CS Úřední věstník Evropské unie C 175/92

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke „sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionůModernizace internetu – akční plán pro zavedení internetového protokolu verze 6 (IPv6) v Evropě“

KOM(2008) 313 v konečném znění

(2009/C 175/17)

Dne 27. května 2008 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Modernizace internetu – akční plán pro zavedení internetového protokolu verze 6 (IPv6) v Evropě

KOM(2008) 313 v konečném znění.

Dne 8. července 2008 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana McDONOGHA hlavním zpravodajem na 449. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 3. a 4. prosince 2008 (jednání dne 3. prosince), a jednomyslně přijal následující stanovisko.

1. Závěry

1.1 Výbor vítá sdělení Komise o akčním plánu pro zavedení internetového protokolu verze 6 (IPv6) v Evropě. Sdílí obavy Komise týkající se pomalého zavádění IPv6 v Evropě a souhlasí, že je naléhavě nutné podpořit rozsáhlé zavádění nové verze internetového protokolu.

1.2 Pomalý postup zavádění IPv6 ohrožuje Lisabonskou strategii ve znění prováděném iniciativou i2010 (1). Pro konkurenceschopnost Evropy je nesmírně důležitý hospodářský multiplikační efekt využívání internetu a inovace. Dostupnost IPv6 bude podobně jako dostupnost vysokorychlostního připojení hlavním motorem internetového hospodářství; již nyní v zavádění IPv6 zaostáváme za ostatními regiony (např. využití IPv6 pro zajištění čínského projektu internetu příští generace (CGNI) (2)). Nemůžeme si dovolit za našimi hlavními obchodními partnery v přechodu na IPv6 zaostat ještě více.

1.3 Výbor vítá mnoho doporučených opatření obsažených ve sdělení. Povzbuzuje však Komisi, aby svoji vedoucí úlohu, kterou by nyní měla EU urychleně převzít v zájmu uspíšení zavedení IPv6, prováděla asertivněji. Výbor se domnívá, že nebude-li tato vedoucí úloha vykonávána, bude cíl Komise dosáhnout do roku 2010 toho, aby se 25 % uživatelů bylo schopno připojit prostřednictvím IPv6 k internetu, příliš optimistický.

1.4 Výbor se domnívá, že sdělení se nedostatečně věnuje otázkám ochrany soukromí a bezpečnosti, jež byly vyvolány zavedením IPv6 pro provozování „internetu věcí“ (3). Tyto otázky mají pro obyvatele Unie značný význam a je třeba se jimi řádně zabývat, aby se chránila práva občanů a usnadnilo se přijetí standardu IPv6.

1.5 Již tak vážný problém geografického digitálního rozdělení v Evropě bude přechodem na IPv6 dále zhoršen, pokud Komise nepřijme konkrétní opatření, která se budou zabývat tímto problémem a zajistí, aby se znevýhodněným regionům věnovala zvláštní pozornost. Aby bylo jisté, že si jsou všechny členské státy v dostupnosti IPv6 co nejdříve rovnocenné, bude potřeba přijmout opatření pro celou EU.

1.6 IPv6 zavede celou řadu nových internetových technologií a služeb, jež zlepší životy všech občanů, především pak těch znevýhodněných – starších lidí, tělesně postižených a méně vzdělaných. Výbor se domnívá, že rozšíření IPv6 v celé EU vyžaduje rázný krok ze strany vlád a nemělo by se řídit nejmenším společným jmenovatelem úzkého obchodního zájmu.

1.7 Výbor upozorňuje Komisi na svá předchozí stanoviska, která se vyjadřovala k využívání internetu, otázkám ochrany údajů, obavám o bezpečnost internetu a geografickému digitálnímu rozdělení (4).

1.8 V tomto stanovisku se chce Výbor vyjádřit k oblastem zvláštního zájmu a předložit několik doporučení.

2. Doporučení

2.1 Komise by měla pro rychlé rozšíření IPv6 po celé Evropě zajistit pevné vedení a podporu na evropské úrovni.

2.2 Toto vedení musí vycházet z přesvědčivé vize budoucnosti internetu umožněné internetovým protokolem verze 6 a z mnoha výhod, kterých se dostane všem zúčastněným stranám.

2.3 Komise by měla těsněji spolupracovat s internetovými organizacemi, aby zajistila jednotný přístup v tomto odvětví při poskytování vedení na evropské úrovni v zájmu rychlého zavedení IPv6.

2.4 V celé EU by měly být poskytovány rozsáhlé školicí a vzdělávací programy, aby se zajistilo, že technologie IPv6 bude v co největší míře pochopena a že se vytvoří způsobilost k jejímu úspěšnému přijetí.

2.5 K pomoci s uhrazením nákladů přechodu z IPv4 na IPv6 u menších poskytovatelů internetových služeb (ISP) a poskytovatelů obsahu by měl být využit rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) (5).

2.6 CIP by se měl využít i k povzbuzení vývoje aplikací a služeb, jež pozvednou novou normu.

2.7 Velcí poskytovatelé internetových služeb by měli mít povinnost zajistit při zavádění IPv6 v Evropské unii vedení na úrovni EU, aby se vyrovnala nerovnováha mezi zájmy akcionářů společností poskytujících internetové služby a zájmy občanů. Obnovení licencí poskytovatelů internetových služeb by mělo úzce souviset s povinností nabízet připojení přes IPv6 v plné míře a bez omezení do roku 2010 a poskytnout zákazníkům rozsáhlé školení týkající se zavádění IPv6.

2.8 Komise musí na úrovni EU i celosvětově vynakládat soustředěné úsilí směřující k řešení vážných obav o bezpečnost a ochranu soukromí vyvolaných zaváděním IPv6.

2.9 Výbor doporučuje, aby se potenciální problém geografického digitálního rozdělení mezi těmi, kdo IPv6 mají, a těmi, kdo ho nemají, řešil pomocí národních strategií pro vysokorychlostní přístup (6) nebo podobného nástroje. Kromě toho by se měl k podpoře rozšíření IPv6 v případě potřeby využít Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR).

3. Kontext

3.1 Přehled akčního plánu

Akční plán vypracovaný za účelem podpory rozsáhlého zavádění nové verze internetového protokolu (IPv6) do roku 2010 uvádí:

— bezodkladné zavedení IPv6 je nutné, jelikož prostor IP adres poskytovaný současným protokolem verze 4 se rychle vyčerpává;

— IPv6 poskytuje možnost inovace služeb a aplikací založených na protokolu IP a je stěžejní pro to, aby Evropa zůstala v čele růstu poháněného technologiemi.

3.2 Internetový protokol

Internetový protokol (IP) přiděluje každému zařízení připojujícímu se na internet číslo neboli adresu, aby mohl komunikovat s ostatními zařízeními. Současná verze IPv4 poskytuje více než 4 miliardy takových adres (7). To však nebude s ohledem na pokračující růst internetu stačit.

Od konce devadesátých let (8) se postupně zavádí vylepšený protokol IPv6. Jeho zavádění je však velmi pomalé – provoz IPv6 tvoří stále jen mizivý podíl (méně než 1 %) na celkovém provozu na internetu (9).

Předpokládá se, že prostor IPv4 adres bude vyčerpán někdy mezi lety 2010 a 2012 (10). Nenalezení vhodného řešení problému adres v rámci IPv4 bude bránit růstu internetu a možnosti inovace sítí založených na IP.

3.3 Potřeba IPv6

IPv6 poskytuje dlouhodobé řešení problematiky adresního prostoru: počet adres vymezených protokolem IPv6 je obrovský (3,4 x 1038).

IPv6 umožní, aby každý občan, každý provozovatel sítě a každá organizace na světě měli tolik IP adres, kolik potřebují k připojení jakéhokoli zařízení nebo produktu přímo do globální sítě internetu. Paní komisařka Reding to vyjádřila barvitě: „Pokud mají Evropané využívat nejnovějších internetových prostředků, jako jsou ‚chytré etikety‘ v obchodech, továrnách a na letištích, inteligentní systémy vytápění a osvětlení, které šetří energii, a sítě a navigační systémy zabudované v autech, pak se již nyní potýkáme s tisícinásobným zvýšením požadavků na IP adresy“ (11).

Studie financovaná Komisí (12) poukázala na tento potenciál pro řadu odvětví trhu, jako jsou domácí sítě, správa budov, mobilní komunikace, odvětví obrany a bezpečnosti a automobilový průmysl.

3.4 IPv6 a mezinárodní konkurenceschopnost

Jiné regiony, zejména pak Asie, se již začaly o IPv6 velmi zajímat.

3.5 Přechod na IPv6

Během přechodné fáze, která bude podle očekávání trvat 20 i více let, budou IPv4 a IPv6 existovat současně vedle sebe ve stejných zařízeních a budou přenášeny stejnými síťovými linkami. V této přechodné fázi budou uplatněny nákladné přizpůsobovací mechanismy, které budou řešit závislost na IPv4: překrývající se technologie, jako například rozhraní umožňující použití duální sady protokolů a tunelování, a dočasná řešení, jako například přidělování podsíťových adres pomocí metody NAT a aukce IPv4 adres.

3.6 Účastníci

Zavádění IPv6 vyžaduje pozornost mnoha aktivních účastníků po celém světě:

— internetových organizací (např. ICANN, registry RIR a IETF), které musí spravovat společné zdroje a služby IPv6;

— poskytovatelů internetových služeb (ISP), kteří budou muset svým zákazníkům postupně nabízet připojení IPv6 a služby založené na IPv6;

— poskytovatelů infrastruktury, kteří musí do svých produktů integrovat způsobilost pro provoz IPv6;

— poskytovatelů obsahu a služeb (např. internetových stránek, komunikace v reálném čase (instant messaging), e-mailu atd.), kteří musí na svých serverech umožnit IPv6;

— prodejců aplikací určených pro firmy a soukromé uživatele, kteří musí zajistit, aby jejich řešení byla kompatibilní s IPv6, a vyvíjet takové produkty a služby, které využívají vlastností IPv6;

— koncových uživatelů (spotřebitelé, společnosti, akademická obec a orgány veřejné správy), kteří musí kupovat produkty a služby kompatibilní s IPv6 a umožnit IPv6 také ve vlastních sítích.

3.7 Náklady na zavedení IPv6

Je nemožné spolehlivě odhadnout výši nákladů spojených se zaváděním IPv6 v celosvětovém měřítku. Postupné plynulé zavádění IPv6 různými zúčastněnými stranami umožní udržet náklady pod kontrolou.

3.8 Potřeba účinné politiky na evropské úrovni

Většina zúčastněných stran si dnes ještě neuvědomuje výhody plynoucí ze zavedení IPv6. Přínosy jsou dlouhodobé, proto mnoho zúčastněných zaujalo „vyčkávací“ postoj.

Celkovým následkem je zdržení v rozsáhlém zavádění IPv6. Pokud nebudou přijata konstruktivní opatření, „… [povede to] k zaostávání Evropy v nejnovější internetové technologii, což by mohlo způsobit krizi v okamžiku, kdy starý systém vyčerpá své možnosti pro přidělování adres“ (13) …. Vhodná politická opatření na evropské úrovni by mohla povzbudit jednotlivce i organizace ke konstruktivním krokům, a dát tak trhu pozitivní impuls.

3.9 Činnosti navržené Komisí

3.9.1 Zavedení Ipv6 v celoevropském měřítku do roku 2010

3.9.2 Podpora přístupu k obsahu, službám a aplikacím prostřednictvím IPv6

— Členské státy zprovozní IPv6 na internetových stránkách veřejného sektoru a ve službách elektronické správy (eGovernment).

— Zúčastněné strany z odvětví průmyslu zváží používání IPv6 jako primární platformy pro vývoj aplikací nebo zařízení.

— Bude poskytnuta finanční pomoc prostřednictvím akcí podporujících standardizaci, aby se zlepšila součinnost sítí.

— Podpora výzkumných projektů financovaných sedmým rámcovým programem v zájmu využití IPv6, kdekoli to bude možné.

3.9.3 Vytvoření poptávky po připojení a produktech IPv6 zadáváním veřejných zakázek

— Členské státy připraví své sítě na IPv6.

3.9.4 Zajištění včasné přípravy na zavádění IPv6

— Informační kampaně zaměřené na různé skupiny uživatelů.

— Podpora „specifických podpůrných akcí“ (v rámci sedmého rámcového programu), aby se rozšířily praktické znalosti v oblasti zavádění protokolu.

— Výzva provozovatelům internetových služeb, aby poskytli svým zákazníkům připojení přes IPv6 v plné míře do roku 2010.

3.9.5 Vyřešení otázek bezpečnosti a ochrany soukromí

— Komise bude kontrolovat důsledky rozsáhlého zavádění IPv6 pro ochranu soukromí a bezpečnost, zejména prostřednictvím konzultací se zúčastněnými stranami jako např. s orgány pro ochranu údajů či s donucovacími orgány.

Objevily se také obavy ohledně IPv6 a soukromí, především ze strany pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 (14).

3.10 Provádění akčního plánu

— Akční plán bude prováděn po dobu příštích tří let.

— Komise bude nadále sledovat činnosti internetových organizací, a podle potřeby přispěje do debat.

— Komise bude pravidelně podávat zprávu o pokroku pracovní skupině na vysoké úrovni i2010.

4. Obecné připomínky

4.1 Přechod na IPv6 je nezbytný, protože současnému internetovému protokolu IPv4 rychle docházejí volné adresy. Podle odhadů bude stávající prostor IPv4 adres vyčerpán před rokem 2012. Nebude-li zavedení IPv6 značně urychleno, růst internetu se výrazně zpomalí a náklady na používání internetu budou negativně ovlivněny dědictvím IPv4 v sítích EU. Následky tohoto zpoždění budou vyšší náklady ve všech oblastech internetového obchodování, pomalejší inovace založené na internetovém protokolu a pomalejší hospodářský růst.

4.2 Sdělení poznamenává, že pokrok při zavádění nové normy je pomalý, protože chybí orgán, který by zavádění IPv6 řídil. Výbor uznává, že jednotlivé země a zúčastněné strany prosazují na vnitrostátní úrovni programy zaměřené na rozšiřování IPv6, není však spokojen s dosavadní podporou zavádění IPv6 na evropské úrovni.

Výbor se obává, že se při prosazování zavádění IPv6 příliš spoléhá na obchodní zájmy, především ISP. To se naprosto neosvědčilo. Hospodářské a sociální důsledky zpoždění při zavádění IPv6 jsou příliš velké na to, aby to bylo ponecháno na úzkých obchodních zájmech: zavedení IPv6 je věcí vlády. Komise by se nyní měla zasazovat o větší vedoucí úlohu Evropské unie, která bude podpořena vhodnými politickými a podpůrnými nástroji, a měla by tuto úlohu co nejrychleji provést.

4.3 Chybějící účinné kroky při zavádění IPv6 ohrožují Lisabonskou strategii ve znění prováděném iniciativou i2010 (1). Pro konkurenceschopnost Evropy je nesmírně důležitý hospodářský multiplikační efekt využívání internetu a inovace. Nemůžeme si dovolit zaostat za našimi hlavními obchodními partnery v přechodu na IPv6. Přestože některé země v Evropské unii vynaložily mimořádné úsilí, aby zajistily svoji připravenost na IPv6, EU jako region zaostává za rozšiřováním IPv6 v jiných regionech.

4.4 Komise musí ve jménu „řízení a správy internetu“ vynakládat na úrovni EU i celosvětově soustředěné úsilí směřující k řešení vážných obav o bezpečnost a ochranu soukromí vyvolaných zaváděním IPv6. IPv6 spolu s technologiemi, jako jsou etikety používající identifikaci na základě rádiové frekvence (RFID), umožní, aby byly síťově propojeny miliardy předmětů v „internetu věcí“, což vyvolává vážné a složité otázky týkající se osobního soukromí a bezpečnosti.

Konstatujeme, že Komise na začátku roku 2009 předloží návrhy na ochranu kritických informačních infrastruktur, které rozšíří naši schopnost potýkat se s obavami o bezpečnost internetu (15). EHSV proto doporučuje, aby tyto návrhy obsahovaly rozhodné plány řešení nových výzev vyvolaných zaváděním IPv6.

4.5 Očekáváme doporučení Komise k problematice soukromí v souvislosti s RFID a ve věci řízení a správy internetu věcí (16). Nový protokol IPv6 usnadní masivní rozšíření konektivity, takže se nakonec k internetu připojí tisíce miliard všedních předmětů (automobily, oblečení, nástroje atd.), každý s vlastní jedinečnou IP adresou. Jak řekla komisařka Reding, musíme se těmito riziky zabývat, má-li„internet věcí“zcela naplnit svůj potenciál pro hospodářský růst. Nechceme-li, aby byly tyto nové technologie odmítnuty, musíme zejména reagovat na obavy občanů (15).

4.6 Komise by měla pro rychlé rozšíření IPv6 po celé Evropě zajistit pevné vedení na evropské úrovni. Toto vedení musí vycházet z přesvědčivé vize budoucnosti internetu umožněné internetovým protokolem verze 6 – „internet věcí“, „inteligentní prostředí“ (17) atd. – a z mnoha výhod, kterých se dostane všem zúčastněným stranám.

4.7 Tato vize musí být předávána více způsoby v celoevropské informační kampani prostřednictvím vhodných sdělení zaměřených na konkrétní cílovou skupinu (ISP, poskytovatelé obsahu, prodejce aplikací a konečné uživatele).

4.8 Zavedení IPv6 by bylo značně usnadněno vzdělávacími a školicími programy. Tato technologie je mnohem lepší než IPv4, její náležité zavedení však bude vyžadovat kvalitní školení. Komise, vlády členských států, ISP a další vůdčí subjekty by měly zajistit, aby školicí a vzdělávací programy zaměřené na IPv6 byly snadno dostupné všem skupinám příjemců.

4.9 Komise by měla těsněji spolupracovat s internetovými organizacemi (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), Réseaux IP Européens (RIPE), Regional Internet Registries (RIR), Internet Engineering Task Force (IETF) a další), aby zajistila jednotný přístup v odvětví IT při poskytování vedení na evropské úrovni v zájmu rychlého zavedení IPv6.

4.10 Při rozšiřování a zavádění IPv6 je velmi důležitá úloha poskytovatelů internetových služeb. Poskytovatelé internetových služeb, kteří provozují i telefonní služby pro mobilní telefony nebo pro pevné linky, bohužel vzdorují zavádění IPv6 a revoluci, kterou by to přineslo odvětví telekomunikací v EU, protože jejich současné příjmy jsou ohroženy internetovou telefonií (Voice over Internet Protocol – VoIP). Nemělo by se však připustit, aby úzké obchodní zájmy akcionářů poskytovatelů internetových služeb poškodily zájmy všech občanů EU. Velcí poskytovatelé internetových služeb by měli být přinuceni – prostřednictvím sankcí, pokut a pravidel pro udělování licencí – aby zajistili vedení na úrovni EU při zavádění IPv6 v Evropské unii. Jsou dostatečně silní a mají dostatek prostředků na to, aby výrazně ovlivnili řešení tohoto problému.

4.11 K pomoci s uhrazením nákladů přechodu z IPv4 na IPv6 u menších poskytovatelů internetových služeb (ISP) a poskytovatelů obsahu by měl být využit rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) (5). CIP by se měl využít i k povzbuzení vývoje aplikací a služeb, jež pozvednou novou normu.

4.12 Výbor se domnívá, že sdělení se nedostatečně věnuje otázkám ochrany soukromí a bezpečnosti, jež byly vyvolány zavedením IPv6. Tyto otázky mají pro obyvatele Unie značný význam a je třeba se jimi řádně zabývat, aby se chránila práva občanů, vytvořilo se ovzduší důvěry a usnadnilo se přijetí standardu IPv6.

4.13 Problém geografického digitálního rozdělení (18) v Evropě bude přechodem na IPv6 dále zhoršen, pokud Komise nepřijme konkrétní opatření, která se budou tímto problémem zabývat. Některé země v EU mají na vnitrostátní úrovni programy, které mají zajistit, aby se všichni uživatelé internetu v těchto zemích mohli do roku 2010 připojit k IPv6. Aby bylo jisté, že si jsou všechny členské státy v dostupnosti IPv6 co nejdříve rovnocenné, bude potřeba přijmout opatření pro celou EU.

4.14 Výbor doporučuje, aby se potenciální problém geografického digitálního rozdělení mezi těmi, kdo IPv6 mají, a těmi, kdo ho nemají, řešil pomocí národních strategií pro vysokorychlostní přístup (6) nebo podobného nástroje. Kromě toho by se měl k podpoře rozšíření IPv6 v případě potřeby využít Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR).

V Bruselu dne 3. prosince 2008. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI generální tajemník Evropského hospodářského a sociálního výboru Martin WESTLAKE

(1) KOM(2005) 229 v konečném znění „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“.

(2) http://www.ipv6.com/articles/general/IPv6-Olympics-2008.htm

(3) Viz stanovisko CESE Identifikace na základě rádiové frekvence (RFID), Úř. věst. C 256, 27.10.2007, s. 66 a stanovisko CESE Internet věcí, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 60.

(4) Viz například stanoviska CESE Informační společnost/Počítačová kriminalita, Úř. věst. C 311, 7.11.2001, s. 12 [není k dispozici v češtině], Sítě a informační bezpečnost, Úř. věst. C 48, 21.2.2002, s. 33 [není k dispozici v češtině], Bezpečnější používání internetu, Úř. věst. C 157, 28.6.2005, s. 136, E-obchod/Digitalizace, Úř. věst. C 108, 30.4.2004, s. 23 [není k dispozici v češtině], Bezpečná informační společnost, Úř. věst. C 97, 28.4.2007, s. 21 atd.

(5) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013).

(6) Vysokorychlostní připojení Evropy – Národní strategie pro vysokorychlostní přístup, KOM(2004) 369.

(7) IPv4 je specifikován v RFC 791, 1981. RFC znamená „Request for Comments“ (žádost o připomínky), viz „pracovní skupina IETF“ („Internet Engineering Task Force“); http://www.ietf.org.

(8) RFC 2460, 1998. http://www.ietf.org/html.charters/OLD/ipv6-charter.html a http://www.ietf.org/html.charters/6man-charter.html.

(9) „Tracking the Ipv6 Migration“ (Sledování přechodu na IPv6), zpráva o výzkumu ze srpna 2008 připravená společností Arbor Networks, http://www.arbornetworks.com/en/ipv6-report.html.

(10) http://www.potaroo.net/tools/ipv4/index.html, http://www.tndh.net/~tony/ietf/ipv4-pool-combined-view.pdf.

Pro dřívější odhad s popisem analytického pozadí viz: http://www.cisco.com/web/about/ac123/ac147/archived_issues/ipj_8–3/ipv4.html.

(11) IP/08/803, Brusel, 27.5.2008.

(12) „Dopad IPv6 na vertikální trhy“, říjen 2007 (http://ec.europa.eu/information_society/policy/ipv6/docs/short-report_en.pdf).

(13) IP/08/803, Brusel, 27. května 2008.

(14) Stanovisko 2/2002 k používání jednoznačných identifikačních kódů v telekomunikačních koncových zařízeních: příklad IPv6, http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2002/wp58_en.pdf.

(15) Speech/08/336, 17.6.2008, „Seizing the Opportunities of the Global Internet Economy“ (Využití příležitostí globálního internetového hospodářství), Ministerské zasedání OECD na téma Budoucnost internetového hospodářství, Soul, Jižní Korea, 17.–18. června 2008.

(16) http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_of_Things a http://www.itu.int/osg/spu/publications/internetofthings/InternetofThings_summary.pdf.

(17) http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_intelligence.

(18) KOM(2003) 65, KOM(2003) 673, KOM(2004) 61, KOM(2004) 369, KOM(2004) 380.