ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2.6

Co se týče pyrotechnických výrobků používaných v automobilovém průmyslu, čl. 12 odst. 1 požaduje po výrobcích, ať zajistí, aby „byly řádně označeny v úředním jazyku (jazycích) země, v níž se má výrobek prodávat spotřebitelům“. Výbor se domnívá, že spojitost se spotřebitelem je zavádějící vzhledem k tomu, že většina pyrotechnických výrobků se montuje do motorových vozidel ve fázi výroby. Informace na původním vybavení může tedy i nadále být v jazyce, který se používá nyní, tj. angličtině. Výrobci tohoto vybavení se však obávají povinnosti tisknout návod ve všech úředních jazycích 25 členských zemí, protože nerozhodují o tom, ve které zemi bude prostředek použit. Výbor se domnívá, že seznamy bezpečnostních údajů od výrobců by měl být dostačující vzhledem k tomu, že informace, které obsahují jsou převážně schematické a statistické. — požadavek na označení „v úředním jazyku (jazycích) země, v níž se má výrobek prodávat spotřebitelům“, je proti základním zásadám jednotného trhu, jelikož označování v určitém jazyce by bylo překážkou obchodu. Výbor se dále domnívá, že náhradní airbagy atp. by byly prodávány konečnému spotřebiteli jen zřídka, spíše by je montovali servisní technici.
6.2.2

Důvodem je, že registrační povinnost způsobuje značné náklady navíc a v nejistých případech i to, že podnik povinný k dani od poskytování dané služby ustoupí. To by ovšem nevedlo k otevření vnitřního trhu a rovným soutěžním podmínkám pro podniky ve všech členských státech EU, nýbrž ke značnému znevýhodnění podniků se sídlem v jiném členském státě EU oproti tuzemským poskytovatelům služeb. To ovšem nemůže být v zájmu odbourávání překážek obchodu. Z toho důvodu by rozšíření zdanění podle místa původu na osoby nepovinné k dani bylo únosné jen tehdy, pokud by začal okamžitě a hladce fungovat navrhovaný systém jediného úředního místa (one-stop shop). Jen tehdy by bylo možné od podniků očekávat, že budou zdanitelná plnění poskytovat až ve všech 25 členských státech EU, aniž by existovala možnost systému„Reverse Charge“. Jinak by hrozilo nebezpečí opačného účinku, totiž vytlačení malých a středních podniků z vnitřního trhu EU.
1.9

EHSV nabádá Komisi, aby v budoucím programu jednání věnovala pozornost těmto specifickým otázkám: — klíčovému významu koncepce nezávislého života a právu postižených lidí nebýt odděleni v ústavech nebo vyloučeni ze společnosti; přístup k informacím, mobilitě, bydlení, do budov a především k osobní asistenci jsou klíčovými prvky nezávislého života osob se zdravotním postižením. V tomto ohledu je prioritou modernizace systémů sociální ochrany; (1) — klíčovému významu aktivní politické účasti osob se zdravotním postižením ve společnosti; zdravotně postižené osoby by měly mít rovné příležitosti k dosažení svého práva na aktivní účast v rozhodovacích procesech, rozvoji politiky, monitorování a hodnocení, atd. prostřednictvím zastupujících nevládních organizací a sítí. Role příslušných nevládních organizací by měla být posílena na národní a evropské úrovni, čímž by také menší a slabší nevládní organizace měly získat své místo mezi jinými většími asociacemi; — oblasti mimo zaměstnání by měly být řešeny v budoucnosti, např. vzdělání, kultura, volný čas atd.; — odpovídající pozornost by měla být věnována dopadu mnohonásobné diskriminace, kulturním rozdílům, chudobě atd. Přiměřený důraz na tyto aspekty by mohl zvýraznit ty kategorie osob se zdravotním postižením, které jsou nyní „neviditelné“; — přizpůsobené pracoviště (včetně asistenčních technologií a přípravy na zaměstnání) a jmenování úředníků pro rovnoprávnost ve firmách by mohlo být stimulem pro rovné příležitosti v zaměstnání; — odpovídající pozornost by měla být věnována bezpečnosti práce z hlediska předcházení zdravotnímu postižení.
3.5

Článek 13 – technické překážky. Tento článek se týká převodů ze třetích zemí. Podle těchto pravidel musí poskytovatel platebních služeb příjemce vést nejméně po dobu pěti let záznamy o všech obdržených informacích o plátci bez ohledu na to, zda jsou tyto informace úplné či nikoli. Pokud existuje zprostředkovatel platebních služeb se sídlem ve Společenství, má povinnost sdělit neexistenci úplných informací konečnému poskytovateli platebních služeb. Tyto předpisy nevyvolávají zvláštní připomínky, snad jen že vedení záznamů po tak dlouhou dobu může představovat značnou zátěž a může přerůst v kumulaci milionů údajů, což by bylo opodstatněné pouze pokud by se skutečně mělo za to, že vedení záznamů může být užitečné. Možná by se o této otázce mělo uvažovat a doporučit vedení záznamů jen u částek převyšujících určitou výši.
1.7

Výbor dále vyzývá vlády Spojeného království a Irska, aby zvážily svoji možnost účasti na opatřeních (opt in), a vládu Dánska, aby usnadnila výkon rozhodnutí v oblasti úhrad výživného, a to v souladu s Haagskou úmluvou o výkonu rozhodnutí o vyživovací povinnosti, již tato země ratifikovala, a aby zvážila zapojení do spolupráce ad hoc s ostatními členskými státy za tímto účelem, bude-li o to požádána.
4.4

Pokud se týká správní rady EASA (čl. 25) a plánované výkonné rady EASA (čl. 28), považuje se za nutné předejít přetížení agentury existencí příliš mnoha poradních rad. Pokud bude založena výkonná rada, měla by se tedy správní redukovat na výroční nebo bienální shromáždění. V této souvislosti je také třeba předejít situaci, kdy by zástupci národních úřadů pro bezpečnost letectví byli jmenováni do této rady, což by mohlo vést ke konfliktům zájmů vzhledem ke skutečnosti, že národní úřady jsou rovněž závislé na výnosech z průmyslu a nemusely by tedy podporovat účinnější systém EASA.
A.4

Veškerá letecká doprava uvnitř EU by měla být co nejdříve zahrnuta do otevřeného systému EU pro obchodování s emisemi, založeného na realistickém základním scénáři, aby byl zohledněn její (každoročně narůstající) podíl CO2 na dopadu na klima. Měly by existovat alokace na úrovni EU a další cílové hodnoty přispívání/omezování by měly platit přímo pro letecké společnosti jakožto subjekty obchodování; nadále musí být umožněn vstup nových provozovatelů na trh bez konkurenčního znevýhodnění. Pokud jde o další dopady, měly by být více využity vhodnější místní nástroje, například poplatky za NOx nebo provozní opatření.
4.3

EHSV souhlasí s návrhem, že by bylo vhodné ustanovit Den mezikulturního dialogu, jehož datum by mohlo odpovídat datu 21. května, který dříve stanovilo Unesco pro Světový den kulturní rozmanitosti pro dialog a rozvoj. Při této příležitosti by mohly instituce Společenství udělit symbolickou cenu vzdělávacím ústavům a organizacím občanské společnosti, které se vyznamenaly při vytváření a uskutečňování mezikulturního dialogu. Tento den by mohly být pořádány slavnostní akce.
6.4

Je nezbytné v maximální míře se vyhnout tomu, aby se na národní či regionální úrovni k rámci, který byl stanoven Evropskou unií, přidávala další doplňková kritéria, neboť se musí zachovat nezbytná elasticita pro stanovení obsahu budoucích programů. Ze stejného důvodu by bylo třeba vyhnout se zavádění postupů, jež by a priori stanovovaly přidělení prostředků na sedm let, a bylo by též třeba nezbavit se možnosti snadno přizpůsobit probíhající programy.
Kromě toho by proti zásadnímu cíli směrnice mohlo působit to, že některé systémy penzijního připojištění mohou být v podstatě z převoditelnosti vyjmuty. Členské státy sice mají Komisi informovat o tom, jaká opatření učiní pro to, aby zapojily také tyto systémy, vzhledem k diskusi probíhající již mnoho let a naléhavé nutnosti vybudovat stabilní druhý pilíř zabezpečení ve stáří, se však zdá, že to možná nebude stačit. Jinak lze počítat s přijetím návrhů Komise jen při uplatnění odpovídajících přechodných období kvůli rozdílnosti systémů v členských zemích. Proto by mohly být stanoveny konkrétní lhůty a cíle.
4.7

Spolehlivé statistické informace a průzkumy týkající se charakteristických rysů nelegálních přistěhovalců by členským státům EU pomohly s analýzou základních příčin neřízeného přistěhovalectví. Tyto údaje by mohly zahrnovat sociálně-ekonomické prostředí těchto přistěhovalců, jejich základní dovednosti, touhy a důvody k emigraci. Tyto průzkumy by mohly vést k lepšímu standardu informací, které jsou o přistěhovalcích udržovány, a k organizaci prostředků pro ně, jako například vzdělávacích programů a programů odborné přípravy. Sběr statistických údajů o počtu přistěhovalců, kteří byli informováni o žádostech o mezinárodní ochranu, o počtu podaných žádostí, počtu přijetí a zamítnutí různých druhů statusu (článek 4) je také velmi důležitý pro stanovení politik, které se týkají ochrany přistěhovalců. Shromažďování a zpracování údajů by mělo spadat pod kontrolu veřejných orgánů členských států, jimž by měly být poskytnuty lidské síly, know-how a nástroje. Staraly by se o důvěrnost osobních požadovaných údajů a o sestavování výročních zpráv svým parlamentům. Shromažďování a třídění těchto informací a statistických údajů vyžaduje společné úsilí členských států při náboru kvalifikovaných tlumočníků, kteří by mohli s přistěhovalci komunikovat s cílem získat všechny údaje potřebné pro úspěšný průzkum. Podobné shromažďování údajů by členským státům také pomohlo při provádění odpovídajících politik. Shora uvedené programy přispívají k integraci přistěhovalců do společností členských států, a jsou k dispozici fondy pro sběr údajů o sociálním prostředí přistěhovalců, kromě dalších kritérií. Tyto statistické nástroje by také pomohly dalším subjektům, například evropskému středisku, při ochraně lidských práv.
3.7

Podle Komise není vhodné, aby byly podrobná opatření a postupy k zajištění ochrany zveřejňovány. Tento problém je možné vyřešit zahrnutím provozních podrobností do prováděcích předpisů. Výbor by chtěl zdůraznit důležitost toho, aby tato nová pravidla přihlížela ke specifickým potřebám osob se sníženou pohyblivostí v souladu s doporučeními, která uvedla Komise ve svém nedávném stanovisku k této věci. Bezpečnostní kontroly a jiná bezpečnostní opatření, jakkoli jsou oprávněná a nezbytná, mohou vytvořit další bariéry a omezit práva osob se sníženou pohyblivostí, což by bylo v rozporu s nedávnými snahami Komise zaručit zdravotně postiženým osobám a osobám se sníženou pohyblivostí rovné příležitosti v letecké dopravě v porovnání s ostatními lidmi.
5.11

Stojí za povšimnutí, že Komise během svých dialogů a diskusí se zástupci průmyslu nenalezla mnoho nových nápadů a myšlenek a řešení důležité otázky, jak přenášet znalosti z vysokých škol do oblasti průmyslu. Komise se sama vrátí k těmto otázkám v některém ze svých příštích sdělení. Musí to však být především samy podniky, které převezmou potřebnou zodpovědnost za vytvoření příslušných napojení na výzkum. Vezmeme-li v úvahu, jak pomalý je pokrok v naplňování cíle, podle kterého mají být 3 % evropského HDP věnována na výzkum a vývoj, je tento nedostatek nápadů, jak přenášet znalosti z vysokých škol do průmyslu, znepokojivý. Další příčinou obav je počet studentů vědeckých a technických oborů v EU, který ve srovnání s hlavními konkurenty Unie klesá. Podstatné pro MSP je, aby zlepšily svůj současný lidský kapitál a uvedly akademické pracovníky do výroby a inovace. 7. rámcový program by měl poskytnout podporu MSP při zavádění zdokonalených technologických výzkumných a výrobních technik.
3.5.7

Do roku 2007 by Komise měla určit závazné postupy ke zjišťování rizik aplikace a/nebo využití nanověd a nanotechnologií a do poloviny roku 2008 navrhnout příslušné evropské hlavní směry.
K jeho úkolům v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj (2007-2013) patří pro Společenství významné všeobecné téma udržitelného rozvoje (např. ochrana klimatu, výživa, energetika, doprava, chemikálie, dekontaminace). To zahrnuje vypracování vědeckotechnických referenčních údajů pro různé oblasti monitorování životního prostředí a potravin; v tom také spočívá hodnotný přínos k vypracování právních předpisů Společenství. Dalším úkolem Společenství je tvorba a šíření mezinárodně uznávaných referenčních podkladů a podpora společného evropského měřicího systému. To by mohlo zahrnovat koordinaci národních ústavů pro metrologii (nauka o měření) s rozdělením úkolů a standardizaci při současném zapojení se do jejich programů. Ve smyslu evropského vnitřního trhu a evropské integrace obecně by se mohlo zvážit, zda by při zapojení příslušných národních laboratoří a institucí jako CEN nebo CELENEC a příslušných průmyslových odvětví a Společného výzkumného střediska neměl být vytvořen Evropský standardizační úřad (European Bureau of Standards).
2.3

EHSV vydal stanovisko (5) k tomuto sdělení, v němž vítá navrhovaná zlepšení, ale domnívá se, že by mohla být upravena některá opatření s ohledem na zkušenosti získané zejména během nedávných zásahů při reakci na katastrofy v Asii. Ve svém stanovisku EHSV předkládá Komisi následující návrhy zaměřené na zlepšení fungování mechanismu: — systém CECIS by mohl být posílen prostřednictvím systému založeném na satelitních spojeních, který by napomáhal zvyšovat znalosti o katastrofách a poskytoval by údaje potřebné pro rozmístění prostředků a lidí, — při výcviku zásahových týmů by měla být brána v úvahu potřeba učit se cizí jazyk a měl by existovat viditelný identifikační systém pro pracovníky vyslané EU, jejichž úkolem je odstraňovat škody vzniklé katastrofami, — měly by existovat minimální zásahové prostředky, které by byly koordinovány s mechanismem a s OSN, za tímto účelem by měl být vytvořen ústřední technický orgán, který by byl v pohotovosti 24 h denně, s dostatečnými prostředky, aby byl pohotovostní za optimálních podmínek, — mechanismus by měl být schopen využít svých vlastních komunikačních a dopravních prostředků.
3.6

Aby byly spuštěny investice a restrukturalizace, je podle EHSV nezbytně nutné stanovit závazné dlouhodobé politické úkoly, které v akčním plánu pro biomasu chybí. Z tohoto důvodu vyzývá Komisi, aby co nejrychleji stanovila konkrétní cíle pro využívání biomasy resp. pro využívání obnovitelných zdrojů energie. Závazné evropské úkoly minimálně do roku 2020 pro oblast elektrické energie, tepla a dopravy by měly být realistické, ale ambiciózní. Minimální podíl ve výši 25 % na konečné spotřebě energie do roku 2020 by měl být stanoven jako závazný cíl. Tuto cestu vývoje může umožnit dostupný potenciál biomasy v Evropě, zejména v oblasti vedlejších a přidružených produktů, a plošný potenciál při změněném využívání v důsledku změněné struktury poptávky. Výbor poukazuje na to, že Spojené státy zapracovávají podobně vysoké cíle pro dlouhodobé využívání biomasy do svého zákona o zajištění energie.
2.3

Cílem návrhu směrnice je zmírnit a řídit povodňová rizika, která ohrožují lidské životy a zdraví, majetek, přírodu a životní prostředí. Integrace tohoto návrhu do rámcové směrnice o vodě umožní zjednodušit organizační a administrativní kroky, neboť návrh se vztahuje na existující oblasti povodní podle ustanovení rámcové směrnice o vodě. To znamená, že veškerá opatření přijatá v zájmu zamezení a zmírnění povodňových rizik musí být prováděna v rámci plánů povodí jednotlivých řek a že příslušné orgány jsou v obou případech totožné a pouze obdrží tyto nové pravomoci. Kromě toho by se mělo zmínit, že účinnost by byla daleko vyšší, pokud by se lhůty nově navržené směrnice shodovaly s lhůtami v rámcové směrnici o vodě.
5.2

V této souvislosti by Komise měla členským státům co nejdříve předložit vhodná řešení dvou problémů, které by vyvstaly, pokud by směrnice byla přijata v současném znění.
—

Co dělat, když dopravní linky zasahují mimo ohraničené území působnosti příslušného orgánu? Měly by být přerušeny, nebo by na ně měly být uplatněny zvláštní předpisy? V tomto případě se EHSV domnívá, že by kritérium územní působnosti mělo být zmírněno. O dotyčné služby mohou mít zájem území, která jsou v pravomoci různých příslušných orgánů, pokud je to nutné pro zajištění sjednocení sítě a integrace služeb v dopravě, když se jedná o území sousedící či přilehlá k území orgánu, který zadal veřejnou zakázku na služby v dopravě.
3.18

EHSV si klade otázku, kde a kdy Komise konečně hodlá tuto diskusi vést. Podle jeho názoru je strategie udržitelného rozvoje přesně tím správným místem, kde by se tak mělo učinit. EHSV lituje, že již dva roky slibované předložení sdělení o „Communication on the use of market-based instruments for environmental policy in the internal market“ ještě neexistuje.
4.2.3

Látky potlačující tvorbu zákalu při chromování: látky související s PFOS ve zředěných roztocích chrání zdraví a bezpečnost pracovníků při dekorativním a ochranném chromování kovových nebo plastových podkladů v automobilovém a jiném spotřebním průmyslu. Účinkují rovněž jako činidla snižující povrchové napětí a zvyšující vlhkost, zejména při leptání plastů. Pracovní prostředí při chromování je nepříznivé a potenciálně nebezpečné, především při postupech založených na Cr(VI), který je znám jako karcinogen. Zábrana vzniku zákalů a zvýšené expozice člověka má proto zásadní význam. Tato situace je řešitelná používáním postupů založených na Cr(III), které však dosud nejsou plně dostupné. Pouze povrchově aktivní látky založené na PFOS se zatím projevují v těchto situacích jako stabilní. Evropská spotřeba v roce 2000 dosáhla podle SCHER zhruba deseti tun. Odhady celkových ročních emisí do životního prostředí se podstatně liší v závislosti na použitých postupech a stupni jejich kontroly z hlediska emisí, recyklace a spalování odpadů. Odhad německého průmyslu, založený na místních osvědčených postupech, ukazuje, že celkové emise extrapolované na evropské měřítko by mohly dosahovat pouhých 500 kg ročně. Při použití méně vyspělé technologie a kontroly by emise mohly být vyšší. Vzhledem k tomu, že chromování je nejzávažnějším pokračujícím používáním látek souvisejících s PFOS a že se tato technologie vyvíjí a již jsou v určitém rozsahu k dispozici alternativy, jeví se jako vhodné, aby byla pro navrženou odchylku stanovena lhůta; kromě toho by se měla ve shodě s návrhem SCHER bezodkladně provést analýza expozice na pracovišti a dlouhodobé hodnocení rizik pro životní prostředí. Tyto kroky by se měly podniknout ve spolupráci s průmyslem, aby byla zajištěna možnost pokračování výroby v EU. Neexistuje žádný podnět, proč vyřazovat jednu z kritických fází automobilové výroby; je zde zjevné nebezpečí, že by ji ostatní produkce mohla následovat. Předčasné vyřazování látek potlačujících zákal souvisejících s PFOS by také nemělo vést ke zvýšení rizik pro zdraví pracovníků. EHSV doporučuje, aby se odchylka uplatňovala po dobu pěti let před přehodnocením Komisí a výborem SCHER.
6.3.2.10

EU by měla přistoupit k hodnocení organizací sociálních partnerů. Mělo by se týkat jejich postavení, jejich cílů, jejich organizace a fungování, rozsahu jejich činnosti (veřejný nebo soukromý sektor), stupně jejich reprezentativnosti (ve srovnání s řadou podniků a pracovníků nebo s daným sektorem) atd. s tím, aby Evropská unie měla spolehlivé organizace, s nimž by mohla spolupracovat. Analýzy tohoto druhu by mohly být ještě jednodušší, kdyby EU shromažďovala a zveřejňovala údaje potřebné k těmto analýzám (zkrátka kdyby EU byla v tomto směru transparentní), které jsou podmínkou pro přidělení podpory EU veřejným a soukromým subjektům a rovněž zastupitelským organizacím občanské společnosti. Tato práce by mohla být provedena interně, tj. službami EU (Komise, EHSV atd.), nebo pokud to bude nutné, celá či její část by mohla být provedena externím subjektem.
3.51

Nevládní organizace, ale také mnoho občanů, kteří nejsou organizováni ve svazech nebo skupinách, vykonává mnoho záslužné práce při ochraně přírody a ochraně druhů. Zemědělci se zapojují do zemědělských programů pro životní prostředí a dobrovolných iniciativ. Mnoho dalších společenských skupin se zapojuje do ochrany biodiverzity, přebírají dokonce částečně úkoly, které by jednoznačně měly připadnout státu. Mnoho úspěchů v ochraně biodiverzity by bez tohoto úsilí nebylo vůbec možných. Právě také díky práci soukromých ochránců životního prostředí, ale také díky mnoha návštěvníkům přírody, není situace ještě horší, než se v současnosti zdá. Politika by toto úsilí měla také podporovat, ale nejen finančně.
2.9

EHSV kromě toho již vícekrát uvedl, že úsilí v souvislosti s politikou zaměstnanosti nemůže být úspěšné bez příslušných finančních prostředků na národní a evropské úrovni. Příslušné priority proto musí být zohledněny při plánování rozpočtů. I zde Cambridge Review u většiny členských států zjistil, že rozpočtové prostředky dostatečně nekryjí navrhovaná opatření v oblasti trhu práce. Například by mělo být v členských státech navýšeno rozpočtové rozpětí pro příslušné investice do infrastruktury. Národní reformní programy by měly být pokud možno koncipovány tak, aby vytvořily celoevropský koordinovaný program na oživení konjunktury. Důležitým výchozím bodem jsou k tomu veřejné investice. V této souvislosti by mělo být plánované významné krácení prostředků pro projekty TEN v budoucím rozpočtu EU prostřednictvím přerozdělení zrušeno. EHSV žádá, aby tato omezení jakož i další omezení brzdící růst a zaměstnanost byla zohledněna při konkrétním vypracovávání finančního výhledu na období 2007-2013.
4.10

Za předpokladu, že průměrná životnost těžkých nákladních vozidel, která jsou předmětem zkoumaného návrhu, je přibližně 15 let a že návrh vstoupí v platnost v průběhu roku 2006, měly by veřejné orgány až do roku 2030 čas zhodnotit své investice, učinit pokroky v oblasti technologií a zlepšit výkonnostní standard.
5.2.6

Výbor pokládá za účelnější nejprve stanovit cílové hodnoty místo koncentračních stropů. V opačném případě se obává, že lhůty, které stanovila Evropská komise, nejsou příliš krátké, vzhledem k tomu, že legislativní postup byl zahájen teprve koncem roku 2005. Existovalo by nebezpečí, že členské státy budou mít k dispozici velmi málo času k přizpůsobení se ustanovením; některé z nich již nyní nejsou schopny dodržet stávající mezní hodnoty částečně proto, že otálely s jejich provedením. Dále Výbor poukazuje na skutečnost, že pro menší členské státy je respektování koncentračních stropů obtížnější, neboť jsou navíc znevýhodněny menším rozmístěním znečištění ovzduší. Výbor proto doporučuje stanovit cílové hodnoty místo koncentračních stropů. Navržené normy by od členských států a/nebo místních orgánů vyžadovaly obrovské úsilí v souvislosti se zřízením měřících stanic, neboť toto zřízení bude vyžadovat čas a velké investice. Zatímco jsou částice PM10 dobře měřené (výsledky jejich měření by však bylo třeba hodnotit a přezkoumat, zda je lze v jednotlivých členských státech dodržet) a měřitelné a navíc rychle padají, PM2,5 jsou velmi obtížně měřitelné a velice volatilní. Přemísťují se snadno v ovzduší a jsou to přeshraniční znečišťující látky. Dále existují jemné částice přirozeného původu, např. mořská sůl a bylo by logické, aby tyto částice nebyly zohledněny.
1.7

EHSV uznává stěžejní úlohu sociálních partnerů, jako hlavních aktérů na trhu práce, v procesu naplňování a monitorování stanovených cílů. Společná aktivita evropských sociálních partnerů v oblasti celoživotního učení v rámci jejich prvního víceletého pracovního programu na léta 2003-2005 vyústila v Rámec akcí pro celoživotní rozvoj kompetencí a kvalifikací (Framework of Actions for Lifelong Development of Competences and Qualificatios) a s následnými aktivitami se počítá i v dalším víceletém programu 2006-2008, v rámci kterého evropští sociální partneři budou jednat o možnosti dobrovolné dohody v této oblasti.
2.7

Rozsah financování společného podniku by se měl přezkoumat po dokončení definiční fáze. Všechny strany budou muset zvážit dopad dalších nákladů, které by měly být financovány soukromým sektorem prostřednictvím mechanismu uživatelských poplatků, jelikož by to mohlo vést k přesunutí účinků na cestující veřejnost.