EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 7.10.2020 COM(2020) 620 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Unie rovnosti: strategický rámec EU pro rovnost, začlenění a účast Romů



{SWD(2020) 530 final}



Kde je podstata lidství, když se Romové každodenně potýkají s vyloučením ze společnosti a další lidé jsou znevýhodňování jen kvůli barvě kůže nebo náboženskému vyznání? Předsedkyně Komise von der Leyenová, Stav Unie 2020 Povinností Evropy je chránit své menšiny před rasismem a diskriminací. Protiromské smýšlení musíme nahradit otevřeností a přijetím, nenávistné výroky a trestné činy z nenávisti tolerancí a úctou k lidské důstojnosti a šikanu vzděláváním o holokaustu. Především musíme podporovat rozmanitost coby cenný dar, který Evropu činí silnou a odolnou. Proto Komise vyzývá všechny členské státy, aby se připojily k závazku ukončit rasismus a diskriminaci, které jednoznačně ovlivňují naše velké romské etnické menšiny. Naléhavě žádáme členské státy, aby se zavázaly k novému strategickému rámci EU pro rovnost, začlenění a účast Romů s cílem zajistit sociální spravedlnost a větší rovnost v každém smyslu slova. Prohlášení předsedkyně von der Leyenové, místopředsedkyně Jourové a komisařky Dalliové ke Dni památky romských obětí holokaustu 2020 I. Úvod Jednou z hlavních priorit Komise je budování Unie rovnosti. Evropská unie (EU) má pro budování skutečné Unie rovnosti právní nástroje a komplexní politiku. Jak je ovšem zdůrazněno v akčním plánu EU proti rasismu na období 2020–2025, k diskriminaci na základě rasového nebo etnického původu stále dochází. To se týká především Romů, kteří jsou v mnoha případech stále marginalizováni. Mnozí z odhadovaných 10–12 milionů Romů, kteří na kontinentu žijí , stále v každodenním životě čelí diskriminaci, protiromskému smýšlení a sociálnímu a ekonomickému vyloučení. Komise v roce 2011 přijala rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 . Jeho hlavním cílem bylo řešit sociální a ekonomické vyloučení Romů v EU a v zemích procesu rozšíření prostřednictvím podpory rovného přístupu ke vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péči a bydlení. Členské státy byly vyzvány, aby připravily vnitrostátní strategie integrace Romů, jmenovaly národní kontaktní místa pro Romy a stanovily vnitrostátní cíle. O dva roky později Rada přijala doporučení o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech, v němž členským státům poskytla pokyny ohledně toho, jak posílit provádění těchto vnitrostátních strategií . Soulad s rámcem EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 dobrovolně zajistil i region západního Balkánu. Tyto dva nástroje byly důležité pro zařazení otázky začleňování Romů na přední místa agend EU i jednotlivých států a pro mobilizaci politických, právních a finančních nástrojů EU. Celkový pokrok dosažený v oblasti integrace Romů byl však v posledních deseti letech omezený, ačkoli existují značné rozdíly mezi jednotlivými oblastmi politiky a zeměmi . Oblastí, v níž bylo dosaženo největšího pokroku, je vzdělávání, a to zejména v podobě snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zvýšení účasti na předškolním vzdělávání a povinné školní docházce. Počet případů segregace romských žáků ve vzdělávání se ovšem zvýšil. Míra ohrožení Romů chudobou a jejich subjektivně hodnocený zdravotní stav se zlepšily, ale lékařská péče je nadále omezená. Jejich přístup k zaměstnání se nezlepšil a podíl mladých Romů, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, se dokonce zvýšil. Situace v oblasti bydlení zůstává obtížná především kvůli nevhodnému a desegregovanému bydlení. Existují důkazy o určitém poklesu počtu Romů, kteří se setkali s diskriminací, a o zlepšení přijetí Romů ze strany obecné populace. Protiromské smýšlení, trestné činy z nenávisti a obchodování s Romy, zejména s romskými ženami a dětmi, však nadále vzbuzují značné obavy . Konec rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů poskytuje příležitost k posílení činností zaměřených na řešení těchto přetrvávajících neúspěchů. To vše je nyní ještě důležitější, neboť pandemie COVID-19 odhalila extrémní vystavení vyloučených a marginalizovaných romských komunit negativním dopadům na zdraví a socioekonomickým dopadům. Za účelem dosažení většího a rychlejšího pokroku stanoví toto sdělení nový strategický rámec EU týkající se Romů, který podpoří skutečnou rovnost, sociální a ekonomické začlenění a smysluplnou účast Romů. Zatímco v přední linii jsou členské státy, pokud jde o podněcování skutečných změn pro Romy, což vyžaduje posílený politický závazek, EU jim může pomoci vypracovat účinný přístup a vybavit je vhodnými nástroji. Tento strategický rámec vychází ze zjištění hodnocení předchozího rámce, z rozsáhlých konzultací , ročních hodnocení provádění vnitrostátních strategií a z analýzy příčin omezené účinnosti dřívějších opatření . Reaguje na požadavky Evropského parlamentu, Rady a občanské společnosti ohledně posílené iniciativy EU na období po roce 2020 . Uznává, že ne všichni Romové jsou sociálně vyloučení, ale všichni se mohou setkat s diskriminací a zhoršeným postavením. Řídí se meziodvětvovým přístupem, který je citlivý ke kombinaci etnického původu s dalšími aspekty identity a k tomu, jak tyto průniky přispívají ke specifickým zkušenostem s diskriminací. Strategický rámec EU týkající se Romů rovněž přispívá k několika dalším iniciativám. Jedná se o přímý příspěvek k provádění akčního plánu EU proti rasismu, evropského pilíře sociálních práv a ke splnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 přijaté Organizací spojených národů a cílů udržitelného rozvoje. Dosažení rovnosti a začlenění vyžaduje rozsáhlejší využívání zdrojů a jejich lepší směrování a zapojení a spolupráci romských komunit, všech úrovní státní správy, všech odvětví a zúčastněných stran (vnitrostátních vlád, orgánů EU, mezinárodních organizací a občanské společnosti, jakož i průmyslu a akademické obce). Zvláště důležitá je úzká spolupráce mezi evropskou a vnitrostátní úrovní. Tento strategický rámec stanoví ambiciózní společné cíle na úrovni EU. Pokud jde o vnitrostátní úroveň, vlády členských států by měly vytvořit robustní vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů za účelem přijetí dlouhodobých závazků a navázání úzké spolupráce s orgány EU v oblasti rovnosti, začlenění a účasti Romů. Jak bylo navrženo v závěrech Rady z roku 2016, Komise přijme návrh týkající se revize a nahrazení doporučení Rady z roku 2013. II. Společné cíle v oblasti rovnosti, začlenění a účasti Romů Hodnocení stávajícího rámce a závěry, které z něj vyvodily Evropský parlament, Rada a několik celoevropských a vnitrostátních organizací občanské společnosti , poukazují na nutnost obnovit a posílit závazek k zajištění rovnosti, začlenění a účasti Romů na evropské i vnitrostátní úrovni. Posílený závazek je nezbytný k řešení přetrvávající diskriminace, včetně protiromského smýšlení, a ke zlepšení začlenění Romů v oblastech vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péče a bydlení . Romové by měli být zapojeni do celého procesu od přípravy opatření po jejich provádění. Zároveň by opatření měla reflektovat rozmanitost a potřeby konkrétních skupin v rámci romské populace. Komise proto pro období do roku 2030 stanoví sedm cílů na úrovni EU. Tři z těchto cílů jsou horizontální a týkají se oblasti rovnosti, začleňování a účasti. Zbývající čtyři cíle jsou odvětvové a týkají se oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, bydlení a zdravotní péče. Pro účinné provádění těchto cílů je nutné umět měřit dosažený pokrok. Z toho důvodu Komise poprvé navrhuje kvantitativní hlavní cíle EU k monitorování dosahování stanovených cílů. I když tyto hlavní cíle EU vyžadují dosažení minimálního pokroku do roku 2030, dlouhodobým cílem i nadále zůstává zajistit skutečnou rovnost a odstranit rozdíly mezi Romy a obecnou populací. Tyto cíle jsou výsledkem zkušeností s průzkumy prováděnými mezi romskými komunitami a důkladné konzultace, do níž byla zapojena Agentura EU pro základní práva (dále jen „agentura FRA“), členské státy, jakož i romská a proromská občanská společnost. Tabulky níže popisují sedm cílů, cíle na úrovni EU, pokrok, kterého je třeba dosáhnout, a stávající situaci.

Další ukazatele se zkoumají.



III. Obnovená a posílená vnitrostátní opatření zaměřená na rovnost, začlenění a účast Pro splnění cílů tohoto strategického rámce je třeba přijmout opatření jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Tento doplňkový přístup je jediným způsobem, jak podnítit změnu v praxi. Hlavní pravomoci v oblastech, jichž se tento rámec týká, přísluší členským státům a je zapotřebí strukturovaného přístupu. Situace Romů se v jednotlivých zemích sice liší, ale má-li být v každodenním životě Romů dosaženo skutečné změny, je nezbytné posílit závazky a zvýšit odpovědnost na vnitrostátní úrovni. To zahrnuje zapojení občanské společnosti a všech příslušných zúčastněných stran do přípravy vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů. Přijímání opatření na vnitrostátní úrovni prostřednictvím vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly, přijaly a prováděly vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů, včetně: ospolečných prvků, ominimálních závazků, které by se měly vztahovat na všechny, opřípadných dodatečných závazků závisejících na vnitrostátním kontextu, oambicióznějších závazků v případě členských států s velkou romskou populací. Návrhy těchto prvků jsou uvedeny níže. Pokud je to možné, měly by být stanoveny specifické vnitrostátní cíle. Komise tento proces podpoří veškerými nezbytnými pokyny. Podpoří také vnitrostátní opatření, a to mimo jiné prosazováním právních předpisů týkajících se rovnosti, zařazováním otázky rovnosti, začlenění a účasti Romů do politických iniciativ EU, uvolňováním finančních prostředků EU pro Romy a potíráním protiromského smýšlení. Členské státy se vyzývají, aby přípravu těchto vnitrostátních rámců dokončily do září 2021 a zaslaly je Komisi. Spolu s tímto sdělením Komise přijímá návrh doporučení Rady o rovnosti, začlenění a účasti Romů, který stanoví seznam konkrétních opatření, jež mají členské státy přijmout, aby dosáhly cílů EU. Sdělení a návrh doporučení se tedy vzájemně doplňují. Navrhované doporučení také obsahuje pokyny ohledně budování kapacit a partnerství zúčastněných stran, mezi něž patří národní kontaktní místa pro Romy, orgány pro rovné zacházení, občanská společnost a regionální a místní aktéři. Kromě toho poskytuje pokyny k zajištění lepšího využívání unijních a vnitrostátních finančních prostředků, jakož i účinného vnitrostátního monitorování, podávání zpráv a hodnocení vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů. III.1. Pokyny ohledně vnitrostátních opatření v souladu se společným, ale diferencovaným přístupem S cílem pomoci členským státům vypracovat smysluplné a účinné vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů navrhuje Komise řadu společných prvků, jakož i minimální závazky pro všechny vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů. Vzhledem k tomu, že se podíl Romů i vnitrostátní kontext v jednotlivých členských státech značně liší, navrhuje Komise navíc dodatečné a cílenější závazky. Tímto uznává rozmanitost situací v jednotlivých členských státech a umožňuje společný, ale diferencovaný přístup. Zaprvé Komise navrhuje, aby všechny vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů obsahovaly tyto společné prvky: üPosílené zaměření na rovnost, které doplní přístup podporující začleňování: Řešení čtyř politických oblastí (vzdělávání, zaměstnanosti, zdravotní péče a bydlení) prostřednictvím integrovaného přístupu je pro začlenění Romů stále klíčové, ale zároveň je nezbytné klást jasný důraz na rovnost. Hlavním cílem a průřezovou prioritou jednotlivých politických oblastí by měl být zejména boj proti diskriminaci a protiromskému smýšlení, který by měl doplňovat přístup zaměřený na začleňování. Toto společné zaměření by Romům mělo zajistit účinný přístup k ekonomické a sociální spravedlnosti a k rovným příležitostem. üPodpora účasti prostřednictvím posílení postavení, spolupráce a důvěry: Je třeba zajistit smysluplnou účast Romů ve všech fázích tvorby politik. Politické, ekonomické a kulturní zapojení Romů by mělo být podporováno s tím, že jsou plnohodnotnými členy společnosti. Je nutné zajistit posílení postavení a budování kapacit Romů, občanské společnosti a orgánů veřejné moci, a tím posílit spolupráci a důvěru mezi zúčastněnými stranami a mezi romskými a neromskými komunitami. üZohlednění rozmanitosti romské populace: Členské státy by měly zajistit, aby jejich strategické rámce pokrývaly všechny Romy na jejich území a díky meziodvětvovému přístupu odrážely potřeby různorodých skupin. Měly by brát v potaz, jak se různé aspekty identity mohou prolínat, a tím diskriminaci ještě zvyšovat. Měly by stanovit kvantitativní a/nebo kvalitativní cíle, a zajistit tak zohlednění rozmanitosti, pokud jde o věk, pohlaví, sexuální orientaci, mobilitu a jiné osobní vlastnosti. üKombinace obecného přístupu a jednoznačného, ale ne výlučného zaměření na Romy: Vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů by měly kombinovat začleňování a jednoznačné, ale ne výlučné zaměření, a tedy zajistit, aby běžné služby byly inkluzivní, a poskytovat dodatečnou cílenou podporu zaměřenou na prosazování účinného přístupu Romů k právům a službám. Měly by sloužit jako nástroje pro plánování použití vnitrostátních a unijních finančních prostředků k opatřením zaměřeným na Romy a k inkluzivní obecné reformě. üZlepšit stanovování cílů, shromažďování údajů, monitorování a podávání zpráv: Snaha o dosažení hlavních cílů na úrovni EU a odpovídajících kvantitativních a/nebo kvalitativních vnitrostátních cílů může vést ke skutečnému pokroku na cestě k rovnosti, začlenění a účasti Romů. Je nutné pravidelně shromažďovat údaje, aby mohly být použity k podávání zpráv a monitorování, aby se zlepšila transparentnost a odpovědnost a aby se podpořila výměna zkušeností a získávání poznatků v oblasti politiky. Zadruhé Komise v rámci realizace společných prvků na základě zkušeností se stávajícím rámcem a v návaznosti na rozsáhlé konzultace, které probíhaly v posledních dvou letech, vyzývá všechny členské státy, aby do svých vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů zahrnuly alespoň tyto závazky: Vnitrostátní strategický rámec by měl stanovit: a)vnitrostátní výchozí hodnoty a cíle v souladu s cíli EU a cíli na základě komplexního posouzení potřeb; b)cíle a opatření pro konkrétní skupiny (romské děti, ženy, mladé a starší Romy, Romy se zdravotním postižením, kočovné Romy na území EU, Romy se státním příslušenstvím třetích zemí nebo Romy bez státní příslušnosti), které budou odrážet rozmanitost romské populace, včetně opatření zohledňujících genderové hledisko a opatření zohledňujících děti / osoby určitého věku; c)opatření k řešení protiromského smýšlení a diskriminace (např. prostřednictvím vnitrostátních akčních plánů proti rasismu); d)opatření k zajištění sociálního a ekonomického začlenění marginalizovaných Romů, a to zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdravotní péče a bydlení; e)kombinaci cílených a obecných opatření, aby byly zohledněny specifické místní problémy a výslovně řešeny překážky, které Romům brání v rovném přístupu k obecným politikám; f)zvláštní rozpočet na provádění a monitorování s plným využitím sociálních inovací a soukromého kapitálu; g)mechanismy podávání zpráv, monitorování a hodnocení pokroku při dosahování stanovených cílů; h)systém konzultací a spolupráce v souvislosti s danými politikami, a to s Romy a proromskou občanskou společností, ministerstvy, orgány pro rovné zacházení, jinými vnitrostátními orgány pro lidská práva a dalšími zúčastněnými stranami, a i)budování kapacit na podporu aktivního zapojení občanské společnosti do všech fází tvorby politik a zajistit její zapojení do procesů vnitrostátních a unijních platforem. Národní kontaktní místa pro Romy by měla: a)získat mandát, dostatečné zdroje a zaměstnance, aby mohla zajistit průběžnou koordinaci a monitorování, a b)pravidelně předkládat zprávy o pokroku a zapojit se do hlavních činností sítě národních kontaktních míst pro Romy, kterou spravuje Komise. Zatřetí může být kromě těchto společných prvků a minimálních závazků důležité dodatečné úsilí vynaložené na vnitrostátní úrovni v závislosti na konkrétním vnitrostátním kontextu. Problémy týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů se liší v závislosti na velikosti romské populace a podílu Romů na celkové populaci, jakož i na širším ekonomickém kontextu a historii vyloučení a diskriminace. Liší se také v závislosti na tom, kde a jak Romové žijí (venkovské, městské, nestálé, segregované oblasti), a na specifických aspektech, jako jsou mezinárodní mobilita, migrace či problémy spojené s občanskou dokumentací. Tyto různé problémy lze ve vnitrostátních strategických rámcích týkajících se Romů zohlednit pomocí diferencovaných cílů, úrovní investic a druhů politických řešení. Komise vyzývá členské státy, aby v závislosti na vnitrostátním kontextu (např. na možnostech shromažďování údajů, využívání cíleného nebo obecného financování z EU, relativní velikosti a konkrétních potřebách romské populace v dané zemi) přijaly dodatečné závazky, a to podle těchto pokynů: Vnitrostátní strategický rámec by také měl stanovit: a)vnitrostátní kvantitativní a kvalitativní cíle ke všem sedmi cílům EU a souvisejícím cílům (v závislosti na dostupnosti údajů); b)jakým způsobem budou unijní a vnitrostátní finanční prostředky a nástroje využity ve prospěch Romů a c)jak institucionální či správní reformy přispějí k rovnosti a začlenění Romů. Národní kontaktní místa pro Romy by také měla provádět hodnocení a přezkum vnitrostátního strategického rámce v polovině období. Začtvrté, pokud Romové tvoří významnou část populace v dané zemi (tj. mnohem více než 1 %), je podpora jejich rovnosti a začlenění důležitá nejen z hlediska základních práv, ale má také zřejmý ekonomický význam. V zemích s větším podílem romského obyvatelstva představuje tato skupina narůstající část populace ve školním věku, a tedy budoucí pracovní sílu. Pokrok v oblasti sociálního a ekonomického začlenění Romů má potenciál snížit nedostatek pracovních sil a dovedností v dobách nepříznivého demografického vývoje a snížit sociální výdaje. Investice do lepšího vzdělávání a rozšiřování dovedností dříve vyloučené pracovní síly mohou příznivě ovlivnit růst produktivity. Zajištění toho, aby Romové mohli využít svůj potenciál k tomu, aby byli přínosem pro ekonomiku a společnost obecně, povede k lepším sociálním a ekonomickým výsledkům pro všechny.

To odůvodňuje potřebu intenzivnějších závazků a podpory ze strany EU, zejména pokud jde o využívání finančních prostředků EU na cílená opatření i obecné inkluzivní reformy. V této souvislosti se členské státy s významným podílem romské populace vyzývají, aby plně využily navrhovaného specifického cíle Evropského sociálního fondu plus (ESF+) týkajícího se podpory sociální a ekonomické integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové. Také se vybízejí, aby učinily více pro to, aby se dostupné finanční prostředky k Romům účinně dostaly. K tomu je rovněž zapotřebí shromažďování údajů členěných podle etnického původu a pohlaví jakožto podkladů pro přípravu, monitorování a přezkum politik. Kromě minimálních závazků a závazků vyplývajících z vnitrostátního kontextu tedy Komise vyzývá členské státy s významným podílem romské populace, aby do svého vnitrostátního strategického rámce týkajícího se Romů zahrnuly ambicióznější závazky, podle nichž: Vnitrostátní strategický rámec by také měl: a)představit plán nebo soubor opatření zaměřené na předcházení protiromskému smýšlení a diskriminaci, segregaci v oblasti vzdělávání a bydlení a protiromským předsudkům a stereotypům a na boj proti nim (i online); b)prosadit řešení otázky rovnosti a začleňování Romů na regionální a místní úrovni a c)stanovit, jak budou unijní a vnitrostátní finanční prostředky a finanční nástroje sloužit k investování do inkluzivní reformy obecných politik a cílených opatření. Je třeba posílit úlohu národních kontaktních míst pro Romy, aby mohla: a)počítat se zvláštním týmem a institucionálním mandátem, který zajistí politickou váhu, účinnou meziodvětvovou koordinaci a prosazení řešení otázky rovnosti a začleňování Romů na regionální a místní úrovni; b)být zapojena (prostřednictvím orgánů spravujících finanční prostředky EU) do koordinace mezivládních diskusí o rozdělování finančních prostředků EU vyčleněných pro Romy a do systematického monitorování jejich využívání (např. prostřednictvím monitorovacích výborů nebo při posuzování dopadů začlenění Romů); c)zajistit vnitrostátní konzultaci a dialog posilující postavení Romů (zejména mladých lidí a žen) a d)zajistit, aby veřejné politiky a univerzální služby účinně dosáhly na Romy, včetně těch, kteří žijí v odlehlých venkovských oblastech (např. nouzová a střednědobá opatření v době krize, legislativní reformy, plánování politik v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, zdravotní péče, bydlení a v dalších oblastech sociálního a ekonomického začleňování, sociální služby, doprava, systémy minimálního příjmu nebo právní předpisy proti diskriminaci). A konečně se členským státům doporučuje, aby při přípravě a provádění vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů zohlednily společné základní zásady začleňování Romů . Příloha 1 poskytuje dodatečné pokyny ohledně plánování a provádění politik v souvislosti s potíráním protiromského smýšlení a vícegenerační chudoby , podporováním účasti a posílení postavení Romů, zohledňováním rozmanitosti romské populace a kombinováním cíleného a obecného přístupu. Dále stanoví pokyny zaměřené na lepší řešení nově vznikajících problémů, např. řešení neúměrného dopadu krizí, jako je pandemie COVID-19, na Romy nebo zajištění digitálního začlenění a environmentální spravedlnosti. Kromě toho poskytuje pokyny ohledně podpory romského umění, historie a kultury (a povědomí o nich) a sociálních inovací a experimentování s politikami. Komise podpoří členské státy při přípravě a provádění jejich vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů nejen prostřednictvím finanční podpory a koordinačních opatření, jako je vzájemné učení či budování kapacit, ale také prostřednictvím metodické podpory a pomoci v rámci programu na podporu strukturálních reforem zaměřených na vývoj systémů monitorování a hodnocení. Členské státy mohou také získat podporu od agentury FRA, orgánů pro rovné zacházení a jiných vnitrostátních orgánů pro lidská práva a národních statistických úřadů s cílem zajistit/zlepšit kapacity pro pravidelné shromažďování údajů na vnitrostátní úrovni. Podpora ze strany EU bude upravena podle úrovně závazků daného členského státu. III.2. Podávání zpráv a monitorování vnitrostátních opatření a pokroku při dosahování cílů S cílem zajistit efektivnější shromažďování údajů, podávání zpráv a monitorování pokroku při dosahování cílů na úrovni EU i vnitrostátních cílů navržených výše Komise poprvé navrhuje soubor ukazatelů (viz příloha 2), jehož využití by významně přispělo k vzájemnému učení mezi členskými státy. Tento soubor vypracovala pracovní skupina pro ukazatele a podávání zpráv v souvislosti s Romy, kterou koordinuje agentura FRA a na níž se podílejí národní kontaktní místa pro Romy, národní statistické úřady a Komise. Soubor také umožní podávání zpráv o opatřeních stanovených v navrhovaném doporučení Rady. Podávání zpráv a monitorování vnitrostátních opatření bude probíhat jak na úrovni EU, tak na úrovni jednotlivých členských států. V roce 2022 Komise vyhodnotí vnitrostátní strategické rámce týkající se Romů, posoudí závazky přijaté členskými státy a případně poskytne pokyny ohledně potřebného zlepšení. Členské státy se vyzývají, aby počínaje rokem 2023 každé dva roky podávaly zprávy o provádění vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů, včetně o opatřeních na podporu rovnosti, začlenění a účasti, a plně při tom využily souboru ukazatelů. Zprávy by se měly zaměřovat na plnění závazků stanovených ve vnitrostátních rámcích, včetně dosažení případných vnitrostátních cílů. Tyto zprávy by se měly zveřejňovat za účelem zvýšení transparentnosti a zdokonalování politik. Strategické rámce a finalizované zprávy by také měly být projednány ve vnitrostátních parlamentech. Komise požaduje, aby agentura FRA počínaje rokem 2020 prováděla ve čtyřletých cyklech pravidelný průzkum zaměřený na Romy, který poskytne výchozí údaje a údaje v polovině a na konci období, jež jsou nezbytné k měření změn. Agentura FRA se rovněž vyzývá, aby podpořila členské státy v jejich úsilí při shromažďování údajů a podávání zpráv mimo jiné prostřednictvím pracovní skupiny pro ukazatele a podávání zpráv v souvislosti s Romy a aby Komisi zajistila podklady pro monitorování a provádění analýz pokroku dosaženého na vnitrostátní úrovni. Zprávy členských států společně s informacemi od občanské společnosti a s údaji od agentury FRA poslouží jako základ pro pravidelné monitorovací zprávy, které bude Komise vydávat každé dva roky. Komise dále provede hodnocení strategického rámce EU týkajícího se Romů v polovině období a po jeho skončení. IV. Opatření EU Členské státy jsou klíčovými aktéry, kteří mohou změnit postavení Romů v praxi. Úsilí jednotlivých států o prosazení pokroku na cestě k dosažení cílů EU do roku 2030 doplní opatření a podpora ze strany EU. IV.1. Prosazování právních předpisů EU Opatření zaměřená na potírání protiromského smýšlení a diskriminace Romů vycházejí ze zavedeného právního rámce EU, který zahrnuje obecné zásady nediskriminace a rovnosti zakotvené ve Smlouvách a potvrzené v Listině základních práv EU, jakož i ve směrnici o rasové rovnosti a rámcové rozhodnutí Rady o rasismu a xenofobii . Jak je zdůrazněno v akčním plánu EU proti rasismu na období 2020–2025, komplexní systém ochrany proti diskriminaci vyžaduje především účinné prosazování právního rámce, aby bylo zajištěno dodržování individuálních práv a povinností v praxi. Tato činnost se netýká jen Romů, ale romským komunitám přinese přímý prospěch. Komise bude nadále monitorovat a prosazovat uplatňování směrnice o rasové rovnosti, a to prošetřováním systematické diskriminace a zahajováním řízení o nesplnění povinnosti, bude-li to nutné, s cílem podnítit změny vnitrostátních právních předpisů a politik. V posledních letech se věnovala zvláštní pozornost diskriminaci romských dětí ve vzdělávání. Komise bude poskytovat pokyny a školení a nabízet finanční podporu na shromažďování údajů o rovnosti a účinné provádění a prosazování uvedené směrnice mimo jiné prostřednictvím zastoupení zájmů obětí. Jak bylo oznámeno v akčním plánu EU proti rasismu, Komise v roce 2021 podá zprávu o uplatňování směrnice, na kterou případně během roku 2022 naváže další legislativou. Navíc bude Komise i nadále podporovat činnost orgánů pro rovné zacházení, které při své činnosti přisuzují vysokou prioritu snahám o zlepšení situace a zkušeností Romů. Komise bude monitorovat provádění doporučení Komise o normách pro orgány pro rovné zacházení. Úloha a nezávislost orgánů pro rovné zacházení a možná potřeba nových právních předpisů k posílení úlohy těchto orgánů budou důležitými tématy zprávy pro rok 2021. Komise bude také pokračovat ve své činnosti zaměřené na předcházení rasismu a xenofobii a boj proti nim, a to zejména posílením zaznamenávání a oznamování trestných činů z nenávisti za podpory agentury FRA, zlepšením strategií odborného vzdělávání v oblasti prosazování práva a posílením podpory pro oběti trestných činů z nenávisti. Podle agentury FRA se Romové ve vysoké míře (30 % respondentů romského původu) setkávají s obtěžováním motivovaným nenávistí. Komise připomíná svůj závazek zajistit úplné a správné provedení a uplatňování rámcového rozhodnutí Rady o rasismu a xenofobii a případně zahájit řízení o nesplnění povinnosti . Předpokladem boje proti protiromskému smýšlení je úplné a správné provedení minimálních pravidel stanovených pro trestnost nenávistných výroků a popírání, schvalování či zlehčování holokaustu do právních předpisů členských států. Stejně jako jiné osoby menšinového etnického nebo rasového původu čelí i Romové nenávistným výrokům online a protiromské smýšlení je jedním z nejčastěji oznamovaných důvodů nenávistných výroků. Komise bude nadále spolupracovat se společnostmi působícími v oblasti IT v boji proti nezákonným nenávistným výrokům online a rozšíří toto úsilí na další platformy sociálních médií. Toto rámcové rozhodnutí doplňuje směrnice o právech obětí, jejímž cílem je mimo jiné zajistit spravedlnost, ochranu a podporu pro oběti trestných činů z nenávisti a nenávistných výroků. Strategie EU v oblasti práv obětí (2020–2025) řeší konkrétní potřeby obětí trestných činů z nenávisti, včetně Romů . IV.2. Začlenění otázky rovnosti Romů do politických iniciativ EU a uvolnění finančních prostředků EU pro Romy Zařazování otázky rovnosti, začlenění a účasti Romů do všech příslušných iniciativ Komise bude mít zásadní význam pro dosažení cílů stanovených v tomto strategickém rámci. Při rozvoji politik – od sociálního a ekonomického začleňování po umělou inteligenci, od Zelené dohody po digitální začleňování a od řešení nenávistných výroků až po migrační politiky – se zahrnutím aspektu rovnosti myslí rovněž zajištění toho, aby politiky EU a členských států sloužily zájmům všech Romů. V rámci svých činností zaměřených na prosazování rovnosti pro všechny a rovnosti ve všech jejích významech bude interní pracovní skupina Komise pro rovnost usilovat o zajištění toho, aby byl boj proti diskriminaci na základě rasového nebo etnického původu a proti jeho prolínání s jinými důvody diskriminace začleněn do všech politik, právních předpisů a programů financování EU. Při provádění akčního plánu EU proti rasismu na období 2020–2025 bude hledisko Romů vždy zohledněno. Pokyny a odborná příprava zaměřené na začleňování této otázky podpoří všechny subjekty podílející se na zahrnování hlediska rovnosti do všech fází intervencí EU a v průběhu celého politického cyklu Komise budou podporovány aktivnější konzultace s organizacemi, které Romy zastupují. Interní pracovní skupina Komise pro Romy bude nadále zapojovat různé útvary Komise na různých úrovních do klíčových prioritních oblastí, jako je účinné využívání finančních prostředků EU k podpoře rovnosti a začleňování Romů.

V rámci iniciativy Next Generation EU bude nový nástroj na podporu oživení a odolnosti podporovat investice a reformy, které jsou nezbytné pro dosažení trvalého oživení, a posilovat hospodářskou a sociální odolnost a soudržnost. Aby mohly členské státy získat podporu, budou muset vypracovat plány na podporu oživení a odolnosti, které se budou zabývat hospodářskými a sociálními dopady krize, digitální a ekologickou transformací a příslušnými prioritami stanovenými v doporučeních pro jednotlivé země v rámci evropského semestru. Tato podpora umožní členským státům podpořit začlenění marginalizovaných skupin včetně Romů a dalších osob menšinového rasového nebo etnického původu. Návrhy víceletého finančního rámce, které předložila Komise, podporují začleňování Romů a boj proti diskriminaci, a to zejména prostřednictvím Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). V roce 2019 zdůraznila Komise význam začleňování Romů v několika zprávách o jednotlivých zemích v rámci evropského semestru. Tento aspekt je třeba zohlednit a řešit v rámci programů pro období 2021–2027. Návrhy nařízení o společných ustanoveních, ESF+, EFRR a EZFRV předložené Komisí: üposkytují finanční podporu na provádění vnitrostátních strategických rámců a opatření týkajících se Romů, včetně činností zaměřených na rozvoj lidských zdrojů a budování infrastruktury a kapacit, üzajišťují, aby všechny programy v průběhu přípravy, provádění, monitorování a hodnocení podporovaly rovné příležitosti pro všechny bez diskriminace na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, üpožadují splnění tematických (vnitrostátní strategický rámec týkající se Romů, vnitrostátní strategický politický rámec pro sociální začleňování a snižování chudoby) a horizontálních (Listina základních práv) základních podmínek v průběhu celého období 2021–2027, üpožadují, aby bylo alespoň 25 % zdrojů ESF+ vyčleněno na podporu sociálního začleňování, čímž se zajistí, aby byly vyčleněny základní minimální prostředky pro osoby, které to nejvíce potřebují, a üzdůrazňují „zásadu partnerství“, tj. zapojení všech příslušných zúčastněných stran, včetně subjektů prosazujících sociální začleňování, nediskriminaci a základní práva, a organizací občanské společnosti do přípravy a provádění programů a dohod o partnerství a do monitorovacích výborů. Protože většinu rozpočtu EU plní členské státy v rámci sdíleného řízení, hrají klíčovou úlohu při navrhování veřejných politik a maximalizaci využívání programů financování na podporu Romů. Komise proto členské státy vyzývá, aby v rámci víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 a nástroje Next Generation EU vyčlenily prostředky na řešení problémů a potřeb Romů v souladu se závazky, které přijaly ve svých vnitrostátních strategických rámcích týkajících se Romů. Cílem Komise bude zajistit, aby v nadcházejících dohodách o partnerství byly náležitě řešeny problémy specifické pro jednotlivé země, jak byly identifikovány v rámci evropského semestru, a aby prostřednictvím operačních programů byla prováděna opatření prosazující rovnost a začleňování. Komise bude pozorně monitorovat, zda v těchto členských státech existuje dvojí strategie, která na jedné straně zabezpečuje inkluzivní služby a na druhé straně poskytuje cílené programy pro marginalizované romské komunity, a zda je tato strategie obsažena v programových dokumentech na období 2021–2027. Cílem základních podmínek platných pro konkrétní fondy EU v období 2021–2027, které navrhla Komise, je zajistit dodržování základních práv i rovnost, začlenění a účast Romů. V zájmu zvýšení účinnosti a účelnosti intervencí týkajících se Romů bude Komise podporovat nadnárodní učení v oblasti politik i financování, jako je například síť EURoma tvořená řídicími orgány a národními kontaktními místy pro Romy. K sociálnímu a ekonomickému začlenění marginalizovaných skupin včetně Romů může přispět také složka Programu InvestEU zaměřená na sociální investice a dovednosti, a to prostřednictvím inovativních přístupů financování, jako jsou dluhopisy se sociálním dopadem a projekty zaměřené na výsledek, včetně kombinace grantů a/nebo finančních nástrojů EU ze sektorových programů nebo kombinace různých zdrojů financování EU. Komise bude provádět cílené pilotní iniciativy, jejichž účelem bude vyzkoušet a demonstrovat funkční přístupy ke konkrétním aspektům začleňování (bydlení, zaměstnání, sociální zabezpečení) prostřednictvím využití inovativních přístupů k financování, které by mohly být zavedeny/rozšířeny nebo napodobeny v rozsáhlejších programech na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni EU. Členské státy budou moci prostřednictvím nástroje pro technickou podporu požádat o technickou podporu při začleňování hlediska rovnosti Romů do tvorby politik a reformních postupů. IV.3. Opatření a podpora ze strany EU zaměřené na prosazování účasti, začlenění a rozmanitosti Romů V akčním plánu EU proti rasismu na období 2020–2025 se Komise zavázala, že půjde příkladem a podnikne kroky k významnému zlepšení reprezentativnosti svých zaměstnanců prostřednictvím opatření v oblasti náboru a výběrových řízení. Při realizaci těchto opatření Komise zajistí, aby se vztahovala i na Romy. Komise vyzývá ostatní orgány EU, aby na svých pracovištích přijaly opatření na podporu rozmanitosti a začlenění. Komise bude pořádat pravidelná setkání se zástupci členských států a organizacemi občanské společnosti na úrovni EU a mezinárodními organizacemi, jež mají silnější mandát v oblasti vzájemného učení. Zajistí také pravidelnou výměnu informací mezi zúčastněnými stranami. Komise bude v období 2021–2027 i nadále pořádat setkání s organizacemi občanské společnosti na téma politiky soudržnosti („strukturovaný dialog“). Bude pořádat setkání s organizacemi romské občanské společnosti věnovaná úzkému dialogu na téma vývoje v oblasti politiky soudržnosti. Jak navrhl Evropský parlament, Komise zahájí nový cyklus budování kapacit romské občanské společnosti s cílem umožnit koordinované nezávislé občanské monitorování a podávání zpráv, přičemž bude vycházet z poznatků získaných v rámci projektu Roma Civil Monitor (2017–2020). Koordinované nezávislé zprávy o občanském monitorování se budou počínaje rokem 2022 podávat ve dvouletých cyklech. Komise bude usilovat o maximalizaci vlivu evropské romské platformy, která spojuje vlády jednotlivých zemí, EU, mezinárodní organizace a zástupce romské občanské společnosti a jejímž cílem je podněcovat spolupráci a výměnu zkušeností. Bude organizovat tematické, celostátní a regionální přezkumy vnitrostátních strategických rámců na základě zjištění projektu monitorování ze strany romské občanské společnosti a národních monitorovacích zpráv. Komise bude prostřednictvím financování národních romských platforem prosazovat jejich reformu, především aby lépe reprezentovaly romskou populaci dané země. Za účelem získání nových poznatků, využití potenciálu sociálních inovací, změny způsobu uvažování a zajištění trvalé sociální změny by romské platformy měly být rozšířeny o nové zúčastněné strany (např. organizace na ochranu práv dětí či soukromý sektor). Aby se podpořilo aktivní zapojení Romů, zejména žen a mladých lidí, měl by být zvolen zástupce platformy, který zajistí navazování nadnárodních kontaktů mezi vnitrostátními a evropskými romskými platformami, zatímco mladým Romům by měly být nabízeny zvláštní stáže či nižší pozice ve vnitrostátních strukturách souvisejících s realizací národních romských platforem. Synergie s jinými unijními, vnitrostátními či mezinárodními iniciativami, zejména s projektem občanského dohledu, by měly být využity k podpoře vzájemného učení a výměny zkušeností v oblasti politiky. IV.4. Opatření a podpora ze strany EU zaměřené na prosazování rovnosti a na potírání protiromského smýšlení Za účelem podpory rovnosti Romů řešením protiromského smýšlení Komise podpoří činnosti v rámci programu Občané, rovnost, práva a hodnoty zaměřené na podporu pozitivního obrazu a romských vzorů, boj proti negativním stereotypům, zvyšování povědomí o romské historii a kultuře a prosazování pravdy a usmíření. Komise povede společnou kampaň s organizací UNESCO zaměřenou na řešení dezinformací, nenávistných výroků a konspiračních teorií, včetně těch, které se týkají Romů. Nadále bude podporovat soukromý sektor prostřednictvím platformy EU pro charty diverzity a prozkoumá způsoby, jak za spolupráce se sdělovacími prostředky budovat pozitivní obraz a prosazovat rovnost a rozmanitost ve všech oblastech. Komise na základě dosavadních zkušeností vypracuje řadu seminářů o rasových a etnických stereotypech, včetně stereotypů vůči Romům, na nichž se setkají novináři, organizace občanské společnosti a zástupci osob menšinového rasového nebo etnického původu. V rámci své komunikační činnosti bude Komise propagovat přínosy rovnosti a rozmanitosti. Komise uspořádá řadu informačních akcí zaměřených na členské státy, v nichž žijí větší romské komunity, jejichž cílem bude boj proti stereotypům, podpora kulturní rozmanitosti, zdůraznění problematiky a posílení postavení romských dětí, mladých lidí a žen jako vzorů v rozmanitých komunitách a dále propojování komunit.