CS Úřední věstník Evropské unie C 277/75

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracované znění)

(KOM(2008) 780 v konečném znění – 2008/0223 (COD))

(2009/C 277/15)

Samostatný zpravodaj: pan ŠIUPŠINSKAS

Dne 27. ledna 2009 se Rada, v souladu s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracování)

KOM(2008) 780 v konečném znění – 2008/0223 (COD).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 15. dubna 2009. Zpravodajem byl pan ŠIUPŠINSKAS.

Na 453. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13 a 14. května 2009 (jednání dne 14. května 2009), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 147 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1. Doporučení

1.1 EHSV souhlasí se zlepšením směrnice o energetické náročnosti budov, které Komise navrhla, má k němu však určité výhrady: renovace musejí být v souladu se směrnicí vázány na podmínku, že zvýší energetickou účinnost budov, aby byla nejen snížena spotřeba energie, ale také náklady na energii.

1.2 Členské státy musejí v souladu s cíli politiky EU zajistit, aby prostřednictvím renovací budov za účelem zvýšení jejich energetické účinnosti klesla nejen spotřeba energie, nýbrž i náklady na energii.

1.3 Vnitrostátní předpisy vytvořené na základě této směrnice musejí zohlednit architektonická a stavební specifika budov, k nimž patří následující: energetické potřeby pro topení, chlazení, větrání, osvětlení, mechanická zařízení (např. výtahy), pro ohřev vody, pro studenou vodu a pro zařízení na likvidaci odpadu.

1.4 EHSV souhlasí s doporučením, aby před zahájením výstavby byla posouzena proveditelnost následujících technických možností:

— výroba tepla a elektřiny z obnovitelných zdrojů energie,

— kombinovaná výroba tepla a elektřiny (kogenerace) a případně kombinovaná výroba elektrické energie, tepla a chladu (trigenerace),

— dálkové vytápění a chlazení,

— tepelná čerpadla,

— geotermální sondy a geotermální kolektory.

1.5 EHSV považuje za důležité, aby členské státy více a aktivně usilovaly o zlepšení odborného vzdělávání v oblasti stavebnictví z hlediska udržitelného stavitelství a využití energie z obnovitelných zdrojů energie.

1.6 Výbor zejména vítá, že v návrhu směrnice je poukázáno na vedoucí roli veřejné správy v rámci pokroku v celém oboru stavebnictví.

1.7 Členské státy a místní orgány jsou vyzývány, aby aktivněji a účinněji využívaly prostředky Evropské investiční banky na podporu „financování třetí stranou“ (1) [není k dispozici v češtině]. prostřednictvím společností poskytujících energetické služby.

1.8 Inspekce otopných soustav, větracích a klimatizačních systémů by měla být prováděna opakovaně v pravidelných intervalech v souladu s předpisy jednotlivých členských států a se zohledněním s tím související finanční zátěže. Inspekční zprávy by měly kromě doporučení týkající se zlepšení obsahovat také požadavky na provozní bezpečnost.

1.9 V přepracované směrnici jsou členské státy kromě toho vyzývány, aby stanovily postihy a pokuty a uplatňovaly je. Dle názoru EHSV by se přitom mělo rozlišovat, zda je dotčený subjekt veřejný či soukromý, a rozsah postihu, příp. výše pokut, by měly být stanoveny v rámci subsidiarity. Pokud bude nedodržení předpisu Společenství označeno jako přestupek, mělo by být také na úrovni Společenství za přestupek považováno a být takto stanoveno ve směrnici.

1.10 Dle názoru EHSV by měly členské státy svým občanům poskytnout technickou podporu při sanacích budov.

1.11 Ve velkých sídlištích s jednotně koncipovanými panelovými domy, která jsou charakteristická pro všechny nové členské státy EU, by bylo pro družstva vlastníků obtížné získat certifikát energetické náročnosti pro všechny typizované panelové domy. Prostřednictvím vystavení certifikátu energetické náročnosti na základě ohodnocení (2) jiné srovnatelné stavby by mohly být ušetřeny náklady na renovaci a snížena byrokratická zátěž.

1.12 Kromě toho by bylo možné obyvatelům jednotlivých typových domů nabízet na úřadu městské správy, která by byla jediným kontaktním místem, řešení pro financování renovací, stavební smlouvy, údržbu, vyhotovování certifikátů energetické náročnosti apod.

1.13 EHSV se domnívá, že přepracovaná směrnice přispěje v relativně krátké době ke snížení emisí CO2 a bude mít také pozitivní sociální dopady, mj. díky:

— snížení energetických potřeb,

— zlepšení životní úrovně znevýhodněných rodin,

— zaměstnanosti dlouhodobě nezaměstnaných osob.

1.14 EHSV doporučuje, aby nové označování okenních rámů, stavebních výrobků a směrnice o energetické náročnosti budov byly plně v souladu.

1.15 EHSV se domnívá, že při stržení panelových domů, u nichž již energetická sanace není možná, by úřady měly kontaktovat dotčené osoby a nabídnout jim nové možnosti bydlení. Obecně by mělo být předepsáno slyšení organizací občanské společnosti ve specifikaci každého opatření k provádění směrnice, příp. by se mělo konat jejich slyšení ve státech, v nichž takováto možnost existuje, minimálně v souvislosti se systematickou konzultací národních HSR (3).

2. Úvod

2.1 EHSV již vypracoval několik důležitých stanovisek ke snížení emisí CO2, jakož i k opatřením na úsporu energie v souvislosti se společnou politikou EU a energetickou účinností budov a jejich vybavení. Na základě požadavků právních předpisů EU se dosahuje v novostavbách hmatatelných výsledků, které pociťuje v první řadě spotřebitel a zároveň jsou prospěšné pro celou zemi. Mimo jiné lze odkázat na stanoviska TEN/227, 263, 283, 274, 286, 309, 269, 299, 311, 332, 341 (4).

2.2 Po vstupu dvanácti nových členských států byly jejich právní předpisy uplatněny v praxi podstatně později, a proto jsou tyto státy v oblasti energetické náročnosti budov ve srovnání se starými členskými státy pozadu a obytné a administrativní budovy zdaleka neodpovídají minimálním požadavkům směrnice.

2.3 Ke směrnici samotné se Výbor vyjádřil již ve svém stanovisku ze 17. října 2001 (5). Z tohoto důvodu se předkládané stanovisko zabývá pouze návrhem přepracovaného znění směrnice 2002/91/ES (KOM(2008) 780 v konečném znění) a specifika nových členských států jsou zdůrazněna v souvislosti s aspekty uvedenými v této směrnici.

2.4 Je potěšující, že k cílům politiky EU patří i možnost většího pohodlí pro občany a snížení jejich energetických nákladů.

2.5 Ve stávající směrnici se již uvádí následující:

— metoda k výpočtu energetické účinnosti v souvislosti s novými budovami a stávajícími budovami, které jsou renovovány,

— stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost,

— vystavení certifikátů energetické náročnosti,

— inspekce kotlů a otopných soustav,

— inspekce klimatizačních systémů.

2.6 V přepracovaném znění se po slyšení příslušných aktérů poukazuje na to, jakým způsobem lze prostřednictvím cíleného postupu dosáhnout konkrétních zlepšení.

3. Obecné úvahy

3.1 Sektor budov (tj. obytné a obchodní budovy) je odpovědný přibližně za 40 % celkové spotřeby konečné energie a emisí CO2 v EU. Tento sektor vyprodukuje zhruba 9 % HDP (přibližně 1 300 miliard EUR) a vytváří zhruba 7–8 % (shrnutí posouzení dopadů) pracovních míst v EU (pro zhruba 15–18 miliónů z celkově 225,3 miliónů zaměstnaných dle Eurostatu). 40 % budov patří veřejnému sektoru a 74 % budov mají plochu menší než 1 000 m2.

3.2 Dnešní společnost směřuje stále více zájem na:

— záležitosti související s životním prostředím,

— zdraví spotřebitelů (např. kvalita vnitřního ovzduší, přístupnost pro starší osoby),

— komfort bydlení,

— účinnost elektrických spotřebičů a otopných těles; odvětví je řízeno řadou předpisů, které si vzájemně často protiřečí (6).

3.3 Občanská společnost by měla z dlouhodobé perspektivy hodnotit hospodářský účinek směrnice, vhodnost a budoucí dopad návrhů z pohledu různých dotčených osob a společenských skupin konkrétního regionu.

3.4 Vydávání certifikátů energetické náročnosti pro budovy je nejen prostředkem zařazení budovy do určité skupiny energetické účinnosti, nýbrž také impulzem k hledání nových řešení plánování.

Vzhledem k nutným opatřením na ochranu klimatu skýtá odvětví stavebnictví velký potenciál pro zaměstnanost.

3.5.1 Na základě směrnice 2002/91/ES a jejího navrhovaného přepracování může být ročně vytvořeno v průměru 60 000 nových pracovních míst v 15 starých členských státech a zhruba 90 000 pracovních míst v 12 nových členských státech.

3.5.2 Prostřednictvím provádění opatření k zajištění vysoké energetické účinnosti (budovy s roční spotřebou do 50 kWh/m2) by mohl být ročně v EU vytvořen 1 milión nových pracovních míst (7) (to by odpovídalo 10 % celkové zaměstnanosti v této oblasti).

3.5.3 V současné době má příliš málo pracovníků v odvětví stavebnictví kvalifikaci v technologiích zaváděných k dosažení vysoké úrovně energetické účinnosti. Ve směrnici se navrhuje, aby prostřednictvím opatření v oblasti odborné přípravy byla zajištěna kvalifikace odborných pracovníků, kteří by mohli pracovat v oblasti udržitelných budov.

3.6 Právě na budoucnost orientovaný pohled je pro nás důležitý, neboť v odstavci 3.4 stanoviska INT/415 (8) EHSV vyjádřil myšlenku ohledně všech právních aktů, a sice tu, že právní předpisy musejí splňovat následující požadavky: srozumitelnost, dosažitelnost, přijatelnost a vynutitelnost. S ohledem na technické aspekty směrnice lze doplnit včasnost, uplatnitelnost a proveditelnost.

3.7 V odstavci 2.1.3 stanoviska TEN/299 (9) se uvádí, že v běžně zařízených domácnostech je průměrná spotřeba pouze na vytápění 180 kWh/m2 ročně. Podle údajů, které mají zpravodaj a expert k dispozici, obnáší roční průměrná spotřeba energie na vytápění v typových bytech v pobaltských státech a v zhruba stejně starých bytech v sousedních zemích zhruba 150 kWh/m2. Z příkladů renovovaných zateplených budov je zřejmé, že spotřebu lze při stejných klimatických podmínkách snížit o polovinu.

3.8 V odstavci 3.1 stanoviska TEN/299 (9) se poukazuje na příslušné předpisy Společenství, které se týkají současné situace v EU.

3.9 GŘ pro životní prostředí a GŘ pro podniky a průmysl vypracovávají v současné době důležité právní předpisy pro označení stavebních prvků, které přispívají ke snížení spotřeby energie, i když samy žádnou nevyrábí (okna, stěny, integrované systémy bytové techniky).

3.10 Přepracování příp. revize stávajících ustanovení může významně přispět ke snížení spotřeby energie v budovách.

4. Konkrétní připomínky

4.1 V přepracovaném znění směrnice se uvádějí následující důležité změny:

— Rozšířená oblast uplatnění směrnice. Certifikáty energetické náročnosti budou povinné pro všechny budovy. Konstatuje se, že 74 % všech budov v EU má celkovou užitkovou plochu nižší než 1 000 m2.

— Rozšíření a podpora certifikátů energetické náročnosti ve veřejném sektoru.

— Posílení role expertů, kteří certifikáty vystavují.

— Členské státy musí stanovit nová konkrétní opatření, aby byly vytvořeny výhodnější podmínky financování pro investice ke zlepšení energetické účinnosti.

— Větší pozornost zaměřená na problémy v souvislosti s klimatizačními systémy.

— Pravidelné aktualizace norem energetické účinnosti Evropského výboru pro normalizaci (CEN).

4.2 Podíl budov na spotřebě energie, který se uvádí v bodě odůvodnění 6 směrnice, je v zemích s chladným klimatem podstatně vyšší, a proto se navrhuje, aby v přepracovaném znění směrnice byly přiměřeně zohledněny v bodě odůvodnění 8 klimatické a místní podmínky, zejména při přidělování investicí.

4.3 EHSV vítá ustanovení článku 10, podle nějž budou moci být vypracovávány certifikáty energetické náročnosti v případě komplexu budov se společným vytápěním na základě společného certifikátu pro celou budou nebo na základě hodnocení jiného srovnatelného bytu ve stejném komplexu, i když by státy EU mohly postupy při vydávání certifikátů energetické náročnosti pro typizované domy dále zjednodušit.

4.4 Byty se stanou pro budoucí majitele či nájemce atraktivnější, když budou údaje v certifikátech energetické náročnosti dle článku 10 – ať závazné či dobrovolné – spolehlivé. Návrh předložený v možnosti B 1, spočívající v provádění namátkového ověření certifikátů za účelem zaručení jejich spolehlivosti, je dle názoru EHSV přijatelný a doporučitelný. Nemělo by to však vést k uvalení sankcí dle článku 22. Je žádoucí, aby se nový certifikát energetické náročnosti pro domy stal dokumentem, který zaručí dlouhodobou energetickou účinnost. Certifikát pro nově instalované otopné těleso by měl být vystaven nezávislým odborníkem (článek 16) společně s instalatérem.

4.5 EHSV vítá ve směrnici stanovené mezní hodnoty 20 kW jmenovitého výkonu pro otopné soustavy (článek 13) a 12 kW jmenovitého výkonu pro klimatizační systémy (článek 14). Podle toho, zda budou použita fosilní paliva nebo obnovitelné zdroje energie, by mohly členské státy EU ve svých regionech stanovit rozdílné mezní hodnoty a různé intervaly pro inspekce otopných systémů. Kvalita inspekčních zpráv by měla být opakovaně náhodně kontrolována v souladu s článkem 17, je však nejasné, zda by doporučení odborníků ke zlepšení systému měla mít závazný charakter, nebo zda mohou zůstat bez odezvy, či zda budou finanční následky dle článku 19 považovány za sankce. V právních předpisech jednotlivých členských států by mělo být stanoveno, že inspektoři musejí mít povolen přístup k soukromému vlastnictví za účelem inspekce otopných těles.

4.6 Energetická účinnost kotle, který bude výrobcem uveden na trh, bude ve specializované laboratoři certifikována dle standardních požadavků a uvedena na označení kotle. Tento postup by měl zamezit klamavé reklamě a zaručit kvalitu. Doporučení k pozdějšímu pravidelnému či dobrovolnému přezkumu kotle za provozu by motivovalo majitele, aby se snažili kotel účinně využívat tak, aby provoz odpovídal maximálním technickým parametrům výkonu kotle.

4.7 Srovnání všech možností uvedených v přepracované směrnici vede k závěru, že všechny si zasluhují pozornost, mají význam a že navržené cesty ke zlepšení energetické účinnosti budov nejsou vzájemně v rozporu a mohou být prováděny paralelně.

4.8 Orientační hodnoty o spotřebě energie v celé EU a metoda dle článku 5 směrnice a dle možnosti D1 (shrnutí posouzení dopadů) jsou nutné, neboť v současné době jsou roční hodnoty spotřeby naměřené v různých zemích v kWh/m2 na základě klimatických specifik obtížně srovnatelné. Pomocí regionálních orientačních hodnot by měla být spotřeba energie pro topení a chlazení zjišťována odděleně. Bylo by smysluplné, aby byla orientační hodnota stanovena nikoli podle venkovní teploty, nýbrž podle pro členské státy charakteristického počtu denostupňů (heating degree-days, cooling degree-days), které odrážejí vliv klimatu na spotřebu energie lépe než průměrná venkovní teplota.

4.9 Samozřejmě musejí být základní ukazatele k výpočtu energetické účinnosti (ne však jejich konkrétní číselná hodnota) shodné ve všech státech EU, kromě toho je třeba uplatňovat jednotnou výpočetní metodu. Prostřednictvím podobných výpočtů se však nerozezná skutečná úroveň jednoho státu: je i nadále nejisté, zda bylo dosaženo optimální úrovně nákladů či nikoliv, neboť to je určováno řadou jiných (na klimatu nezávislých) ukazatelů tržního hospodářství.

4.10 Při renovacích budov se zastaralými, provizorními nebo velmi špatnými energetickými ukazateli dle článku 4 (a možnosti D 3) jsou výsledky nejlépe stanovitelné a nejvíce pociťovány. Budovy s největšími nedostatky jsou však také velmi často staré a nevhodné k bydlení. Renovaci těchto budov se nevyplatí podporovat ze státních prostředků, přesahuje-li jasně doba amortizace vložených prostředků předpokládanou dobu využití budovy. Tento postup by měl u renovací negativní dopady. U budov s největšími nedostatky by mělo být vybíráno obzvláště obezřetně, které z nich ještě lze renovovat.

4.11 Jelikož neexistují domy s nulovými emisemi (článek 9), není vhodné požadovat příliš a EHSV se proto domnívá, že by se mělo postupovat flexibilněji a členským státům by měl být ponechán prostor pro improvizaci při volbě optimálních řešení. Nulové emise by měly zůstat pouze ideálním cílem pro budoucnost.

4.12 V současné době je v této souvislosti třeba poukázat na tzv. pasivní domy, jejichž roční potřeba tepla činní maximálně 15 kWh/m2, jakož i na domy kategorie A, jejichž roční potřeba tepla činní maximálně 30 kWh/m2.

5. Závěry

5.1 Dle závěrů posouzení dopadů poskytuje přepracovaná směrnice dobré předpoklady pro úspory energie a EHSV doufá, že rozšíření oblasti uplatnění směrnice přispěje k využití potenciálu úspor energie v budovách.

5.2 EHSV zastává názor, že cíl a finanční účinek s navrženými investicemi 8 miliard EUR ročně, který je obsažen v přepracovaném znění směrnice, bude jen stěží dosažitelný, neboť jen na příkladě nových členských států je zřejmé, že náklady na renovace jsou podstatně větší. Na náklady a rozsah renovací mají vliv určité faktory, které nezávisejí na ustanoveních směrnice.

5.3 Z následujících čísel vyplývá, jaký rozsah a potřebu renovací má Litva. Existuje asi 40 000 starých, z hlediska energetické účinnosti nehospodárných obytných budov. U přibližně 600 existujících budov byla provedena různá zlepšení ke snížení energetických nákladů (především výměna oken) a asi 60 budov bylo celkově rekonstruováno. I když se údaje různých pramenů rozcházejí, ze všech vyplývá, že oproti plánování existuje velké zpoždění. Při tomto tempu by renovace trvaly přes sto let, neboť renovace dle platné směrnice ještě ani nebyly zahájeny.

5.4 Finanční důvody. Typický příklad: dle údajů podniku „Vilniaus energija“, který na dálku zásobuje hlavní město Litvy Vilnius teplem, spotřebuje byt o rozloze 60 m2 ročně na vytápění a ohřev vody přibližně 200 kWh/m2, z toho asi 140 (10) kWh/m2 na vytápění. Prostřednictvím tepelné izolace budovy a úspory 50 % potřeby vytápění by obyvatelé při ceně 0,072 €/kWh ušetřili ročně 5,07 €/m2, tedy 304,20 €. Podle údajů městské správy Vilniusu stojí důkladná rekonstrukce bytového domu průměrně 165 €/m2 (11). Má-li být půjčka na renovaci splacena za 20 let, museli by obyvatelé domu splácet minimálně 41,30 € měsíčně. Podle průzkumu by k tomu bylo ochotno pouze 5 % obyvatel.

Veřejná správa není schopna spolufinancovat tepelné izolování budov: od schválení programu na modernizaci bytových domů v roce 2004 do listopadu 2008 bylo za tímto účelem uvolněno 37,3 miliónů EUR, což odpovídá 0,5 % ročního rozpočtu (12). Z tohoto důvodu má dát lepší přerozdělení prostředků ze strukturálních fondů procesu renovací nový impulz, a to prostřednictvím schválení přepracované směrnice v EP podle návrhu, který předložila členka EP paní Silvia-Adriana Ţicău (RO).

5.5 Psychologické a právní důvody. Zásadního snížení energetických nákladů lze dosáhnout pouze tepelnou izolací, toto opatření je však amortizováno za několik desítek let. Z hlediska délky života člověka je to nepředvídatelně dlouhá doba. Mladí lidé neví, kde budou žít za 20 let, lidé, kterým bude brzo 60, pochybují, zda ještě vůbec budou za 20 let žít, a z tohoto důvodu se obě tyto skupiny obyvatelstva (které tvoří přibližně 20 % obyvatelstva (13)) o renovace nezajímají. K tomu je třeba připočíst obyvatele bez prostředků, kteří pobírají příplatky na vytápění. Argument, že renovace zvyšuje hodnotu bydlení, ztrácí v tomto případě platnost. Pokud budova zestárne a bude stržena, zůstanou majitelé bytů bez střechy nad hlavou a často bez nároku na pozemek, na kterém budova stála, jelikož ten by měli pouze v případě, že by si tento pozemek předtím koupili. Tato situace bude prostřednictvím článku 19 přepracované směrnice zlepšena, neboť článek dokonce obsahuje opatření, podle nichž budou majitelé a nájemníci informováni prostřednictvím informačních kampaní v rámci programů Společenství.

5.6 Na tepelné izolování budov nepříznivě působí názor, který je rozšířený mezi spotřebiteli, že renovace zatěžuje majitele bytů dlouhodobými půjčkami, které při zhoršení hospodářské situace případně nemohou splácet, příjmy dodavatelů energie v renovované budově však zůstávají stejné nebo dokonce stoupají po regulaci tarifů, které jsou ovlivňovány nelegálním lobováním a korupcí. Tento názor se mohl projevit částečně díky tomu, že dodavatelé dálkového vytápění, které se k vytápění v nových členských státech EU převážně používá, zvyšují v úsilí dosáhnout nadměrných zisků ceny tepla pro všechny při klesající spotřebě, a to i pro renovované budovy. Celkově se jedná o obtížně řešitelný problém. Obavy spotřebitelů by bylo možné rozptýlit prostřednictvím technických a administrativních opatření, pokud se po provádění rozšířeného přepracování směrnice zlepší vyúčtování prostřednictvím předepsaného vystavování certifikátů energetické účinnosti na vybavení a budou postihovány přestupky dle článku 22.

5.7 Na základě renovací velkého rozsahu dojde k úsporám tepelné energie u budov, k očekávanému snížení emisí CO2 by však dojít nemuselo. Při výrobě tepelné energie kombinovanou výrobou tepla a elektřiny je využíváno odpadní teplo vyprodukované při výrobě elektřiny. Snížením spotřeby tepla může být část nevyužitého odpadního tepla bude použita k vytápění nových budov, tímto způsobem budou omezeny emise oxidu uhličitého.

5.8 Spotřebitelé jsou bez státních záruk, podpory a perspektivy pesimisticky naladěni. Kromě toho ani stávající, ani přepracovaná směrnice nezaručují, že bude dodržen princip jednoho kontaktního místa pro proces renovací, v což doufaly zainteresované strany a spotřebitelé. Spotřebitelé mají výhradu vůči požadavku obsaženému v čl. 11 odst. 3 a 4, který stanovuje, že při prodeji či pronájmu bytu v domě s více bytovými jednotkami musí být předložen certifikát, protože náklady na energii jsou zřejmé ze zaplacených účtů a obě smluvní strany dávají svůj souhlas. Tím vznikají dodatečné náklady.

5.9 Existuje řada stavebních výrobků, které člověk vyvinul (14) (15), z nichž lze zvolit ty nejvhodnější. Pokud však najednou proudí na trh enormní investiční toky určené na renovace s cílem oživit stavební průmysl, existuje nebezpečí, že při úsilí o co nejrychlejší přístup k těmto prostředkům nebude zohledněna vhodnost těchto produktů. Ustanovení směrnice (články 16 a 17), která se týkají nezávislých odborníků a kontrolního systému, by naopak zabraňovaly použití výrobků nižší kvality, pokud by pravomoci těchto odborníků byly odpovídajícím způsobem rozšířeny.

V Bruselu dne 14. května 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Viz směrnice 93/76/EHS, Úř. věst. L 237, 22.9.1993, s. 28-30

(2) Rozšíření ustanovení čl. 10 odst. 5 písm. b (přepracování).

(3) Tímto způsobem by bylo zajištěno dodržování článku 1 (lidská důstojnost) a čl. 34 odst. 3 (právo na podporu bydlení) Listiny základních práv Evropské unie.

(4) Brožura specializované sekce TEN: What Energy Policy for Europe? Key points of recent EESC opinions (Jakou energetickou politiku pro Evropu? Klíčové úvahy z nejnovějších stanovisek EHSV) (a jiné zdroje EHSV).

(5) Energetický profil budov, Úř. věst. C 36, 8.2.2002, s. 20.

(6) Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu, KOM(2007) 860.

(7) Studie GŘ pro životní prostředí (Agentura pro sociální rozvoj).

(8) CESE 1905/2008 Proaktivní právní přístup.

(9) Energetická účinnost budov – příspěvek koncových uživatelů, Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 62.

(10) K. Nėnius, program městské správy města Vilnius Let‘s renovate habitation – renovate town (Obnova bydlení a obnova města) (v litevštině), http://www.krea.lt/uploads/Busto_progr_bendrijos_EAIP.ppt#22.

(11) E. Levandraitytė, Nevyhnutelná politika tvrdé ruky, Statyba ir architektūra (časopis Stavebnictví a architektura, v litevštině), 2008/12, s. 26–29.

(12) V. Martinaitis, Energy state of Lithuanian multiflat buildings and challenges for Lithuanian economy (Energetické potřeby bytových domů v Litvě a výzvy pro litevské hospodářství), 22.10.2008, materiál workshopu na téma The most expensive heating season (Nejdražší topná sezóna).

(13) Statistický úřad, obyvatelé města Vilnius a okolí (v litevštině), http://www.stat.gov.lt/uploads/docs/Vilniaus_saviv.pdf.

(14) CESE 329/2009 Stanovení harmonizovaných podmínek pro uvádění stavebních výrobků na trh.

(15) Tímto způsobem by bylo zajištěno dodržování článku 1 a článku 34 odstavce 3 Listiny základních práv Evropské unie o lidské důstojnosti a právu na podporu bydlení.