Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) provádí každé dva roky podrobný přezkum biologického stavu populací hlubinných druhů. Naposledy vydala doporučení v červnu 2016. Tento návrh na stanovení rybolovných práv obsahuje také prvky, které vycházejí z dalšího přezkumu provedeného v červenci 2016 Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). Doporučení rady ICES a výboru VTHVR uvádějí, že většina populací hlubinných druhů uvedených v tomto návrhu je i nadále lovena neudržitelným způsobem a že v zájmu udržitelnosti by rybolovná práva na tyto populace měla být snížena do doby, než vývoj stavu těchto populací začne vykazovat pozitivní tendenci. Představují základ k stanovení rybolovných práv pro hlubinné populace v souladu se zásadou obsaženou v čl. 3 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013, podle níž se rozhodování v rámci společné rybářské politiky musí mimo jiné řídit vědeckým poradenstvím.

Stejně jako u všech volně žijících rybích populací platí, že není-li hlubinný rybolov omezen, rybářské podniky soupeří o to, kdo se zmocní volných zdrojů, aniž by dostatečně zohledňovaly udržitelnou míru využívání. Platilo to prokazatelně pro některé hlubinné druhy před tím, než Evropská unie začala v roce 2003 zavádět regulaci. Například cenné populace červenice obecné v severozápadních vodách a růžichy šedé v Biskajském zálivu jsou nyní vyčerpány. Z těchto důvodů se jeví jako nezbytné provést veřejný zásah k omezení rybolovné činnosti, který předejde narušení příjmů rybářů, změní způsob využívání směrem k vyšším dlouhodobým výnosům a omezí dopad na ekosystém a potravinový řetězec v důsledku náhlých poklesů velikosti některých rybích populací. V případě hlubinných druhů je veřejný zásah obzvláště důležitý, protože obnova vyčerpaných populací může trvat velice dlouho nebo nemusí být ani možná.

Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá jednou za dva roky, takže jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění jsou již zavedeny.

5.OSTATNÍ PRVKY

•Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

Až na jedinou výjimku v případě populace hlavouna tuponosého neumožňují dostupné informace o všech populacích, jichž se návrh týká, vědcům plně zhodnotit stav populace co do velikosti populace ani co do úmrtnosti ryb dané rybolovem. Je pro to několik důvodů: tyto druhy mají často dlouhý život a dlouhé období dospívání, a proto je velmi obtížné rozdělit jejich populace do věkových tříd a posoudit dopad rybolovu na populaci podle změn v délce nebo věkové struktuře úlovků. Rychlost regenerace populací není známa. Populace jsou rozšířeny v hlubinách, které je z praktických důvodů obtížné zkoumat. Údaje z vědeckých průzkumů často nejsou v důsledku omezeného obchodního významu těchto populací dostupné nebo nepokrývají celou oblast rozšíření. Rybolovné činnosti se na tyto druhy zaměřují pouze zčásti a některé jsou poměrně nové.

Navrhovaná omezení odlovů jsou v souladu se zásadami uvedenými ve výše uvedeném sdělení Komise týkajícím se konzultace k rybolovným právům pro rok 2017. Toto sdělení obsahuje stanoviska Komise ohledně metody stanovení rybolovných práv a při přípravě tohoto návrhu byla ve vztahu k položkám celkových přípustných odlovů (TAC) v něm obsažených respektována tato pravidla:

Pokud existují vědecká doporučení vycházející ze souhrnných údajů a kvantitativní analýzy i prognóz podle „rámce pro maximální udržitelný výnos“ předloženého radou ICES, měly by být celkové přípustné odlovy stanoveny na jejich základě. To se týká položky celkových přípustných odlovů navrhované v případě hlavouna tuponosého a hlavouna severního v severozápadních vodách. Celkové přípustné odlovy pro hlavouna severního a hlavouna tuponosého jsou předmětem soudního řízení a u čtyř TAC v tomto návrhu zůstává uvedeno „pm“ až do pozdějšího období tohoto roku.

Pokud existuje orientační vědecké doporučení založené na kvalitativní analýze dostupných údajů (i pokud není úplné nebo se částečně zakládá na odborném posudku), mělo by se použít jako základ pro rozhodnutí o celkových přípustných odlovech. V důsledku těchto skutečností obsahuje návrh deset snížení TAC a v jednom případě zůstal TAC zachován. Doporučení ICES pro růžichu šedou v oblastech VI, VII a VIII představuje nulový odlov v roce 2017 a 2018. Protože se nedá zabránit vedlejším úlovkům, vztahuje se TAC pouze na vedlejší úlovky. TAC růžichy šedé v oblasti IX je rozšířen tak, aby zahrnoval také oblast CECAF, kde dochází k velkým odlovům. TAC v oblasti IX neomezuje dostatečně úmrtnost způsobenou rybolovem, pokud není rozšířen i na oblast CECAF.

Dosud není k dispozici doporučení pro jednu populaci tkaničnice tmavé. Pro hlubinné druhy žraloků vydá rada ICES vědecké doporučení do října 2016. Z tohoto důvodu budou v tomto návrhu tři položky TAC pro hlubinné druhy žraloků a pro jednu populaci tkaničnice tmavé označeny jako „pm“ a po přijetí daného návrhu Komisí budou aktualizovány.

Tři TAC pro červenici obecnou se zrušují (od roku 2010 jsou TAC nulové) a tento druh se stává zakázaným. Populace jsou vyčerpané a neobnovují se. Rada ICES uvádí, že od roku 2010 neexistuje v severovýchodním Atlantiku žádný cílený rybolov EU.

2016/0313 (NLE)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY,

kterým se pro roky 2017 a 2018 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Unie



RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.

(2)V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice se požaduje, aby byla s přihlédnutím k dostupnému vědeckému, technickému a ekonomickému poradenství, případně včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijata opatření pro zachování zdrojů.

(3)Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo oblast rybolovu, s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013.