ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení projektu „Evropská hlavní města kultury“ pro rok 2012 (Guimarães a Maribor) /* COM/2014/010 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení projektu „Evropská hlavní města kultury“ pro rok 2012 (Guimarães a Maribor) 1. Úvod Tato zpráva je předložena podle článku 12 rozhodnutí č. 1622/2006/ES[1], který stanoví, že Komise každoročně zajišťuje vnější a nezávislé hodnocení výsledků projektu „Evropské hlavní město kultury“, jenž proběhl v uplynulém roce, a do konce následujícího roku podá o tomto hodnocení zprávu ostatním orgánům EU. Tato zpráva předkládá stanovisko Komise k hlavním závěrům a doporučením externího hodnocení projektu „Evropská hlavní města kultury“ pro rok 2012[2]. Celé znění hodnocení s kvantitativními a kvalitativními důkazy k jednotlivým bodům uvedeným v této zprávě je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm Externí hodnocení se nejprve zabývalo individuálně oběma Evropskými hlavními městy kultury (dále též „EHMK“) pro rok 2012: Guimarães a Mariborem. Poté byla jednotlivá zjištění porovnána a vyvozeny závěry platné pro obě města a pro projekt EHMK. 2. Souvislosti akce 2.1. Akce EU na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ Prvotní projekt „Evropské město kultury“ byl zahájen na mezivládní úrovni v roce 1985[3]. Na základě těchto zkušeností zavedlo rozhodnutí č. 1419/1999/ES akci Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019[4]. Členské státy byly seřazeny chronologicky podle roku, v němž měly nárok projekt pořádat. Země, které dostaly příležitost v daném roce projekt pořádat, měly předložit navržená města a své žádosti včetně kulturních programů pro daný rok evropské porotě, která doporučila jejich jmenování Komisi. EHMK pak oficiálně jmenovala Rada ministrů. Dne 1. ledna 2007 bylo rozhodnutí č. 1419/1999/ES nahrazeno rozhodnutím č. 1622/2006/ES, které upřesnilo cíle a od EHMK pro rok 2013 zavedlo dvoufázovou národní soutěž a proces monitorování v souvislosti s výběrem EHMK. Toto nové rozhodnutí zavedlo rovněž monitorovací schůzky v období po jmenování, po jejichž skončení porota doporučí udělit „hlavním městům“ cenu na počest Meliny Mercouriové za předpokladu, že jmenovaná města splní kritéria stanovená v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a provedou doporučení poroty a monitorovacího a poradního výboru. Finanční podpora EU se poskytuje z programu EU s názvem Kultura. Na období 2007–2013 je z tohoto programu každoročně k dispozici částka nejvýše 1,5 milionu EUR na jedno Evropské hlavní město kultury. Všechna města jmenovaná od roku 2010 prošla fází monitorování, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1622/2006/ES. 2.2. Evropská hlavní města kultury pro rok 2012 V roce 2012 měly nárok pořádat Evropské hlavní město kultury Portugalsko a Slovinsko, a to podle rozhodnutí z roku 2006 s přechodnými ustanoveními v článku 14 uvedeného rozhodnutí, pokud jde o výběr a jmenování. V rozhodnutí z roku 2006 je mimoto výslovně stanoveno, že se s ohledem na EHMK pro roky 2010, 2011 a 2012 použije rozhodnutí z roku 1999, pokud jde o kritéria týkající se kulturních programů, ledaže se města rozhodnou založit své programy na kritériích stanovených v rozhodnutí z roku 2006. Pokud jde o spolufinancování a monitorování, od roku 2010 se pro projekt EHMK použijí nové postupy stanovené v rozhodnutí z roku 2006. Rozhodnutí z roku 2006 zavedlo zejména nový mechanismus financování EU pro projekt EHMK ve formě „ceny Meliny Mercouriové“, která se jmenovaným městům uděluje před začátkem roku platnosti jmenování na základě zpráv předložených monitorovacím a poradním výborem, jehož úlohou je poskytovat městům ode dne jejich jmenování až do skončení daného roku podporu a poradenství, zhodnotit a posoudit jejich přípravy a ověřit, zda jsou splněny jejich závazky. Tato cena byla poprvé udělena městům jmenovaným pro rok 2010 a poté opět pro rok 2011 a 2012. V souladu s přechodnými ustanoveními rozhodnutí č. 1622/2006/ES se portugalská vláda v roce 2007 rozhodla doporučit na pořádání EHMK v roce 2012 Guimarães, aniž by se konala národní soutěž. Slovinská vláda se rozhodla uspořádat národní soutěž za účelem výběru hostitelského města, která byla založena na otevřené výzvě k předkládání žádostí, jež byla vyhlášena v roce 2006 a jíž se zúčastnila čtyři města, a na tomto základě doporučila město Maribor společně s pěti partnerskými městy. Podle externího hodnocení však mezi zúčastněnými stranami, které byly konzultovány, nepanuje shoda ohledně toho, zda se proces výběru na vnitrostátní úrovni uskutečnil nejvhodnějším či nejtransparentnějším způsobem. Ve své zprávě z listopadu 2008 porota doporučila, aby tato dvě města pořádala EHMK v roce 2012, a vydala rovněž doporučení, která měla městům pomoci dosáhnout stanovených cílů. V květnu 2009 Rada EU oficiálně schválila udělení titulu EHMK 2012 Guimarães a Mariboru. Ve své zprávě z května 2011 monitorovací a poradní výbor doporučil, aby byla cena Meliny Mercouriové udělena Guimarães a Mariboru[5]. 3. Externí hodnocení 3.1. Podmínky hodnocení Hodnocení se zaměřilo na posouzení významu, účinnosti, efektivity a pravděpodobné udržitelnosti a odkazu těchto EHMK ve vztahu k cílům akce a cílům, které si stanovila sama EHMK ve svých žádostech a ve fázi provádění. V rámci hodnocení se posuzoval rovněž význam, účinnost, efektivita a udržitelnost projektu EHMK jako celku. 3.2. Metodika Při hodnocení se měl použít stejný model jako v hodnoceních v období 2007–2011, aby byly zajištěny údaje srovnatelné v čase. Byla pozorována a pokud možno změřena řada hlavních kritérií a ukazatelů spojených s hierarchií celkových cílů akce na vysoké úrovni a jejích specifických a operativních cílů. Nejprve byla obě města hodnocena zvlášť na základě primárních údajů shromážděných během práce v terénu nebo poskytnutých jednotlivými EHMK a rovněž analýzy řady zdrojů sekundárních údajů. Ke zdrojům primárních údajů patřily kvalitativní pohovory, které se uskutečnily během dvou návštěv každého města a rovněž během telefonických rozhovorů. Účelem těchto pohovorů bylo získat celou škálu názorů na každé EHMK, včetně názorů řídicích týmů, subjektů s rozhodovací pravomocí na místní a celostátní úrovni a hlavních kulturních subjektů a řady partnerů podílejících se na provádění projektu EHMK. Osoby odpovědné za projekty EHMK byly mimoto vyzvány, aby k hodnocení přispěly prostřednictvím internetového průzkumu. Ke zdrojům sekundárních údajů patřily informace uvedené v původních žádostech EHMK; studie a zprávy zadané Evropskými hlavními městy kultury; programy akcí, propagační materiály a internetové stránky; statistické údaje o kultuře a cestovním ruchu a kvantitativní údaje o financování, činnostech, výstupech a výsledcích, které poskytla EHMK. Při srovnávacím průzkumu byly posouzeny závěry vyplývající z Guimarães a Mariboru, byly porovnány přístupy a uváženy rozdíly mezi nimi a rovněž byla určena společná témata a zjištění pro akci EHMK jako celek. 4. Zjištění hodnotitele 4.1. Význam akce EHMK Podle hodnocení má akce EHMK i nadále velkou důležitost a značný význam pro Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména článek 167, jelikož přispívá k rozkvětu kultur členských států, zdůrazňuje společné kulturní dědictví a rovněž kulturní rozmanitost a zvyšuje kulturní spolupráci mezi členskými státy i na mezinárodní úrovni. Akce EHMK doplňuje jiné iniciativy EU v oblasti kultury, zejména program Kultura na období 2007–2013 a program MEDIA (a jejich nástupce na základě navrhovaného programu „Tvůrčí Evropa“). Důležité je, že přispívá rovněž k dosažení cílů Evropského programu pro kulturu prosazováním kulturní rozmanitosti, rozvojem mezinárodních kulturních vazeb a zvyšováním úlohy kultury v dlouhodobém rozvoji evropských měst. Akce EHMK doplňuje i jiné evropské programy, zejména v oblasti mládeže, občanství, vzdělávání a odborné přípravy a regionálního rozvoje. 4.2. Význam EHMK pro rok 2012 Při hodnocení se zvažuje motivace měst k získání titulu EHMK a relevantnost jejich cílů ve vztahu k cílům akce a k článku 167. Hodnocení se zabývalo rovněž procesem přeměny motivace EHMK pro rok 2012 na soubor cílů a změnami těchto cílů během fáze provádění. Při hodnocení se usuzovalo, že se obě EHMK pro rok 2012 ztotožnila s cíli akce a přizpůsobila je svému zvláštnímu kontextu a prioritám. Cíle a činnosti prováděné oběma EHMK byly důležité pro hlavní cíle na úrovni EU. Obě EHMK naplánovala rozmanité kulturní programy a související činnosti (např. komunikace, dobrovolná činnost atd.), které měly význam pro cíle na úrovni EU týkající se například rozvíjení spolupráce mezi kulturními subjekty, prosazování rozmanitosti evropských kultur a zdůrazňování společných znaků, podpory přispění kultury k dlouhodobému rozvoji měst, podpory sociálního a hospodářského rozvoje měst, podpory zapojení občanů, zvyšování rozsahu, rozmanitosti a evropského rozměru kulturní nabídky ve městech, rozšíření přístupu ke kultuře a účasti na kultuře, posílení kapacity kulturního odvětví a zlepšení mezinárodního profilu obou měst. 4.3. Účinnost správy a řízení a schopnost realizace Hodnocení se zabývalo realizační schopností měst a účinností správy a řízení EHMK, včetně organizačních modelů, procesů výběru a provádění kulturních činností a akcí, komunikačních a propagačních činností a způsobů získávání finančních prostředků. Obdobně jako hodnocení projektů EHMK pro roky 2007 až 2011 zdůrazňuje i hodnocení projektu EHMK pro rok 2012 skutečnost, že pro provádění kulturního programu je zásadní (i když někdy problematické) zřídit vhodnou organizační strukturu a vytvořit tým s příslušnými dovednostmi. To vyžaduje širší soubor dovedností, a tudíž odlišnou strukturu než v případě týmu, který připravoval původní žádost. Je rovněž nezbytné vyvážit umělecké a politické zájmy a zajistit, aby stávající zúčastněné strany jakožto spolupracující partneři přijaly případné nové mechanismy provádění. Obvykle se doporučuje vytvořit novou a nezávislou strukturu, která je přizpůsobena danému politickému a kulturnímu kontextu města. Ministerstvo kultury a zastupitelstvo města Guimarães zřídily v roce 2009 nadaci města Guimarães. Správa a řízení projektu EHMK byly sdílené; nadace odpovídala za vypracování celkové vize, komunikaci a řízení, zatímco za provádění samotného kulturního programu odpovídala již existující organizace, A Oficina. Jednu část programu, Intersecting Times, nezávisle řídilo a připravilo konsorcium místních sdružení. Hodnotitelé podotýkají, že ačkoli se ve fázi provádění objevily určité potíže, struktury správy a řízení fungovaly v uvedeném roce poměrně dobře. Zdá se, že v případě Guimarães 2012 se celková vize, cíle a programové zásady mezi fází podání žádosti a fází provádění významně nezměnily. K tomuto úspěchu významně přispěla rovněž silná politická podpora, které se městu Guimarães 2012 dostalo od správy města. To se projevilo v závazku týkajícím se projektů v oblasti kulturní infrastruktury, v podpoře řídicího týmu a úzké spolupráci s ním a významné podpoře při provádění kulturních projektů. Správa města pokládala EHMK za strategický projekt a na zajištění jeho úspěšného provedení bylo vynaloženo značné úsilí. V Mariboru vedla neexistence oficiálního partnerství a silného místního vedení (v kontextu častých změn ve vedení) během fáze příprav a provádění k problematické situaci. Přípravnou fázi řídil prozatímní sekretariát, který byl zřízen městským úřadem. Jakmile byla zavedena konečná infrastruktura pro provedení, byl relativně rychle vytvořen tým, jenž měl podle hodnotitelů „začít ihned pracovat“. V hodnocení se zdůrazňuje řada faktorů úspěchu, pokud jde o přístup pořádající agentury k provádění, včetně vypracování nové a ucelené koncepce programu, rozsáhlých konzultací s partnery, hospodářskými subjekty a umělci, avšak rovněž skutečnosti, že správní rada a vedení pracovníky podporovaly a byly schopny chránit jejich nezávislost před zásahy z vnějšku. EHMK si postupně získalo podporu občanů, mediálních partnerů a jiných zúčastněných stran. K většině plánovaného zlepšení infrastruktury však nedošlo, což významně omezilo škálu míst konání a někdy to rovněž znamenalo, že plánované činnosti nebylo možno provést. V určitých okamžicích reálně hrozilo, že celý projekt bude ohrožen kvůli sporům ohledně institucionálních struktur, finančním závazkům a problémům souvisejícím s infrastrukturou. Zkušenosti z roku 2012 stejně jako v předchozích hodnoceních vyzdvihují významné problémy, které představuje správa a řízení projektu EHMK a úloha politických vlivů, organizační nejistota a fluktuace zaměstnanců. To je pravděpodobně nevyhnutelné kvůli povaze a časovému harmonogramu projektu EHMK; rok 2012 však zdůraznil rovněž význam správy města a jiných orgánů, které poskytují trvalou podporu a významnou pomoc a angažují se, takže případné potíže lze rychle zjistit a vyřešit. Na evropské úrovni je akce EHMK v porovnání s jinými nástroji a mechanismy politiky EU i nadále velmi nákladově efektivní, a to vzhledem k velmi skromnému financování EU, které je k dispozici prostřednictvím ceny Meliny Mercouriové. Ačkoli cena představovala v případě obou měst relativně malou část celkových rozpočtů EHMK, finanční problémy, s nimiž se obě města potýkala, znamenaly, že v obou případech byla vysoce oceňována. Cena má mimoto značnou symbolickou hodnotu a uznává pokrok, jehož města dosáhla v přípravné fázi. 4.4. Účinnost při rozvoji kulturních činností a kulturního a uměleckého obsahu Podle hodnocení se oběma EHMK pro rok 2012 podařilo realizovat kulturní programy, které byly rozsáhlejší, inovativnější a měly významnější mezinárodní rozměr (např. pokud jde o témata, umělce/interprety a cílové skupiny) než obvyklá kulturní nabídka v obou městech. Vyzkoušely nová témata, poukázaly na bohatství a rozmanitost kulturní nabídky každého města, pro akce využily nová nebo neobvyklá místa konání a oslovily občany. Maribor 2012 uskutečnil rozsáhlý a inovativní kulturní program, včetně mnoha zcela nových kulturních činností se silným důrazem na nové formy tvůrčího projevu a interdisciplinární práci, jakož i participativní přístup založený na spolupráci, který spojil zahraniční subjekty s místními organizacemi, umělci a občany. Mnoho činností bylo rozvíjeno v oblasti koprodukce a spolupráce. Úspěšné využívání koprodukcí ze strany Mariboru 2012 bylo částečně důsledkem nedostatečných zdrojů a času dostupného pro vlastní rozvoj rozsáhlého kulturního programu. Podařilo se však získat zdroje a odborné zkušenosti externích partnerů (např. kulturní ambasády za účasti 80 organizací z 31 zemí), přičemž bylo současně zajištěno, že prováděné činnosti jsou v souladu s vlastními cíli a cíli na úrovni EU týkajícími se EHMK. Konečný program představoval ucelenější a strukturované přepracování původní koncepce. Zahrnoval stovky projektů a obecenstvo čítající v roce 2012 odhadem 3,1 milionu osob (a 4,5 milionu celkem). To představuje významný nárůst rozsahu i druhů činnosti, které mají občané Mariboru obvykle k dispozici. Podle hodnocení mnoho zúčastněných stran uvedlo, že program zajišťoval uspokojivou rovnováhu mezi vyšší a lidovou kulturou, včetně dostatečného počtu „prestižních“ událostí, velmi se však zaměřoval rovněž na participativní přístupy a inovativní obsah, včetně činností, které spojovaly umělecké obory a experimentální přístupy, v neposlední řadě i využívání nových médií. Guimarães zajistilo kulturní program, který zahrnoval mnoho nových a inovativních kulturních činností. Podle hodnocení se podařilo zapojit obyvatele města, přilákat domácí i zahraniční návštěvníky a rovněž zvýšit nabídku kulturních zážitků ve městě. Kulturní program se zaměřoval na uměleckou tvorbu v Guimarães. Hlavní zúčastněné strany od samého začátku nechtěly vytvořit pouze program festivalů, na něž jsou pozvány nejlepší projekty vytvořené jinde, nýbrž bylo rozhodnuto zaměřit se na posílení umělecké tvorby v samotném městě Guimarães a přispět k rozvoji uměleckých a tvůrčích schopností a potenciálu ve městě. Program města Guimarães zahrnoval stovky akcí za účasti 25 000 umělců a profesionálů. Ke kulturním akcím přispělo 15 000 občanů a 300 organizací. V rámci programu bylo vytvořeno 1 000 nových výtvorů a zajištěn pracovní pobyt 700 umělců. Bylo vyrobeno 40 filmů, vydáno 60 nových publikací a uskutečnilo se 100 mezinárodních premiér. Cílem programu bylo prozkoumat město prostřednictvím uměleckého výkladu různých aspektů jeho minulosti a současnosti. Filmový program měl například pomoci znovu objevit audiovizuální dědictví města a program v oblasti umění a architektury se zabýval místní identitou a historií, zejména v souvislosti s průmyslovým dědictvím se sociálním, ekonomickým a kulturním rozměrem. 4.5. Účinnost při propagaci evropského rozměru Podle hodnocení souvisel evropský rozměr kulturního programu v obou EHMK pro rok 2012 především s úsilím o podporu nadnárodní kulturní spolupráce a podporu určité internacionalizace kulturních odvětví obou měst. Ačkoli se v obou městech objevovala evropská témata, souvisela spíše s konkrétními oblastmi nebo jednotlivými projekty, než aby prostupovala celým kulturním programem. Ačkoli by bylo zjevně nereálné očekávat, že titul EHMK vymezí Guimarães a Maribor jako hlavní evropské kulturní destinace (přinejmenším nikoli po uplynutí roku platnosti jmenování), neexistence intenzivní mezinárodní propagace představuje v obou městech zmeškanou příležitost, ačkoli titul EHMK měl pozitivní dopad na širší vnímání obou měst a propagaci cestovního ruchu. Zdá se, že se přibližně 39 % návštěv Mariboru a partnerských měst v roce 2012 uskutečnilo výhradně kvůli titulu EHMK. Počet návštěvníků turistických informačních center v Guimarães se zvýšil o 120 % a více než 25 % návštěvníků údajně uvedlo, že jedním z důvodů jejich návštěvy města byl titul EHMK. Mezi oběma EHMK byla méně rozsáhlá spolupráce, než se očekávalo, nicméně potenciál pro rozšiřování vazeb v případě velké geografické vzdálenosti nebo neexistence historických či kulturních vazeb je omezený. 4.6. Účinnost při zapojování občanů a oslovování V hodnocení se uvádí, že jedním z hlavních faktorů úspěchu bylo v případě obou měst zapojení občanů. Guimarães 2012 těžilo ze značné podpory, energie a aktivní účasti obyvatel města, kteří považovali titul EHMK za jeden z hlavních milníků, který znovu oživí jejich město, zvýší jeho úlohu na celostátní úrovni a rovněž zlepší jeho zviditelnění na mezinárodní úrovni. Hlavními faktory úspěchu byl styl komunikace a logo. I Maribor nakonec dosáhl vysokých úrovní informovanosti, účasti a zapojení a postupně si získal podporu občanů, mediálních partnerů a jiných zúčastněných stran a podařilo se mu překonat počáteční negativní publicitu a obecně rozšířenou skepsi. Jeho program mimoto zahrnoval řadu činností zkoumajících vztahy mezi kulturou, tvořivostí a ostatními oblastmi, například v rámci spolupráce s univerzitou v Mariboru spojující výzkum na jednotlivých fakultách univerzity s uměním a kulturou. 4.7. Účinnost při dosahování výsledků v ekonomické oblasti a v oblasti městského rozvoje a cestovního ruchu Pro Guimarães měly zásadní význam investice do kapacit města s cílem přispět k hospodářskému a sociálnímu rozvoji. Za prvé, infrastrukturní investice se zaměřily na zvýšení kapacit města. Za druhé, program se zaměřil na zvýšení kapacit místního kulturního odvětví. Za třetí, významná část programu byla věnována rozvoji cílových skupin, zapojení komunit a přiblížení různých kulturních zážitků občanům. Důkazy z hodnocení naznačují, že projekt EHMK má dopad na rozvoj podnikání ve městě, zejména pokud jde o oblast služeb v centru města. V tomto ohledu byla jednoznačným kladem silná politická podpora, kterou Guimarães 2012 získalo ze strany správy města, jež EHMK považovala za strategický projekt. Zkušenosti s Guimarães 2012 prokazují zejména možnost posílení potenciálu EHMK investicemi z EFRR a přidanou hodnotu těchto investic. Financování z EFRR při rozvoji infrastruktury využilo mnoho předchozích EHMK, v případě Guimarães 2012 však pocházelo z EFRR přibližně 70 % celkového financování. V Mariboru kladla původní žádost velký důraz na využití EHMK k podpoře městského, sociálního a hospodářského rozvoje a využití kultury k poskytnutí nového impulzu městu, budování důvěry u obyvatel a navázání nových vztahů na podporu širšího sociálního a hospodářského rozvoje. Ačkoli se většina infrastrukturních projektů nerealizovala, město zachovalo cíl využít titul EHMK k podpoře městského a regionálního rozvoje. To vedlo k rozvoji široké škály činností zaměřených na oživení centra města prostřednictvím kultury. Řada partnerských měst se ohledně své účasti na projektu EHMK vyjádřila velmi kladně. To mělo jednoznačně významný pozitivní dopad na menší města, z nichž některá přilákala vysoký počet návštěvníků a vybudovala si důvěru, pokud jde o jejich kulturní statky, a rozvinula nápady týkající se nových typů rozvoje kultury a cestovního ruchu. V hodnocení se uvádí, že se oběma městům podařilo zvýšit počty návštěvníků, což významně přispělo k místní ekonomické činnosti. 4.8. Udržitelnost Podle rozhodnutí z roku 2006 je cílem projektu EHMK „být udržitelný a tvořit nedílnou součást dlouhodobého sociálního a kulturního rozvoje daného města“. Podle hodnocení existují v obou EHMK pro rok 2012 doklady o nových kulturních činnostech, které budou pokračovat i po skončení roku platnosti jmenování, a o nově zrekonstruovaných kulturních zařízeních. Pokud jde o trvalé kapacity v oblasti kultury, v důsledku projektu EHMK mají větší zkušenosti a více odborných znalostí a v jejich kulturních odvětvích došlo k lepšímu propojení subjektů a posílení spolupráce. V obou městech získaly kulturní subjekty cenné dovednosti a zkušenosti a pravděpodobně budou existovat mírné dopady z hlediska zlepšení kulturní nabídky ve městech. Trvalé dopady na správu kulturních záležitostí se však nejeví jako pravděpodobné, což dokládá potřebu začlenit do procesů výběru a monitorování dlouhodobou strategii. Zdá se, že v obou případech není udržitelnost ani zdaleka zajištěna, v neposlední řadě kvůli nejisté hospodářské situaci. V Mariboru je politická situace i nadále nestabilní, hospodářský výhled negativní a neexistence dlouhodobého plánování či návazného subjektu (po červnu 2013) ve spojení s omezenými rozpočty na kulturu znamená, že zachování nedávného zvýšení kulturních činností nebo vyšší úrovně zapojení veřejnosti do kultury bude obtížné. Guimarães nemá zavedenou dlouhodobou kulturní strategii a nadace města, která projekt EHMK řídila, bude na konci roku zrušena. Mezi místním orgánem, národní vládou a univerzitou však probíhají jednání o vytvoření rámce spolupráce k zajištění udržitelnosti řídicích struktur. Je rovněž pravděpodobné, že místní orgán bude schopen zajistit zachování některých klíčových činností. 5. Hlavní doporučení externího hodnocení a závěry Komise Doporučení jsou založena na poznatcích hodnotitelů týkajících se EHMK pro rok 2012, vztahují se však na provádění projektu EHMK jako celku. Hodnotitelé rovněž podotýkají, že dosud je platná a relevantní řada doporučení z hodnocení předchozích EHMK. K doporučením patří zachování akce EHMK jako viditelné a symbolické iniciativy EU, potřeba transparentních postupů pro výběr na vnitrostátní úrovni, posílení monitorovacích opatření, která mají městům poskytovat od počáteční fáze podporu a poradenství, jako způsobu, jak lépe zajistit náležitý pokrok v přípravné fázi, důraznější požadavek, aby každé EHMK posílilo vztahy s druhým EHMK v témže roce, větší důraz na potřebu, aby EHMK zavedla včas institucionální opatření a rozvíjela konkrétnější návazné struktury, a zavedení jednotnějších hodnotících postupů ze strany samotných měst. Závěry hodnocení potvrzují, že projekt EHMK je i nadále vysoce ceněný, vytváří rozsáhlé kulturní programy a má dalekosáhlé dopady. Získání titulu Evropského hlavního města kultury spolu s finančním příspěvkem EU má značný pákový efekt a činí tuto iniciativu nákladově efektivní a účinnou. Komise s celkovým posouzením a závěry hodnocení souhlasí a přijímá jeho doporučení. Doporučení tohoto hodnocení jsou z velké části v souladu s návrhem Komise týkajícím se rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení akce Unie na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2020 až 2033[6]. Návrh navazuje na silné stránky stávajícího režimu, který celkově funguje dobře, a zachovává jeho hlavní prvky a obecnou strukturu. Navrhuje se však řada zlepšení s přihlédnutím k doporučením externího hodnocení EHMK pro rok 2012 a předchozích EHMK i jiným aspektům: – zpřísnění podmínek pro udělení ceny Meliny Mercouriové, jež bylo doporučeno rovněž v hodnocení EHMK pro rok 2011, která má být vyplacena na základě pokroku měst, pokud jde o plnění jejích závazků přijatých ve fázi podávání žádosti (s jasnějšími a přísnějšími kritérii podmíněnosti, která představují důvody, na jejichž základě může Komise odmítnout platbu), a odložení platby až na rok platnosti jmenování, takže Komise může přijmout informované rozhodnutí na spolehlivějším základě, – zavedení jasnějšího a ucelenějšího souboru kritérií pro výběr s cílem zvýšit transparentnost a regulérnost postupu, včetně kritérií souvisejících s přispěním EHMK k dlouhodobé strategii města, potřebou široké politické podpory, správou nebo proveditelností strategie financování, – vybízení obou EHMK v daném roce, aby se v rámci svých kulturních programů snažila rozvíjet vztahy a společné projekty, jelikož rozšíření existujících vztahů o nové pracovní vztahy může být velmi přínosné, i když (jak bylo ve zprávě správně uvedeno) toto může být někdy problematické, jsou-li obě města geograficky vzdálená nebo mají-li jen malé kulturní a historické vazby, – vybízení EHMK, aby provedla vlastní výzkum a studie týkající se výsledků a dopadů získání titulu EHMK, což se projeví v povinnosti měst provést hodnocení za účelem lepšího měření dosažených cílů. Návrh Komise má režim zlepšit rovněž zavedením obecného cíle týkajícího se přispění kultury k dlouhodobému rozvoji měst, přidáním třetí oficiální monitorovací schůzky tři roky před rokem platnosti jmenování a zdůrazňováním nutnosti, aby kandidátská města měla v době podávání žádosti zavedenou kulturní strategii. [1] Úř. věst. L 304 ze dne 3. listopadu 2006. [2] Následné hodnocení Evropských hlavních měst kultury pro rok 2012, závěrečná zpráva pro Evropskou komisi, kterou Komise v roce 2012 svěřila společnosti ECORYS UK Ltd na základě rámcové smlouvy o poskytování služeb č. EAC/50/2009 o hodnocení, službách souvisejících s hodnocením a podpoře pro posouzení dopadů. [3] Usnesení ministrů příslušných pro kulturní záležitosti týkající se každoroční organizace projektu „Evropské město kultury“ ze dne 13.6.1985; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] Úř. věst. L 166, 1.7.1999. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005). [5] Viz zprávy poroty a monitorovacího a poradního výboru na adrese http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/past-capitals_en.htm [6] COM(2012) 407 final.