Obezřetnostní rámec pro investiční podniky obsažený v ustanovení CRR/CRD IV souvisí s MiFID. Zpravidla jsou obezřetnostní požadavky na finanční instituce navrženy tak, aby i) zajistily, že instituce disponují dostatečnými zdroji a zůstanou finančně životaschopné a budou pokračovat bez ohledu na ekonomické cykly; nebo ii) umožnily řádnou likvidaci bez vzniku nežádoucí ekonomické újmy svým zákazníkům, nebo stabilitě trhů, na kterých působí. Z tohoto důvodu se musí zaměřit na zohlednění rizik, která představují a kterým čelí nejrůznější finanční instituce, měly by být přiměřeně nastaveny s ohledem na pravděpodobnost vyskytnutí se rizik a nastavit rovnováhu mezi bezpečností a spolehlivostí nejrůznějších finančních institucí a vyvarováním se nadměrným nákladům, které by jim bránily v provozování jejich podnikání životaschopným způsobem.

Předkládaný návrh reviduje a zjednodušuje existující pravidla EU upravující obezřetnostní zacházení s investičními podniky pro i) lepší přizpůsobení a vypořádání se s rizikem v rámci jejich podnikatelských záměrů; ii) zlepšení rovnosti podmínek mezi podniky; a iii) podporu sbližování dohledu. Pro dosažení tohoto cíle by nový rámec měl nahradit ten stávající, a nikoli přenést tyto možnosti volby do regulatorních rámců členských států. Důvodem je, že investiční podniky s povolením na základě MiFID dnes běžně poskytují své služby zákazníkům přes hranice EU. Jednotlivé a roztříštěné změny v pravidlech jednotlivých členských států by mohly vyústit v narušení hospodářské soutěže a diskriminační zacházení, což by roztříštilo jednotný trh. Mohlo by to vést k případům škodlivé regulační arbitráže a v případě problémů s možnou řetězovou reakcí na finanční stabilitu a ochranu investorů v jednotlivých členských státech. To by také mohlo zasáhnout rozsah a typ investičních služeb poskytovaných v příslušném členském státě, s možnými negativními dopady na celkovou efektivitu trhu a volbu investorů. Přezkoumaná pravidla zamezí nežádoucím regulačním rozdílům a zajistí rovnost podmínek pro veškeré podniky s povolením v rámci jednotného trhu.

Za prvé, i když se rámec do určité míry zabývá rozdílnými typy obchodních profilů investičních podniků ve formě výjimek, je obecně pro mnoho podniků zdrojem značné regulatorní složitosti. Za druhé, jeho detailní požadavky a výjimky představují hrubé a k riziku necitlivé přiblížení se skutečným rizikům, která investiční podniky představují a která podstupují a která odlišná od rizik bankovních. Za třetí, z důvodu jeho vnitřní složitosti a chybějící citlivosti k rizikům způsobí jeho zavádění v členských státech roztříštěnost celkového regulatorního prostředí pro investiční podniky s možností poškozující regulatorní arbitráže. To může ohrozit celistvost a fungování jednotného trhu.

Jak bylo oznámeno ve sdělení Komise ze září 2017 o přezkumu evropských orgánů dohledu (ESA), znamenalo by to mimo jiné, že jejich operace v členských státech účastnících se bankovní unie podléhají přímému dohledu ECB v rámci jednotného mechanismu dohledu. V současné době jsou tyto podniky z velké části soustředěny ve Spojeném Království, ale zvažují plány na relokaci částí svých aktivit v rámci 27 členských států EU, které jsou členy bankovní unie. I když se toto týká pouze malého počtu podniků, představují tyto podniky v rámci EU značnou část celkových aktiv a objemu obchodů v rámci všech investičních podniků.

Investiční podniky představují nejrůznější obchodní modely a jejich názory mají tendenci soustředit se na aspekty návrhu, které jsou pro ně podstatné. To komplikuje průřezové srovnání relativní váhy stanoviska jednotlivých zúčastněných. Avšak v zásadě velká většina zúčastněných vítá přizpůsobený obezřetnostní rámec, který je vhodnější pro jejich konkrétní obchodní model. Zdůrazňují, že jejich systémová důležitost je omezená a že kapitálové požadavky musí být omezeny na zajišťování jejich řádného zániku. Pokud se týká jejich zvláštních požadavků, podstatných pro jejich konkrétní obchodní model, investiční podniky, které provádějí pouze agenturní služby a nevstupují do transakcí s finančními nástroji ve své vlastní účetní rozvaze, většinou kritizují návrhy na to, aby kapitálové požadavky odvisely od velikosti portfolii zákazníků, která spravují lineárním způsobem. Zatímco mnohé investiční podniky, které podnikají na svůj účet souhlasí, že existující rámec zachycující tržní riziko má ve světle rizik, která tyto podniky podstupují a představují, určité opodstatnění, jiné obchodní podniky poznamenávají, že nadhodnocuje rizika obsažená v metodách a produktech, se kterými obchodují. Tyto názory byly také zohledněny při nastavování navrhované metriky rizika (viz níže – koeficienty K) a možnosti postupného zavedení a stanovení stropu u vyšších požadavků.

Jak bylo uvedeno v doprovodném pracovním dokumentu, očekává se, že přes některé nové jednorázové náklady na počátku platnosti rámce budou související náklady průběžně klesat. Co se týče kapitálu, výběr zastřešující politiky, která podporovala práce na přezkumu a zjišťování důsledků, je cílem pro zajištění, aby v celkovém pohledu kapitálové požadavky na investiční podniky napříč EU nezvýšily tyto náklady příliš. Z toho vyplývá rozdílný efekt distribuce pro některé typy podniky. Tyto důsledky jsou zmírněny ustanoveními návrhu tak, aby byl největší dopad rozdělen do několika fází a byl zmírněn.

Tento návrh má na paměti potřebu zajistit, aby náklady nového režimu co do kapitálových požadavků i co do souvisejících nákladů na dodržování předpisů a administrativních nákladů, které vznikají z potřeby řídit zaměstnance a systémy tak, aby se učinilo zadost novým požadavkům, jakož i podávání zpráv o dodržování předpisů dohledovým orgánům, byly z důvodu dosažení této rovnováhy udržovány na minimu.

Vyjádřeno v nákladech na dodržování předpisů se očekává, že v závislosti na svém typu a své velikosti podniky ušetří od tisíců do statisíců eur. Jak tato snížení nákladů na dodržování předpisů souvisí a je nastaveno vůči změnám v kapitálových požadavcích u nejrůznějších typů podniků, není v této fázi známo, ale bude to předmětem budoucího monitorování a vyhodnocení rámce.

Očekává se, že tímto získají hlavně investiční podniky, které jsou malými a středními podniky. Přiměřenější a vhodnější obezřetnostní rámec by jim měl pomoci zlepšit podmínky pro podnikání a snížit vstupní bariéry. Na příklad, zjednodušení zatěžujícího rámce pro podávání zpráv by mělo snížit administrativní břemeno a náklady na dosažení shody pro malé a střední podniky včetně inovačních podniků, které usilují o dosažení růstu digitálními prostředky. Stejným způsobem by vyjmutí malých a nepropojených investičních podniků ze současných pravidel pro správu a odměny, jak je stanoveno současnými návrhy CRD IV/CRR, snížilo těmto podnikům administrativní náklady a náklady na dodržování předpisů. Protože podniky musejí zásadně změnit systémy řízení rizik, aktualizovat oddělení dodržování předpisů a revidovat smlouvy za asistence advokátních kanceláří a jiných poskytovatelů služeb, kteří jsou v současné době využíváni pro usnadnění dodržování předpisů, dají se očekávat určité jednorázové náklady v rámci přechodu na nový režim. Úspory nákladů na dodržování předpisů by však měly obecně podpořit celkové cíle unie kapitálových trhů napomáháním investičním podnikům hrát jejich úlohu v mobilizování úspor investorů směrem k jejich produktivnějšímu využití.

Jak již bylo uvedeno v doprovodném pracovním dokumentu, očekává se, že zjednodušení obezřetnostních pravidel pro převážnou většinu investičních podniků značně sníží administrativní zátěž a zátěž spojenou s dodržování předpisů. Nejrůznější nadbytečné regulační požadavky a požadavky na podávání zpráv by mohly být odstraněny, čímž by bylo umožněno kapitál určený pro regulační účely přesunout na produktivnější využití. Nastavením kapitálových a jiných obezřetnostních požadavků, včetně odměn a správy, které jsou přiměřené vůči investičním podnikům, tyto návrhy poprvé zmírní značné náklady, které podnikům vznikají jako důsledek požadavků současného režimu, zaměřených především na banky. Tím by se skoncovalo s komplikovanou úlohu porovnávání a uvádění obchodních dat do souladu s nevhodným regulačním rámcem a režimem podávání zpráv.

Průvodní pracovní dokument dovozuje, že doporučení orgánu EBA jsou v zásadě považována za vhodný a přiměřený prostředek pro dosažení cílů přezkumu, a to produktivním a účinným způsobem ve srovnání se stavem současným. Obecněji je doporučení orgánu EBA velmi pozitivním krokem směrem k obezřetnostnímu rámci pro investiční podniky, který zajistí jejich činnost na základě zdravého finančního základu bez omezování jejich obchodních perspektiv. Jako takové musí vyváženě podporovat cíle přezkumu. Na straně jedné pomáhá zajistit, aby rizika investičních podniků pro zákazníky a trhy byla zohledněna cílenějším způsobem jak v případě provozu podniků, tak i v případě jejich likvidace. Na straně druhé by měl pomoci zajistit plnění jejich úlohy při usnadňování toku investic napříč EU, což je v souladu s cíli unie kapitálových trhů mobilizovat úspory a investice pro stimulaci růstu a zaměstnanosti.

Co se kapitálových požadavků týče, orgán EBA odhaduje, že by jeho doporučení ve srovnání s dnešními požadavky pilíře 1 tyto zvýšil souhrnně za všechny nesystémové investiční podniky v Unii o 10 % a snížil je o 16 % ve srovnání s celkovými požadavky, které jsou uplatňovány v důsledku navýšení pilíře 2. Způsob, jakým by tyto dopady byly rozděleny mezi investiční podniky, závisí na jejich velikosti, na investičních službách, které poskytují, a na tom, jak se ně budou vztahovat nové kapitálové požadavky. Jak je podrobně rozvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je k návrhu přiložen, včetně jeho přílohy II, 10 % celkového nárůstu požadavků pilíře 1 je součtem podstatně nižších požadavků v některých případech a nárůstů nad 10 % v jiných případech. V případě disponibility kapitálu orgán EBA shledává, že pouze velmi málo podniků by nemělo dostatek kapitálu tak, aby pohodlně splnily nové požadavky – toto zahrnuje pouze malý počet investičních poradců, obchodních podniků a multifunkčních podniků. Na druhé straně by u podniků v této skupině, u nichž by zvýšení přestavovalo více než dvojnásobek nynějších požadavků, mohl být na několik let přiznán strop.

Kapitálové nástroje, které splňují požadavky na kapitál investičního podniku pro splnění kapitálových požadavků dle tohoto nařízení, sestávají ze stejných položek jako dle CRR/CRD IV. Pro tyto účely musí kmenový kapitál tier 1 (CET1) tvořit přinejmenším 56 % regulatorního kapitálu, s vedlejším kapitálem tier 1 (AT1) uznatelným až do 44 %, a kapitál tier 2 až do výše 25 % regulatorního kapitálu.

Tímto návrhem se mění definice úvěrových institucí v čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení CRR. Tato definice přizná status úvěrových institucí velkým investičním podnikům, které provádějí činnosti uvedené v bodech 3 a 6 oddílu A přílohy I směrnice Mifid a mají aktiva nad 30 miliard EUR. V důsledku toho budou velké investiční podniky systémového významu nadále používat CRR/CRD IV a budou v plném rozsahu podléhat obezřetnostním a dohledovým požadavkům použitelným na úvěrové instituce. To zahrnuje ustanovení o individuálním a konsolidovaném dohledu nad mateřským podnikem ze strany příslušných orgánů. Mimo jiné to bude znamenat, že operace velkých investičních podniků usazených v členských státech, které se podílejí na bankovní unii, podléhají přímému dohledu ze strany ECB v rámci jednotného mechanismu dohledu. Tento přístup by byl rovněž v souladu s regulatorním vývojem v jiných jurisdikcích (např. Spojených státech, Švýcarsku, Japonsku), kde se od finanční krize zachází s investičními podniky systémového významu z hlediska regulace a dohledu stále více jako s úvěrovými institucemi.

V zájmu usnadnění hladkého přechodu na nový režim pro investiční podniky by kapitálové požadavky podléhaly níže uvedeným zaváděcím ustanovením. Na období pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení by investičním podnikům, pro které by se kapitálový požadavek podle nového režimu více než zdvojnásobil oproti jejich stávajícímu kapitálovému požadavku podle stávajícího rámce, mělo být povoleno omezit svůj kapitálový požadavek na dvojnásobek jejich relevantního kapitálového požadavku podle CRR/CRD IV. Na toto období by dále nové investiční podniky, které nikdy nepodléhaly kapitálovým požadavkům podle CRR/CRD IV, mohly uplatňovat limit ve formě dvojnásobku svého požadavku na fixní režijní náklady, zatímco investiční podniky, které podléhaly pouze požadavek na počáteční kapitál podle CRR/CRD IV, by mohly omezit svůj kapitálový požadavek na dvojnásobek tohoto požadavku v zájmu zmírnění takových navýšení. A konečně po dobu pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení, nebo pokud nastane dříve, do data použití změn přijatých v nařízení CRR / směrnici CRD IV, pokud jde o kapitálové požadavky pro tržní riziko podle čl. 1 odst. 84 Komisí předloženého návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, by investiční podniky, které spadají do působnosti odpovídajících ustanovení tohoto nařízení, měly i nadále vypočítávat svůj kapitálový požadavek u obchodního portfolia v souladu se stávajícím nařízením CRR.

(12)Aby bylo investičním podnikům dovoleno spoléhat se na svůj současný kapitál pro splnění kapitálových požadavků na základě obezřetnostního rámce specifického pro investiční podniky, definice a složení kapitálu by měly být sladěny s nařízením (EU) č. 575/2013. To zahrnuje plné odečítání takových rozvahových položek z kapitálu v souladu s nařízení (EU) č. 575/2013, jakými jsou například odložené daňové pohledávky a držení kapitálových nástrojů jiných subjektů finančního sektoru. Investiční podniky by však měly mít možnost vyjmout držení nevýznamných kapitálových nástrojů u subjektů finančního sektoru z odpočtů v případě, že jsou tyto drženy pro účely obchodování pro podporu tvorby trhu s těmito nástroji. Pro uvedení struktury kapitálu do souladu s požadavky nařízení (EU) č. 575/2013, přinejmenším 56 % kapitálového požadavku by měly investiční podniky uspokojit položkami kmenového kapitálu tier 1, zatímco položky vedlejšího kapitálu tier 1 a tier 2 by mohly být způsobilé do 44 % resp. 25 % regulatorního kapitálu.

(11)Obezřetnostní režim pro investiční podniky, které nejsou z titulu jejich velikosti a propojenosti s jinými finančními a ekonomickými subjekty považovány za systémové, by se měl zabývat každým takovýmto investičním podnikem individuálně. Protože jsou však rizika, do nichž se dostávají malé a nepropojené investiční podniky, z větší části omezená, mělo by jim být dovoleno využít výjimky ze specifických obezřetnostních požadavků v případě, že jsou součástí bankovní skupiny s ústředím a podrobené konsolidovaného dohledu dle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU v témže členském státě, protože v těchto případech konsolidovaná aplikace nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU v rámci skupiny adekvátním způsobem tato rizika pokrývá. Aby se reflektovalo možné stávající zacházení se skupinami investičních podniků podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU, mateřský podnik v takového skupině by měl mít povinnost disponovat dostatečným kapitálem na to, aby mohl zajistit účetní hodnotu svých držeb v dceřiných podnicích. Dále, aby byly podchyceny případy skupin investičních podniků s vyšší mírou rizika nebo propojení, měly by tyto podniky být předmětem kapitálových požadavků na základě konsolidované situace skupiny.

(10)Zvláštní obezřetnostní režim pro investiční podniky, které nejsou z titulu jejich velikosti a propojenosti s jinými finančními a ekonomickými subjekty považovány za systémové, by se měl zabývat specifickými obchodními praktikami různých typů investičních podniků. Investiční podniky s největší možností vytváření rizik pro zákazníky, trhy nebo řádně fungující investiční podniky jako takové, by měly být předmětem jasného a účinného obezřetnostního rámce přizpůsobeného těmto specifickým rizikům. Takovéto obezřetnostní požadavky by měly být přiměřeným způsobem nastaveny dle typů investičních podniků v nejlepším zájmu zákazníků tohoto typu investičních podniků a pro podporu hladkého a řádného fungování trhů, na kterých tyto typy investičních podniků obchodují. Tato ustanovení by měla zmírnit rizikové oblasti a zajistit, aby v případě, že investiční podnik selže, mohlo dojít k jeho likvidaci řádným způsobem s minimálním narušením stability finančních trhů.

(7)Obchodování s finančními nástroji, ať už pro účely řízení rizik, zajišťování a řízení likvidity nebo zaujetí směrových pozic na hodnotě nástroje v čase, je činnost, do které se mohou zapojit jak úvěrové instituce, tak investiční podniky s oprávněním obchodovat na vlastní účet, a kterou již řeší obezřetnostní rámec směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013. Pro vyvarování se nerovnosti podmínek, které by v této oblasti mohly vést k regulační arbitráži mezi úvěrovými institucemi a investičními podniky, by se kapitálové požadavky pro zajištění rizika, které z těchto pravidel vyplývají, měly i nadále aplikovat na tyto investiční podniky. Expozice investičních podniků jejich obchodním protistranám v rámci specifických transakcí a příslušný kapitálové požadavky jsou také v rámci těchto pravidel ošetřeny a měly by být tedy aplikovány i nadále ve zjednodušené podobě. Konečně, pravidla pro velkou expozici současného rámce jsou také důležitá v případech, kdy je expozice těchto investičních společností specifické protistraně obzvláště velká, a tím vytváří po investiční podnik nadměrně koncentrovaný zdroj rizik plynoucích ze selhání protistrany. Z tohoto důvodu by tedy tato ustanovení měla pro investiční podniky platit i nadále ve zjednodušené podobě.

(4)Zdravé obezřetnostní požadavky zajistí, aby byly investiční podniky řízeny řádným způsobem a v nejlepším zájmu svých zákazníků. Měly by vzít do úvahy potenciál pro investiční podniky a jejich zákazníky, s jakým se zapojují do nadměrného riskování a nejrůznějších stupňů podstupovaného a představovaného rizika. Současně by tyto obezřetnostní požadavky neměly investiční podniky nepřípustným způsobem administrativně zatěžovat.

(16)Investiční podniky by měly být pro účely zvláštních obezřetnostní požadavků považovány za malé a nepropojené, pokud neprovádějí investiční služby s vysokým rizikem pro zákazníky, trhy, nebo pro investiční podniky samotné a z titulu jejich velikosti existuje menší pravděpodobnost rozšíření negativních důsledků pro zákazníky a trhy v případě zhmotnění rizik inherentních pro jejich oblast obchodu nebo v případě jejich selhání. Z tohoto důvodu by jako malé a nepropojené investiční podniky měly být definovány takové, které neobchodují na vlastní účet, nebo kterým nevzniká riziko z obchodů s finančními nástroji, nemají pod kontrolou aktiva nebo hotovost svých zákazníků, mají aktiva jak v rámci individuální správy portfolií, tak v rámci pevně stanovených (poradenských) režimů ve výši menší než 1,2 miliardy EUR, denně zpracovávají méně než za 100 milionů EUR zákaznických pokynů v hotovostních obchodech nebo za 1 miliardu EUR denně v derivátech, a mají bilanční sumu menší než 100 milionů EUR a celkový hrubý roční příjem z provádění jejich investičních služeb je méně než 30 milionů EUR.

(17)Pro zabránění regulatorní arbitráži a snížení pobídek investičním podnikům na strukturování jejich provozů tak, aby se vyvarovaly překročení prahu, kde by již nespadaly do klasifikace jako malé a nepropojené podniky, by měly být použity prahové hodnoty pro spravovaná aktiva, počet zpracovávaných zákaznických pokynů, bilanční sumu a celkový hrubý roční příjem kombinovaně pro veškeré investiční podniky, které jsou součástí stejné skupiny. Ostatní kritéria, totiž zda investiční podnik drží hotovost zákazníků, spravuje nebo uchovává zákaznická aktiva nebo obchoduje s finančními nástroji a čelí tržnímu riziku nebo riziku protistrany, jsou binární a nedávají prostor pro takovouto restrukturalizaci a proto by měly být hodnoceny individuálně. Pro podchycení vyvíjejících se obchodních modelů a rizik, která trvale představují, měla by být tato kritéria a prahy vyhodnocovány vždy na konci dne s výjimkou držení hotovosti zákazníků, jež by mělo být vyhodnocováno vnitrodenně, a bilanční sumy a celkového hrubého příjmu, které by měly být vyhodnocovány v závislosti na situaci investičního podniku na konci posledního účetního období.

(18)Investiční podnik, který regulatorní práh překračuje nebo nesplní ostatní kritéria, by neměl být považován za malý a nepropojený a měl by být předmětem požadavků pro jiné investiční podniky s výhradou specifických přechodných ustanovení stanovených v tomto nařízení. Toto by mělo investiční podniky motivovat, aby plánovaly své obchodní činnosti tak, aby byly jasně považovány za malé a nepropojené podniky. Investičním podnikům, které nesplňují požadavky k tomu, aby byly považovány za malé a nepropojené podniky, aby byly pro takové vymezení způsobilé, by měla být poskytnuta monitorovací fáze, ve které takovýto podnik splní kritéria a zůstane pod příslušnými prahy nejméně šest po sobě následujících měsíců.

(19)Všechny investiční pokyny by svůj kapitálový požadavek měly počítat s odkazem na koeficienty K, které zachycují riziko související se zákazníkem („RtC“), riziko související s trhem („RtM“) a riziko související s podnikem („RtF“). Koeficienty K v rámci RtC zachycují spravovaná aktiva zákazníka a průběžné poradenství (K-AUM), uchovávaná a spravovaná aktiva (K-ASA), hotovost zákazníků v držení (K-CMH) a zpracované pokyny zákazníků (K-COH).

(20)Koeficient K v rámci RtM zachycuje riziko čisté pozice (K-NPR) v souladu s ustanoveními CRR o tržním riziku, nebo, pokud je to příslušným orgánem povoleno pro zvláštní typy investičních podniků, které obchodují na vlastní účet skrze členy clearingového systému, v závislosti na maržích složených členem clearingového systému příslušného investičního podniku (K-CMG).

(21)Koeficienty K v rámci RtF zachycují expozici investičního podniku vůči selhání jeho obchodních protistran (K-TCD) v souladu se zjednodušeným ustanovením o úvěrovém riziku protistrany dle CRR, riziku koncentrace investičního podniku u velkých expozic investičního podniku vůči specifickým protistranám dle ustanovení CRR pro riziko z velkých expozic v obchodním portfoliu (K-CON) a provozním rizikům plynoucím z denního obchodního toku (K-DTF) investičního podniku.

(22)Celkovým kapitálovým požadavkem dle koeficientů K je součet požadavků koeficientů K týkajících se RtC, RtM a RtF. K-AUM, K-ASA, K-CMH, K-COH a K-DTF se týkají objemu příslušné činnosti, k níž odkazuje každý koeficient K. Objemy pro K-CMH, K-ASA, K-COH a K-DTF jsou vypočítávány na základě klouzavého průměru z předchozích třech měsíců, zatímco K-AUM je založen na předchozím roce. Pro stanovení příslušného kapitálového požadavku jsou tyto objemy vynásobeny příslušnými koeficienty stanovenými v tomto nařízení. Kapitálové požadavky pro K-NPR jsou odvozeny od CRR, zatímco kapitálové požadavky pro K-CON a K-TDC využívají zjednodušenou aplikaci odpovídajících požadavků podle CRR na zacházení s velkými expozicemi v obchodním portfoliu a s úvěrovým rizikem protistrany. Hodnota koeficientu K je v případě, že podnik nepodniká příslušnou činnost, rovna nule.

(23)Koeficienty K týkající se rizika souvisejícího se zákazníkem jsou zástupnými indikátory, jež zahrnují obchodní oblasti investičních podniků, ze kterých je možné předpokládat újmu zákazníkům v případě problémů. K-AUM zachycuje riziko újmy zákazníkům z nesprávné správy zákaznických portfolií na základě vlastní úvahy nebo špatného provedení a poskytuje zákazníkům ujištění a výhody ve smyslu kontinuity služeb a průběžného řízení portfolia a poradenství. K-ASA zachycuje riziko úschovy a správy aktiv zákazníka a zajišťuje, že investiční podnik drží kapitál přiměřený takovým zůstatkům bez ohledu na to, zda jsou v jeho vlastní rozvaze, nebo odděleně na jiných účtech. K-CHM zachycuje riziko potenciální újmy, kdy investiční podnik drží hotovost svých zákazníků bez ohledu na to, zda je tato hotovost v jeho vlastní rozvaze, nebo, nebo je odděleně na jiných účtech. K-COH zachycuje potenciální riziko zákazníkům podniku, který provádí jeho pokyny (jménem zákazníka, a nikoli podniku samotného), například jako součást služeb, které spočívají pouze v provádění pokynů zákazníků, nebo pokud je podnik součástí řetězce provádějícího pokyny zákazníka.

(24)Koeficient K týkající se rizika souvisejícího s trhem pro investiční podniky, které obchodují na svůj vlastní účet, je založen na pravidlech pro tržní riziko u pozic ve finančních nástrojích, v cizí měně a v komoditách v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013 v platném znění. Toto investičním podnikům umožňuje vybrat si a použít buď standardizovaný přístup dle nařízení (EU) č. 575/2013 (zjednodušený standardizovaný přístup dle nařízení (EU) č. 575/2013 v platném znění), pokud jsou jejich aktiva nižší než 300 milionů EUR, nebo revidovaný standardizovaný přístup dle nařízení (EU) č. 575/2013 v platném znění, jakož i možnost využít interní modely. V posledních dvou případech je možné výsledný kapitálový požadavek snížit na 65 % tak, že se natrvalo využije možnost podle nařízení (EU) č. 575/2013 v platném znění použít toto dočasně na dobu tří let, za účelem zohlednění celkové nižší obezřetnostní relevance investičních podniků. Alternativně mohou být kapitálové požadavky obchodujících podniků, které mají centrální clearing pro obchod, s výhradou schválení příslušným orgánem rovny hodnotě marží poskytnutých jejich členem clearingového systému.

(25)U investičních podniků, které obchodují na svůj účet, představují koeficienty K pro K-TCD a K-CON v rámci rizika souvisejícího s podnikem zjednodušenou aplikaci pravidel CRR o úvěrovému riziku protistrany a o riziku z velké expozice. K-TCD zachycuje riziko protistran související s investičním podnikem u mimoburzovních (OTC) derivátů, repo obchodů, půjčování a vypůjčování cenných papírů a komodit, u transakcí s delší dobou vypořádání, maržových obchodů, u kterých nedojde ke splnění závazku znásobením hodnoty expozice, založené na reprodukčních nákladech a zvýšení s ohledem na možnou budoucí expozici o rizikovým faktorům na základě nařízení (EU) č. 575/2013 při zohlednění zmírňujících dopadů efektivního započtení a výměny kolaterálu. K-CON zachycuje riziko koncentrace ve vztahu k fyzické osobě nebo protistraně vysoce propojené v soukromém sektoru, u nichž mají podniky expozice nad 25 % jejich regulatorního kapitálu, nebo specifických alternativních prahů ve vztahu k úvěrové instituci nebo jinému investičnímu podniku, a to uložením navýšení kapitálu v souladu s pravidly nařízením (EU) č. 575/2013 pro nadměrné expozice nad těmito limity. Konečně, K-DTF zachycuje provozní rizika investičního podniku u vysoce objemových obchodů uzavíraných na vlastní účet nebo svým vlastním jménem na účet zákazníka v jednom dni, které by mohly být důsledkem neadekvátních interních procesů nebo jejich selhání, lidského faktoru a systémů, nebo jako důsledek vnějších událostí, v závislosti na pomyslné hodnotě denních obchodů

(26)Investiční podniky musí monitorovat a řídit své riziko koncentrace včetně rizika ve vztahu ke svým zákazníkům. Pouze investiční podniky, které jsou předmětem minimálního kapitálového požadavku dle koeficientů K, by však měly svá rizika koncentrace hlásit příslušným orgánům. U investičních podniků specializujících se na komoditní deriváty nebo emisní povolenky nebo deriváty emisních povolenek se velkými koncentrovanými expozicemi vůči nefinanční skupině, ke které náleží, mohou být tyto limity pro riziko koncentrace překročeny bez dodatečného kapitálu dle K-CON, pokud to slouží likviditě v rámci celé skupiny nebo pro účely řízení rizika v rámci celé skupiny.

(27)Investiční podniky by měly mít interní postupy pro monitorování a řízení svých požadavků na likviditu. Tyto postupy by měly napomoci zajistit, že budou moci řádně fungovat v průběhu času bez vzniku potřeby vyčlenit likviditu specificky pro období zátěže. Pro tento účel by všechny investiční podniky měly vždy držet minimum jedné třetiny svého požadavku na fixní režijní náklady v likvidních aktivech. Tato likvidní aktiva by měla být vysoce kvalitní a měla by být v souladu s aktivy uvedenými ve výčtu v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 o ukazateli krytí likvidity, společně se srážkami, které se podle tohoto nařízení v přenesené pravomoci na tato aktiva použijí. Pro zohlednění rozdílů v profilech likvidity investičních podniků ve srovnání s úvěrovými institucemi by seznam příslušných likvidních aktiv měl být doplněn o nezatíženou vlastní hotovost podniku (nesmí zahrnovat žádnou hotovost zákazníků). Malé a nepropojené podniky by dále mohly zahrnout položky, které se týkají pohledávek z obchodního styku, nebo pohledávky z provizí a poplatků splatné do 30 dnů jako likvidní aktiva, pokud tyto nepřesahují jednu třetinu minimálního požadavku na likviditu, nejsou počítány k žádným jiným požadavkům na likviditu uloženým příslušným orgánem a že jsou předmětem 50% srážek. Za výjimečných okolností by mělo být povoleno, aby investiční podniky spadly pod požadovaný limit zpeněžením svých likvidních aktiv určených ke krytí požadavků na likviditu za předpokladu, že neprodleně informují svůj příslušný orgán. Veškeré finanční záruky poskytnuté zákazníkům, které mohou dát vzniknout zvýšené potřebě na likviditu v případě, že budou aktivovány, by měly snížit částku dostupných likvidních aktiv minimálně o 1,6 % z celkové hodnoty těchto záruk.

(28)Ve spojitosti s novým obezřetnostním režimem by měl být vypracován přiměřený odpovídající regulační rámec pro podávání zpráv a měl by být pečlivě přizpůsoben činnosti investičních podniků a požadavkům obezřetnostního rámce. Požadavky na podávání zpráv pro investiční podniky by se měly týkat úrovně a složení jejich kapitálu, jejich kapitálových požadavků, základu pro výpočet jejich kapitálových požadavků, profilu a velikosti jejich činnosti ve vztahu k parametrům pro posuzování investičních podniků jako malé a nepropojené, jejich požadavků na likviditu a jejich ztotožnění se s předpisy pro riziko koncentrace. EBA by měl být pověřen vypracováním návrhu prováděcích technických norem pro další upřesnění detailních šablon a mechanizmů pro regulační podávání zpráv a tyto normy by měly být přiměřené rozsahu a komplexnosti různých investičních podniků a měly by zejména také zohlednit, zda jsou investiční podniky považovány za malé a nepropojené.

(29)V rámci zabezpečení transparentnosti vůči investorům a širším trhům by investiční podniky, které nejsou považovány za malé a nepropojené, měly uveřejnit úroveň svého kapitálu, své kapitálové požadavky, své mechanismy řízení a postupy a praktiky týkající se odměňování. Transparentnost týkající se odměn osob s vysokými příjmy slouží obecnému zájmu a přispívá k řádnému fungování a stabilitě finančních trhů s ohledem na důležitou úlohu, kterou tyto osoby s vysokými příjmy hrají při řízení činnosti a dlouhodobé výkonnosti investičních podniků. Z důvodu důvěrnosti by toto zveřejnění těchto informací týkajících se odměňování osob s vysokými příjmy mělo být vyžadováno souhrnným způsobem. Malé a nepropojené podniky by neměly být předmětem požadavku na uveřejnění, ledaže vydají nástroje vedlejšího kapitálu tier 1, a to pro poskytnutí transparentnosti o těchto nástrojích investorům.

(30)V zájmu usnadnění bezproblémového přechodu investičních podniků od požadavků stanovených v nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnici 2013/36/EU na požadavky podle tohoto nařízení a směrnice (EU) ----/--[IFD] je třeba stanovit odpovídající přechodná opatření. Zejména by investiční podniky, pro které by se kapitálové požadavky podle tohoto nařízení více než zdvojnásobily oproti jejich kapitálovému požadavku podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnici 2013/36/EU, po dobu pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení měly být s to zmírnit dopady potenciálních nárůstů tím, že se kapitálový požadavek omezí na dvojnásobek jejich relevantního kapitálového požadavku podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU.

Aby nedošlo ke znevýhodnění nových investičních podniků s podobným profilem jako stávající podniky, měly by investiční podniky, které nikdy nepodléhaly kapitálovým požadavkům podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU, být s to omezit své kapitálové požadavky podle tohoto nařízení na dvojnásobek jejich fixních režijních nákladů na období pěti let ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

Stejně tak by investiční podniky, které podléhaly pouze požadavku na počáteční kapitál podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU a pro které by se kapitálové požadavky podle tohoto nařízení více než zdvojnásobily oproti jejich situaci podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU, měly být s to omezit svůj kapitálový požadavek podle tohoto nařízení na dvojnásobek jejich požadavku na počáteční kapitál podle nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnice 2013/36/EU na období pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení.

Tato přechodná opatření by měla být dostupná případně rovněž pro investiční podniky uvedené v článku 498 nařízení (EU) č. 575/2013, který těmto podnikům poskytuje výjimku z kapitálových požadavků podle uvedeného nařízení, jelikož požadavky na počáteční kapitál ve vztahu k těmto investičním podnikům závisí na investičních službách nebo činnostech, které poskytují. Na období pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení by jejich kapitálové požadavky na základě přechodných ustanovení tohoto nařízení měly být počítány s ohledem na tyto použitelné úrovně.

Po dobu pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení, nebo, pokud nastane dříve, do data použití změn přijatých v nařízení (EU) č. 575/2013 / směrnici 2013/36/EU, pokud jde o kapitálové požadavky pro tržní riziko podle čl. 1 odst. 84 Komisí předloženého návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, by investiční podniky, které spadají do působnosti odpovídajících ustanovení tohoto nařízení, měly i nadále vypočítávat svůj kapitálový požadavek u obchodního portfolia v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

(31)Největší investiční podniky poskytující klíčové služby na velkoobchodním trhu a služby investičního bankovnictví (obchodováním na vlastní účet s finančními nástroji nebo upisováním finančních nástrojů, nebo umisťováním finančních nástrojů na základě pevného závazku) mají podobné obchodní modely a profily rizik jako významné úvěrové instituce. Jejich činnosti vystavují podniky úvěrovému riziku, většinou ve formě úvěrového rizika protistrany, jakož i tržního rizika u pozic, které drží na vlastní účet, ať už souvisejí se zákazníky, či nikoli. Jako takové proto představují z důvodu své velikosti a systémového významu riziko pro finanční stabilitu.