Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) /* KOM/2006/0548 konecném znení - COD 2005/0043 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.9.2006 KOM(2006) 548 v konečném znění 2005/0043 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) 2005/0043 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) 1. SOUVISLOSTI Datum předání návrhu Evropskému parlamentu a Radě (dokument KOM(2005) 119 v konečném znění - 2005/0043(COD) a 2005/0044(CNS)): | 13. dubna 2005 | Datum vydání stanoviska Výboru regionů: | 16. listopadu 2005 | Datum vydání stanoviska Evropský hospodářského a sociálního výboru: | 14. prosince 2005 | Datum vydání stanoviska Evropského parlamentu, první čtení: | 15. června 2006 | Datum předání pozměněného návrhu EP a Radě: | 28. června 2006 | Datum přijetí společného postoje: | 25. září 2006 | 2. stanovisko komise ke společnému postoji V souladu s článkem 251 Smlouvy o ES obsahuje toto sdělení stanovisko Komise ke společnému postoji Rady k sedmému rámcovému programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přijatému kvalifikovanou většinou dne 25. září 2006 po dosažení politické dohody dne 24. července 2006. Politické dohody o rámcovém programu Euratomu bylo rovněž dosaženo dne 24. července 2006. Společný postoj celkově zachovává strukturu a obsah rámcového programu navrženého Komisí a ve vysoké míře se shoduje se stanoviskem Evropského parlamentu. Rada zapracovala převážnou většinu pozměňovacích návrhů přijatých ve stanovisku Evropského parlamentu v prvním čtení (15. června 2006) a přijatých Komisí v jejím pozměněném návrhu[1]. 3. PřIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE SPOLEčNÉHO POSTOJE Komise považuje společný postoj za dobrý základ pro další jednání o rámcovém programu s cílem dosáhnout dohody při druhém čtení. Pokud jde o rozpočet , schválila Rada (a Evropský parlament) celkovou částku 50,521 milionu EUR, kterou Komise navrhla ve svém pozměněném návrhu[2], po uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení [3]. Pokud jde o rozdělení rozpočtu, společný postoj se celkově shoduje s pozměněným návrhem Komise a stanoviskem Parlamentu, s výjimkou: - programu Spolupráce - zvýšené částky pro pět témat : „zdraví“, „nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“, „energetika“, „životní prostředí“, jakož i malé zvýšení pro téma „sociálně-ekonomické a humanitní vědy“; - snížení pro téma „bezpečnost a vesmír“; - programu Kapacity - významné snížení pro téma „výzkumné infrastruktury“ a snížení pro téma „věda ve společnosti“; - zvýšené částky pro téma „výzkum ve prospěch malých a středních podniků“ a „výzkumný potenciál“, jakož i malé zvýšení pro téma „činnosti v rámci mezinárodní spolupráce“. Ačkoli existuje značná shoda mezi navrhovanými činnostmi a navrhovaným rozpočtem, může se stát, že snížený rozpočet pro témata „infrastruktury“ a „bezpečnost a vesmír“ neumožní plné provedení činností navrhovaných ve společném postoji. Pokud jde o strukturu programu, zachovává společný postoj různé složky programu navrhované Komisí, včetně zaměření na jednotlivá témata a pružného přístupu k programu s ohledem na jeho sedmileté trvání. Komise souhlasí s tím, že koherentní vývoj politik by měl představovat samostatnou část programu Kapacity. Rada však stejně jako Parlament rozdělila téma „bezpečnost a vesmír“ do dvou částí, a tím navrhuje deset témat. Komise se domnívá, že tato dvě témata by neměla být oddělována, neboť tak lze dosáhnout značné flexibility a součinnosti. S ohledem na obsah výzkumu se značná část pozměňovacích návrhů Parlamentu přijatých Komisí v jejím pozměněném návrhu promítla do společného postoje. Komise ve svém pozměněném návrhu vyjasnila, že v důsledku snížení rozpočtu nezapracovala změny, které by představovaly rozšíření oblasti působnosti témat, a tím by vyžadovaly další zdroje. Komise má za to, že společný postoj tuto skutečnost v zásadě zohledňuje. Zařazení režimu odměn za výzkum pro malé a střední podniky do programu Kapacity však s touto zásadou není v souladu. Komise se domnívá, že rozpočet by se měl zaměřit výhradně na financování projektů. Komise schvaluje posílení znění o malých a středních podnicích a v této souvislosti navrhuje konkrétní opatření pro témata, včetně kvantitativní a kvalitativní analýzy, což Komise považuje za účinnější přístup než umělé cíle, které Komise nezahrnula do pozměněného návrhu. Hlavními otázkami pro Parlament byly společné technologické iniciativy a programy Myšlenky a Lidé. - Jedná-li se o společné technologické iniciativy, zahrnuje společný postoj upravená kritéria pro určení společných technologických iniciativ. - Jedná-li se o program Myšlenky, byla zahrnuta významná objasnění týkající se funkčního období, obnovy a funkce vědecké rady, řízení a koncepce zaměstnávání; dále sem bylo zařazeno provedení nezávislého přezkumu v roce 2010, který se bude týkat struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum a jehož výsledky budou předloženy Parlamentu a Radě. - Jedná-li se o program Lidé, ke změnám patří odkazy na jeho propojení s jinými částmi rámcového programu a s ostatními programy Společenství, doplnění, z nichž jasně vyplývá mezinárodní rozměr této části programu, zajištění přiměřených pracovních podmínek výzkumných pracovníků a způsob spolufinancování. Konečně jsou podrobněji popsána kritéria podpory nových výzkumných infrastruktur a zohledněn význam regionálních aspektů při jejich tvorbě. Pokud jde o výzkum kmenových buněk, Komise ve svém pozměněném návrhu v souladu s pozměňovacím návrhem Parlamentu souhlasila se zařazením článku o tom, které oblasti nebudou financovány ze sedmého rámcového programu. Rada tento článek rovněž zahrnula do svého společného postoje a Komise učinila prohlášení, v němž znovu potvrdila postup, který je třeba dodržet (viz příloha). 4. ZÁVěR Komise se domnívá, že společný postoj přijatý kvalifikovanou většinou dne 25. září 2006 vykazuje podstatnou shodu s postoji Evropského parlamentu i Komise. Zohledňuje velkou část pozměňovacích návrhů, které Evropský parlament učinil během prvního čtení a které Komise začlenila do svého pozměněného návrhu. Komise tedy společný postoj podporuje. PŘÍLOHA Pokud jde o sedmý rámcový program, Evropská komise navrhuje při rozhodování o financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů EU vycházet ze stejného etického rámce jako v šestém rámcovém programu. Evropská komise navrhuje pokračování tohoto etického rámce, protože se na základě zkušeností podílel na vývoji odpovědného přístupu k oblasti vědy, která je velkým příslibem, a osvědčil se v kontextu výzkumného programu, jehož se účastní výzkumní pracovníci z mnoha zemí s velice odlišnými správními a právními předpisy. 1. Rozhodnutí o sedmém rámcovém programu výslovně vyjímá z financování ze zdrojů Společenství tři oblasti výzkumu: 2. výzkumné činnosti za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům; 3. výzkumné činnosti zaměřené na změnu genetického dědictví lidských bytostí, které by mohly učinit tyto změny dědičnými; 4. výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader somatických buněk. 5. Nebude financována žádná činnost, která je zakázána ve všech členských státech. Ve členském státě nebude financována žádná činnost, která je v daném státě zakázána. 6. Rozhodnutí o sedmém rámcovém programu a ustanovení o etickém rámci pro financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů Společenství v žádném případě nepředstavuje hodnocení regulačního či etického rámce pro takový výzkum v členských státech. 7. Výzvou k předkládání návrhů Evropská komise výslovně nevyžaduje používání lidských embryonálních kmenových buněk. Používání lidských kmenových buněk, ať už se jedná o buňky dospělých jedinců nebo o buňky embryonální, závisí na posouzení vědců a na tom, jakých cílů chtějí dosáhnout. V praxi je zdaleka největší část finančních prostředků Společenství určených pro výzkum lidských kmenových buněk věnována na používání kmenových buněk dospělých jedinců. Není důvod, proč by se tato situace měla v sedmém rámcovém programu výrazně měnit. 8. Každý projekt, který navrhuje používání lidských embryonálních kmenových buněk musí úspěšně projít vědeckým hodnocením, v jehož průběhu nezávislí vědečtí odborníci posoudí nezbytnost používání takových kmenových buněk pro dosažení daných vědeckých cílů. 9. Návrhy, které úspěšně projdou vědeckým hodnocením, jsou poté podrobeny přísnému etickému přezkumu organizovanému Evropskou komisí. V tomto etickém přezkumu se zohlední zásady uvedené v Listině základních práv Evropské unie a v příslušných mezinárodních úmluvách, jako např. v Úmluvě Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsané v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejích dodatkových protokolech a ve Všeobecné deklaraci o lidském genomu a lidských právech přijaté organizací UNESCO. Etický přezkum také slouží k ověření, zda návrhy dodržují předpisy platné v zemích, v nichž se bude provádět výzkum. 10. Ve zvláštních případech může být etický přezkum proveden také během období trvání projektu. 11. Každý projekt navrhující využití lidských embryonálních kmenových buněk musí být před zahájením schválen příslušnou vnitrostátní nebo místní etickou komisí. Musí být dodrženy všechny vnitrostátní předpisy a postupy, včetně těch, které se týkají takových otázek, jako jsou např. souhlas rodičů, nepřítomnost finančního motivu atd. Bude ověřeno, zda projekt zahrnuje odkazy na opatření týkající se licencí a kontroly přijímaná příslušnými orgány členského státu, v němž bude prováděn výzkum. 12. Návrh, který úspěšně projde vědeckým hodnocením, vnitrostátním či místním etickým přezkumem a evropským etickým přezkumem, bude předložen ke schválení případ od případu členským státům zastoupeným v regulativním výboru. Financovány budou pouze takové projekty zahrnující používání lidských embryonálních kmenových buněk, které byly schváleny členskými státy. 13. Evropská komise bude dále pracovat na širokém zpřístupnění výsledků výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk financovaného Společenstvím všem výzkumným pracovníkům, z čehož budou mít v konečném důsledku prospěch pacienti ve všech zemích. 14. Evropská komise podpoří činnosti a iniciativy, které přispívají ke koordinaci a racionalizaci výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk v rámci odpovědného etického přístupu. Komise bude zejména podporovat vytvoření evropského registru linií lidských embryonálních kmenových buněk. Podpora takového registru umožní monitorovat existující lidské embryonální kmenové buňky v Evropě, přispěje k maximalizaci jejich využití ze strany vědců a může pomoci zabránit zbytečným derivacím nových linií kmenových buněk. 15. Evropská komise bude pokračovat v současném postupu a nebude regulativnímu výboru předkládat návrhy takových projektů, které zahrnují činnosti ničící lidská embrya, včetně zadávání zakázek v oblasti kmenových buněk. Vyloučení financování tohoto kroku ve výzkumu nebude překážkou pro financování následných kroků zahrnujících lidské embryonální kmenové buňky ze zdrojů Společenství. [1] KOM(2006) 364 v konečném znění, 28.6.2006. [2] KOM(2005) 119 v konečném znění/2, 24.5.2006. [3] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.