[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 9.12.2004 KOM(2004) 795 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ K NÁVRHŮM KOMISE OHLEDNĚ AKČNÍCH PLÁNŮ V RÁMCI EVROPSKÉ POLITIKY SOUSEDSTVÍ (EPS) SDĚLENÍ KOMISE RADĚ K NÁVRHŮM KOMISE OHLEDNĚ AKČNÍCH PLÁNŮ V RÁMCI EVROPSKÉ POLITIKY SOUSEDSTVÍ (EPS) 1. ÚVOD Strategický dokument EPS z května 2004[1] určuje přístup Komise při rozvíjení politiky evropského sousedství v příštích letech. Vychází z více než roční intenzívní práce, která se opírá o sdělení Komise nazvané „Rozšířená Evropa – sousedství: nový rámec pro vztahy s našimi východními a jižními sousedy“[2]. Konzultace probíhaly s členskými státy a generálním tajemníkem, vysokým představitelem a rovněž s partnerskými zeměmi. V strategickém dokumentu 2004 byly stanoveny cíle a zásady, zeměpisný rozsah a metody, které se mají použít při provádění EPS. Rada „uvítala návrh Komise provádět EPS prostřednictvím akčních plánů, které mají být schvalovány společně s dotyčnými sousedními zeměmi”[3]. Komise již ukončila konzultace ohledně prvního balíčku předloh akčních plánů a předává je ke schválení Radě a následně Radě přidružení a Radě pro spolupráci se všemi dotčenými partnery. Účelem tohoto sdělení je začlenit akční plány do politického rámce EPS, především v kontextu současného politického vývoje, zejména na Ukrajině. 2. HLAVNÍ BODY EPS EPS nabízí prostředky k posílení vztahů mezi EU a jejími partnery, které se odlišují od možností dostupných evropským zemím podle článku 49 Smlouvy o Evropské unii. Je určena partnerům sousedícím s Unií, které nejsou začleněny do současného procesu přistoupení nebo do předvstupního procesu. Cílem EPS je sdílet výhody rozšíření se sousedními zeměmi posílením stability, bezpečnosti a všeobecného blaha. Zapojením zemí do neustále se prohlubujícího partnerství s EU se může vytvořit „kruh přátelsky nakloněných zemí“, a tím lze zabránit vzniku nových dělících čar. Těmto zemím se nabízí možnost účastnit se různých činností EU prostřednictvím větší spolupráce v oblasti politiky, bezpečnosti a hospodářství a rovněž v oblasti kultury a vzdělávání. EU se prostřednictvím této hlubší spolupráce se svými partnery snaží podporovat závazky partnerů ke společným hodnotám, jakými jsou právní stát, řádná správa věcí veřejných, dodržování lidských práv a podpora dobrých sousedských vztahů. EPS dále prohloubí spolupráci s partnerskými zeměmi v celé řadě dalších oblastí včetně politického dialogu a spolupráce, obchodu, aspektů politik vnitřního trhu, energie, dopravy, informační společnosti, životního prostředí, výzkumu a inovace, sociální politiky a mezilidských vztahů. EPS je plně v souladu s cíli evropské bezpečnostní strategie (schválené Evropskou radou v prosinci 2003), kterými jsou: „výrazně přispět ke stabilitě a řádné správě věcí veřejných v našem bezprostředním sousedství [a] podporovat kruh dobře spravovaných zemí na východě Evropské unie a na hranicích se Středomořím, se kterými můžeme udržovat úzké vztahy spolupráce". EPS je rovněž hodnotným doplněním barcelonského procesu, ve kterém je každému partnerovi umožněno rozvíjet těsnější vazby s EU dle jeho zvláštních potřeb a kapacit. 3. AKčNÍ PLÁNY Akční plány jsou prvním krokem na cestě k realizaci výše zmíněné představy. V souladu se závěry Rady mají současné návrhy akčních plánů[4] „být schvalovány společně s dotyčnými sousedními zeměmi. Měly by trvat nejméně tři roky a být prodlužovány po vzájemné dohodě. Tyto akční plány by měly vycházet ze společných zásad, avšak měly by se případně odlišovat s ohledem na specifika každého souseda, jeho vnitrostátní reformní proces a jeho vztahy s EU. Akční plány by měly být komplexní, avšak zároveň by měly jasně vymezovat omezený počet klíčových priorit a nabízet skutečné podněty k reformám. Akční plány by měly dle možností rovněž přispívat k regionální spolupráci.“ První navrhované akční plány byly vypracovány s partnery, se kterými má EU uzavřené platné dohody o přidružení nebo dohody o partnerství a spolupráci: s Jordánskem, Moldavskem, Marokem, Tuniskem, Ukrajinou, Izraelem a s Palestinskou samosprávou. Komise před zahájením prací na akčních plánech připravila zprávy o jednotlivých zemích, které byly využity ke stanovení priorit pro každou zemi. Komise vedla v průběhu roku 2004 v těsné spolupráci s členskými státy informativní rozhovory se všemi těmito partnery. Jednotlivá předsednictví, sekretariát Rady a zástupci generálního tajemníka, vysokého představitele Javiera Solany se zúčastnili všech konzultací s partnery. Intenzita a úroveň vztahů bude s každým partnerem ESP odlišná v závislosti na stupni účinného sdílení společných hodnot, stávajícím stavu vztahů s každou zemí, jejích potřebách a kapacitách, jakož i společných zájmech. Přizpůsobené akční plány obsahují celou řadu priorit určených k posílení závazků k těmto hodnotám. Patří mezi ně například posílení demokracie a právního státu, dodržování lidských práv a základních svobod, včetně svobody sdělovacích prostředků a svobody projevu, práva menšin a podpora rozvoje občanské společnosti. Závazky se rovněž týkají určitých zásadních hledisek vnějších vztahů EU, které zahrnují zejména boj proti terorismu a šíření zbraní hromadného ničení, a také úsilí dosáhnout řešení konfliktů. Akční plány by měly přispět k přeshraniční spolupráci. Tak budou zohledněny zkušenosti získané ze strukturálních politik. Jednotlivé priority stanovené v akčním plánu mají být jak ctižádostivé, tak realistické, a formulované tak přesně a konkrétně, jak jen to je možné, aby byl umožněn konkrétní postup a sledování závazků přijatých oběma stranami. Komise zašle předlohy akčních plánů Evropskému parlamentu a pro informaci rovněž Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Právním základem pro spolupráci s každou partnerskou zemí je stávající platná dohoda o přidružení nebo dohoda o partnerství a spolupráci. Po schválení členskými státy budou akční plány potvrzeny příslušnou Radou přidružení nebo Radou pro partnerství a spolupráci. Ty mají podobu návrhu Komise na rozhodnutí Rady o postoji Evropského společenství a jeho členských států v rámci příslušné Rady přidružení nebo Rady pro partnerství a spolupráci ohledně přijetí doporučení o provádění příslušného akčního plánu. Poté se budou společné orgány stanovené těmito dohodami (Rada přidružení a Rada pro spolupráci, výbory a podvýbory) věnovat další přípravě a sledování provádění akčních plánů. Pokrok při plnění dohodnutých cílů bude sledován v útvarech zřízených příslušnou Radou přidružení nebo Radou pro partnerství a spolupráci, kde se setkávají představitelé partnerských zemí, členských států, Evropské komise a sekretariátu Rady. V současnosti jsou přehodnocovány struktury v rámci těchto dohod, a zejména podvýbory, aby se zajistilo, že budou plně dodrženy všechny priority stanovené v akčních plánech. Komise bude vypracovávat pravidelné zprávy o dosaženém pokroku a o oblastech vyžadujících další úsilí. Komise za účelem vypracovávání těchto zpráv požádá partnerské země o poskytnutí informací a popřípadě využije odborných posudků dalších organizací, např. Rady Evropy, OBSE, orgánů OSN a mezinárodních finančních institucí. Komise hodlá pro země, na které se vztahují tyto akční plány, předložit Radě první balíček zpráv o dosaženém pokroku během roku 2006 a druhý v roce 2007. Stejně jako v dřívější práci na EPS bude Komise usilovat o podporu generálního tajemníka, vysokého představitele v záležitostech týkajících se politického dialogu a spolupráce a SZBP. Jakékoli návrhy týkající se dalšího rozvoje smluvních vztahů EU se všemi partnery budou prováděny na základě těchto zpráv. Komise navrhla, aby každému partnerovi v závislosti na stupni úspěšnosti při provádění prvních akčních plánů mohl být nabídnut nový a širší smluvní rámec pro jeho vztahy s EU ve formě dohod o evropském sousedství. Uskutečňování priorit stanovených akčními plány bude finančně podporováno ze stávajících programů Meda a Tacis. Od počátku uplatňování dalšího finančního výhledu Komise navrhovala nový "politicky-orientovaný" nástroj evropského sousedství a partnerství (NESP), který se zaměří zejména na podporu provádění akčních plánů EPS. 4. SOUčASNÝ POLITICKÝ KONTEXT Ukrajina patří k partnerům, se kterými byla předloha akčního plánu projednávána během roku 2004. Komise představila tento akční plán pro Ukrajinu jako projev svého silného zájmu o budoucí rozvoj země a závazku k němu. Komise doporučuje Radě, aby tento akční plán předala Radě pro spolupráci EU – Ukrajina ke schválení, jakmile bude možné na základě vývoje na Ukrajině zabezpečit jeho realizaci, včetně konání svobodných a spravedlivých prezidentských voleb v souladu s normami OBSE. 5. BUDOUCÍ AKčNÍ PLÁNY Na návrh Komise Rada pro obecné záležitosti a vnější vztahy dne 14. června 2004 rozhodla začlenit Arménii, Gruzii a Ázerbajdžán do EPS, což představuje významný krok vpřed ve vztazích EU s oblastí jižního Kavkazu. Toto rozhodnutí otevírá nové perspektivy výrazně posíleného partnerství. Jako první krok Komise připraví zprávy o jednotlivých zemích, aby byly v březnu 2005 včas předloženy Evropské radě. Tyto zprávy budou rovněž základem pro doporučení, zda a kdy připravit akční plány s těmito zeměmi. Dále Komise v souladu s nyní platnými příslušnými dohodami přidružení mezi EU a Egyptem a Libanonem plně začlení tyto dvě země do EPS a zahájila přípravy akčních plánů. Také pro tyto země Komise připravuje zprávy o jednotlivých zemích, aby je v březnu 2005 včas předložila Evropské radě. Tím pomůže stanovit prioritní oblasti, na které se mohou akční plány s Egyptem a Libanonem zaměřit. Evropská politika sousedství je otevřená Bělorusku a všem zemím Středomoří včetně Libye, jakmile splní podmínky potřebné pro začlenění. [1] KOM(2004) 373, 12.5.2004. [2] KOM(2003) 104, 11.3.2003. [3] Závěry Rady pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 14. června 2004. [4] Rady pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 16. června 2003 a 14. června 2004.