EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 25.10.2011 
SEK(2011) 1280 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu 
směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se m ění směrnice 2004/109/ES o 
harmonizaci požadavk ů na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž 
cenné papíry jsou p řijaty k obchodování na regulovaném trhu, a sm ěrnice Komise 
2007/14/ES 
{KOM(2011) 683 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1279 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. ÚVOD 
Podle sm ěrnice o pr ůhlednosti1 (dále jen „sm ěrnice“) musí emitenti cenných papír ů, s nimiž 
se obchoduje na regulovaných trzích v Evropské unii (EU), zajistit vhodnou pr ůhlednost ve 
vztahu k investor ům prostřednictvím zve řejňování a ší ření regulovaných informací2 
veřejnosti. 
Pět let od vstupu sm ěrnice v platnost zve řejnila Komise zprávu3, v níž jsou posouzeny dopady 
směrnice. Ve zpráv ě byla směrnice uznána jako užite čná pro řádné a účinné fungování trhu, 
byly však zd ůrazněny oblasti, v nichž je zapot řebí zlepšení. 
V roce 2010 zahájila Komise ve řejnou konzultaci o modernizaci sm ěrnice. K hlavním 
nadneseným otázkám pat řila přitažlivost regulovaných trh ů pro malé a st řední emitenty 
a způsoby zlepšení režimu pro oznamování významných ú častí na hlasovacích právech. 
Respondenti ú častnící se ve řejné konzultace se lišili v názorech, pokud jde o to, zda by bylo 
možno zm ěnami směrnice zlepšit situaci malých a st ředních emitent ů. Co se týká ú častí na 
hlasovacích právech, ve řejná konzultace prokázala obecnou shodu ohledn ě nutnosti zahrnout 
požadavek týkající se oznamování ú častí na derivátech vypo řádaných v pen ězích4 a zvýšit 
úroveň harmonizace v této oblasti. Mimoto se požadovala v ětší jasnost v n ěkterých 
technických oblastech. 
V roce 2010 se Komise s Evropským parl amentem dohodla na posouzení možnosti zavést 
požadavek, aby ur čité společnosti zveřejňovaly klíčové finan ční informace týkající se jejich 
činností ve t řetích zemích5. Zvláštní posouzení dopad ů týkající se této záležitosti dosp ělo 
k závěru, že sm ěrnici o pr ůhlednosti a sm ěrnice o účetních záv ěrkách6 by měly být v tomto 
ohledu pozm ěněny za účelem zahrnutí nového požadavku. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Problémy, jež byly zjišt ěny v souvislosti se stávajícím reži mem, lze seskupit do dvou hlavních 
kategorií: a) malí a st řední emitenti a b) požadavky na oznamování významných ú častí na 
hlasovacích právech. 
                                                 
1 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004. 
2 Pojem regulované informace zahrnuje ro ční, pololetní a čtvrtletní finan ční informace, pr ůběžné 
informace o významných ú častech na hlasovacích právech a informace ad hoc zveřejňované podle 
směrnice o zneužívání trhu (sm ěrnice 2003/6/ES). 
3 KOM(2010) 243 v kone čném znění ze dne 27. kv ětna 2010. Ke zpráv ě byl připojen podrobn ější 
pracovní dokument útvar ů Komise (SEK(2010) 61). 
4 Akciové deriváty vypo řádané v pen ězích odkazují na transakce související s vlastním kapitálem, které 
jsou vypo řádány pouze vyplacením hotovosti bez fyzického dodání podkladového kapitálu. 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/cs/10/st15/st15650-ad01.cs10.pdf 
6 Čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS o ro čních účetních záv ěrkách a sedmá sm ěrnice Rady 83/349/EHS 
o konsolidovaných ú četních záv ěrkách. 
 
CS 2   CS 2.1. Problémy zjišt ěné v souvislosti s malými a st ředními emitenty 
V EU neexistuje právní definice malých a st ředních emitent ů. Pokud se v tomto dokumentu 
odkazuje na malé a st řední emitenty, je nutno tento výraz  chápat ve smyslu stávajících 
vnitrostátních pojm ů používaných v členských státech. 
Zlepšení regula čního prost ředí pro malé a st řední emitenty a usnadn ění jejich p řístupu ke 
kapitálu je pro Komisi významnou politickou prioritou7. Ačkoliv se požadavky týkající se 
průhlednosti nepovažují za jediný zdroj problém ů, s nimiž se malí a st řední emitenti potýkají, 
přispívají k vysokým náklad ům na dodržování p ředpisů spojeným s kotováním na 
regulovaných trzích, k jejich nízké viditelnosti pro anal ytiky a investory a ke kultu ře orientace 
na krátkodobé výsledky. 
2.1.1.  Vysoké náklady malých a st ředních emitent ů na dodržování p ředpisů 
Cílem sm ěrnice je zajistit trhu p řesné, úplné a v časné informace. Emitenti musí zve řejňovat 
roční, pololetní a čtvrtletní finan ční informace8. Směrnice ukládá minimální požadavek 
zveřejňovat čtvrtletní mezitímní zprávy ve dení s omezeným obsahem. Mnoho členských stát ů 
však vyžaduje zve řejňování dalších údaj ů. Pro malé a st řední emitenty jsou náklady vzniklé 
v souvislosti se zve řejňováním čtvrtletních finan čních informací pom ěrně vysoké, zatímco 
užitečnost této povinnosti není z řejmá. 
Pro emitenty m ůže být nákladné a náro čné na zdroje rovn ěž dodržování striktní lh ůty pro 
zveřejňování pololetních zpráv, složitost obsa hu a druhy informací, které mají být zve řejněny 
v popisných částech zpráv. 
2.1.2.  Zaměření na krátkodobé výsledky 
Nutnost zve řejňovat čtvrtletní finan ční informace m ůže vyvíjet na vedení tlak, aby byl 
v každém čtvrtletí vykázán zisk. Podávání čtvrtletních zpráv by m ohlo být vnímáno rovn ěž 
jako regula ční pobídka pro investory, aby se zam ěřovali na krátkodobé výsledky spole čností, 
místo aby p řijali dlouhodob ější vizi. 
2.1.3.  Menší viditelnost malých a st ředních emitent ů 
Krátká lh ůta pro podávání pololet ních zpráv (dva m ěsíce po skon čení období, o n ěmž se 
podává zpráva) vytvá ří na konci druhého m ěsíce problém, který narušuje trh, p řetěžuje 
investory a analytiky finan čními informacemi a zesiluje u nich tendenci omezit pozornost na 
největší společnosti s p ředním postavením na trhu a málo se zajímat o malé a st řední 
emitenty. Tak je tomu obzvlášt ě u většiny evropských emitent ů, jejichž ú četní období 
odpovídá kalendá řnímu roku, a u nichž tato lh ůta proto p řipadá na konec srpna. To p řispívá 
k nízké viditelnosti malých a st ředních emitent ů u investor ů a analytik ů. 
                                                 
7 Sd ělení Komise „Na cest ě k Aktu o jednotném trhu – Pro vysoce konkurenceschopné sociáln ě tržní 
hospodářství – 50 návrh ů pro lepší spole čnou práci, podnikání a obchod“, KOM(2010) 608 v kone čném 
znění a sdělení Komise „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástroj ů k podnícení hospodá řského růstu 
a posílení d ůvěry – Spole čně pro nový r ůst“, KOM(2011) 206 v kone čném znění. 
8 Bu ď čtvrtletní finan ční zprávy, nebo mezitímní zprávy vedení; obecn ě uváděné rovněž jako čtvrtletní 
finanční informace. 
 
CS 3   CS Dalším problémem, který snižuje viditelnost malých a st ředních emitent ů, jsou potíže, s nimiž 
se potýkají investo ři, kteří chtějí získat p řístup k zve řejněným informacím, a to kv ůli 
nedostate čnému propojení jednotlivých vnitrostátních mechanism ů ukládání. 
2.1.4.  Zjištěné problémy v souvislosti s oznamováním významných ú častí na hlasovacích 
právech 
Směrnice vyžaduje, aby emitenti trh informovali o nabytí či pozbytí akcií, které jsou p řijaty 
k obchodování na regulovaném trhu a s nimiž js ou spojena hlasovací práva (tj. oznamovali 
podíl na hlasovacích právech, která drží, pokud tento podíl dosáhne prahové hodnoty ve výši 
5 %, 10 %, 15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 50 % a 75 % nebo tyto prahové hodnoty p řekročí či pod 
ně klesne). U stávajícího režimu byly zjišt ěny dva problémy: skryté vlastnictví kv ůli 
nedostatk ům v pravidlech pro oznamování a rozdíln á pravidla pro oznamování, která platí 
v jednotlivých členských státech. 
2.1.5.  Možnost skrytého vlastnictví 
Od přijetí směrnice na trhu podstatn ě vzrostlo využívání derivát ů vypořádaných v pen ězích. 
Deriváty vypo řádané v pen ězích lze využít k získání a uplat ňování vlivu na kotovanou 
společnost nebo k vytvo ření skryté ú časti ve spole čnosti (existuje řada nahlášených p říkladů 
takovéhoto chování9). Na tyto deriváty se však v sou časnosti pravidla sm ěrnice týkající se 
zveřejňování nevztahují. Toto opomenutí m ůže vést k možnému zneužívání trhu, neú činnosti 
mechanismu tvorby cen a prázdnému hlasování (empty voting), což má za následek nízkou 
důvěru investor ů a nesoulad zájm ů investorů s dlouhodobými zájmy samotných spole čností. 
2.1.6.  Rozdílná pravidla týkající se oznamování v jednotlivých členských státech, která 
u přeshraničních investor ů vedou k v ětším závazkovým a regula čním rizik ům 
a vysokým náklad ům na dodržování p ředpisů 
Rozdílná pravidla týkající se oz namování, která pl atí v jednotlivých členských státech, 
zejména pokud jde o souhrn ú častí na akciích a ú častí na finan čních nástrojích, zvyšují 
náklady a vytvá ří právní nejistotu u investor ů s přeshraniční činností. Absence souhrnu ú častí 
na akciích a ú častí na finan čních nástrojích vede v n ěkterých členských státech rovn ěž k nižší 
úrovni průhlednosti. 
3. SUBSIDIARITA  
EU je oprávn ěna jednat v této oblasti podle článků 50 a 114 Smlouvy o fungování Evropské 
unie. Všechny zjišt ěné problémy se týkají celého kap itálového trhu v EU, a pro efektivitu 
změn je proto nezbytné, aby byl y provedeny na úrovni EU. 
Zjištěné problémy týkající se malých a st ředních emitent ů vyplývají z právních p ředpisů EU a 
členských stát ů a lze je řešit pouze zm ěnami právních p ředpisů EU. Pouze nástroj p řijatý na 
úrovni EU mimoto zajistí, aby všechny členské státy používaly stejný regula ční rámec 
založený na stejných zásadách, a ukon čí tudíž stávající rozt říštěnost regula čních opat ření, 
pokud jde o režim oznamování významných ú častí. 
                                                 
9 P říklady: LVMH/Hermes, Porsche/ VW, Schaeffler/Continental. 
 
CS 4   CS 4. CÍLE 
Plánovaná opat ření by měla některé povinnosti zjednodušit s cíle m pomoci zajistit, aby byly 
regulované trhy p řitažlivé pro malé a st řední emitenty, a m ěla by zvýšit právní jasnost 
a účinnost režimu pr ůhlednosti s ohledem na zve řejňování informací o vlastnictví spole čností. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY : ANALÝZA DOPAD Ů A SROVNÁNÍ  
K dosažení výše uvedených cíl ů Komise navrhla, analyzovala a porovnala r ůzné možnosti 
politiky s cílem ur čit možnosti, které zjišt ěné problémy uspokojiv ě řeší. Tyto možnosti jsou 
uvedeny níže. 
5.1. Možnosti politiky k umožn ění větší pružnosti u malých a st ředních emitent ů, 
pokud jde o četnost a na časování zve řejnění pravidelných finan čních informací 
(1) Žádná opat ření – Tato možnost by stanoveného cíle nedosáhla. Tato možnost se 
proto zamítá. 
(2) Zrušení povinnosti p ředkládat čtvrtletní finan ční informace u malých a st ředních 
emitentů – Tato možnost by snížila náklady malých a st ředních emitent ů i regulační 
pobídky, které mohou podn ěcovat k orientaci na krát kodobé výsledky. Zavedení 
různých režim ů pro spole čnosti kotované na regulované m trhu podle jejich velikosti 
by však mohlo být pro investory mat oucí a mohlo by mít za následek rovn ěž menší 
viditelnost malých a st ředních emitent ů. Tato možnost se proto zamítá. 
(3) Zrušení povinnosti p ředkládat čtvrtletní finan ční zprávy u malých a st ředních 
emitentů během počátečního období 3 let od p řijetí k obchodování  – Ačkoliv by tato 
možnost zmírnila p římé tlaky, s nimiž se malí a st řední emitenti potýkají, vedla by 
pouze k odkladu náklad ů. Zavedení r ůzných režim ů pro spole čnosti kotované na 
regulovaném trhu podle jejich velikosti a stá ří by mohlo být pro investory matoucí. 
Tato možnost se proto zamítá. 
(4) Zrušení povinnosti p ředkládat čtvrtletní finan ční zprávy u všech kotovaných 
společností – Tato možnost by snížila náklady spole čností na dodržování p ředpisů. 
Průměrné odhadované snížení náklad ů (s vylou čením náklad ů na vypracování 
čtvrtletních informací) je v p řípadě malých a st ředních emitent ů v rozmezí od 2 000 
do 60 000 EUR ro čně na emitenta a u velkých emitent ů od 35 000 do 250 000 EUR 
ročně na emitenta. U malých a st ředních emitent ů nebylo možno odhadnout 
v peněžním vyjád ření snížení náklad ů na zaměstnance podílející se na vypracování 
těchto informací: toto sní žení se u jednotlivých emitent ů značně liší, od 8 do 
30 člověkodnů ročně. U velkých emitent ů lze maximální celkové snížení náklad ů 
(včetně nákladů souvisejících se zam ěstnanci, kte ří se podílejí na vyhotovení t ěchto 
zpráv) odhadnout na nejvýše 2 miliony EUR ro čně na emitenta. To by m ělo malým a 
středním emitent ům umožnit, aby své zdroje p řesměrovali na zve řejňování takových 
informací, které nejlép e vyhovují jejich investor ům. Tato možnost by m ěla snížit 
krátkodobý tlak na emitenty a p řimět investory k p řijetí dlouhodob ější vize. Nem ěla 
by mít nep říznivý dopad na ochranu investor ů. Ochrana investor ů je již dostate čně 
zaručena prost řednictvím povinného zve řejňování pololetních a ro čních výsledk ů a 
 
CS 5   CS rovněž zveřejňováním informací, které požaduje sm ěrnice o zneužívání trhu a 
směrnice o prospektu10. Investoři by proto m ěli být náležit ě informováni o d ůležitých 
událostech a skute čnostech, které by mohly ovli vnit cenu podkladových akcií, 
nezávisle na zve řejňování čtvrtletních informací, ja k se požaduje podle sm ěrnice. 
Nezdá se proto, že je nutné v právních p ředpisech stanovit povinné zve řejňování 
mezitímních zpráv vedení. Aby byla tato možnost ú činná, nem ělo by být členským 
státům povoleno, aby zve řejňování čtvrtletních informací ukládaly ve vnitrostátních 
právních p ředpisech. Spole čnosti se budou moci rozhodnout zve řejnit čtvrtletní 
informace, pokud si to budou p řát. 
(5) Prodloužení lh ůty pro zve řejňování pololetních informací na t ři měsíce od skon čení 
příslušného období, o n ěmž se podává zpráva, u všech kotovaných spole čností – 
U malých a st ředních emitent ů by došlo k ur čitým úsporám náklad ů, nejdůležitější 
přínosy by však byly nepen ěžní povahy. Emitenti by m ěli k dispozici dodate čný čas 
na vypracování svých zpráv, což by zvýšilo kvalitu jejich výstup ů. Tato možnost by 
měla rovněž kladný dopad na viditelnost malých a st ředních emitent ů, jelikož ti 
budou moci snáze na časovat zve řejnění svých zpráv tak, aby nebyly zve řejňovány ve 
stejné dob ě jako zprávy vel kých kotovaných spole čností. To by znamenalo, že 
analytici a investo ři budou mít k dispozici více času na posouzení pololetních 
výsledků malých a st ředních emitent ů. 
(6) Prodloužení lh ůty pro zve řejňování pololetních informací na t ři měsíce od skon čení 
příslušného období, o n ěmž se podává zpráva, u malých a st ředních emitent ů – Tato 
možnost by m ěla kladný dopad na viditelnost malých a st ředních emitent ů. Zavedení 
různých režim ů pro spole čnosti kotované na regulovan ých trzích podle jejich 
velikosti by však mohlo být pro investory ma toucí. Tato možnost se proto zamítá. 
5.2. Možnosti politiky pro zjednodušení popisných částí finan čních zpráv u malých 
a středních emitent ů 
(1) Žádná opat ření – Tato možnost by stanoveného cíle  nedosáhla. Tato možnost se 
proto zamítá. 
(2) Harmonizace maximální ho popisného obsahu finan čních zpráv na úrovni EU 
u malých a st ředních emitent ů – Standardizace obsahu zpráv m ůže vést k vyšším 
nákladům na dodržování p ředpisů u malých a st ředních emitent ů, kteří jsou usazeni 
v členských státech, v nichž jsou požadavky v sou časnosti malé. Tato možnost by 
však usnadnila srovnatelnost finan čních informací v celé EU. Pokud by však prahová 
hodnota pro obsah byla na úrovni EU stanovena p říliš nízko v zájmu dosažení úspor 
nákladů, mohlo by to mít pro investory negativní d ůsledky. Tato možnost se proto 
zamítá. 
(3) Požadavek, aby ESMA11 vypracoval pro všechny kotované spole čnosti nezávazné 
pokyny (vzory) pro popisné části finan čních zpráv  – Tato možnost by orgánu ESMA 
umožnila vypracovat vz or tak, aby byla zajišt ěna úspora náklad ů. Usnadnila by 
rovněž investor ům srovnávání informací a mohla by zvýšit p řeshraniční viditelnost 
                                                 
10 Sm ěrnice 2003/6/ES a sm ěrnice 2003/71/ES. 
11 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy . 
 
CS 6   CS malých a st ředních emitent ů. Pro orgán ESMA by znamenala ur čité jednorázové 
náklady. 
(4) Požadavek, aby členské státy vypracovaly nezá vazné vzory nebo pokyny pro obsah 
popisných částí zpráv – Tato možnost by členským stát ům umožnila p řizpůsobit 
obsah zpráv svému vnit řnímu trhu. Neusnadnila by však p řeshraniční srovnatelnost 
informací. Tato možnost se proto zamítá. 
5.3. Možnosti politiky pro odstran ění mezer v požadavcích na oznamování 
významných ú častí na hlasovacích právech 
(1) Žádná opat ření – Tato možnost by stanoveného cíle nedosáhla. Tato možnost se 
proto zamítá. 
(2) Obecný režim: rozší ření režimu zve řejňování na všechny nástroje s ekonomickým 
účinkem podobným ú časti na akciích a na titulech oprav ňujících k nabytí akcií  – 
Tato možnost by se vztahovala na deriváty vypo řádané v pen ězích a rovn ěž všechny 
podobné finan ční nástroje, které se mohou objevit v budoucnu. Tuto možnost 
podpořila většina respondent ů účastnících se konzultace jako řešení výše popsaných 
problémů. Tato možnost by m ěla značný kladný dopad na ochranu a d ůvěru 
investorů. Nový režim zve řejňování vztahující se na všechny druhy finan čních 
nástrojů, které jsou rovnocenné vlastnic tví akcií, by mohl u držitel ů derivátů 
vypořádaných v pen ězích vést ke zvýšení organiza čních náklad ů a náklad ů na 
dodržování p ředpisů (maximální odhadované jednorázové  náklady jsou v rozmezí od 
100 000 do 600 000 EUR na držitele derivát ů vypořádaných v pen ězích, týkaly by se 
však pouze investor ů, kteří drží zna čné množství t ěchto nástroj ů). Průběžné náklady 
nebylo možno odhadnout, jelikož se  liší v závislosti na nár ůstu počtu zveřejnění na 
držitele v praxi. Podle zkušeností ve Spojeném království, které takovýto režim 
zavedlo již v roce 2009, se nicmén ě odhaduje, že nár ůst počtu oznámení bude 
omezený. 
(3) Restriktivní p řístup: zve řejnění se nepožaduje v p řípadě, jsou-li spln ěna kritéria tzv. 
„bezpečného přístavu“ – Tato možnost by vyžadovala, aby byly zve řejněny všechny 
nástroje umož ňující přístup k podkladovým hlasovacím práv ům, nejsou-li spln ěna 
určitá stanovená kritéria. Tato možnost by však investor ům umožnila obcházet ú čel 
požadavku na zve řejňování. Tato možnost se proto zamítá. 
5.4. Možnosti politiky pro odstran ění rozdíl ů v požadavcích na oznamování 
významných ú častí 
(1) Žádná opat ření – Tato možnost by stanoveného cíle nedosáhla. Tato možnost se 
proto zamítá. 
(2) Harmonizace režimu pro zve řejňování významných ú častí na hlasovacích právech 
tím, že se vyžaduje souhrn ú častí na akciích a ú častí na finan čních nástrojích 
poskytujících p řístup k akciím (v četně derivátů vypořádaných v pen ězích) – Tato 
možnost by harmonizovala používaný zp ůsob výpočtu prahových hodnot, nikoli však 
samotné prahové hodnoty, vytvo řila by tudíž jednotný p řístup, který by snížil právní 
nejistotu, zlepšil pr ůhlednost, zjednodušil p řeshraniční investice a zvýšil p řitažlivost 
kapitálových trh ů v EU. Odhadované snížení pr ůběžných náklad ů u přeshraničních 
investorů činí 77 000 EUR ro čně na hospodá řský subjekt. Tato možnost by však 
 
CS 7   CS vedla k ur čitým dodate čným náklad ům spojeným s dalším zve řejněním v členských 
státech, v nichž v sou časnosti požadavek na souhrn neexistuje. 
(3) Harmonizace režimu pro zve řejňování významných ú častí na hlasovacích právech 
tím, že se stanoví 3 zv láštní režimy zve řejňování: jeden pro ú čast na akciích, jeden 
pro finan ční nástroje poskytující p řístup k akciím a jede n pro deriváty vypo řádané 
v penězích – Tato možnost by vytvo řila jednotný režim, mohla by však mít 
nepříznivé dopady na ochranu a d ůvěru investor ů. Tato možnost se proto zamítá. 
(4) Harmonizace režimu pro zve řejňování významných ú častí na hlasovacích právech 
tím, že se harmonizují prahové hodnoty pro zve řejnění – Prahové hodnoty pro 
hlasovací práva nepovažovala v ětšina respondent ů za vážný problém. Mimoto se 
zdá, že prahové hodnoty pro oznamování lze obtížn ě harmonizovat vzhledem 
k rozdílům v držbě akcií mezi jednotlivými členskými státy. Tato možnost se proto 
zamítá. 
6. POUŽITÝ NÁSTROJ A ASPEKTY TÝKAJÍCÍ SE PROVEDENÍ A DODRŽOVÁNÍ  
Pouze závazný právní nást roj zajistí, aby všechny členské státy používaly stejný regula ční 
rámec založený na stejných zásadách. Sm ěrnice v ur čitých oblastech umožní maximální 
harmonizaci, ponechává však členským stát ům určitou pružnost, aby v ostatních oblastech 
mohly zohlednit svou zvláštní situaci. 
V zájmu lepšího provád ění směrnice a na základ ě sdělení Komise s názvem „Posílení 
sankčních režim ů v odvětví finančních služeb“12 by se měl zlepšit rovn ěž stávající rámec pro 
ukládání sankcí. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Komise bude sledovat provád ění směrnice ze strany členských stát ů. V případě potřeby 
nabídnou útvary Komise členským stát ům pomoc. Posouzení dopad ů uplatňování 
legislativních opat ření by m ělo být provedeno šest let od  vstupu legislativních opat ření 
v platnost. Komise bude sledovat uplat ňování pozm ěněné směrnice prost řednictvím orgánu 
ESMA a v rozsáhlém dialogu s hlavními zú častněnými stranami. 
                                                 
12 Sd ělení ze dne 9. prosince 2010: KOM(2010) 716 v kone čném znění.