Zvláštní zpráva Podpora EU zemím 
produkujícím dřevo 
v rámci akčního 
plánu FLEGT CS 2015  č. 13
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2768-3 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/786101 QJ-AB-15-011-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2808-6 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/838628 QJ-AB-15-011-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2786-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/61595 QJ-AB-15-011-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Podpora EU zemím 
produkujícím dřevo 
v rámci akčního 
plánu FLEGT 
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 13
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře ‑
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát III, jemuž předsedá člen EÚD Karel Pinxten a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti týkající se vnějších akcí. Audit vedl člen EÚD Karel Pinxten s podporou vedoucího svého kabinetu Gerarda Madde ‑
na a tajemnice kabinetu Mily Strahilové, vedoucího oddělení Géralda Locatelliho, vedoucího týmu Piotra Zycha, hlavního 
auditora Ruurda de Jonga a auditorů Laetitie Cadetové a Petera Kovacse.
Zleva doprava:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, P . Zych, 
G. Locatelli.

03
 Obsah
Body
 Glosář a zkratky
I–VI  Shrnutí
1–9 Úvod
1–3 Nezákonná těžba je celosvětový problém
4–9 FLEGT je odpovědí EU
10–12  Rozsah a koncepce auditu
13–56  Připomínky
13–34  Podpora FLEGT určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně dobře koncipována 
a zacílena
14–18  Komise určila širokou škálu potenciálních opatření
19–26  Komise nevypracovala řádný pracovní plán
27–34  Komise jasně nestanovila priority pomoci
35–56  Podpora EU určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně účinná
36–43  Hlavní prověřované projekty byly problematické
44–52  Pokrok na cestě k licenčnímu systému je pomalý
53–56  Postupy pro monitorování a podávání zpráv byly neuspokojivé
04 Obsah
57–59  Závěry a doporučení
 Příloha I –  Provádění programů souvisejících s FLEGT, správou a obchodem v oblasti lesnictví 
v období 2003–2013
 Příloha II – Seznam kontrolovaných projektů
 Příloha III – Seznam hodnocení projektů a přezkoumaná monitorování zaměřená na výsledky
 Příloha IV – Index vnímání korupce (CPI) organizace Transparency International 2007–2013
 Odpovědi  Komise
05
 Glosář a zkratky
AKT : Africké, karibské a tichomořské státy
DCI : Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ( development cooperation instrument )
EFI: Evropský lesnický institut ( European forest institute )
ENPI : Evropský nástroj sousedství a partnerství ( European Neighbourhood and Partnership Instrument )
EU‑FLEGT : Evropská unie – prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví
EUTR : Nařízení Evropské unie o těžbě dřeva ( European Union timber regulation )
ERF : Evropský rozvojový fond
Evropské rozvojové fondy jsou hlavním nástrojem Evropské unie pro poskytování pomoci na rozvojovou spolupráci 
s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů 
Evropské unie se státy AKT a se ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na 
období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je omezení a konečné vymýcení chudoby.
FAO : Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství ( Food and agriculture organisation of the United Nations )
GIZ : Německá agentura pro mezinárodní spolupráci ( Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH )
GŘ DEVCO : Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj
GŘ DEVCO provádí širokou škálu nástrojů vnější pomoci Komise financovaných z evropských rozvojových fondů 
a souhrnného rozpočtu.
GŘ ENVI : Generální ředitelství pro životní prostředí
REDD+ : Snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích (REDD  – Reducing emissions 
from deforestation and forest degradation )
Program OSN pro snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích přiděluje finanční 
hodnotu uhlíku vázanému v lesích a poskytuje rozvíjejícím se zemím pobídky ke snížení emisí z odlesňování 
a k investicím do nízkouhlíkových variant za účelem udržitelného rozvoje. REDD+ jde nad rámec odlesňování 
a znehodnocování lesů a zahrnuje i ochranu, udržitelnou správu lesů a rozšíření zásob uhlíku v lesích.
06 Glosář a zkratky
ROM : Monitorování zaměřené na výsledky ( results‑oriented monitoring )
Systém ROM byl zřízen GŘ DEVCO v roce 2000 k posílení monitorování, hodnocení a transparentnosti rozvojové 
pomoci. Vychází z krátkých zacílených posouzení prováděných na místě externími odborníky.
SVLK : Indonéský systém pro jistotu o legalitě dřeva ( Sistem Verifikasi Legalitas Kayu )
VPA : Dobrovolná dohoda o partnerství ( voluntary partnership agreement )
07
I
Nezákonná těžba a obchod s nezákonně vytěženým 
dřevem jsou trvalým problémem, a to navzdory úsilí 
mezinárodních společenství, která proti nim již od 
konce devadesátých let minulého století bojují. Poško ‑
zují životní prostředí a způsobují ztrátu biodiverzity, 
mají negativní dopad na živobytí osob, které na lesích 
závisejí, narušují fungování trhů, podporují korupci 
a oslabují vládu zákona a dobrou správu.
II
V roce 2003 vydala Komise návrh akčního plánu 
Evropské unie pro prosazování práva, správu a obchod 
v oblasti lesnictví (FLEGT), aby tak bojovala s problé ‑
mem nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu 
s ním. Cílem iniciativy FLEGT je celosvětově omezit 
nezákonnou těžbu dřeva v zemích produkujících dřevo 
podporou správy v oblasti lesnictví a omezit spo ‑
třebu nezákonně vytěženého dřeva v EU. Základním 
kamenem akčního plánu je bilaterální dohoda mezi 
EU a zemí produkující dřevo, tzv. dobrovolná dohoda 
o partnerství FLEGT (VPA), která tuto zemi zavazuje 
obchodovat pouze s dřevařskými výrobky ze dřeva, 
které bylo vytěženo legálně. V rámci těchto mecha ‑
nismů si exportující země vytvářejí systémy, jež umož ‑
ňují ověřovat, zda dřevo bylo vytěženo v souladu se 
zákonem, a je jim umožněno udělovat licence FLEGT, 
pokud jsou požadované podmínky splněny.
III
Účetní dvůr zkoumal, zda Komise dobře spravovala 
podporu poskytovanou v rámci akčního plánu FLEGT 
EU zemím produkujícím dřevo za účelem boje proti ile ‑
gální těžbě. Účetní dvůr dospěl k názoru, že podpora 
nebyla Komisí dostatečně dobře řízena.IV
Podpora FLEGT nebyla dostatečně dobře koncipována 
a zacílena. Komise pojala akční plán FLEGT inovativně 
a identifikovala možná opatření, která by měla být 
přijata. Nevypracovala však vhodný pracovní plán 
s jasnými cíli, milníky a vyhrazeným rozpočtem. Přes ‑
tože připravit je na samém začátku iniciativy by bylo 
obtížné, měly být zavedeny v prvních letech. Přidělení 
pomoci neproběhlo podle jasných kritérií a dopad 
pomoci byl kvůli velkému počtu účastnících se zemí 
rozředěn. Nařízení zakazující dovoz nezákonně vytě ‑
ženého dřeva do EU, jež již v roce 2003 zmiňoval akční 
plán jako jedno z možných opatření, se stále neuplat ‑
ňuje v plném rozsahu.
V
Podpora FLEGT určená zemím produkujícím dřevo 
nebyla dostatečně účinná. Hlavní kontrolované 
projekty, které měly zvýšit kapacitu orgánů veřejné 
správy, nebyly úspěšné. A i když řada realizovaných 
projektů zvýšila povědomí o nezákonné těžbě dřeva 
a podpořila organizace občanské společnosti, projekty 
se často potýkaly s problémy. Od předložení akčního 
plánu již uplynulo 12 let, a přestože zájem o VPA byl 
velký, nefungoval zatím ani jeden licenční systém 
FLEGT a řada lhůt pro jeho zavedení nebyla dodržena. 
Monitorování pokroku bylo neadekvátní, zejména 
kvůli nedostatečnému rámci odpovědnosti, a podá ‑
vání zpráv o pokroku bylo rovněž nedostatečné.
VI
Zpráva dále uvádí řadu doporučení, jak řízení iniciativy 
v budoucnu zlepšit.Shrnutí
08
 Úvod
Nezákonná těžba je 
celosvětový problém
01 
Nezákonná těžba a obchod s nezá ‑
konně vytěženým dřevem jsou trva ‑
lým problémem, a to navzdory úsilí 
mezinárodních společenství, která 
proti nim již od konce devadesátých 
let minulého století bojují. Poškozují 
životní prostředí a způsobují ztrátu 
biodiverzity, mají negativní dopad na 
živobytí osob, které na lesích závisejí, 
narušují fungování trhů, podporují ko ‑
rupci a oslabují vládu zákona a dobrou 
správu. Připravují vlády o příjmy z pří ‑
rodních zdrojů, a brání tak udržitelné ‑
mu rozvoji v některých z nejchudších 
zemí světa.
02 
K nezákonné těžbě a obchodu dochází, 
když se dřevo těží, přepravuje, nakupu ‑
je nebo prodává v rozporu s vnitrostát ‑
ními právními předpisy. Co je „nezá ‑
konné“, tedy závisí na konkrétní platné 
legislativě dané země.
03 
Vzhledem k nelegální povaze dotče ‑
ných činností je rozsah nezákonné těž ‑
by obtížné změřit. Hodnota nezákonně 
vytěženého dřeva se odhaduje až na 
100 miliard USD ročně1, odhady tohoto 
typu se však značně liší. Obecně se 
ale má za to, že nezákonná těžba je 
v mnoha významných producentských 
zemích endemickým problémem, ze ‑
jména tam, kde bují korupce a přístup 
na trh je snadný.FLEGT je odpovědí EU
04 
V reakci na celosvětové obavy2 týkající 
se negativního dopadu nezákonné 
těžby a souvisejícího obchodu se 
dřevem vydala Komise v roce 2003 
návrh akčního plánu Evropské unie 
pro prosazování práva, správu a ob ‑
chod v oblasti lesnictví (FLEGT)3. Cílem 
FLEGT je globálně omezit nezákonnou 
těžbu dřeva v zemích produkujících 
dřevo podporou správy v oblasti les ‑
nictví a potlačovat dovoz nezákonně 
vytěženého dřeva do EU. Jde o balík 
opatření koncipovaný k řešení pro ‑
blému nezákonné těžby a obchodu 
jak na nabídkové, tak na poptávkové 
straně (viz rámeček 1 ). Rada akční plán 
uvítala jako první společný a koordino ‑
vaný krok k řešení naléhavého problé ‑
mu nelegální těžby dřeva a obchodu 
s tímto dřevem spolu s odběratelskými 
a producentskými zeměmi, soukro ‑
mým sektorem a dalšími zúčastněnými 
stranami4. V roce 2005 schválila naříze ‑
ní o zavedení režimu licencí FLEGT pro 
dovoz některých dřevěných výrobků 
ze zemí, které s EU uzavřely dobrovol ‑
nou dohodu o partnerství (VPA – Vo‑
luntary Partnership Agreement )5.1 UNEP, Interpol, Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, Tax 
Fraud and Laundering in the 
World’s Tropical Forests (Zelený 
uhlík, černý obchod: 
nezákonná těžba, daňové 
podvody a praní peněz ve 
světových tropických 
pralesích).  Posouzení rychlé 
reakce, 2012.
2 Mezinárodní akci proti 
nezákonné těžbě dřeva 
nastartoval akční plán G8 pro 
lesy, který byl zahájen 
v květnu 1998. Diskuse v rámci 
G8 byly podnětem pro řadu 
konferencí v oblasti 
prosazování práva a správy 
v oblasti lesnictví (FLEG), 
koordinovaných Světovou 
bankou, ve východní Asii (Bali, 
2001), Africe (Yaoundé, 2003) 
a Evropě (Petrohrad, 2005). 
Konference svedly dohromady 
zástupce vlád, průmyslu, 
nevládních organizací 
a výzkumných pracovníků 
a jejich cílem bylo ustavit 
rámce pro spolupráci mezi 
producentskými 
a odběratelskými zeměmi.
3 KOM(2003) 251 v konečném 
znění ze dne 21. května 2013 
„Prosazování práva, správa 
a obchod v oblasti lesnictví 
(FLEGT): návrh akčního plánu 
EU“.
4 Závěry Rady 2003/C 268/01 
(Úř. věst. C 268, 7.11.2003, s. 1).
5 Nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 
ze dne 20. prosince 2005 
o zavedení režimu licencí 
FLEGT pro dovoz dřeva do 
Evropského společenství 
(Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1).
09 Úvod
05 
Základním kamenem akčního plánu 
je bilaterální dohoda mezi EU a zemí 
produkující dřevo, tzv. dobrovolná 
dohoda o partnerství FLEGT, která obě 
strany zavazuje obchodovat pouze 
s dřevařskými výrobky ze dřeva, které 
bylo vytěženo legálně. Podle těchto 
dohod vytvoří vyvážející země systé ‑
my umožňující ověřit, že dřevo bylo 
vytěženo v souladu se zákonem. Až 
bude Komise s plněním souvisejících 
požadavků spokojena, země se kvalifi ‑
kuje pro systém licencí FLEGT. Příklad 
řízení nutných pro získání licencí a ná ‑
sledně vývozních povolení je popsán 
v akčním plánu (viz rámeček 2 ). V praxi 
se většina partnerských zemí rozhodla 
uplatňovat své budoucí licenční režimy 
nejen na dřevo exportované do EU, 
ale i na dřevo exportované na jiné trhy 
a dřevo pro interní spotřebu.Skladba akčního plánu EU FLEGT
Cílem níže uvedených opatření akčního plánu FLEGT je zvýšit spotřebitelskou poptávku po ověřeně zákon ‑
ně vytěženém dřevu, a to tak, že: a) se bude poskytovat podpora soukromému sektoru v EU, aby uplatňoval 
nákupní postupy zajišťující, že přístup k dodavatelským řetězcům bude mít pouze zákonně vytěžené dřevo; b) 
se bude poskytovat podpora zemím EU, aby přijaly postupy pro zadávání veřejných zakázek, které zajistí, že 
veškeré dodávané dřevo bude mít ověření, že bylo vytěženo v souladu se zákonem; c) se bude bránit vstupu 
nezákonně vytěženého dřeva na trh EU uplatňováním nařízení EU o těžbě dřeva; d) budou vytvářena opatření 
bránící investicím do činností, které podporují nezákonnou těžbu. […]
Akční plán zahrnuje níže uvedená opatření koncipovaná na podporu budování kapacit rozvojových zemí 
v oblasti dodávek zákonně vytěženého dřeva: a) poskytováním technické a finanční podpory ze strany na EU 
na lepší správu a budování kapacit vlády i nevládních subjektů; b) podporou zemí produkujících dřevo v jejich 
úsilí v oblasti boje proti nezákonné těžbě dřeva tím, že se bude bránit vstupu nezákonně vytěženého dřeva na 
trh EU formou bilaterálních obchodních dohod, tzv. dobrovolných dohod o partnerství.
Zdroj: http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGTRámeček 1
10 Úvod
Příklad postupů nutných pro certifikaci legality dřeva podle VPA
Krok 1 : Partnerská země FLEGT určí akreditační orgán oprávněný jmenovat orgány certifikující zákonnost 
dřevařských produktů.
Krok 2 : Partnerská země FLEGT určí nezávislého pozorovatele a zavede transparentní mechanismus pro řešení 
sporů.
Krok 3 : Evropská komise potvrdí, že navrhovaný systém je schopen spolehlivě verifikovat, že dřevo bylo vytě ‑
ženo v souladu se zákonem.
Krok 4 : Zákonně vytěženému dřevu se vydávají certifikáty, na jejichž základě orgány celní správy odbaví legál ‑
ní zásilky k exportu. […]
Krok 5 : Vývozní povolení, jež je současně dokladem o zákonnosti těžby, vydává přístav Společenství, který 
dřevo propouští do volného oběhu v EU, kontrolují ho celní orgány členského státu oproti popisu zásilky po ‑
skytnutému v rámci oznámení před zahájením přepravy. […]
Krok 6 : Celní orgány přijímají prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu v EU, pouze pokud 
má dřevo nutné průvodní vývozní povolení.
Zdroj:  KOM(2003) 251 v konečném znění, s. 13.Rámeček 2
06 
Komise spolu s členskými státy EU 
partnerské země finančně a technicky 
podporuje při zlepšování lesní správy 
a zavádění či zlepšování systémů, které 
ověřují soulad s požadavky právních 
předpisů. „Podpora zemí produkujících 
dřevo“ jako složka FLEGT zahrnuje:
a) podporu procesů reformy politik, 
vytváření účinné legislativy a zjed ‑
nodušování postupů a současnou 
ochranu komunit závislých na 
lesích a jejich integraci do režimů 
ochrany lesů;b) pomoc s rozvojem spolehlivých 
monitorovacích a sledovacích sys ‑
témů schopných rozlišit zákonnou 
produkci od produkce nezákonné 
a sledovat dřevo od okamžiku, kdy 
je vytěženo, přes pily a přístavy až 
na konečné trhy a podporu větší 
transparentnosti informací v sekto ‑
ru lesnictví;
c) podporu širších vládních reforem 
prostřednictvím budování kapa ‑
cit, zejména v oblasti soudnictví, 
policie nebo armádního sektoru, 
za účelem efektivnějšího boje s ko ‑
rupcí, sběru důkazů o trestných 
činech v oblasti životního prostředí 
a práce na právních případech.
11 Úvod
07 
EU proto poskytuje k těmto účelům 
finanční prostředky z Evropského 
rozvojového fondu (ERF) a souhrnného 
rozpočtu. V období 2003–2013 bylo na 
podporu související s FLEGT alokováno 
35 zemím odhadem celkem 300 milio ‑
nů EUR6 (viz příloha I ).
08 
V Komisi se činnosti související s akč ‑
ním plánem FLEGT realizují pod 
vedením Generálního ředitelství pro 
mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ 
DEVCO) a Generálního ředitelství pro 
životní prostředí (GŘ pro životní pro ‑
středí). GŘ DEVCO odpovídá za řízení 
financování souvisejícího s FLEGT a po ‑
skytovaného třetím producentským 
zemím. Provádí programy rozvojové 
spolupráce a vyjednává VPA se zeměmi 
AKT (a také s Guyanou a Hondurasem). 
GŘ pro životní prostředí vyjednává 
VPA s asijskými zeměmi a odpovídá za 
EUTR, za politický dialog o problemati ‑
ce životního prostředí se zeměmi pro ‑
dukujícími dřevo i zeměmi, které jsou 
jeho spotřebiteli (např. Čínou, Brazílií, 
Ruskem, USA nebo Japonskem), a dále 
za mnohostranný dialog. Obě generál ‑
ní ředitelství pak sdílejí odpovědnost 
za země Latinské Ameriky.
09 
Komise pověřila Evropský lesnický 
institut (EFI – European Forest Institute ) 
a Organizaci OSN pro výživu a země ‑
dělství (FAO – Food and agriculture 
organisation of the United Nations ), aby 
vykonávaly určité specifické činnosti 
na podporu úsilí partnerských zemí 
v rámci akčního plánu FLEGT. EFI je 
hostitelským orgánem a správcem fa ‑
cility EU FLEGT; jde o svěřenecký fond 
sdružující více dárců, který byl ustaven 
v roce 2007. Poskytuje podporu zemím 
(především formou technické podpo ‑
ry vládám a jiným zainteresovaným 
stranám), provádí studie a šíří infor ‑
mace o FLEGT. FAO provádí program podpory FLEGT AKT, jehož hlavním 
cílem původně byla podpora procesu 
FLEGT v zemích AKT.6 Bez přídělů sektorové 
rozpočtové podpory. Příděly 
rozpočtové podpory pokrývají 
problematiku týkající se 
politiky lesnictví, nikoliv však 
nutně konkrétně FLEGT. 
Neexistuje žádná uznávaná 
metoda pro rozdělování 
pomoci na konkrétní oblasti.
12
 Rozsah a koncepce auditu
10 
Účetní dvůr zkoumal, zda Komise dob ‑
ře spravovala podporu poskytovanou 
v rámci akčního plánu EU zemím pro ‑
dukujícím dřevo za účelem boje proti 
nezákonné těžbě. Audit se zaměřil na 
dvě hlavní otázky:
a) Byla podpora FLEGT dobře konci ‑
pována a zacílena?
b) Byla podpora FLEGT účinná?
11 
Audit pokryl podporu poskytovanou 
Komisí zemím produkujícím dřevo 
z ERF a souhrnného rozpočtu po celou 
dobu, kdy se prováděl akční plán EU 
FLEGT, tj. od roku 2003 do roku 2014.
12 
Audit se prováděl v období od srpna 
do prosince 2014 a jeho součástí byla:
a) analýza strategických dokumentů 
FLEGT a relevantních zpráv o mo ‑
delech obchodu se dřevem a nezá ‑
konné těžbě dřeva;
b) prověrka rozdělování finanč ‑
ních prostředků na cíle, země 
a projekty;
c) rozhovory s úředníky Komise v GŘ 
DEVCO a GŘ pro životní prostředí 
a s EFI a zástupci členských států, 
mezinárodních organizací a evrop ‑
ských nevládních organizací půso ‑
bících v oblasti životního prostředí 
a ochrany lesů;d) návštěvy dvou přijímajících zemí, 
které jsou signatáři VPA (Indonésie 
a Kamerunu), sestávající z přezku ‑
mu pokroku procesu VPA a po ‑
drobného přezkumu vzorku deseti 
projektů (viz příloha II );
e) přezkum zjištění ze systému 
pro monitorování orientované 
na výsledky (ROM) a hodnocení 
programu u vzorku 35 projektů 
(viz  příloha III ).
13
 Připomínky
Podpora FLEGT určená 
zemím produkujícím 
dřevo nebyla dostatečně 
dobře koncipována 
a zacílena
13 
Účetní dvůr zkoumal, zda:
a) podpora EU vycházela z řádného 
posouzení potřeb a zda Komise 
správně identifikovala potenciální 
opatření, který by měla být přijata;
b) byla podpora EU řádně naplánová ‑
na a
c) byly řádně stanoveny priority 
financování.
Komise určila širokou škálu 
potenciálních opatření
14 
Akční plán FLEGT inovativním způ ‑
sobem pojednává o přetrvávajícím 
problému nezákonné těžby dřeva 
a obchodu s ním. Kombinuje obchodní 
pobídky v podobě snazšího přístupu 
na evropský trh se dřevem pro pro ‑
ducenty z partnerských zemí s rozvo ‑
jovou pomocí pro vlády i občanskou 
společnost. Partnerské země jsou 
povinny zajistit koherentní legislati ‑
vu v oblasti lesnictví, zavést systémy 
umožňující dřevo sledovat a licenční 
režimy a ustavit kontrolní systémy pro 
různé úrovně. Akční plán FLEGT dále 
počítá s vypracováním několika opat ‑
ření na poptávkové straně zaměřených 
na posílení dopadu kroků podnikaných 
v producentských zemích. Rovněž se 
počítalo s dialogem o této problema ‑
tice na mezinárodní úrovni za účelem 
podpory hlavních cílů FLEGT.15 
V posouzení dopadu akčního plánu 
EU7 se analyzoval potenciální dopad 
uplatňování režimů licencování dřeva 
prostřednictvím partnerství se ze ‑
měmi, které dřevo produkují8. Studie 
obsahovala i analýzu hlavních hnacích 
mechanismů nezákonné těžby. Zkou ‑
mala obecné ekonomické a sociální 
dopady, jakož i dopady na životní 
prostředí a právní a institucionální 
důsledky navrhovaných řešení jak v EU, 
tak v případných partnerských ze ‑
mích. Rovněž analyzovala rizika, jež by 
mohla poškodit účinnost potenciálních 
opatření9.
16 
Posouzení dopadu zkoumalo tři hlavní 
možnosti, jak bojovat s problémem 
nelegální těžby. Bilaterální varian ‑
ta, tj. uzavírání VPA s jednotlivými 
zeměmi, byla považována za jeden 
z nejlepších způsobů, jak jednat rychle 
a flexibilně. Multilaterální režim, včet ‑
ně možné mezinárodní dohody, – te ‑
oreticky ta nejúčinnější varianta – byl 
vyhodnocen jako nerealistický. Třetí 
variantu, spočívající v jednostranném 
zákazu vstupu nezákonně vytěženého 
dřeva na trh EU, vyhodnotila Komise 
jako méně přijatelnou než VPA zalo ‑
žené na partnerství s producentskými 
zeměmi. Komise se rozhodla tuto 
variantu v pozdější fázi analyzovat 
podrobněji.7 Posouzení dopadu akčního 
plánu EU pro prosazování 
práva, správu a obchod 
v oblasti lesnictví (FLEGT), 
Evropská komise, Generální 
ředitelství pro rozvoj (2004).
8 SEC(2004) 977 ze dne 
20. července 2004 „Návrh 
nařízení Rady o ustavení 
dobrovolného režimu pro 
udělování licencí FLEGT pro 
dovozy dřeva do Evropského 
společenství“.
9 Studie upozornila na rizika 
spojená s možným odklonem 
nezákonně vytěženého dřeva 
na „méně přísné“ trhy, jako je 
Čína nebo Japonsko, a uznala 
omezený potenciál účinnosti 
akčního plánu, zejména 
v zemích, které do EU příliš 
mnoho dřeva neexportují.
14 Připomínky
10 SEK(2004) 977 ze dne 
20. července 2004.
11 Akční plán je sekvence kroků, 
které musí být realizovány, 
nebo činností, jež je nutno 
vykonat, aby strategie byla 
úspěšná. Akční plán má tři 
hlavní prvky: 1) konkrétní 
úkoly, 2) časový horizont a 3) 
přidělení prostředků na 
konkrétní činnosti ( http://
www.businessdictionary.com/
definition/action‑plan.html )
12 Zpráva o pokroku akčního 
plánu FLEGT, EFI (2011), s. 34. 
Viz: http://www.euflegt.efi.int/
documents/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Progre ‑
ss+Report+2003 ‑2010/
13 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1905/2006 ze dne 
18. prosince 2006, kterým se 
zřizuje finanční nástroj pro 
rozvojovou spolupráci (Úř. 
věst. L 378, 27.12.2006, s. 41).  
Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 233/2014 ze dne 
11. března 2014, kterým se 
zřizuje finanční nástroj pro 
rozvojovou spolupráci na 
období 2014—2020 (Úř. 
věst. L 77, 15.3.2014, s. 44).
14 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1638/2006 ze dne 
24. října 2006 o obecných 
ustanoveních o zřízení 
evropského nástroje 
sousedství a partnerství (Úř. 
věst. L 310, 9.11.2006, s. 1).
15 Úplnost zpráv o činnostech 
FLEGT a související výkazy byly 
rovněž výzvou při dřívějším 
hodnocení akčního plánu 
FLEGT. Ve zprávě o pokroku 
FLEGT za období 2003–2010, 
vypracované EFI, se uvádí: 
„Akce a částky zde uvedené je 
nutno brát nikoli jako 
vyčerpávající a plně 
srovnatelný popis, ale jako 
hrubý odhad počinů 
a dostupného financování.“17 
Komise se rozhodla realizovat první, 
bilaterální variantu. Uznala však obtíže 
spojené s touto koncepcí, zejména 
v zemích s omezenou správní kapa ‑
citou, kde muselo realizaci akčního 
plánu ve značném rozsahu prová ‑
zet budování kapacit a posilování 
institucí10.
18 
Komise správně identifikovala hlavní 
prvky účinného uplatňování VPA, které 
by si mohly vyžádat podporu dárců 
a k nimž se řadí reformní opatření 
v oblasti lesnictví a životního pro ‑
středí, rozvoj a podpora systémů pro 
monitorování, sledování a vydávání 
licencí a budování kapacit v různých 
sektorech (viz bod 6).
Komise nevypracovala řádný 
pracovní plán
19 
Akční plán EU FLEGT postrádá některé 
klíčové prvky řádného akčního plánu11. 
Nemá konkrétní operační cíle s od ‑
povídajícími ukazateli, časový plán 
s konkrétními milníky ani jasný moni ‑
torovací rámec. Jeho pokrok a dosa ‑
hování výsledků je tedy obtížné měřit. 
Jak uvádí zpráva o pokroku akčního 
plánu FLEGT 2003–2010 vypracovaná 
EFI, „akční plán je více než koncepční 
prohlášení, ale bez milníků a cílů to 
není tak úplně strategie“12.20 
V době zahájení akčního plánu se mělo 
za to, že jde o začátek dlouhodobé ‑
ho procesu. Již v prvních letech bylo 
nicméně nutné vypracovat plánovaná 
opatření, konkrétní cíle a plán po ‑
stupu. O dvanáct let později sektoru 
prosazování práva, správy a obchodu 
v oblasti lesnictví stále schází jasně 
definovaný soubor cílů, jichž má být 
v konkrétním časovém horizontu za 
pomoci kvalitně definovaných nástrojů 
financování dosaženo.
21 
Akční plán EU FLEGT nedisponuje 
jasně definovaným a vyhrazeným 
rozpočtem. Činnosti rozvojové spo ‑
lupráce se financují z různých zdrojů, 
ze souhrnného rozpočtu EU a z ERF, 
prostřednictvím různých nástrojů, 
jako je nástroj pro rozvojovou spolu ‑
práci (DCI – development cooperation 
instrument )13, včetně bilaterálních 
i regionálních geografických programů 
a tematických programů, a evropské ‑
ho nástroje sousedství a partnerství 
(ENPI – European  neighbourhood and 
partnership instrument )14.
22 
Komise neměla k okamžité dispozici 
kompletní přehled projektů FLEGT. 
Databáze lesnických projektů zřízená 
Komisí pro účely auditu neposkyto ‑
vala koherentní a úplný obraz o všech 
projektech FLEGT. Následně bylo 
v průběhu auditu zjištěno, že databá ‑
ze je neúplná; některé projekty byly 
chybně klasifikovány jako projekty FLE ‑
GT, zatímco jiné projekty FLEGT nebyly 
uvedeny15. Komise a členské státy jasně 
nedefinovaly, co je „projekt FLEGT“ 
a jak účtovat související prostředky.
15 Připomínky
23 
Úspěch při řešení problémů souvisejí ‑
cích s nezákonnou těžbou a nezákon ‑
ným obchodem se dřevem závisí na 
kombinaci faktorů: odhodlání partner ‑
ských zemí, ustavení nutných správ ‑
ních mechanismů a jasném a reálně 
podloženém závazku EU a dalších 
hlavních producentů a dovozců jednat, 
aby dosáhli společného cíle. Rovněž 
bylo nutné, aby činnosti nezbytné pro 
dosažení skutečného pokroku probí ‑
haly paralelně. Realizace cílů FLEGT 
také do značné míry závisí na zemích, 
jež patří k hlavním producentům, 
zpracovatelům anebo obchodníkům se 
dřevem, jako je Čína, Rusko, Indie, Jižní 
Korea a Japonsko, a jejich odhodlání 
bojovat s nezákonnou těžbou a obcho ‑
dem s dřevařskými produkty z nezá ‑
konně vytěženého dřeva. Tyto země 
se systému licencí FLEGT neúčastnily 
a Komise s nimi v průběhu let vedla 
dialog o souvisejících opatřeních na 
bilaterálním základě. K dnešnímu dni 
vedly tyto diskuse k sice různorodým, 
ale obecně omezeným výsledkům.
24 
Teprve v roce 2007, čtyři roky po pre ‑
zentaci akčního plánu, pojednala o po ‑
souzení dopadu opatření na straně 
poptávky za účelem zamezení dovozu 
nezákonně vytěženého dřeva na trh EU 
nebo jeho vstupu na tento trh jedna 
studie16. Výsledkem studie byl návrh 
nařízení, kterým se stanoví povinnosti 
hospodářských subjektů uvádějících 
na trh dřevo a dřevařské výrobky17.25 
Nařízení EU o těžbě dřeva (EUTR)18 bylo 
nakonec přijato v roce 2010 a vstoupilo 
v platnost v roce 2013. Dřívější přijetí 
nařízení by bylo v raných fázích akční ‑
ho plánu jasným signálem, že EU se ují ‑
má vedoucí role v boji proti dovozům 
nezákonně vytěženého dřeva. Fun ‑
govalo by i jako dodatečný stimul pro 
země, které si přejí účastnit se procesu 
VPA. Ani více než deset let po zahájení 
akční plánu nebylo nařízení EU o těžbě 
dřeva v některých členských státech 
plně zavedeno19. Pro země, které usilují 
o to, aby vývoz jejich dřeva byl legální, 
to není dobrý signál20.
26 
V průběhu let a zejména s tím, jak se 
právní předpisy jako dodatek Laceyho 
zákona ve Spojených státech americ ‑
kých, australský zákon o zákazu nezá ‑
konné těžby a EUTR začaly uplatňovat, 
některé soukromé certifikační systémy 
v rostoucí míře své standardy revido ‑
valy, aby lépe vyhovovaly požadavkům 
na zákonnost. Takové systémy výrazně 
přispívají k plnění standardů náležité 
péče stanovených EUTR21. Pouze tři 
VPA (Kamerun, Konžská republika 
a Středoafrická republika) počítají 
s uznáním soukromých režimů v rámci 
procesu udělování licencí pro oblast 
FLEGT a s podporou FLEGT poskyto ‑
vanou k tomuto účelu. Vezmeme‑li 
v úvahu obtíže, které ustavování 
státem provozovaných licenčních reži ‑
mů od zahájení akčního plánu FLEGT 
provázelo v zemích, jež se potýkají 
s takovými kapacitními limity, pak 
Komise synergie mezi FLEGT a soukro ‑
mými certifikačními režimy dostatečně 
nepodpořila.16 Pracovní dokument 
Komise – příloha k návrhu 
nařízení Evropského 
parlamentu a Rady, které 
stanoví povinnosti 
provozovatelů, kteří dodávají 
dřeva a dřevařské výrobky na 
trh. Hodnocení dopadu – 
zpráva o dalších možnostech 
boje proti nezákonné těžbě 
dřeva.
17 Bez takových opatření by byli 
producenti v signatářských 
zemích VPA oproti 
nesignatářským zemím 
znevýhodněni. Povinnosti 
vyplývající z právních předpisů 
a související náklady 
producentů v signatářských 
zemích VPA jsou obvykle vyšší 
než náklady producentů 
v zemích, které nejsou 
signatáři VPA.
18 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 995/2010 ze dne 20. října 
2010, kterým se stanoví 
povinnosti hospodářských 
subjektů uvádějících na trh 
dřevo a dřevařské výrobky 
(Úř. věst. L 295, 12.11.2010, 
s. 23). Nařízení brání obchodu 
s nezákonně vytěženým 
dřevem a dřevařskými 
výrobky z takového dřeva 
prostřednictvím tří klíčových 
iniciativ: 1) zakazuje uvádění 
nezákonně vytěženého dřeva 
nebo dřevařských výrobků 
z tohoto dřeva na trh; 2) 
obchodníci musí při uvádění 
dřeva a dřevařských výrobků 
na trh vykonávat náležitou 
péči ( due diligence ); 3) stanoví 
obchodníkům povinnost vést 
záznamy o svých dodavatelích 
a zákaznících.
19 Čtyři členské státy (Řecko, 
Španělsko, Maďarsko 
a Rumunsko) nesplnily své 
povinnosti týkající se 
provádění nařízení EU o těžbě 
dřeva ( http://ec.europa.eu/
environment/forests/pdf/
EUTR%20implementation%20
scoreboard.pdf ).
20 Čl. 20 odst. 2 EUTR stanoví, že 
Komise v roce 2015 předloží 
Evropskému parlamentu 
a Radě zprávu o jeho 
uplatňování.
21 Prováděcí nařízení Komise (EU) 
č. 607/2012 ze dne 
6. července 2012 
o prováděcích pravidlech pro 
systém náležité péče a pro 
četnost a povahu kontrol 
kontrolních organizací podle 
nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
16 Připomínky
Komise jasně nestanovila 
priority pomoci
27 
Po přijetí akčního plánu členské státy 
a Komise sestavily seznam prioritních 
zemí, s nimiž měly být zahájeny nefor ‑
mální konzultace o jejich případném 
zájmu o režim FLEGT22. Na seznamu byl 
Kamerun, Gabon, Konžská republika, 
Ghana, Rusko, Brazílie, Papua‑Nová 
Guinea, Indonésie a Malajsie. Člen ‑
ské státy a Komise se dohodly, že EU 
by měla zůstat otevřená obchodním 
jednáním se všemi zeměmi, jež o ně 
projeví zájem.
28 
Prakticky všechny země, které pro ‑
jevily o akční plán FLEGT zájem, byly 
schopny se tohoto procesu účastnit23, 
včetně řady asijských a latinskoameric ‑
kých zemí, u nichž posouzení dopadu 
vypracované Komisí prokázalo, že 
potenciální dopad VPA bude vzhle ‑
dem k nízkým objemům obchodu s EU 
limitovaný.
29 
Komise nealokovala své lidské ani 
finanční zdroje podle souboru kritérií, 
u nichž by bylo pravděpodobné, že po ‑
vedou k optimálním výsledkům. Krité ‑
ria jako rozsah nezákonné těžby dřeva, 
důležitost obchodu s EU, odhodlání 
a potenciál příslušných zemí a jejich 
rozvojové potřeby nebyla jako celek 
při stanovování priorit pro využívání 
zdrojů zohledněna.30 
Omezená finanční a technická podpo ‑
ra se tak rozdělovala mezi značný po ‑
čet zemí24, z nichž ne všechny byly pro 
boj s nezákonnou těžbou dřeva klíčové 
nebo u nichž nebylo pravděpodobné, 
že budou v krátkodobém až středně ‑
dobém výhledu schopny dosáhnout 
správní úrovně, kterou licenční systém 
vyžaduje (viz rámeček 3 ). Podpora 
a dopad, jehož mohlo být dosaženo, 
tak byly rozředěny.
31 
Při přípravě jednání k VPA a v jejich 
průběhu identifikovala Komise společ ‑
ně s vládami partnerských zemí hlavní 
podmínky fungování licenčních režimů 
v příslušných zemích. Součástí posou ‑
zení byly přezkumy politik v oblasti 
lesnictví a právních rámců, konzultace 
s příslušnými ministerstvy a dalšími 
zúčastněnými stranami a analýza 
klíčových aspektů VPA. Podmínky byly 
do VPA včleněny jako přílohy. Součástí 
příloh byl i seznam oblastí, v nichž 
bude podpora zapotřebí25, a plánova ‑
né kroky26.
32 
V dohodách VPA nebylo popsáno, jak 
mají být povinnosti v oblasti finan ‑
cování rozděleny mezi vládu, Komisi 
a ostatní dárce27.č. 995/2010, kterým se stanoví 
povinnosti hospodářských 
subjektů uvádějících na trh 
dřevo a dřevařské výrobky 
(Úř. věst. L 177, 7.7.2012, s. 16).
22 Zápis z jednání ad hoc  na téma 
koordinace dárců FLEGT ze 
dne 26. února 2004.
23 V současné době se různých 
fázích procesu uzavírání 
dohod VPA účastní 26 zemí.
24 Jak se uvádí ve zprávě 
o pokroku EFI za období 
2003–2010, žádosti o podporu 
na základě VPA již přesahují 
kapacitu na ně odpovídajícím 
způsobem reagovat. Některé 
členské státy si rovněž přejí 
pracovat se sousedními 
zeměmi (Bělorusko, Rusko 
a Ukrajina) nebo regiony, na 
něž připadá větší podíl jejich 
obchodu než v případě 
tropických rozvojových zemí. 
Viz zpráva o pokroku akčního 
plánu FLEGT za období 
2003–2010, EFI (2011), s. 36.
25 Například VPA mezi EU 
a Kamerunskou republikou 
zahrnuje: a) budování kapacit; 
b) komunikaci; c) propagaci 
produktů FLEGT na trhu Unie; 
d) monitorování domácího 
trhu se dřevem; 
e) industrializaci; 
f) monitorování dopadu 
dohody; g) pomoc 
s monitorováním systému 
kontroly zákonnosti; 
h) modernizace systému 
zpětné dohledatelnosti; 
i) posílení národního 
kontrolního systému; j) systém 
kontroly zákonnosti; k) systém 
pro vydávání licencí FLEGT; 
l) zavedení nezávislého auditu; 
m) reformy právního rámce; 
n) vyhledávání dalších zdrojů 
financování. 
26 Například organizace 
domácího trhu se dřevem 
nebo zavedení vhodného 
systému zpětné 
dohledatelnosti. 
27 VPA se zeměmi AKT zmiňují 
pouze potřebu získat zdroje 
z ERF a dalších mechanismů, 
které budou specifikovány. 
VPA s Indonésií zmiňuje 
možnost získávání zdrojů 
v kontextu programování EU.
17 Připomínky
33 
Projekty realizované spolu s vláda ‑
mi zemí VPA se zabývají potřebami 
uvedenými v těchto dohodách, např. 
rozvoj systému pro sledování dřeva, 
systémy pro vydávání licencí a vytvo ‑
ření nezávislého auditu. Cíl posilování 
prosazování práva vnitrostátními orgá ‑
ny nebyl však jasně ošetřen, protože na 
tuto klíčovou otázku se zaměřovalo jen 
několik projektů. Nedostatečné pro ‑
sazování práva má významný dopad 
na rozsah nezákonné těžby, protože 
pravděpodobnost zjištění a soudního 
stíhání trestných činů souvisejících 
s životním prostředím je nízká, zatímco 
motivace k nezákonné činnosti velká. 
Země VPA mají v této oblasti značné 
potřeby, což například dokládá i jejich 
pořadí na indexu vnímání korupce 
organizace Transparency International 
(viz příloha IV ). Zatímco v některých 
zemích s VPA lze vysledovat pozitivní 
trend, většina z nich se stále řadí k ze ‑
mím s nejvyšší mírou vnímání korupce 
na světě.34 
Podpora procesu VPA nebyla stálou 
součástí strategií rozvojové spolupráce 
s partnerskými zeměmi. Lesní správa 
je součástí stěžejního sektoru v pěti28 
ze 1229 zemí VPA ve strategických 
dokumentech pro jednotlivé země na 
programové období 2007–2013. Vzhle ‑
dem k tomu, že nezákonná těžba dřeva 
se dotýká problematiky řady odvětví 
(správa, obchod, zemědělství),  
FLEGT lze pojednat v různých stěžej ‑
ních sektorech všech zemí VPA. Stra ‑
tegie rozvojové spolupráce ale tuto 
možnost nezkoumají, ani nezmiňují 
potřebu začlenit problematiku FLEGT 
do relevantních stěžejních odvětví.28 Kamerun, Honduras, 
Indonésie, Malajsie a Konžská 
republika. 
29 Auditoři provedli přezkum ve 
12 zemích, které buďto 
dohodu VPA podepsaly, nebo 
o jejím podpisu nyní jednají 
a které dostávají podporu 
FLEGT.
Libérie a Středoafrická republika
Libérie a Středoafrická republika, obě signatáři VPA, obdržely značné částky finanční podpory na přípravu 
a zavedení příslušných VPA30. Tyto země vyvážejí do EU velmi omezené množství dřevařských výrobků a po ‑
týkají se s mnoha správními výzvami, které jim v dohledné době neumožní vytvořit funkční licenční systém. 
Oproti tomu Pobřeží slonoviny vyvezlo do EU podstatně větší objemy dřevařských výrobků než tyto země31, 
a přesto na přípravu VPA žádnou finanční podporu neobdrželo.
30 Dovozy dřevařských produktů z Libérie a Středoafrické republiky do EU se v průměru pohybovaly okolo 5 a 18 milionů EUR ročně, zatímco 
celková finanční podpora těmto zemím činila 11,9 milionu EUR v případě Libérie a 6,8 milionu EUR v případě Středoafrické republiky.
31 V průměru přibližně 166 milionů EUR ročně.Rámeček 3
18 Připomínky
Podpora EU určená zemím 
produkujícím dřevo 
nebyla dostatečně účinná
35 
Účetní dvůr zkoumal, zda:
a) byly výstupy projektů dodány pod ‑
le plánu;
b) byl celkový pokrok k systému udě ‑
lování licencí uspokojivý a
c) Komise řádně monitorovala pro ‑
vádění akčního plánu a podávala 
o něm zprávy.
Hlavní prověřované projekty 
byly problematické
36 
Projekty zaměřené na posilování kapa ‑
cit subjektů veřejného sektoru nebyly 
účinné. Oproti tomu FLEGT skutečně 
posílil organizace občanské společnos ‑
ti, a zvýšil tak transparentnost sektoru 
lesnictví. Finančně nejvýznamnější 
projekty v Kamerunu a Indonésii nepři ‑
nesly očekávané výsledky. Neúspěch 
v Kamerunu pokrok zdržel, zatímco 
neúspěch projektu v Indonésii vedl ke 
změně cíle pro využití prostředků EU.37 
Hlavní projekt procesu VPA v Kame ‑
runu, jehož cílem bylo zavést systém 
pro sledování dřeva32, neuspěl, neboť 
vyvíjený systém není funkční, což 
znamená, že stávající výstupy projek ‑
tu nebude možné využít. Realizace 
projektu probíhala v letech 2010 
a 2013 a stála 2,27 milionu EUR. Za 
neúspěchem stála kombinace řady 
faktorů, od nenáležitého posouzení 
potřeb po vážné nedostatky v realizaci 
projektu. Jedním z charakteristických 
rysů tohoto neadekvátního posouze ‑
ní potřeb byla neúčinná koordinace 
Komise a zúčastněných stran, zejména 
pak ministerstva pro lesnictví, planou 
vegetaci a volně žijící zvěř. Nedostateč ‑
ný byl i výkon dodavatele. Komise však 
přitom nepřijala nápravná opatření. 
Neúspěch systému sledování dřeva 
je jedním z hlavních faktorů, které 
přispěly ke zpoždění uplatňování VPA 
v Kamerunu. V rámci samostatného 
projektu financovaného organizací 
Deutsche Gesellschaft für Internatio ‑
nale Zusammenarbeit  se nyní pracuje 
na vývoji nového systému.32 Projekt zavádění systému 
sledování dřeva v Kamerunu.
19 Připomínky
38 
Hlavním dosaženým úspěchem pro ‑
cesu FLEGT v Kamerunu je zapojení 
občanské společnosti do lesní správy. 
Před podpisem VPA vláda organizace 
občanské společnosti neuznávala jako 
legitimní partnery s právem prosazo ‑
vat své zájmy v oblasti řízení lesních 
zdrojů. Ačkoliv vztahy s příslušnými 
ministerstvy často zůstávají napja ‑
té33, místní a mezinárodní nevládní 
organizace byly akceptovány jako 
zainteresované strany a mají možnost 
politiku země pro oblast lesnictví na 
různých úrovních ovlivňovat. To má 
pozitivní dopad na transparentnost 
a odpovědnost celého sektoru. I když 
projekty obecně postavení občan ‑
ské společnosti posílily, dva ze čtyř 
kontrolovaných projektů realizovaných 
nevládními organizacemi nevytvořily 
očekávané výstupy, a to především 
proto, že si stanovily příliš ambiciózní 
cíle.
39 
Finančně nejvýznamnější projekt 
FLEGT v Indonésii34 byl zaměřen na 
zlepšování prosazování práva a správu 
v oblasti lesnictví posilováním odpo ‑
vědnosti a transparentnosti, snižování 
objemu nezákonně vytěženého dřeva 
účastí obchodníků a průmyslových 
odvětví a podporu koordinace činností 
FLEGT. Nebyl však schopen většinu 
plánovaných výsledků vytvořit kvůli 
příliš ambiciózní a nerealistické kon ‑
cepci projektu, problémům vzniklým 
v průběhu realizace a nedostatečnému 
monitorování. Projekt nerealizoval žád ‑
né konkrétní výstupy, byl předčasně 
ukončen a část poskytnutých prostřed ‑
ků musela být vrácena. Po neshodě 
s Komisí ohledně toho, jak s projektem 
naložit, se indonéská vláda rozhodla 
zavést VPA bez další přímé podpory 
Komise.40 
Zatímco strategický dokument Komise 
pro Indonésii na období 2002–2006 
zahrnoval správu přírodních zdrojů, 
konkrétně i lesů, jako jedno z hlavních 
odvětví, na něž bude cílena rozvo ‑
jová pomoc, v následujícím období 
2007–2013 už tomu tak nebylo. Kromě 
indonéského projektu podpory FLEGT 
z roku 2004 nebyla v tomto období 
programována žádná další rozvojová 
pomoc EU indonéské vládě v sektoru 
lesnictví.
41 
Od roku 2004 byla podpora EU urče ‑
ná Indonésii, ve výši 10 milionů EUR 
na celkem 11 projektů, poskytována 
výhradně nevládním organizacím. 
Projekty se obecně zaměřovaly na 
podporu zapojení místních subjektů 
(občanská společnost nebo nestátní 
subjekty, včetně soukromého sektoru) 
do různých prvků VPA (včetně reformy 
politiky), zlepšování správy v oblas ‑
ti lesnictví a zavedení systémů pro 
sledování dřeva a nezávislé monito ‑
rování. Výhodou tohoto přístupu bylo 
angažmá organizací se velkým zájmem 
o tuto problematiku, vzhledem k exis ‑
tujícím výzvám však byla zapotřebí 
lepší koordinace. Jednou z těchto 
výzev byla podpora velkého počtu 
malých a středních podniků v jejich 
snaze získat plnou licenci FLEGT, to je 
však úkol, který jde nad rámec kapaci ‑
ty projektů Komise.33 Například ministerstvo pro 
lesnictví, planou vegetaci 
a volně žijící zvěř se dále 
nezabývá zprávami 
o případech nezákonné těžby 
vypracovanými místními 
komunitami (projekt 
externího a komunitního 
monitorování v rámci 
zavádění VPA v Kamerunu).
34 Projekt podpory FLEGT 
ES‑Indonésie.
20 Připomínky
42 
Čtyři projekty nevládních organizací 
kontrolované v Indonésii pracovaly 
na posílení nezávislého monitorova ‑
cího systému země, podpoře malých 
a středních podniků a zlepšení pří ‑
pravy a realizace VPA. Jeden projekt 
dosáhl svých cílů v souladu se svým 
harmonogramem a v rámci rozpočtu35. 
U dvou projektů realizace stále probí ‑
há a u jednoho z nich je pravděpodob ‑
né, že dosáhne plánovaných výstupů36. 
U druhého projektu37 došlo k velkým 
zpožděním a jeho rozsah byl podstat ‑
ně omezen kvůli koncepčním nedo ‑
statkům a odstoupení partnera, který 
poskytoval spolufinancování.
43 
Na hlavní faktory, které Účetní dvůr 
identifikoval jako faktory s dopadem 
na dosažení cílů projektů v těchto 
dvou zemích, upozornili i hodnotitelé 
Komise ve svých zprávách o hodno ‑
ceních projektů souvisejících s FLEGT 
v ostatních zemích VPA. K těmto fakto ‑
rům se řadí: nedostatečné posouzení 
rizik a omezení projektu, nevhodná 
koncepce, nedostatečné řízení a moni ‑
torování a koordinace projektů s pro ‑
jektovými partnery.
Pokrok na cestě k licenčnímu 
systému je pomalý
44 
Procesu VPA se nyní účastní dvacet 
šest zemí. Devět o podpisu VPA jedná, 
šest zemí již VPA podepsalo. Jde kon ‑
krétně o Indonésii, Kamerun, Ghanu, 
Konžskou republiku, Libérii a Stře ‑
doafrickou republiku. Míra pokroku 
k systému licencí se u těchto signatář ‑
ských zemí výrazně různí. Důvodem je 
řada faktorů jako různá institucionální 
kapacita a míra angažovanosti v tomto 
procesu.45 
Indonésie, která zahájila jednání 
o VPA v březnu 2007, přičemž dohoda 
vstoupila v platnost v květnu 2014, 
dosáhla výrazného pokroku při řešení 
zbývajících otázek a doufá, že v blízké 
budoucnosti pokročí k licenčnímu 
systému FLEGT. Má již zaveden státní 
systém zajištění zákonnosti dřeva a po ‑
skytování licencí, který je povinný pro 
veškerý vývoz. Po společném posouze ‑
ní, které bylo provedeno v letech 2013 
a 2014, Indonésie nyní řeší zbývající 
problémy. Před touto zemí jsou dvě 
hlavní výzvy: 1) zajistit požadovanou 
úroveň správy v zemi této velikosti 
a různorodosti a 2) zajistit, aby čet ‑
né malé a střední podniky splňovaly 
všechny požadavky dané právními 
předpisy.
46 
Kamerun vyjádřil zájem podepsat VPA 
s EU v roce 2004. I když se má za to, 
že kamerunská legislativa týkající se 
lesní správy je dobře propracovaná, 
je také velmi složitá a její uplatňování 
zůstává velkou výzvou. Jednání o VPA 
probíhala čtyři roky, od roku 2006 do 
roku 2010. Z důvodu dlouhého rati ‑
fikačního procesu dohoda nakonec 
vstoupila v platnost až 1. prosince 2011. 
Podle harmonogramu stanoveného 
v dohodě měl být pilotní systém pro 
sledování dřeva otestován v roce 2013 
a licence FLEGT se měly začít vydávat 
v roce 2015. Hlavního cíle VPA (vývoje 
systému pro vydávání licencí na těžbu 
dřeva) však zatím ani zdaleka neby ‑
lo dosaženo. Důvodem je neúspěch 
projektu, jehož cílem bylo vyvinout 
systém sledování dřeva. Než bude sys ‑
tém licencí FLEGT plně zaveden, bude 
třeba překonat mnoho výzev.35 Projekt podpory organizací 
občanské společnosti 
a malých a středních 
dřevařských podniků při 
přípravě na VPA a zavádění 
indonéského systému pro 
jistotu o legalitě dřeva 
(SVLK – Sistem Verifikasi 
Legalitas Kayu ).
36 Projekt podpory zavádění 
systému zajištění zákonného 
původu dřeva (licence FLEGT) 
jako klíčového kroku 
k udržitelné produkci 
a spotřebě indonéského 
dřevozpracovatelského 
průmyslu.
37 Posilování států a nestátních 
subjektů při přípravě FLEGT 
VPA, jejím vyjednávání 
a zavádění.
21 Připomínky
47 
První zemí, která podepsala VPA, 
byla Ghana. Stalo se tak v roce 2009 
a původně se počítalo s tím, že první 
výrobky s licencí FLEGT budou expor ‑
továny do konce roku 2011. Systém 
sledování dřeva již funguje, ale po ‑
stupy udělování licencí je ještě nutno 
otestovat. V současné době je cílem 
země mít systémy připravené zahájit 
udělování licencí do konce roku 2015.
48 
V Konžské republice, která ratifikovala 
VPA v květnu 2010, se strategie a nová 
legislativa pro oblast lesnictví teprve 
koncipují. Kvůli řadě faktorů, přede ‑
vším souvisejících se správou, byl však 
pokrok pomalý.
49 
Libérie a EU zahájily vyjednávání o VPA 
v březnu 2009 a VPA byla podepsána 
v červenci 2011. Nezákonná těžba 
dřeva však i nadále zůstává velkým 
problémem stejně jako zneužívání 
povolení využívat vytěžené dřevo 
k soukromým účelům38. Hlavní výzvou 
je nedostatečná kapacita útvarů lesní 
správy.
50 
VPA se Středoafrickou republikou byla 
uzavřena v listopadu 2011, občanská 
válka však znemožnila vládě pod ‑
niknout jakékoliv kroky. Řada oblastí 
v zemi se nachází mimo kontrolu 
útvarů lesní správy, což zavádění VPA 
komplikuje.51 
Dalších devět zemí o VPA v současné 
době jedná. Malajsie, která je důleži ‑
tým producentem tropického dřeva, 
je jednou z nich a v roce 2006 byla 
první zemí, která tato jednání zahájila. 
Nicméně ani po letitých intenzivních 
jednáních se nepodařilo překonat 
obtíže s uplatňováním VPA na celém 
státním území, zejména v Sarawaku. 
Jelikož Malajsie nemá dohodu VPA, 
široce využívá veřejné i soukromé 
certifikační systémy.
52 
I když se Komisi dařilo upozorňovat na 
problematiku nezákonné těžby dřeva 
a udržet zájem o tuto problematiku 
na poměrně vysoké úrovni, je pokrok 
směrem k vydávání licencí pomalý. Je 
zde nebezpečí celkové „únavy“ z pro ‑
blematiky FLEGT, pokud budou země 
frustrovány nedostatečným pokrokem 
a budou schopny pro své produkty 
nalézt méně přísné trhy. Ve většině 
zemí patří k hlavním výzvám zavádění 
nedostatek institucionální kapacity, 
rozšířenost korupce a nedostatečná 
vymahatelnost práva.38 Viz http://www.illegal ‑
logging.info/regions/liberia
22 Připomínky
Postupy pro monitorování 
a podávání zpráv byly 
neuspokojivé
53 
Komise nepodávala v periodických 
intervalech zprávy o pokroku akčního 
plánu FLEGT. I když podle článku 9 
nařízení FLEGT byla povinna předložit 
Radě zprávu do dvou let od vstupu 
první dohody VPA v platnost, žádnou 
takovou zprávu nevypracovala. Byly 
k dispozici zprávy o jednotlivých part ‑
nerských zemích uvádějící informace 
o činnostech prováděných v různých 
oblastech VPA, neporovnávaly ale 
pokrok při zavádění VPA oproti sta ‑
noveným milníkům, ani nepopisovaly 
dosažené výsledky a obtíže, s nimiž se 
potýkaly, ani jak je řešily.
54 
Problémem byly i koncepční nedostat ‑
ky jako zapojení robustní databáze (viz 
bod 22), která by podpořila povinnost 
odpovídat se. Kvůli nedostatku cílů 
a milníků bylo posuzování pokro ‑
ku obtížné. Jak se uvádí i ve zprávě 
EFI o pokroku akčního plánu FLEGT 
v období 2003–2010, situaci ztěžuje 
také skutečnost, že akční plán je spíše 
politických procesem než tradičním 
programem podpory39.55 
Komise zavedla standardizovaný rámec 
pro monitorování pokroku při měření 
dosažených výsledků klíčových kroků 
zavádění VPA teprve koncem roku 
2014. Systém se dosud používal pro 
účely vnitřního řízení Komise. Jelikož 
byl systém zaveden teprve nedávno, 
je předčasné vyjadřovat se k tomu, jak 
funguje v praxi.
56 
Ke konci roku 2014 Komise zahájila ex ‑
terní hodnocení akčního plánu FLEGT 
s tím, že příslušná zpráva bude vydána 
v říjnu 2015. Toto hodnocení, na něž 
došlo 12 let po předložení akčního plá ‑
nu, mělo proběhnout už dávno vzhle ‑
dem k obtížím a výrazným změnám, 
k nimž v tomto období došlo a které 
měly být identifikovány a analyzovány, 
aby mohl být posouzen jejich dopad 
na stávající akční plán:
a) rostoucí význam velkých asijských 
ekonomik v obchodu se dřevem;
b) rostoucí dopad nezákonné konver ‑
ze zalesněné půdy k jiným účelům, 
např. zemědělským;
c) možnosti větších synergií s opat ‑
řením na zmírnění změny klimatu 
snižováním emisí z odlesňování 
a znehodnocování lesů v rozvojo ‑
vých zemích (REDD+);
d) změna trendů ve vývozu dřeva do 
EU;
e) možnost více využívat privátní 
certifikační systémy.39 Zpráva o pokroku akčního 
plánu FLEGT za období 
2003–2010, EFI (2011), s. 34.
23
 Závěry a doporučení
57 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise 
nespravovala podporu poskytovanou 
v rámci akčního plánu EU FLEGT dosta ‑
tečně dobře.
58 
Podpora FLEGT nebyla dostatečně 
dobře koncipována a zacílena:
a) Podpora poskytovaná EU v rámci 
procesu FLEGT vycházela z řád ‑
ného posouzení problému nezá ‑
konné těžby dřeva, jejích hnacích 
mechanismů a možných přijatel ‑
ných opatření; Komise koncipovala 
akční plán FLEGT inovativně.
b) Nevypracovala však vhodný pra ‑
covní plán s jasnými cíli, milníky 
a vyhrazeným rozpočtem. I když 
by bylo bývalo obtížné připravit je 
na samém začátku akčního plánu, 
měly být zavedeny v jeho prvních 
letech.
c) Pozdní přijetí a pomalé zavádění 
EUTR fungovalo pro země VPA při 
přípravě na vydávání licencí FLEGT 
jako odrazující faktor.
d) Prázdný prostor vytvořený absencí 
systému licencí FLEGT vyplnily do 
značné míry soukromé certifikační 
subjekty, které výrazně přispívají 
k plnění požadavků EUTR na nále ‑
žitou péči. Komise však dostatečně 
nezkoumala možné synergie mezi 
FLEGT a těmito privátními systémy.
e) Komise nestanovila jasné priority 
financování podpory pro země 
produkující dřevo.Doporučení 1  
Pracovní plán
Komise by měla zavést pro různé 
složky akčního plánu FLEGT pracovní 
plán na období 2016–2020 stanovující 
jasné a konkrétní cíle, priority, lhůty 
a rozpočet pro podporu EU zemím pro ‑
dukujícím dřevo. Cíle by měly zohled ‑
nit kapacitu zemí a jejich specifická 
omezení.
Doporučení 2  
Zavádění EUTR
Je nejvyšší čas, aby Komise začala trvat 
na striktním uplatňování nařízení o těž ‑
bě dřeva ve všech členských státech.
Doporučení 3  
Soukromé certifikační 
systémy
Komise by měla identifikovat, nakolik 
může využít práci provedenou uzná ‑
vanými soukromými certifikačními 
subjekty.
Doporučení 4  
Rozdělení zdrojů
Zdroje by měly být alokovány tam, kde 
pravděpodobně budou mít největší 
dopad v boji proti nezákonné těžbě 
dřeva a souvisejícímu obchodu. V pří ‑
padech, kdy se zavádění požadavků 
VPA zdá méně proveditelné, by Komise 
měla navrhnout opatření na podporu 
správy v oblasti lesů, aniž by bylo nut ‑
né podepisovat VPA.
24 Závěry a doporučení
59 
Podpora EU určená zemím produkují ‑
cím dřevo nebyla dostatečně účinná.
a) Posílila občanskou společnost 
a zvýšila povědomí o problematice 
nezákonné těžby dřeva v partner ‑
ských zemích, ale projekty usilující 
o posílení kapacity orgánů veřejné 
moci neměly očekávaný efekt.
b) Systém licencí FLEGT, který byl zá ‑
kladním kamenem akčního plánu, 
zatím není v provozu ani v jedné 
partnerské zemi. Od předložení 
akčního plánu již uplynulo 12 let, 
a ačkoliv zájem o VPA byl velký, 
nefunguje zatím ani jeden licenční 
systém FLEGT a řada lhůt pro jeho 
zavedení nebyla dodržena.
c) Komise řádně nemonitorovala 
pokrok akčního plánu FLEGT ani 
o něm nepodávala zprávy. Na 
hodnocení zahájené na konci roku 
2014 došlo až s velkým zpožděním.Doporučení 5  
Podávání zpráv
Komise by měla jednou za dva roky 
vydávat zprávu o pokroku akčního plá ‑
nu FLEGT, která by zahrnovala posou ‑
zení realizace VPA, plánované lhůty, 
zjištěné obtíže a přijatá a plánovaná 
opatření.
Doporučení 6  
Vyhodnocení
Komise by měla využít současného 
hodnocení jako příležitosti k posou ‑
zení, nakolik by bylo možné stávající 
koncepci modifikovat, a dosáhnout tak 
hmatatelnějších výsledků.
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 8. září 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

25
 Přílohy
Provádění programů souvisejících s FLEGT, správou a obchodem v oblasti lesnictví 
v období 2003–2013
(v mil. EUR)
Region/zeměVPA Způsoby řízení
Součet Podepsána 
(rok)Zájem1 Probíhající 
jednání3Uplatňování 
v členských 
státech Společné řízení 
s mezinárodní -
mi organizacemi Jiné (realizace 
partnerský -
mi zeměmi, 
nevládními 
organizacemi, 
veřejnými 
a soukromými 
společnostmi) 
Subsaharská Afrika 74,89
Několik zemí214,92 14,92
Kamerun 2010 13,66 13,66
Libérie 2011 8,00 3,90 11,90
Ghana 2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Konžská republika 2010 7, 5 6 7, 5 6
Středoafrická republika 2011 6,80 6,80
Demokratická republika 
KongoX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Súdán 0,19 0,19
Malawi 0,05 0,05
Latinská Amerika 90,21
Několik zemí23,93 3,93
Honduras   X 20,40 21,73 42,13
Brazílie 10,79 12,74 23,53
Nikaragua 2,00 6,06 8,06
Kolumbie X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Guyana X 0,45 0,45
Chile 0,04 0,04Příloha I
26 Přílohy Příloha I(v mil. EUR)
Region/zeměVPA Způsoby řízení
Součet Podepsána 
(rok)Zájem1 Probíhající 
jednání3Uplatňování 
v členských 
státech Společné řízení 
s mezinárodní -
mi organizacemi Jiné (realizace 
partnerský -
mi zeměmi, 
nevládními 
organizacemi, 
veřejnými 
a soukromými 
společnostmi) 
Asie a  Tichomoří 43,37
Několik zemí210,60 1,91 12,51
Indonésie 2011 21,95 21,95
Čína 3,84 3,84
Filipíny  X 1,92 1,92
Afghánistán 1,88 1,88
Thajsko 0,61 0,61
Myanmar/Barma  X 0,45 0,45
Šalamounovy ostrovy X 0,18 0,18
Malajsie X
Vietnam X 0,03 0,03
Sousedství 25,04
Několik zemí215,00 15,00
Maroko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Černá Hora 0,75 0,75
Libanon 0,33 0,33
Albánie 0,10 0,10
Gruzie 0,09 0,09
Bělorusko 0,03 0,03
Dva nebo více 
regionů63,65
Několik zemí239,60 24,05 63,65
CELKEM 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Zájem projevilo šest dalších zemí (Bolívie, Kambodža, Ekvádor, Guatemala, Papua ‑Nová Guinea a Sierra Leone), dosud ale nebyly přijaty žádné 
finanční závazky.
2  Součástí projektů, na nichž se podílí více zemí, jsou ( v Asii a Tichomoří ) dohody s Evropským lesnickým institutem (EFI) v celkové hodnotě 
10,6 milionu EUR (FLEGT Asie) a ( v regionu sousedství ) dohody se Světovou bankou v celkové hodnotě 15 milionů EUR (FLEGT). Co se týče 
projektů, na nichž se podílí více zemí a které se týkají více než dvou regionů , zahrnují hlavní programy dohody v hodnotě 12 milionů EUR 
s EFI a dohody s FAO v hodnotě 20 milionů EUR (FLEGT ACP:  10 milionů EUR a EU FAO FLEGT: 10 milionů EUR).
3  Probíhají jednání se třemi dalšími zeměmi, ale nebyly zatím přijaty žádné finanční závazky – Pobřeží slonoviny, Laos a Thajsko. 
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě informací poskytnutých GŘ DEVCO.
27 Přílohy
Seznam kontrolovaných projektů
Stát Název projektu Příspěvek EU (v EUR) Prováděcí období
KamerunZavádění funkce nezávislého pozorovatele v rámci kontroly v lesnictví a následné 
kontroly porušení předpisů z této oblasti v Kamerunu 2 480 070 31. 12. 2009 – 30. 12. 2013
Zavádění systému sledování dřeva v Kamerunu 2 496 763 15. 2. 2010 – 14. 12. 2012
Zavádění nezávislé kontroly systému FLEGT v Kamerunu 1 164 600 4. 5. 2012 – 3. 5. 2014
Podpora produkce a exportu zákonně vytěženého dřeva z lesů v obecním majetku 987 139 1. 2. 2011 – 31. 1. 2012
Externí a obecní monitorování lesů při uplatňování VPA FLEGT v Kamerunu 113 836 19. 1. 2012 – 18. 7. 2013
IndonésieProjekt podpory FLEGT ES‑Indonésie. 11 276 872 1. 3. 2006 – 28. 11. 2011
Společné plánování využití půdy a udržitelný institucionální mechanismus pro 
posílení práva držby půdy, lesů a obecních práv v Indonésii1 796 619 1. 3. 2010 – 28. 2. 2014
Posilování států a nestátních subjektů při přípravě FLEGT‑VPA, jejím vyjednávání 
a zavádění1 189 228 10. 1. 2011 – 31. 12. 2015
Posilování indonéské sítě pro nezávislé monitorování lesů s cílem zajistit 
důvěryhodný systém ověřování zákonnosti těžby dřeva a účinné provádění VPA188 946 1. 5. 2011 – 30. 4. 2013
Podpora zavádění systému zajištění zákonného původu dřeva (licence FLEGT) jako 
klíčového kroku k udržitelné produkci a spotřebě indonéského dřevozpracovatel ‑
ského průmyslu1 091 463 30. 1. 2013 – 28. 2. 2014Příloha II
28 Přílohy
Seznam hodnocení projektů a přezkoumaná monitorování zaměřená na výsledky
Vyhodnocení
Název projektuPříspěvek EU 
(v EUR)StátTyp a datum 
hodnoceníHlavní zjištění zprávy
1Regionální podpora akčního plánu EU 
FLEGT v Asii5 800  000
ÚstředíProsinec 2010  
V polovině období οNedostatečná koncepce projektu: cíle, 
projektové činnosti, očekávané výsledky 
a milníky nejsou dostatečně konkrétní.
 οNeexistence jasného systému monito ‑
rování výkonnosti, což vede k nedosta ‑
tečné efektivnosti a  omezené povinnosti 
odpovídat se.
2VERIFOR – Institucionální možnosti 
ověřování zákonnosti v sektoru 
lesnictví1 902 171Listopad 2009  
Konečné οNedostatečně flexibilní projekt neschopný 
adaptovat či upravit svůj logický rámec 
(LFA) v reakci na dynamiku některých regi ‑
onů Asie a Afriky, což snižuje jeho účinnost.
3Akční plán pro obchod se dřevem 
(TTAP) – a projekt TFT (Fond pro 
tropické lesy)3 389 796Květen 2012  
Konečné pro 
1. fázi a v polovině 
období pro 2. fázi οVelmi pozitivní obecná výkonnost projektu.
4Zajištění místa u stolu: podpora koa ‑
lic nevl. organizací a jejich účasti na 
procesech FLEGT VPA s cílem zlepšit 
správu v oblasti lesnictví a posílit 
práva místních a původních obyvatel960 000Červen 2012  
Konečné οVelmi pozitivní obecná výkonnost projektu.
5Studijní skupina pro správu v oblasti 
lesnictví (FGLG) – umožnění praktic ‑
kého, spravedlivého a  udržitelného 
využívání lesů1 866 365Leden 2014  
Konečné οNeexistence systematického posuzování 
potřeb a nedostatečně konkrétní logický 
rámec projektu bez řádně definovaných 
úrovňových ukazatelů zemí.
 οAkce podporované projektem nedostačují 
pro dosažení zamýšleného zlepšení úrovně 
správy.
6Zavádění systému sledování dřeva 
v Kamerunu2 496 763
Kamerun2013  
Konečné οNedostatečná koncepce projektu: nebyla 
vzata v úvahu rizika a omezení dané země.
 οNedostatečná koordinace zainteresovaných 
stran.
 οNeúčinné monitorování a řízení projektu.
 οDodané výstupy neodpovídají očekáváním.
7Podpora produkce a exportu zákonně 
vytěženého dřeva z lesů v obecním 
majetku987 139Prosinec 2012  
V polovině období οNedostatečné zhodnocení a předpoklady 
omezení.
 οKoncepce projektu není dostatečně 
realistická.
8Posilování africké správy v oblasti les ‑
nictví – prostřednictvím rámcových 
národních jednání o „nelegální těžbě 
dřeva“ a  zvyšování průměrného po ‑
vědomí o této problematice a školení1 890 608Květen 2013  
V polovině období οNeexistence řádného logického rámce s ob ‑
jektivně ověřitelnými ukazateli.
 οNedostatky v monitorování projektu: řídicí 
výbor se nescházel pravidelně.
 οProblémy s koordinací, které vedly k absen ‑
ci vazeb mezi různými projektovými 
výstupy.Příloha III
29 Přílohy
Název projektuPříspěvek EU 
(v EUR)StátTyp a datum 
hodnoceníHlavní zjištění zprávy
9 Projekt podpory FLEGT ES‑Indonésie 11 276 872 IndonésieZáří 2010  
Konečné οNevhodná a nerealistická koncepce 
projektu.
 οNeúčinné monitorování projektu a  neúčin ‑
ný dohled nad projektem.
 οVětšina výstupů nebyla dodána podle 
plánu.
10Nezávislé monitorování uplatňování 
legislativy a správy v oblasti lesnictví 
(OI‑FLEG) na podporu VPA FLEGT 
v Konžské pánvi1 598 497Konžská 
republikaBřezen 2012  
V polovině období οUrčité nedostatky v logickém rámci, 
zejména u definice objektivně ověřitelných 
ukazatelů.
 οNedostatky v monitorování projektu: řídicí 
výbor se nescházel pravidelně.Příloha III
30 Přílohy
Zprávy z monitorování zaměřeného na výsledky
Název projektuPříspěvek EU 
na program 
(EUR)StátDatum zprávy 
z monitorování 
zaměřeného na 
výsledkyHlavní zjištění zprávy
11Program pro obyvatele pralesa: 
důležité místo u stolu: účinná účast 
komunit závislých na lesích a organi ‑
zací občanské společnosti na FLEGT778 271
KamerunBřezen 2013 οNebyl řádně rozpracován logický rámec, 
což ztěžuje posuzování dodaných výstupů.
 οPartneři nebyli vhodným způsobem 
zapojeni do koncipování projektu.
 οOmezená koordinace s ostatními projekty 
FLEGT a národními subjekty.
 οOmezená snaha v oblasti monitorování.
12Podpora produkce a exportu zákonně 
vytěženého dřeva z lesů v obecním 
majetku987 139 Březen 2013 οNedostatečný logický rámec s nedostateč ‑
ně konkrétními cíli a ukazateli.
 οNedostatečná analýza rizika.
 οSlabé monitorování činností.
 οZpoždění realizace.
 οNeexistence flexibilní/použitelné strategie 
ukončení činnosti.
13Posilování africké správy v oblasti les ‑
nictví – prostřednictvím rámcových 
národních jednání o „nelegální těžbě 
dřeva“ a  zvyšování průměrného po ‑
vědomí o této problematice a školení1 890 608 Červen 2013 οNedostatečný logický rámec s nedostateč ‑
ně koncipovanými cíli, výstupy a ukazateli.
 οNedostatečná koordinace zainteresovaných 
stran.
 οNízká kvalita výstupů a nejistá 
udržitelnost.
14Budování kapacit v Konžské pánvi 
a zavádění nezávislého monitorování 
prosazování práva a správy v ob ‑
lasti lesnictví (IM‑FLEG) v Konžské 
republice1 636  366
Konžská 
republikaDuben 2009 οNe vždy vyčíslitelné ukazatele.
 οProjekt je závislý na externím financování 
a sám negeneruje příjmy.
 οNení pravděpodobné, že by institucionální 
struktura zůstala mimo rámec intervence. 
15Nezávislé monitorování uplatňování 
legislativy a správy v oblasti lesnictví 
(OI‑FLEG) na podporu VPA FLEGT 
v Konžské pánvi1 438 647 Prosinec 2012 οUkazatele jsou nekonkrétní a obtížně 
měřitelné.
 οNeproběhla žádná jednání řídicího výboru, 
i když byla naplánována.
 οUdržitelnost je závislá na trvalém financo ‑
vání ze strany dárců.
16Popularizace zavádění VPA‑FLEGT 
pro vlastnickou odpovědnost a účast 
místního a původního obyvatelstva180 000 Prosinec 2012 οNedostatečný logický rámec, některé 
ukazatele nelze měřit.
 οZainteresované strany se řádným způso ‑
bem nepodílely na koncepci projektu.
 οNeproběhla žádná jednání řídicího výboru, 
i když byla naplánována.
 οProblém udržitelnosti: proces VPA stále 
probíhá, míra technické odborné přípravy 
partnerů a dalších zainteresovaných stran 
je nedostatečná.Příloha III
31 Přílohy
Název projektuPříspěvek EU 
na program 
(EUR)StátDatum zprávy 
z monitorování 
zaměřeného na 
výsledkyHlavní zjištění zprávy
17Vládní iniciativa pro práva a od ‑
povědnost v oblasti lesní správy 
(GIRAF  – Governance initiative for 
rights & accountability in  
forest management )865 767
GhanaČervenec 2011 οNedostatečný logický rámec.
 οVágní rizika a  předpoklady.
 οNedostatečná koordinace mezi partnery.
 οNeexistence prostředí pro podpůrnou 
politiku.
 οNeefektivní provádění některých činností.
 οUdržitelnost nebyla integrální součástí 
koncepce projektu.
18Podpora integrace zákonných a le ‑
gitimních domácích trhů se dřevem 
do VPA1 999 265 Červen 2013 οUkazatele nebyly vždy měřitelné, monito ‑
rování a měření výsledků je obtížné.
19Prosazování nového způsobu ochrany 
pralesa: od nezákonné těžby dřeva po 
dobrou správu2 560 516
IndonésieListopad 2011 οUkazatele nejsou dostatečně dobře 
rozvinuty.
 οRealizátoři projektu podcenili složitost 
a počet zúčastněných aktérů.
 οNedostatečné zakotvení v místních institu ‑
cionálních strukturách.
20Zlepšování správy lesních zdrojů 
a omezování nezákonné těžby dřeva 
a souvisejícího obchodu s plnou 
účastí občanské společnosti v jihový ‑
chodní Asii1 645 901 Září 2007  οUkazatele by měly být realističtější.
21Společné plánování využití půdy 
a udržitelný institucionální mechanis ‑
mus pro posílení práva držby půdy, 
lesů a obecních práv v Indonésii1 796 619 Listopad 2012 οUkazatele nejsou dostatečně podrobné.
 οNedostatky v podávání zpráv o pokroku.
 οBez řádné strategie pro ukončení projektu.
22Posilování států a nestátních sub ‑
jektů při přípravě FLEGT‑VPA, jejím 
vyjednávání a  zavádění1 189 228 Prosinec 2013 οNedostatečné ukazatele.
 οNedostatečná koordinace: nekonala se 
zasedání řídicího výboru, omezená spolu ‑
práce mezi partnery.
 οZpoždění realizace.Příloha III
32 Přílohy
Název projektuPříspěvek EU 
na program 
(EUR)StátDatum zprávy 
z monitorování 
zaměřeného na 
výsledkyHlavní zjištění zprávy
23Posilování lesní správy v Libérii po 
ukončení konfliktu1 616  448
LibérieČerven 2012 οNejasnost a  nerealistický charakter logic ‑
kého rámce.
 οNedostatek nástrojů pro monitorování 
a hodnocení při práci na koncepci.
 οŘada příjemců se nepodílela na tvorbě 
koncepce.
 οKomunikační problémy mezi delegací EU 
a prováděcím partnerem.
 οBez strategie zajišťující udržitelnost.
24Nezávislé monitorování prosazování 
práva a správy v oblasti lesnictví 
občanskou společností v Libérii 
(CSIMFLEG) 150 000 Květen 2013 οNedostatky logického rámce: ukazatele 
nebyly dobře definovány, nerealistický 
časový rámec.
 οNedostatečné zapojení příjemců a  soukro ‑
mého sektoru do koncipování projektu.
 οNedostatečné monitorování, neexistence 
řídicího výboru s účastí všech zaintereso ‑
vaných stran.
 οNeexistence strategie pro postupný útlum 
v plánu práce.
 οNedostatečný rámec politiky.
25Zlepšování správy v oblasti lesnictví 
za pomoci monitorování ze strany 
občanské společnosti129 852 Květen 2013 οNejasný logický rámec, ukazatele 
neodpovídaly kritériím SMART
 οNedostatečné zapojení chudých z venkova 
a soukromého sektoru do koncipování 
projektu.
 οMnoho výstupů bylo dodáno s velkým 
zpožděním a řada výstupů nebyla dodána 
vůbec.
 οKomunikační problémy mezi delegací EU 
a prováděcím partnerem.
 οNeexistence strategie pro upuštění od 
projektu.Příloha III
33 Přílohy
Index vnímání korupce (CPI) organizace Transparency International 2007–2013
Stát2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI
SkórePořadí 
podleSkórePořadí 
podle SkórePořadí 
podle SkórePořadí 
podle SkórePořadí 
podle SkórePořadí 
podle Skóre Pořadí 
podle 
Kamerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Libérie 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Ghana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Konžská republika 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Středoafrická republika 2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Demokratická 
republika Kongo1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Guyana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonésie 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malajsie 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Index vnímání korupce (CPI) měří vnímanou míru korupce ve veřejném sektoru na stupnici od 0 (velmi zkorumpovaný) do 10 (velmi čistý). Žebří ‑
ček za rok 2013 zahrnuje hodnocení 177 zemí.Příloha IV
34
Komise rovněž zdůrazňuje, že FLEGT je společným 
podnikem Komise, členských států a partnerských 
zemí. To je třeba zohlednit mimo jiné při posuzo ‑
vání přidělování zdrojů. Není na místě očekávat, že 
řešení celé problematiky správy v oblasti lesnictví 
a prosazování práva se podaří dosáhnout výhradně 
pomocí zdrojů Komise.
IV
Komise nesouhlasí s částí připomínky Účetního 
dvora.
Inovativní povahu akčního plánu FLEGT, rozmani ‑
tost opatření v oblasti politické, regulační a rozvo ‑
jové spolupráce a velký počet aktérů a partnerů je 
obtížné vměstnat do jediného pracovního plánu 
s jasnými milníky a lhůtami a s vyhrazeným rozpoč ‑
tem. Nicméně celá řada opatření FLEGT, jako jsou 
dobrovolné dohody o partnerství nebo projekty, 
má svůj vlastní podrobný prováděcí plán.
Přidělování pomoci probíhalo podle jasných kritérií, 
ačkoli nebylo možné pro všechny intervence použít 
jednotný soubor kritérií, protože neexistoval jed ‑
notný vyhrazený rozpočet a nástroj financování.
Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, 
že přijetí nařízení EU o těžbě dřeva bylo opožděné. 
Nařízení EU o těžbě dřeva nebylo v akčním plánu 
zmíněno, ten hovoří pouze o zkoumání „vhodnosti 
zavedení legislativy na kontrolu dovozu nezá ‑
konně těženého dřeva do EU“. Toto nařízení bylo 
navrženo až po rozsáhlém přezkoumání možností 
řešení nezákonné těžby dřeva s využitím stávají ‑
cích právních předpisů. Tento právní předpis byl 
přijat a vstoupil v platnost dne 20. října 2010 a stal 
se použitelným v březnu 2013. Po vstupu nařízení 
EU o těžbě dřeva v platnost přijala Komise opatření 
s cílem zajistit jeho úplné provedení.Shrnutí
I
Vedoucí postavení EU v rámci celosvětového 
úsilí o řešení problému nezákonné těžby dřeva 
je obecně uznáváno. EU a 28 členských států ve 
spolupráci s více než 40 producentskými zeměmi 
a s řadou odběratelských zemí na celém světě usilují 
o provádění opatření souvisejících s akčním plánem 
FLEGT.
II
Je třeba zdůraznit, že sdělení o FLEGT reagovalo na 
naléhavou výzvu ke společné akci Komise, člen ‑
ských států a producentských zemí. Akční plán 
FLEGT je politický rámec, který úspěšně zaměřil 
politickou pozornost na problematiku nezákonné 
těžby dřeva, politická a regulační opatření a pod ‑
poru dobré správy ze strany EU, členských států 
a řady partnerských zemí. Je třeba vzít v úvahu 
skutečnost, že FLEGT není financovaným progra ‑
mem spolupráce s vyhrazeným mechanismem 
financování.
Akční plán FLEGT „stanoví postup a balíček opat ‑
ření“ napříč různými složkami a při dosahování 
svých cílů se spoléhá hlavně na politická a regulační 
opatření doplněná o tradiční podporu v rámci roz ‑
vojové spolupráce.
III
Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, 
že podpora poskytovaná v rámci akčního plánu EU 
FLEGT zemím produkujícím dřevo nebyla dosta ‑
tečně dobře řízena. Komise se snažila řídit podporu 
FLEGT poskytovanou producentským zemím, jak to 
bylo nejlépe možné s ohledem na výzvy globálního 
řešení nezákonné těžby dřeva, složitost podpory 
dobré správy v oblasti lesnictví a prosazování práva 
v celé řadě rozvojových zemí a rovněž na inovativní 
povahu FLEGT. Komise bude pokračovat ve svém 
úsilí o zlepšení účinnosti, efektivity a hospodárnosti. 
Bude čerpat ze zvláštní zprávy Účetního dvora, 
jakož i z průběžného hodnocení akčního plánu 
FLEGT, které je schopno přezkoumat širokou škálu 
programů, projektů a opatření.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 35
Rámeček 1
Tento akční plán nezahrnoval nařízení EU o těžbě 
dřeva, ale pouze závazek analyzovat možnosti 
a vhodnost zavedení právních předpisů umožňují ‑
cích kontrolu dovozu nezákonně vytěženého dřeva 
do EU.
Rámeček 2
Rámeček 2 odráží první úvahy EU a členských států 
týkající se dobrovolných dohod o partnerství; tato 
koncepce byla v letech 2004–2005 předmětem 
podrobných diskusí mezi Komisí a členskými státy 
a značně se rozvinula. To vedlo k tomu, že na konci 
roku 2005 přijala Rada směrnice pro jednání o dob ‑
rovolných dohodách o partnerství.
Jednotlivé dobrovolné dohody o partnerství se dále 
vyvíjely na základě jednání s partnerskými zeměmi, 
přičemž odrážely konkrétní souvislosti a snahy dané 
země.
Zatímco dobrovolná dohoda o partnerství s Indo ‑
nésií je obecně podobná dohodě popsané v akč ‑
ním plánu, ostatní signatářské země dobrovolných 
dohod o partnerství se při ověřování zákonnosti 
rozhodly pro model, který se spoléhá především na 
orgány veřejné správy, a nikoli na nezávislé orgány 
akreditované státem.
06
Vzhledem k tomu, že FLEGT je společným podnikem 
Evropské komise a členských států, neměla by být 
podpora Komise hodnocena nezávisle na podpoře 
členských států EU. Koordinaci podpory Komise 
a členských států zajišťuje skupina ad hoc  pro FLEGT 
a na vnitrostátní úrovni Smíšené výbory pro prová ‑
dění dohody a delegace EU.
08
Je důležité zohlednit různorodost aktérů zapo ‑
jených do provádění FLEGT. Činnosti související 
s FLEGT provádí Komise, členské státy a partnerské 
země.
Členské státy hrají ústřední roli v oblasti provádění 
nařízení EU o těžbě dřeva a nařízení FLEGT prostřed ‑
nictvím svých příslušných orgánů, v oblasti politik 
zadávání veřejných zakázek, politik financování 
a investic a v oblasti podpory producentských zemí.V
Komise si přeje upozornit na následující problémy. 
Za prvé, vytvoření funkčního systému zajištění 
zákonného původu dřeva a licenčního systému 
FLEGT vyžaduje mnohem více než jen účinné 
projekty. Za druhé, i když od přijetí akčního plánu 
FLEGT uběhlo již 12 let, doba uplynulá od uzavření 
šesti dobrovolných dohod o partnerství, které jsou 
prováděny, se pohybuje mezi 1,5 a 4,5 roku, což je 
relativně krátká doba na zavedení ambiciózních sys ‑
témů a reforem správy, které dobrovolné dohody 
o partnerství předpokládají, zejména vezmeme‑li 
v úvahu prostředí řady z našich partnerských zemí, 
které je z hlediska správy náročné. Jak se uvádí 
v bodě 45 zprávy Účetního dvora, v Indonésii 
a v Ghaně byly zavedeny licenční systémy, které 
se rozšířily do celé země. Oba tyto systémy byly 
podrobeny hodnocení a probíhá jejich zdokonalo ‑
vání na základě zjištění a doporučení, která z těchto 
hodnocení vyplynula. Dobrovolné dohody o part ‑
nerství stanoví vysoké standardy systémů zajištění 
zákonného původu dřeva, které je nutno dodržovat, 
aby bylo možno zahájit udělování licencí FLEGT.
Úvod
02
Sektor lesnictví se v řadě případů řídí složitým 
a různorodým souborem zákonů a předpisů, které 
často obsahují vnitřní rozpory a mezery a přispívají 
k právní nejistotě v tomto odvětví i pro osoby, které 
jsou na něm závislé. Definovat, co je zákonné, nebo 
nezákonné, vyžaduje podrobný přezkum stávajících 
právních předpisů.
04
Významným úspěchem, který si zaslouží uznání, 
je návrh a vytvoření dvou nařízení (nařízení FLEGT 
a nařízení EU o těžbě dřeva) a obchodních dohod 
(dobrovolných dohod o partnerství). V období 2004 
až 2010 na ně Komise vynaložila značný podíl času 
i zdrojů.
Odpovědi Komise 36
21
Akční plány Komise často nespecifikují rozpočty 
(viz řadu akčních plánů EK: např. evropský akční 
plán eGovernment; akční plán pro lidská práva 
a demokracii).
Pokud jde o rozvojovou spolupráci, provedla 
Komise opatření stanovená v bodě 4.1 akčního 
plánu: nepočítalo se s konsolidovaným rozpočtem 
a Komise se snažila začlenit FLEGT do různých 
zeměpisných a tematických nástrojů. Komise rozvíjí 
„stěžejní iniciativu FLEGT“ v rámci nástroje pro 
rozvojovou spolupráci pro globální veřejné statky 
a výzvy (GPGC) s úmyslem posílit soudržnost, 
doplňkovost a koordinaci jednotlivých projektů EK 
na podporu producentských zemí.
22
Identifikace všech projektů v oblasti lesnictví nebo 
projektů FLEGT byla náročná vzhledem k tomu, že 
akce EU FLEGT jsou financovány prostřednictvím 
různých nástrojů a někdy jsou začleněny do pro ‑
gramů týkajících se jiných sektorů než lesnictví 
(např. obchod, udržitelná spotřeba a výroba atd.) 
To znamená, že neexistuje žádný jednotný „štítek“ 
FLEGT, který by umožňoval jednoduché vyhledávání 
v informačním systému Komise. Komise se nicméně 
pokusila vytvořit databázi projektů souvisejících 
s lesnictvím, které EU financovala v období 2000–
2012, o níž informovala Účetní dvůr a uvedla, že tato 
databáze není dosud dokončena a že ji hodlá dále 
propracovat. Komise ji aktualizovala tak, aby zahr ‑
novala i smlouvy uzavřené po roce 2012. V rámci 
průběžného hodnocení akčního plánu FLEGT byla 
zahájena nová akce, jejímž cílem je shromáždit 
všechny projekty FLEGT financované Komisí a člen ‑
skými státy.Je rovněž nutno uznat, že činnosti spojené s FLEGT 
provádějí také producentské země, soukromý sektor 
i občanská společnost.
Připomínky
17
Komise zvolila bilaterální variantu, ale rovněž 
variantu „zákazu“, což vedlo k přijetí nařízení EU 
o těžbě dřeva. Komise rovněž průběžně spolupra ‑
cuje s mezinárodními partnery s cílem podporovat 
vícestranné reakce na problém nezákonné těžby 
dřeva.
19
Komise uznává, že akční plán FLEGT je rámcem 
politiky, který definuje obecný přístup, obecné cíle 
a nastiňuje soubor možných politických a regulač ‑
ních opatření a dalších akcí ze strany EU, členských 
států a různých zúčastněných stran. Byl koncipován 
jako reakce EU na „akční program“ o lesích a nezá ‑
konné těžbě dřeva, který přijala skupina G8 v roce 
1998.
20
Komise uznává potřebu vypracovat konkrétnější 
cíle, milníky a společný plán postupu a rovněž 
potřebu systematičtěji sledovat provádění akčního 
plánu FLEGT. Tomuto úsilí bezesporu napomohou 
doporučení vyplývající z průběžného hodnocení. 
Absence konkrétnějšího plánu však odráží obtížnost 
stanovení konkrétních cílů, úkolů a časového rámce 
politiky, která by byla kombinací široké škály opat ‑
ření v oblasti politik, regulace a finanční/technické 
pomoci pro širokou škálu zemí a aktérů. Komise 
by chtěla zdůraznit skutečnost, že byly vytvořeny 
podrobné prováděcí plány pro řadu prvků akčního 
plánu – je tomu tak například u všech dobrovolných 
dohod o partnerství a u všech projektů a nástrojů 
na podporu producentských zemí.
Odpovědi Komise 37
25
Přijetí nařízení EU o těžbě dřeva bylo jasným 
signálem pevného odhodlání EU doplnit počet již 
zavedených opatření a bojovat proti nezákonné 
těžbě dřeva „na domácí půdě“. Již v roce 2007 zahá ‑
jila Komise přípravy legislativního návrhu a v roce 
2008 legislativní návrh předložila. Aby mohla 
Komise uložit nové povinnosti několika hospo ‑
dářským odvětvím, je nutné, aby provedla značné 
množství přípravných prací. Počet zemí zapojených 
do procesu dobrovolných dohod o partnerství je 
důkazem toho, že v raných fázích FLEGT jim nechy ‑
běla motivace zapojit se do dobrovolné dohody 
o partnerství.
Pokud jde o stav provádění nařízení EU o těžbě 
dřeva, je třeba poznamenat, že toto nařízení je 
vymahatelné až od března 2013 – tj. je dosud 
relativně nové. Převážná většina členských států 
(24 z 28) zavedla opatření umožňující provádět 
nařízení EU o těžbě dřeva a provádějí kontroly 
hospodářských subjektů, jak to vyžaduje nařízení 
EU o těžbě dřeva. Komise vypracovala příslušná 
opatření k datu proveditelnosti nařízení EU o těžbě 
dřeva. Byla identifikována možná opatření, jejichž 
seznam je uveden ve strategii pro zajištění souladu 
s právními předpisy včetně jasného časového har ‑
monogramu a přidělování prostředků. V důsledku 
přijatých opatření řada členských států urychlila 
proces provádění a ohlásila dosažení plného sou ‑
ladu s právními předpisy.
Komise uznává zásadní význam účinného prová ‑
dění nařízení EU o těžbě dřeva ve všech členských 
státech a bude i nadále plnit svou úlohu při dosaho ‑
vání tohoto cíle.
26
Jak je uvedeno v akčním plánu FLEGT, Komise 
zkoumá prostředky, jak vytvářet synergie se stávají ‑
cími veřejnými nebo soukromými certifikačními sys ‑
témy a i nadále v tomto ohledu spolupracuje s part ‑
nerskými zeměmi v rámci dobrovolných dohod 
o partnerství a s certifikačními systémy (např. 
pokyny EK pro jednání o dobrovolných dohodách 
o partnerství byly inspirovány fungováním těchto 
systémů a záměrně zahrnovaly i možnost systémů 
vytvořených hospodářskými subjekty, která je 
zakotvena například v dobrovolné dohodě o part ‑
nerství s Indonésií; byla provedena celá řada studií; 
byl vytvořen konkrétní pokyn a tomuto tématu bylo 
věnováno zasedání v průběhu „týdne FLEGT“ v roce 23
Rusko a Čína vyvážejí do EU významné množství 
dřevařských výrobků, avšak rozhodly se, že dob ‑
rovolnou dohodu o partnerství s EU neuzavřou. 
U těchto zemí proto EK volila zavedení dvoustran ‑
ných dialogů o nezákonné těžbě dřeva.
Významné spotřebitelské trhy představují Indie, 
Jižní Korea a Japonsko, s nimiž Komise vede 
dvoustranný dialog o životním prostředí, který zahr ‑
nuje i obchod se dřevem.
Komise nesdílí názor, že dvoustranná jednání se 
zeměmi, které ve významné míře produkují a zpra ‑
covávají dřevo nebo s ním obchodují, přinesla 
dosud celkově jen omezené výsledky. Je obecně 
známo, že akční plán EU FLEGT inspiroval další 
významné země k tomu, aby přijaly opatření na 
straně poptávky (australský zákon o zákazu nezá ‑
konné těžby, novela Laceyho zákona v USA, švýcar ‑
ské právní předpisy, Japonsko).
24
Akční plán obsahoval závazek provést „analýzu 
možností a dopadu dalších opatření včetně vhod ‑
nosti zavedení právních předpisů na kontrolu 
dovozu nezákonně vytěženého dřeva v případě, že 
se nepodaří dosáhnout mnohostranného pokroku“. 
Úkolem Komise bylo posoudit přidanou hodnotu 
a potenciální dopady těchto možností a zajistit, aby 
veškerá další regulace měla dostatečnou podporu 
zúčastněných stran. Při zahájení akčního plánu 
pocházel jediný požadavek na další právní před ‑
pisy od nevládních organizací. Soukromý sektor se 
zaměřil na dobrovolná opatření, například na certifi ‑
kaci, kodexy chování atd. Teprve když se prokázalo, 
že tato opatření jsou nedostatečná, začal soukromý 
sektor podporovat zavedení dalších právních před ‑
pisů a nakonec k němu i vyzval (viz petice soukro ‑
mého sektoru Komisi z roku 2006). Komise proto 
dospěla k závěru, že má dostatečnou podporu pro 
zahájení této studie, až v roce 2007, jak je uvedeno 
v odstavci 24.
Odpovědi Komise 38
že proces dobrovolných dohod o partnerství dosáhl 
velmi vysoké úrovně pokrytí v oblasti dodávek tro ‑
pického dřeva, a to jak na globální trh, tak na trh EU. 
Patnáct signatářských zemí dobrovolných dohod 
o partnerství představuje 80 % dovozu tropického 
dřeva do EU (2,45 miliardy EUR ročně) a 75 % celo ‑
světového vývozu tropického dřeva. Na Čínu, která 
je především zpracovatelskou zemí, se vztahuje 
zvláštní mechanismus dvoustranné spolupráce s EU 
v oblasti FLEGT.
29
Komise uznává potřebu přidělování zdrojů tam, kde 
je pravděpodobné, že povede k optimálním výsled ‑
kům, a bude pokračovat ve svém úsilí o dosahování 
tohoto cíle.
Na klíčová opatření FLEGT, konkrétně na dobro ‑
volné dohody o partnerství, podporu rozvojové 
spolupráce a nařízení EU o těžbě dřeva, byly při ‑
děleny lidské zdroje. Největší podíl lidských zdrojů 
byl přidělen signatářským zemím dobrovolných 
dohod o partnerství a rovněž Číně. Komise uznává, 
že dobrovolné dohody o partnerství možná odčer ‑
paly příliš velký podíl lidských zdrojů přidělených 
na FLEGT, a že to potenciálně mohlo být i na úkor 
jiných opatření FLEGT.
Pokud jde o finanční zdroje, absence centrálního 
fondu FLEGT – a z ní vyplývající potřeba hledat 
možnosti financování v rámci stávajících zeměpis ‑
ných a tematických nástrojů – brání využití jed ‑
notného souboru kritérií pro přidělování zdrojů. 
Přidělování zeměpisných prostředků je výsledkem 
dialogu mezi Komisí a partnerskou zemí. A konečně 
zacílení podpory EU by nemělo být posuzováno 
nezávisle na podpoře členských států.
Většina podpory EU související s FLEGT byla poskyt ‑
nuta zemím 1) s vysokou prevalencí nezákonné 
těžby dřeva, 2) se silným odhodláním bojovat 
s tímto problémem, přičemž vysoká priorita byla 
přiznána zemím účastnícím se procesů dobrovol ‑
ných dohod o partnerství, 3) se značnými potřebami 
v oblasti rozvoje a kapacit 4) s hustým lesním poros ‑
tem a/nebo s vysokou mírou odlesňování a/nebo 5) 
zemím, kde se sektor lesnictví významně podílí na 
HDP a vývozu.
Celkově největší podíl podpory EU byl zacílen na 
signatářské země dobrovolných dohod o partner ‑
ství a na některé strategické země, které vyjádřily 2015). Řada projektů financovaných EU a členskými 
státy podporuje soukromou certifikaci v rozvojo ‑
vých zemích. V Indonésii vznikl na základě Akčního 
plánu pro obchod se dřevem (TTAP) – významného 
opatření financovaného z prostředků EU – společně 
s dobrovolnými certifikacemi (zejména Forest Ste ‑
wardship Council – FSC a Indonesia Ecolabel Insti ‑
tute – certifikace LEI) systém a norma Indonéského 
systému pro jistotu o legalitě dřeva (SVLK).
Čtyři ze šesti zemí, které uzavřely dobrovolné 
dohody o partnerství, předpokládají uznání soukro ‑
mých certifikačních systémů v rámci svých režimů 
licencí (Kamerun, Konžská republika, Libérie a Stře ‑
doafrická republika) a Komise podporuje práci na 
uvedení tohoto uznání do praxe. Indonéský systém 
je navíc „systémem hospodářských subjektů“, který 
ponechává značný prostor pro uznání celé řady 
existujících systémů, které hospodářské subjekty již 
využívají. Je záležitostí partnerských zemí a nikoli 
Komise, aby rozhodly, zda do této dohody zahrnout 
i soukromé režimy. Ghana je jedinou zemí, která 
uzavřela dobrovolnou dohodu o partnerství, ale 
nezvolila tuto možnost, a to z celé řady důvodů.
Bylo by také spravedlivé uznat omezení soukro ‑
mých certifikačních systémů, které se týkají jednot ‑
livých hospodářských subjektů a malé části území, 
zatímco režimy licencí FLEGT platí na území celého 
státu.
28
Akční plán FLEGT identifikuje čtyři klíčové regiony 
a země, které jsou považovány za nejvíce ohrožené 
nezákonnou těžbou dřeva a odlesňováním: střední 
Afrika, Rusko, tropická oblast Jižní Ameriky a jiho ‑
východní Asie. Komise a členské státy od počátku 
považovaly za prioritní země v těchto regionech, 
které mají významné lesní hospodářství, významný 
vývoz dřeva a obchodní vztahy s EU, významné 
problémy v oblasti nezákonné těžby dřeva uznané 
ze strany úřadů a velký zájmem o režim licencí 
FLEGT. Jednání o dobrovolných dohodách o part ‑
nerství byla zahájena až poté, co důkladný průzkum 
informací o dané zemi a konzultace se zúčastně ‑
nými stranami potvrdily zájem země, a poté, co její 
vláda předložila Komisi oficiální žádost. V současné 
době je do jednání o dobrovolných dohodách 
o partnerství nebo do jejich provádění zapojeno 15 
zemí. Řada dalších zemí vyjádřila zájem a využívala 
určitých omezených činností. Nezávislá základní 
zpráva o monitorování trhu v rámci FLEGT ukazuje, 
Odpovědi Komise 39
dohoda o partnerství může mít v takovém případě 
významný dopad, a to navzdory omezenému 
objemu vývozu do EU. Libérie zřídila funkční systém 
sledování pohybu dřeva (Liberfor) a dosahuje sta ‑
bilního pokroku při vytváření svého režimu licencí. 
Výše uvedená skutečnost a značné omezení kapacit, 
jimž tato země čelí, zdůvodňují značné finanční pro ‑
středky, které Evropská komise přidělila na podporu 
tohoto procesu.
Na území Středoafrické republiky se rovněž nachá ‑
zejí rozsáhlé lesní plochy, které jsou vysoce ohro ‑
ženy nezákonnou těžbou dřeva. Sektor lesnictví ve 
Středoafrické republice je druhým nejdůležitějším 
zdrojem pracovních příležitostí a zároveň druhým 
největším přispěvatelem do národního HDP , a má 
tedy zásadní význam pro rozvoj této země. Posí ‑
lení tohoto sektoru je důležité v důsledku politické 
a humanitární krize, která zemi zasáhla na počátku 
roku 2013. Proces a systémy dobrovolných dohod 
o partnerství poskytují rámec umožňující zahájit 
reformy a pomoci celému sektoru získat důvěryhod ‑
nost pro účely vývozu. Pokud se země stabilizuje, 
mohlo by k vytvoření funkčního systému licencí 
dojít poměrně rychle vzhledem k tomu, že vývozní 
průmysl je soustředěn v rukou několika málo vel ‑
kých hospodářských subjektů, které všechny mají 
funkční systémy sledování pohybu dřeva. Komise 
se domnívá, že závažná omezení kapacit a zdrojů, 
kterým země v současné době čelí, ospravedlňují 
podporu ve výši 6,7 milionu EUR, která byla Středo ‑
africké republice poskytnuta.
V prosinci 2012 se do jednání o dobrovolné dohodě 
o partnerství rozhodlo zapojit Pobřeží slonoviny. 
Občanská válka, která zemi zasáhla v uplynulých 
letech, do značné míry zabránila poskytování pod ‑
pory související s programem FLEGT, avšak s důle ‑
žitou výjimkou, kterou představovala technická 
a finanční pomoc poskytovaná v rámci programu 
FAO FLEGT a facility EU FLEGT na přípravu jednání. 
Tato jednání dosud probíhají a je jim poskytována 
adekvátní podpora v oblasti finančních a lidských 
zdrojů prostřednictvím programu FAO FLEGT, faci ‑
lity EU FLEGT, technické pomoci Německé agentury 
pro mezinárodní spolupráci (Deutsche Gesellschaft 
für Internationale Zusammenarbeit, GIZ) poskyto ‑
vané Ministerstvu pro lesnictví, zprostředkovatele 
FLEGT financovaného Ministerstvem Spojeného 
království pro mezinárodní rozvoj (DFID) a širší pod ‑
pory sektoru lesnictví poskytované Francouzskou 
rozvojovou agenturou (AFD).zájem o FLEGT, jako například Kolumbie, Filipíny 
a Peru. To platí i pro globální projekty/nástroje, jichž 
se účastní více zemí. Vedle signatářských zemí dob ‑
rovolných dohod o partnerství obdržely význam ‑
nou část finančních prostředků i země, které mají 
strategický význam v boji proti nezákonné těžbě 
dřeva, jako je Brazílie, Čína a země východního 
sousedství, což bylo dále podpořeno politickým 
dialogem s těmito zeměmi. Velké částky přidělené 
Maroku a Hondurasu jsou důsledkem toho, že tyto 
země si zvolily lesnictví jako klíčový sektor.
Z výše uvedených zemí jsou zemím se středními 
příjmy, na něž se postupně rozvojová spolupráce 
přestala vztahovat, poskytovány relativně nižší 
částky (např. Gabon, Thajsko, Vietnam).
Pokud je to možné, uvolňuje Komise za účelem 
poskytování podpory dalším zemím, které mají stra ‑
tegický význam v boji proti nezákonné těžbě dřeva, 
s úspěchem finanční prostředky z jiných zdrojů, 
například z nástroje sousedství.
30
Komise přiděluje prostředky relativně velkému 
počtu zemí. To částečně souvisí s velkým počtem 
zemí, které se potýkají s nezákonnou těžbou dřeva 
a které vyjádřily zájem o FLEGT / dobrovolné 
dohody o partnerství, a tudíž se jedná o opat ‑
ření obecného zájmu v rámci iniciativy FLEGT. 
Komise zkoumá způsoby řešení tohoto problému 
v budoucnu a možnosti, jak dosáhnout vhodné 
rovnováhy mezi – někdy protichůdnými – cíli, jimiž 
je dosažení širokého pokrytí, reakce na zájem zemí 
a efektivní řízení omezených zdrojů.
Rámeček 3
Na území Libérie se nachází většina zbývajících 
pralesů v západní Africe, které jsou silně ohroženy 
nezákonnou těžbou dřeva. Nezákonná těžba dřeva 
podněcuje občanskou válku, a z tohoto důvodu 
představuje reforma správy lesů vysokou prioritu 
programu liberijské vlády. Liberijská vláda proka ‑
zuje pevné odhodlání k řešení těchto problémů, 
a to navzdory tomu, že má k dispozici jen velmi 
omezené zdroje. Libérie je jednou ze šesti zemí, 
které provádějí dobrovolnou dohodu o partnerství, 
a rozhodla se zařadit FLEGT jako prioritu do více ‑
letého orientačního programu své země. Libérie 
navíc rozhodla o tom, že zahrne všechny vývozní 
trhy do svého režimu licencí FLEGT. Dobrovolná 
Odpovědi Komise 40
34
Komise usiluje o začlenění podpory FLEGT do 
programů pro jednotlivé země, kdykoli je to možné. 
Tato snaha však s sebou přináší řadu obtíží:
— programy většiny zemí na období 2007–2013 
byly schváleny před zahájením jednání o dob ‑
rovolných dohodách o partnerství, a tudíž 
samozřejmě i před uzavřením dobrovolných 
dohod o partnerství. Navzdory této skutečnosti 
programy na období 2007–2013 u většiny zemí, 
které dobrovolné dohody o partnerství prová ‑
dějí, zahrnují podporu FLEGT, zcela jistě tomu 
tak je v případě Indonésie, Kamerunu, Libérie 
a Konga,
— sektor lesnictví a FLEGT musely soupeřit 
s dalšími prioritními odvětvími a naléhavými 
potřebami,
— v době zahájení jednání o dobrovolné dohodě 
o partnerství není snadné odhadnout budoucí 
potřeby. Během fáze jednání jsou potřeby pod ‑
pory zpravidla dostatečně pokryty globálními 
nástroji (Evropský lesnický institut – EFI, FAO).
V několika zemích členské státy počítaly s podporou 
FLEGT/lesnictví, jako například Spojené království 
prostřednictvím svého ministerstva pro meziná ‑
rodní rozvoj (DFID) (Ghana, Indonésie, Libérie, 
Guyana) nebo Německo prostřednictvím GIZ (Kame ‑
run, Laos, Pobřeží slonoviny).
Většina víceletých orientačních programů na 
období 2014–2020 v signatářských zemích dobro ‑
volné dohody o partnerství však FLEGT zahrnuje 
v rámci jednoho z klíčových sektorů.
Komise však uznává, že podporu FLEGT by bylo 
možné v rámci víceletého orientačního programu 
signatářských zemí dobrovolné dohody o partner ‑
ství předvídat systematičtěji.32
Dobrovolná dohoda o partnerství je obchodní 
dohoda, nikoli dohoda o financování. Vzhledem 
k tomu, že rozvojovou pomoc upravují odlišné 
právní nástroje, se Komise záměrně vyhnula tomu, 
aby v dobrovolné dohodě o partnerství stanovila 
konkrétní finanční částky a závazky, což jasně odka ‑
zuje na to, že prostředky na rozvojovou pomoc mají 
být přidělovány prostřednictvím stávajících nástrojů 
podpory na základě standardních programových 
postupů, které je upravují.
33
Dobrovolné dohody o partnerství a projekty pod ‑
pory však podporují prosazování práva v oblasti 
lesnictví tím, že objasňují právní předpisy v oblasti 
lesnictví a podporují jejich soudržnost, zvyšují 
povědomí zúčastněných stran o platných záko ‑
nech (a tím předcházejí jejich porušování), posilují 
systémy a kapacity s cílem zajistit sledování pohybu 
dřeva a kontroly hospodářských subjektů v celém 
dodavatelském řetězci (což umožňuje odhalovat 
porušování zákona), podporují zapojení zúčastně ‑
ných stran a poskytují politický prostor pro diskuse 
o problematice správy a prosazování práva, snižují 
potenciál korupce, zavádějí systém nezávislého 
auditu, umožňují vnější kontrolu prosazování práva, 
podporují zveřejňování informací a nezávislé moni ‑
torování lesů s cílem odhalit porušování a dosáh ‑
nout větší transparentnosti v tomto sektoru atd.
V řadě partnerských zemí je ministerstvo pro lesnictví 
nebo jeho ekvivalent oprávněno zajišťovat prosa ‑
zování práva v oblasti lesnictví. Řada projektů na 
podporu FLEGT je zaměřena na posílení a vybavení 
těchto institucí. V řadě zemí, jako je například Indoné ‑
sie a Kamerun, existuje dlouhodobá podpora sektoru 
lesnictví, která je financována členskými státy.
Širší podpora poskytovaná donucovacím orgánům, 
jako je například policie, pravděpodobně přesa ‑
huje rámec možností dosažitelných v rámci FLEGT. 
V několika zemích je tato otázka vyřešena širší 
podporou správy poskytovanou v rámci víceletého 
orientačního programu nebo formou podpory 
členských států.
I když se předpokládá, že podpora FLEGT přispívá 
k lepšímu prosazování práva, nelze reálně očekávat, 
že podpora ES FLEGT pokryje veškeré potřeby v této 
oblasti a že bude mít již po několika málo letech 
provádění vliv na index vnímání korupce.
Odpovědi Komise 41
39
Tento projekt byl předmětem standardních postupů 
sytému monitorování zaměřeného na výsledky 
a přezkumu v polovině období a byl velmi pečlivě 
sledován delegací EU prostřednictvím pravidelných 
návštěv v terénu v různých projektových lokalitách 
a velmi častých jednání se všemi dotčenými aktéry. 
Komise rovněž poznamenává, že závěrečné hodno ‑
cení projektu dospělo k závěru, že projekt skutečně 
dosáhl určitých výsledků.
40
Komise by ráda objasnila, že projekt podpory FLEGT 
byl prováděn v období 2006 až 2009 a že indonéské 
vládě byly přiděleny zdroje pro sektor lesnictví 
v roce 2012 (projekt podpory indonéské reakce na 
změnu klimatu „Support to Indonesia’s response 
to climate change“, provedený ministerstvem pro 
lesnictví). Indonésii je rovněž dosud nadále posky ‑
tována významná pomoc prostřednictvím EU FLEGT 
a FAO FLEGT. Bylo by rovněž spravedlivé uznat, že 
Spojené království po celé toto období i nadále 
poskytuje významné investice související s FLEGT.
41
Po roce 2004 byla indonéské vládě poskytnuta 
podpora v sektoru lesnictví prostřednictvím něko ‑
lika projektů (např. projekt zvládání lesních požárů 
na jižní Sumatře, projekt podpory FLEGT, projekt 
podpory indonéské reakce na změnu klimatu); zde 
je potřeba opět zohlednit průběžnou podporu 
poskytovanou EFI a v menší míře i FAO FLEGT.
Je důležité mít na paměti, že podporu FLEGT v Indo ‑
nésii poskytuje Komise a členské státy. Komise je 
toho názoru, že tato společná podpora odpovídá 
příslušným potřebám a že je koherentně zacílena na 
odlišné skupiny zúčastněných stran.36
Komise nesouhlasí s tvrzením, že všechny projekty 
zaměřené na posilování kapacit subjektů veřej ‑
ného sektoru nebyly účinné. Dobrovolná dohoda 
o partnerství se snaží řešit rozsáhlejší problematiku. 
Její provádění se kromě ministerstva pro lesnictví 
spoléhá na akce celé řady dalších aktérů. Je rovněž 
nekoherentní spojovat pokrok v oblasti dobrovolné 
dohody o partnerství s jedním konkrétním projek ‑
tem, jelikož většina zdrojů od dárců, které byly pou ‑
žity na financování dobrovolné dohody o partner ‑
ství, pocházela od většího počtu dárců, díky čemuž 
se podařilo dosáhnout důležitých výstupů.
Komise uznává problémy kamerunského projektu, 
ale zdůrazňuje, že zpoždění při provádění dobro ‑
volné dohody o partnerství bylo způsobeno i jinými 
faktory.
V Indonésii se zaměření na spolupráci s EU 
postupně přesunulo na občanskou společnost a na 
soukromý sektor, i když zpočátku bylo hlavním 
příjemcem ministerstvo pro lesnictví. Tento proces 
začal mnohem dříve než projekt podpory FLEGT 
prováděný ministerstvem pro lesnictví na základě 
potřeby provádět dobrovolnou dohodu o partner ‑
ství a úsilí o zajištění komplementarity s podporou 
Velké Británie.
37
Tento projekt byl předmětem dvou misí systému 
monitorování zaměřeného na výsledky a tří exter ‑
ních hodnocení, což svědčí o značné pozornosti, 
kterou mu Komise věnuje. Všechny výroční zprávy 
projektu byly předmětem výměn mezi Komisí 
a příjemci, a byly uzavřeny dva dodatky ke smlouvě, 
které upravovaly časový rámec a rozsah působnosti 
projektu, což bylo dokladem snahy o řešení nedo ‑
statků projektu. Je třeba rovněž poznamenat, že 
provedení projektu proběhlo decentralizovanou 
formou, což znamená, že příjemci smluv byli jmeno ‑
váni kamerunskou vládou a ta nad nimi vykonávala 
i dohled, což dále zpochybňuje domněnku o neú ‑
činné koordinaci ze strany Komise.
Závěrečná hodnotící zpráva konstatuje, že projekt 
i přes své nedostatky vytvořil základ systému pro 
sledování pohybu dřeva a že z něj bylo možno 
vyvodit důležitá poučení.
Odpovědi Komise 42
49
V Libérii se podařilo zastavit zneužívání povolení 
soukromého využívání díky zprávám organizací 
občanské společnosti, které působí v rámci dobro ‑
volné dohody o partnerství. Ta poskytla fórum pro 
diskusi o tomto problému. EU hrála aktivní úlohu při 
monitorování tohoto problému a poskytla podporu 
liberijské vládě při vyšetřování. Od té doby bylo na 
tato povolení vyhlášeno moratorium a s podporou 
EU bylo vypracováno nové nařízení o povoleních 
soukromého využívání (PUP). Libérie dosahuje 
stabilního pokroku při vytváření systému zajištění 
zákonného původu dřeva, a již nyní zde funguje 
celostátní systém sledování pohybu dřeva.
51
Komise by ráda vyjasnila, že Malajsie je federální 
stát a odpovědnost za lesní správu je na státní 
úrovni decentralizována. Zatímco poloostrovní 
Malajsie a stát Sabah se zapojily do procesu dobro ‑
volné dohody o partnerství tím, že vytvořily „sítě 
legality“ a systém zajištění zákonného původu 
dřeva, stát Sarawak jakoukoli účast na dobrovolné 
dohodě o partnerství odmítl. Jedná se o vnitřní 
politickou záležitost Malajsie.
52
Provádění těchto ambiciózních a komplexních 
dohod v některých partnerských zemích  – zejména 
v zemích se slabými kapacitami a správou – se 
oproti původnímu předpokladu ukázalo jako nároč ‑
nější a problematičtější.
53
Je užitečné odlišovat předkládání zpráv o provádění 
nařízení FLEGT a širší předkládání zpráv o akčním 
plánu FLEGT.
Komise uznává, že je žádoucí zavést systematičtější 
podávání zpráv o pokroku akčního plánu FLEGT. 
Komise však zprávy pravidelně podávala prostřed ‑
nictvím různých mechanismů vzhledem k tomu, 
že členské státy podávaly pravidelné zprávy o své 
činnosti na pracovní skupině Rady pro lesnictví (nej ‑
méně několikrát do roka), na pravidelných setká ‑
ních\FLEGT ad hoc , na zasedáních výboru FLEGT, 
a nedávno také v rámci skupiny odborníků  
FLEGT‑EUTR. Plán FLEGT byl také projednáván 
v rámci pracovní skupiny pro rozvojovou spolu ‑
práci (CODEV), v rámci výboru 133 a v rámci celní V posledních letech vzrůstá objem podpory posky ‑
tované soukromému sektoru a malým a střed ‑
ním podnikům prostřednictvím partnerství mezi 
nevládními organizacemi a sdruženími dřevařského 
průmyslu financovanými v rámci programů EU 
Active a Switch. EU financovala rovněž Akční plán 
pro obchod se dřevem, globální iniciativu s význam ‑
nými aktivitami v Indonésii, která byla zaměřena 
výlučně na kapacitu soukromého sektoru a včetně 
některých malých vlastníků. Podpora malých 
a středních podniků byla poskytnuta prostřednic ‑
tvím MFP2 a MFP3, což jsou programy podporované 
Spojeným královstvím, a nyní se na vnitrostátní 
úrovni hledají řešení jejich obtíží, přičemž je jim 
poskytována podpora v rámci SVLK včetně zlepšení 
regulace a významné rozpočtové podpory od vlády 
a místní správy.
Předpokládá se další podpora malých a středních 
podniků v rámci některých probíhajících iniciativ 
(nová fáze programu FAO FLEGT a regionální složka 
EU FLEGT pro Asii).
43
Faktory ovlivňující výsledky projektů, o nichž se 
zmiňuje Účetní dvůr, jsou značně rozsáhlé a zahrnují 
většinu typických problémů ovlivňujících projekty 
rozvojové spolupráce.
Projekty FLEGT jsou těmto obtížím vystaveny 
obzvláště silně vzhledem ke složitosti řešení citli ‑
vých otázek správy přírodních zdrojů, náročnému 
prostředí, kde tyto projekty působí, i k technické 
a politické složitosti procesu dobrovolných dohod 
o partnerství v rámci FLEGT. Proces FLEGT vyžaduje 
značnou mobilizaci lidských zdrojů ze strany dele ‑
gací EU.
46
Provádění dobrovolné dohody o partnerství 
v Kamerunu se ukázalo být náročnějším, než se 
očekávalo, a neodpovídá očekáváním EU.
Byl vytvořen mandát pro nový systém (SIGIF), jehož 
vývoj je nyní financován z německých prostředků, 
přičemž EU rovněž vyčlenila zdroje na podporu 
spuštění nového systému prostřednictvím takových 
činností, jako je například vzdělávání.
Odpovědi Komise 43
pracovní skupiny. Následní komisaři navíc v prů ‑
běhu tohoto období předkládali zprávy na zasedá ‑
ních Rady ve složení pro zemědělství. Komisaři pro 
rozvoj také pravidelně předkládali Parlamentu EU 
zprávy o pokroku a obtížích, přičemž několik schů ‑
zek se velmi podrobně zabývalo projednáváním 
a předkládáním zpráv.
U všech procesů vyjednávání dobrovolných dohod 
o partnerství došlo k setkáním zúčastněných stran 
a zpětné vazbě a signatářské země dobrovolných 
dohod o partnerství zveřejňují výroční zprávy 
o pokroku.
Pokud jde o závazky vyplývající z článku 9 nařízení 
o FLEGT, které se týkají předkládání zpráv o pro ‑
vádění režimu licencí FLEGT, Komise se rozhodla, 
že nevypracuje zprávu, dokud nebudou vydány 
licence FLEGT, vzhledem k tomu, že předkládání 
zpráv vyžadované v souladu s nařízením FLEGT se 
týká konkrétně záznamu o převzetí licencí FLEGT 
a problémů, které nastanou v rámci těchto režimů.
Zpráva o pokroku při provádění akčního plánu 
FLEGT byla vypracována v roce 2011 na základě 
vstupů od členských států. Byla poskytnuta člen ‑
ským státům a byla s nimi projednána. Průběžné 
hodnocení bude příležitostí pro předložení zpráv 
Radě a Parlamentu.
54
Je důležité rozlišovat mezi pojmy databáze pro ‑
jektů, monitorovací rámec pro dobrovolné dohody 
o partnerství a širší monitorovací rámec akčního 
plánu FLEGT.
(Viz také naše odpověď na bod 22.)
Komise si rovněž přeje objasnit, že zpráva o pokroku 
za období 2003–2010 není zprávou EFI, ale zpráva 
o pokroku akčního plánu FLEGT, kterou si Komise 
vyžádala.56
Před zahájením hodnocení akčního plánu FLEGT 
Komise pravidelně hodnotí pokrok jednotlivých 
složek a obtíže, s nimiž se setkávala, a nebylo tomu 
jinak ani ve zprávě o pokroku z roku 2011. Hodno ‑
cení akčního plánu FLEGT pomůže při řešení nových 
problémů souvisejících s vývojem v globálním 
kontextu, jak je uvedeno v bodě 56, a při formování 
budoucího úsilí EU v této oblasti. Komise usiluje 
o to, aby aktivně přizpůsobila provádění akčního 
plánu s cílem reagovat na nový vývoj. Některé z již 
zavedených reakcí jsou uvedeny níže. Komise však 
na základě hodnocení uznává, že bude zapotřebí 
rozvinout komplexnější reakce.
56 a)
Doposud byly přijaty následující kroky v reakci na 
vzrůstající význam Asie v obchodu se dřevem:
— memorandum o porozumění s Čínou s cílem 
vytvořit mechanismus dvoustranné spolupráce 
v oblasti FLEGT,
— zahájení jednání o dobrovolné dohodě o part ‑
nerství s hlavními zpracovatelskými zeměmi, 
jako je například Vietnam a Thajsko,
— rozšíření přípravné fáze dobrovolných dohod 
o partnerství s příslušnými producentskými 
zeměmi v daném regionu (Laos a nedávno 
i Myanmar/Barma).
56 b)
Doposud byly přijaty následující kroky s cílem řešit 
vzrůstající dopad nezákonné konverze:
— zvýšená pozornost věnovaná nezákonné kon ‑
verzi zalesněné půdy a efektivnímu řešení to ‑
hoto problému v kontextu dobrovolné dohody 
o partnerství,
— pokyny vypracované pro delegace EU,
— zvýšená pozornost věnovaná správě zalesněné 
půdy v programech GŘ DEVCO.
Odpovědi Komise 44
plánu FLEGT, které přezkoumalo širokou škálu pro ‑
gramů, projektů a opatření.
58
Komise nesouhlasí s částí připomínky Účetního 
dvora.
58 b)
Inovativní povahu akčního plánu FLEGT, rozmani ‑
tost opatření v oblasti politické, regulační a rozvo ‑
jové spolupráce a velký počet aktérů a partnerů je 
obtížné vměstnat do jediného pracovního plánu 
s jasnými milníky a lhůtami a s vyhrazeným rozpo ‑
čtem. Nicméně celá řada opatření FLEGT, jako jsou 
dobrovolné dohody o partnerství nebo projekty, 
má svůj vlastní podrobný prováděcí plán.
58 c)
Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, 
že přijetí nařízení EU o těžbě dřeva bylo opožděné. 
Nařízení EU o těžbě dřeva nebylo v akčním plánu 
zmíněno, ten hovoří pouze o zkoumání „vhodnosti 
zavedení legislativy na kontrolu dovozu nezá ‑
konně těženého dřeva do EU“. Toto nařízení bylo 
navrženo až po rozsáhlém přezkoumání možností 
řešení nezákonné těžby dřeva s využitím stávají ‑
cích právních předpisů. Tento právní předpis byl 
přijat a vstoupil v platnost dne 20. října 2010 a stal 
se použitelným v březnu 2013. Po vstupu nařízení 
EU o těžbě dřeva v platnost přijala Komise opatření 
s cílem zajistit jeho úplné provedení.
58 d)
Jak je uvedeno v akčním plánu FLEGT, Komise 
zkoumá, jak vytvářet synergie se stávajícími veřej ‑
nými nebo soukromými certifikačními systémy, 
a zvyšuje své úsilí v této oblasti.
58 e)
Přidělování pomoci probíhalo podle jasných kritérií, 
ačkoli nebylo možné pro všechny intervence použít 
jednotný soubor kritérií vzhledem k odlišnému 
právnímu základu finančních nástrojů. Při poskyto ‑
vání podpory zemím produkujícím dřevo Komise 
jednoznačně upřednostňovala signatářské země 
dobrovolné dohody o partnerství.56 c)
Doposud byly podniknuty následující kroky za úče ‑
lem podpory synergie s REDD+:
— Komise podporuje synergie mezi FLEGT a REDD, 
a to zejména prostřednictvím facility EU REDD 
a pracovní skupiny FLEGT‑REDD+,
— programy FLEGT a REDD+ spolu úzce souvisejí 
a vzájemně se podporují v řadě zemí včetně 
Guyany nebo Libérie.
56 d)
Doposud byly podniknuty následující kroky s cílem 
reagovat na měnící se trendy v oblasti vývozu dřeva 
do EU:
— pravidelné monitorování prostřednictvím studií 
obchodu se dřevem a systému nezávislého mo ‑
nitorování trhu,
— nařízení EU o těžbě dřeva a řízení kontinuity 
činnosti s Čínou.
56 e)
Doposud byly podniknuty následující kroky:
— kroky na podporu součinnosti se soukromým 
systémem certifikace.
(Viz naše odpověď na bod 26.)
Závěry a doporučení
57
Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, 
že podpora poskytovaná v rámci akčního plánu EU 
FLEGT zemím produkujícím dřevo nebyla dosta ‑
tečně dobře řízena. Komise se snažila řídit podporu 
FLEGT poskytovanou producentským zemím tak, jak 
to bylo nejlépe možné s ohledem výzvy globálního 
řešení nezákonné těžby dřeva, složitost podpory 
dobré správy v oblasti lesnictví a prosazování práva 
v celé řadě rozvojových zemí a rovněž na inovativní 
povahu FLEGT. Komise bude pokračovat ve svém 
úsilí o další zlepšení účinnosti, účelnosti a hospo ‑
dárnosti. Bude čerpat ze zvláštní zprávy Účetního 
dvora, jakož i z průběžného hodnocení akčního 
Odpovědi Komise 45
Komise v roce 2014 schválila rozhodnutí o financo ‑
vání nové iniciativy s FAO, která bude poskytovat 
podpůrné balíčky na posílení správy lesů vybraným 
zemím, které mají strategický význam v boji proti 
nezákonné těžbě dřeva, ale nestaly se signatáři 
dobrovolné dohody o partnerství.
59 b)
Šest uzavřených dobrovolných dohod o partner ‑
ství vstoupilo v platnost na konci let 2009, 2011, 
2012, 2013 a 2014. S ohledem na ambice reforem, 
které z nich vyplývají, složitost celého podniku a na 
problémy v oblasti správy v partnerských zemích je 
pochopitelné, že jejich úplné provedení vyžaduje 
čas a trvalé odhodlání. Komise uznává, že problémy 
v oblasti provádění byly podceněny.
59 c)
Viz odpověď Komise na bod 53.
Komise pravidelně informovala členské státy a další 
zúčastněné strany o pokroku akčního plánu FLEGT. 
O provádění dobrovolné dohody o partnerství byly 
předloženy výroční zprávy. První zpráva o pokroku 
byla předložena v roce 2010. Hodnocení bylo zahá ‑
jeno na počátku roku 2014 na základě konzultací 
zahájených v roce 2013.
Doporučení 5
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení 6
Komise toto doporučení přijímá. Průběžné hodno ‑
cení akčního plánu FLEGT dokazuje, že Komise si 
byla vědoma potřeby posoudit současný přístup 
a plánovala hodnocení již v roce 2013. Na základě 
výsledků tohoto hodnocení vypracuje Komise návrh 
pracovního dokumentu útvarů Komise.Doporučení 1
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Pokud jde o rozpočet, bude to možné pouze pro 
tematické programy.
Doporučení 2
Komise nemůže toto doporučení přijmout tak, jak je 
formulováno.
Přestože Komise plně souhlasí s potřebou důsled ‑
ného provádění nařízení EU o těžbě dřeva všemi 
členskými státy, přeje si zdůraznit, že v souladu 
s odpovědí na bod 25 již přijala vhodná opatření 
k podpoře jeho účinného provádění a bude tak 
v souladu se svou strategií zajištění souladu s práv ‑
ními předpisy činit i nadále. V důsledku přijatých 
opatření řada členských států urychlila proces pro ‑
vádění tohoto nařízení a ohlásila dosažení plného 
souladu s právními předpisy. Převážná většina 
členských států (24 z 28) zavedla opatření umožňu ‑
jící provádět nařízení EU o těžbě dřeva a provádějí 
kontroly hospodářských subjektů, jak to vyžaduje 
nařízení EU o těžbě dřeva. Komise zahájila řízení pro 
porušení právních předpisů proti třem členským 
státům, které neplní své povinnosti, a čtvrtý stát je 
předmětem jejího vyšetřování.
Komise dále připomíná, že provádění nařízení EU 
o těžbě dřeva je v prvé řadě povinností členských 
států a že členské státy měly své zprávy o prv ‑
ních dvou letech provádění nařízení předložit do 
30. dubna 2015. V souladu s článkem 20 nařízení 
EU o těžbě dřeva podá Komise do 3. prosince 2015 
Radě a Parlamentu zprávu o přezkoumání fungo ‑
vání a účinnosti tohoto nařízení.
Doporučení 3
Komise toto doporučení přijímá.
Jak je vysvětleno v odpovědi Komise na bod 26, 
v minulosti bylo vykonáno mnoho práce na pod ‑
poru těchto synergií.
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá.
Přidělování zdrojů jednotlivým zemím bude záviset 
i na dostupnosti finančních prostředků.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Nezákonná těžba a  obchod s  nezákonně vytěženým dřevem 
jsou problémem ve většině zalesněných zemí. Tyto 
nezákonné aktivity poškozují životní prostředí, způsobují 
ztrátu biodiverzity a mají negativní hospodářské i sociální 
dopady. Akční plán Evropské unie pro prosazování práva, 
správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) má za cíl globálně 
omezit nezákonnou těžbu dřeva v zemích produkujících 
dřevo podporou správy v oblasti lesnictví a potlačovat dovoz 
nezákonně vytěženého dřeva do EU. V této zprávě dospěl 
Účetní dvůr k závěru, že podpora, kterou Komise poskytuje 
v rámci akčního plánu FLEGT zemím produkujícím dřevo, 
nebyla dostatečně dobře řízena. Komise sice pojala akční 
plán FLEGT inovativně, nevypracovala však vhodný pracovní 
plán s  jasnými cíli, milníky a  vyhrazeným rozpočtem. Jasně 
nestanovila priority své pomoci a postupy pro monitorování 
a podávání zpráv byly neuspokojivé. Hlavní kontrolované 
projekty nebyly úspěšné a plánované systémy pro vydávání 
licencí na těžbu dřeva nejsou v žádné z partnerských zemí 
dosud plně v provozu.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR