CS Úřední věstník Evropské unie C 348/1

KONSOLIDOVANÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÉ UNIE – ROZPOČTOVÝ ROK 2011

2012/C 348/01

OBSAH

Vysvětlivka ke konsolidované účetní závěrce

ČÁST I Konsolidovaná účetní závěrka a vysvětlivky

Rozvaha

Výsledovka

Výkaz peněžních toků (cash flow)

Výkaz změn čistých aktiv

Vysvětlivky k účetní závěrce

ČÁST II: Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a vysvětlivky

Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu

Vysvětlivky ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu

VYSVĚTLIVKA KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2011 byla sestavena na základě údajů předložených orgány a subjekty podle čl. 129 odst. 2 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie. Tímto prohlašuji, že byla sestavena v souladu s hlavou VII tohoto finančního nařízení a účetními zásadami, pravidly a metodami stanovenými v příloze k účetní závěrce.

Účetní těchto orgánů a subjektů mi dodali všechny údaje potřebné pro sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a závazcích Evropské unie a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů.

Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetní závěrky Evropské komise za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech podstatných aspektech věrný a poctivý obraz finanční pozice Evropské unie.

(podepsán)

Philippe TAVERNE Účetní Komise 18. července 2012

ČÁST I

Konsolidovaná účetní závěrka a vysvětlivky (1)

OBSAH

Rozvaha

Výsledovka

Výkaz peněžních toků (cash flow)

Výkaz změn čistých aktiv

Vysvětlivky k účetní závěrce:

1. Podstatná účetní pravidla

2. Vysvětlivky k rozvaze

3. Vysvětlivky k výsledovce

4. Vysvětlivky k výkazu peněžních toků

5. Podmíněné závazky a aktiva a další požadované údaje

6. Finanční opravy a vracení prostředků

7. Výpůjční a úvěrové operace

8. Řízení finančních rizik

9. Zveřejnění spřízněných stran

10. Události po rozvahovém dni

11. Rozsah konsolidace

ROZVAHA

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 DLOUHODOBÁ AKTIVA: Nehmotná aktiva 2.1 149 108 Nemovitosti, stroje a zařízení 2.2 5 071 4 813 Dlouhodobé investice: Investice vykazované ekvivalenční metodou 2.3 374 492 Finanční aktiva: Realizovatelná aktiva 2.4 2 272 2 063 Finanční aktiva: Dlouhodobé půjčky 2.5 41 400 11 640 Dlouhodobé pohledávky a realizovatelné částky 2.6 289 40 Dlouhodobé předběžné financování 2.7 44 723 44 118 94 278 63 274 KRÁTKODOBÁ AKTIVA: Zásoby 2.8 94 91 Krátkodobé investice: Finanční aktiva: Realizovatelná aktiva 2.9 3 619 2 331 Krátkodobé pohledávky a realizovatelné částky: Finanční aktiva: Krátkodobé půjčky 2.10 102 2 170 Další pohledávky a realizovatelné částky 2.11 9 477 11 331 Krátkodobé předběžné financování 2.12 11 007 10 078 Peníze a peněžní ekvivalenty 2.13 18 935 22 063 43 234 48 064 AKTIVA CELKEM 137 512 111 338 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: Důchody a další zaměstnanecké požitky 2.14 (34 835) (37 172) Dlouhodobé rezervy 2.15 (1 495) (1 317) Dlouhodobé finanční závazky 2.16 (41 179) (11 445) Další dlouhodobé závazky 2.17 (2 059) (2 104) (79 568) (52 038) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY: Krátkodobé rezervy 2.18 (270) (214) Krátkodobé finanční závazky 2.19 (51) (2 004) Závazky 2.20 (91 473) (84 529) (91 794) (86 747) ZÁVAZKY CELKEM (171 362) (138 785) ČISTÁ AKTIVA (33 850) (27 447) Rezervní fondy 2.21 3 608 3 484 Částky k vyžádání od členských států (2) 2.22 (37 458) (30 931) ČISTÁ AKTIVA (33 850) (27 447)

VÝSLEDOVKA

mil. EUR Vysvětlivka 2011 2010 PROVOZNÍ VÝNOSY Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků 3.1 124 677 122 328 Ostatní provozní výnosy 3.2 5 376 8 188 130 053 130 516 PROVOZNÍ NÁKLADY Administrativní náklady 3.3 (8 976) (8 614) Provozní náklady 3.4 (123 778) (103 764) (132 754) (112 378) (SCHODEK)/PŘEBYTEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI (2 701) 18 138 Finanční příjmy 3.5 1 491 1 178 Finanční náklady 3.6 (1 355) (661) Změna závazků z důchodů a dalších ze zaměstnaneckých požitků 1 212 (1 003) Podíl společných podniků a přidružených subjektů na čistém schodku 3.7 (436) (420) HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (1 789) 17 232

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ (CASH FLOW)

mil. EUR Vysvětlivka 2011 2010 Hospodářský výsledek za rok (1 789) 17 232 Provozní činnosti 4.2 Amortizace 33 28 Odpisy 361 358 (Zvýšení)/snížení dlouhodobých půjček (29 760) (876) (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování (605) (2 574) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek a realizovatelných částek (249) 15 (Zvýšení)/snížení zásob (3) (14) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování (929) (642) (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek a realizovatelných částek 3 922 (4 543) Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv 178 (152) Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků 29 734 886 Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků (45) (74) Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv 56 1 Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků (1 953) 1 964 Zvýšení /(snížení) závazků 6 944 (9 355) Přebytek rozpočtu za předchozí období vedený jako nepeněžní příjem (4 539) (2 254) Jiné nepeněžní pohyby (75) (149) Zvýšení/(snížení) závazků z důchodů a ze zaměstnaneckých požitků (2 337) (70) Investiční činnosti 4.3 (Zvýšení)/snížení nehmotných aktiv a nemovitostí, strojů a zařízení (693) (374) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých investic (91) (176) (Zvýšení)/snížení krátkodobých investic (1 288) (540) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (3 128) (1 309) Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a jejich ekvivalentů (3 128) (1 309) Peníze a peněžní ekvivalenty počátkem roku 2.13 22 063 23 372 Peníze a peněžní ekvivalenty koncem roku 2.13 18 935 22 063

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

mil. EUR Rezervní fondy (A) Částky k vyžádání od členských států (B) Čistá aktiva = (A) + (B) Fond z přecenění na reálnou hodnotu Ostatní rezervní fondy Akumulovaný přebytek/(schodek) Hospodářský výsledek za rok ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Změna rezervního fondu Záručního fondu 273 (273) 0 Změny reálné hodnoty (130) (130) Ostatní 4 (21) (17) Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2009 14 6 873 (6 887) 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2009 připsaný členským státům (2 254) (2 254) Hospodářský výsledek za rok 17 232 17 232 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Změna rezervního fondu Záručního fondu 165 (165) 0 Změny reálné hodnoty (47) (47) Ostatní 2 (30) (28) Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2010 4 17 228 (17 232) 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2010 připsaný členským státům (4 539) (4 539) Hospodářský výsledek za rok (1 789) (1 789) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850)

VYSVĚTLIVKY K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD A ÚČETNÍ PRAVIDLA

Účty Evropské unie se vedou v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002), kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k tomuto finančnímu nařízení.

V souladu s článkem 133 finančního nařízení sestavuje Evropská unie svou účetní závěrku podle pravidel akruálního účetnictví odvozených z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS) nebo konkludentně z mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise musí používat všechny orgány a subjekty EU zahrnované do konsolidace, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a prezentace účetních závěrek a aby se sjednotilo sestavování finančních výkazů a konsolidace. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.

1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem účetní závěrky je poskytnout informace o finanční pozici, hospodaření a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě veřejných subjektů, k nimž patří EU, musí závěrka poskytovat zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání daného subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování účetní závěrky dodržena, jsou stanovena v účetním pravidle EU č. 2 a jsou totožná s ustanoveními popsanými v IPSAS 1, jedná se o zásady: úplné prezentace, účetnictví na akruální bázi, nepřetržité trvání účetní jednotky, stálost prezentace, souhrnnost, vyrovnání a srovnatelné informace.

Sestavení účetní závěrky podle výše uvedených pravidel a zásad vyžaduje, aby vedoucí pracovníci odhadli výši určitých položek vykazovaných v rozvaze a výsledovce, jakož i zveřejnění podmíněných aktiv a pasiv.

1.3 KONSOLIDACE

Rozsah konsolidace

Konsolidované finanční výkazy EU obsahují všechny významné ovládané účetní jednotky (orgány a agentury), přidružené subjekty a společné podniky, tedy 50 ovládaných subjektů, 5 společných podniků a 4 přidružené subjekty. Úplný seznam konsolidovaných účetních jednotek uvádí vysvětlivka č. 11.1. V porovnání s rokem 2010 se rozsah konsolidace rozšířil o 7 ovládaných účetních jednotek (1 orgán, 6 agentur). Vliv tohoto rozšíření na konsolidovanou účetní závěrku není významný.

Ovládané subjekty

Rozhodnutí začlenit subjekt do konsolidace vychází z pojetí kontroly. Ovládané (kontrolované) subjekty jsou všechny subjekty, v nichž má Evropská unie pravomoc přímo či nepřímo řídit finanční a provozní politiku s cílem mít z jejich činnosti užitek. Tato pravomoc musí být v dané době vykonatelná. Ovládané subjekty jsou plně zahrnuty do konsolidace. Konsolidace počíná prvním dnem existence vztahu mezi ovládajícím a ovládaným subjektem a končí spolu s jeho zánikem.

Mezi nejobvyklejší ukazatele kontroly (ovládání) v rámci Evropské unie patří: zřízení subjektu formou zakládacích smluv nebo sekundárních právních předpisů, financování subjektu ze souhrnného rozpočtu, existence hlasovacích práv v řídících orgánech, audit ze strany Evropského účetního dvora a absolutorium udělované Evropským parlamentem. Je zřejmé, že o tom, zda k ovládání stačí jedno nebo všechna výše vyjmenovaná kritéria, je třeba rozhodnout podle hodnocení provedeného pro každý subjekt.

Podle tohoto přístupu jsou orgány EU (vyjma ECB) a agentury (vyjma agentur z bývalého druhého pilíře) považovány za subjekty pod výlučnou kontrolou EU a jsou tudíž zahrnuty do konsolidace. Za ovládaný subjekt je dále považováno Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO).

Veškeré významné transakce mezi subjekty a všechna salda mezi subjekty ovládanými Evropskou unií se eliminují, zatímco nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi těmito subjekty nejsou významné a proto nebyly eliminovány.

Společné podniky

Společný podnik spočívá na smluvním ujednání, podle nějž Evropská unie a jedna či více dalších smluvních stran (dále jen „spoluvlastníci“) vyvíjejí hospodářskou činnost, která podléhá společné kontrole. Společnou kontrolou se rozumí smluvně sjednaná sdílená, přímá či nepřímá kontrola hospodářské činnosti s potenciálem ekonomického užitku.

Podíly ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou a poprvé se vykazují v pořizovací ceně. Podíl Evropské unie na hospodářských výsledcích jejích společně ovládaných subjektů je vykazován ve výsledovce a její podíl na změnách v rezervních fondech se promítá do rezervních fondů. Součet počátečních nákladů a všech změn (další příspěvky, podíl na hospodářských výsledcích a změny v rezervních fondech, znehodnocení a dividendy) dává účetní hodnotu společného podniku na účtech k rozvahovému dni.

Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskou unií a jejími společně ovládanými subjekty jsou nevýznamné, a proto nebyly eliminovány. I v případě podobných transakcí a účetních případů za podobných okolností se účetní postupy společných podniků mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská unie.

Přidružené subjekty

Přidružené jsou všechny subjekty, v nichž má Evropská unie přímý či nepřímý podstatný vliv, nikoli však kontrolu. Podstatný vliv se přepokládá v případě, má-li Evropská unie přímo či nepřímo nejméně 20 % hlasovacích práv.

Podíly v přidružených subjektech se účtují ekvivalenční metodou a poprvé se vykazují v pořizovací ceně. Podíl Evropské unie na hospodářských výsledcích jejích přidružených subjektů je vykazován ve výsledovce a její podíl na změnách v rezervních fondech se promítá do rezervních fondů. Součet počátečních nákladů a všech změn (další příspěvky, podíl na hospodářských výsledcích a změny v rezervních fondech, znehodnocení a dividendy) dává účetní hodnotu přidruženého subjektu na účtech k rozvahovému dni. Výplata dividend přidruženým subjektem snižuje účetní hodnotu aktiva. Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskou unií a jejími přidruženými subjekty nejsou významné, a proto nebyly eliminovány.

I v případě podobných transakcí a účetních případů za podobných okolností se účetní postupy přidružených subjektů mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská unie. V případech, kdy Evropská unie drží nejméně 20% podíl ve fondu rizikového kapitálu, neusiluje o uplatnění podstatného vlivu. S těmito fondy se tedy zachází jako s realizovatelnými finančními nástroji a ekvivalenční metoda se nepoužívá.

Nekonsolidované subjekty, jejichž prostředky spravuje Komise.

Prostředky systému nemocenského pojištění pro zaměstnance Evropské unie, Evropského rozvojového fondu a účastnického garančního fondu spravuje Komise jejich jménem, avšak jelikož tyto subjekty nejsou ovládány Evropskou unií, nejsou konsolidovány ani do její závěrky – viz vysvětlivka č. 11.2, kde jsou uvedeny další podrobnosti o příslušných částkách.

1.4 ZÁKLAD SESTAVENÍ

1.4.1 Měna a základ pro přepočet

Pracovní a zúčtovací měna

Údaje v účetní závěrce jsou uváděny v milionech EUR, přičemž euro je funkční i zúčtovací měnou Evropské unie.

Transakce a zůstatky

Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z převádění směnných kursů peněžních aktiv a pasiv v cizích měnách na konci účetního období se vykazují ve výsledovce.

Na nemovitosti, stroje a zařízení a nehmotná aktiva, jež si zachovávají svou hodnotu v eurech vypočtenou pomocí kurzu platného v den jejich pořízení, se používají různé metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince:

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31.12.2011 31.12.2010 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK neuv. 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

Změny reálné hodnoty peněžních cenných papírů denominovaných v cizí měně klasifikovaných jako realizovatelné, které se vztahují k přepočtovým rozdílům, se vykazují ve výsledovce. Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv a pasiv promítnutých v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se vykazují ve výsledovce. Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelná finanční aktiva se zahrnují do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

1.4.2 Použití odhadů

V souladu s mezinárodními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nutně částky založené na odhadech a předpokladech vedoucích pracovníků učiněných na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné částky závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky, rezervy, finanční rizika vyplývající ze zásob a pohledávek, příjmy a výdaje příštích období, podmíněná aktiva a pasiva a rozsah snížení hodnoty nehmotných aktiv a nemovitostí, strojů a zařízení. Skutečné výše se mohou od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.

1.5 ROZVAHA

1.5.1 Nehmotná aktiva

Nabyté licence na programové vybavení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Tato aktiva se odepisují lineárně po dobu jejich odhadované životnosti. Interně vyvinutá nehmotná aktiva se kapitalizují, když jsou splněna příslušná kritéria účetních zásad EU. Mezi kapitalizovatelné náklady patří všechny přímo připsatelné náklady nutné k tvorbě, produkci a přípravě aktiva k tomu, aby mohlo fungovat způsobem, který zamýšleli vedoucí pracovníci. Náklady spojené s výzkumem, nekapitalizovatelné náklady na rozvoj a náklady na údržbu se účtují jako náklady v době jejich vynaložení.

1.5.2 Nemovitosti, stroje a zařízení

Všechny nemovitosti, stroje a zařízení se účtují v historických cenách snížených o odpisy a pokles hodnoty. Historická cena zahrnuje výdaje přímo související s pořízením nebo výstavbou daného majetku.

Dodatečné náklady jsou zahrnovány do účetní hodnoty daného majetku, případně se účtují jako samostatné aktivum, avšak pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické užitky či výkonnostní potenciál, jež jsou spojeny s danou věcí, poplynou Evropské unii a že lze spolehlivě zjistit cenu věci. Opravy a údržba jsou zachycovány jako náklad ve výsledovce za účetní období, v němž byly provedeny. Jelikož si Evropská unie nepůjčuje prostředky na financování pořízení nemovitostí, strojů a zařízení, nesouvisí s těmito nákupy žádné náklady na půjčky.

Pozemky a umělecká díla se neodepisují, jelikož se u nich předpokládá nekonečná životnost. Aktiva ve výstavbě se neodepisují, jelikož tato aktiva ještě nejsou k dispozici pro jejich využití. Odpisy ostatního majetku se vypočítávají lineární metodou, při níž se jeho náklady odpovídající zůstatkové hodnotě rozloží po dobu očekávané životnosti takto:

Odpisové sazby

Druh aktiva Sazba lineárního odpisu Budovy 4 % Zařízení, stroje a vybavení 10 % až 25 % Nábytek 10 % až 25 % Vybavení budov a staveb 10 % až 33 % Vozidla 25 % Technické vybavení počítačů 25 % Jiná hmotná aktiva 10 % až 33 %

Zisky a ztráty z vyřazení majetku se určují porovnáním výnosů snížených o náklady na prodej s účetní hodnotou vyřazeného majetku a vykazují se ve výsledovce.

Pronájem

Pronájem hmotného majetku, při němž Evropská unie nese v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, je klasifikován jako finanční leasing. Finanční leasing je aktivován na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě najatého majetku nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, podle toho, která z nich je nižší. Každá leasingová splátka se dělí na závazky a finanční poplatky, aby se dosáhla konstantní míra nevyrovnaného finančního salda. Závazky (bez finančních poplatků) z nájemního vztahu jsou vykázány mezi ostatními závazky (dlouhodobými a krátkodobými). Úrokový prvek finančních nákladů jde na vrub výsledovky po celé období pronájmu, aby se pro každé období vytvořila konstantní periodická úroková míra na zbytkový zůstatek. Majetek držený na základě finančního leasingu se odepisuje po dobu jeho životnosti nebo po dobu trvání leasingového vztahu, podle toho, které z těchto období je kratší.

Pronájmy, při nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operační leasing. Splátky operačního leasingu se účtují lineárně na vrub výsledovky po celou dobu leasingu.

1.5.3 Snížení hodnoty nefinančních aktiv

Aktiva, u nichž není určena jejich životnost, nejsou odepisována a každoročně je u nich prováděn test snížení hodnoty. U odpisovaných aktiv je prováděn test snížení hodnoty, kdykoli události nebo změna podmínek signalizují, že účetní hodnotu zřejmě nebude možno realizovat. Ztráta ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota aktiva převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě aktiva snížené o prodejní náklady nebo užitné hodnotě, podle toho, která z částek je vyšší.

Nejméně jednou ročně se posuzuje zůstatková hodnota a životnost nehmotných aktiv a nemovitostí, strojů a zařízení, a případně jsou tvořeny opravné položky. Je-li účetní hodnota majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota, je k účetní hodnotě vytvořena opravná položka ve výši rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou. Pokud přestanou platit důvody pro snížení hodnoty uznané v předchozích letech, ztráty ze snížení hodnoty se odpovídajícím způsobem odúčtují (zaúčtují opačně).

1.5.4 Investice

Podíly v přidružených subjektech a společných podnicích

Podíly v přidružených subjektech a ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou. Náklady vlastního kapitálu se upraví tak, aby odrážely podíl na zvýšení či snížení čistých aktiv přidružených subjektů a společných podniků, který lze připsat Evropské unii po počátečním zaúčtování, a pokud okolnosti takové snížení signalizují, vytvoří se v případě potřeby opravná položka k zachycení nižší realizovatelné hodnoty. Tato realizovatelná hodnota se určí postupem popsaným ve vysvětlivce 1.5.3. Pokud důvody pro snížení později přestanou platit, ztráta ze snížení se zaúčtuje zpětně na pořizovací hodnotu, která by byla vykazována, kdyby se žádná ztráta ze snížení neúčtovala.

Investice do fondů rizikového kapitálu

Klasifikace a oceňování

Investice do fondů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná aktiva (viz bod 1.5.5), a proto jsou vedeny v reálné hodnotě spolu se zisky a ztrátami ze změn reálné hodnoty (včetně rozdílů z přepočtu cizích měn), jež jsou zachyceny ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu.

Faktory ovlivňující reálnou hodnotu

Protože investice do fondů rizikového kapitálu nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, oceňují se jednotlivě pořizovací cenou nebo odpovídající čistou hodnotou aktiv („NAV“), cokoli z toho je nižší. Nerealizované zisky vyplývající z ocenění v reálné hodnotě se účtují do rezervních fondů a nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnoty aktiv, aby se určilo, zda mají být vykázány ve výsledovce jako ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nebo jako změny ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

1.5.5 Finanční aktiva

Zařazení

Evropská unie dělí svá finanční aktiva na tyto kategorie: finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; úvěry a pohledávky; investice držené do splatnosti; a realizovatelná finanční aktiva. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich počátečního zaúčtování a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty

Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem jeho prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje Evropská unie. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá aktiva, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kótovaná na žádném aktivním trhu. Vznikají, jestliže Evropská unie poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, kromě úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne.

iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má Evropská unie pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu tohoto rozpočtového roku nedržela Evropská unie v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou určeny do této kategorie nebo nejsou určeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikována jako krátkodobá nebo dlouhodobá aktiva v závislosti na období, v němž je Evropská unie zamýšlí zcizit. Jako realizovatelná finanční aktiva jsou klasifikovány rovněž investice do nekonsolidovaných účetních jednotek a další kapitálové investice (např. operace s rizikovým kapitálem), o nichž se neúčtuje ekvivalenční metodou.

Počáteční zaúčtování a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv vykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, držených do splatnosti a realizovatelných se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se Evropská unie zaváže aktivum koupit nebo prodat. Úvěry se vykazují, když jsou peníze odeslány dlužníkům. V případě všech finančních aktiv nevykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jsou finanční nástroje prvotně vykázány v reálné hodnotě zvýšené o transakční náklady. Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jsou prvotně vykázána v reálné hodnotě a transakční náklady jsou vykázány ve výsledovce jako náklad.

Reálná hodnota finančního aktiva v okamžiku prvotního vykázání se obvykle rovná transakční ceně (tj. reálné hodnotě obdrženého protiplnění). Při poskytnutí dlouhodobé bezúročné půjčky nebo úvěru s nižší než tržní úrokovou sazbou je však možno odhadnout její reálnou hodnotu jako současnou hodnotu všech budoucích peněžních plnění diskontovanou pomocí tržní úrokové sazby platné pro podobné nástroje s podobným úvěrovým ratingem.

Úvěry poskytnuté z půjčených prostředků jsou oceňovány v jejich nominální výši, což se považuje za reálnou hodnotu úvěru. Důvod je tento:

— „Tržní prostředí“ pro úvěry EU jsou velmi specifické a odlišují se od kapitálových trhů, kde se emitují komerční nebo státní dluhopisy. Jelikož půjčovatelé na těchto trzích mají možnost vybírat si mezi alternativními investicemi, tato možnost alternativních příležitostí se promítá do tržních cen. EU však tuto možnost alternativních investic nemá, protože nesmí investovat peníze na kapitálových trzích; vypůjčuje si pouze peníze za účelem jejich půjčování za stejnou sazbu. To znamená, že EU nemá alternativy půjčovat nebo investovat vypůjčené peníze. Takže tu nejsou ani náklady alternativních příležitostí a tudíž ani základ pro srovnání s tržními sazbami. Úvěrové operace EU jsou vlastně trhem samy o sobě. Jelikož se nedá použít „možnost“ nákladů alternativních příležitostí, tržní cena objektivně neodráží podstatu úvěrových transakcí EU. Není proto vhodné určovat reálnou hodnotu úvěrů EU odkazem na komerční nebo státní dluhopisy.

— Jelikož neexistuje aktivní trh ani podobné transakce, s nimiž by bylo možné srovnání, měla by Evropská unie pro reálné ocenění svých úvěrových operací z EFSM, BOP apod. použít účtovanou úrokovou sazbu.

— Navíc u těchto úvěrů existují kompenzační účinky mezi úvěry a výpůjčkami kvůli jejich vzájemnému (back-to-back) charakteru. Efektivní úroky úvěrů se tedy rovnají efektivní úrokové míře souvisejících výpůjček. Transakční náklady vzniklé EU a poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výsledovce.

Finanční nástroje se odúčtují, když práva na příjem peněžních toků z investice zaniknou nebo jsou převedena, přičemž Evropská unie převedla v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se následně účtují v reálné hodnotě. Zisky a ztráty, jež plynou ze změny reálné hodnoty finančních aktiv kategorie „finanční nástroje vykazované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve výsledovce za období, ve kterém vznikly.

ii) Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby. V případě úvěrů poskytnutých za vypůjčené prostředky se používá stejná efektivní úroková sazba jak na úvěry, tak na výpůjčky, jelikož tyto úvěry mají charakter vzájemných „back-to-back“ operací a podmínky úvěrů a výpůjček ani částky se významně neliší. Transakční náklady vzniklé EU a poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výsledovce.

iii) Držené do splatnosti – EU v současnosti nemá investice držené do splatnosti.

iv) Realizovatelná finanční aktiva jsou následně účtována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty realizovatelných aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Jsou-li realizovatelná aktiva prodána nebo sníží-li se jejich hodnota, jsou kumulované úpravy reálné hodnoty zaúčtované dříve do fondu z přecenění na reálnou hodnotu vykázány ve výsledovce. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané metodou efektivní úrokové sazby se zaúčtují ve výsledovce. Dividendy z realizovatelných kapitálových nástrojů se zaúčtují v okamžiku, kdy EU vznikne právo na jejich výplatu. Reálné hodnoty investic kótovaných na aktivních trzích vycházejí z aktuálních nabídkových cen. V případě, že trh finančního aktiva není aktivní, (a v případě nekótovaných cenných papírů) Evropská unie stanoví reálnou hodnotu za pomoci metod ocenění. Mezi tyto metody patří použití transakcí z nedávné doby mezi nespřízněnými osobami, odkaz na další v podstatě stejné nástroje, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další metody ocenění, které běžně používají účastníci trhu. V případech, kdy reálnou hodnotu investic do kapitálových nástrojů, které nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, nelze spolehlivě změřit, se tyto investice ocení v pořizovací ceně po odečtení ztrát ze snížení hodnoty.

Snížení hodnoty finančních aktiv

Ke každému rozvahovému dni Evropská unie posuzuje, zda existují objektivní důkazy o snížení hodnoty finančního aktiva. Hodnota finančního aktiva je snížena a ztráty plynoucí ze snížení hodnoty vznikají, jestliže a pouze pokud existují objektivní důkazy o snížení hodnoty v důsledku jedné nebo více událostí, jež nastaly po okamžiku zaúčtování aktiva, a taková ztráta generující událost (či události) má dopad na odhadované budoucí peněžní toky finančního aktiva, jež lze spolehlivě odhadnout.

a) Aktiva vykazovaná v zůstatkové hodnotě

Existují-li objektivní důkazy, že vznikla ztráta v důsledku snížení hodnoty úvěrů či pohledávek nebo investic držených do splatnosti a vedených v zůstatkové hodnotě, rovná se výše ztráty rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a současnou hodnotou odhadovaných budoucích peněžních toků (s vyloučením budoucích úvěrových ztrát, které nevznikly) diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou finančního aktiva. Účetní hodnota aktiva se sníží a výše ztráty se zaúčtuje ve výsledovce. Mají-li úvěr nebo investice držená do splatnosti proměnlivou úrokovou sazbu, použije se ke změření ztráty plynoucí ze snížení hodnoty diskontní sazba, která je stejná jako aktuální efektivní úroková sazba podle smlouvy. Výpočet současné hodnoty očekávaných budoucích peněžních toků zajištěného finančního aktiva zohledňuje peněžní toky, které mohou plynout ze zabavení zajištěného aktiva snížené o náklady na získání a prodej zajištění, bez ohledu na to, zda je toto zabavení pravděpodobné či nikoli. Pokud se v následujícím období ztráta plynoucí ze snížení hodnoty sníží a tento pokles lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, předchozí zaúčtovaná ztráta plynoucí ze snížení hodnoty se prostřednictvím zápisu ve výsledovce zruší.

b) Aktiva vykazovaná v reálné hodnotě

V případě realizovatelných kapitálových investic se při určování toho, zda došlo ke snížení hodnoty cenných papírů, bere ohled na významný nebo trvalý (dlouhotrvající) pokles reálné hodnoty cenného papíru pod jeho pořizovací cenu. Pokud takové důkazy existují v případě realizovatelných finančních aktiv, kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi pořizovací cenou a současnou reálnou hodnotou sníženou o ztráty ze snížení hodnoty daného finančního aktiva, která již byla v minulosti vykázána ve výsledovce) se odúčtuje z rezervního fondu a vykáže ve výsledovce. Ztráty plynoucí ze snížení hodnoty kapitálových nástrojů zaúčtované ve výsledovce se na tomto účtu neruší. Pokud v následujícím období vzroste reálná hodnota realizovatelného dluhového nástroje a tento nárůst lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, zruší se ztráta vyplývající ze snížení hodnoty prostřednictvím výsledovky.

1.5.6 Zásoby

Zásoby se vykazují v pořizovacích nákladech nebo v čisté realizovatelné hodnotě, podle toho, která z částek je nižší. Cena se určuje metodou first-in, first-out (FIFO). Pořizovací cena výrobků a nedokončené práce zahrnuje suroviny, přímé mzdové náklady, ostatní přímo přiřaditelné náklady a související výrobní režii (na základě běžné provozní kapacity). Čistá realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní ceně v rámci běžného podnikání minus náklady na kompletaci a prodejní výlohy. Pokud jsou zásoby určeny k bezplatnému rozdělení nebo jen za nominální poplatek, ocení se v pořizovacích cenách nebo aktuálních reprodukčních nákladech, podle toho, která z částek je nižší. Reprodukční pořizovací cena se rovná nákladům, které by Evropská unie vynaložila na pořízení aktiva k datu vykázání.

1.5.7 Částky předběžného financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Zálohu je nutno v období stanoveném v dohodě využít na účel, pro který byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Příjemce, jemuž nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit Evropské unii. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek, a tato částka se zaúčtuje jako výdaj.

Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o: vrácené částky, vyplacené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky.

Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků a tento odhad se zahrne do rozvahy.

1.5.8 Pohledávky

Pohledávky se vedou v původní výši po odečtení opravné položky zohledňující snížení hodnoty. Opravná položka k pohledávce se vytvoří v případě, existují-li objektivní důkazy, že Evropská unie nebude schopna vybrat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávek. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a realizovatelnou hodnotou aktiva. Částka opravné položky se vykazuje ve výsledovce. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané příkazy k vrácení prostředků, na které se zatím nevztahuje zvláštní opravná položka. K vykazování příjmů příštích období ke konci roku viz vysvětlivka 1.5.14 níže.

1.5.9 Peníze a peněžní ekvivalenty

Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou definovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatnosti do tří měsíců.

1.5.10 Zaměstnanecké požitky

Penzijní závazky

Evropská unie má dávkově definované penzijní plány. Jelikož zaměstnanci odvádějí ze svých platů třetinu očekávaných nákladů na tyto požitky, není tento závazek financován. Závazek z dávkově definovaných penzijních plánů vykazovaný v rozvaze se rovná současné hodnotě vymezené dávkové povinnosti k rozvahovému dni. Vymezenou dávkovou povinnost vypočítávají pojistní matematici přírůstkovou metodou (projected unit credit method). Současná hodnota vymezené dávkové povinnosti se určí diskontováním odhadovaných odlivů peněžních prostředků s použitím úrokové míry vládních obligací vydaných v té měně, v níž budou vypláceny dávky, a jejichž splatnost se blíží splatnosti příslušných penzijních závazků.

Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a změn pojistněmatematických předpokladů se okamžitě zaúčtují ve výsledovce. Náklady týkající se odpracované doby v minulosti se okamžitě zaúčtují ve výsledovce, pokud změny penzijního plánu nejsou podmíněny tím, že zaměstnanci zůstanou v pracovním poměru po určenou dobu (rozhodné období). V tom případě se náklady týkající se odpracované doby v minulosti odepisují lineárně po celé rozhodné období.

Zdravotní dávky po odchodu do důchodu

Evropská unie poskytuje nemocenské dávky svým zaměstnancům formou úhrady nákladů za zdravotní péči. Byl vytvořen zvláštní fond pro běžnou správu těchto dávek. Tento systém využívají stálí zaměstnanci i důchodci, vdovy a vdovci a osoby na nich závislé. Dávky poskytované osobám, které nejsou v pracovním poměru (důchodci, sirotci atd.) jsou klasifikovány jako „zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru“. Vzhledem k povaze těchto dávek je nutné použít pojistněmatematické výpočty. Závazek v rozvaze se stanoví na obdobném základě jako penzijní závazky (viz výše).

1.5.11 Rezervy

Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má Evropská unie aktuální právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát se nezaúčtovávají. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobnosti (tzv. „metoda očekávané hodnoty“).

1.5.12 Finanční závazky

Finanční závazky jsou klasifikovány jako finanční závazky vykazované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty nebo jako finanční závazky vykazované v zůstatkové hodnotě (výpůjčky). Výpůjčky sestávají z výpůjček od úvěrových institucí a závazků z dluhových cenných papírů. Nejdříve se zaúčtovávají v reálné hodnotě, což jsou výnosy z jejich poskytnutí (reálná hodnota obdrženého protiplnění) po odečtení vzniklých transakčních nákladů, a poté se vedou v zůstatkové hodnotě s pomocí metody efektivní úrokové sazby; případný rozdíl mezi výnosy sníženými o transakční náklady a odkupní hodnotou se zachycuje ve výsledovce po celou dobu trvání výpůjčky za pomoci metody efektivní úrokové míry.

Jsou klasifikovány jako dlouhodobé závazky, kromě finančních závazků se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne. V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků nelze na základě zohlednění významnosti použít metodu efektivní úrokové sazby na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropské unii a poté přeúčtované příjemcům úvěrů se zaúčtují přímo na účet hospodářského výsledku.

Finanční závazky, jež jsou vykazovány v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, zahrnují deriváty, je-li jejich reálná hodnota záporná. Účetně se s nimi nakládá stejně jako s finančními aktivy vykazovanými v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, viz vysvětlivka 1.5.5.

1.5.13 Závazky

Významná část splatných závazků EU nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů příjemců grantů a jiné finanční podpory EU. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů. Poté, co jsou ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují v jejich schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení Evropskou unií.

1.5.14 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období

Podle účetních pravidel Evropské unie se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti.

Výnosy se rovněž účtují v tom období, k němuž se vztahují. Není-li ke konci roku vystavena faktura, ale EU poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období.

Pokud byla před koncem účetního roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období.

1.6 VÝSLEDOVKA

1.6.1 Příjmy

Výnosy neplynoucí ze směny

Tyto výnosy tvoří převážnou většinu příjmů EU a patří sem hlavně přímé a nepřímé daně a příjmy z vlastních zdrojů. Kromě daní může Evropská unie dostávat platby od dalších stran, například cla, pokuty a dary.

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Výnosy se zaúčtují do období, v němž Evropská komise odešle členským státům výzvu s žádostí o jejich příspěvky. Jsou oceňovány v „požadované výši“. Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhadů údajů pro daný rozpočtový rok, je možné je měnit až do okamžiku, kdy členské státy zveřejní konečné údaje. Vliv změny odhadu se zohlední při určování čistého přebytku či schodku za období, v němž ke změně došlo.

Tradiční vlastní zdroje

Pohledávky a s tím spojené výnosy se zaúčtovávají v okamžiku doručení příslušných měsíčních výkazů A (včetně vybraných cel a dlužných částek, které jsou zaručeny a nezpochybněny) od členských států. K datu vykázání se provádí odhad příjmů, které členské státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropské komisi neuhradily; tyto příjmy jsou zaúčtovány jako příjmy příštích období. Doručené čtvrtletní výkazy B (včetně odvodů, jež nebyly vybrány ani na ně nebyla poskytnuta jistota, a včetně částek, na něž byla poskytnuta jistota, ale které dlužníci zpochybnili) členských států se zaúčtují jako výnosy snížené o náklady na výběr (25 %), na které mají členské státy nárok. Kromě toho se ve výsledovce zaúčtuje snížení hodnoty ve výši odhadované nevymožené částky.

Pokuty

Příjmy plynoucí z pokut se zaúčtovávají v okamžiku, kdy EU přijme rozhodnutí o uložení pokuty, a poté co bylo toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu. Pokud existují pochybnosti ohledně platební schopnosti podniku, je zaúčtováno snížení hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty mají dlužníci ode dne oznámení dva měsíce na to, aby:

— buď rozhodnutí přijali, a v takovém případě musejí zaplatit pokutu ve stanovené lhůtě, takže ji EU inkasuje s konečnou platností;

— nebo rozhodnutí odmítli a odvolali se podle práva EU.

Avšak i když se odvolají, musí být jistina pokuty zaplacena ve lhůtě tří měsíců, neboť odvolání nemá odkladný účinek (článek 278 Smlouvy o EU), anebo, za jistých okolností a s výhradou souhlasu hlavního účetního Komise, pokutovaný subjekt může místo toho předložit bankovní záruku na dlužnou částku.

Jestliže se podnik proti rozhodnutí odvolá a pokutu prozatímně zaplatí, částka se vykáže jako podmíněný závazek. Jelikož však odvolání pokutovaného subjektu proti rozhodnutí EU nemá odkladný účinek, použijí se došlé peníze k vyrovnání pohledávky. Je-li namísto úhrady pokuty poskytnuta záruka, je pokuta nadále vykazována jako pohledávka. Pokud se zdá pravděpodobné, že by Tribunál nemusel vydat rozhodnutí ve prospěch EU, zaúčtuje se ke krytí tohoto rizika rezerva. Jestliže byla místo toho poskytnuta záruka, účetní hodnota neuhrazené pohledávky se odepíše podle potřeby. Kumulované úroky, které Evropská komise získá z bankovních účtů, na které byly uloženy došlé platby, se zaúčtovávají jako výnosy a o stejnou částku se zvýší podmíněné závazky.

Výnosy ze směny

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu vykázání.

Výnosový a nákladový úrok

Výnosový a nákladový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Jde o způsob výpočtu zůstatkové hodnoty finančních aktiv nebo finančních závazků a rozložení výnosového a nákladového úroku do příslušného období. Při výpočtu efektivní úrokové sazby Evropská unie odhadne peněžní toky s ohledem na všechny smluvní podmínky finančního nástroje (například možnosti předčasného splacení), ale bez ohledu na budoucí úvěrové ztráty. Do výpočtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a body, které si zaplatí smluvní strany a které jsou nedílnou součástí efektivní úrokové sazby, transakčních nákladů a všech ostatních prémií nebo slev.

Po odepsání finančního aktiva nebo skupiny podobných finančních aktiv v důsledku ztráty vyplývající ze snížení hodnoty se úrokové výnosy zaúčtovávají pomocí úrokové sazby sloužící k diskontování budoucích peněžních toků za účelem ocenění ztráty vyplývající ze snížení hodnoty.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend se zaúčtovávají v okamžiku, kdy vzniká právo přijmout jejich úhradu.

1.6.2 Výdaje

Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci Evropskou unií. Oceňují se v původní fakturované ceně. Náklady neplynoucí ze směny jsou zvláštností EU a připadá na ně většina jejích celkových výdajů. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody na jednostranné granty a granty podle dohod, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.

Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením, služebním řádem či jiným právním předpisem) nebo pokud byla podepsána smlouva, která převod povoluje; pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.7 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.7.1 Podmíněná aktiva

Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně pod kontrolou Evropské unie. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu.

1.7.2 Podmíněné závazky

Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně pod kontrolou Evropské unie; anebo jde o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl zaúčtován, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit.

2. VYSVĚTLIVKY K ROZVAZE

DLOUHODOBÁ AKTIVA

2.1 NEHMOTNÁ AKTIVA

mil. EUR Částka Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2010 236 Přírůstky 80 Úbytky (13) Ostatní změny (2) Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2011 301 Oprávky k 31. prosinci 2010 (128) Odpisy za rok (33) Úbytky 8 Ostatní změny 1 Oprávky k 31. prosinci 2011 (152) Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2011 149 Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2010 108

Výše uvedené částky představují především programové vybavení počítačů.

2.2 NEMOVITOSTI, STROJE A ZAŘÍZENÍ

Ke dni 31. prosince 2011 bylo součástí aktiv ve výstavbě 219 milionů EUR souvisejících s projektem Galileo, globálním civilním navigačním družicovým systémem EU, který je budován s pomocí Evropské kosmické agentury (ESA). Po dokončení bude systém tvořit 30 satelitů, 2 kontrolní centra a 16 pozemních stanic. Částka v rozvaze odráží náklady vzniklé Komisi v souvislosti s tímto projektem od 22. října 2011, kdy byly úspěšně vypuštěny první dva satelity systému. Před tímto datem, jak je rovněž vysvětleno v předchozí účetní závěrce, byl tento projekt považován Komisí za projekt ve výzkumné fázi, a proto byly v souladu s účetními pravidly EU zaúčtovány všechny vzniklé náklady. Od zahájení projektu až do konce stávajícího finančního výhledu budou plánované náklady na fázi ověřování na oběžné dráze a na první část fáze plné operační schopnosti pro EU činit 3 788 milionů EUR. Očekává se, že v příštím finančním výhledu bude nutné vynaložit dalších 5 500 milionů EUR na plné rozmístění systému, jeho využití, poskytování služeb projektu Galileo do roku 2020 a přípravu příští generace systému, přičemž tato částka bude zcela financována z rozpočtu EU. Jako náklady na výzkum během tohoto období byla zaúčtována částka ve výši 268 milionů EUR.

Další dva satelity mají odstartovat na podzim 2012 a jakmile bude dokončeno jejich následné testování, skončí u tohoto projektu fáze ověřování na oběžné dráze. Tuto fázi společně financovaly EU a ESA a podle dohody o poskytnutí dotace, kterou tyto dvě strany uzavřely, má ESA oficiálně převést ve prospěch EU vybudovaná aktiva. S tímto právním převodem bude muset souhlasit rada ESA, přičemž je nutné upozornit, že s výjimkou dvou států (Norska a Švýcarska) jsou všechny státy patřící do ESA rovněž členskými státy EU. V současnosti nemá Komise důvod se domnívat, že některý z členů ESA tento převod zablokuje.

mil. EUR Pozemky a budovy Stroje a zařízení Nábytek a vozový park Počítačový hardware Jiná hmotná aktiva Finanční leasing Aktiva ve výstavbě CELKEM Účetní hodnota brutto na konci předchozího roku 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Přírůstky 89 37 19 112 22 28 335 642 Úbytky 0 (11) (19) (44) (12) (6) 0 (92) Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv 22 1 0 4 0 (2) (24) 1 Ostatní změny (20) 9 3 2 4 2 (1) (1) Účetní hodnota brutto na konci roku 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Oprávky na konci předchozího roku (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Tvorba odpisů za rok (132) (47) (14) (63) (22) (95) (373) Zrušení odpisů 1 0 0 4 0 7 12 Úbytky 0 11 16 44 11 0 82 Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv 0 0 0 (2) 0 1 (1) Ostatní změny 0 (7) (1) (1) (2) (1) (12) Oprávky na konci roku (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Účetní hodnota netto k 31. PROSINCI 2011 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 Účetní hodnota netto k 31. PROSINCI 2010 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813

Budoucí splátky finančních leasingů a obdobných nároků jsou vykázány jako dlouhodobé a krátkodobé závazky (viz vysvětlivky 2.17 a 2.20.1). Dělí se takto:

FINANČNÍ LEASING

mil. EUR Popis Kumulované náklady (A) Budoucí splátky Celková hodnota A + B Následné výdaje na majetek (C) Hodnota majetku A + B + C Odpisy (E) Účetní hodnota netto = A + B+ C + E < do 1 roku > 1 rok > nad 5 let Závazky celkem (B) Pozemky a budovy 931 59 280 1 315 1 654 2 585 62 2 647 (771) 1 876 Jiná hmotná aktiva 23 7 7 1 15 38 0 38 (25) 13 Celkem k 31. prosinci 2011 954 66 287 1 316 1 669 2 623 62 2 685 (796) 1 889 Celkem k 31. prosinci 2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955

2.3 INVESTICE VYKAZOVANÉ EKVIVALENČNÍ METODOU

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Majetkové podíly ve společných podnicích 2.3.1 62 138 Podíly v přidružených subjektech 2.3.2 312 354 Investice celkem 374 492

2.3.1 Podíly ve společných podnicích

mil. EUR GJU SESAR ITER ILL FCH Celkem Částka k 31. prosinci 2010 0 11 12 78 37 138 Příspěvek 0 18 92 19 59 188 Podíl na čistém výsledku 0 (29) (104) (72) (59) (264) Částka k 31. prosinci 2011 0 0 0 25 37 62

Podíly ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou. Na základě jejích procentuálních podílů ve společných podnicích lze EU přiřadit tyto účetní hodnoty:

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Dlouhodobá aktiva 211 176 Krátkodobá aktiva 123 165 Dlouhodobé závazky 0 0 Krátkodobé závazky (314) (208) Příjmy 8 7 Výdaje (379) (247)

Společný podnik Galileo (GJU) v likvidaci

Společný podnik Galileo vstoupil koncem roku 2006 do likvidace, jež nadále pokračuje. Jelikož tato účetní jednotka nevyvíjela v roce 2011 žádnou činnost a nadále se nachází v likvidaci, nevznikly jí žádné příjmy ani výdaje.

Společný podnik SESAR

Cílem tohoto společného podniku je zajistit modernizaci systému uspořádání letového provozu v Evropě a rychlé provedení evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu cestou koordinace a soustředění veškerého příslušného výzkumu a vývoje v EU. K 31. prosinci 2011 vlastnila Komise v podniku SESAR majetkový podíl ve výši 59,37 %. Celkový (orientační) příspěvek Komise, s nímž se pro SESAR (v období 2007 až 2013) počítá, činí 700 milionů EUR. Nevykázaný podíl na ztrátě činí za toto období a kumulativně 102 miliony EUR.

Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy (ITER International)

Členy ITER International jsou EU, Čína, Indie, Rusko, Jižní Korea, Japonsko a USA. ITER byla založena za účelem: správy výbavy ITER, povzbuzování využívání výbavy ITER, podpory porozumění a přijetí energie z jaderné syntézy mezi veřejností a provozování dalších činností potřebných k dosažení jejího cíle. EU (Euratom) poskytuje svůj příspěvek do ITER International prostřednictvím agentury „Fusion for Energy“, včetně příspěvků od členských států a od Švýcarska. Z právního hlediska se na celkový příspěvek pohlíží jako na příspěvek Euratomu do ITER, jelikož ani členské státy ani Švýcarsko nemají v ITER žádný vlastnický podíl. Jelikož EU právně vlastní podíl ve společném podniku ITER International, musí Komise vykazovat tento podíl ve své účetní závěrce. K 31. prosinci 2011 vlastnila Komise v podniku ITER majetkový podíl ve výši 47 %. Celkový (orientační) příspěvek Euratomu, s nímž se počítá pro ITER (v období 2007 až 2041), činí 7 649 milionů EUR. Nevykázaný podíl na ztrátě činí za toto období a kumulativně 4 miliony EUR.

Společné technologické iniciativy

S cílem uvést do života cíle lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost byla vytvořena partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem ve formě společných technologických iniciativ, které byly realizovány prostřednictvím společných podniků ve smyslu článku 171 Smlouvy. Do této položky jsou zahrnuty ILL a FCH, avšak tři ostatní iniciativy – ARTEMIS, Clean Sky a ENIAC – musí být z účetního hlediska považovány za přidružené subjekty, třebaže jsou právně společnými podniky (a jako takové musí být začleněny do vysvětlivky 2.3.2), neboť Komise v nich sice má významný vliv, ale nemá nad nimi společnou kontrolu.

Společná technologická iniciativa pro inovativní léčiva (ILL)

Společný podnik ILL podporuje předkonkurenční farmaceutický výzkum a vývoj v členských státech a přidružených zemích a jejím cílem je posílit investice do výzkumu v biofarmaceutickém odvětví a podpořit zapojení malých a středních podniků do jeho činnosti. K 31. prosinci 2011 vlastnila Komise v ILL majetkový podíl ve výši 96,51%. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne do 31. prosince 2017 1 mld. EUR.

Společný podnik pro palivové články a vodík (FCH)

Cíl společného podniku pro palivové články a vodík by se měl uskutečňovat cestou sdružování zdrojů z veřejného a soukromého sektoru za účelem posílení výzkumu vedoucího ke zvýšení celkové efektivity evropských výzkumných činností a urychlení vývoje technologií palivových článků a vodíkových technologií a jejich zavádění do praxe. K 31. prosinci 2011 vlastnila Komise v FCH majetkový podíl ve výši 89,32%. Maximální orientační příspěvek EU dosáhne do 31. prosince 2017 470 milionů EUR.

2.3.2 Podíly v přidružených subjektech

mil. EUR EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Celkem Částka k 31. prosinci 2010 305 14 14 21 354 Příspěvek 0 11 117 14 142 Podíl na čistém přebytku/(schodku) (3) (25) (131) (15) (174) Jiné změny ve vlastním kapitálu (10) 0 0 0 (10) Částka k 31. prosinci 2011 292 0 0 20 312

Podíly v přidružených subjektech se účtují ekvivalenční metodou. Na základě jejích procentuálních podílů v přidružených subjektech lze EU přiřadit tyto účetní hodnoty:

mil. EUR 31.12.2011 31.12.2010 Aktiva 460 447 Pasiva (162) (93) Příjmy 28 25 Přebytek/(schodek) (167) (180)

Evropský investiční fond (EIF)

Evropský investiční fond (EIF) je finanční institucí Evropské unie, která se specializuje na poskytování rizikového kapitálu a záruk malým a středním podnikům. Komise splatila 20 % a zbývající, zatím nevyžádaná, částka představuje celkem 720 milionů EUR.

mil. EUR EIF Celkový kapitál EIF Úpis Komise Základní kapitál tál celkem 3 000 900 Splacený (600) (180) Nevyžádaný 2 400 720

Společný podnik ARTEMIS

Tento subjekt byl zřízen za účelem realizace společné technologické iniciativy se soukromým sektorem v problematice vestavěných počítačových systémů. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne 420 milionů EUR. Nevykázaný podíl na ztrátě činí za toto období a kumulativně 3 miliony EUR.

Společný podnik Clean Sky

Cílem tohoto subjektu je urychlit vývoj, validaci a demonstraci čistých technologií letecké dopravy v EU a zvláště vytvořit radikálně novátorský systém za účelem snížení dopadu letecké dopravy na životní prostředí. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne 800 milionů EUR. Nevykázaný podíl na ztrátě činí za toto období a kumulativně 5 milionů EUR.

Společný podnik ENIAC

Cílem tohoto subjektu je vymezit společně dohodnutou agendu výzkumu v oblasti nanoelektroniky s cílem stanovit priority pro výzkum a osvojení si klíčových způsobilostí v této oblasti. Tyto cíle budou naplňovány prostřednictvím sdružování zdrojů z veřejného a soukromého sektoru na podporu výzkumných a vývojových činností v podobě projektů. Celkový závazek EU dosáhne 450 milionů EUR. K 31. prosinci 2011 vlastnila Komise v ENIAC majetkový podíl ve výši 96,77 %.

2.4 FINANČNÍ AKTIVA: REALIZOVATELNÁ AKTIVA

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Záruční fond 1 475 1 346 Evropská banka pro obnovu a rozvoj 188 188 Operace rizikového kapitálu 134 137 Nástroj na rozběh ETF 234 199 Evropský fond pro jihovýchodní Evropu 111 102 fond „Zelenou energií k růstu“ 69 20 GEEREF 38 56 Facilita mikrofinancování Progress 18 14 Ostatní investice 5 1 Celkem 2 272 2 063

2.4.1 Záruční fond

Čistá aktiva Záručního fondu (3)

mil. EUR 31.12.2011 31.12.2010 Realizovatelná aktiva 1 174 1 154 Peníze a peněžní ekvivalenty 302 193 Aktiva celkem 1 476 1 347 Pasiva celkem (1) (1) Čistá aktiva 1 475 1 346

Ze Záručního fondu pro vnější vztahy jsou kryty úvěry, za něž EU poskytla záruku na základě rozhodnutí Rady. Předmětem krytí jsou zejména úvěrové operace Evropské investiční banky (EIB) mimo území EU a úvěry poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci (MFA) a úvěry poskytnuté Euratomem mimo území EU. Jedná se o dlouhodobý nástroj ke krytí nesplácených úvěrů, na něž poskytla záruku EU, a lze jej tedy pokládat za dlouhodobou investici. Dokladem toho je skutečnost, že téměř 83 % všech realizovatelných aktiv má splatnost v rozmezí 1 až 10 let. Fond je financován platbami ze souhrnného rozpočtu EU, které odpovídají 9 % kapitálové hodnoty operací, dále výnosy z úroků, který plynou z investic realizovaných z aktiv fondu, a částkami, jež byly získány od nesplácejících dlužníků, kvůli nimž musel fond aktivovat své záruky. Případný přebytek ročního hospodaření se vrací do rozpočtu EU jako příjem.

EU má za povinnost vytvořit rezervní fond na záruky za úvěry třetím zemím. Rezervní fond je určen na krytí požadavků Záručního fondu a, v nutných případech, aktivovaných záruk, které převyšují disponibilní prostředky fondu, aby bylo možné tyto částky uhradit z rozpočtu. Tento rezervní fond odpovídá cílové částce představující 9 % úvěrů neuhrazených na konci roku.

2.4.2 Ostatní dlouhodobá realizovatelná aktiva

Patří sem investice a podíly pořízené s cílem pomoci příjemcům rozvíjet jejich podnikatelskou činnost.

Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD)

Vzhledem k tomu, že EBRD není kótována na burze, a vzhledem k omezením v její společenské smlouvě, jež se týkají mimo jiné prodeje majetkových podílů maximálně do výše pořizovacích nákladů a pouze stávajícím akcionářům, je akciový podíl Komise v EBRD oceněn v pořizovací ceně snížené o případné opravné položky.

mil. EUR EBRD Celkový kapitál EBRD Úpis Komise Základní kapitál tál celkem 28 380 900 Splacený (6 199) (188) Nevyžádaný 22 181 712

V rámci operací rizikového kapitálu jsou finančním zprostředkovatelům poskytovány prostředky k financování kapitálových investic. Spravuje je Evropská investiční banka a jsou financovány z prostředků na evropskou politiku sousedství.

Nástroj na rozběh ETF pokrývá program Růst a zaměstnanost, víceletý program, program pro konkurenceschopnost a inovace a pilotní projekt Transfer technologií, které spravuje EIF a které podporují zakládání a financování rozběhu malých a středních podniků prostřednictvím investic do vhodných specializovaných fondů rizikového kapitálu. Koncem roku bylo závazně přislíbeno dalších 126 milionů EUR pro nástroj na rozběh ETF a financování malých a středních podniků, ale druhé strany je zatím nečerpaly.

Pod tuto položku patří též Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE), investiční společnost s proměnlivou výší akciového kapitálu (SICAV). Obecným cílem EFSE je podpora hospodářského rozvoje a prosperity v jihovýchodní Evropě udržitelným zajišťováním dodatečného rozvojového financování prostřednictvím místních finančních zprostředkovatelů.

Obecným cílem fondu Zelenou energií k růstu (dříve Fond energetické účinnosti v jihovýchodní Evropě) je podporovat energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energií v jihovýchodní Evropě poskytováním účelových půjček pro podniky a domácnosti ve spolupráci s finančními ústavy a přímým financováním. GEEREF je inovační fond, který poskytuje souhrnné operace rizikového kapitálu prostřednictvím soukromých investic do projektů energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v rozvojových zemích a v zemích, jejichž hospodářství je v procesu transformace.

2.5 FINANČNÍ AKTIVA: DLOUHODOBÉ ÚVĚRY

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Úvěry poskytnuté z rozpočtu EU a ESUO 2.5.1 170 162 Úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků 2.5.2 41 230 11 478 Celkem 41 400 11 640

2.5.1 Úvěry poskytnuté z rozpočtu Evropské unie a ESUO v likvidaci

mil. EUR Úvěry se zvláštními podmínkami Úvěry ESUO na bydlení Celkem Celkem k 31. 12. 2010 140 22 162 Nové úvěry 31 0 31 Splacené částky (17) (5) (22) Kurzové rozdíly (4) — (4) Změny účetní hodnoty 1 2 3 Celkem k 31. 12. 2011 151 19 170

Úvěry se zvláštními podmínkami jsou poskytovány v preferenčních sazbách ve spolupráci s nečlenskými státy. Všechny částky jsou splatné za déle než 12 měsíců od konce roku. Efektivní úrokové sazby na těchto úvěrech kolísají od 7,73 % do 14,507 %.

2.5.2 Úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků

mil. EUR Makrofinanční pomoc Euratom BOP EFSM ESUO v likvidaci Celkem Celkem k 31. 12. 2010 503 469 12 246 — 264 13 482 Nové úvěry 126 — 1 350 28 000 — 29 476 Splacené částky (36) (20) (2 000) — — (2 056) Kurzové rozdíly — — — — 6 6 Změny účetní hodnoty 2 2 29 344 (4) 373 Celkem k 31. 12. 2011 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Částka splatná do 1 roku 5 — — — 46 51 Částka se splatností nad 1 rok 590 451 11 625 28 344 220 41 230

Velké zvýšení těchto částek je způsobeno půjčkami v rámci EFSM čerpanými během roku 2011 a projevilo se nárůstem výpůjček EU (viz vysvětlivka 2.16). Více informací o výpůjčních a úvěrových operacích je uvedeno ve vysvětlivce 7.

2.6 DLOUHODOBÉ POHLEDÁVKY A REALIZOVATELNÉ ČÁSTKY

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Členské státy 268 14 Úvěry zaměstnancům ESUO 7 9 Záruky a vklady 11 14 Ostatní 3 3 Celkem 289 40

Z výše uvedených pohledávek se 273 milionů EUR (v roce 2010: 14 milionů EUR) týká nesměnárenských transakcí. Velké zvýšení dlouhodobých pohledávek ze strany členských států je dáno neprovedenými rozhodnutími o schválení účetní závěrky, pokud jde o EZZF a rozvoj venkova. Tyto částky mají být získány zpět v několika splátkách během let 2012 a 2013 v souvislosti s finanční pomocí poskytovanou jistým členským státům. Částky, které mají být vráceny v roce 2013, uvádí tabulka výše, zatímco částky, které mají být vráceny v roce 2012, jsou uvedeny v položce krátkodobých pohledávek (viz vysvětlivka 2.11.1 níže).

2.7 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Předběžné platby 2.7.1 40 625 40 298 Náklady příštích období 2.7.2 4 098 3 820 Dlouhodobé předběžné financování celkem 44 723 44 118

2.7.1 Předběžné financování

Pro to, je-li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva, přičemž saldo je dlouhodobé aktivum.

Záruky získané za předběžné financování:

Jedná se o záruky, které v určitých případech vyžaduje Evropská komise od příjemců při výplatě záloh (předběžného financování). U tohoto typu záruk se vykazují dvě hodnoty: „nominální“ a „průběžná“. U „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže na existenci záruky. U „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí platba předběžného financování a/nebo následné zúčtování. „Nominální“ hodnota získaných záruk za předběžné financování k 31. prosinci 2011 činila 1 330 milionů EUR, zatímco „průběžná“ hodnota těchto záruk byla 1 083 milionů EUR (2010: 1 227 milionů EUR, resp. 1 059 milionů EUR).

Účinné krytí určitých částek předběžného financování, jež jsou vypláceny v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP), zajišťuje Účastnický záruční fond (PGF) – v roce 2011 bylo na předběžné financování vyplaceno celkem 3,3 mld. EUR (2010: 3,2 mld. EUR). Tento fond je samostatný subjekt nezávislý na Evropské unii a nepodléhá konsolidaci v této účetní závěrce – vysvětlivka 11.2.3.

DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

mil. EUR Druh řízení 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Přímé centralizované řízení 1 219 1 695 Nepřímé centralizované řízení 774 620 Decentralizované řízení 697 441 Sdílené řízení 37 249 37 055 Společné řízení 686 487 Dlouhodobé předběžné financování celkem 40 625 40 298

Nejvýznamnější podíl dlouhodobého předběžného financování tvoří strukturálních akce na programové období 2007–2013: Fond regionálního rozvoje (EFRR), Sociální fond (ESF), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EAFRD), Fond soudržnosti (FS) a Rybářský fond. Mnoho z takto financovaných projektů má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší než jeden rok. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva.

Předběžné financování tvoří velkou část celkových aktiv EU, a proto je mu věnována řádná a pravidelná pozornost. Je třeba poznamenat, že objem předběžného financování musí být v různých programech dostatečný, aby se příjemci zajistila nezbytná počáteční hotovost na zahájení projektu a zároveň se ochránily finanční zájmy EU a zohlednily právní a operační překážky a překážky nákladové účinnosti. Všechny tyto aspekty Komise řádně zohlednila při své snaze o zlepšení kontroly předběžného financování.

Bližší zkoumání vývoje předběžného financování ukazuje zrychlený nárůst v letech 2007 až 2009, které jsou zároveň prvními lety programového období 2007–2013. V tomto období byly zahájeny nové programy a akce a Komise na ně následně začala poskytovat podporu ve formě předběžného financování. V roce 2011 se objem předběžného financování poprvé snížil, což potvrzuje, že nárůst zaznamenaný v prvních letech finančního rámce na období 2007–2013 je obvyklým jevem souvisejícím s výdajovým profilem víceletých programů. Celkový objem předběžného financování se v roce 2011 snížil o 1,5 %, tj. 743 milionů EUR v porovnání s rokem 2010, přičemž se toto snížení týká především částek v rámci krátkodobého sdíleného řízení (viz vysvětlivka 2.12.1). Dané snížení však vyrovnává navýšení u nákladů příštích období, které je způsobené zaúčtováním nových aktiv v souvislosti se zálohami na režimy podpory, které Komise proplácí ve prospěch členských států (viz níže).

2.7.2 Náklady příštích období

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Nástroje finančního inženýrství 3 378 3 820 Režimy podpory 720 — Celkem 4 098 3 820

V rámci programů soudržnosti a rozvoje venkova na léta 2007–2013 lze provádět platby z rozpočtu EU ve prospěch členských států a tím přispívat do nástrojů finančního inženýrství (ať už ve formě úvěrů, záruk nebo investic do vlastního kapitálu), za jejichž zřízení a správu odpovídá členský stát. Peníze, které tyto nástroje na konci roku nevyužily, jsou majetkem EU (stejně jako standardní předběžné financování), a v rozvaze Komise jsou tedy uváděny jako aktiva. Základní právní předpisy však nestanoví povinnost členských států podávat Komisi o využití těchto záloh pravidelné zprávy a v některých případech je členské státy dokonce nemusí ani uvádět ve výkazech výdajů, které předkládají Komisi. Z toho důvodu a na základě informací od členských států o využití těchto prostředků se na konci každého roku odhaduje hodnota těchto aktiv.

Současně se začleněním nástrojů finančního inženýrství do rozvahy v roce 2010 Komise také analyzovala podobné režimy, u kterých jsou členským státům vypláceny zálohy. Komise si od členských států vyžádala informace o využití záloh, které obdržely z různých režimů podpory (státní podpora, tržní opatření EZZF), a o využití příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Na konci roku 2010 však nebyly informace, které měly poskytnout členské státy, natolik dostatečné, aby Komise mohla spolehlivě odhadnout výši částek zbývajících ke dni 31. prosince 2010. Z aktuálních informací vyplývá, že tyto částky by neměly být významné. Během roku 2011 Komise pokračovala v analýze a nyní může na základě informací poskytnutých členskými státy lépe odhadnout výši zbývajících záloh. Z toho důvodu jsou do rozvahy Komise ke dni 31. prosince 2011 nyní zahrnuta aktiva, která jsou rozdělena mezi dlouhodobá (výše uvedených 720 milionů EUR) a krátkodobá (1 792 milionů EUR, viz vysvětlivka 2.12.2), podle toho, kdy se očekává, že budou dané zálohy využity. Zaúčtováním těchto aktiv se v roce 2011 o stejnou částku snížily výdaje.

KRÁTKODOBÁ AKTIVA

2.8 ZÁSOBY

mil. EUR Popis 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Vědecký materiál 78 71 Ostatní 16 20 Celkem 94 91

2.9 FINANČNÍ AKTIVA: REALIZOVATELNÁ AKTIVA

Realizovatelná finanční aktiva se nakupují pro jejich investiční návratnost nebo výnos anebo zůstávají v držení proto, aby se vytvořila určitá skladba aktiv nebo aby působila jako druhotný zdroj likvidity, a proto mohou být prodána v reakci na potřebu likvidity nebo na změny úrokových sazeb.

REALIZOVATELNÁ AKTIVA

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 ESUO v likvidaci 1 463 1 283 Investice BUFI 1 358 515 Finanční nástroj na sdílení rizik 547 419 Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T 97 111 Evropská agentura pro chemické látky 151 — Ostatní 3 3 Celkem 3 619 2 331

Pokud jde o částky vztahující se k ESUO v likvidaci, všechny investice do realizovatelných aktiv jsou dluhové cenné papíry denominované v eurech a kótované na aktivních trzích. K 31. prosinci 2011 dosahovala hodnota dluhových cenných papírů (v jejich reálné hodnotě) s konečnou splatností v roce 2012 výše 481 milionu EUR (2010: 294 milionů EUR).

Ve finančním nástroji na sdílení rizik a nástroji pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T sice došlo k akvizicím (viz také vysvětlivka 5.1.2), velké zvýšení oproti předchozímu roku však bylo způsobeno hlavně vyšší částkou pokut dočasně vybraných do zvláštního zřízeného fondu (BUFI), který spravuje GŘ ECFIN. Před rokem 2010 by byly tyto částky na zvláštních bankovních účtech – viz vysvětlivka 2.13.2, vázané peníze.

2.10 FINANČNÍ AKTIVA: KRÁTKODOBÉ PŮJČKY

Tyto částky představují zejména úvěry se zbytkovou konečnou splatností do 12 měsíců po rozvahovém dni (viz vysvětlivka 2.5.2 výše). V minulém roce byla v této položce vykázána částka 2 mld. EUR poskytnutých Maďarsku ve formě úvěru na podporu platební bilance, který byl splacen v prosinci 2011. Tato položka rovněž zahrnuje termínované vklady ve výši 51 milionů EUR, které souvisí především s Evropskou službu pro vnější činnost a Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie.

2.11 JINÉ POHLEDÁVKY A VYMAHATELNÉ ČÁSTKY

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Krátkodobé pohledávky 2.11.1 6 189 6 786 Ostatní pohledávky — 21 20 Příjmy a náklady příštích období 2.11.2 3 267 4 525 Celkem 9 477 11 331

Z celkové výše uvedené částky se odhadem 8 955 milionů EUR (2010: 11 009 milionů EUR) týká nesměnárenských transakcí.

2.11.1 Krátkodobé pohledávky

mil. EUR Účtová skupina K 31. 12. 2011 K 31. 12. 2010 Hrubá částka Opravná položka Hodnota netto Hrubá částka Opravná položka Hodnota netto Zákazníci 379 (94) 285 207 (79) 128 Pokuty 3 369 (244) 3 125 4 584 (406) 4 178 Členské státy 4 243 (1 550) 2 693 4 011 (1 625) 2 386 Ostatní 89 (3) 86 96 (2) 94 Celkem 8 080 (1 891) 6 189 8 898 (2 112) 6 786

Zákazníci

Tato položka obsahuje příkazy k vrácení prostředků, které byly ke konci roku zaúčtovány jako zjištěné pohledávky, které mají být uhrazeny a které nejsou dosud vykázány v rozvaze v jiných položkách na straně aktiv.

Pokuty

Jedná se o částky pokut, které udělila Komise, a které mají být vymoženy. Na neuhrazené pokuty k 31. prosinci 2011 byly získány záruky v celkové výši 3 012 milionů EUR (2010: 2 585 milionů EUR) týkající se těchto pohledávek. Třeba poznamenat, že 209 milionů EUR z uvedených pohledávek bylo splatných po 31. prosinci 2011.

Pohledávky za členskými státy

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Pohledávky EZZF a rozvoje venkova EZZF 1 439 1 130 EZFRV 23 — TRDI 37 19 SAPARD 142 146 Opravná položka (771) (814) Celkem 870 481 Zaplacená a dlužná DPH 41 46 Vlastní zdroje Na účtu A 29 81 Na samostatném účtu 1 263 1 285 Opravná položka (779) (811) Ostatní 114 391 Celkem 627 946 Ostatní pohledávky za členskými státy Očekávané inkaso vráceného předběžné financování 963 561 Ostatní 192 352 Celkem 1 155 913 Celkem 2 693 2 386

Pohledávky EZZF a rozvoje venkova

Tato položka představuje především částky, které k 31. prosinci dlužili příjemci prostředků z EZZF, tak jak to uvedly a ověřily členské státy k 15. říjnu. Byl proveden odhad pohledávek vzniklých v době po uvedeném nahlášení do 31. prosince. Komise rovněž odhaduje snížení hodnoty o částky, které příjemci dluží, ale u nichž je získání nepravděpodobné. Vytvoření této opravné položky však neznamená, že by se Komise vzdávala svého práva částky v budoucnu vymáhat. V opravné položce je rovněž zahrnut 20% odpočet, který odpovídá částce, kterou si členské státy pomohou ponechat na pokrytí správních nákladů.

Pohledávky z vlastních zdrojů

Je třeba poznamenat, že členské státy mají nárok ponechat si 25 % tradičních vlastních zdrojů jako úhradu nákladů na výběr. Výše uvedené částky jsou proto uváděny jako čisté částky po odečtení této srážky. Na základě odhadů zaslaných členskými státy byla od pohledávek za členskými státy odečtena opravná položka. Neznamená to však, že by se Komise vzdala nároku na úhradu částek, na něž se opravná položka vztahuje.

2.11.2 Příjmy a náklady příštích období

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Příjmy příštích období 2 952 3 445 Náklady příštích období 296 1 061 Ostatní 19 19 Celkem 3 267 4 525

Největší částkou v této položce jsou příjmy příštích období:

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Vlastní zdroje 2 644 2 657 Účelově vázané příjmy ze zemědělství za listopad a prosinec 111 72 EZZF: neprovedené opravy v důsledku kontroly souladu — 520 Fond soudržnosti a Fond pro regionální rozvoj a rozvoj venkova: finanční opravy 16 43 Ostatní příjmy příštích období 181 153 Příjmy příštích období celkem 2 952 3 445

Velké snížení nákladů příštích období způsobilo především zlepšené účetní nakládání s finančními prostředky převáděnými členskými státy do nástrojů finančního inženýrství, které ještě měly být na konci roku nahlášeny Komisi či které měla Komise ještě uhradit. Tyto částky byly nyní odečteny od výdajů příštích období, ke kterým se vztahují.

Další příjmy příštích období tvoří zejména úroky z prodlení, úroky z bankovních vkladů a úroky z předběžného financování.

2.12 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Předběžné financování 2.12.1 8 089 9 123 Náklady příštích období 2.12.2 2 918 955 Krátkodobé předběžné financování celkem 11 007 10 078

2.12.1 Předběžné financování

mil. EUR Druh řízení 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Přímé centralizované řízení 3 048 3 038 Nepřímé centralizované řízení 3 037 2 368 Decentralizované řízení 330 536 Sdílené řízení 761 2 177 Společné řízení 803 894 Prováděné jinými institucemi a agenturami 110 110 Krátkodobé předběžné financování celkem 8 089 9 123

Snížení u krátkodobého předběžného financování, které je sdíleně řízeno, je způsobeno významným pokrokem, jehož bylo dosaženo v procesu uzavírání programů z programového období 2000–2006 (zejména v případě fondu pro rozvoj venkova, fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti). I když splátky předběžného financování pro nové projekty byly vyplaceny v roce 2011 (programy v období 2007–2013), byly klasifikovány jako dlouhodobá aktiva (viz vysvětlivka 2.7).

2.12.2 Náklady příštích období

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Nástroje finančního inženýrství 1 126 955 Režimy podpory 1 792 — Celkem 2 918 955

Jak bylo uvedeno ve vysvětlivce 2.7.2, tyto částky se týkají plateb ve prospěch členských států v rámci programů soudržnosti a rozvoje venkova v období 2007–2013 za účelem vrácení záloh, které byly vyplaceny příjemcům, avšak nebyly na konci roku ještě využity. Očekává se, že výše uvedené částky budou využity v roce 2012.

2.13 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Nevázané peníze: Účty u státních pokladen a centrálních bank 7 450 10 123 Běžné účty 1 099 1 150 Zálohové účty 43 39 Přeúčtování (peníze na cestě) (5) 1 Krátkodobé vklady a ostatní peněžní ekvivalenty 2 028 1 670 Celkem 10 615 12 983 Vázané peníze 8 320 9 080 Celkem 18 935 22 063

2.13.1 Nevázané peníze

Nevázané peníze zahrnují veškeré prostředky, které má Komise na svých účtech v jednotlivých členských státech a státech ESVO (u státní pokladny nebo centrální banky), a prostředky na běžných účtech, zálohových účtech, krátkodobých vkladech a ve formě pokladní hotovosti.

Částky vykazované jako krátkodobé vklady se týkají především peněz, které spravují fiduciární správci jménem Komise za účelem realizace určitých programů financovaných z rozpočtu EU. Ke konci roku bylo vázáno, avšak nečerpáno 118 milionů EUR.

2.13.2 Vázané peníze

Vázanými penězi se rozumí částky získané v souvislosti s pokutami, které Komise vyměřila v dosud neukončených řízeních. Jsou vedeny na zvláštních vkladových účtech, které se nepoužívají pro žádné jiné účely. Pokud bylo podáno odvolání nebo pokud není známo, zda druhá strana podání podá, vykazuje se daná částka jako podmíněný závazek ve vysvětlivce 5.2.

DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY

2.14 DŮCHODY A DALŠÍ ZAMĚSTNANECKÉ POŽITKY

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Důchody – zaměstnanci 30 617 32 801 Důchody – ostatní 777 840 Systém společného nemocenského pojištění orgánů Evropské unie 3 441 3 531 Celkem 34 835 37 172

2.14.1 Důchody – zaměstnanci

V souladu s článkem 83 služebního řádu se dávky důchodového systému zaměstnanců (PSEO: důchodový systém evropských úředníků) vyplácejí z rozpočtu EU. Systém není finančně zajištěn, avšak za vyplácení těchto dávek společně ručí členské státy podle klíče pro financování těchto výdajů. K dlouhodobému financování systému dále jednou třetinou přispívají úředníci formou povinného příspěvku.

Závazky z důchodového systému byly oceněny na základě počtu zaměstnanců a zaměstnanců v důchodu k 31. prosinci 2011 a na základě ustanovení služebního řádu platných k uvedenému datu. Toto ocenění bylo provedeno v souladu s metodikou IPSAS 25 (a tudíž i podle účetního pravidla EU č. 12). Metoda použitá k výpočtu tohoto závazku se označuje jako přírůstková metoda (projected unit credit method). Při ocenění byly použity následující hlavní pojistněmatematické předpoklady, jež byly ke dni ocenění k dispozici:

Pojistně-matematické předpoklady 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Nominální diskontní sazba 4,9 % 4,6 % Předpokládaná míra inflace 1,8% 2,1% Reálná diskontní sazba 3,0 % 2,4 % Pravděpodobnost manželství: muž/žena 84 %/38 % 84 %/38 % Celkový růst platů / přecenění důchodů 0 % 0 % Úmrtnostní tabulka státních úředníků (International Civil Servants Life Table) pro rok 2008 Yes Yes

Důvodem významného snížení výše penzijních závazků je výrazný nárůst použité diskontní sazby, který v daném roce vedl k velkému pojistněmatematickému zisku.

Změna závazků vůči hrubým zaměstnaneckým požitkům

mil. EUR Závazek vůči důchodům zaměstnanců Zdravotní pojištění Hrubý závazek ke konci minulého roku 36 639 3 791 Náklady na obsluhu systému/běžné 1 255 169 Nákladový úrok 1 716 180 Vyplacené dávky (1 187) (112) Pojistněmatematické zisky (4 226) (317) Změna z důvodu příchodu nových zaměstnanců 36 0 Hrubý závazek ke konci minulého roku 34 233 3 711 Penzijní závazek vypočtený pomocí koeficientu 834 neuv. Odpočet daní z důchodů (4 450) neuv. Aktiva plánu 0 (270) Čistý závazek ke konci roku 30 617 3 441

2.14.2 Důchody – ostatní

Jedná se o závazek související s penzijním nárokem členů a dřívějších členů Komise, Soudního dvora (a Tribunálu), Účetního dvora, generálních tajemníků Rady, Evropského veřejného ochránce práv, Evropského inspektora ochrany údajů a Soudu Evropské unie pro veřejnou službu. Dále tato položka obsahuje závazky plynoucí z důchodů poslanců Evropského parlamentu.

2.14.3 Systém společného nemocenského pojištění orgánů Evropské unie

Oceněn byl rovněž odhadovaný závazek, který plyne EU z jejích příspěvků do systému společného nemocenského pojištění, jež souvisejí s jejími zaměstnanci v důchodu. Tento hrubý závazek byl oceněn na 3 711 milionů EUR. Od tohoto hrubého závazku byla odečtena aktiva plánu v celkové výši 270 milionů EUR a výsledkem je čistý závazek. Při výpočtu byla použita stejná diskontní sazba a obecný růst platů jako při ocenění důchodů zaměstnanců.

2.15 DLOUHODOBÉ REZERVY

mil. EUR K 31. 12. 2010 Doplňkové rezervy Nečerpané částky Použité částky Převod do krátkodobých Změna v odhadu Částka k 31. 12. 2011 Právní věci 306 95 (29) (4) 0 0 368 Demontáž jaderných zařízení 905 0 0 (8) (29) 137 1 005 Finanční 86 41 0 0 (30) 3 100 Ostatní 20 4 (2) 0 0 0 22 Celkem 1 317 140 (31) (12) (59) 140 1 495

Právní věci

Jedná se o odhad částek, jejichž úhrada je pravděpodobná za déle než 12 měsíců od konce roku v souvislosti s několika probíhajícími soudními spory. Největší část připadá na neukončené soudní spory ke konci roku, jež souvisejí s finančními opravami výdajů ze záruční sekce EZZF, a na další soudní spory týkající se zemědělských výdajů.

Demontáž jaderných zařízení

V roce 2008 konsorcium nezávislých odborníků aktualizovalo svou studii z roku 2003 o odhadovaných nákladech programu na uzavření jaderných zařízení Společného výzkumného střediska a na nakládání se vzniklými odpady. Jako základ pro vykázání rezerv v účetní závěrce posloužil revidovaný odhad rezerv ve výši 1 222 milionů EUR (předtím 1 145 milionů EUR). V souladu s účetními pravidly EU je odhad navyšován o míru inflace a poté diskontován na svou čistou současnou hodnotu (s použitím výnosové křivky swapu cenných papírů s nulovým kupónem v eurech). S ohledem na očekávanou dobu trvání tohoto programu (kolem 20 let) je třeba poznamenat, že tento odhad je do určité míry nejistý a konečné náklady se mohou lišit od částky, která je nyní zachycena v účetnictví.

Finanční rezervy

Jde o rezervy, které představují odhadované ztráty, jež vzniknou ve vztahu ze záruk poskytnutých ze záruční facility pro malé a střední podniky na roky 1998, 2001 a 2007 v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace a evropského nástroje mikrofinancování Progress (záruky), v jejichž rámci je Evropský investiční fond (EIF) oprávněn poskytovat záruky vlastním jménem, avšak v zastoupení Komise a na její riziko. Finanční riziko spojené s čerpanými a nečerpanými zárukami je však limitováno takto: Dlouhodobé finanční rezervy jsou diskontovány na jejich čistou současnou hodnotu (s použitím roční sazby swapových cenných papírů v eurech).

2.16 DLOUHODOBÉ FINANČNÍ ZÁVAZKY

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Dlouhodobé výpůjčky 2.16.1 41 200 11 445 Vyloučení záručního fondu (4) 2.4.1 (21) — Celkem 41 179 11 445

2.16.1 Dlouhodobé výpůjčky

mil. EUR Makrofinanční pomoc Euratom BOP EFSM ESUO v likvidaci Celkem Celkem k 31. 12. 2010 503 469 12 246 0 231 13 449 Nové výpůjčky 126 0 1 350 28 000 0 29 476 Splacené částky (36) (20) (2 000) 0 0 (2 056) Kurzové rozdíly 0 0 0 0 6 6 Změny účetní hodnoty 2 2 29 344 (1) 376 Celkem k 31. 12. 2011 595 451 11 625 28 344 236 41 251 Částka splatná do 1 roku 5 0 0 0 46 51 Částka se splatností nad 1 rok 590 451 11 625 28 344 190 41 200

Pod tuto položku patří výpůjčky, které dluží Evropská unie, a jejichž splatnost přesahuje jeden rok. Výpůjčky zahrnují upsané závazky ve výši 41 011 milionů EUR (2010: 13 211 milionů EUR). Změny účetní hodnoty odpovídají změně naběhlých úroků. Více informací o výpůjčních a úvěrových operacích je uvedeno ve vysvětlivce 7.

2.17 OSTATNÍ DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Závazky z finančního leasingu 1 603 1 672 Splátky za budovy 367 382 Ostatní 89 50 Celkem 2 059 2 104

KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY

2.18 KRÁTKODOBÉ REZERVY

mil. EUR Částka k 31. 12. 2010 Doplňkové rezervy Nečerpané částky Částky využité Převody z dlouhodobých Změna v odhadu Částka k 31. 12. 2011 Právní věci 29 11 (18) (5) 0 0 17 Demontáž jaderných zařízení 21 0 0 (21) 29 0 29 Finanční 140 27 (2) (33) 30 3 165 Ostatní 24 56 (1) (20) 0 0 59 Celkem 214 94 (21) (79) 59 3 270

Tento okruh zahrnuje část rezerv, jejichž splatnost nastane do jednoho roku.

2.19 KRÁTKODOBÉ FINANČNÍ ZÁVAZKY

Tato položka zahrnuje výpůjčky (viz vysvětlivka 2.16), jejichž splatnost nastane do 12 měsíců od rozvahového dne.

2.20 ZÁVAZKY

mil. EUR Vysvětlivka 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Krátkodobý podíl v rámci dlouhodobých závazků 2.20.1 81 78 Krátkodobé závazky 2.20.2 22 211 17 615 Ostatní závazky — 100 97 Výdaje a výnosy příštích období 2.20.3 69 081 66 739 Celkem 91 473 84 529

2.20.1 Krátkodobý podíl v rámci dlouhodobých závazků

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Závazky z finančního leasingu 66 65 Ostatní 15 13 Celkem 81 78

2.20.2 Krátkodobé závazky

mil. EUR Typ 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Členské státy 22 200 17 035 Dodavatelé a další 1 511 1 292 Odhadované nezpůsobilé částky a probíhající předběžné platby (1 500) (712) Celkem 22 211 17 615

Mezi krátkodobé závazky jsou účtovány výkazy nákladů, které obdržela Komise v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se zaúčtuje jako závazek v okamžiku obdržení žádosti. Je-li protistranou členský stát, jsou klasifikovány jako takové v příslušné položce. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadávání zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly proto odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje, zatímco zbývající část je vykázána jako „Odhadované nezpůsobilé částky a probíhající předběžné platby“ (viz níže). Aby nedošlo k nadhodnocení aktiv a závazků, bylo rozhodnuto vykazovat čistou částku pod krátkodobými závazky.

Členské státy

Nejvýznamnější částky v této položce souvisejí s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů na akce financované ze strukturálních fondů (5,8 mld. EUR pro ESF a 14 mld. EUR pro EFRR a FS).

Dodavatelé a další

V této položce jsou zahrnuty částky z grantových operací a veřejných zakázek, jakož i splatné závazky vůči veřejnoprávním subjektům a nekonsolidovaným subjektům (např. ERF).

Odhadované nezpůsobilé částky a probíhající předběžné platby

Závazky jsou sníženy o přijatou část žádostí o proplacení nákladů, které zatím nebyly zkontrolovány a byly považovány za nezpůsobilé. Největší sumy se týkají generálních ředitelství, která vyvíjejí strukturální aktivity. Závazky jsou rovněž sníženy o přijatou část žádostí o proplacení nákladů, která odpovídá nákladům příštích období, které mají být zaplaceny ke konci roku (1 mld. EUR).

2.20.3 Výdaje a výnosy příštích období

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Výdaje příštích období 68 577 66 326 Výnosy příštích období 490 407 Částky související s konsolidovanými účetními jednotkami 14 6 Celkem 69 081 66 739

Výdaje příštích období se dělí následovně:

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Zemědělství a rozvoj venkova: EZZF: Výdaje od 16. října do 31. prosince 33 774 33 015 EZZF: Přímá pomoc 10 701 10 703 EZZF: Restrukturalizace odvětví cukru 224 400 EZZF: Ostatní 23 (303) EZFRV 12 127 10 792 Celkem 56 849 54 607 Strukturální opatření ERF 56 116 EFRR a Fond soudržnosti 4 791 4 894 ISPA 172 74 ESF 1 687 2 182 Celkem 6 706 7 266 Ostatní výdaje příštích období: Výzkum a vývoj 1 157 1 267 Ostatní 3 865 3 186 Celkem 5 022 4 453 Výdaje příštích období celkem: 68 577 66 326

Velká část výnosů příštích období k 31. prosinci 2011 připadá na zálohovou platbou příspěvků dvou členských států do vlastních zdrojů v roce 2011.

ČISTÁ AKTIVA A REZERVNÍ FONDY

2.21 REZERVNÍ FONDY

mil. EUR 31. 12. 2011 31. 12. 2010 Fond z přecenění na reálnou hodnotu (108) (61) Ostatní rezervní fondy: Záruční fond 1 911 1 746 Rezervní fond z přecenění 57 57 Ostatní 1 748 1 742 Celkem 3 716 3 545 Celkem 3 608 3 484

2.21.1 Fond z přecenění na reálnou hodnotu

Podle účetních pravidel se přecenění realizovatelných aktiv na reálnou hodnotu zúčtovává prostřednictvím fondu z přecenění na reálnou hodnotu. V roce 2011 bylo z fondu přecenění na reálnou hodnotu vybráno 24 milionů EUR kumulovaných snížení reálné hodnoty a zaúčtováno ve výsledovce do položky realizovatelná aktiva.

V položce fondu z přecenění na reálnou hodnotu ke konci roku jsou vykázána snížení reálné hodnoty řeckých státních dluhopisů (ve výši 87 milionů EUR), které drží Evropská unie (v nominální hodnotě 129 milionů EUR). Je však nutno poznamenat, že tyto dluhopisy byly na začátku roku 2012 vyměněny za nové dluhopisy, pro které platí podobné podmínky, avšak v rámci restrukturalizace dluhu se na ně nevztahuje zapojení soukromého sektoru (PSI). Z toho důvodu byly všechny částky splatné dne 20. března 2012 (39 milionů EUR) a dne 18. května (15,7 milionu EUR) splaceny v plné výši a v termínu. Více informací o vykazování reálné hodnoty finančních aktiv lze nalézt ve vysvětlivce 1.5.5.

2.21.2 Ostatní rezervní fondy

Záruční fond

Ohledně fungování Záručního fondu viz také vysvětlivka 2.4.1. Výše tohoto rezervního fondu odpovídá 9 % z nesplacených částek, za něž tento fond ručí a které jsou vykazovány jako aktivum.

Rezervní fond z přecenění

Tento rezervní fond zahrnuje přecenění jistých pozemků a budov Komise vypracované před rokem 2005.

Ostatní rezervní fondy

Tato částka se vztahuje zejména k rezervě ESUO v likvidaci na majetek Výzkumného fondu pro uhlí a ocel. Tato rezerva byla vytvořena v souvislosti s ukončením činnosti ESUO.

2.22 ČÁSTKY K VYŽÁDÁNÍ OD ČLENSKÝCH STÁTŮ

mil. EUR Částka Částky k vyžádání od členských států k 31. prosinci 2010 30 931 Vrácení přebytku rozpočtu z roku 2010 členským státům 4 539 Změna rezervního fondu Záručního fondu 165 Změny v ostatních rezervních fondech 34 Hospodářský výsledek (přebytek) za účetní období (rok) 1 789 Částky k vyžádání od členských států k 31. prosinci 2011 37 458 Rozdělené mezi: Zaměstnanecké požitky 34 835 Ostatní částky 2 623

Tato částka představuje část výdajů, které vznikly Komisi do 31. prosince 2011 a které musí být hrazeny z budoucích rozpočtů. Podle pravidel akruálního účetnictví se řada nákladů zachycuje v roce N, přestože k jejich faktické úhradě může dojít v roce N+1 a financovány mohou být rovněž až z rozpočtu na rok N+1. Vykázání těchto závazků v účetní závěrce a skutečnost, že odpovídající částky jsou financovány z budoucích rozpočtů, vede k tomu, že ke konci roku pasiva vysoce převyšují aktiva. Nejvýznamnější částky, které je třeba vysvětlit, se týkají činnosti EZZF. Většinu částek uhradí členské státy ve skutečnosti do 12 měsíců po skončení příslušného účetního období do rozpočtu následujícího roku.

Jedná se v podstatě pouze o závazky Komise vůči dlouhodobě vypláceným zaměstnaneckým požitkům svých zaměstnanců, přičemž platí, že za financování výplat důchodů z ročních rozpočtů ručí členské státy. Čistě pro informační účely je níže uveden odhad rozdělení budoucích úhrad zaměstnaneckých požitků.

mil. EUR Částka Krátkodobý horizont: částky k úhradě v roce 2012 1 335 Dlouhodobý horizont: částky k úhradě po roce 2012 33 500 Celkové závazky ze zaměstnaneckých požitků k 31. prosinci 2011 34 835

Dále je třeba poznamenat, že výše uvedené nemá dopad na výsledek rozpočtového hospodaření – rozpočtové příjmy by se měly vždy rovnat rozpočtovým výdajům nebo je překračovat a případný přebytek příjmů je vracen členským státům.

3. VYSVĚTLIVKY K VÝSLEDOVCE

3.1 VÝNOSY Z VLASTNÍCH ZDROJŮ A PŘÍSPĚVKŮ

mil. EUR Vysvětlivka 2011 2010 Výnosy z vlastních zdrojů 3.1.1 Zdroje z HND 88 442 91 178 Zdroje z DPH 14 763 12 517 Tradiční vlastní zdroje: Cla 16 528 16 065 Dávky z cukru 161 150 Tradiční vlastní zdroje celkem 16 689 16 215 Rozpočtové úpravy 3.1.2 4 533 2 135 Příspěvky třetích zemí (včetně členských zemí ESVO) 250 283 Celkem 124 677 122 328

3.1.1 Výnosy z vlastních zdrojů

Vlastní zdroje jsou základní složkou provozních příjmů EU. Hlavní část výdajů je tudíž financována z vlastních zdrojů, zatímco z ostatních výnosů plyne jen menší část celkového financování. Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje, zdroj z DPH a zdroj z HND. Tradiční vlastní zdroje se skládají z dávek z cukru a cel. Další součástí systému vlastních zdrojů je opravný mechanismus pro rozpočtové nevyváženosti (úleva pro Spojené království) i hrubé snížení ročních příspěvků založených na HND pro Nizozemsko a Švédsko. Členské státy si jako kompenzaci za náklady na výběr ponechávají 25 % tradičních vlastních zdrojů a výše uvedené částky jsou uvedeny v čisté výši po odečtení této srážky.

Je nutné poznamenat, že kontroly provedené Komisí a audity provedené Účetním dvorem upozornily na některé nedostatky v belgických zúčtovacích a účetních systémech, což mělo vliv na spolehlivost částek převedených do rozpočtu EU v rámci tradičních vlastních zdrojů. V současnosti se rozhoduje o vrácení 169 milionů EUR (brutto, 126 milionů EUR netto), které si vyžádala Belgie, a čeká se na výsledek dalších auditů a kontrol zaměřených na správnost částek tradičních vlastních zdrojů, které Belgie připsala na účet Komise.

3.1.2 Rozpočtové úpravy

Rozpočtové úpravy zahrnují rozpočtový přebytek z roku 2010 (4 539 milionů EUR), který se nepřímo vrací členským státům snížením výše vlastních zdrojů, které musejí převést ve prospěch EU v následujícím roce – jedná se tudíž o příjem roku 2011.

3.2 OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝNOSY

mil. EUR Vysvětlivka 2011 2010 Pokuty 3.2.1 868 3 077 Zemědělské dávky 3.2.2 65 25 Zpětné získávání výdajů: 3.2.3 Přímé centralizované řízení 76 49 Nepřímé centralizované řízení 17 11 Decentralizované řízení 106 71 Společné řízení 3 — Sdílené řízení 845 1 776 Celkem 1 047 1 907 Výnosy ze správní činnosti: 3.2.4 Zaměstnanci 1 141 1 073 Výnosy související s nemovitostmi, stroji a zařízením 94 13 Ostatní správní výnosy 119 121 Celkem 1 354 1 207 Ostatní provozní výnosy: 3.2.5 Úpravy/rezervy 59 157 Kurzové výnosy 476 460 Ostatní 1 507 1 355 Celkem 2 042 1 972 Celkem 5 376 8 188

3.2.1 Pokuty

Tyto výnosy souvisí s pokutami, které uložila Komise za porušení pravidel hospodářské soutěže. Pohledávky a s tím spojené výnosy se zachycují poté, co bylo přijato rozhodnutí Komise, kterým se pokuta ukládá, a poté co bylo toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu.

3.2.2 Zemědělské dávky

Tyto částky se týkají zejména dávek z mléka, které jsou nástrojem řízení trhu, jehož cílem je penalizace těch výrobců mléka, kteří překročí referenční výrobní objemy. Jelikož tyto dávky nesouvisejí z předchozími platbami hrazenými Komisí, jsou v praxi považovány za příjem na zvláštní účel.

3.2.3 Zpětné získávání výdajů

V této položce jsou zaznamenány příkazy k vrácení prostředků vystavené Komisí a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví Komise a jejichž účelem je získat zpět částky původně vyplacené ze souhrnného rozpočtu. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, ukončených auditů nebo analýz způsobilosti společně s příkazy k vrácení prostředků, které vydávají členské státy příjemcům prostředků z fondu EZZF. Zachycovány jsou zde i úpravy odhadovaných příjmů příštích období mezi předchozím a stávajícím koncem roku. Zpětné získávání výdajů EU zde však není zachyceno v plném rozsahu. Platí to zejména pro strukturální opatření, která představují významnou výdajovou oblast a kde se k vracení nezpůsobilých výdajů používá zvláštních mechanismů, jež většinou nevyžadují vystavování příkazů k vrácení prostředků. V souladu s účetními pravidly EU nejsou rovněž jako výnosy zaznamenány zpětně získané částky předběžného financování.

Největší částka, 845 milionů EUR, souvisí se sdíleným řízením a tvoří ji především 721 milionů EUR týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a 109 milionů EUR na strukturální opatření.

a) Zemědělství: EZZF

V rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) dosahují částky zaúčtované v této položce jako výnosy za běžný rok výše 721 milionů EUR a dělí se takto:

— opravy v důsledku kontroly souladu výdajů s pravidly EU, o nichž bylo rozhodnuto během daného roku, ve výši 686 milionů EUR,

— podvody a nesrovnalosti ve výši 35 milionů EUR: jedná se o proplacené náklady ve výši 174 milionů EUR, jež v průběhu roku nahlásily a získaly zpět členské státy; od této částky bylo odečteno snížení nesplacených částek ve výši 139 milionů EUR, jež členské státy nahlásily jako získané ke konci roku zpět z důvodu podvodů a nesrovnalostí (1 130 milionů EUR ke konci roku 2010 oproti 991 milionům EUR ke konci roku 2011) – viz rovněž vysvětlivka 2.11.1

b) Strukturální opatření

Zpětně získané výdaje ze strukturálních opatření zahrnuté do tohoto okruhu dosahují výše 109 milionů EUR (2010: 279 milionů EUR). Hlavní část této podpoložky tvoří příkazy k vrácení prostředků vystavené Komisí za účelem zpětného získání výdajů neoprávněně vyplacených v minulých letech ve výši 127 milionů EUR a úprava (zvýšení) příjmů příštích období na konci roku ve výši 28 milionů EUR (vyrovnaná opravou ve výši 46 milionů EUR).

Příkazy k vrácení prostředků se vystavují pouze v následujících případech:

— formální rozhodnutí o finančních opravách, která přijme Komise po zjištění nezpůsobilých výdajů v částkách požadovaných členskými státy;

— úpravy při ukončení programu vedoucí ke snížení příspěvku EU, když členský stát neoznámil dostatečné způsobilé výdaje k odůvodnění celkové výše předběžného financování a již vyplacených průběžných plateb; k takovým operacím může dojít bez formálního rozhodnutí Komise, pokud je členský stát schválí,

— vrácení částek po ukončení programu a po skončení soudních řízení, která v době uzávěrky ještě nebyla ukončena.

Ostatní příkazy k vrácení prostředků jsou vystavovány za účelem zpětného získání předběžného financování v rámci strukturálních opatření. Tyto částky nejsou vykázány jako výnosy, ale jsou připsány v rozvaze k dobru předběžného financování.

3.2.4 Výnosy ze správní činnosti

Výnosy pocházející ze srážek z platů zaměstnanců se skládají hlavně ze dvou částek – z příspěvků zaměstnanců na důchodové zabezpečení a z daní z příjmu.

3.2.5 Ostatní provozní výnosy

Částka 535 milionů EUR (2010: 430 milionů EUR) se týká částek získaných od přistupujících zemí. Do této položky patří též kurzové zisky s výjimkou zisků z finanční činnosti, které jsou uvedeny níže ve vysvětlivce 3.5. Tyto zisky plynou z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování závěrky. Jedná se o realizované i nerealizované kurzové zisky. Čisté kurzové zisky za rok činily 94 milionů EUR (2010: 23 milionů EUR).

3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY

mil. € 2011 2010 Výdaje na zaměstnance 5 416 5 171 Odpisy a snížení hodnoty 412