Zpráva Komise - Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2007 {SEC(2008)2038} /* KOM/2008/0368 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.6.2008 KOM(2008) 368 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2007 {SEC(2008)2038} 1. V roce 2007 politika hospodářské soutěže nadále zlepšovala fungování trhů ve prospěch evropských spotřebitelů a podniků . Tato politika zahrnovala mimo jiné prošetřování protisoutěžního chování účastníků trhu a ukládání postihů, jakož i řešení tržních struktur narušujících hospodářskou soutěž a regulaci hlavních odvětví hospodářství. Politika hospodářské soutěže byla dále začleněna do programu Komise týkajícího se celkové hospodářské reformy — Lisabonské strategie. 2. První oddíl této zprávy obsahuje přehled toho, jak byly obecně dále rozvíjeny a uplatňovány nástroje hospodářské politiky , konkrétně antimonopolní pravidla, pravidla týkající se spojování podniků a pravidla státní podpory. Druhý oddíl pojednává o tom, jak byly tyto a další nástroje použity ve vybraných odvětvích . Třetí oddíl obsahuje přehled spolupráce v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž a s vnitrostátními soudy . Čtvrtý oddíl pojednává o mezinárodních činnostech. V pátém oddíle je uveden stručný popis interinstitucionální spolupráce. Další informace jsou k dispozici v podrobném pracovním dokumentu útvarů Komise a na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž[1]. 1. NÁSTROJE 1.1. Antimonopolní pravidla – články 81 a 82 SES 1 .1.1. Stanovení pravidel a politiky 3. Kromě sankcí, jež mají potrestat a odstrašit kartely , vyžadují úspěšná opatření proti této nejškodlivější formě protisoutěžního chování pobídky k tomu, aby jejich účastníci kartely oznamovali. Politika Komise týkající se shovívavosti poskytuje účastníkům kartelu pobídky k oznamování svého protiprávního jednání. V prosinci 2006 bylo přijato revidované oznámení o shovívavosti (oznámení z roku 2006)[2]. Jedná se o třetí oznámení o shovívavosti po předchozích zněních z let 1996 a 2002. Od přijetí oznámení v roce 2006 do konce roku 2007 Komise obdržela na jeho základě 20 žádostí o ochranu před pokutami[3] a 11 žádostí o snížení pokut. 4. Zelená kniha Komise z roku 2005 o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel EU získala silnou podporu v usnesení Evropského parlamentu, v němž byla Komise vyzvána, aby vypracovala bílou knihu s podrobnými návrhy na zajištění účinnějších žalob o náhradu škody v souvislosti s porušením antimonopolních pravidel[4]. Při přípravě bílé knihy Komise konzultovala se zástupci vlád členských států, soudci vnitrostátních soudů, zástupci průmyslu, se sdruženími spotřebitelů, právníky a s mnoha dalšími zúčastněnými stranami. 1.1.2. Uplatňování pravidel 5. Komise nadále přikládala velkou prioritu odhalování, prošetřování a postihování kartelů a zaměřila se na významné tvrdé kartely , zejména kartely s evropskou nebo celosvětovou působností. Komise vydala osm konečných rozhodnutí[5], v nichž uložila pokuty 41[6] podnikům v celkové výši 3 334 milionů EUR (v porovnání se sedmi konečnými rozhodnutími, 41[7] pokutovanými podniky a celkovou výší pokut 1 846 milionů EUR v roce 2006). Ve věci Výtahy a eskalátory Komise uložila doposud nejvyšší pokutu v případě kartelu (992 milionů EUR), jakož i nejvyšší pokutu pro podnik za účast v kartelu (477 milionů EUR[8]). 6. Komisi se podařilo odhalit řadu kartelů z vlastního podnětu. Nedávné případy ve věcech Výtahy a eskalátory , Uzávěry , Profesionální videokazety a Ploché sklo prokazují, že i když je politika Komise týkající se shovívavosti účinným nástrojem při odhalování kartelů, Komise není při odhalování kartelového chování závislá na důkazech, které poskytnou žadatelé o shovívavost. Komise nadále přikládá značný význam takovým šetřením z moci úřední, která mohou vyplývat ze sledování trhu, odvětvových šetření, stížností a z popudu vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž v Evropské síti pro hospodářskou soutěž. 7. Komise navázala na šetření v odvětví finančních služeb zahájené v roce 2005 prostřednictvím zakazujících rozhodnutí podle článku 81 SES ve věci Groupement des Cartes Bancaires, Morgan Stanley/Visa a MasterCard, přičemž se všechny tyto případy týkaly systémů platebních karet (viz bod 2.2). 8. Komise nadále postihovala zneužívání dominantního postavení , v neposlední řadě v síťových odvětvích, která mají klíčový význam pro evropskou konkurenceschopnost. Dne 4. července Komise přijala rozhodnutí týkající se španělského telekomunikačního operátora Telefónica za velmi vážné zneužití jeho dominantního postavení na španělském širokopásmovém trhu. Uložená pokuta činila 151 875 000 EUR. Chování se týkalo zmenšování marže ze strany společnosti Telefónica mezi velkoobchodními cenami, které účtovala svým konkurentům, a maloobchodními cenami účtovanými vlastním zákazníkům v období od roku 2001 do roku 2006. 9. Dne 11. října Komise přijala rozhodnutí podle článku 9 týkající se dlouhodobých smluv o dodávkách plynu uzavřených společností Distrigas v Belgii. V tomto rozhodnutí Komise stanovila, že do roku 2011 je právně závazný soubor závazků, které společnost Distrigas nabídla k odstranění obav, jež Komise vyjádřila v průběhu šetření podle článku 82. Tyto závazky mají zajistit, aby společnost Distrigas nevázala nadměrnou část odběratelů na více než rok dopředu, a současně poskytnout společnosti Distrigas pokud možno co nejvíce pružnosti při spravování jejího portfolia smluv. 1.2. Státní opatření 10. V červnu Komise ukončila řízení o porušení Smlouvy podle článku 226 SES proti České republice, která omezila pravomoc českého Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže při uplatňování článků 81 a 82 SES na protisoutěžní chování v odvětví elektronických komunikací[9]. Po odůvodněném stanovisku z března[10] bylo napadené ustanovení českého zákona o hospodářské soutěži zrušeno a český Úřad pro ochranu hospodářské soutěže nyní může plně uplatňovat pravidla EU v oblasti hospodářské soutěže. 11. Dne 31. května bylo Komisi oznámeno získání společné kontroly společnostmi Enel a Acciona nad společností Endesa a dne 5. července bylo nepodmíněně schváleno. Když však společnosti Enel a Acciona požádaly o povolení španělský energetický regulační orgán (CNE), pokud jde o získání kontroly, CNE schválil transakci s výhradou řady závazků. Dne 5. prosince Komise přijala rozhodnutí podle článku 21 nařízení ES o spojování [11] , v němž se uvádělo, že (částečně pozměněné) rozhodnutí CNE porušilo zmíněné ustanovení. 1.3. Kontrola spojování 1 .3.1. Stanovení pravidel a politiky 12. S cílem poskytnout lepší pokyny k otázkám příslušnosti při kontrole spojování přijala Komise dne 10. července konsolidované oznámení Komise k otázkám příslušnosti podle nařízení o spojování (dále jen „oznámení k otázkám příslušnosti“ nebo „oznámení“)[12]. Oznámení k otázkám příslušnosti nahrazuje čtyři předchozí oznámení z roku 1998[13] zabývající se od roku 1998 otázkami příslušnosti podle předchozího nařízení o spojování č. 4064/89. S vyjímkou postoupení proto nové oznámení v jednom dokumentu pokrývá všechny otázky příslušnosti, které jsou důležité pro stanovení pravomoci Komise podle nařízení o spojování. 13. Dne 28. listopadu Komise přijala pokyny pro posuzování nehorizontálních spojování podle nařízení o spojování. Nehorizontální spojování zahrnují vertikální spojování, například nabytí dodavatele odběratelem (kupříkladu výrobce automobilů převezme dodavatele převodovek) a spojení konglomerátní povahy, která se týkají společností, jejichž činnosti se doplňují či jinak spolu souvisí (například společnost, která vyrábí holící strojky, koupí společnost vyrábějící pěnu na holení). Pokyny k nehorizontálním spojováním doplňují stávající pokyny pro horizontální spojování, které se zabývají spojováním společností, jež soutěží na stejných trzích. 14. K objasnění své politiky týkající se opravných prostředků při kontrole spojování zahájila Komise veřejné konzultace k předloze revidovaného oznámení o opravných prostředcích. Opravné prostředky jsou změny spojení navržené spojujícími se stranami v zájmu odstranění možných problémů v oblasti hospodářské soutěže zjištěných Komisí. Revidované oznámení o opravných prostředcích aktualizuje a nahradí stávající oznámení. 1.3.2. Uplatňování pravidel 15. Počet případů spojení oznámených Komisi dosáhl rekordní výše 402, což v porovnání s 356 transakcemi oznámenými v roce 2006 představuje nárůst o více než 12 %. V posledním čtvrtletí roku počet oznámení poklesl jak v poměru k předchozím čtvrtletím, tak i k poslednímu čtvrtletí roku 2006. Celkem Komise v roce 2007 přijala 396 konečných rozhodnutí, z toho bylo 368 případů schváleno v první fázi bez jakýchkoliv podmínek. Z těchto nepodmíněných schválení v první fázi bylo 238 (tj. 65 %) přijato v rámci zjednodušeného postupu. Dalších 18 transakcí bylo v první fázi schváleno s výhradou podmínek. 16. Deset rozhodnutí bylo přijato po důkladných šetřeních druhé fáze. Pět z těchto případů bylo schváleno bez podmínek, zatímco ve čtyřech případech schválení podléhalo podmínkám. Jedna transakce — horizontální spojení zahrnující navrhované převzetí společnosti Aer Lingus společností Ryanair — bylo zakázáno (viz bod 2.7.). 1.4. Kontrola státní podpory 1.4.1. Stanovení pravidel a politiky 17. Komise pokračovala v provádění akčního plánu pro státní podpory , který byl zahájen v roce 2005. Komise přijala novou metodu stanovování referenčních a diskontních sazeb[14], která je více sladěna s tržními zásadami, jelikož přihlíží ke konkrétní situaci společnosti nebo projektu. 18. Komise zahájila konzultace k předloze obecného nařízení o blokových výjimkách (dále jen „obecné nařízení“) v oblasti státní podpory[15]. Toto obecné nařízení zjednodušuje a konsoliduje do jednoho znění pět stávajících blokových výjimek pro podporu malých a středních podniků, podporu výzkumu a vývoje ve prospěch malých a středních podniků, podporu zaměstnanosti, podporu na vzdělávání a regionální podporu. Mimoto bude oblast působnosti stávajících blokových výjimek rozšířena tak, aby zahrnovala určité kategorie nové podpory. Obecné nařízení má Komise přijmout v červnu 2008. 19. Dne 13. června Komise rozhodla o prodloužení platnosti sdělení o filmu z roku 2001 do 31. prosince 2009. Sdělení o filmu obsahuje pravidla státní podpory pro filmová a ostatní audiovizuální díla. 20. V roce 2007 Komise zahájila rovněž postup v souvislosti s revizí sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk . Předloha sdělení i) objasňuje podmínky v souvislosti s existencí nebo neexistencí podpory ve formě záruk a ii) stanoví příslušnou částku podpory na základě tržních referencí a analýzy rizik. Nové sdělení má být Komisí podle očekávání přijato do konce května 2008. 1.4.2. Uplatňování pravidel 21. Po mimořádně vysokém počtu oznámení případů státní podpory v roce 2006 (922) činil v roce 2007 počet nových případů oznámených členskými státy 777[16]. Tento údaj je však i nadále značně vyšší než počty oznámení v letech 2004 a 2005. Snížení je mimoto v souladu se závazkem Komise usnadnit udělování podpory prostřednictvím blokových výjimek a zaměřit politiku na ty druhy podpory, které nejvíce narušují hospodářskou soutěž. V roce 2007 mohly členské státy zavést více než 1 100 opatření bez předchozího oznámení Komisi[17] ve srovnání s 410 takovými opatřeními, na něž se vztahuje bloková výjimka, v roce 2006. 22. V roce 2007 Komise přijala 629 konečných rozhodnutí o státní podpoře[18]. Ve velké většině případů Komise opatření schválila bez formálního vyšetřování se závěrem, že přezkoumávaná podpora je slučitelná s pravidly státní podpory (87 % všech rozhodnutí v roce 2007), či nepředstavuje státní podporu (5 % všech rozhodnutí). 23. V roce 2007 Komise zveřejnila dvě vydání srovnávacích tabulek hodnotících státní podpory[19]. Aktuální vydání z podzimu 2007[20] ukazuje, že za posledních šest let se členské státy posunuly směrem k cíli Evropské rady týkajícímu se cílenějších státních podpor a snižování jejich počtu . Zejména členské státy EU-10 postupně přeorientovaly svou státní podporu na horizontální cíle společného zájmu, jako je regionální rozvoj, výzkum a vývoj, malé a střední podniky a ochrana životního prostředí. 24. V průběhu roku 2007 Komise schválila mapy regionální podpory [21] pro Bulharsko a Rumunsko, jakož pro Belgii, Kypr, Dánsko, Francii, Itálii, Nizozemsko a Portugalsko. Tímto byly mapy regionální podpory na období 2007–2013 schváleny pro všechny členské státy. Komise povolila regionální podporu pro řadu velkých investičních projektů [22]. 25. Oznámení podpory výzkumu, vývoje a inovací , o nichž nebylo rozhodnuto k 1. lednu, jakož i veškerá nová oznámení obdržená v roce, jehož se týká tato zpráva, byla posouzena na základě nového rámce [23]. Komise schválila 48 oznámených režimů podpor výzkumu, vývoje a/nebo inovací. Mimoto schválila čtyři opatření ad hoc s výší podpory nižší než prahová hodnota, která vede k podrobnému posouzení podle kapitoly 7 rámce. Komise přijala osm rozhodnutí s podrobným posouzením vysokých částek podpory pro projekty podle kapitoly 7, povolila řadu projektů financovaných francouzskou Agenturou pro průmyslové inovace[24] a schválila 19 oznámených režimů podle pokynů k rizikovému kapitálu[25]. 26. Ačkoliv se na podporu na vzdělávání vztahuje nařízení o blokové výjimce[26], Komise musí posoudit projekty s podporou přesahující 1 milion EUR. Ve věci GM Antverpy [27] Komise shledala část oznámené státní podpory za neslučitelnou, jelikož by sloužila k financování činností v oblasti vzdělávání, které by příjemce uskutečnil v každém případě, a to i bez podpory. Ve věcech Fiat [28] a Club Med Guadeloupe [29] Komise zjistila, že podpora je nezbytná a slučitelná. Ve věci DHL Lipsko/Halle [30] Komise zahájila šetření, jelikož měla pochybnosti, zda by společnost DHL nemusela v každém případě poskytnout svým zaměstnancům odbornou přípravu. 27. Dne 10. října Komise zahájila formální vyšetřovací řízení daňové pobídky k získání významných účastí španělských společností v zahraničních společnostech [31] . Tato daňová úprava španělským společnostem umožňuje v průběhu 20letého období amortizovat goodwill vzniklý nabytím významného podílu v zahraničních společnostech, zatímco pro goodwill vzniklý z nabytí domácích společností není možné obdobného opatření využít. 28. Podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích lze považovat za legitimní pouze tehdy, jsou-li splněny přísné podmínky. V průběhu roku 2007 Komise používala nová pravidla stanovená v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. 29. V řadě případů podpory na záchranu Komise opět zdůraznila, že tato podpora je jen dočasným opatřením usnadňujícím vypracování plánu restrukturalizace nebo přípravy likvidace společnosti. V některých případech proto Komise zahájila formální řízení, jelikož podpora na záchranu nebyla vrácena ve stanovené šestiměsíční lhůtě a nebyl předložen žádný skutečný restrukturalizační plán[32]. Komise schválila řadu případů podpory na restrukturalizaci[33]. V ostatních případech Komise shledala, že podpora není slučitelná[34], nebo zahájila formální vyšetřování kvůli pochybnostem týkajícím se slučitelnosti[35]. 30. Komise dosáhla značného pokroku při zajištění účinnějšího a okamžitého výkonu rozhodnutí o navrácení . Počet rozhodnutí o navrácení, která nebyla dosud splněna, se snížil z 60 ke konci roku 2006 na 47 ke konci roku 2007. Všech 23 případů navrácení podpory bylo uzavřeno, zatímco v roce 2007 bylo přijato 9 nových rozhodnutí o navrácení. Z celkové protiprávní a neslučitelné podpory ve výši 8,9 miliard EUR, která má být navrácena podle rozhodnutí přijatých od roku 2000, bylo do konce roku 2007 účinně navráceno přibližně 8,2 miliardy EUR (tj. 91,2 % celkové částky). Navrácena byla mimoto rovněž částka ve výši 2,4 miliardy EUR v podobě úroků pro navrácení. Judikatura a politika v této oblasti byly rovněž shrnuty v oznámení[36]. 1.5. Úloha politiky hospodářské soutěže v širším politickém rámci 31. Dne 11. prosince Komise přezkoumala Lisabonskou strategii[37] a předložila návrhy pro příští tříletý cyklus (2008–2010)[38]. Přezkum navrhuje dále začlenit hospodářskou soutěž do širšího rámce Lisabonské strategie. Zvláštní důraz se klade na potřebu posílit sledování trhu a jednotlivých odvětví a v případě potřeby zlepšit regulaci, zejména se zaměřením na klíčové služby a síťová odvětví[39]. Tyto návrhy jsou v souladu s přezkumem jednotného trhu, který Komise uskutečnila v průběhu roku 2007. Význam reforem v oblasti hospodářské soutěže se projevuje ve vysokém počtu (a to v relativním i absolutním vyjádření) doporučení, která byla navržena Radě ke schválení podle článku 99 SES[40]. 32. V přezkumu se například navrhuje, aby politika hospodářské soutěže přispěla k cílům Lisabonské strategie v odvětvích plynu, elektřiny a finančních služeb prostřednictvím opatření přijatých v návaznosti na odvětvová šetření zahájená v roce 2005[41]. Politika hospodářské soutěže se považuje rovněž za doplňkový nástroj ve spojení se snahou o zvýšení úsilí k včasnému zajištění interoperability a standardizace. Přezkum rovněž zmiňuje „pravidla hospodářské soutěže“ mezi politikami, v nichž EU může přispět určitými odbornými znalostmi, které by mohly být prospěšné pro její hlavní partnery. To je především spojeno s potřebou zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž a rovné podmínky na mezinárodní úrovni[42]. 2. VÝVOJ V JEDNOTLIVÝCH ODVěTVÍCH 2.1. Energetika 33. Závěrečná zpráva o odvětvovém šetření evropských trhů s plynem a elektřinou, která byla přijata dne 10. ledna[43], obsahuje závěr, že mnoho energetických trhů i) je i nadále vysoce koncentrovaných; ii) je charakterizováno vysokým stupněm vertikální integrace (zejména v podobě nedostatečného oddělení sítí a zásobování), jakož i iii) nedostatečnou přeshraniční integrací a přeshraniční hospodářskou soutěží a iv) nedostatečnou transparentností. 34. V návaznosti na tato zjištění Komise předložila dne 19. září návrh třetího liberalizačního balíčku týkajícího se evropských trhů s elektřinou a plynem[44]. Zaměřuje se zejména na i) účinné oddělení přenosových sítí; ii) posílení pravomocí a nezávislosti regulačních orgánů; iii) spolupráci mezi regulačními orgány a iv) spolupráci mezi provozovateli přenosových sítí. 35. V oblasti antimonopolních pravidel se Komise (v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž)[45] zaměřila na případy omezování a tajných dohod (rozdělování trhu) v odvětvích elektřiny a plynu, které se týkají hlavních oblastí selhání trhu. Případy omezování zahrnují postupy v celém hodnotovém řetězci, včetně omezování navazujících trhů dlouhodobými smlouvami s odběrateli elektrické energie; zneužívání s cílem omezit přístup konkurentů k sítím (např. hromadění kapacity sítě a neinvestování); omezení přístupu na maloobchodní trhy s elektřinou zvyšováním nákladů soupeřů prostřednictvím vyrovnávacího systému[46]; omezování přístupu na navazující trhy kontrolou infrastruktury pro dovoz plynu a dlouhodobými dohodami o dodávkách plynu. K dalším prověřovaným záležitostem patří například údajné cenové manipulace na trzích s elektřinou prostřednictvím stažení kapacity ze strany výrobců energie. V Itálii[47], Španělsku[48] a Francii Komise zjistila, že by regulované sazby elektřiny mohly představovat státní podporu pro velké a střední společnosti odebírající elektřinu. 2.2. Finanční služby 36. Dne 10. ledna Evropská komise zveřejnila závěrečnou zprávu o odvětvovém šetření evropských trhů retailového bankovnictví [49] zahrnující systémy platebních karet a platební systémy (jiné než platební karty) jakož i běžné účty a související služby. Zjištění potvrdila, že trhy jsou i nadále roztříštěné na vnitrostátní trhy, což omezuje výběr pro spotřebitele a vede k vyšším nákladům na běžné účty, úvěry nebo platby. Vysoký stupeň rozdílů v cenách, ziskových rozpětích a prodejních strukturách mezi jednotlivými členskými státy a vysoká míra homogenity v rámci členských států jsou považovány za náznak přetrvávajících regulačních překážek nebo překážek souvisejících s chováním, pokud jde o hospodářskou soutěž. 37. Evropské odvětví platebních karet provádí každoročně platby ve výši 1 350 miliard EUR, což bankám přináší podle odhadu 25 miliard EUR na poplatcích. Odvětví platebních karet je vysoce koncentrované, což znamená vysoké poplatky a ziskovost. Pravidla, jimiž se řídí sítě (včetně duopolu Visa/MasterCard a vnitrostátních systémů platebních karet provozovaných hlavními domácími bankami), vyvolávají problémy v oblasti hospodářské soutěže. 38. Dne 3. října Komise uložila Visa International and Visa Europe (Visa) pokutu ve výši 10,2 milionu EUR za to, že v období od března 2000 do září 2006 nepřijala Morgan Stanley jakožto člena[50]. 39. V rozhodnutí ze dne 17. října Komise dospěla k závěru, že Groupement des Cartes Bancaires (CB) porušila článek 81 Smlouvy[51]. Komise zjistila, že skupina přijala cenová opatření, která bránila vydávání karet některými členskými bankami ve Francii za konkurenční sazby, čímž udržovala cenu platebních karet na uměle vysoké úrovni, a tak zvýhodnila velké francouzské banky. 40. Dne 19. prosince Komise přijala rozhodnutí zakazující vícestranné mezibankovní poplatky MasterCard u přeshraničních plateb spotřebitelskými úvěrovými a debetními kartami MasterCard a Maestro mezi členskými státy Evropského hospodářského prostoru[52]. 41. Dne 25. září Komise přijala závěrečnou zprávu o odvětvovém šetření v oblasti pojištění podnikatelských subjektů [53], která byla zveřejněna spolu s uceleným pracovním dokumentem útvarů Komise obsahujícím úplná zjištění. V oblasti státní podpory Komise dne 18. července schválila zbývající dva případy rekapitalizace v německém odvětví Landesbank (WestLB a Nord/LB), jelikož splnily test soukromého investora v tržním hospodářství [54]. V létě začala mít krize související s rizikovými hypotékami v USA vážný dopad na řadu evropských bank, což vyžadovalo značná opatření veřejné podpory k udržení jejich likvidity. Komise zahájila šetření ve dvou případech týkajících se německých bank IKB a Sachsen LB. V případě britské banky Northern Rock bylo dne 5. prosince přijato rozhodnutí, v němž se uvádělo, že podpora na záchranu je slučitelná s pravidly státní podpory[55]. Posuzují se rovněž následná dodatečná opatření na podporu Northern Rock. 42. Dne 9. října Rada ve složení pro hospodářství a finance přijala závěry obsahující řadu opatření ke zlepšení finanční stability, nichž mimo jiné vyzvala Komisi a členské státy, aby vzájemně spolupracovaly na objasnění, kdy by Komise mohla bankovní krizi považovat za „vážné narušení hospodářství“ ve smyslu Smlouvy a pravidel státní podpory. Vyzvala rovněž Komisi, aby zvážila zefektivnění postupů se zaměřením na to, jak by bylo možno rychle provést šetření týkající se státní podpory v kritické situaci. 43. Co se týká daňové podpory , Komise zahájila dne 7. února formální vyšetřovací řízení týkající se „systému daňových úlev“ (Groepsrentebox), který oznámily nizozemské orgány[56]. Dne 21. března Komise rovněž zahájila řízení týkající se podobného režimu, který již platil v Maďarsku[57]. Oba režimy snižují daňové zatížení společností s ohledem na čisté saldo úroků získaných od přidružených společností a zaplacených těmto společnostem. Komise posoudila a schválila řadu spojení v odvětví finančních služeb. Ve věcech ABN AMRO [58] Komise analyzovala navrhované převzetí nizozemské banky ABN AMRO konsorciem tvořeným společnostmi RBS, Fortis a Santander. 2.3. Elektronické komunikace 44. Právní rámec, který byl zaveden v roce 2002, napomáhá tomu, aby se trhy elektronických komunikací staly konkurenceschopnějšími. V tomto kontextu Komise v prosinci doporučila[59], aby se počet trhů vhodných k regulaci ex ante snížil o více než polovinu z 18 na 7. Nyní je pravděpodobné, že regulace ex ante bude v mnoha oblastech zrušena a větší část odvětví bude podléhat pouze pravidlům EU v oblasti hospodářské soutěže. 45. Trhy mobilní telefonie mají obecně tendenci být skutečně konkurenčními na maloobchodní úrovni. Pro regulaci ex ante však byly doporučeny velkoobchodní trhy pro ukončení volání z mobilních telefonů a (na základě předchozího doporučení o relevantních trzích[60]) pro mobilní přístup a původ volání. 46. V průběhu roku Komise posoudila 170 oznámení od vnitrostátních regulačních orgánů a přijala 66 dopisů s připomínkami a 49 dopisů bez připomínek v rámci konzultačního mechanismu stanoveného v článku 7 rámcové směrnice[61]. V pěti případech měla Komise vážné pochybnosti s ohledem na slučitelnost oznámených opatření s právem EU a zahájila vyšetřování druhé fáze podle čl. 7 odst. 4 rámcové směrnice. V jednom případě Komise přijala zakazující rozhodnutí. 47. Co se týká uplatňování práva EU v oblasti hospodářské soutěže v odvětví elektronických komunikací, nejdůležitějším rozhodnutím, které Komise v roce 2007 přijala, bylo rozhodnutí ze dne 4. července týkající se společnosti Telefónica (viz bod 1.1.2.). 48. Přezkum právního rámce v průběhu roku 2007 vedl Komisi k tomu, že v listopadu navrhla regulační balíček (zahrnující dvě směrnice, nařízení o zřízení Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací (EECMA) a doporučení o relevantních trzích)[62]. S výjimkou nového doporučení o relevantních trzích, které vstoupilo v platnost v prosinci, vstoupí legislativní části navrhovaného regulačního balíčku v platnost až po jejich přijetí Radou a Parlamentem, které se očekává v průběhu roku 2010–2011. 49. Trvale vysoké poplatky za mezinárodní roaming vedly Komisi k návrhu nařízení o roamingu[63] na základě článku 95 Smlouvy o ES, které vstoupilo v platnost dne 30. června a bude použitelné po dobu tří let. V jeho důsledku byli mobilní operátoři ve všech členských státech povinni nabídnout do 30. července všem svým zákazníkům eurotarif, který platí automaticky od 30. září, pokud se zákazník nerozhodl pro neúčast. Eurotarif stanoví strop maloobchodní ceny pro odchozí nebo příchozí hovory v zahraničí[64]. Komise musí v roce 2008 předložit Radě a Evropskému parlamentu zprávu o fungování nařízení, a zejména o tom, zda by se měla prodloužit doba jeho platnosti a/nebo rozšířit oblast jeho působnosti tak, aby zahrnovala i jiné služby, například roamingové služby v oblasti SMS nebo dat. 50. Komise přijala řadu rozhodnutí týkajících se režimů veřejného financování širokopásmových služeb ve venkovských nebo vzdálených oblastech bez širokopásmového pokrytí či pouze s omezeným širokopásmovým pokrytím[65]. Komise rovněž v přesně vymezených situacích uznala státní zásah ve prospěch vyspělých širokopásmových služeb v oblastech, v nichž operátoři, kteří jsou nástupnickými společnostmi bývalých monopolů, nabízejí základní širokopásmové služby pouze částečně[66]. 51. Komise provedla předběžné šetření projektu „Bezdrátová Praha“, prvního případu obecní bezdrátové sítě posouzeného Komisí podle pravidel státní podpory[67]. Po provedení změn projektu Komise dospěla k závěru, že daný případ nezahrnuje státní podporu. 52. V oblasti kontroly spojování Komise vycházela z dynamického přístupu s ohledem na rychle se vyvíjející trhy, například trhy posuzované ve věci Syniverse/BSG [68], v jehož rámci Komise posuzovala trh pro služby v oblasti vyúčtování (data clearing) v sítích GSM za roaming. Vlastnosti trhu (například dostupnost technologie, kterou potřebují konkurenti ke vstupu na trh) zjištěné během důkladného šetření vedly Komisi ke schvalujícímu rozhodnutí, ačkoliv spojení znamenalo snížení počtu účastníků trhu, kteří v Evropě v současnosti působí. 2.4. Informační technologie 53. Komise pokračovala v řízení proti společnosti Microsoft, aby bylo zajištěno splnění rozhodnutí z roku 2004[69], co se týká stanovení cenových a licenčních podmínek s ohledem na informace o interoperabilitě v souvislosti s prvním zneužitím týkajícím se odepření poskytnutí informací. Podle článku 5 rozhodnutí z roku 2004 musí být tyto podmínky přiměřené a nediskriminační. V roce 2006 Komise uložila společnosti Microsoft definitivní částku penále ve výši 280,5 milionu EUR za neposkytnutí úplných a přesných informací o interoperabilitě[70]. Dne 1. března Komise vydala prohlášení o námitkách určené společnosti Microsoft, v němž bylo uvedeno předběžné hodnocení Komise, že společnost Microsoft nesplnila svou povinnost poskytnout úplné a přesné informace o interoperabilitě za přiměřených a nediskriminačních podmínek[71]. 54. Po rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 17. září, který zamítl podstatu žaloby společnosti Microsoft na neplatnost rozhodnutí z roku 2004, společnost Microsoft oznámila dne 22. října významné snížení svých licenčních poplatků. Společnost poskytla rovněž aktualizovanou verzi příslušných licenčních smluv. Od tohoto dne Komise nemá žádné další námitky týkající se splnění rozhodnutí z roku 2004 ze strany společnosti Microsoft[72]. 55. Dne 26. července bylo společnosti Intel zasláno prohlášení o námitkách, v němž byl uveden předběžný závěr Komise, že se společnost Intel podílela na třech druzích nekalých praktik, jejichž cílem bylo vyloučit společnost AMD, hlavního konkurenta společnosti Intel, z trhu pro procesory (CPU) x86. 56. Dne 30. července Komise zaslala společnosti Rambus prohlášení o námitkách obsahující předběžné stanovisko, že společnost Rambus zneužila svého dominantního postavení požadováním nepřiměřených poplatků za užívání určitých patentů týkajících se dynamických pamětí s libovolným přístupem (DRAMS)[73]. Předběžný názor Komise byl ten, že se společnost Rambus podílela na úmyslném podvodném jednání v rámci procesu stanovování norem v podobě toho, co se nazývá patentovou léčkou[74]. 57. Dne 30. srpna Komise zahájila řízení[75] proti společnosti Qualcomm Inc ., americkému výrobci čipových sad a majiteli práv k duševnímu vlastnictví, pokud jde o normy CDMA a WCDMA pro mobilní telefonii. V podnětech se uvádělo, že postupy společnosti Qualcomm při udělování licencí nejsou spravedlivé, přiměřené a nediskriminační, a proto mohou porušovat pravidla ES v oblasti hospodářské soutěže (článek 82 SES). 58. V oblasti státní podpory Komise přijala konečné rozhodnutí schvalující francouzský daňový dobropis ve prospěch tvorby videoher[76]. Toto opatření bylo oznámeno podle čl. 87 odst. 3 písm. d) SES[77]. Umožňuje tvůrcům videoher, kteří podléhají zdanění ve Francii, odečíst si 20 % způsobilých nákladů na výrobu určitých videoher. Je to poprvé, kdy byla na videohry použita kulturní výjimka stanovená v čl. 87 odst. 3 písm. d). 2.5. Sdělovací prostředky 59. Komise nadále sledovala přechod z analogového na digitální vysílání . V červenci vydala odůvodněné stanovisko[78] určené Itálii na základě stížnosti italského sdružení spotřebitelů Altroconsumo[79]. Komise se domnívá, že italské právní předpisy jsou v rozporu s právním rámcem EU pro elektronické komunikace[80]. 60. V oblasti státní podpory Komise nadále uplatňovala přístup přijatý v předchozích rozhodnutích týkajících se státního financování na podporu přechodu k digitálnímu vysílání. Komise schválila tři režimy podpor (dva italské[81] a jeden španělský[82]) na nákup digitálních dekodérů s otevřeným API[83] a úhradu nákladů na přizpůsobení stávajících společných analogových terestrických antén. Komise přijala dvě záporná rozhodnutí týkající se režimu příspěvků v Itálii[84] a v německé spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko[85]. 61. Ačkoliv Komise v souladu s Amsterodamským protokolem o systému vysílání veřejné služby uznává, že je výsadním právem členských států organizovat a financovat veřejnoprávní vysílání, domnívá se, že financování veřejnoprávních vysílacích organizací prostřednictvím rozpočtových příspěvků nebo financování licenčních poplatků představuje státní podporu[86]. Státní podporu pro veřejnoprávní vysílací organizace však lze prohlásit za slučitelnou, jsou-li splněny požadavky čl. 86 odst. 2 (blíže upřesněné ve sdělení o veřejnoprávním vysílání[87]). 62. Komise přijala dvě rozhodnutí týkající se financování veřejnoprávních vysílacích organizací podle čl. 86 odst. 2 SES ve spojení se sdělením o veřejnoprávním vysílání. První se týkalo schválení financování opatření ke snížení počtu zaměstnanců přijatých španělskou veřejnoprávní stanicí RTVE ze strany španělské vlády[88]. V druhém rozhodnutí Komise ukončila šetření obecného režimu financování ve prospěch veřejnoprávních stanic v Německu (ARD a ZDF)[89]. 63. V dubnu Komise zaslala prohlášení o námitkách velkým nahrávacím společnostem a společnosti Apple v souvislosti s dohodami mezi jednotlivými nahrávacími společnostmi a společností Apple, o nichž se usuzovalo, že v rozporu s článkem 81 omezují prodej hudby on-line. V průběhu řízení společnost Apple oznámila, že do poloviny roku 2008 vyrovná své ceny za stahování nahrávek z on-line obchodu iTunes v Evropě, což ukončí rozdílené zacházení se zákazníky ze Spojeného království. Na základě této skutečnosti a po dalším objasnění Komise případ uzavřela. 64. Komise nadále přikládá velkou prioritu zajištění, aby obsah nejvyšší kvality (prémiový obsah) byl zpřístupněn za otevřených a transparentních podmínek, které umožňují, aby se o práva mohl ucházet co nejvyšší počet provozovatelů. V roce 2007 Komise ukončila šetření podle článku 81 SES týkající se nákupu televizních práv na vysílání sportovních událostí ze strany Evropské vysílací unie (EBU) a jejích členů. 65. Co se týká kontroly spojování v odvětví sdělovacích prostředků, je možno vyzdvihnout spojení SFR/Tele2 [90]. Toto spojení bylo schváleno s výhradou podmínek v zájmu zajištění účinné hospodářské soutěže na francouzském trhu placeného televizního vysílání. Pokud jde o odvětví hudebních nahrávek, ve věci Sony/BMG-II [91] Evropská komise udělila regulační schválení společnému podniku Sony a Bertelsmann v oblasti hudebních nahrávek poté, co Soud prvního stupně zrušil předchozí rozhodnutí Komise z roku 2004. Komise schválila s výhradou opravných prostředků rovněž spojení mezi podniky Universal a BMG v oblasti vydávání hudby. 2.6. Automo bilový průmysl 66. Komise nadále průběžně sledovala vývoj v odvětví mimo jiné prostřednictvím svých zpráv o cenách automobilů[92]. Nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla [93] stanoví zvláštní režim pro automobilové odvětví, který má posílit soutěž v rámci značky. 67. Pro zvýšení hospodářské soutěže na trhu s autopříslušenstvím přijala Komise dne 13. září podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 čtyři rozhodnutí o závazcích [94], která až do května 2010 zavazují čtyři výrobce automobilů (DaimlerChrysler, Toyota, General Motors a Fiat) k poskytování technických informací o opravách automobilů všem nezávislým opravnám v EU. Poté nařízení o emisích motorových vozidel[95] uloží výrobcům motorových vozidel povinnost poskytovat nezávislým servisním pracovníkům standardizovaný přístup ke všem technickým informacím o opravách. 68. Po letech 2005 a 2006 byl rok 2007 dalším rokem, v němž se spojování v automobilovém odvětví týkalo velkou měrou segmentu dodavatelů pro automobilový průmysl. Jedno významné spojení zahrnovalo dva německé podniky Continental AG a Siemens VDO Automotive AG. Komise jej schválila dne 29. listopadu[96]. 69. V roce 2007 byla řešena řada případů státních podpor podle určitých obecných rámců státní podpory, například pravidel pro regionální podporu a podporu na restrukturalizaci[97]. Komise rovněž ověřovala podmínky privatizace výrobců automobilů ve vlastnictví státu. V případě podniku Automobile Craiova, rumunského závodu na výrobu automobilů (dříve Daewoo Craiova), Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 SES, jelikož se zdálo, že podmínky spojené s privatizací mohou poskytnout privatizovanému podniku výhodu [98]. 2.7. Doprava 70. Politika hospodářské soutěže v odvětví dopravy má zajistit účinné fungování trhů, které byly nedávno liberalizovány nebo které procházejí procesem liberalizace. 71. V oblasti silniční dopravy jsou mezinárodní trhy velkou měrou liberalizované, a to u přepravy zboží i cestujících. Vnitrostátní silniční přeprava zboží je rovněž liberalizována, a to prostřednictvím nařízení Rady o kabotáži[99], zatímco vnitrostátní trhy přepravy cestujících jsou dosud z velké části chráněné. Při uplatňování pravidel státní podpory na tento segment Komise zachovala svou politiku schvalování podpory s cílem zvýhodnit převzetí čistší technologie, zejména u starých vozidel[100]. Co se týká uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek a pravidel státní podpory na smlouvy o veřejných službách a koncese na veřejné služby, bylo přijato revidované nařízení pro veřejné služby v oblasti pozemní dopravy, které vstoupí v platnost v prosinci 2009[101]. 72. Bylo dokončeno otevření trhu železniční nákladní dopravy . Jeden z řady zbývajících strukturálních problémů se týká oddělení/nezávislosti základních funkcí pro nediskriminační přístup k sítím a nedostatečných administrativních kapacit a nezávislosti železničních regulačních orgánů[102]. 73. Pokud jde o železniční přepravu cestujících , Rada a Parlament přijaly dne 23. října s konečnou platností třetí železniční balíček, čímž skončil dlouhý legislativní proces[103]. Třetí železniční legislativní balíček otevře mezinárodní přepravu cestujících, včetně kabotáže. Komise vypracovala rovněž předlohu pokynů pro státní podporu železničním podnikům [104] ke zvýšení právní jistoty a transparentnosti v souvislosti s probíhajícím otevíráním trhu. 74. Na námořní dopravu připadá přibližně 50 % zahraničního obchodu se zbožím, pokud jde o hmotnost, a přibližně 20 % obchodu mezi členskými státy. V roce 2007 Komise podporovala těsné sbližování režimů podpor v námořní dopravě s cílem dosáhnout pokud možno co nejrovnějších podmínek v Evropě, včetně vlečení a bagrovacích činností[105]. Dne 13. září 2007 Komise přijala předlohu pokynů k použití článku 81 Smlouvy o ES na služby námořní dopravy k veřejným konzultacím[106]. 75. V oblasti letecké dopravy Komise dne 19. října zúčastněné strany vyzvala, aby předložily připomínky k závazkům navrhovaným osmi členy aliance leteckých společností SkyTeam, a to Aeromexico, Alitalia, CSA Czech Airlines, Delta Air Lines, KLM, Korean Air, Northwest Airlines a Air France[107]. Tyto závazky mají odstranit obavy podle článku 81 SES, které Komise uvedla ve svém prohlášení o námitkách ze dne 15. června 2006[108]. 76. Dne 27. června Komise přijala rozhodnutí zakazující navrhované převzetí společnosti Aer Lingus společností Ryanair . Nabytí by spojilo dvě přední letecké společnosti působící ze základny v Irsku, které vzájemně silně soutěží. Společnost Ryanair i Aer Lingus byly zdaleka největšími leteckými společnostmi nabízejícími lety na krátkou vzdálenost do a z Irska. Jejich postavení bylo zvlášť silné na trasách do a z Dublinu, kde by na subjekt vzniklý spojením připadalo přibližně 80 % veškeré přepravy v Evropě. 77. V průběhu roku 2007 Komise dokončila své šetření státní pomoci pro přepravce v obtížích ( Cyprus Airways [109]) se závěrem, že restrukturalizační plán, který předložily kyperské orgány, je slučitelný se společným trhem. S ohledem na dlouhotrvající případ Olympic Airways/Airlines Komise zahájila další vyšetřovací řízení týkající se údajné státní podpory poskytované této společnosti od roku 2005[110]. 78. Dne 30. dubna Evropská unie a Spojené státy americké podepsaly smlouvu o vytvoření otevřeného leteckého prostoru mezi EU a USA [111]. Tato smlouva, která vstoupila v platnost dne 30. března 2008, umožňuje konsolidovat odvětví letecké dopravy v EU tím, že všechny evropské letecké společnosti považuje za „letecké dopravce Společenství“ a umožňuje, aby takovýto letecký dopravce Společenství létal mezi jakýmkoli místem v EU a jakýmkoli místem v USA bez jakéhokoliv omezení, pokud jde o cenu nebo kapacitu. Obsahuje rovněž ustanovení k posílení spolupráce mezi Komisí a ministerstvem dopravy USA v oblasti hospodářské soutěže. 2.8. Poštovní služby 79. Komise aktivně projednávala svůj návrh podle postupu spolurozhodování (článek 251 SES)[112]. Po prvním čtení v Parlamentu dosáhla Rada na zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku v Lucemburku dne 1. října politické dohody. Na základě této dohody Rada dne 8. listopadu oficiálně přijala společný postoj. Společný postoj však stanoví jako počáteční datum pro otevírání trhů rok 2011 a pro některé členské státy rok 2013. 80. V oblasti státní podpory Komise zejména přezkoumala vyrovnávací platby za závazky veřejné služby hrazené poskytovatelům poštovních služeb, aby bylo zajištěno, že tyto vyrovnávací platby nepřesahují skutečné náklady na plnění závazků veřejné služby a že tím nedochází k subvencování komerčních činností. 81. Jestliže vyrovnávací platba za službu obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark [113] , a nemůže se proto vyhnout hodnocení jako státní podpora, je možno ji prohlásit za slučitelnou se Smlouvou podle čl. 86 odst. 2[114]. Podmínky, za nichž lze vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu prohlásit za slučitelnou, byly objasněny v rámci Společenství z roku 2005[115]. Rámec zejména vyžaduje, aby vyrovnávací platba nepřekračovala náklady, které vzniknou při plnění závazků veřejné služby. 82. Z rozhodnutí o státní podpoře lze zmínit dvě povolení ve prospěch Pošty Spojeného království (ze dne 7. března[116] a 29. listopadu[117]). Komise rovněž rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se Německa s cílem posoudit, zda došlo k nadměrným náhradám pro Deutsche Post AG za plnění jejích závazků univerzální služby[118]. 83. Komise věnovala zvláštní pozornost státní podpoře v podobě neomezených záruk . Dne 25. dubna Komise vzala oficiálně na vědomí dohodu Polska ukončit neomezenou státní záruku poskytovanou Polské poště[119]. Dne 29. listopadu Komise rozhodla o zahájení hloubkového šetření s cílem ověřit, zda francouzská La Poste, jakožto veřejnoprávní subjekt, využívá neomezenou státní záruku[120]. V jiném případě týkajícím se La Poste Komise udělila podmíněné povolení podpory na financování důchodů[121]. 3. EVROPSKÁ SÍť PRO HOSPODÁřSKOU SOUTěž A VNITROSTÁTNÍ SOUDY – PřEHLED SPOLUPRÁCE 84. Rok 2007 byl třetím úplným rokem provádění vynucovacího systému vytvořeného nařízením č. 1/2003. Došlo k dalšímu prohloubení spolupráce mezi členy Evropské sítě pro hospodářskou soutěž, tj. vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž členských států EU a Komisí. Skutečná hloubka, rozsah a potenciál spolupráce v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž překračují právní závazky stanovené v nařízení č. 1/2003. 85. Hlavními oblastmi politiky, jimiž se Evropská síť pro hospodářskou soutěž zabývala, byla schopnost vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž při používání článků 81 a 82 SES neuplatňovat státní opatření narušující hospodářskou soutěž (na základě rozsudku Evropského soudního dvora ve věci CIF [122]). 86. V roce 2007 pokračoval proces sbližování zaznamenaný v rámci nařízení č. 1/2003. Kromě právních závazků vyplývajících z provádění nařízení existuje tendence k většímu sbližování vnitrostátního procesního práva a politik. 87. Hlavním příkladem této tendence k dalšímu sbližování je vzorový program shovívavosti Evropské sítě pro hospodářskou soutěž [123]. Program, který byl v průběhu roku 2006 vypracován v rámci pracovní skupiny pro shovívavost při Evropské síti pro hospodářskou soutěž, dosáhl již v prvním roce po svém schválení velmi povzbudivých výsledků. 88. Dalším příkladem je, že velký počet vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž má nyní pravomoc přijímat rozhodnutí o závazcích v souladu s článkem 9 nařízení č. 1/2003. V důsledku toho bylo možno v roce 2007 zaznamenat značný nárůst těchto rozhodnutí mezi rozhodnutími oznámenými Komisi na základě čl. 11 odst. 4 nařízení č. 1/2003 (29 rozhodnutí o závazcích v roce 2007 v porovnání se 7 rozhodnutími v roce 2006). 89. Komise byla podle čl. 11 odst. 3 nařízení č. 1/2003 informována o přibližně 140 nových případech šetření , která zahájily vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž[124]. Bylo možno zaznamenat seskupení případů mimo jiné v odvětví energetiky, potravin a sdělovacích prostředků. Útvary Komise přezkoumaly nebo vydaly doporučení k velmi významnému počtu případů pocházejících od vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž v návaznosti na informace poskytnuté podle čl. 11 odst. 4 nebo na neformální žádost . Komise dosud nevyužila možnosti zbavit orgán pro hospodářskou soutěž v daném případě jeho pravomoci zahájením řízení podle čl. 11 odst. 6. 90. Podle čl. 15 odst. 1 nařízení č. 1/2003, který umožňuje, aby vnitrostátní soudci požádali Komisi o informace, které má k dispozici, nebo o stanovisko k otázkám týkajícím se uplatňování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže, Komise vydala tři stanoviska pro vnitrostátní soudce : dvě v reakci na žádosti švédských soudů a jedno pro španělský soud. 91. Čl. 15 odst. 2 nařízení č. 1/2003 vyžaduje, aby členské státy EU předaly Komisi kopie všech písemných rozsudků vnitrostátních soudů týkajících se používání článků 81 nebo 82 SES. Komise obdržela kopie přibližně 50 rozsudků vynesených v roce 2007, které byly zveřejněny na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž[125]. 92. Čl. 15 odst. 3 nařízení č. 1/2003 stanoví, že v případech, kdy to vyžaduje jednotné používání článků 81 nebo 82 SES, může Komise z vlastního podnětu předkládat soudům členských států písemná vyjádření a se svolením dotyčného soudu může předkládat rovněž ústní vyjádření. Komise se rozhodla zasáhnout jako amicus curiae podle čl. 15 odst. 3 nařízení č. 1/2003 v Nizozemsku v případě týkajícím se daňové uznatelnosti pokut uložených Komisí za narušení hospodářské soutěže. 93. Trvalý odborný výcvik a vzdělávání vnitrostátních soudců v právních předpisech EU v oblasti hospodářské soutěže jsou velmi důležité pro zajištění účinného a soudržného používání uvedených předpisů. Od roku 2002 Komise spolufinancovala 35 projektů odborného vzdělávání, které do konce roku 2007 zajistily vzdělávání pro přibližně 3 500 soudců. Dne 25. září byl přijat nový právní základ[126]. Na základě příslušného pracovního programu na rok 2007 byla koncem roku 2007 zveřejněna výzva k předložení návrhů na odborné vzdělávání vnitrostátních soudců v právních předpisech EU v oblasti hospodářské soutěže[127]. 4. MEZINÁRODNÍ čINNOSTI 94. V rámci rozšíření musí kandidátské země jako podmínku pro přistoupení k Evropské unii splnit řadu požadavků v oblasti hospodářské soutěže, včetně přijetí vnitrostátních právních předpisů slučitelných s acquis EU. Musí rovněž vytvořit potřebné administrativní kapacity a prokázat věrohodné výsledky při vymáhání. GŘ pro hospodářskou soutěž poskytuje technickou pomoc a podporu s cílem pomoci kandidátským zemím splnit tyto požadavky a trvale sleduje, nakolik jsou kandidátské země připraveny na přistoupení. 95. V roce 2007 byla zvlášť těsná spolupráce s Chorvatskem a Tureckem. Tyto dvě kandidátské země musí před zahájením přístupových jednání o kapitole týkající se hospodářské soutěže splnit „referenční kritéria“. GŘ pro hospodářskou soutěž pomáhalo zemím západního Balkánu při dalším slaďování jejich pravidel hospodářské soutěže s právem EU. 96. Komise spolupracuje s řadou orgánů pro hospodářskou soutěž na dvoustranném základě , zejména s orgány hlavních obchodních partnerů Evropské unie. Evropská unie uzavřela smlouvy o spolupráci v záležitostech týkajících se hospodářské soutěže s USA, Kanadou a Japonskem. 97. V průběhu roku se několikrát sešly GŘ pro hospodářskou soutěž a korejská Komise pro poctivé obchodování (KFTC) s cílem vyjednat dvoustrannou dohodu o spolupráci v oblasti hospodářské soutěže. 98. GŘ pro hospodářskou soutěž mimoto hrálo aktivní úlohu v probíhajících jednáních o dohodách o volném obchodu s Indií a Jižní Koreou a o obchodní části dohod o přidružení s Andským společenstvím, aby bylo zajištěno nenarušení obchodu a ostatních hospodářských výhod, o něž tyto dohody usilují, protisoutěžními praktikami (včetně státních podpor). 99. GŘ pro hospodářskou soutěž nadále hrálo vedoucí úlohu v Mezinárodní síti pro hospodářskou soutěž. 5. INTERINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE 100. Komise pokračovala ve spolupráci s ostatními institucemi Společenství v souladu s příslušnou dohodou nebo protokoly uzavřenými s jednotlivými institucemi[128]. 101. Stejně jako každý rok Evropský parlament vydal z vlastního podnětu zprávu týkající se výroční zprávy Komise o hospodářské soutěži za předchozí rok poté, co došlo k výměně názorů o otázkách uvedených ve zprávě Komise. 102. Komise se zúčastnila rovněž diskusí v Evropském parlamentu týkajících se politických iniciativ Komise, například reformy státních podpor (zejména pokynů na ochranu životního prostředí a návrhu obecného nařízení o blokových výjimkách) a odvětvového šetření v oblasti finančních služeb. Komisař a/nebo generální ředitel odpovědný za hospodářskou soutěž pořádá pravidelné výměny názorů s příslušnými parlamentními výbory s cílem projednat záležitosti politiky hospodářské soutěže. 103. Komise úzce spolupracuje rovněž s Radou a informuje ji o důležitých politických iniciativách v oblasti hospodářské soutěže, například reformě státních podpor a odvětvových šetřeních v oblasti energetiky a finančních služeb, a účastní se pracovních skupin Rady při řešení záležitostí politiky hospodářské soutěže a udržuje úzké styky s jednotlivými předsednictvími. 104. Komise dále informuje Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů o hlavních politických iniciativách a účastní se diskusí, které případně některý Výbor pořádá, například v souvislosti s přijetím každoroční zprávy Evropského hospodářského a sociálního výboru o výroční zprávě Komise o politice hospodářské soutěže. [1] http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html. [2] Oznámení Komise o ochraně před pokutami a snížení pokut v případech kartelů, Úř. věst. C 298, 8.12.2006, s. 17. [3] Pokud bylo v souvislosti se stejným údajným protiprávním jednáním obdrženo několik žádostí o ochranu, považovala se první žádost za žádost o ochranu před pokutami a další žádosti za žádosti o snížení pokut, pokud nebyla první žádost zamítnuta. [4] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. dubna 2007 o Zelené knize o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES (2006/2207 (INI)) k dispozici na adrese:http://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5378362. [5] Věc COMP/38.899, Spínací přístroje izolované plynem, rozhodnutí Komise ze dne 24.1.2007; věc COMP/38.823, Výtahy a eskalátory, rozhodnutí Komise ze dne 21.2.2007; věc COMP/37.766, Nizozemské pivo, rozhodnutí Komise ze dne 18.4.2007; věc COMP/39.168, Galanterní zboží: Uzávěry, rozhodnutí Komise ze dne 19.9.2007; věc COMP/38.710, Bitumen Španělsko, rozhodnutí Komise ze dne 3.10.2007; věc COMP/38.432, Profesionální videokazety, rozhodnutí Komise ze dne 20.11.2007; věc COMP/39.165, Ploché sklo, rozhodnutí Komise ze dne 28.11.2007; věc COMP/38.629, Chloroprénový kaučuk, rozhodnutí Komise ze dne 5.12.2007. [6] Tento údaj nezahrnuje společnosti, které získaly ochranu před pokutami za spolupráci podle oznámení o shovívavosti. [7] Tento údaj zahrnuje dva podniky, v jejichž případě byla rozhodnutí přijata znovu. [8] Uložena skupině ThyssenKrupp. [9] Viz tisková zpráva IP/07/956, 28.6.2007. [10] Viz tisková zpráva IP/07/400, 23.3.2007. [11] Viz IP/07/1858, 5.12.2007 a IP/08/164, 31.1.2008. [12] Konsolidované sdělení Komise k otázkám příslušnosti podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků. V současnosti je sdělení k otázkám příslušnosti k dispozici na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž na adrese http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/legislation/draft_jn.html [13] Jedná se o i) oznámení o pojmu spojení (Úř. věst. C 66, 2.3.1998, s. 5); ii) oznámení o pojmu plně funkční společné podniky (Úř. věst. C 66, 2.3.1998, s. 1); iii) oznámení o pojmu dotčené podniky (Úř. věst. C 66, 2.3.1998, s. 14) a iv) oznámení o výpočtu obratu (Úř. věst. C 66, 2.3.1998, s. 25). [14] Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. [15] Úř. věst. C 210, 8.9.2007, s. 14–40. [16] Z celkem 777 oznámení se 53 % týkalo především odvětví výroby a služeb, 33 % zemědělství, 8 % dopravy a 6 % rybářství. [17] V oblasti samotného zemědělství se počet opatření, na něž se vztahuje bloková výjimka, zvýšil ze 119 v roce 2006 na 496 v roce 2007. Členské státy předložily rovněž 200 opatření v rámci nedávno zavedené blokové výjimky pro regionální podpory. [18] Tento údaj zahrnuje: rozhodnutí o neexistenci státní podpory, rozhodnutí o nevznesení námitek, kladná rozhodnutí, podmíněná rozhodnutí a záporná rozhodnutí. [19] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.html. Srovnávací tabulka on-line obsahuje elektronické verze všech srovnávacích tabulek, a rovněž soubor hlavních ukazatelů a řadu statistických tabulek. [20] KOM(2007) 791 v konečném znění, 13.12.2007, přehled výsledků státní podpory, aktuální vydání z podzimu 2007. [21] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.cfm. [22] Tyto zahrnovaly zřízení dvou chemických výrobních závodů (věci N 898/2006, Repsol Polimeros ; N 899/2006, Artensa .), tři zvláštní investiční projekty v odvětví celulózy a papíru v Portugalsku (věci N 900/2006, CELBI ; N 838/2006, Soporcel; N 564/2006, About the future ), rozšíření elektrárny v Maďarsku (věc N 907/2006, Mátrai Erőmű .), závod na výrobu solárních modulů v Německu (věc N 863/2006, Avancis ), rozšíření závodu na výrobu automobilů na Slovensku (věc N 857/2006, Kia Motors Slovakia ) a projekt investic do automobilového průmyslu v České republice (věc N 661/2006, Hyundai Motor Manufacturing Czech ). Komise rovněž povolila německou podporu pro společnost AMD na přestavbu a rozšíření jejího stávajícího závodu na výrobu plátků pro mikroprocesory (věc N 810/2006, AMD Drážďany ). [23] Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1. [24] Dva projekty se týkaly podpory výzkumu a vývoje („ NanoSmart “ a „ HOMES “) v celkové výši 119 milionů EUR (věci N 185/2007, Úř. věst. C 284, 27.11.2007, s. 3 a N 89/2007, Úř. věst. C 275, 16.11.2007, s. 3). Další schválené projekty zahrnovaly podporu ve výši 26,5 milionu EUR pro program v oblasti výzkumu a vývoje NeoVal (věc N 674/2006, Úř. věst. C 120, 31.5.2007, s. 2), podporu ve výši 37,6 milionu EUR na projekt v oblasti výzkumu „ Télévision Mobile Sans Limite “ (věc N 854/2006, Úř. věst. C 182, 4.8.2007, s. 5) a podporu ve výši 31 milionů EUR na program v oblasti výzkumu a vývoje OSIRIS (věc N 349/2007, Úř. věst. C 304, 15.12.2007, s. 5). [25] Úř. věst. C 194, 18.8.2006, s. 2–22. [26] Nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20). [27] Věc C 14/2006, Podpora na vzdělávání pro General Motors Antverpy (Úř. věst. L 243, 18.9.2007, s. 71). [28] Věc N 541/2006, Fiat Auto S.p.A. (Úř. věst. C 220, 20.9.2007, s. 2). [29] Věc N 206/2007, Podpora na vzdělávání pro Club Med Guadeloupe (Úř. věst. C 284, 27.11.2007, s. 5). [30] Věc C 18/2007, Podpora na vzdělávání pro DHL Lipsko (Úř. věst. C 213, 12.9.2007, s. 28). [31] Úř. věst. C 311, 21.12.2007, s. 21. [32] Viz Ottana (věc C 11/2007, Aiuto alla ristrutturazione di Ottana Energia Srl (Úř. věst. C 122, 2.6.2007, s. 22)), Ixfin (věc C 59/2007, Aiuto al salvataggio alla Ixfin SpA (rozhodnutí ze dne 11.12.2007, dosud nezveřejněno)) a New Interline (věc C 13/2007, Aiuto al salvataggio della New Interline SpA (Úř. věst. C 120, 31.5.2007, s. 12)). [33] Viz např. Javor Pivka (věc C 19/2006, podpora na restrukturalizaci pro Javor Pivka, rozhodnutí Komise ze dne 10.7.2007 (dosud nezveřejněno)) a Novoles Straza (věc C 20/2006, podpora na restrukturalizaci pro Novoles Straza, rozhodnutí Komise ze dne 10.7.2007 (dosud nezveřejněno)) (oboje schváleno podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999), Techmatrans (věc C 6/2007, podpora na restrukturalizaci pro Techmatrans , rozhodnutí Komise ze dne 28.11.2007 (dosud nezveřejněno)) a Bison-Bial (věc C 54/2006, podpora na restrukturalizaci pro Bison-Bial , rozhodnutí Komise ze dne 12.9.2007 (dosud nezveřejněno)). [34] Viz např. Nuova Mineraria Silius (věc C 16/2006, podpora na restrukturalizaci pro Nuova Mineraria Silius (Úř. věst. L 185, 17.7.2007, s. 18)) a Biria (věc C 38/2005, Biria Gruppe (Úř. věst. L 183, 13.7.2007, s. 27)). [35] Viz např. Legler (věc C 39/2007, Aiuto di stato per la ristrutturazione del gruppo Legler (Úř. věst. C 289, 1.12.2007, s. 22)), FagorBrandt (věc C 44/2007, podpora na restrukturalizaci pro FagorBrandt (Úř. věst. C 275, 16.11.2007, s. 18)) nebo Fluorite di Silius (věc C 60/2007, podpora pro Fluorite di Silius S.p.A , rozhodnutí Komise ze dne 11.12.2007 (dosud nezveřejněno)). [36] Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory (Úř. věst. C 272, 15.11.2007). [37] Ve sdělení Komise „Strategické cíle 2005–2009“ se uvádí, že „ hlavní dnešní prioritou je obnovit udržitelný dynamický růst v Evropě v souladu s lisabonskou strategií “. KOM(2005) 12 v konečném znění, s. 3. [38] Sdělení komise Evropské Radě – Strategická zpráva o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost: zahájení nového cyklu (2008–2010) – Udržet tempo reforem – Vyhodnocení národního programu reforem ČÁST I (KOM(2007) 803 v konečném znění). [39] Návrh lisabonského programu Společenství 2008–2010 (KOM(2007) 804 v konečném znění). Viz zejména Cíl 5: Společenství posílí jednotný trh, zvýší hospodářskou soutěž v oblasti služeb a podnikne další kroky v integraci evropského trhu finančních služeb. [40] Viz doporučení Komise ze dne 11. prosince pro doporučení Rady k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2008 a k provádění politik zaměstnanosti členských států (KOM(2007) 803 v konečném znění). [41] Viz výše zmíněný Cíl 5 a rovněž Cíl 8 týkající se energetiky a změny klimatu. Viz rovněž příloha obsahující opatření na úrovni ES týkající se těchto cílů. [42] Viz oddíl 3.4 výše uvedené strategické zprávy. [43] Sdělení Komise – Šetření podle článku 17 nařízení (ES) č. 1/2003 v odvětvích zemního plynu a elektrické energie v Evropě (Závěrečná zpráva), KOM(2006) 851 v konečném znění, a zpráva GŘ pro hospodářskou soutěž o šetření v odvětví energetiky, SEK(2006) 1724. [44] Tento balíček zahrnuje následující návrhy: návrh směrnice, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou, KOM(2007) 528; návrh směrnice, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem, KOM(2007) 529; návrh nařízení, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů, KOM(2007) 530; návrh nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 1228/2003 (elektřina), KOM(2007) 531; návrh nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 1775/2005 (plyn), KOM(2007) 532. [45] Jako součást spolupráce v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž byla zřízena zvláštní skupina pro energetiku. V průběhu roku 2007 se tato podskupina zabývala zkušenostmi jednotlivých členských států v souvislosti s nápravnými opatřeními v oblasti hospodářské soutěže. [46] Vyrovnávací systém má zajistit, aby dodávky a odběry v síti byly stejné tak, aby systém zůstal v rovnováze. [47] Rozhodnutí ze dne 20. listopadu ve věci státní podpory C 36/A/2006, dosud nezveřejněné v Úředním věstníku, je však k dispozici na internetových stránkách na adrese http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/. [48] Co se týká Francie, viz rozhodnutí ze dne 13.6.2007 ve věci státní podpory C17/2007, Úř. věst. C 164 ze dne 18.7.2007, s. 9, a co se týká Španělska, viz rozhodnutí ze dne 24.1.2007 ve věci státní podpory C3/2007, Úř. věst. C 43, 27.2.2007, s. 9. [49] IP/07/114, 31.1.2007 a MEMO/07/40, 31.1.2007. [50] Věc COMP/37.860. [51] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/38606/dec_en.pdf. [52] IP/07/1959, 19.12.2007 a MEMO/07/590, 19.12.2007. [53] IP/07/1390, 25.9.2007. [54] Úř. věst. C 4, 9.1.2008, s. 1. Tento test posuzuje, zda by za podobné situace soukromý investor působící v běžných podmínkách tržního hospodářství uzavřel dotyčnou transakci (např. poskytnutí půjček nebo peněžních prostředků bance) a zda by tak učinil za stejných podmínek. [55] IP/07/1859, 5.12.2007. [56] IP/07/154, 7.2.2007. [57] IP/07/375, 21.3.2007. [58] Věc COMP/M.4843, RBS/ABN AMRO assets, rozhodnutí Komise, 19.9.2007; věc COMP/M.4845, Santander/ABN AMRO assets, rozhodnutí Komise, 19.9.2007 a věc COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO assets, rozhodnutí Komise, 3.10.2007. [59] Doporučení Komise ze dne 17. prosince 2007 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, Úř. věst. L 344, 28.12.2007, s. 65. Doporučení o relevantních trzích je významnou součástí právního rámce. Obsahuje výčet trhů, na nichž je podle názoru Komise regulace ex ante vhodným nástrojem na podporu hospodářské soutěže, investic a výběru pro spotřebitele. Z hlediska politiky hospodářské soutěže bylo hlavním cílem přezkumu posoudit, kde je regulace ex ante stále zapotřebí a kde ji lze zrušit. [60] Doporučení Komise K(2003) 497 ze dne 11.2.2003, Úř. věst. L 114, 8.5.2003, s. 45. [61] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002, Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33. [62] Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, směrnice 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení a směrnice 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (KOM(2007) 697), návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele (KOM(2007) 698) a návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o zřízení Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací (KOM(2007) 699); přehled viz internetové stránky GŘ pro informační společnost: http://www.ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/proposals/index_en.htm. [63] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 717/2007 ze dne 27. června 2007 o roamingu ve veřejných mobilních telefonních sítích (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 32). [64] Ve výši 0,49 EUR bez DPH za odchozí hovory a 0,24 EUR bez DPH za příchozí hovory; tyto cenové stropy se budou v roce 2008 a 2009 dále snižovat. [65] Věci N 475/2007, vnitrostátní režim širokopásmových služeb Irsko , rozhodnutí Komise ze dne 25.9.2007; N 473/2007, širokopásmové připojení pro Alto Adige , rozhodnutí Komise ze dne 11.10.2007; N 570/2007, širokopásmové služby ve venkovských oblastech Bádenska-Württemberska , rozhodnutí Komise ze dne 23.10.2007; N 442/2007, podpora širokopásmových služeb ve vzdálených oblastech regionu Benátsko , rozhodnutí Komise ze dne 23.10.2007. [66] Věci N 746/2006, projekt North Yorkshire NYNET Spojené království , rozhodnutí Komise ze dne 21.2.2007; N 890/2006, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut debit , rozhodnutí Komise ze dne 10.7.2007. [67] Věc NN 24/2007, Pražská obecní bezdrátová síť , rozhodnutí Komise ze dne 30.5.2007. [68] Věc COMP/M.4662, Syniverse/BSG , rozhodnutí Komise ze dne 4.12.2007. [69] Rozhodnutí Komise ze dne 24. května 2004 o řízení podle článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP proti společnosti Microsoft Corporation, věc COMP/37.792, Microsoft (Úř. věst. L 32, 6.2.2007, s. 23). [70] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/37792/art24_2_decision.pdf. [71] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=MEMO/07/90. [72] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/07/1567. Dne 27. února 2008 Komise uložila společnosti Microsoft pokutu ve výši 899 milionů EUR za to, že až do 22. října 2007 neplnila rozhodnutí z roku 2004. Toto rozhodnutí přijaté podle čl. 24 odst. 2 nařízení č. 1/2003 uvádí, že do 22. října 2007 společnost Microsoft účtovala nepřiměřené ceny za přístup k dokumentaci o rozhraní pro servery na podporu pracovních týmů (viz IP/08/318, 27.2.2008). [73] DRAMS představují „operační“ paměť počítače. [74] Viz http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_636. [75] Viz http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/39247/proceedings.pdf. [76] Věc C 47/2006, Crédit d’impôt mis en place par la France pour la création de jeux vidéo , rozhodnutí Komise ze dne 11.12.2007. [77] V tomto ustanovení se uvádí, že „podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže ve Společenství v míře odporující společnému zájmu“, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem. [78] Druhá fáze vyšetřovacího řízení podle článku 226 SES. [79] IP/07/1114, 18.7.2007. [80] Zejména směrnice Komise 2002/77/ES ze dne 16. září 2002 o hospodářské soutěži na trzích sítí a služeb elektronických komunikací (Úř. věst. L 249, 17.9.2002, s. 21). [81] Věci N 270/2006, příspěvek na digitální dekodéry s otevřeným API (Úř. věst. C 80, 13.4.2007) a N 107/2007, dotace pro idTV — Itálie (Úř. věst. C 246, 20.10.2007). [82] Věc N 103/2007, příspěvek na nákup digitálních dekodérů a přizpůsobení antén v Soria , rozhodnutí Komise ze dne 25.9.2007 (Úř. věst. C 262, 1.11.2007). [83] Otevřený API je výraz, jenž se používá k popisu vyspělých programových rozhraní (API), která usnadňují interoperabilitu, tj. dvousměrný přenos interaktivního obsahu při zachování funkčnosti obsahu. [84] Věc C 52/2005 (ex NN 88/2005), příspěvek na digitální dekodéry v Itálii (Úř. věst. L 147, 8.6.2007). [85] Věc C 34/2006 (ex N 29/2005), zavedení digitální terestrické televize (DVB-T) v Severním Porýní-Vestfálsku , rozhodnutí Komise ze dne 23.10.2007, dosud nezveřejněno. [86] Podle podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark : věc C-280/00 (žádost Bundesverwaltungsgericht o rozhodnutí o předběžné otázce): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH , Sb. rozh. 2003, s. I-7747. [87] Sdělení Komise o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (Úř. věst. C 320, 15.11.2001, s. 5). [88] Úplné znění rozhodnutí je zveřejněno v angličtině na adrese: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-8-2007-WLWL-07.03.2007.pdf. [89] Úplné znění rozhodnutí je zveřejněno v angličtině na adrese:http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/E-3-2005-WLWL-en-24.04.2007.pdf. [90] Věc COMP/M.4504, SFR/Tele2 , rozhodnutí Komise, 18.7.2007. [91] Věc COMP/M.3333, Sony/BMG-II , rozhodnutí Komise, 3.10.2007. [92] Nejnovější zpráva o cenách automobilů zveřejněná dne 27. července 2007:http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/motor_vehicles/prices/2007_05_full.pdf. [93] Nařízení Komise (ES) č. 1400/2002 ze dne 31. července 2002 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví motorových vozidel (Úř. věst. L 203/30, 1.8.2002). [94] Viz např. rozhodnutí Komise ze dne 13.9.2007 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES (věc COMP/39.140, DaimlerChrysler ) (Úř. věst. L 317, 5.12.2007, s. 76). [95] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1). [96] Věc COMP/M.4878, Continental/Siemens VDO , rozhodnutí Komise, 29.11.2007. [97] Viz bod 1.4.2. [98] Věc C 46/2007, Privatizace podniku Automobile Craiova, Rumunsko (Úř. věst. C 248, 23.10.2007, s. 25). [99] Nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu, Úř. věst. L 279, 12.11.1993, s. 1-16. [100] Rozhodnutí Komise N 649/2006, Úř. věst. C 139, 23.6.2007, s. 13. [101] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70, Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1. [102] Viz zpráva Komise o provádění prvního železničního balíčku (KOM(2006) 189 v konečném znění ze dne 3. května 2006). Viz doporučení Komise ze dne 11. prosince pro doporučení Rady k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2008 (KOM(2007) 803 v konečném znění). Viz zejména doporučení týkající se Francie a Německa. [103] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/58/ES ze dne 23. října 2007, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury, Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 44; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství, Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 51; nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 ze dne 23. října 2007 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě, Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 14. [104] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/consultation_ms_en.htm . [105] N 93/2006, Úř. věst. C 300, 12.12.2007, s. 22. [106] Úř. věst. C 215 , 14.9.2007, s. 3; viz rovněž tisková zpráva IP/07/1325, 13.9.2007. [107] IP 07/1558, 19.10.2007. [108] MEMO/06/243, 19.6.2006. [109] C 10/06, dosud nezveřejněno. [110] C 61/07, dosud nezveřejněno. [111] Úř. věst. L 134, 25.5.2007, s. 4. [112] Dne 18. října 2006 Komise předložila návrh na plné otevření poštovních trhů EU hospodářské soutěži do roku 2009, v souladu s orientačním cílovým datem stanoveným ve stávající poštovní směrnici. [113] Věc C-280/00, Altmark Trans GmbH , Sb. rozh. 2003, s. I-7747. [114] Podle čl. 86 odst. 2 se na podniky, jimž je svěřeno poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, nemusí vztahovat použití pravidel hospodářské soutěže, pokud jejich uplatnění znemožňuje právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly přiděleny. [115] Rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4) [116] Věc N 822/2006, Post Office Limited - Debt payment funding (Úř. věst, C 80, 13.4.2007, s. 5). [117] Věc N 388/2007, Post Office Ltd: Transformation. Rozhodnutí k dispozici na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž na adrese http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ , dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. [118] Věc C 36/2007, stížnost na německý stát kvůli protiprávní státní podpoře pro Deutsche Post (Úř. věst. C 245, 19.10.2007 s. 21). Tato podpora byla poskytnuta navíc k podpoře, která již byla shledána za neslučitelnou v rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2002 o opatřeních provedených Německem ve prospěch Deutsche Post AG (Úř. věst. L 247, 14.9.2002, s. 27). [119] Věc E12/2005, Neomezená státní záruka pro Poczta Polska (Úř. věst. C 284, 27.11.2007). [120] Věc C 56/2007 (ex E15/2005), Garantie illimitée de l’Etat en faveur de La Poste. Rozhodnutí je k dispozici na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž na adrese http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. [121] Věc C 43/2006, Projet de réforme du financement des retraites des fonctionnaires de La Poste française. Rozhodnutí je k dispozici na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž na adrese (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register /ii ), dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. [122] Věc C-198/01, Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) a Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, Sb. rozh. 2003, s. I-8055. [123] Vzorový program Evropské sítě pro hospodářskou soutěž je k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/comm/competition/ecn/index_en.html spolu se seznamem často kladených otázek (MEMO/06/356). [124] Přibližně 45 % se týkalo použití článku 81 SES, 31,5 % se týkalo použití článku 82 SES a 23,5 % se týkalo použití článku 81 i 82 SES. [125] http://ec.europa.eu/comm/competition/elojade/antitrust/nationalcourts/. [126] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1149/2007/ES ze dne 25. září 2007, kterým se na období 2007–2013 zavádí zvláštní program Civilní soudnictví (Úř. věst. L 257, 3.10.2007, s. 16). [127] Předpokládaný rozpočet na tyto granty v roce 2007 činí 800 000 EUR. [128] Rámcová dohoda ze dne 26. května 2005 o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí; protokol o spolupráci Evropské komise a Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 7. listopadu 2005; protokol o spolupráci Evropské komise a Výboru regionů ze dne 17. listopadu 2005.