Vnímání odolnosti potravinových systémů EU v raných fázích pandemie COVID-19 se výrazně neliší od celkového vnímání uvedeného výše, přičemž 35 % respondentů jim na škále od jedné do pěti přiřazuje úroveň čtyři (odolné) až pět (velmi odolné) a 25 % je hodnotí jako neodolné nebo vůbec ne odolné.

Na otázku týkající se zranitelnosti jednotlivých fází potravinového řetězce více než 60 % respondentů uvedlo, že za zranitelnou považuje primární produkci. Zatímco činnosti poskytující vstupy považuje za zranitelné rovněž polovina respondentů, v menší míře (25–40 % respondentů) to zřejmě platí pro obchod, přepravu, logistiku a zpracování. Koncové body (maloobchod, stravovací služby) potravinového řetězce nejsou vnímány jako zranitelné (méně než 10 % respondentů).

Na otázku týkající se celkové odolnosti potravinového systému EU odpovědělo mnoho respondentů (34 %), že úroveň odolnosti se na stupnici od jedné do pěti (kde pět znamená vysokou odolnost) pohybuje mezi čtyřmi a pěti. Toto procento bylo ještě vyšší (59 %) u respondentů z kategorie společností a oborových sdružení, což ukazuje na relativně vysokou důvěru ve schopnost potravinových systémů EU vypořádat se s krizemi. Pouze 28 % respondentů vnímá potravinový systém EU jako neodolný a ještě méně jako vůbec ne odolný (5 % společností a oborových sdružení).

Konzultace zúčastněných stran je nezbytnou součástí konzultační strategie vypracované s cílem vytvořit plán pro nepředvídané události týkající se dodávek potravin a potravinového zabezpečení v EU. Cílený dotazník byl k dispozici od 1. do 3. května 2021 ve všech úředních jazycích EU. Tato zpráva shrnuje obdržené odpovědi.

Přístupy hospodářských subjektů k řízení rizik a plánům pro nepředvídané události se po pandemii pravděpodobně změní, zejména při zvažování široké škály rizik a hrozeb (83 % hospodářských subjektů, které odpověděly na dotazník) a při určování alternativních scénářů prodeje v případě uzavření nebo narušení trhu (71 % hospodářských subjektů, které odpověděly na dotazník). Jako alternativní prodejní kanály, které je nutné rozvíjet, byla rovněž uvedena podpora lokálního a internetového prodeje. Většina respondentů se také zajímá o plány B pro nákup vstupů nebo o investice do výzkumu a vývoje. Další méně preferované přístupy s méně než 30 % hospodářských subjektů, které odpověděly na dotazník, se týkají pořízení vyššího pojistného krytí nebo připojení ke kolektivním strukturám. Přístup k více informacím rovněž nezmínilo mnoho respondentů, ale přístup k informacím o trhu je již považován za dobrý.

Společnosti a oborová/obchodní sdružení (dále jen „hospodářské subjekty“, 38 % z celkového počtu respondentů) byly dotázány, zda měly před pandemií zavedeno řízení rizik a plány pro nepředvídané události. Před pandemií měla zavedeny plány pro nepředvídané události pouze třetina hospodářských subjektů. Tento podíl byl u primárních producentů (zemědělství, rybolov) ještě nižší, a to 17 %. Téměř polovina (45 %) subjektů, které měly zavedeny takové plány, je považovala za užitečné až velmi užitečné, zatímco za neužitečné je považovalo méně než 10 %.

Aby ohodnotili obtíže, kterým čelili během pandemie COVID, byli rovněž požádáni respondenti náležející do kategorií společností a oborových sdružení. Společnosti a oborová sdružení zjistily, že obchodní toky uvnitř EU i mimo ni byly výrazně narušeny, přičemž více než čtvrtina respondentů uvedla, že pohyb zboží přes hranice, ať už v rámci EU, nebo mimo ni, byl mnohem obtížnější než obvykle. Velká část respondentů nicméně uvedla, že pohyb zboží mimo EU (vývoz a dovoz) byl postižen méně než obchodní toky v rámci EU. Za další hlavní problémy označili přeshraniční pohyb pracovníků (zejména ve vztahu k pracovníkům ze třetích zemí, jako jsou sezónní pracovníci v odvětví zemědělství), neočekávané náklady způsobené hygienickou krizí, zejména přístup k ochranným materiálům, a narušení v důsledku uzavření činností v hotelovém, restauračním a stravovacím odvětví (HORECA) a na souvisejících trzích. Logistické potíže (doprava) a potřeba informací od orgánů veřejné správy byly respondenty rovněž zmíněny jako významné potíže, ale v menší míře. Přístup ke vstupům a službám (včetně informací), jakož i hledání nových odbytišť, jako je elektronický obchod, zhodnocení jako nepotravinářského zboží nebo darování potravinovým bankám, byly za problémy považovány v nižší míře. Nedostatečná harmonizace mezi členskými státy nebyla považována za větší problém.

Na otázku, které další opatření ze strany EU by podle respondentů bylo nejužitečnější, pokud jde o zvýšení připravenosti, většina z nich (přes 60 %) odpověděla, že by považovala za velmi užitečné opatření „Zlepšit koordinaci a komunikaci“. Ostatní návrhy, které hospodářské subjekty považovaly za velmi užitečné, zahrnují informace o vývoji krize (48 %), o vývoji trhu (42 %) a o hrozbách (34 %). Toto volání po více informacích je pociťováno ještě silněji mezi primárními producenty. Posílení spolupráce a koordinace a lepší informovanost o vývoji krize jsou dvě oblasti, u kterých respondenti vidí nejsilnější potřebu přijímání povinných opatření na úrovni EU (přes 70 % respondentů). Poměrně užitečným bylo rovněž shledáno financování a investice pro nouzové účely nebo pro výzkum a vývoj.

Podporovány jsou rovněž posílená spolupráce s mezinárodním společenstvím a harmonizace přístupů k hrozbám v rámci EU. Harmonizaci přitom kladně hodnotí 60 % hospodářských subjektů obchodu s potravinami a maloobchodního odvětví (60 % ji hodnotí jako velmi užitečnou).

Za relativně méně užitečné považovali respondenti tržní intervenci, propagační kampaně, posílení pracovněprávních předpisů a zachování potravinových darů.

Obrázek 7: Užitečnost budoucího opatření pro dodávky potravin a potravinové zabezpečení a povinného opatření na úrovni EU

Na konci účastníci cíleného dotazníku odpověděli na otázku ohledně možných položek, které by mohl obsahovat plán pro nepředvídané události s cílem zajistit v EU dodávky potravin a potravinové zabezpečení. Respondenti přiřadili stupeň relevantnosti seznamu návrhů na stupnici od jedné (nerelevantní) do pěti (velmi relevantní). Na obrázku 8 níže se průměrná známka každého návrhu pohybuje v rozmezí od 3,2 do 4,3.

V odpovědích se vysoko umístila tři témata: Týkají se:

a) potřeby koordinované komunikace a informovanosti pro účastníky dodavatelského řetězce a širokou veřejnost;

b) mapování zranitelných míst a zejména dostupnosti klíčových vstupů;

c) dostupnosti a ochrany pracovníků.

Vysoko se umístily i další návrhy, jako je obecný koordinační mechanismus, potřeba zachovat volný pohyb zboží a být flexibilní při zavádění pravidel a politik v době krize. Udržování strategických rezerv nebo sledování úrovní soběstačnosti se umístilo až za výše uvedenými prvky. Méně podporované návrhy (ačkoliv stále s průměrným skóre tři nebo výše, tj. spíše relevantní) se týkají mezinárodní spolupráce, koordinování skladovacích kapacit a potravinových darů.

Obrázek 8: Průměrné hodnocení položek, které mají být zahrnuty do plánu pro nepředvídané události (od 1 pro nerelevantní do 5 pro velmi relevantní)

5.Shrnutí písemných příspěvků respondentů

Dvacet tři respondentů (nevládní organizace, skupiny občanské společnosti, zástupci průmyslu ze zemí EU i mimo ni (Švýcarsko)) doplnilo své odpovědi na dotazník dokumenty.

Většina přispěvatelů iniciativu Komise podporuje a domnívá se, že v době krize hrají důležitou roli všichni aktivní účastníci potravinového řetězce.

Pokud jde o proces, některé odpovědi zdůrazňují důležitost dobré koordinace mezi členskými státy a orgány EU:

·založit stálé fórum pro řízení krize, které by mohlo sloužit jako platforma pro delegáty zastupující Komisi, členské státy a všechny účastníky potravinářského odvětví;

·vytvořit ústřední kontaktní místo pro hlášení potravinových krizí, včetně krizí na globálních trzích;