Text navrhovaný Komisí Změny navrhované ECB (8)

Změna č. 1

Bod odůvodnění č. 3 navrhovaného nařízení

„(3) Zejména dohled nad hospodářskými politikami členských států by měl být rozšířen nad rámec rozpočtového dohledu s cílem zabránit nadměrné makroekonomické nerovnováze a pomoci postiženým členským státům navrhnout plán nápravných opatření, dříve než dojde k zakořenění rozdílů. Takové rozšíření rámce hospodářského dohledu by mělo probíhat současně s prohlubujícím se fiskálním dohledem.“ „(3) Zejména dohled nad hospodářskými politikami členských států by měl být rozšířen nad rámec rozpočtového dohledu s cílem zabránit nadměrné makroekonomické nerovnováze a zranitelnosti a pomoci postiženým členským státům navrhnout plán nápravných opatření, dříve než dojde k zakořenění rozdílů. Takové rozšíření rámce hospodářského dohledu by mělo probíhat současně s prohlubujícím se fiskálním dohledem.“

Odůvodnění Preventivní povaha tohoto řízení by se zvýšila tím, že se kromě výrazu „nerovnováha“ zavede výraz „zranitelnost“, a to s ohledem na množství situací, na které by se v rámci spolehlivé makroekonomické správy záležitostí mělo toto řízení vztahovat, avšak které zcela nespadají pod pojem „nerovnováha“, jak je v současnosti chápán.

Změna č. 2

Bod odůvodnění č. 4 navrhovaného nařízení

„(4) Aby bylo možné pomoci tuto nerovnováhu řešit, je zapotřebí postup podrobně stanovený právními předpisy.“ „(4) Aby bylo možné pomoci tuto nerovnováhu a zranitelnost řešit, je zapotřebí postup podrobně stanovený právními předpisy.“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1.

Změna č. 3

Bod odůvodnění č. 5 navrhovaného nařízení

„(5) Mnohostranný dohled uvedený v čl. 121 odst. 3 a 4 Smlouvy je vhodné doplnit o zvláštní pravidla pro odhalování, prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy.” „(5) Mnohostranný dohled uvedený v čl. 121 odst. 3 a 4 Smlouvy je vhodné doplnit o zvláštní pravidla pro odhalování, prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy. Makroekonomická nerovnováha nastává, pokud se v členském státě vyskytnou situace jako například velké schodky bežného účtu, značná ztráta konkurenceschopnosti, velká a neobvyklá zvýšení cen aktiv, vysoká úroveň či značné zhoršení vnějšího zadlužení, zadlužení veřejného či soukromého sektoru nebo značné riziko výskytu těchto skutečností. Makroekonomická zranitelnost nastává, pokud se v členském státě vyskytne situace, kterou by náležitě pokryl spolehlivý makroekonomický dohled v hospodářské a měnové unii.”

Odůvodnění Navrhovaný bod odůvodnění by měl pomoci upřesnit vymezení situací, na které se má uvedené řízení vztahovat.

Změna č. 4

Bod odůvodnění č. 6 navrhovaného nařízení

„(6) Tento postup by se měl opírat o mechanismus včasného varování, který včas odhalí vznikající makroekonomickou nerovnováhu. Měl by být založen na využití orientačního a transparentního srovnávacího přehledu v kombinaci s ekonomickým úsudkem.“ „(6) Tento postup by se měl opírat o mechanismus včasného varování, který včas odhalí vznikající makroekonomickou nerovnováhu a zranitelnost. Měl by být založen na využití orientačního a transparentního srovnávacího přehledu v kombinaci s ekonomickým úsudkem.“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1.

Změna č. 5

Bod odůvodnění č. 7 navrhovaného nařízení

„(7) Srovnávací přehled by měl sestávat z omezeného množství hospodářských a finančních ukazatelů relevantních pro odhalování makroekonomické nerovnováhy s příslušnými orientačními prahovými hodnotami. Složení srovnávacího přehledu tabulky se může postupem času měnit, mimo jiné v důsledku nově vznikajících hrozeb pro makroekonomickou stabilitu či větší dostupnosti příslušných statistik.“ „(7) Srovnávací přehled by měl sestávat z omezeného množství hospodářských a finančních ukazatelů relevantních pro odhalování makroekonomické nerovnováhy a zranitelnosti s příslušnými orientačními prahovými hodnotami. Složení srovnávacího přehledu tabulky se může postupem času měnit, mimo jiné v důsledku nově vznikajících hrozeb pro makroekonomickou stabilitu či větší dostupnosti příslušných statistik. S cílem zohlednit zvláštní prvky měnové unie a příslušné hospodářské okolnosti by srovnávací přehled ukazatelů měl být rozlišen pro členské státy, jejichž měnou je euro, a členské státy, jejichž měnou není euro. Toto rozlišení může být odůvodněno rovněž v zájmu zohlednění případů, kdy všechny členské státy, jejichž měnou je euro, mají lepší nebo včasnější statistiku.“

Odůvodnění Body odůvodnění by měly objasnit rozlišení členských států eurozóny a nečlenských států eurozóny v souvislosti s tímto řízením.

Změna č. 6

Bod odůvodnění č. 8 navrhovaného nařízení

„(8) Překročení jedné nebo více orientačních prahových hodnot nemusí nutně znamenat, že vznikla makroekonomická nerovnováha, jelikož hospodářské politiky by měly zohledňovat vnitřní propojení mezi makroekonomickými proměnnými. Ekonomický úsudek by měl zajistit, že budou dány do souvislostí všechny informace bez ohledu na to, zda se jedná o údaje obsažené ve srovnávacím přehledu či nikoli, a stanou se součástí souhrnné analýzy.“ „(8) Překročení jedné nebo více orientačních prahových hodnot nemusí nutně znamenat, že vznikla makroekonomická nerovnováha a zranitelnost, jelikož hospodářské politiky by měly zohledňovat vnitřní propojení mezi makroekonomickými proměnnými. Ekonomický úsudek by měl zajistit, že budou dány do souvislostí všechny informace bez ohledu na to, zda se jedná o údaje obsažené ve srovnávacím přehledu či nikoli, a stanou se součástí souhrnné analýzy.“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1.

Změna č. 7

Bod odůvodnění č. 9 navrhovaného nařízení

„(9) Na základě postupu při mnohostranném dohledu a varovného mechanismu by Komise měla určit členské státy, u nichž by měl být proveden hloubkový přezkum. Hloubkový přezkum by měl zahrnovat podrobnou analýzu zdrojů nerovnováhy v členském státě, který je přezkoumáván. Měl by být projednán v Radě a v rámci Euroskupiny, pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro.“ „(9) Na základě postupu při mnohostranném dohledu a varovného mechanismu by Komise měla určit členské státy, u nichž by měl být proveden hloubkový přezkum. Hloubkový přezkum by měl zahrnovat podrobnou analýzu zdrojů nerovnováhy a zranitelnosti v členském státě, který je přezkoumáván. Měl by zahrnovat kontrolní misi Komise do dotčeného členského státu, která se uskutečňuje ve spolupráci s ECB, považuje-li to tato za vhodné v případech, kdy se mise týká členských států, jejichž měnou je euro, nebo členských států, které se účastní mechanismu směnných kurzů (ERM II). Měl by být projednán v Radě a v rámci Euroskupiny, pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro.“

Odůvodnění S ohledem na jejich význam by mise do členských států měly být zmíněny již v bodech odůvodnění.

Změna č. 8

Bod odůvodnění č. 10 navrhovaného nařízení

„(10) Postup monitorování a nápravy nepříznivé makroekonomické nerovnováhy s preventivními a nápravnými prvky bude vyžadovat posílené kontrolní nástroje vycházející z nástrojů používaných v rámci postupu při mnohostranném dohledu. Může se jednat například o posílené kontrolní mise prováděné Komisí v členských státech a další podávání zpráv členským státem v případě vážné nerovnováhy nebo nerovnováhy ohrožující řádné fungování hospodářské a měnové unie.” „(10) Postup monitorování a nápravy nepříznivé makroekonomické nerovnováhy a zranitelnosti s preventivními a nápravnými prvky bude vyžadovat posílené kontrolní nástroje vycházející z nástrojů používaných v rámci postupu při mnohostranném dohledu. Mělo by se jednat například o posílené kontrolní mise prováděné v členských státech Komisí ve spolupráci s ECB, považuje-li to tato za vhodné v případech, kdy se mise týkají členských států, jejichž měnou je euro, nebo členských států, které se účastní ERM II, a další podávání zpráv členským státem v případě vážné nerovnováhy nebo zranitelnosti nebo nerovnováhy ohrožující řádné fungování hospodářské a měnové unie či zranitelnosti, která by ji mohla ohrozit.”

Odůvodnění Navrhovaná změna odráží potřebu Komise spolupracovat s ECB, považuje-li to tato za vhodné.

Změna č. 9

Bod odůvodnění č. 11 navrhovaného nařízení

„(11) Při posuzování nerovnováhy by měla být zohledněna její závažnost, míra, v níž je považována za neudržitelnou, a její případné negativní hospodářské a finanční odrazy v ostatních členských státech. Rovněž je třeba brát v úvahu schopnost hospodářské korekce a výsledky dotčeného členského státu, pokud jde o zajištění souladu s dřívějšími doporučeními vydanými na základě tohoto nařízení a dalšími doporučeními vydanými na základě článku 121 Smlouvy v rámci mnohostranného dohledu, zejména hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie.“ „(11) Při posuzování nerovnováhy a zranitelnosti by měla být zohledněna její závažnost, míra, v níž je považována za neudržitelnou, a její případné negativní hospodářské a finanční odrazy v ostatních členských státech. S ohledem na nerovnováhu a zranitelnost a velký rozsah nutných změn je potřeba politického zásahu obzvláště naléhavá v členských státech, které trvale vykazují velký schodek bežného účtu a velkou ztrátu konkurenceschopnosti. Rovněž je třeba brát v úvahu schopnost hospodářské korekce a výsledky dotčeného členského státu, pokud jde o zajištění souladu s dřívějšími doporučeními vydanými na základě tohoto nařízení a dalšími doporučeními vydanými na základě článku 121 Smlouvy v rámci mnohostranného dohledu, zejména hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie.“

Odůvodnění Body odůvodnění by měly označovat, na co se řízení zaměřuje, jakož i velikost úsilí, které by bylo třeba vyvinout v souvislosti se závěry řízení.

Změna č. 10

Bod odůvodnění č. 12 navrhovaného nařízení

„(12) Pokud je zjištěna makroekonomická nerovnováha, dotčenému členskému státu by měla být určena doporučení týkající se vhodných politických opatření. Politická opatření dotčeného členského státu, jejichž cílem je odstranění nerovnováhy, by měla být přijata včas a měla by využívat veškeré dostupné politické nástroje pod kontrolou veřejných orgánů. Opatření by měla být přizpůsobená konkrétním podmínkám dotčeného členského státu a měla by se vztahovat na hlavní oblasti hospodářské politiky, případně včetně fiskální a mzdové politiky, trhů práce, trhů produktů a služeb a regulace finančního sektoru.“ „(12) Pokud je zjištěna makroekonomická nerovnováha či zranitelnost, dotčenému členskému státu by měla být určena doporučení týkající se vhodných politických opatření. Politická opatření dotčeného členského státu, jejichž cílem je odstranění nerovnováhy a zranitelnosti, by měla být přijata včas a měla by využívat veškeré dostupné politické nástroje pod kontrolou veřejných orgánů. Opatření by měla být přizpůsobená konkrétním podmínkám dotčeného členského státu a měla by se vztahovat na hlavní oblasti hospodářské politiky, případně včetně fiskální a mzdové politiky, trhů práce, trhů produktů a služeb a regulace finančního sektoru.“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1.

Změna č. 11

Nový bod odůvodnění č. 12a navrhovaného nařízení

Text neexistuje. „(12a) Měl by být zajištěn soulad s doporučeními a závazky, které vyplývají ze všech postupů upravených články 121, 126 nebo 136 Smlouvy. Při uplatňování tohoto nařízení by se měly náležitě zohledňovat závazky z dohod o ERM II.“

Odůvodnění Je zásadní, aby různá řízení upravená v návrzích Komise byla prováděna logicky, rozumně a konzistentně. Zejména makroekonomický dohled by měl být v souladu s výsledky jiných řízení. Při používání tohoto řízení by se měly zohlednit závazky z dohod o ERM II. Jelikož se na všechny prvky, které jsou součástí řízení ohledně ERM II, vztahuje důvěrnost v zájmu zachování jednoty řízení a usnadnění tvorby konsenzu, nemohou být tyto prvky součástí dohledu.

Změna č. 12

Bod odůvodnění č. 13 navrhovaného nařízení

„(13) Včasná varování a doporučení Evropské rady pro systémová rizika určená členským státům nebo Unii se týkají rizik makrofinanční povahy. Mohou si rovněž vyžádat přijetí vhodných návazných opatření v souvislosti s dohledem nad nerovnováhou.“ „(13) Varování a doporučení Evropské rady pro systémová rizika určená členským státům nebo Unii se týkají rizik makrofinanční povahy. Mohou si rovněž vyžádat přijetí vhodných návazných opatření v souvislosti s dohledem nad nerovnováhou a zranitelností. Při zohledňování těchto varování a doporučení pro účely tohoto nařízení by měl být přísně dodržován režim důvěrnosti Evropské rady pro systémová rizika.”

Odůvodnění Zatímco použití varování a doporučení ESRB v souvislosti s navrhovaným nařízením by rozhodně nemělo zpochybňovat nezávislost ESRB, je důležité zdůraznit, že tato varování a doporučení lze používat jen za předpokladu, že je přísně dodržován režim důvěrnosti ESRB. To se odráží ve znění navrhované změny článku 5 (viz změna č. 20). ESRB vydává „varování“, nikoli „včasná varování“.

Změna č. 13

Bod odůvodnění č. 14 navrhovaného nařízení

„(14) Pokud je zjištěna vážná makroekonomická nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje fungování hospodářské a měnové unie, měl by být zahájen postup při nadměrné nerovnováze, který může zahrnovat vydání doporučení členskému státu, požadavky na posílený dohled a monitorování, a pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro, možnost vynucení v souladu s nařízením (EU) č. […/…] (9) v případě přetrvávajícího nesplnění povinnosti přijmout nápravná opatření. „(14) Pokud je zjištěna vážná makroekonomická nerovnováha či zranitelnost, , která ohrožuje řádné fungování hospodářské a měnové unie, měl by být zahájen postup při nadměrné nerovnováze, který může zahrnovat vydání doporučení členskému státu, požadavky na posílený dohled a monitorování, a pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro, možnost vynucení v souladu s nařízením (EU) č. […/…] (10) v případě přetrvávajícího nesplnění povinnosti přijmout nápravná opatření.

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1. Ohrožení hospodářské a měnové unie je již součástí definice nerovnováhy.

Změna č. 14

Bod odůvodnění č. 16 navrhovaného nařízení

„(16) Protože účinného rámce pro odhalování a prevenci makroekonomické nerovnováhy nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy z důvodu hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a případů, kdy se vnitrostátní hospodářské politiky jednotlivých členských států odrážejí v Unii a eurozóně jako celku, a může jej být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v tomtéž článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,“ „(16) Protože účinného rámce pro odhalování a prevenci makroekonomické nerovnováhy a zranitelnosti nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy z důvodu hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a případů, kdy se vnitrostátní hospodářské politiky jednotlivých členských států odrážejí v Unii a eurozóně jako celku, a může jej být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v tomtéž článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1.

Změna č. 15

Článek 1 navrhovaného nařízení

„Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro odhalování, prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy v Unii.“ „Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro odhalování, prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy a zranitelnosti v Unii.“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1

Změna č. 16

Článek 2 navrhovaného nařízení

„Pro účely tohoto nařízení se: a) „nerovnováhou“ rozumí makroekonomický vývoj, který nepříznivě ovlivňuje, nebo má potenciál nepříznivě ovlivnit řádné fungování hospodářství členského státu nebo hospodářské a měnové unie nebo Unie jako celku, b) „nadměrnou nerovnováhou“ rozumí vážná nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje řádné fungování hospodářské a měnové unie.“ „Pro účely tohoto nařízení se: a) „nerovnováhou“ rozumí makroekonomický vývoj, který nepříznivě ovlivňuje, nebo má potenciál nepříznivě ovlivnit řádné fungování hospodářství členského státu nebo hospodářské a měnové unie nebo Unie jako celku z důvodu výskytu situace, jakou jsou například velké schodky běžného účtu, značná ztráta konkurenceschopnosti, velká a neobvyklá zvýšení cen aktiv, vysoká úroveň vnějšího zadlužení, zadlužení veřejného či soukromého sektoru, zhoršení tohoto zadlužení nebo značné riziko výskytu těchto situací. aa) „zranitelností“ rozumí situace, kdy se členský stát ocitne v možných obtížích, které by náležitě pokryl spolehlivý makroekonomický dohled v hospodářské a měnové unii. b) „nadměrnou nerovnováhou“ rozumí nerovnováha, , která ohrožuje řádné fungování hospodářské a měnové unie.“

Odůvodnění Uvedením konkrétních situací, na které se má řízení vztahovat, se do řízení vnáší jednoznačnost a právní jistota. Riziko vzniku některé z těchto situací by mělo být podnětem k zahájení řízení.

Změna č. 17

Nadpis kapitoly II navrhovaného nařízení

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1

Změna č. 18

Článek 3 navrhovaného nařízení

„1. Komise po konzultaci s členskými státy vypracuje orientační srovnávací přehled, který je nástrojem usnadňujícím včasné zjištění a monitorování nerovnováhy. 2. Srovnávací přehled tvoří řada makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy. Komise může pro tyto ukazatele stanovit orientační dolní či horní prahové hodnoty představující varovnou úroveň. Prahové hodnoty platné pro členské státy, jejichž měnou je euro, se mohou lišit od prahových hodnot platných pro ostatní členské státy. 3. Seznam ukazatelů, které mají být zahrnuty do srovnávacího přehledu, a prahové hodnoty pro ukazatele se zveřejňují. 4. Komise provádí pravidelné hodnocení přiměřenosti srovnávacího přehledu, včetně složení ukazatelů, stanovených prahových hodnot a používané metodiky, a upraví jej, bude-li to nutné k zachování či posílení jeho schopnosti odhalit vznikající nerovnováhu a monitorovat její vývoj. Změny provedené v podkladové metodice a složení srovnávacího přehledu a souvisejících prahových hodnotách se zveřejňují.“ „1. Komise po konzultaci s členskými státy vypracuje orientační srovnávací přehled, který je nástrojem usnadňujícím včasné zjištění a monitorování nerovnováhy a zranitelnosti. 2. Srovnávací přehled tvoří řada makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy. Komise může pro tyto ukazatele stanovit orientační prahové hodnoty představující varovnou úroveň. Prahové hodnoty a ukazatele obsažené ve srovnávacím přehledu platné pro členské státy, jejichž měnou je euro, se mohou lišit od prahových hodnot platných pro ostatní členské státy. 3. Zvolí se takové ukazatele, které zachycují vývoj krátkodobé a dlouhodobé konkurenceschopnosti členského státu a stav zadlužení. Podrobnosti týkající se ukazatelů, zahrnutí jiných ukazatelů a použitelné prahové hodnoty se stanoví podle odstavce 1. Seznam ukazatelů, které mají být zahrnuty do srovnávacího přehledu, a prahové hodnoty pro ukazatele se zveřejňují. 4. Komise provádí pravidelné hodnocení přiměřenosti srovnávacího přehledu, včetně složení ukazatelů, stanovených prahových hodnot a používané metodiky, a upraví jej, bude-li to nutné k zachování či posílení jeho schopnosti odhalit vznikající nerovnováhu a zranitelnost a monitorovat jejich vývoj. Změny provedené v podkladové metodice a složení srovnávacího přehledu a souvisejících prahových hodnotách se zveřejňují.“

Odůvodnění Navrhovaná změna má za cíl dosáhnout větší jistoty, ale současně i vyšší pružnosti.

Změna č. 19

Čl. 4 odst. 2 a 3 navrhovaného nařízení

„2. Zveřejněný aktualizovaný srovnávací přehled doprovází zpráva Komise obsahující hospodářské a finanční hodnocení uvádějící pohyb ukazatelů do souvislostí, přičemž v případě potřeby vychází z jakýchkoli dalších hospodářských a finančních ukazatelů relevantních pro odhalení nerovnováhy. Zpráva rovněž uvádí, zda překročení dolních či horních prahových hodnot v jednom nebo více členských státech svědčí o možném vzniku nerovnováhy. 3. Zpráva určí členské státy, o nichž se Komise domnívá, že jsou postiženy nerovnováhou či u nich existuje riziko vzniku nerovnováhy.“ „2. Zveřejněný aktualizovaný srovnávací přehled doprovází zpráva Komise obsahující hospodářské a finanční hodnocení uvádějící pohyb ukazatelů do souvislostí, přičemž v případě potřeby vychází z jakýchkoli dalších hospodářských a finančních ukazatelů relevantních pro odhalení nerovnováhy a zranitelnosti. Zpráva rovněž uvádí, zda překročení prahových hodnot v jednom nebo více členských státech svědčí o možném vzniku nerovnováhy a zranitelnosti. 3. Zpráva určí členské státy, o nichž se Komise domnívá, že jsou postiženy nerovnováhou a zranitelností či u nich existuje riziko vzniku nerovnováhy a zranitelnosti.“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 1.

Změna č. 20

Článek 5 navrhovaného nařízení

„1. S ohledem na diskuse vedené v Radě a Euroskupině podle čl. 4 odst. 4 Komise připraví hloubkový přezkum pro každý členský stát, o němž se domnívá, že je postižen nerovnováhou nebo u něj existuje riziko vzniku nerovnováhy. Součástí tohoto posouzení je hodnocení toho, zda je daný členský stát postižen nerovnováhou a zda tato nerovnováha představuje nadměrnou nerovnováhu. 2. Hloubkový přezkum se zveřejňuje. Zohledňuje zejména: a) podle potřeby, zda členský stát, který je předmětem přezkumu, přijal vhodná opatření v reakci na doporučení či výzvy Rady přijaté v souladu s články 121 a 126 Smlouvy a podle článků 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení; b) politické záměry členského státu, který je předmětem přezkumu, jak je odráží jeho program stability nebo konvergenční program a národní program reforem; c) veškerá včasná varování či doporučení Evropské rady pro systémová rizika, která se vztahují k členskému státu, který je předmětem přezkumu.“ „1. S ohledem na diskuse vedené v Radě a Euroskupině podle čl. 4 odst. 4 Komise připraví hloubkový přezkum pro každý členský stát, o němž se domnívá, že je postižen nerovnováhou nebo u něj existuje riziko vzniku nerovnováhy. Součástí tohoto posouzení je hodnocení toho, zda je daný členský stát postižen nerovnováhou a zranitelností a zda tato nerovnováha a zranitelnost představuje nadměrnou nerovnováhu a zranitelnost. Hloubkový přezkum zahrnuje kontrolní misi Komise do dotčeného členského státu, která se uskutečňuje ve spolupráci s ECB, považuje-li to tato za vhodné v případech, kdy se mise týká dotčeného členského státu, který je členským státem, jehož měnou je euro, nebo členským státem, který se účastní ERM II. 2. Hloubkový přezkum se zveřejňuje. Zohledňuje zejména: a) podle potřeby, zda členský stát, který je předmětem přezkumu, přijal vhodná opatření v reakci na doporučení či výzvy Rady přijaté v souladu s články 121 a 126 Smlouvy a podle článků 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení; b) politické záměry členského státu, který je předmětem přezkumu, jak je odráží jeho program stability nebo konvergenční program a národní program reforem; c) veškerá varování či doporučení Evropské rady pro systémová rizika, která se týkají systémového rizika a která jsou určena či se vztahují k členskému státu, který je předmětem přezkumu, pokud je dodržován režim důvěrnosti Evropské rady pro systémová rizika.“

Odůvodnění Měla by být zakotvena nezbytnost misí a upraveno jejich složení. Viz odůvodnění nezbytnosti navrhované změny, pokud jde o režim důvěrnosti ESRB, ve změně č. 12. Písmeno c) by namísto na „včasná varování“ mělo odkazovat na „varování“.

Změna č. 21

Čl. 6 odst. 1 a 3 navrhovaného nařízení

„1. Pokud na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 tohoto nařízení dospěje Komise k závěru, že se členský stát potýká s nerovnováhou, informuje o tom Radu. Rada může na základě doporučení Komise určit dotčenému členskému státu nezbytná doporučení v souladu s postupem stanoveným v čl. 121 odst. 2 Smlouvy. […] 3. Rada tato doporučení každoročně přezkoumává a může je v případě potřeby v souladu s odstavcem 1 změnit.“ „1. Pokud na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 tohoto nařízení dospěje Komise k závěru, že se členský stát potýká s nerovnováhou či zranitelností, informuje o tom Radu, a má-li tento závěr význam pro Euroskupinu, informuje též ji. Rada může na základě doporučení Komise určit dotčenému členskému státu nezbytná doporučení v souladu s postupem stanoveným v čl. 121 odst. 2 Smlouvy. Doporučení jsou v souladu s doporučeními Rady a všemi platnými závazky dotčených členských států na základě jiného dohledu vykonávaného podle článku 121 a 126 Smlouvy nebo na základě postupů zavedených podle článku 136 Smlouvy. Náležitě se zohlední závazky z dohod o ERM II. […] 3. Rada tato doporučení alespoň jednouročně přezkoumává a může je v případě potřeby v souladu s odstavcem 1 změnit. Základem tohoto přezkumu je hloubkový přezkum prováděný Komisí ve smyslu článku 5.“

Odůvodnění Řízení obsažená v návrzích Komise musí být ve vzájemném souladu. Intervaly misí musí být pružné. Pro změnu ze strany Rady je třeba hloubkový přezkum Komise.

Změna č. 22

Článek 7 navrhovaného nařízení

„1. Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se dotčený členský stát potýká s nadměrnou nerovnováhou, informuje o tom Radu. 2. Rada může na základě doporučení Komise přijmout doporučení v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy obsahující prohlášení o existenci nadměrné nerovnováhy a doporučující dotčenému členskému státu, aby přijal nápravná opatření. Uvedená doporučení specifikují povahu nerovnováhy a podrobný popis nápravných opatření, která je třeba přijmout, a lhůtu, v níž musí dotčený členský stát tato nápravná opatření přijmout. Rada může svá doporučení zveřejnit, jak stanoví čl. 121 odst. 4 Smlouvy.“ „1. Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se dotčený členský stát potýká s nadměrnou nerovnováhou či zranitelností, informuje o tom Radu a, má-li tento závěr význam pro Euroskupinu, informuje též ji. 2. Rada může na základě doporučení Komise přijmout doporučení v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy obsahující prohlášení o existenci nadměrné nerovnováhy a doporučující dotčenému členskému státu, aby přijal nápravná opatření. Uvedená doporučení specifikují povahu nerovnováhy či zranitelnosti a podrobný popis nápravných opatření, která je třeba přijmout, a lhůtu, v níž musí dotčený členský stát tato nápravná opatření přijmout. Rada může svá doporučení zveřejnit, jak stanoví čl. 121 odst. 4 Smlouvy.“

Odůvodnění Viz změna č. 1.

Změna č. 23

Čl. 8 odst. 1 a 2 navrhovaného nařízení

„1. Každý členský stát, u něhož je zahájen postup při nadměrné nerovnováze, předloží Radě a Komisi plán nápravných opatření ve lhůtě stanovené v doporučeních v souladu s článkem 7. Plán nápravných opatření stanoví specifická a konkrétní politická opatření, která dotčený členský stát provedl či plánuje provést, a obsahuje harmonogram plán pro jejich provedení. 2. Rada tento plán nápravných opatření na základě zprávy Komise do dvou měsíců od jeho předložení posoudí. Pokud je považován za dostačující, Rada přijme na základě návrhu Komise stanovisko, kterým plán schválí. Pokud jsou přijatá či plánovaná opatření uvedená v plánu nápravných opatření nebo harmonogram jejich provedení považovány za nedostačující k provedení doporučení, Radana základě návrhu Komise vyzve členský stát, aby v nově stanovené lhůtě svůj plán nápravných opatření změnil. Pozměněný plán nápravných opatření se přezkoumá v souladu s postupem uvedeným v tomto odstavci.“ „1. Každý členský stát, u něhož je zahájen postup při nadměrné nerovnováze, předloží Radě a Komisi plán nápravných opatření ve lhůtě stanovené v doporučeních v souladu s článkem 7, avšak nejvýše ve lhůtě dvou měsíců ode dne přijetí doporučení. Plán nápravných opatření stanoví specifická a konkrétní politická opatření, která dotčený členský stát provedl či plánuje provést, a obsahuje harmonogram pro jejich provedení. 2. Rada tento plán nápravných opatření na základě zprávy Komise do dvou měsíců od jeho předložení posoudí. Pokud je považován za dostačující, Rada přijme na základě návrhu Komise stanovisko, kterým plán schválí. Pokud jsou přijatá či plánovaná opatření uvedená v plánu nápravných opatření nebo harmonogram jejich provedení považovány za nedostačující k provedení doporučení, Rada na základě návrhu Komise vyzve členský stát, aby v nově stanovené lhůtě, která může činit nejvýše dva měsíce, svůj plán nápravných opatření změnil. Pozměněný plán nápravných opatření se přezkoumá v souladu s postupem uvedeným v tomto odstavci.“

Odůvodnění Zatímco si je ECB vědoma omezeného časového období, které předpokládá lhůta, již navrhuje, považuje úsilí k udržení hybnosti řízení a dalšímu pokračování řízení za potřebné, přičemž je ovšem třeba zajistit, aby to nemělo vliv na kvalitu a proveditelnost opatření obsažených v plánu nápravných opatření.

Změna č. 24

Čl. 9 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3. Komise může v dotčeném členském státě provádět kontrolní mise za účelem monitorování provádění plánu nápravných opatření.“ „3. Komise v dotčeném členském státě provede kontrolní mise za účelem monitorování provádění plánu nápravných opatření, a to ve spolupráci s ECB, považuje-li to tato za vhodné a týká-li se mise členského státu, jehož měnou je euro, nebo členského státu, který se účastní ERM II.”

Odůvodnění Je třeba zakotvit spolupráci Komise s ECB tam, kde to tato považuje za vhodné.

Změna č. 25

Čl. 10 odst. 4 navrhovaného nařízení

„(4) V případě, že Rada dospěje k závěru, že členský stát doporučená nápravná opatření nepřijal, vydá na základě doporučení Komise revidovaná doporučení podle článku 7, jež stanoví novou lhůtu pro přijetí nápravných opatření, v níž bude provedeno nové posouzení v souladu s tímto článkem.“ „(4) V případě, že Rada dospěje k závěru, že členský stát doporučená nápravná opatření nepřijal, vydá na základě doporučení Komise revidovaná doporučení podle článku 7, jež stanoví novou lhůtu pro přijetí nápravných opatření, v níž bude provedeno nové posouzení v souladu s tímto článkem. Rada a Euroskupina, pokud se jí to týká, rovněž zašlou formální zprávu Evropské radě a Evropskému parlamentu.”

Odůvodnění Tyto zprávy zlepší dané řízení.

Změna č. 26

Článek 11 navrhovaného nařízení

„Postup při nadměrné nerovnováze se ukončí, jakmile Rada na základě doporučení Komise konstatuje, že členský stát již není postižen nadměrnou nerovnováhou.“ „Postup při nadměrné nerovnováze se ukončí, jakmile Rada na základě doporučení Komise rozhodne, že členský stát již není postižen nadměrnou nerovnováhou či zranitelností.“