CS Úřední věstník Evropské unie C 218/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Zemědělské stroje, stavební a manipulační zařízení – jaká je nejlepší cesta z krize?“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 218/04

Zpravodaj: pan RANOCCHIARI

Spoluzpravodaj: pan PESCI

Dne 15. července 2010 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zemědělské stroje, stavební a manipulační zařízení – jaká je nejlepší cesta z krize?

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. dubna 2011.

Na 471. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 4. a 5. května 2011 (jednání dne 4. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 151 hlasy pro, 3 hlasů bylo proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropské odvětví stavebních zařízení a zemědělských strojů bylo velmi tvrdě zasaženo krizí, a to v okamžiku zásadních změn v celosvětové poptávce. Tato odvětví jsou nicméně součástí vysoce konkurenceschopného a technologicky vyspělého průmyslu.

Na úrovni EU však musí být přijato několik opatření s cílem zaručit udržitelnost a konkurenceschopnost těchto odvětví, a zamezit tak v delším časovém horizontu nadměrné výrobní kapacitě v EU:

— právní rámec, který neomezuje schopnost výrobců inovovat a vyvíjet zařízení odpovídající požadavkům zákazníků;

— rovné podmínky v Evropě díky účinnému dozoru nad trhem – orgány dozoru nad trhem a celní orgány by měly účinně prosazovat nařízení č. 765/2008 a zpřísnit kontrolu evropského trhu;

— právní předpisy pro výrobky a obchodní politika zajišťující volný přístup na světové trhy;

— evropské právní předpisy beroucí v potaz relativní pokles významu evropských trhů. Centrum světového trhu se stále více přesouvá do Jižní Ameriky a do Asie, měla by tudíž být přijata veškerá potřebná opatření, včetně snížení administrativní zátěže a podpory dobrovolných opatření v těchto odvětvích, aby výrobní závody evropských výrobců zůstaly v EU;

— harmonizace požadavků na bezpečnost silničního provozu a ochranu životního prostředí – v rámci Evropy a v celosvětovém měřítku;

— lepší pracovní podmínky a prováděcí opatření v celé EU s cílem zamezit budoucí nadměrné kapacitě a urychlit vývoj nových výrobků a nových nápadů týkajících se organizace práce na základě poznatků všech zainteresovaných subjektů;

— program financování a pobídek na podporu konkurenceschopnosti malých a středních podniků.

1.2 Na základě slyšení, které proběhlo 11. listopadu 2010 v Bologni v rámci Mezinárodní výstavy zemědělských strojů (EIMA – International Agricultural Machinery Exhibition) a jehož se zúčastnila řada zainteresovaných subjektů, jsou v následujících kapitolách formulována další a podrobnější doporučení.

2. Důvody pro předložení stanoviska

2.1 Evropské odvětví zemědělských strojů a stavebních zařízení dodává technická řešení pro efektivní uspokojení takových základních lidských potřeb, jako je zabezpečení potravy pro rostoucí světovou populaci a zajištění bydlení a potřebné infrastruktury.

2.2 Kvůli vysokým cenám půdy v Evropě jsou v evropském zemědělství a stavebnictví požadována vysoce efektivní a inovační řešení, díky čemuž mají výše uvedená odvětví vedoucí postavení ve světě v oblasti technologií.

2.3 Zatímco poptávka v Evropě stagnuje, trhy v Asii, Latinské Americe, Africe a zemích Společenství nezávislých států rychle rostou a budou i nadále růst. V důsledku toho se objevili další aktéři působící v celosvětovém měřítku, kteří se stávají konkurenceschopnými, a to i mimo své domácí trhy.

2.4 Celosvětová finanční krize obě tato odvětví výrazně zasáhla. Splasknutí bubliny na realitním trhu vedlo k prudkému propadu v odvětví stavebních zařízení ve druhé polovině roku 2008. Následovalo drastické snížení investic ve stavebnictví a 42 % pokles obratu v roce 2009, což bylo způsobeno především tím, že zákazníci neměli dostatek možností financování a že stavební činnost ztratila na intenzitě.

2.5 V odvětví zemědělských strojů se důsledky krize projevily později a i když byl propad v roce 2009 méně výrazný (– 22 %), nedošlo zde v roce 2010 k oživení, jako tomu bylo v ostatních průmyslových odvětvích, a za celý rok 2010 se odhaduje pokles obratu o 9 %. Hlavní příčinou byl opět nedostatek možností financování pro zákazníky v kombinaci s nejistotou.

2.6 V poptávce po výrobcích nastává stále větší posun. Zatímco mimoevropské trhy s mnohem benevolentnějšími právními požadavky rostou, poptávka po výrobcích z EU, jež vyhovují stále striktnějším právním předpisům v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí, klesá. To ještě více rozšiřuje již tak spletité portfolio výrobků. Vede to rovněž k přesouvání výrobních závodů – výrobky určené na trhy mimo EU jsou vyráběny blíže zdroji poptávky, čímž v EU zanikají pracovní místa.

3. Zemědělské stroje a stavební zařízení – strategický význam těchto odvětví, nadcházející výzvy, struktura trhu

3.1 Malá množství, velká rozmanitost výrobků – silná závislost na dodavatelích

Tato dvě odvětví jsou si v mnohém podobná, pokud jde o objem výroby a sortiment výrobců.

Existují zde velké nadnárodní společnosti, jež vyrábějí široký sortiment výrobků pokrývající nejpoužívanější druhy zařízení, jako jsou zemědělské traktory, bagry či nakladače.

A současně jsou tady výrobci – od velkých regionálních výrobců až po malé a střední podniky –, kteří vyrábějí nejběžnější druhy zařízení, ale dokáží se udržet díky tomu, že na trh dodávají vysoce specializované nadstandardní výrobky.

Míra specializace a rozmanitost výrobků dodávaných na trh často bývá v nepoměru ke skutečné velikosti výrobce. Celkem často se tady setkáváme s výrobci, kteří vyrábějí až 200 různých modelů, nabízejí zařízení pro specifické použití a ročně prodají méně než 1 000 kusů. Mnozí další výrobci přežívají s tím, že od každého modelu prodají méně než 100 kusů ročně.

3.2 Zaměstnanost a výroba

3.2.1 Trh se zemědělskými stroji věrně odráží vývoj v zemědělství.

Bez nejnovějších strojů by nebylo moderního, výkonného a konkurenceschopného zemědělství, které dnes zaměstnává přes 10 milionů osob. Počet lidí pracujících v tomto odvětví klesá. Stále však lze pozorovat výrazné rozdíly mezi zeměmi EU 15 a „novými“ členskými státy, které do EU vstoupily v roce 2004 a později.

V zemích EU 15 pracují v zemědělství „jen“ 4 % lidí, zatímco ve 12 nových členských státech je to 13,4 % veškerého ekonomicky aktivního obyvatelstva.

Proto je EHSV toho názoru, že v zemědělství, ale i v průmyslu je zapotřebí silné SZP, aby bylo možné nadále investovat do výzkumu a vývoje a dodržovat při tom jak legislativní požadavky, tak požadavky zákazníků.

V odvětví zemědělských strojů působí zhruba 4 500 výrobců, kteří v roce 2008 vytvořili obrat ve výši přibližně 28 miliard eur. Toto odvětví zaměstnává 135 000 osob a dalších 125 000 lidí pracuje v distribuční a servisní síti.

Dvě třetiny výroby zemí EU 27 jsou soustředěny v Německu, Itálii, Francii, Španělsku a Velké Británii, kdežto všech 12 nových členských států se na výrobě těchto strojů v EU podílí pouze 7 %.

3.2.2 Stavebnictví v EU zaměstnává 7,1 % aktivního obyvatelstva.

Ve výrobě stavebních zařízení je tomu podobně jako ve výrobě zemědělských strojů – téměř tři čtvrtiny celkové evropské výroby jsou soustředěny v Itálii, Německu, Francii, Španělsku a Velké Británii. V Evropě je dohromady asi 1 200 podniků. Jejich celkový obrat činil v roce 2008 31 miliard eur a v roce 2009 poklesl na 18 miliard, což představuje 42 % snížení.

Toto odvětví přímo zaměstnávalo 160 000 lidí. Podle odhadů na tomto odvětví nepřímo záviselo dalších 450 000 pracovních míst v dodavatelském řetězci a v distribuční a servisní síti. Podle odhadů tohoto odvětví došlo v roce 2010 ke snížení počtu přímých pracovních míst o 35 % a nepřímých o 20 %.

Panuje zde však jasný nedostatek kvalifikovaných a mladých pracovníků. Průzkum o pracovní síle provedený sdružením Technology Industries of Finland dokládá, že je těžší sehnat pracovníky s požadovanou kvalifikací. Tento nedostatek se týká profesí, jež jsou již více než deseti let mezi nejžádanějšími: svářeč, kovoobráběč, mechanik a inženýr.

3.3 Závislost na dodavatelích součástí a motorů

Evropští výrobci v těchto dvou odvětvích byli vždy celosvětovou špičkou, pokud jde o pokročilá technologická řešení a kvalitu nabízených zařízení. Vyspělá technologie musí být v těchto odvětvích co nejmodernější – od maximálně automatizovaných funkcí a GPS s vysokým rozlišením pro přesné zemědělství až po variátory a elektronické součásti.

Nutnost provozu v náročných podmínkách (prach, bahno, led, extrémně vysoké či nízké teploty) na druhou stranu znamená, že standardní součásti nebudou odpovídat požadavkům, ani neposkytnou potřebné konkrétní zlepšení.

V těchto odvětvích vzrůstají obavy z toho, že v budoucnu nebudou k dispozici potřební evropští partneři v oblasti dodávek součástí a že nebude možné zaručit společným vývojem vedoucí postavení na poli technologie.

Nejdůležitějšími součástmi pro vývoj výrobků a splnění požadavků právních předpisů jsou motory, ale na rozdíl od automobilového průmyslu disponují zařízeními k jejich výrobě pouze velké nadnárodní společnosti.

Počet nezávislých výrobců motorů klesá a tito výrobci mají na trhu okrajové postavení. Většina výrobců zařízení se obvykle potýká s problémem závislosti na dodávkách motorů od svých konkurentů.

3.4 Význam distribuční a servisní sítě

Distribuční a servisní síť je jedním z rozhodujících faktorů pro úspěch výrobce. Jde o tak složité stroje, že jejich nesprávné používání a údržba mohou ohrozit bezpečnost a lidské zdraví. Je zde potřebná síť řádně vyškolených prodejců pomáhajících při výběru nejvhodnější technologie a poskytujících velmi kvalitní údržbu a opravy, aby byl zaručen rychlý a spolehlivý servis, který je u složitých zařízení nezbytný, a aby byly splněny vysoké výkonnostní požadavky zákazníků a odvětví, v nichž je práce ovlivňována klimatickými podmínkami, sezónními výkyvy a striktními lhůtami.

3.5 Dopad hospodářské krize na růst a výrobu

Hospodářská krize obě tato odvětví velmi tvrdě zasáhla, a to v okamžiku, kdy byla celosvětová poptávka velmi vysoká. Poptávka po stavebních zařízeních se na celém světě ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 radikálně snížila. V roce 2009 poklesl celkový prodej evropských výrobců o 42 %, což vedlo k prudkému zvýšení skladových zásob a velmi malému využívání kapacit. Jak bylo uvedeno výše, za celý rok 2010 byl zaznamenán další pokles o 9 %, zatímco poptávka v Asii koncem roku 2010 znovu vzrostla.

V odvětví zemědělských strojů se krize začala projevovat později, poněvadž zemědělství je méně závislé na obecné hospodářské situaci. V roce 2009 však prodej poklesl o 22 % a v roce 2010 došlo k dalšímu snížení o 9 %.

V obou odvětvích se v roce 2011 očekává jednociferný nárůst, tedy mnohem méně, než by bylo zapotřebí pro návrat ke stavu před krizí.

Hlavním limitujícím faktorem během krize byla nedostupnost úvěrů – především pro zákazníky na nákup nových strojů, ale i pro výrobce. Poptávku po nových zařízeních samozřejmě omezovala také nižší intenzita činnosti, zejména ve stavebnictví. Ukázalo se, že poptávka v obou odvětvích je velmi kolísavá.

4. Problémy a výzvy po skončení krize

Hospodářská krize ukázala některé zvláštnosti těchto dvou odvětví a způsobila velmi obtížnou situaci, jež vyžaduje zásah na politické úrovni.

4.1 Nedostatek dodavatelů a know-how

Je nutné zdůraznit, že odvětví stavebních zařízení v současné době prochází velkými a zásadními změnami.

Centrum světového trhu se stále více přesouvá do Jižní Ameriky a do Asie.

Zatímco v roce 2005 se Evropa podílela na celkové poptávce po stavebních zařízeních ve světě 20 %, v roce 2014 to již bude pouze 14 % (1).

Nejpozoruhodnější změny probíhají v Číně a v Indii. Očekává se, že poptávka po stavebních zařízeních v Číně bude v roce 2014 tvořit 34 % celosvětové poptávky. Pro srovnání – v roce 2005 to bylo pouhých 18 %, což znamená, že se tato poptávka během 9 let zdvojnásobí.

Důsledky takovýchto změn mají prvořadý význam, jelikož poptávka v USA a v Evropě dohromady bude představovat jen 29 % celosvětové poptávky.

Pod vlivem krize se výrazně urychlil vývoj spočívající v hromadném přesouvání výroby blíže novým trhům mimo Evropu. Vedlo to rovněž k prudkému snížení počtu dodavatelů nejdůležitějších součástí v Evropě. Je s tím spojeno nejen přesouvání výrobních závodů, ale i posun v nezbytném know-how.

Potřeby a požadavky mimoevropských trhů se liší od těch evropských, proto vzrůstají obavy, že zde bude nedostatek evropských dodavatelů nejdůležitějších součástí, kteří by v budoucnu mohli zajišťovat dodávky v souladu s evropskými potřebami a za dostupné ceny.

Dalším problémem je dostupnost oceli v kontextu oživení světového hospodářství, kdy ceny stoupají a ochranná opatření by mohla mít pro toto odvětví negativní dopad, jak dokládají údaje z doby před krizí.

4.2 Dopad na zaměstnanost: stárnutí pracovní síly, nedostatek kvalifikovaných pracovníků a odliv mozků

Strojírenství v Evropě zaměstnává 3,6 milionu lidí (2).

Z toho 10 % pracuje v odvětví zemědělských strojů a stavebních zařízení. Obecně zde dochází ke stárnutí pracovní síly – pouze 20,1 % lidí pracujících v této oblasti je mladší 30 let, kdežto v ostatních nefinančních odvětvích je to v průměru přibližně 25 %.

Zemědělci coby uživatelé těchto zařízení se potýkají se stejnými problémy: jen 7 % všech evropských zemědělců má méně než 35 let. Zemědělství a stavebnictví přitahuje méně lidí než jiná odvětví, protože práce v nich je náročnější a výdělek nižší než u mnohých jiných profesí v Evropě.

Negativní vnímání těchto odvětví veřejností, v jehož důsledku lidé neuznávají jejich význam pro celé společenství, nedostatek kvalifikovaných pracovníků a inženýrů, nesoulad mezi potřebnými dovednostmi a dovednostmi, jež jsou k dispozici na trhu práce, rozmanitost a rozdílnost označení kvalifikací a vnitrostátních osvědčení pro různé stupně vzdělání, absence elitního vzdělávání v oblasti přírodních a technických věd – všechny tyto znaky těchto odvětví se v důsledku hospodářské krize zhoršily.

Tato odvětví se co nejvíce snažila omezit snižování počtu pracovních míst. Jak bylo uvedeno výše, počet osob pracujících v odvětví stavebních zařízení však poklesl o 35 % ve srovnání s rokem 2008 (3).

Krize způsobila také odliv mozků na Dálný východ a do Jižní Ameriky, kde se trhům daří lépe a kde měla krize méně výrazný dopad.

5. Potřebná opatření na úrovni EU

5.1 Je nutné zajistit posílení opatření k potírání nekalé hospodářské soutěže

Největším problémem odvětví stavebních zařízení v Evropě zůstává dovoz nevyhovujících stavebních zařízení do EU a jejich prodej a používání. Zařízení, které je poprvé uváděno na trh EU, musí odpovídat veškerým požadavkům platných bezpečnostních a ekologických norem. Zařízení, jež tyto požadavky nesplňují, jsou nevyhovující, a členské státy by měly zabránit jejich uvedení na trh EU.

Je to zdrojem nekalé hospodářské soutěže a omezuje to schopnost poctivých dodavatelů provádět výzkumnou a vývojovou činnost. To zase ohrožuje konkurenceschopnost evropského odvětví stavebních zařízení a pracovní místa v tomto odvětví. U nevyhovujících zařízení je větší riziko úrazů a tato zařízení často neodpovídají ekologickým normám EU.

Výrobci, jejichž výrobky vyhovují právním předpisům EU, se v současnosti potýkají s problémem konkurenčních výrobků uváděných na trh EU za nerovných podmínek a za zlomek tržní ceny výrobků, jež odpovídají normám. Příslušným orgánům chybí prostředky a zdroje pro řešení této situace a samotné právní předpisy ne vždy jasně hájí legální výrobky.

Na trh EU je nelegálně uváděno stále více nevyhovujících zařízení, aniž by orgány dozoru nad trhem a celní orgány podnikly účinné kroky, ačkoliv 1. ledna 2010 vstoupily v platnost přísnější právní předpisy (nařízení č. 765/2008).

EHSV vyzývá Evropskou komisi a orgány jednotlivých členských států, aby učinily všechny potřebné kroky k zajištění spravedlivé hospodářské soutěže na trhu EU a rovných podmínek pro výrobce, kteří potřebují být konkurenceschopní na mezinárodní úrovni.

5.2 Je třeba přijmout správná rozhodnutí pro zlepšení životního prostředí

Podobně jako v automobilovém průmyslu jsou jedním z největších problémů v těchto dvou odvětvích právní předpisy týkající se emisí u pojízdných strojů. Na rozdíl od automobilového průmyslu jsou náklady na plnění požadavků u pojízdných strojů v přepočtu na kus nesmírně vysoké, poněvadž počet vyráběných a prodávaných kusů je mnohem nižší a existuje zde mnohem více různých modelů.

V další etapě mezních hodnot začínající rokem 2011 (III B) a v následující etapě, která je již naplánována na rok 2014 (IV), budou hodnoty pro emise hlavních znečišťujících látek sníženy o více než 90 % oproti stávajícím úrovním. Tato změna se dotkne nejen motorů, ale vynutí si rovněž zásadní překoncipování celých zařízení.

Technologie, jež jsou při těchto úrovních emisí nezbytné, vyžadují používání paliv s velmi nízkým obsahem síry, která jsou v Evropě pro nesilniční stroje těžko k dostání, a rozhodně nejsou k dispozici mimo Evropu. To zabrání prodeji jak nových, tak použitých zařízení mimo Evropu.

Jako opatření pro zmírnění krize požadují tato odvětví legislativní nástroj, který by umožnil zvýšení hodnot pro motory stanovených v přechodném režimu v rámci stávajících směrnic. To by přineslo značnou úsporu nákladů v tomto odvětví za cenu jednorázového zvýšení mezních hodnot emisí o zhruba 0,5 %. Evropská komise tento požadavek podpořila a předložila dva návrhy na pozměnění příslušných směrnic. Tyto návrhy jsou nyní posuzovány Radou a Evropským parlamentem. Pokrok v této záležitosti je však příliš pomalý a mohl by snížit zamýšlený kladný hospodářský dopad.

EHSV doporučuje, aby byla co nejdříve přijata dodatečná ustanovení o přechodném režimu pro další etapu mezních hodnot emisí pro nesilniční pojízdné stroje a aby byl předložen podobný návrh pro zemědělské traktory.

Snížení emisí sazí a oxidů dusíku v budoucnu si vynutí používání speciálních technologií, což bude mít za následek zvýšenou spotřebu paliva a tím i nárůst emisí CO2. Úsilí výrobců zabránilo skutečnému zvýšení spotřeby paliva zlepšením výkonnosti celých zařízení. Jakékoliv nové právní předpisy týkající se mezních hodnot emisí uhlíku či jejich snížení by měly být v souladu se současnými právními předpisy v oblasti emisí a měl by být ponechán dostatek času po skončení stávající etapy mezních hodnot, než budou zavedeny.

EHSV doporučuje, aby se předtím, než se začne uvažovat o vypracování přísnějších či nových právních předpisů vztahujících se ke stejnému výrobku, provedlo posouzení dopadu na úrovni EU, jež by vzalo v potaz možné negativní důsledky pro konkurenceschopnost těchto odvětví na světovém trhu a možnost, že by se v praxi jednalo jen o nepatrné vylepšení těchto zařízení.

5.3 Vysoké stáří používaných zařízení – nezbytnost zavedení šrotovného pro pojízdné stroje

Zařízení používaná v zemědělství a ve stavebnictví mají dlouhou životnost. Průměrná životnost traktorů přesahuje 15 let. Neustálé zlepšování ekologických parametrů nových zařízení proto má jen omezený a pomalý vliv na celkové ekologické parametry používaných zařízení. Rychlejšího pokroku by se dalo nejlépe dosáhnout prostřednictvím pobídek k odstranění velmi starých a znečišťujících zařízení z trhu. Tento přístup má také jasné výhody ve srovnání s dodatečným vybavováním starých zařízení systémy následného zpracování výfukových plynů. Úprava starých zařízení pomocí filtrů způsobuje řadu dalších problémů a nedostatků, pokud jde o bezpečnost a výkon.

EHSV doporučuje zavedení šrotovného, jež by bylo vhodným řešením problému starých a znečišťujících zařízení a přispělo by k dosažení čistšího životního prostředí a bezpečnějších pracovních podmínek.

EHSV je toho názoru, že jakékoliv plány úpravy výfuků nejsou správným řešením problému znečišťujících zařízení používaných v zastavěných oblastech. Tyto systémy zdaleka tento problém neřeší, udržují v provozu hlučná a nebezpečná zařízení, a případně dokonce zvyšují riziko v případě neodborné instalace.

EHSV rovněž doporučuje, aby byly vypracovány harmonizované požadavky pro dovybavování systémy následného zpracování výfukových plynů, a to nejen kvůli jejich potenciálu, co se týče snižování emisí výfukových plynů, ale i s cílem vypořádat se s riziky, jež vznikají při jejich namontování na zemědělské stroje a stavební zařízení.

5.4 Tato odvětví dokáží vyřešit problém CO2

Podobně jako u silničních strojů má hlavní podíl na emisích CO2 v těchto odvětvích spotřeba paliva. Možnosti, jak snížit emise skleníkových plynů, musí být zváženy ve vztahu k provoznímu výkonu konkrétního zařízení, a nikoliv pouze na základě spotřeby paliva na km, jako je tomu v automobilovém průmyslu.

V uplynulých letech již bylo dosaženo značného zlepšení a vyšší výkonnosti zařízení. Náklady za dobu životnosti, z nichž velkou část představují náklady na palivo, se pro zákazníky stávají stále důležitějším faktorem při rozhodování o nákupu zařízení.

Pro ideální snížení emisí CO2 by se však optimalizace neměla soustřeďovat jen na motory coby zdroj pohonu, ale na celá zařízení, způsoby jejich využití a procesy (vedle provozní výkonnosti a případného používání alternativních, nízkouhlíkových zdrojů energie).

EHSV vyzývá instituce EU a zástupce jednotlivých členských států, aby podpořili tržní a komplexní přístup ke snižování emisí CO2 u pojízdných strojů. Jelikož neexistuje univerzální řešení, bylo by praktické a rozumné vypracovat vhodná řešení pro zařízení s nejvyššími emisemi (traktory, kombajny atd.), přičemž by se měřila celková účinnost zařízení (např. spotřeba paliva na tunu sklizeného obilí či na km vyasfaltované silnice).

5.5 Klíčem je harmonizace v oblasti bezpečnosti silničního provozu a ochrany životního prostředí – evropská a celosvětová

S přesunem trhů mimo Evropu rychle roste důležitost celosvětové harmonizace právních předpisů týkajících se výrobků a jejich standardizace. Totéž platí pro harmonizaci požadavků na bezpečnost silničního provozu, která v současné době chybí u stavebních zařízení a u některých zemědělských vozidel.

Kromě toho se evropský průmysl potýká s tím, že evropské požadavky jsou stále přísnější oproti ostatním částem světa, v důsledku čehož jsou evropská zařízení buď příliš drahá, nebo nekompatibilní.

Např. jestliže se jedná o ochranu životního prostředí, měl by být před přijetím jakéhokoliv právního předpisu a jeho provedením v EU pečlivě posouzen dopad každého rozhodnutí na úrovni EU.

Odvětví zemědělských strojů a stavebních zařízení pomáhá chránit životní prostředí snižováním emisí u strojů a zařízení v souladu s požadavky směrnice 97/68/ES (pro nesilniční pojízdné stroje) a 2000/25/ES (pro traktory). To povede ke značnému snížení emisí částic (97 %), oxidů dusíku (96 %) a oxidu uhelnatého (85 %).

Stejné snahy jsou v těchto odvětvích vyvíjeny v oblasti emisí hluku – po dobu 10 let se pracovalo na tom, aby byly splněny požadavky příslušných právních předpisů ohledně emisí hluku u 22 stavebních zařízení.

Kromě toho jsou již v platnosti mezinárodní normy týkající se životnosti zařízení a tato odvětví sama prosadila normy pro recyklaci strojů pro zemní práce.

Proto je nanejvýš důležitá jednotnost právních předpisů a nařízení po celém světě, aby byla zaručena budoucí konkurenceschopnost evropských výrobků.

EHSV vyzývá instituce EU a zástupce jednotlivých členských států, aby podpořili vypracování celosvětových norem a podíleli se na něm. Nejvhodnější institucí pro vypracování takovýchto norem se zdá být UNECE (4).

5.6 Pracovní podmínky a sociální dialog v těchto odvětvích

V odvětví zemědělských strojů a stavebních zařízení existuje řada malých a středních subjektů, a proto je v nich zapotřebí zvláštních opatření ohledně sociálního dialogu. Je zde méně významné zastoupení zaměstnanců a omezenější možnosti mezinárodní výměny informací než v odvětvích, v nichž existují evropské rady zaměstnanců. Různé společnosti působící v těchto odvětvích nicméně vykazují určitou jednotnost a potřebují stejnou organizovanou koordinaci a výměnu informací. Z tohoto důvodu je nutné docílit prohloubení dialogu mezi společnostmi a zaměstnanci.

Práce v kovoobráběcím průmyslu a v řadě dalších odvětví je nejistá. Důsledkem je mimo jiné nedostatečná průběžná odborná příprava a neustálá hrozba odlivu zkušených a kvalifikovaných pracovníků do jiných odvětví. Tento druh zaměstnání má nepříznivý vliv i na pracovní podmínky.

EHSV doporučuje, aby Evropská komise podpořila zahájení analýzy těchto odvětví se zvláštním zaměřením na kvalitu pracovních podmínek. Doporučuje rovněž přijmout opatření ke zlepšení pracovních podmínek v celé EU. Prvořadý význam má také zavedení opatření k zamezení budoucí nadměrné kapacity, k jaké došlo během hospodářské krize, a poskytnutí nových podnětů pro vývoj nových výrobků a nových nápadů týkajících se organizace práce na základě poznatků všech zainteresovaných subjektů.

5.7 Potřeba udržení mladých a kvalifikovaných pracovníků v Evropě

Nedostatek kvalifikovaných pracovníků, stárnutí pracovní síly, odliv mozků mimo Evropu – to jsou některé z problémů odvětví zemědělských strojů a stavebních zařízení v oblasti zaměstnanosti. Je stále těžší přitáhnout mladé a kvalifikované pracovníky do těchto odvětví. Tato odvětví a příslušné orgány by měly pokračovat v potřebném investování do vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení, poněvadž se jedná o stěžejní oblast evropského průmyslu.

Budoucnost se neobejde bez prvotřídního vzdělávání a mladých pracovníků a technické inovace vyžadují velmi vzdělané a kreativní inženýry. Programy by měly být prováděny na různých úrovních a měly by být zaměřeny na pracovníky s cílem podpořit vzdělávání a odbornou přípravu a informovat o jejich užitečnosti, ale také o přidané hodnotě a užitku, které zaměstnavatelům přinášejí investice do pracovníků a do jejich schopností. Všeobecného přijetí těchto programů lze dosáhnout prostřednictvím sociálního dialogu mezi zainteresovanými subjekty.

EHSV doporučuje, aby členské státy nadále podporovaly tato odvětví, co se týče vzdělávání, odborné přípravy, celoživotního učení a získávání dovedností souvisejících se strojírenstvím. Pro budoucnost má zásadní význam podpora programů rekvalifikace nadbytečných pracovníků, než taková situace nastane.

5.8 Základem inovací by měly zůstat malé a střední podniky

Jak správně zdůraznilo GŘ pro podniky a průmysl ve svém nedávno zveřejněném sdělení o průmyslové politice pro éru globalizace, jednou z hlavních výzev a politických řešení pro stimulaci malých a středních podniků v různých oblastech (včetně odvětví stavebních zařízení a zemědělských strojů) je přístup k finančním prostředkům, který je ještě stále překážkou.

Malé a střední podniky jsou často těmi, kdo na trhu zavádějí inovace, investování do inovací je však znemožňováno omezováním přístupu k finančním prostředkům, který se během finanční a hospodářské krize ve všech členských státech ztížil. Obzvláště malé a střední podniky v těchto odvětvích se setkaly se zpřísněním úvěrových podmínek. Většina vlád proto zavedla či rozšířila systémy veřejných záruk nebo poskytla přímou státní podporu. To však nestačí.

EHSV tudíž doporučuje členským státům a Evropské komisi, aby podporovaly malé a střední podniky v odvětví zemědělských strojů a stavebních zařízení prostřednictvím projektů a finančních prostředků odpovídajících jejich potřebám.

V Bruselu dne 4. května 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Údaje poradenské firmy Off-Highway Research: www.offhighway.co.uk.

(2) Údaje Eurostatu – publikace European Business: Facts and Figures 2009.

(3) Údaje Výboru pro evropská stavební zařízení (CECE – Committee for European Construction Equipment).

(4) Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (Ženeva, www.unece.org).