Shrnutí Portugalský soudní systém se nadále potýká s problémy spojenými s nízkou účinností, a to obzvláště v případě správních a daňových soudů. Vláda přijímá k řešení tohoto problému opatření, zejména v oblasti posilování správních rozhodčích center a sestavování týmů pro rychlou reakci. Rovněž jsou přijímána opatření k ošetření deficitu v oblasti lidských zdrojů a investicím do digitalizace. V návaznosti na opakované obavy týkající se přidělování soudních věcí podniká Nejvyšší soudní rada kroky ke zlepšení správy případů prostřednictvím zvýšení transparentnosti systému přidělování věcí. Probíhají iniciativy zaměřené na posílení integrity systému soudnictví, zejména tvorbou kodexů chování soudců. Hierarchické vztahy v rámci státního zastupitelství jsou i nadále předmětem diskuse a tuto otázku posuzuje Nejvyšší správní soud. Jedná se o reformách trestního řízení, které by umožnily včasnější řešení složitých případů. Je důležité, aby se tyto otázky řešily společně se všemi relevantními zúčastněnými stranami, a aby zohledňovaly evropské normy. Vláda schválila protikorupční strategii na období 2020–2024, která čeká na hlasování v Parlamentu. Jejím cílem je reagovat na dlouhodobou potřebu vytvořit robustní protikorupční rámec. Vláda navrhla opatření k zajištění účinnějšího řešení složitých případů korupce. Přes pokračující úsilí o zlepšení výsledků vyšetřování a stíhání případů korupce považují orgány pověřené stíháním nedostatek zdrojů pro policii a státní zastupitelství za problém. Nová novela dokončila reformu systému majetkových přiznání z roku 2019, avšak Úřad pro transparentnost, který má za úkol ověřovat majetková přiznání, doposud nefunguje. Zatímco pravidla pro úpravu „efektu otáčivých dveří“, která byla aktualizována v roce 2019, je ještě třeba provést, parlament projednává novou právní úpravu lobbingu a existují plány na revizi právní úpravy týkající se oznamovatelů („whistleblowers“). Zdroje přidělené Radě pro předcházení korupci jsou i nadále omezené. K posílení kapacit předcházení korupci byt vytvořen protikorupční mechanismus. Rizika korupce, včetně střetu zájmů, v souvislosti s pandemií COVID-19 byla předmětem několika doporučení na národní úrovni. Pravomoci regulačního orgánu pro média byly v souladu s revidovanou směrnicí o audiovizuálních mediálních službách rozšířeny tak, aby zahrnovaly platformy pro sdílení videí, mediální gramotnost a nové povinnosti týkající se vykazování a registru. Vláda zavedla zvláštní podpůrná opatření pro média za účelem zmírnění obtíží, kterým média čelí v důsledku pandemie COVID-19. Legislativní rámec zajišťuje ochranu novinářů. Přesto se objevily případy ohrožování a omezování profesní činnosti novinářů, včetně případu sledování s cílem identifikovat informační zdroje novinářů, u kterých zahájilo nejvyšší státní zastupitelství vyšetřování, které povede Nejvyšší rada státního zastupitelství. Zúčastněné strany rovněž poukazují na nedostatek jakéhokoliv systematického shromažďování údajů týkajících se výhrůžek nebo násilí vůči novinářům, zejména v on-line prostředí. Byla přijata opatření ke zlepšení transparentnosti tvorby právních předpisů a jejich kvality. Konkrétně, cílem nového jednacího řádu parlamentu je posílit zapojení zúčastněných stran do legislativního procesu. Uplatňování pravomoci pro případ nouze vládou během nouzového stavu v souvislosti s pandemií COVID-19 podléhalo schválení parlamentem a následné kontrole ze strany parlamentu, soudů a veřejného ochránce práv. Pandemie COVID-19 a mimořádná opatření měla dopad na fungování organizací občanské společnosti, kterým byla poskytnuta zvláštní podpora. Nový zákon o statutu veřejné služby má za cíl zjednodušení příslušného právního rámce. Přestože prostor občanské společnosti je považován za otevřený, objevují se nové výzvy, a to zejména v souvislosti s případy hostility a nátlaků směřovaných proti organizacím občanské společnosti a ochráncům lidských práv.

I.Systém soudnictví

Portugalský systém soudnictví je charakteristický svou strukturou, jejíž součástí jsou Ústavní soud, Nejvyšší soud a soudy prvního a druhého stupně, Nejvyšší správní soud a správní a daňové soudy prvního a druhého stupně a Účetní dvůr. Nejvyšší soudní rada, Nejvyšší rada správních a daňových soudů a Nejvyšší rada státního zastupitelství mají pravomoc ke kárnému stíhání příslušných soudců a státních zástupců a přísluší jim relevantní řídicí funkce. Dále mají pravomoc navrhovat a překládat soudce a státní zástupce a rozhodovat o jejich povýšení. Soudci a státní zástupci jsou jmenováni příslušnou radou na základě otevřeného výběrového řízení a hodnocení získaného v rámci povinných kurzů odborné přípravy v Centru pro soudní studia. Státní zastupitelství je nezávislé na soudní moci a funguje rovněž nezávisle na moci výkonné. Má svůj vlastní systém správy, na jehož vrcholu stojí Nejvyšší státní zastupitelství. Portugalsko se účastní Úřadu evropského veřejného žalobce. Advokátní komora je samostatný veřejnoprávní subjekt, který v rámci výkonu veřejné moci plní regulační funkce.

Nezávislost

Míra vnímané nezávislosti soudnictví v Portugalsku je průměrná až nízká, přičemž v posledních pěti letech nebyl identifikován žádný zjevný trend. V roce 2021 míra vnímané nezávislosti soudnictví na straně podniků klesla, pouze 39 % podniků ji vnímalo jako „poměrně nebo velmi dobrou“, a je považována za nízkou. Míra vnímané nezávislosti soudnictví na straně veřejnosti vzrostla, přičemž nadále zůstává na průměrné úrovni a 48 % veřejnosti ji považuje za „poměrně nebo velmi dobrou“. Znamená to obrat klesajícího trendu zaznamenávaného od roku 2018.

Systém přidělování soudních věcí byl předmětem přezkumu ze strany Nejvyšší soudní rady, která přijala opatření ke zlepšení jeho transparentnosti. Přestože přidělování věcí probíhá elektronicky v systému, který zajišťuje náhodné přidělování, ve výjimečných případech je možné provést přidělení manuálně. Za účelem zajištění transparentnosti v situacích, kdy dochází k manuálnímu přidělování, a zabránění vzniku nesrovnalostí přijala Nejvyšší soudní rada nařízení č. 269/2021, které stanoví zásady, kritéria, požadavky a postupy pro situace zahrnující úpravy, omezení nebo pozastavení přidělování soudních věcí. Cílem nového nařízení je v souladu s evropskými normami zajistit dodržování zásad přirozeného soudce, zákonnosti, zákazu postoupení věci, nezávislosti a nestrannosti soudů. Jak je uvedeno ve zprávě o právním státu pro rok 2020, obvinění z narušení náhodného přidělování soudních věcí vedla Nejvyšší soudní radu k zahájení šetření s ohledem na možné nesrovnalosti. V návaznosti na vyšetřování případů manuálního přidělování věcí u vrchních soudů v letech 2017 až 2020 Nejvyšší soudní rada v červenci 2020 nenalezla žádné důkazy neoprávněného manuálního přidělování a ukončila šetření bez jakéhokoli disciplinárního řízení. V souvislosti s vyšetřováním, kdy byly ve třech případech zjištěny nesrovnalosti při přidělování věcí u lisabonského odvolacího soudu, a kde existovaly náznaky zneužití pravomoci, však Nejvyšší soudní rada rozhodla o zahájení disciplinárního řízení proti soudcům, včetně předsedy a bývalého předsedy daného soudu. V dubnu 2021, poté, co se objevily nové obavy ohledně přidělování věcí u Centrálního vyšetřovacího soudu v Lisabonu, nařídila Nejvyšší soudní rada nové vyšetřování, které neodhalilo žádné skutečnosti poukazující na disciplinární porušení.

Pokračují iniciativy zaměřené na posílení integrity systému soudnictví. Statut státního zastupitelství a statut soudců zakotvují pravidla týkající se povinností a neslučitelnosti platných pro státní zástupce a soudce. Podle příslušných statutů mají Nejvyšší soudní rada a Nejvyšší rada státního zastupitelství pravomoc kontrolovat prohlášení o příjmech a majetku soudců a schvalovat k tomu nezbytné právní nástroje. V souladu s tím schválila Nejvyšší soudní rada dne 12. ledna 2021 nařízení o povinnosti podávat prohlášení. Nejvyšší rada státního zastupitelství rovněž dne 20. října 2020 schválila projekt kodexu chování, který byl předmětem veřejné konzultace. Konečná verze kodexu chování dosud nebyla přijata. Také kodex chování soudců správních a daňových soudů, jehož cílem je stanovit rámec etických norem, zásad a povinností týkajících se výkonu soudní funkce a dodržování povinností týkajících se prohlášení o příjmech, konfliktních zájmech a otázek týkajících se institucionálních nabídek a projevů pohostinnosti, čeká na schválení Nejvyšší radou správních a daňových soudů. Nejvyšší rada správních a daňových soudů rovněž schválila projekt nařízení o oznamovací povinnosti soudců správních a daňových soudů, co se týče příjmů, majetku, zájmů, neslučitelnosti funkcí a překážek pro výkon funkce, jakož i postupech a kontrolách. V listopadu 2020 navíc profesní sdružení soudců předložilo komplexní soubor návrhů na posílení transparentnosti a integrity systému soudnictví, zahrnující mimo jiné posílení možností podávání oznámení jak ze strany občanů, tak i soudců, a to zejména v případech nepatřičného ovlivňování nebo pokusů o ovlivňování. Nejvyšší soudní rada se dosud návrhy předloženými profesním sdružením soudců nezabývala.

Hierarchický režim udělování pokynů státním zástupcům je předmětem soudního přezkumu. Jak uvádí zpráva o právním státu pro rok 2020, nový statut státního zastupitelství, který vstoupil v platnost v roce 2020, obsahuje ustanovení vyjasňující meze hierarchických zásahů do trestních řízení. V listopadu 2020 zavedla nová závazná směrnice nejvyššího státního zástupce možnost vydávat podřízenému státnímu zástupci konkrétní pokyny v trestním řízení. Podle nové směrnice by takové pokyny měly být vždy provedeny písemně, měly by být zaznamenány v doprovodném správním spisu, a je zaručena možnost je odmítnout. Zúčastněné strany z oblasti soudnictví vyjádřily obavy, že tato směrnice může zasahovat do vnitřní autonomie státních zástupců a může být v přímém rozporu s ustanoveními statutu státního zastupitelství. V současné době probíhá před Nejvyšším správním soudem řízení ve věci žaloby podané Unií státních zástupců.

Jedná se o reformách systému trestního řízení, které by umožnily včasnější řešení složitých trestních věcí. V souvislosti s trestními věcmi, které jsou považovány za velmi složité, byla zahájena diskuse o potřebě změnit pravidla upravující trestní řízení s cílem umožnit rychlejší řešení takovýchto věcí. Vyskytly se složité případy, zejména zahrnující korupci na vysoké úrovni, v nichž byly kvůli průtahům ve vyšetřovací fázi přestupky promlčeny a obvinění byla stažena. Zúčastněné strany vyjádřily obavy, že vnímání nedostatečné schopnosti systému soudnictví řešit prominentní případy může vést k negativnímu vnímání systému ze strany veřejnosti, V této souvislosti se projednává několik návrhů na úpravu pravidel upravujících trestní řízení. Vláda konkrétně v květnu 2021 navrhla parlamentu opatření ke zvýšení účinnosti trestního stíhání a trestních řízení. Patří mezi ně možnost využívat individuální procesní opatření a v rámci fáze řízení před soudem vyjednat maximální trestní hranici za podmínky přiznání skutečností uvedených v obžalobě. Dále probíhají diskuse o organizaci vyšetřovacích soudů, zejména centrálního vyšetřovacího soudu. V současné době má tento specializovaný soud, který má pouze dva jednající soudce, pravomoc vyšetřovat případy složitých nebo organizovaných zločinů, včetně korupce, a jeho působnost se vztahuje na území celého státu. Zdrojem kritiky jsou zejména jeho široké pravomoci a omezený počet soudců. V souvislosti s tím Nejvyšší soudní rada dne 4. května 2021 oznámila, že je nakloněna změnám současné organizace a struktury centrálního vyšetřovacího soudu, avšak s vyloučením možnosti navýšit počet soudců. Nejvyšší soudní rada v tomto ohledu předloží vládě formální návrh. Dne 17. června 2021 vláda schválila návrh zákona, který bude předložen parlamentu, a který navrhuje zrušení lisabonského soudu pro vyšetřování trestných činů a začlenění jeho pravomocí do pravomocí centrálního soudu pro vyšetřování trestných činů. Navrhované opatření předpokládá zvýšení počtu soudců posledně uvedeného soudu (z předchozích 2 na 9), zajištění racionalizace zdrojů a posílení boje proti hospodářské a finanční kriminalitě. Je důležité, aby se právní reformy prováděly společně se všemi relevantními zúčastněnými stranami, a aby zohledňovaly příslušné evropské normy.

Kvalita

Lidské zdroje v systému soudnictví byly navýšeny, obavy však přetrvávají. V prosinci 2020 byla zahájena výběrová řízení na pozice 40 soudců a 65 státních zástupců. Zúčastněné strany však nadále hlásí značný deficit soudců a státních zástupců. Zejména daňové a správní soudy uvádějí, že celkový počet soudců působících u prvostupňových daňových a správních soudů zůstává výrazně pod úrovní stanovenou v právním rámci, přičemž více než 13 % míst je neobsazeno. Na konci roku 2019 zůstalo neobsazeno 11 pozic soudce odvolacího a daňového soudu. V prosinci 2020 bylo zahájeno výběrové řízení za účelem zřízení poradních orgánů podporujících soudce, které čeká na realizaci již několik let. První poradní orgány by měly být funkční od září 2021 a poradci budou poskytovat technickou pomoc a odborné znalosti v oblastech práva, psychologie, účetnictví, financí a ekonomiky. Tyto poradní orgány však budou zavedeny pouze u prvostupňových soudů, přičemž zúčastněné strany zdůrazňují potřebu jejich zavedení také u správních a daňových soudů, kde je dispoziční čas delší a počet nevyřízených případů je vyšší, a u velkého počtu věcí jsou vyžadovány odborné znalosti. Státní zastupitelství rovněž připravuje nábor odborných poradců pro státní zástupce. Rozpočtová omezení však brání rozvoji náborových procesů.

Nadále jsou zaváděna opatření ke zlepšení kvality soudního systému, zejména pokud jde o digitalizaci. Rozpočet vyčleněný na informační a komunikační technologie v systému soudnictví v roce 2021 vzrostl o 23,4 % a vznikl samostatný fond na podporu projektů zaměřených na modernizaci systému soudnictví s vyčleněným rozpočtem ve výši 5,1 milionu EUR. Zvýšil se také počet videokonferenčních systémů používaných soudy, aby bylo možné reagovat na zvyšující se počet procesních úkonů prováděných na dálku. Procesní pravidla již nyní umožňují využití digitální technologie u soudů u značného počtu úkonů v občanských, obchodních, správních a trestních věcech. V letech 2020 a 2021 pokračovalo také provádění programu „Justiça + Próxima“, jehož cílem je modernizace systému soudnictví. Opatření plánovaná v rámci projektu „Tribunal+“, která se týkají administrativního zjednodušení a optimalizace provozu a dokumentace, byla rovněž rozšířena na větší počet soudů a předpokládá se, že se do konce roku 2021 budou vztahovat na 300 obecných soudů, jako jsou obecné a místní soudy. Projekt „Tribunal + 360º“, jehož cílem je úplná digitalizace a bezpapírový systém u soudů, včetně předkládání důkazů, je stále ve fázi příprav. V souvislosti s národním plánem pro oživení a odolnost Portugalsko představilo reformu „Digitální transformace justice“, která se zaměří na zlepšení využívání digitálních nástrojů v systému soudnictví, a to se zvláštním důrazem na správní a daňové soudy. Portugalsko rovněž požádalo o technickou podporu projektu zaměřeného na pomoc ministerstvu spravedlnosti při prosazování agendy uživateli řízené modernizace justice a rozvoji klíčových politických strategií.

Pandemie onemocnění COVID-19 má omezený dopad na fungování soudního systému. V březnu 2020 byly pozastaveny lhůty v případech, které nebyly naléhavé, a byly odloženy nenaléhavé úkony. Podle Nejvyšší soudní rady se však obecné soudy s nevyřízenými případy vypořádaly dobře a míra vyřizování věcí zůstala po celý rok 2020 stabilní. Opatření zavedená již během prvního nouzového stavu, například zákon ze dne 19. března 2020 stanovující výjimečný režim pro soudní řízení, zůstala i nadále v platnosti. Zákon stanoví, že výslechy svědků a soudní slyšení by měly probíhat fyzicky, v souladu s doporučenými opatřeními pro ochranu zdraví stanovenými ministerstvem zdravotnictví. Návrh parlamentu na změnu zákona, která umožní použití komunikačních systémů na dálku na návrh soudu u úkonů vyžadujících fyzickou přítomnost stran, doposud čeká na schválení.

Účinnost

Účinnost systému soudnictví se zlepšuje, ale správní a daňové soudy se stále potýkají s problémy. Portugalsko nadále zaznamenává zlepšení v oblasti účinnosti systému soudnictví, zejména v občanských a obchodních věcech, u nichž se dispoziční doba v prvním stupni neustále zkracuje. Pokračuje také trend snižování počtu nevyřízených případů v občanských a obchodních věcech. V případě správních věcí však dispoziční doba zůstává dlouhá, a to navzdory soustavnému poklesu evidovanému v posledních letech a pozitivní míře řešení věcí, přičemž v prvním i druhém stupni přesahuje 840 dní. Přestože počet nevyřízených správních věcí v prvním stupni také nepatrně klesá, je i nadále poměrně vysoký. Tento problém byl i tématem zvláštního doporučení pro tuto zemi v rámci evropského semestru 2020, kde byla zmíněna nutnost zvýšení účinnosti daňových a správních soudů.