v rámci rozpo čtu EU 
stanoveny. Agentury nemají samostatný rozpo čet v rámci rozpo čtu EU a jsou z části 
financovány dotacemi z rozpo čtu Komise.  
 
Za účelem předložení všech významných rozpo čtových údaj ů o agenturách zahrnuje 
rozpočtová část konsolidované ú četní závěrky samostatné zprávy o pln ění jednotlivých 
rozpočtů tradičních konsolidovaných agentur.