CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 10.4.2014  
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le document  SWD(2014) 102 final du 27.3.2014. 
Concerne toutes les versions linguistiques; page 1, titre. 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument k 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady, 
kterou se m ění směrnice 2003/41/ES o činnostech institucí zam ěstnaneckého penzijního 
pojištění a dohledu nad nimi 
 
(přepracované zn ění) 
 
(Text s významem pro EHP) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} 
{SWD(2014) 104 final}  
 
2 
 1. ÚVOD 
Důchodové systémy v celé Evropské unii (dále jen „EU“) se musí p řizpůsobit tak, aby zajiš ťovaly 
přiměřené, udržitelné a spolehlivé d ůchody. K dosažení tohoto cíle m ůže rozhodujícím zp ůsobem 
přispět také jednotný trh. V bílé knize o d ůchodech je uvedeno, že „ Komise v roce 2012 p ředloží 
legislativní návrh na p řezkum [sm ěrnice 2003/41/ES o činnostech institucí zam ěstnaneckého 
penzijního pojišt ění a dohledu nad nimi] “. Instituce zam ěstnaneckého penzijního pojišt ění (dále jen 
„IZPP“) jsou stejn ě jako ostatní finan ční instituce nedílnou sou částí jednotného trhu.  
Směrnice 2003/41/ES p ředstavovala první krok na cest ě k jednotnému trhu. Deset let po jejím p řijetí 
je tuto sm ěrnici třeba revidovat celkem z p ěti důvodů. Za prvé p řetrvávají obez řetnostní p řekážky, 
v jejichž d ůsledku je pro zam ěstnavatele nákladn ější připojit se k IZPP v jiných členských státech. Za 
druhé se významn ě zvýšil po čet Evropan ů využívajících p říspěvkově definované systémy, které 
přenášejí rizika z IZPP a zam ěstnavatelů na jednotlivce. Za t řetí, nedávné finan ční a hospodá řské 
krize ukázaly, že je t řeba zlepšit sou časnou minimální úrove ň ochrany ú častníků a příjemců 
penzijních plán ů. Za čtvrté, lidé nedostávají zásadní in formace ve srozumitelné form ě, což jim brání 
v přijímání informovaných rozhodnutí o financování svého d ůchodového zabezpe čení. Za páté, 
dohledové pravomoci dostate čně neumožňují zajistit, aby IZPP plnily požadavky v oblasti správy a 
řízení a v oblasti transparentnosti.  
Je důležité, aby nápravná opat ření pro posílení mikroobez řetnostní regulace IZPP ze strany EU byla 
přijata nyní, protože zlepšení výkonnosti zam ěstnaneckých penzijních fond ů se projeví teprve za 
dlouhá časová období. Pokud by nyní nebyly u činěny potřebné kroky, vedlo by to k promarn ěným 
příležitostem z hlediska úspory náklad ů a návratnosti investic, jakož i k nedostate čnému finan čnímu 
plánování u milion ů Evropan ů. Současně by to znamenalo neúm ěrné zvýšení zát ěže pro mladé 
generace a oslabení mezigenera ční solidarity. 
Tento návrh se netýká zavedení nových pravidel solventnosti pro IZPP. Toto rozhodnutí bylo p řijato 
v červenci 2013 poté, co b ěhem veřejných konzultací zú častněné strany vyjád řily vážné obavy, a na 
základě výsledků studie kvantitativních dopad ů, již vypracoval orgán EIOPA. Útvary Komise tuto 
otázku za podpory orgánu EIOPA znovu posoudí, až budou k dispozici úpln ější údaje.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Komise ur čila tyto čtyři hlavní problémy: 1) složitost p řeshraniční činnosti, 2) požadavky v oblasti 
správy a řízení a v oblasti řízení rizik, 3) komunikace s ú častníky a 4) dohledové pravomoci. 
2.1. Obezřetnostní p řekážky omezující rozvoj p řeshraničních IZPP 
Zkušenosti zam ěstnavatelů, IZPP a orgán ů dohledu z posledních let jasn ě ukazují, že p řetrvávají 
významné obez řetnostní p řekážky omezující p řeshraniční operace IZPP. Za prvé existují dodate čné 
obezřetnostní požadavky pro p řeshraniční činnost, zejména: i. sm ěrnice ponechává hostitelskému 
orgánu dohledu diskre ční pravomoc zavést dodate čná investi ční pravidla v p řípadě přeshraničně 
působících IZPP a ii. pouze p řeshraniční penzijní plány musí být vždy pln ě finančně pokryty. 
 
3 
 Za druhé jsou n ěkteré definice a postupy pro p řeshraniční činnost nejasné, zejména: i. neexistuje 
jasná definice p řeshraniční činnosti, ii. nejsou zajišt ěny hladké p řevody penzijních plán ů z jedné IZPP 
do jiné, která je usazena v jiném členském stát ě, a iii. nejasná je p ůsobnost pravidel obez řetnostní 
regulace použitelných v domovských členských státech.  
2.2. Požadavky na správu a řízení a na řízení rizik nejsou dostate čně komplexní 
K přímým selháním IZPP dochází z řídka. IZPP ovšem selhávají nep římo a několik skute čností svědčí o 
tom, že jsou tato selhání zp ůsobována nedostatky v postupech IZPP v oblasti správy a řízení a 
v oblasti řízení rizik. Z toho vyplývají t ři otázky: 
Za prvé mohou IZPP postrádat pat řičné funkce správy a řízení. To se týká zejména funkcí interního 
auditu a řízení rizik, jakož i pojistn ěmatematických funkcí pro dávkov ě definované systémy. Úlohy a 
činnosti těchto funkcí také nejsou dostate čně definovány. D ůsledkem je, že tyto funkce v IZPP 
neexistují nebo že jsou klí čové posty v řídící struktu ře IZPP obsazeny nekvalifikovanými pracovníky. 
Kromě toho může hrozit st řet zájmů, protože uvedené funkce m ůže IZPP sdílet se svým p řispívajícím 
podnikem.  
Za druhé IZPP nemusí uplat ňovat systematický p řístup k vlastnímu posuzování rizik a nemusí mít 
systém řízení rizik pln ě začleněn do svého rozhodovacího procesu. Všeobecn ě nedosta čující 
komplexní p řístup k řízení rizik finan čních institucí v EU byl odhalen b ěhem nedávných finan čních 
krizí.  
Za třetí, IZPP k zajišt ění bezpečnosti svých aktiv v n ěkterých p řípadech nepoužívají depozitá ř.  
2.3. Účastníci nedostávají srozum itelné informace o d ůchodech  
Na přijímání informovaných rozhodnutí o d ůchodovém spo ření potřebují být lidé náležit ě připraveni; 
přitom však existuje n ěkolik silných známek neudržitelné informa ční neefektivnosti, které vedou 
k závěru, že účastníci a p říjemci nejsou náležit ě seznámeni s vývojem, jenž by mohl nep říznivě 
ovlivnit jejich d ůchodové dávky. P říkladem je snižování nabytých d ůchodových práv, zna čné náklady 
a poplatky či nedostate čná informovanost ob čanů o jejich finan ční situaci obecn ě a zvlášt ě o 
skutečnosti, že si na d ůchod obvykle nespo ří dostatečně. 
2.4. Existují nedostatky v dohledových pravomocích  
Účinný obez řetnostní dohled vyžaduje, aby m ěly vnitrostátní orgány dohledu dostate čné pravomoci 
pro plnění své úlohy p ři sledování finan čního zdraví IZPP. V pr ůběhu konzultací o tomto návrhu byly 
identifikovány t ři problémy týkající se dohledových pravomocí. 
Za prvé mají IZPP možnost obcházet normy obez řetnosti prost řednictvím řetězového outsourcingu, 
tj. tím, že t řetí strany poskytující služby p řevádějí činnosti na subdodavatele. Za druhé, n ěkteré 
orgány dohledu nemají pravomoc vytvo řit potřebné nástroje pro provád ění zátěžových test ů 
finanční situace IZPP. Za t řetí by orgány dohledu mohly pot řebovat dodate čné pravomoci, aby mohly 
účinně dohlížet na p řípadné nové požadavky na správu a řízení a na transparen tnost, které zavede 
tento návrh. 
 
4 
 3. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA  
Ačkoli v sou časnosti jsou IZPP d ůležitými prost ředky pro financování d ůchodů jen v několika 
členských státech, do budoucna existuje potenciál pro jejich další rozší ření v ostatních členských 
státech. Členské státy snižovaly a n ěkteré z nich nadále snižují d ůchodové dávky státních d ůchodů. 
V důsledku toho bude zajišt ění přiměřeného náhradového pom ěru pro evropské ob čany vyžadovat 
dodatečný důchodový p říjem ze zam ěstnaneckého a individuálního penzijního pojišt ění. Proto se 
očekává, že v mnoha členských státech budou mít soukromé penze v p říštích desetiletích vyšší podíl 
na důchodovém p říjmu. Krom ě toho nabývají na významu p říspěvkově definované systémy, které by 
mohly být v rostoucí mí ře využívány v p řeshraničním rámci, protože vlastnosti jejich produkt ů jsou 
ve srovnání s dávkov ě definovanými systémy jednodušší. 
Podle článku 4 SFEU je opat ření EU zam ěřené na dokon čení vnitřního trhu t řeba posuzovat ve sv ětle 
zásady subsidiarity stanovené v čl. 5 odst. 3 SEU. Opat ření na úrovni EU m ůže přinést podstatnou 
přidanou hodnotu, protože opat ření samotných členských stát ů: i. nepovede k odstran ění překážek 
bránících p řeshraniční činnosti, ii. nezajistí vyšší minimální úrove ň ochrany spot řebitele v celé EU, 
iii. nebude zohled ňovat pozitivní externality vyplývající z úspor z rozsahu, diverzifikace rizik a 
inovace, jež jsou p řeshraniční činnosti vlastní, iv. nezamezí regulatorní arbitráži mezi odv ětvími 
finančních služeb, v. nezamezí regulatorní arbitráži mezi členskými státy a vi. nebude zohled ňovat 
zájmy přeshraničních pracovník ů. 
Podle navrhovaného opat ření zůstane členským stát ům plná odpov ědnost za organizaci jejich 
důchodových systém ů i za rozhodnutí o úloze každého ze t ří pilířů důchodového systému 
v jednotlivých členských státech. Tato revize tuto výsadu nezpochyb ňuje. Stejn ě tak se revize netýká 
otázek vnitrostátních právních p ředpisů v sociální, pracovn ěprávní, fiskální nebo smluvní oblasti.  
Návrh zohled ňuje zásadu proporcionality , zakotvenou v čl. 5 odst. 4 SEU, a je tedy p řiměřený pro 
dosažení cíl ů a nepřekračuje rámec toho, co je pro jejich dosažení nezbytné. Zvolené možnosti 
politiky usilují o dosažení pat řičné rovnováhy mezi ve řejným zájmem, ochranou ú častníků a příjemců 
IZPP a náklady pro IZPP, p řispívající podniky a orgány dohledu. A čkoli IZPP nepat ří mezi malé a 
střední podniky (MSP) – mnoho IZPP sice spl ňuje kritérium pro za řazení mezi MSP z hlediska po čtu 
zaměstnanců, ale překračuje prahové hodnoty pro ro ční obrat či bilanční sumu ro ční rozvahy – je 
důležité, aby regulace náležit ě zohledňovala povahu jejich činností a skute čnost, že rozsah a složitost 
činností IZPP jsou obvykle menší než u jiných finan čních institucí. Navrhované požadavky byly pe člivě 
posouzeny, vypracovány jako minimální normy a uzp ůsobeny specifickým vlastnostem IZPP.  
Navrhované opat ření zohled ňuje proporcionalitu ve všech svých operativních cílech, a to tímto 
způsobem: i. funkce správy a řízení byly omezeny na funkce, které jsou pro IZPP zásadní, 
ii. dokumentace vlastního posuzování rizik byla zefektivn ěna podle specifik IZPP, iii. povinné 
jmenování depozitá ře se týká jen p říspěvkově definovaných systém ů, nikoli všech IZPP, iv. p řehled 
důchodových dávek je omezen na maximáln ě dvě stránky, je zam ěřen na nejpodstatn ější informace 
a nebrání IZPP v použití dalších typ ů sdělení podle vnitrostátních požadavk ů a vlastního 
komunika čního stylu, v. nové dohledové pravomoci jsou sv ěřovány jen v mí ře, v jaké jsou nezbytné 
pro účinný dohled nad činnostmi IZPP, vi. podávání zpráv pro ú čely dohledu není harmonizováno, 
aby byly respektovány r ůzné vnitrostátní p řístupy k dohledu, a vii. odstran ění obezřetnostních 
 
5 
 překážek pro p řeshraniční IZPP se omezuje na p řekážky, které zú častněným stranám zp ůsobují 
nejvýznamn ější problémy.  
4. CÍLE 
4.1. Obecný cíl 
Obecným cílem této iniciativy je usnadnit rozvoj zam ěstnaneckého d ůchodového spo ření. To je 
v souladu s bílou knihou Komise „ Agenda pro p řiměřené, udržitelné a spolehlivé d ůchody “ z roku 
2012, ve které Komise oznámila soubor 20 iniciativ, které mají členským stát ům pomoci dosáhnout 
lepší rovnováhy mezi odpracovanými roky a roky v d ůchodu a rozvinout dopl ňková soukromá 
důchodová spo ře n í .  V  b í l é  k n i z e  s e  u v á d í ,  ž e  b y  p řezkum sm ěrnice zvýšil ú činnost a bezpe čnost 
zaměstnaneckého penzijního pojišt ění. To by rozhodujícím zp ůsobem p řispělo k přiměřenosti a 
udržitelnosti d ůchodů. Evropský parlament ve svém usnesení z 21. kv ětna 2013 vyslovil názor, že 
tento návrh by m ěl posílit normy obez řetnosti pro správu a řízení a pro řízení rizik, jakož i 
transparentní sd ělování informací. 
4.2. Specifické cíle 
Posílená role zam ěstnaneckého penzijního spo ření vyžaduje lepší p řístup k dopl ňkovým systém ům, 
včetně přeshraničních. Tomu lze napomoci, pokud zam ěstnavatelé budou moci ú činně poskytovat 
doplňková soukromá d ůchodová spo ření a lidé budou mít d ůvěru v to, že d ůchodové systémy splní, 
co slibují. V souladu s tím má tent o návrh – který má dále usnadnit p řeshraniční činnost a který 
zvyšuje bezpe čnost posílením ochrany ú častníků – čtyři specifické cíle: i. odstranit zbývající 
obezřetnostní p řekážky pro p řeshraniční IZPP, ii. zajistit dobrou správu a řízení, jakož i řízení rizik, 
iii. dosáhnout toho, aby byly ú častníkům a příjemcům poskytovány jasné a relevantní informace, a 
iv. zajistit, aby m ěly orgány dohledu k dispozici nástroje nezbytné pro pln ění svých úkol ů.  
4.3. Operativní cíle 
Za účelem dosažení specifických cíl ů bylo stanoveno osm operativních cíl ů. Přetrvávající 
obezřetnostní p řekážky mohou být odstran ěny eliminací dodate čných požadavk ů na přeshraniční 
IZPP a vyjasn ěním definic a postup ů pro přeshraniční činnost. Lepší správy a řízení lze dosáhnout 
prostřednictvím t ří vzájemn ě se doplňujících a podporujících operativních cíl ů: i) zajistit, aby IZPP 
byly profesionáln ě řízeny, ii) uložit povinnost dokumentovat řízení rizik a iii) chránit aktiva p řed 
provozním rizikem. V ětší jasnosti a ú činnosti informací poskytovaných ú častníkům je možné docílit 
cestou každoro čního podávání jednoduchého p řehledu se základními informacemi o d ůchodových 
dávkách. Požadavek, aby orgány dohledu m ěly k dispozici nástroje nezbytné pro ú činný dohled nad 
IZPP, lze zajistit tak, že se jim sv ěří nové pravomoci ve vztahu k řetězovému outsourcingu a 
zátěžovým test ům a že budou mít zajišt ěny dostate čné pravomoci, aby mohly ov ěřovat plnění 
požadavk ů na obezřetnost a transparentnost.  
Možnosti politiky 
4.4. Odstranění dodate čných požadavk ů na přeshraniční činnost  
Při zvažování dostupných možností politiky je t řeba posoudit vhodnou míru a zam ěření dalšího 
sbližování vnitrostátních právních p ředpisů. Zvažovány jsou tyto možnosti: 
 
6 
 Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky : různá kvantitativní investi ční omezení, 
přísnější pravidla ohledn ě povinnosti finan čního krytí pro p řeshraniční IZPP. 
Možnost 2 – Vypuštění dodate čných požadavk ů ze směrnice : žádná vnitrostátní 
kvantitativní investi ční omezení, stejné podmínky pro obnovu plného finan čního 
krytí u přeshraničních i domácích IZPP. 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 2 je up řednostňovanou možností, 
protože ú činné řešení problému vyžaduje zm ěny právního rámce.  
Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti  
Efektivnost Soudržnost  Ú čelnost 
Usnadnění přeshraniční činnosti   
Možnost 1 0 0 0 
Možnost 2  ++ ++ ++ 
4.5. Vyjasnění definic a postup ů pro přeshraniční činnost 
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky: definice a postupy pro p řeshraniční činnost 
zůstávají nejasné (r ůzné výklady definic p řeshraniční činnosti, žádná ustanovení o 
přeshraničním převodu penzijních plán ů, nejasnosti ohledn ě působnosti 
obezřetnostních pravidel a sociálních a pracovn ěprávních p ředpisů).  
Možnost 2 – Pokyny nebo doporu čení pro lepší prosazování a uplat ňování 
směrnice.  
Možnost 3 – Vyjasnění definic a postup ů pro přeshraniční činnost ve sm ěrnici . 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 3 je up řednostňovanou 
možností, protože ú činně řeší problémy identifikované zú častněnými stranami a vedla by 
k hospodá řským přínosům pro zam ěstnavatele ochotné p řipojit se k IZPP v zahrani čí. 
 
Efektivnost Soudržnost  Ú čelnost 
Usnadnění přeshraniční činnosti   
Možnost 1 0 0 0 
Možnost 2  0 -- 0 
Možnost 3  ++ ++ ++ 
 
4.6. Zajištění profesionálního řízení IZPP 
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – žádná zm ěna politiky:  jedna funkce správy a řízení (pojistn ěmatematická funkce) pro 
dávkově definované a hybridní systémy a žádné funkce pro p říspěvkově definované systémy. 
 
7 
 Možnost 2 – Dopln ění funkce řízení rizik a funkce interního auditu: t ři funkce správy a řízení pro 
dávkově definované a hybridní systémy a dv ě funkce pro p říspěvkově definované systémy. 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 2 je up řednostňovanou možností, 
protože zlepšuje ochranu ú častníků a příjemců tím, že bere v potaz r ůznou velikost a charakter IZPP 
a přitom nepat řičně nezvyšuje administrativní zát ěž pro IZPP a p řispívající podniky.  
Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti  
 Ú čelnost Efektivnost Soudržnost 
 V ětší bezpečnost Usnadn ění 
přeshraniční 
činnosti   
Možnost 1  0 0 0 0 
Možnost 2  ++ + + ++ 
4.7. Povinnost dokumentovat řízení rizik  
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky: IZPP neprovád ějí systematické vlastní 
posuzování svého rizikového  profilu a posouzení nep ředávají p říslušnému orgánu 
dohledu. 
Možnost 2 – Zavést zprávu o hodnocení rizik pro d ůchody (REP) za ú čelem 
dokumentace vlastního posuzování ri zik IZPP a v rámci toho vyžadovat 
kvalitativní popis čtyř klíčových prvk ů určujících pozici finan čního krytí : i) explicitní 
ocenění marže pro nep říznivou odchylku od nejlepší ho odhadu jakožto rezervy p ři 
výpočtu technických rezerv, ii) kva litativní hodnocení podpory p řispívajícího 
podniku, která je IZPP dostupná pro p řípad nedostate čného financování, iii) popis 
bezpečnostních mechanism ů, které jsou IZPP k dispozici pro p řípad schodku 
financování, jako jsou dávky smíšené povahy, nezaru čené podíly na zisku nebo 
následná snížení dávek, a iv) kvalitativní hodnocení provozních rizik u všech penzijních plán ů. Hodnocení rizik pro d ůchody (REP) se oznamuje orgánu dohledu. 
Možnost 3 – Stejná jako možnost 2 plus spole čné podávání zpráv o vnitrostátních 
pravidlech solventnosti: vyžadovat, aby dávkov ě definované a hybridní systémy 
podávaly orgánu dohledu zprávy ve spole čném formátu o hodnot ě svých aktiv a 
pasiv v souladu s vnitrostátními požadavky a aby v p říslušných p řípadech 
kvantifikovaly bezpe čnostní mechanismy a mechanismy pro úpravu dávek. 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností polit iky. Jak možnost 2, tak možnost 3 by vedly ke 
zlepšení správy a řízení IZPP. Avšak možnost 2 je up řednostňovanou možností vzhledem k 
předpokladu, že bude efektivn ější pro zam ěstnavatele/IZPP, protože: i) ponechává IZPP dostate čnou 
flexibilitu pro popis jejich konkrétní situace zp ůsobem odrážejícím povahu, rozsah a složitost jejich 
činností a protože ii) se p ředpokládá, že bude podstatn ě méně nákladná než možnost 3.  
Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti  
 Ú čelnost Efektivnost Soudržnost 
 
8 
  V ětší bezpečnost Usnadn ění 
přeshraniční 
činnosti   
Možnost 1   0 0 0 0 
Možnost 2  + + + + 
Možnost 3  ++ + - + 
4.8. Ochrana aktiv p řed provozním rizikem  
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky: IZPP nejsou povinny jmenovat depozitá ře; 
žádná ustanovení o funkcích úschovy a dohledu nad aktivy. 
Možnost 2 – Posílit funkce úschovy a dohledu nad aktivy ; to znamená, že: 
i) finanční nástroje musí být p ředmětem patřičné péče a ochrany, ii) musí být 
vedeny záznamy, aby bylo možné veškerá aktiva kdykoli bezodkladn ě identifikovat, 
iii) je třeba přijmout veškerá nezbytná opat ření pro zamezení st řetům zájmů nebo 
neslučitelnosti, iv) depozitá ři nebo sv ěřenští správci musí plnit pokyny IZPP, pokud 
nejsou v rozporu s použitelnými vnitrostátními p ředpisy nebo p ředpisy EU, v) je 
třeba zajistit, aby v rámci transakcí za hrnujících aktiva IZPP byla protipln ění 
předávána IZPP v obvyklých lh ůtách, a vi) je t řeba zajistit, aby byly p říjmy z aktiv 
používány v souladu se všemi vnitrostátními p ředpisy nebo p ředpisy EU. 
Možnost 3 – Posílit funkce úschovy a dohle du nad aktivy a zavést povinné 
jmenování depozitá ře pro všechny IZPP: totéž jako možnost 2, avšak jmenování 
depozitáře je povinné.  
Možnost 4 – Posílit funkce úschovy a dohle du nad aktivy a zavést povinné 
jmenování depozitá ře pro čistě příspěvkově definované systémy: totéž jako 
možnost 3, avšak jmenování depozitá ře je povinné pro čistě příspěvkově 
definované systémy. 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 4 je up řednostňovanou možností, 
protože se p ředpokládá, že p řinese prosp ěch zaměstnancům z hlediska lepší správy a řízení 
přiměřeným způsobem, a to tím, že zamezí zbyte čnému zdvojení ochrany p řed provozním rizikem.  
Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti  
 Ú čelnost Efektivnost Soudržnost 
 V ětší bezpečnost Usnadn ění 
přeshraniční 
činnosti   
Možnost 1 0 0 0 0 
Možnost 2  + 0 - 0 
Možnost 3 ++ 0 -- ++ 
Možnost 4  ++ 0 + ++ 
 
9 
 4.9. Podávání ro čního přehledu důchodových dávek 
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky : obecné informace o penzijním plánu se 
podávají ve v ětšině případů na vyžádání; individuální informace jsou omezené; 
žádné povinné informace p řed přistoupením k plánu a žádná spole čná šablona.  
Možnost 2 – Individuální informace pro všechny fáze : obecné a individuální 
informace se podávají jednou za rok; informace p řed přístupem k plánu, ale žádná 
společná šablona.  
Možnost 3 – Standardizovaný ro ční přehled důchodových dávek pro všechny fáze : 
totéž jako možnost 2, avšak se spole čnou šablonou. Stru čný a standardizovaný 
roční přehled by obsahoval jak individuální, tak obecné informace o penzijním 
plánu. Toto oznámení by se p řipravovalo podle standardní šablony v délce dvou 
stran, jejíž podobu up řesní orgán EIOPA prost řednictvím aktu v p řenesené 
pravomoci. P řehled důchodových dávek by se stal první vrstvou moderního 
vícevrstvého p řístupu ke komunikaci, který umož ňuje, aby byla v dalších vrstvách 
důkladně popsána vnitrostátní specifika.  
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 3 je up řednostňovanou 
možností, protože by ú častníkům a příjemcům umožňovala získat individuální p řehled o 
jejich právech a nárocích.  
Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti 
 Ú čelnost Efektivnost Soudržnost 
 Poskytování 
jasných a 
relevantních 
informací  Usnadnění 
přeshraniční 
činnosti   
Možnost 1 0 0 0 0 
Možnost 2 + - + + 
Možnost 3 ++ ++ + ++ 
4.10. Zajištění dohledu nad řetězovým outsourcingem a možnost vyžadovat zát ěžové 
testy 
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky .  
Možnost 2 – Svěřit orgánům dohledu stejné pravomoci v ůči subdodavatel ům jako 
vůči poskytovatel ům služeb a umožnit jim vyžadovat zát ěžové testy ; bez 
harmonizace podávání zpráv pro ú čely dohledu. 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 2 je up řednostňovanou 
možností, protože by zvýšila bezpe čnost pro ú častníky a p říjemce prost řednictvím lepšího 
dohledu nad IZPP a orgány dohledu by m ěly k dispozici vhodné nástroje pro pln ění svých 
úkolů. 
 
10 
 Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti 
 Ú čelnost Efektivnost Soudržnost 
 V ětší bezpečnost Usnadn ění 
přeshraniční 
činnosti   
Možnost 1 0 0 0 0 
Možnost 2 ++ + ++ ++ 
4.11. Zajištění dohledu nad požadavky v oblasti správy a řízení a transparentnosti 
Pro dosažení tohoto operativního cíle byly zvažovány tyto možnosti:  
Možnost 1 – Žádná zm ěna politiky .  
Možnost 2 – Svěřit orgánům dohledu pravomoc dohlížet na pln ění navrhovaných 
požadavk ů týkajících se správy a řízení a transparentnosti ; bez harmonizace 
podávání zpráv pro ú čely dohledu. 
Následující tabulka shrnuje analýzu možností politiky. Možnost 2 je up řednostňovanou 
možností, protože by orgán ům dohledu umožnila ú činně dohlížet na IZPP, což odpovídá 
situaci v ostatních finan čních odvětvích v EU. 
Srovnání možností politiky podle kritérií ú čelnosti, efektivnosti a soudržnosti 
 Ú čelnost Efektivnost Soudržnost 
 V ětší bezpečnost Usnadn ění 
přeshraniční 
činnosti   
Možnost 1 0 0 0 0 
Možnost 2 ++ + ++ ++ 
5. ANALÝZA HLAVNÍCH DOPAD Ů UPŘEDNOST ŇOVANÝCH MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Přestože je navrhované opat ření spojeno s krátkodobými náklady na p řizpůsobení, p ředpokládá se, 
že přínosy celého souboru up řednostňovaných možností ve st řednědobém až dlouhodobém 
horizontu p řeváží nad náklady.  
5.1. Ekonomické p řínosy 
Pro zaměstnance  
Předpokládá se, že tento návrh zam ěstnancům přinese významný ekonomický prosp ěch. Lepší 
správa a řízení pravd ěpodobně povedou ke zvýšení rizikov ě upravené návratnosti investic, která 
přispívá k dosažení efektivních výsledk ů z hlediska d ůchodových p říjmů či příspěvků. Lepší 
komunikace lidem pom ůže přijímat informovan ější rozhodnutí o financování svého d ůchodového 
zabezpečení. Přeshraniční IZPP pravd ěpodobně přinesou další zvýšení efektivity a zajistí ú činky 
rozsahu pro málo po četné pracovní síly; pro mobilní pracovníky pak m ůže pro pot řeby jejich 
důchodového zabezpe čení vzniknout jednotné kontaktní místo. 
 
11 
 Pro zaměstnavatele  
Předpokládá se, že navrhované opat ření přinese zam ěstnavatelům prospěch, který m ůže být ješt ě 
výraznější v případě MSP a nadnárodních spole čností: 
Společnosti působící v malém nebo místním m ěřítku by mohly uspo řit náklady  tím, že se p řipojí ke 
stávající IZPP. P řitom se o čekává, že lépe spravované a efektivn ější IZPP budou pro p řispívající 
podniky p ředstavovat menší zát ěž. Kromě toho pro spole čnosti působící v malém nebo místním 
měřítku v místech, kde neexistuje rozvinutý a efektivní trh IZPP, by mohlo být výhodné p řipojit se ke 
stávající IZPP v zahrani čí, než aby takovou instituci z řizovaly v míst ě svého působení. IZPP usazené 
v členských státech, které mají v oblasti d ůchodů dlouhodobé odborné zkušenosti, jist ě mohou své 
služby rozší řit i na přispívající podniky v jiných členských státech. Útvary Komise v ědí o nedávných 
případech, kdy sociální partne ři MSP působících v jednom členském stát ě měli v úmyslu z řídit IZPP 
v jiném členském stát ě, a to především kv ůli nedostupnosti p říslušného produktu na místním trhu.  
Řada nadnárodních spole čností provozuje mezinárodní mozaiku místních penzijních fond ů. To 
zvyšuje složitost a vede k menší transparentnosti, skrytým rizik ům, nejednotnosti a neefektivnosti. 
Tomu mohou spole čnosti zamezit tím, že místní penzijní fondy slou čí do jediné IZPP.  
Pro MSP  
IZPP formáln ě nejsou MSP, protože obvykle drží aktiva v objemu p řekračujícím příslušnou prahovou 
hodnotu. Řada z nich ovšem pat ří k malým finan čním institucím. Zjednodušení definic a postup ů pro 
přeshraniční činnost nejspíše prosp ěje malým IZPP ješt ě více než velkým, protože mají menší finan ční 
kapacitu pro absorbování transak čních náklad ů. Přispívající podniky z řad MSP a skupin MSP budou 
těžit ze snadn ějšího přístupu k IZPP již z řízeným na zahrani čních trzích, čímž se vyhnou velké části 
počátečních náklad ů spojených se vstupem na trh a pocítí výhody zákona velkých čísel. 
Pro orgány dohledu  
Nový režim bude pravd ěpodobně vyžadovat v ětší zdroje na výkon dohledu. Míra, v jaké se to odrazí 
ve změně nákladů orgánů dohledu, však siln ě závisí na stávajících vnitrost átních režimech, ve kterých 
již mohou existovat zdroje ur čené na kvalitu dohledu nad IZPP. 
Pro rozpo čty členských stát ů  
Předpokládá se, že navrhované opat ření bude mít dva p říznivé dopady na rozpo čty členských stát ů. 
Za prvé, dob ře spravované IZPP a rozvinut ější trh IZPP posilují soukromé zam ěstnanecké penzijní 
pojištění. To následn ě přispívá ke zmírn ění tlaku na povinné d ůchodové systémy. Nejv ětší prospěch 
mohou získat členské státy, ve kterých je trh IZPP malý v pom ěru k velikosti jejich hospodá řství. Za 
druhé lze p ředpokládat, že dob ře informovaní lidé budou p řijímat lepší rozhodnutí o svém 
důchodovém spo ření v dob ě, kdy jsou ješt ě mladí. Je tedy pravd ěpodobné, že tento návrh povede 
k situaci, kdy budou lépe informovaní ob čané vyvíjet menší tlak na povinné d ůchodové systémy, což 
je prospěšné z hlediska udržitelnosti ve řejných financí.  
 
12 
 5.2. Sociální p řínosy 
Očekává se, že tento návrh bude mít významný p říznivý sociální dopad. Za prvé je poptávka po 
jakémkoli finan čním produktu z velké části určena důvěrou a výkonností. Navrhované opat ření 
povede k v ětší efektivnosti a bezpe čnosti produkt ů zaměstnaneckého penzijního pojišt ění. Proto je 
pravděpodobné, že p řispěje ke zvýšení míry pokrytí dopl ňkovým soukromým d ůchodovým spo řením, 
čímž posílí sociální ochranu a p říjmovou rovnost v rychle stárnoucí spole čnosti. Za druhé, v ětší 
bezpečnost a informovanost dané ú činnějším sdělováním informací povedou k tomu, že si bude 
veřejnost více uv ědomovat nerovnost v d ůchodech. To bude jednotlivce motivovat k p řijímání 
informovaných rozhodnutí ohledn ě objemu úspor, který je pro p řiměřený důchod zapot řebí, a 
ohledně volby investic tak, aby mohli efektivn ě spořit. Za třetí, spole čný formát oznámení o 
důchodových dávkách pravd ěpodobně podpoří fungování trhu práce pro osoby, které pracují 
v různých členských státech. Kone čně větší transparentnost pom ůže sociálním partner ům podrobit 
řídící pracovníky IZPP v ětší kázni, a tím potenciáln ě zvýšit rizikov ě upravenou návratnost investic.  
5.3. Přínosy pro životní prost ředí  
Předpokládá se, že navrhované opat ření nebude mít žádný významný p římý dopad na životní 
prostředí.  
5.4. Náklady 
Předpokládaným nákladem navrhovaného opat ření je zvýšení administrativní zát ěže, zejména 
v podobě jednorázových náklad ů na přizpůsobení v krátkodobém výhledu a pon ěkud vyšších 
opakujících se náklad ů v novém režimu. Odhad administrativní zát ěže, který vypracovalo odv ětví 
IZPP, poukázal na t ři prvky, jež by byly podle o čekávání nejnákladn ější. Navrhované opat ření se 
vyhýbá dv ěma nejnákladn ějším prvk ům zohledn ěním proporcionality v tom smyslu, že IZPP nejsou 
v hodnocení rizik pro d ůchody (REP) povinny uvád ět společné kvantitativní prvky týkající se 
financování a že mohou po čet funkcí správy a řízení snížit na dv ě. U příspěvkově definovaných 
systémů v některých členských státech se p ředpokládá, že jim vzniknou dodate čné náklady 
v souvislosti se jmenováním depozitá ře. 
5.5. Makroekonomický dopad 
Předpokládá se, že navrhované opat ření nebude mít žádné významné p římé makroekonomické 
dopady, i když lze o čekávat tři nepřímé pří n o s y .  Z a  p r v é  s e  o čekává, že řádná správa a řízení rizik 
IZPP posílí úlohu t ěchto institucí jako dlouhodobých investor ů v evropském hospodá řství, protože se 
zamezí nadm ěrnému důrazu na pom ěr rizika a výnos ů v krátkodobém horizontu. Za druhé se také 
předpokládá, že výkonn ější a bezpe čnější důchodové produkty zvýší motivaci zam ěstnanců a příznivě 
ovlivní produktivitu práce. Za t řetí pak zam ěstnanecké penzijní pojišt ění, jež bude efektivn ější 
z hlediska dosažení vyšší úrovn ě rizikově upravené návratnosti aktiv, podpo ří kupní sílu d ůchodců.  
5.6. Dopad na t řetí země 
Navrhované opat ření se netýká oblasti politiky, ve které existují mezinárodní regula ční přístupy. 
Nepředpokládá se, že by m ělo významný p římý dopad na t řetí země.  
 
13 
 5.7. Přehled přínosů a náklad ů 
Přínosy souboru up řednostňovaných možností mají p ředevším hospodá řskou, ale i sociální povahu – 
vzhledem k významu p řiměřeného a udržitelného d ůchodového systému v ekon omice se stárnoucím 
obyvatelstvem.  
Přestože je navrhované opat ření spojeno s krátkodobými náklady na p řizpůsobení, p ředpokládá se, 
že přínosy celého souboru up řednostňovaných možností nad t ěmito náklady p řeváží. Očekávají se 
významné finan ční přínosy pro zam ěstnance. Zam ěstnavatelé mohou o čekávat další úspory 
z rozsahu a alespo ň část dodate čné administrativní zát ěže mohou p řenést na ú častníky a p říjemce 
penzijních plán ů. Celkově navrhované opat ření pravd ěpodobně povede k tvorb ě hodnot ve stárnoucí 
ekonomice. M ůže přispět k dosažení lepších výsledk ů v sociální oblasti, aniž by oslabovalo 
hospodářský růst.  
6. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Útvary Komise vypracují provád ěcí plán, ve kterém budou zvážena následující opat ření: schůzky se 
zástupci členských stát ů, výměna osvědčených postup ů mezi všemi členskými státy a programy 
odborné p řípravy ur čené vnitrostátním orgán ům. Zváženo a naplánováno bude také p ředběžné 
posouzení orgánem EIOPA, po n ěmž bude následovat ho dnotící zpráva Komise.  
Je třeba provést hodnocení ú činků upřednostňovaných možností politiky s cílem ov ěřit, nakolik se 
očekávané dopady skute čně projeví. Proto by se po p ěti letech od p řijetí revidované sm ěrnice mělo 
provést hodnocení ex post  jejího uplat ňování. Hodnocení bude mít podobu zprávy Komise 
Evropskému parlamentu, Rad ě a Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru. S ohledem na 
další vývoj m ůže být v p řípadě potřeby doprovázeno politickými doporu čeními nebo návrhy na 
změny této sm ěrnice. Orgán EIOPA shromáždí kvalitativní a kvantitativní údaje. Bude také 
konzultována skupina subjekt ů působících v oblasti zam ěstnaneckého penzijního pojišt ění orgánu 
EIOPA a zapojena m ůže být též Skupina uživatel ů finančních služeb z řízená Komisí. Dále bude 
zváženo provedení pr ůzkumu Eurobarometr a neformálního pr ůzkumu mezi IZPP, zam ěstnavateli, 
účastníky a p říjemci. Na zam ěstnavatele by mohly cí lit otázky týkající se možných obtíží p ři zřizování 
penzijních plán ů v zahrani čí. Ukazateli vyšší transparentnosti by byla lepší sd ělení ze strany IZPP 
z hlediska kvantity (tj. vyšší po čet oznámení nebo zpráv) a kvality sd ělovaných informací. Pokud jde o 
správu a řízení, posuzovalo by se rozší ření konkrétních požadavk ů u jednotlivých funkcí. V p řípadě 
přeshraniční činnosti by se zohlednil po čet přeshraničních IZPP.