Komise rovněž navrhuje zlepšit zaměření EFSI na politické priority EU, pokud jde o změnu klimatu, například tím, že se stanoví minimální cíl pro projekty šetrné ke klimatu, a tím, že podpora na dálnice se omezí pouze na dálnice, jež zahrnují soukromé investice v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti, nebo na přeshraniční dopravní projekty, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti. Komise navíc uznává význam využívání součástí rozpočtu Unie, jako je součást dostupná v rámci Nástroje pro propojení Evropy, ve formě grantů pro kombinaci s EFSI. Kombinované využívání grantů a EFSI napomůže tomu, aby se projekty staly ekonomicky a finančně životaschopnými, čímž se zvýší přidaná hodnota výdajů Unie tím, že se přilákají další zdroje od soukromých investorů. Navíc s přihlédnutím k významnému hospodářskému multiplikačnímu účinku, který investice v odvětví obrany mají z hlediska vytváření osamostatněných podniků a převodů technologií na jiná odvětví, jakož i vytváření pracovních míst, bylo by vhodné uvažovat o začlenění investičních projektů souvisejících s obranou do rámce EFSI, a tudíž za tímto účelem zvážit pozměnění kritérií způsobilosti v rámci úvěrové politiky EIB.

Podpora pro méně rozvinuté a přechodové regiony v Evropě je rozšířena o výslovný odkaz na každé odvětví, které by jinak nebylo zahrnuto v obecných cílech. Kromě toho investice v oblasti dálnic podporované z EFSI, které je třeba obecně zamezit, by byly za určitých podmínek povoleny v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti.

V souladu s počátečním investičním obdobím by v co největší míře měly být přilákány soukromé investice a MSP budou hlavními příjemci podpory stanovené v tomto návrhu. Zvláštní pozornost bude rovněž věnována projektům, které přispívají k dosažení cílů COP21. Prodloužení doby trvání EFSI nejenže umožní prodloužení úspěšného programu, ale vyšle rovněž důležitý vzkaz předkladatelům projektů a pobídne je, aby předkládali projekty Evropské investiční bance.

Tuto pozitivní dynamiku vytvořenou investičním plánem je nutno udržet a je třeba nadále usilovat o to, aby se investice vrátily k dlouhodobě udržitelnému trendu. Mechanismy investičního plánu fungují a měly by být posíleny, aby mohla pokračovat mobilizace soukromých investic v odvětvích, která jsou důležitá pro budoucnost Evropy a v nichž přetrvávají selhání trhu či nepříznivé investiční situace. Cílem EFSI zůstává podpora investic, které by nemohly být provedeny ve stejném období nebo ve stejném rozsahu EIB, EIF nebo v rámci stávajících finančních nástrojů Unie bez podpory EFSI.

Jako součást úsilí Komise o zlepšování investičního prostředí v Evropě Komise předložila řadu iniciativ, jejichž cílem je podpořit investice a usnadnit financování reálné ekonomiky; patří mezi ně například snížení kapitálových požadavků pro společnosti provozující pojišťovací a zajišťovací činnosti, pokud jde o investice do infrastruktury, a přijetí praktických pokynů pro uplatňování pravidel státní podpory v rámci veřejného financování infrastruktury. Kromě toho strategie pro energetickou unii, unii kapitálových trhů, jednotný trh a jednotný digitální trh a balíček opatření pro oběhové hospodářství vesměs obsahují specifická opatření směřující k odstranění konkrétních překážek a dalšímu zlepšení prostředí pro investice, pokud budou provedeny v plném rozsahu. Například nadcházející návrhy týkající se vnitřního trhu s elektřinou, obnovitelných zdrojů energie a řízení energetické unie posílí dlouhodobou regulační jistotu a stabilitu a umožní investice do odvětví energetiky. V této souvislosti Komise konstatuje, že EIB získala vedoucí postavení při vydávání ekologických dluhopisů na podporu financování udržitelných projektů. Unie kapitálových trhů pomůže odstranit finanční překážky pro investice, strategie pro jednotný trh bude přispívat ke zefektivnění trhů v oblasti zadávání veřejných zakázek a strategie pro jednotný digitální trh posílí právní jistotu v digitálním odvětví.

Od loňského zahájení je EFSI, který implementuje a spolusponzoruje strategický partner Komise pro investice, totiž skupina Evropské investiční banky (EIB), jednoznačně na dobré cestě ke splnění cíle zmobilizovat nejméně 315 miliard EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do poloviny roku 2018 a snaží se přitom maximalizovat příspěvky soukromého sektoru. Přijetí na trhu bylo velmi rychlé zejména v případě okna pro malé a střední podniky, kde EFSI plní svou úlohu nad očekávání dobře. V zájmu zajištění dostatečného dostupného financování k tomu, aby se pokračovalo v poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům s podporou z EFSI, bylo v červenci 2016 okno pro malé a střední podniky navýšeno o 500 milionů EUR v souladu se stávajícími parametry nařízení (EU) 2015/1017. Projekty schválené skupinou EIB do července 2016 pro pokrytí v rámci EFSI by měly zmobilizovat 115,7 miliard EUR celkových investic ve všech 26 členských státech a podpořit zhruba 200 000 malých a středních podniků, což přispěje k budoucímu vytváření evropských pracovních míst, včetně pracovních míst pro mladé lidi, růstu a konkurenceschopnosti. Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH) a Evropský portál investičních projektů (EIPP) rovněž zahájily svou činnost pozitivně. EIAH se již zabývalo přibližně 230 žádostmi z 27 členských států a EIPP od svého zahájení dne 1. června 2016 zveřejnil již více než 100 investičních projektů, čímž se investorům umožňuje okamžitý přístup k investičním příležitostem po celé Evropě.

EFSI byl zřízen na počáteční období tří let, přičemž cílem je mobilizace přinejmenším 315 miliard EUR v podobě investic. Vzhledem k úspěchu je Komise odhodlána EFSI zdvojnásobit, a to jak co do délky trvání, tak co do finanční kapacity. Právní prodloužení, které dnes představila, se týká období současného víceletého finančního rámce a mělo by poskytnout celkem nejméně půl bilionu EUR investic do roku 2020. Návrh je v souladu s revizí nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, které Komise navrhuje zároveň za účelem vytvoření pevného rámce pro řízení finančních závazků Unie. V zájmu ještě většího zvýšení kapacit EFSI a dosažení cíle zdvojnásobení investičního cíle Komise vyzývá členské státy, aby přispívání rovněž pojímaly jako prioritu. V této souvislosti dnes Komise přijala návrh, který by měl usnadnit placení příspěvků na úrovni schopnosti EFSI nést riziko tím, že členským státům se přizná možnost převést prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů, které jim byly přiděleny v rámci společného provádění, za účelem dalšího zvýšení kapacit EFSI.

Od předložení investičního plánu pro Evropu v listopadu 2014 se zlepšily podmínky pro zvýšení investic a vrací se důvěra v evropské hospodářství a růst. Unie nyní zažívá čtvrtý rok mírného oživení, přičemž HDP v roce 2015 vzrostl o 2 %. Komplexní úsilí zahájené investičním plánem již přináší konkrétní výsledky, přestože makroekonomické účinky větších investičních projektů nemohou být okamžité. Investice by měly pomalu narůstat v průběhu let 2016 a 2017, ačkoli zaostávají za historickými úrovněmi.

Záruka EU poskytnutá pro EFSI bude zvýšena z 16 miliard EUR na 26 miliard EUR. Z částky 26 miliard EUR bude nejvýše 16 miliard EUR k dispozici pro čerpání záruky před 6. červencem 2018. V souladu s hodnocením stanoveným v čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1017, jež je přiloženo k tomuto návrhu, bude dotování Záručního fondu EU nastaveno na 35 % celkových závazků ze záruky EU do roku 2020. Aby se zároveň poskytla záruka ve výši 26 miliard EUR za celé investiční období, záruční fond by měl být zvýšen o 1,1 miliardy EUR, a tak dosáhnout celkem výše 9,1 miliardy EUR.

Zúčastněné strany zdůraznily význam robustních kritérií kvality a větší transparentnosti při výběru projektů, jež mají být podpořeny zárukou Unie, zejména co se týče adicionality. Kromě toho byla prosazována širší zeměpisná a odvětvová působnost EFSI, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována projektům, které přispívají k cílům COP21, jakož i projektům zahrnujícím investice do infrastruktury v několika členských státech. Zúčastněné strany rovněž vyzvaly k aktivnějšímu zapojení EIAH v konkrétních oblastech, jakož i k obecnější způsobilosti přispívat případně k vytváření projektů. Tento návrh zohledňuje zpětnou vazbu.

Právním základem pro tento návrh jsou články 172 a 173, čl. 175 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento návrh stanoví právní rámec nezbytný k prodloužení EFSI, a to až do konce stávajícího víceletého finančního rámce, jakož i technické změny EIAH.

Dne 26. listopadu 2014 předložila Komise investiční plán pro Evropu, to jest komplexní strategii pro řešení nedostatku investic v Evropě, který vznikl v důsledku hospodářské a finanční krize. Návrh na prodloužení EFSI je plně v souladu s platnými předpisy v této oblasti politiky, zejména s evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími zdroji financování Unie zaměřenými na investice do infrastruktury v členských státech. Kombinace těchto fondů s EFSI je možná a Komise navrhuje legislativní změny s cílem takovou kombinaci ještě více usnadnit.

–Prodloužení doby trvání EFSI, a to až do konce stávajícího víceletého finančního rámce, tj. do 31. prosince 2020, s perspektivou dosažení cíle za celé investiční období ve výši nejméně 500 miliard EUR soukromých a veřejných investic.

Platby do záručního fondu budou činit 500 milionů EUR v roce 2016, 2,3 miliardy EUR v roce 2017, 1,6 miliardy EUR v roce 2018, 1,4 miliardy EUR v roce 2019, 2,0 miliardy EUR v roce 2020, 450 milionů EUR v roce 2021 a 400 milionů EUR v roce 2022. Prostředky na závazky budou činit 1,35 miliardy EUR v roce 2015, 2,104 miliardy EUR v roce 2016, 2,641 miliardy EUR v roce 2017, 2,010 miliardy EUR v roce 2018, 167 milionů EUR v roce 2019 a 378 milionů EUR v roce 2020. Postupné dotování záručního fondu by v prvních letech nemělo představovat riziko pro rozpočet EU, protože k případnému čerpání záruky v důsledku vzniklých ztrát dojde až po určité době. Byla posílena možnost navrhnout v případě potřeby mimořádná opatření.

(1)Od předložení investičního plánu pro Evropu v listopadu 2014 se zlepšily podmínky pro obnovení investic a vrací se důvěra v evropské hospodářství a růst. Unie nyní zažívá čtvrtý rok mírného oživení, přičemž hrubý domácí produkt v roce 2015 vzrostl o 2 %. Komplexní úsilí zahájené investičním plánem již přináší konkrétní výsledky, přestože makroekonomické účinky větších investičních projektů nemohou být okamžité. Investice by měly pomalu narůstat v průběhu let 2016 a 2017, ačkoli zaostávají za historickými úrovněmi.

–Další zaměření na projekty, které přispívají k dosažení ambiciózních cílů Unie stanovených na pařížské konferenci o klimatu (COP21). Prioritní projekty energetického propojení a projekty energetické účinnosti budou stále častějším cílem. Kromě toho návrh stanoví, že by měla být zamezena podpora EFSI na dálnice, ledaže je potřebná k podpoře soukromých investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti. Návrh rovněž stanoví výslovné začlenění zemědělství, rybolovu a akvakultury do obecných cílů způsobilých pro podporu z EFSI. Větší podíl financování bude nadto zaměřen na malé a střední podniky vzhledem k výjimečné poptávce trhu po financování malých a středních podniků v rámci EFSI: 40% zvýšení schopnosti EFSI nést riziko by mělo posloužit ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

(2)Tuto pozitivní dynamiku je třeba udržet a je třeba nadále usilovat o to, aby se investice vrátily ke svému dlouhodobě udržitelnému trendu. Mechanismy investičního plánu fungují a měly by být posíleny k pokračující mobilizaci soukromých investic v odvětvích, která jsou důležitá pro budoucnost Evropy a v nichž přetrvávají selhání trhu či nepříznivé investiční situace.

(3)Dne 1. června 2016 vydala Komise sdělení nazvané „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“, v němž poukazuje na doposud dosažené výsledky investičního plánu a nastiňuje další plánované kroky, včetně prodloužení Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) po počátečním tříletém období, posílení okna pro malé a střední podniky (MSP) v rámci stávajícího rámce a posilování Evropského centra pro investiční poradenství (EIAH).

(4)EFSI, který implementuje a spolusponzoruje skupina EIB, je jednoznačně na dobré cestě ke splnění cíle zmobilizovat nejméně 315 miliard EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do poloviny roku 2018. Přijetí na trhu bylo velmi rychlé zejména v případě okna pro malé a střední podniky, kde EFSI plní svou úlohu nad očekávání dobře. V červenci 2016 bylo okno pro malé a střední podniky posíleno o 500 milionů EUR v souladu se stávajícími parametry nařízení (EU) 2015/1017. Větší podíl financování má být zaměřen na malé a střední podniky vzhledem k výjimečné poptávce trhu po financování malých a středních podniků v rámci EFSI: 40% zvýšení schopnosti EFSI nést riziko by mělo posloužit ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

(5)Dne 28. června 2016 došla Evropská rada k závěru, že „investiční plán pro Evropu, zejména Evropský fond pro strategické investice (EFSI), již přinesl konkrétní výsledky a představuje významné opatření, jež pomáhá aktivovat soukromé investice a zároveň inteligentně využít vzácné rozpočtové zdroje. Komise má v úmyslu předložit v brzké době návrhy týkající se budoucnosti EFSI, jimiž by se Evropský parlament a Rada měly naléhavě zabývat.“

(6)EFSI byl zřízen na počáteční období tří let, přičemž cílem je mobilizace přinejmenším 315 miliard EUR v podobě investic. Vzhledem k úspěchu je Komise odhodlána EFSI zdvojnásobit, a to jak co do délky trvání, tak co do finanční kapacity. Právní prodloužení se týká období současného víceletého finančního rámce a mělo by poskytnout celkem nejméně půl bilionu EUR investic do roku 2020. V zájmu ještě většího zvýšení kapacit EFSI a dosažení cíle zdvojnásobení investičního cíle by členské státy měly rovněž pojímat přispívání jako prioritu.

(7)Pro období po roce 2020 Komise hodlá předložit nezbytné návrhy, jimiž se zajistí, aby strategické investice pokračovaly na udržitelné úrovni.

(8)Rozšířený EFSI by měl řešit přetrvávající selhání trhu a nepříznivé investiční situace a nadále mobilizovat finanční prostředky ze soukromého sektoru pro investice rozhodujícího významu pro budoucí vytváření pracovních míst v Evropě – zejména pro mladé lidi, růst a konkurenceschopnost a posílení adicionality. Zahrnuje to investice v oblastech energetiky, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, sociálního a lidského kapitálu a související infrastruktury, zdravotní péče, výzkumu a inovací, přeshraniční a udržitelné dopravy, jakož i digitální transformace. Měl by být zejména posílen příspěvek na operace podporované z EFSI pro dosažení ambiciózních cílů Unie stanovených na pařížské konferenci o klimatu (COP21). Prioritní projekty energetického propojení a projekty energetické účinnosti by rovněž měly být stále častějším cílem. Kromě toho by měla být zamezena podpora EFSI na dálnice, ledaže je potřebná k podpoře soukromých investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti. V zájmu jasnosti by mělo být výslovně stanoveno, že projekty v oblasti zemědělství, rybolovu a akvakultury, ačkoli jsou již způsobilé, patří mezi obecné cíle způsobilé k podpoře z EFSI.

(9)Adicionalita, klíčový prvek EFSI, by měla být posílena při výběru projektů. Operace by měly zejména být způsobilé pro podporu z EFSI pouze tehdy, jestliže řeší jasně zjištěná selhání trhu či nepříznivé investiční situace. Operace v oblasti infrastruktury v rámci okna pro infrastrukturu a inovace spojující dva nebo více členských států, včetně elektronické infrastruktury, by měly být považovány za adicionální vzhledem k jejich obtížnosti a jejich vysoké přidané hodnotě pro Unii.

(10)Vzhledem k potenciálu ke zvýšení efektivity intervence EFSI by mělo být podněcováno spojování operací, kdy se kombinují nehrazené formy podpory a / nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie, které jsou například k dispozici v rámci Nástroje pro propojení Evropy, a financování od skupiny EIB, včetně financování ze strany EIB v rámci EFSI, jakož i od jiných investorů. Kombinování zdrojů je zacíleno na posílení přidané hodnoty výdajů Unie tím, že se přilákají další zdroje od soukromých investorů, a na zajištění toho, aby se podporované akce staly ekonomicky a finančně životaschopnými.

(11)V zájmu posílení využívání EFSI v méně rozvinutých a přechodových regionech by měl být rozšířen rozsah obecných cílů způsobilých pro podporu z EFSI.

(12)Unie by měla na celé investiční období poskytnout záruku EU (dále jen „záruka EU“), která by neměla nikdy přesáhnout částku 26 000 000 000 EUR, aby mohl EFSI podporovat investice, z čehož nejvýše 16 000 000 000 EUR by mělo být k dispozici před 6. červencem 2018.

(13)Očekává se, že až bude tato záruka EU zkombinována s částkou 7 500 000 000 EUR, kterou má poskytnout EIB, měla by podpora ze strany EFSI generovat dodatečné investice od EIB a EIF ve výši 100 000 000 000 EUR. Částka 100 000 000 000 EUR má s podporou EFSI vygenerovat minimálně 500 000 000 000 EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do konce roku 2020.

(14)Za účelem částečného financování příspěvku ze souhrnného rozpočtu Unie do záručního fondu EU na dodatečné investice by měl být učiněn převod z dostupných prostředků Nástroje pro propojení Evropy (CEF), poskytnutých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013. Prostředky ve výši 1 145 797 000 EUR by nadto měly být přesunuty z finančních nástrojů Nástroje pro propojení Evropy do grantové složky Nástroje pro propojení Evropy s cílem usnadnit kombinaci s EFSI nebo do jiných relevantních nástrojů, zejména nástrojů zaměřených na energetickou účinnost.

(15)Na základě získaných zkušeností s investicemi podporovanými z EFSI by se cílová částka záručního fondu měla nastavit na 35 % celkových závazků ze záruky EU. aby se zajistila odpovídající úroveň ochrany.

(16)V souladu s výjimečnou tržní poptávkou po financování malých a středních podniků v rámci EFSI, která má pokračovat, by v rámci EFSI mělo být posíleno okno pro MSP. Zvláštní pozornost by měla být věnována sociálním podnikům, též prostřednictvím vývoje a zavádění nových nástrojů.

(17)Evropská investiční banka a Evropský investiční fond by měly zajistit, aby koneční příjemci, včetně malých a středních podniků, byli informováni o existenci podpory EFSI, s cílem více zviditelnit záruku EU poskytovanou podle nařízení (EU) 2015/1017.

(18)V zájmu zlepšení transparentnosti operací EFSI by měl investiční výbor ve svých rozhodnutích, jež jsou zveřejňována a zpřístupňována, vysvětlit důvody, proč se domnívá, že nějaké operaci by měla být poskytnuta záruka EU, se zvláštním důrazem na splnění kritéria adicionality. Po podepsání operace pod zárukou EU by měl být zveřejněn srovnávací přehled ukazatelů.

(19)Operace podporované z EFSI by se měly řídit zásadami řádné správy v oblasti daní v Unii.

(20)Kromě toho je vhodné učinit některá technická upřesnění, pokud jde o obsah dohody o řízení EFSI a o udělování záruky EU a o nástrojích, na něž se záruka EU vztahuje, v některých situacích též o pojištění rizika směnných kurzů. Dohoda s EIB o řízení EFSI a o udělování záruky EU by měla být přizpůsobena tak, aby byla v souladu s tímto nařízením.

(21)Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH) by mělo být posíleno a jeho činnost by se měla zaměřit na potřeby, které nejsou dostatečně řešeny v rámci stávajících režimů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat podpoře přípravy projektů, do nichž jsou zapojeny dva nebo více členských států, či projektů, které přispívají k dosažení cílů COP21. I když cílem EIAH je stavět na stávajících poradenských službách EIB a Komise a fungovat jako jednotné centrum pro technické poradenství pro projektové financování v Unii, mělo by centrum rovněž aktivně přispívat k cíli odvětvové a zeměpisné diverzifikace EFSI a v případě potřeby podporovat EIB v zakládání projektů. Mělo by rovněž aktivně přispívat k vytváření investičních platforem a poskytovat poradenství o kombinování jiných zdrojů financování ze strany Unie s EFSI.