CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 25.2.2015  
COM(2015) 58 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
Pátá zpráva o monitorování zemí západního Balkánu v období po liberalizaci vízového 
režimu v souladu s prohlášením Komise ze dne 8. listopadu 2010 
(Text s významem pro EHP)  
 
2 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU  PARLAMENTU A RAD Ě 
Pátá zpráva o monitorování zemí západního Balkánu v období po liberalizaci vízového 
režimu v souladu s prohlášením Komise ze dne 8. listopadu 2010 
(Text s významem pro EHP) 
  
1. ÚVOD 
Od prosince 2009 se na ob čany Bývalé jugoslávské  republiky Makedonie, Černé Hory a  
Srbska, kte ří vlastní biometrické pasy, vztahuje bezvízový styk s členskými státy EU (s 
výjimkou Irska a Spojeného kr álovství) v souladu s na řízením č. 539/20011. Od prosince 2010 
se bezvízový styk týká i ob čanů Albánie a Bosny a Hercegov iny. Bezvízový styk je jedním z 
hlavních úsp ěchů úsilí těchto zemí o integraci do Evropy. 
Ve svém prohlášení ze dne 8. listopadu 2010 na zasedání Rady pro spravedlnost a vnit řní věci 
Komise zd ůraznila, že všechny zem ě západního Balkánu musí pokra čovat v provád ění 
opatření stanovených v plánu v oblas ti víz, aby byla zachována in tegrita bezvíz ového režimu. 
Zavedla mechanismus monitorování v období po liberalizaci vízového režimu za ú čelem 
posouzení udržitelnosti reforem, které mají za jistit zachování integrity bezvízového režimu. 
Toto je pátá zpráva o monitorování v období po liberalizaci vízového režimu, která byla 
zveřejněna od roku 20102. Zpráva podává p řehled o rozvoji mechan ismu monitorování v 
období po liberalizaci vízového režimu, p řezkoumává fungování bezvízového režimu a 
obsahuje doporu čení týkající se reforem, které mají zabránit opakování problém ů, jež od 
roku 2010 bezvízový režim doprovázely. 
2. POSÍLENÝ MECHANISMUS MONITOROVÁNÍ V OBDOBÍ PO LIBERALIZACI VÍZOVÉHO 
REŽIMU  
Dialog mezi Komisí a zem ěmi západního Balkánu týkající se  bezvízového režimu probíhá 
v rámci procesu stabilizace a p řidružení a v rámci p řístupových jednání o kapitolách 23 a 24. 
Úředníci Komise v dubnu 2014 navštívili Albánii, v kv ětnu, červenci a listopadu 2014 Bosnu 
a Hercegovinu, v listopadu 2013 Bývalou jugos lávskou republiku Makedonii, v únoru, 
březnu, červenci a říjnu 2014 Černou Horu a v únoru 2014 Srbsko. S pomocí odborník ů 
z členských stát ů ověřili pokrok a kvalitu reforem v oblasti bezvízového režimu. Další 
podrobnosti o t ěchto reformách jsou uvedeny v balí čku Evropské komise týkajícím se 
rozšíření z roku 20143. 
V prosinci 2012 za čaly všechny zem ě západního Balkánu s bezvízovým stykem p ředkládat 
Komisi pravidelné stat istické údaje o migra čních tocích do EU. V listopadu 2014 p ředložily 
země s bezvízovým stykem soubor popisných zpráv o krocích p řijatých s cílem omezit 
nelegální migraci do EU. 
S pomocí sít ě pro analýzu rizik v zemích západního Balkánu vydala agen tura Frontex dosud 
47 varovných zpráv. Její čtvrtletní analýzy rizik v zemích západního Balkánu shrnují 
nejnovější trendy v oblasti hrani čních kontrol a nelegální migrace z regionu. Europol 
                                                            
1 Na řízení Rady (ES) č. 539/2001. 
2 Referen ční čísla předchozích zpráv jsou: SEK(2011) 695, SEK(2011) 1570, COM(2012) 472 a 
COM(2013) 836. 
3  COM(2014) 700. 
 
3 a Evropský podp ůrný úřad pro otázky azylu (EASO) rovn ěž vydávají m ěsíční zprávy o 
trendech azylu a výro ční zprávu o situaci v oblasti azylu v EU. Tyto zprávy umož ňují 
důkladné posouzení trend ů v oblasti migrace ze zemí západního Balkánu a opat ření přijatých 
členskými státy EU a zem ěmi s bezvízovým stykem s cílem zabránit zneužívání azylu. 
3. FUNGOVÁNÍ BEZVÍZOVÉHO REŽIMU V  ROCE 2013  A V  PRVNÍCH T ŘECH 
ČTVRTLETÍCH ROKU 2014 
3.1 Přehled vývoje 
Počet žádostí o azyl  podaných v EU a v zemích p řidružených k Schengenu státními 
příslušníky p ěti zemí západního Balkánu s bezvízovým režimem se od roku 2009, kdy došlo k 
liberalizaci vízového režimu, soustavn ě zvyšoval, p řičemž nejvyšší byl v roce 2013, kdy bylo 
podáno 53 705 žádostí (viz obrázek 1)4. Počet žádostí podaných b ěhem prvních devíti m ěsíců 
roku 2014 byl o 40 % vyšší než v prvních devíti m ěsících roku 2013, což nazna čuje, že rok 
2014 může předčit veškeré dosavadní záznamy. 
Počet občanů zemí západního Balká nu s bezvízovým režimem  jako procento z celkového 
počtu přijatých žádostí o azyl v EU a v zemích p řidružených k Schengenu se od liberalizace 
vízového režimu rovn ěž zvýšil. Po rekordních 11,4 % v prvních t řech čtvrtletích roku 2012 
dosáhl jen v prvních devíti m ěsících roku 2014 výše 10,7 % (viz obrázek 2)5. 
Příliv žadatel ů o azyl ze zemí západního Balkánu se stal celoročním fenoménem , přičemž 
mezi zimními špi čkami v říjnu 2013 a říjnu 2014 byla zaznamenána řada méně výrazných 
špiček v lednu, b řeznu a červenci 2014 (viz obrázek 3). Po čet žádostí o azyl mezi t ěmito 
zimními špi čkami byl i nadále vysoký, což m ělo za následek, že po čet žádostí za první t ři 
čtvrtletí roku 2014 p ředstavoval 87 % celkového po čtu za celý rok 2013. 
Počet opakovaných žádostí  – dvakrát nebo vícekrát podanýc h – jako procento z celkového 
počtu se od po čátku roku 2013 rovn ěž zvýšil a v zá ří 2014 dosáhl nového rekordu 37 % (viz 
obrázek 3). To znamená, že v tomto m ěsíci téměř čtyři z deseti žadatel ů ze zemí západního 
Balkánu p řed tím, než znovu požádali o azyl, již d říve podali žádost o azyl v EU. 
Německo  je i nadále nejv ětším příjemcem žádostí o azyl ze zemí západního Balkánu s 
bezvízovým režimem (obrázek 4)6. Jeho podíl na po čtu přijatých žadatel ů o azyl ze zemí 
západního Balkánu se zvýšil z 12 % v roce 2009 na 75 % v prvních devíti m ěsících roku 
2014. Tento vývoj vedl N ěmecko k tomu, aby v zá ří 2014 přijalo právní p ředpisy, jež za řazují 
Srbsko, Bývalou jugoslávskou republiku Make donii a Bosnu a Hercegovinu na seznam 
bezpečných zemí p ůvodu7. Na to, aby bylo možné posoudit dopad tohoto opat ření, je ješt ě 
příliš brzy. V říjnu 2014 se v N ěmecku zvýšil po čet žádostí o azyl ze všech  zemí západního 
Balkánu s bezvízovým stykem, což signalizovalo za čátek nové zimní vlny. Žádosti 
ve Švédsku mezitím z ůstaly stabilní. N ěmecká azylová reforma by časem mohla vést 
k výraznému p řerozdělení toků žadatelů o azyl v celé EU. 
Celkově byli srbští ob čané v EU a v zemích p řidružených k Schengenu i nadále nejv ětší 
skupinou žadatel ů o azyl ze zemí západního Balkánu s bezvízovým stykem (42 % v roce 
2013), i když jejich regionální podíl se od liberali zace vízového režimu snížil (viz obrázek 5). 
Občané Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Albánie dohromady p ředstavovali 21 % 
žadatelů o azyl ze zemí západního Balkánu v roce 2013, p řičemž podíl žadatel ů z Albánie 
                                                            
4 Zdroj: Eurostat 
5 Zdroj: Eurostat 
6 Zdroj: Eurostat 
7 Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer , 5. listopadu 2014. 
 
4 stále stoupá a z Bývalé jugoslávské republik y Makedonie od liberalizace vízového režimu 
klesá. Ob čané Bosny a Hercegoviny p ředstavovali dalších 14 % žadatel ů o azyl ze zemí 
západního Balkánu v roce 2013 a jejich podíl se od liberalizace vízového režimu zvýšil. Podíl 
Černé Hory, jenž v roce 2013 činil 2 %, byl i nadále zanedbatelný. 
Občané Bývalé jugoslávské republiky Makedonie  byli nejčastějšími žadateli o azyl v EU a 
v zemích p řidružených k Schengenu v roce  2013 – na 1 000 obyvatel p řipadalo 5 žadatel ů 
(viz obrázek 6). Albánští ob čané byli na druhém míst ě – na 1 000 obyvatel p řipadali 4 
žadatelé. Ob čané Srbska, Bosny a Hercegoviny a Černé Hory zaujali t řetí, čtvrté a páté místo, 
přičemž na 1 000 obyvatel p řipadali v p řípadě Srbska t ři žadatelé, v p řípadě Bosny 
a Hercegoviny dva žadatelé a v p řípadě Černé Hory jeden žadatel. 
Zeměpisná  souvislost  mezi zem ěmi původu a cílovými zem ěmi se oproti p ředchozím rok ům 
ještě více posunula sm ěrem k Německu (viz obrázek 7). D říve směřovala naprostá v ětšina 
žadatelů ze Srbska, Bývalé jugoslávské repu bliky Makedonie a Bosny a Hercegoviny do 
Německa; v ětšina žadatel ů z Albánie podávala žádost ve Francii, Švédsku, Spojeném 
království nebo Belgii; žadatelé z Černé Hory sm ěřovali do Francie, Lucemburska nebo 
Švédska. V roce 2014 se hlavní cílovou zemí pro státní p říslušníky všech zemí západního 
Balkánu stalo N ěmecko. 
Míra uznaných žádostí o azyl8 v celé EU a v zemích p řidružených k Schengenu se u všech 
občanů ze zemí západního Balkánu s bezvízovým stykem i nadále snižovala, což nazna čuje, 
že naprostá v ětšina žádostí byla neopodstatn ěná (viz obrázek 8). Mezi t ěmito pěti zeměmi s 
bezvízovým stykem však v roce 2013 existovaly ur čité rozdíly. Míra uznaných žádostí o azyl 
klesla na 3,7 % u ob čanů Černé Hory, na 2,7 % u srbských ob čanů a na 1 % u ob čanů Bývalé 
jugoslávské republiky Makedonie. Naopak mezinárodní ochranu v EU a v zemích 
přidružených k Schengenu získalo 8,1 % albánských žadatel ů a 5,9 % ob čanů Bosny 
a Hercegoviny, což znamená, že o n ěco vyšší podíl žádostí z t ěchto dvou zemí byl považován 
za hodný mezinárodní ochrany. 
Podle agentury Frontex poměr neodůvodněných žádostí o azyl a navracených osob  zůstal 
v minulém roce blízko hodnoty 4:1 v p ěti nejpostižen ějších členských státech a zemích 
přidružených k Schengenu9. To znamená, že schopnost členských stát ů vracet osoby, jež 
považují za nezp ůsobilé pro mezinárodní ochranu, je i nadále omezená. Zp ůsob navracení 
žadatelů se mezi hlavními cílový mi státy nadále lišil: N ěmecko a Švýcarsko repatriovaly 
většinu žadatel ů prostřednictvím postup ů nuceného návratu (s výjimkou zimních m ěsíců, kdy 
Německo nucené návraty zastavilo); Belgie, Lucembursko a Švédsko se rozhodly pro 
dobrovolnou metodu. 
Agentura Frontex ve své ro ční analýze rizik v zemích západního Balkánu pro rok 2014 ur čila 
dvě rizika v oblasti migrace , pokud jde o pohyb ze zemí západního Balkánu do EU: 
sekundární pohyb nelegálních migrant ů vstupujících do EU na řecko-turecké hranici a 
procházejících p řes země západního Balkánu a zneužívání bezvízového styku s EU ze strany 
státních p říslušníků zemí západního Balkánu. První rizi ko se projevilo zejména nelegálním 
překračováním tzv. zelené hranice – hrani čních úsek ů mezi hrani čními přechody – mezi 
zeměmi západního Balkánu a na hranicích mezi nimi a EU; druhé riziko pak zneužíváním 
                                                            
8 Míra uznání je vypo čtena jako procentuální podíl kladných rozhodnutí (p řiznání postavení uprchlíka, 
doplňkové ochrany nebo humanitárního statusu) na celkovém po čtu rozhodnutí v řízeních prvního 
stupně. 
9 Frontex, Post-Visa Liberalisation Monitoring Mechanism  (Rozvoj mechanismu monitorování v období 
po liberalizaci vízového režimu), zpáva č. 46. 
 
5 azylu, nelegálními pobyty v členských státech a pad ěláním doklad ů státními p říslušníky zemí 
západního Balkánu10. 
Agentura Frontex zjis tila v roce 2013 27% nár ůst nelegálního p řekračování hranic  
na zelených hranicích mezi zem ěmi západního Balkánu a na hranicích mezi nimi a EU. Z 
přibližně 40 000 p řípadů nelegálního p řekročení hranic se 22 000 týkalo neevropských 
migrantů procházejících p řes západní Balkán a 18 000 státních p říslušníků zemí západního 
Balkánu, v četně občanů Kosova.* K polovin ě všech odhalených neoprávn ěných překročení 
hranic došlo na srbsko-ma ďarské hranici, a to p ředevším v první polovin ě roku 2013. Je to 
pravděpodobně důsledek skute čnosti, že Ma ďarsko přestalo v první polovin ě roku 2013 s 
praxí zadržování žadatel ů o azyl, což vedlo k mimo řádnému nár ůstu nelegálního p řekračování 
hranic a žádostí o azyl ze strany státních p říslušníků třetích zemí, v četně občanů zemí 
západního Balkánu. 
Podle agentury Frontex se po čet odhalených  nelegálních pobyt ů občanů ze zemí západního 
Balkánu v EU v letech 2012 a 2013 zvýšil o 5 % na 38 300. Ob čané ze zemí západního 
Balkánu v četně občanů Kosova p ředstavovali v lo ňském roce 11 % všech odhalených p řípadů 
v EU, přičemž v roce 2012 to bylo 10 %. Albánští, srbští a kosovští ob čané tvořili 42 %, 25 % 
a 16 % nelegáln ě pobývajících osob v EU v roce 2013. Ví ce než polovinu všech odhalených 
případů hlásilo Řecko, Německo, Francie a Ma ďarsko. 
Agentura Frontex rovn ěž v roce 2013 18% zjistila nár ůst padělání doklad ů v EU. I p řes 14% 
pokles po čtu odhalených p řípadů v roce 2013 Albánci nadále p ředstavovali nejv ětší skupinu 
státních p říslušníků třetích zemí pokoušejících se vstoupit na území EU s pad ělanými 
doklady. Tvo řili až 85 % státních p říslušníků zemí západního Balkánu s pad ělanými doklady; 
po nich následovali srbští ob čané (8 %) a kosovští ob čané (4 %). Nejb ěžnějšími typy 
padělaných doklad ů používaných albánskými cestujícími byly řecké a italské doklady 
totožnosti.  
3.2 „Push“ faktory p řispívající k zneužívání azylu a opat ření k řešení tohoto 
problému 
Nejčastějšími „push“ faktory  vedoucími k p řílivu žadatel ů o azyl ze zemí západního 
Balkánu byly tyto: deprivace, nezam ěstnanost, diskriminace, nedostate čný přístup 
ke zdravotní pé či, sociálním dávkám a vzd ělání a v případě Albánců „krevní msta“11. K řešení 
těchto problém ů Komise v lo ňském roce doporu čila zemím s bezvízovým stykem zvýšit 
cílenou pomoc poskytovanou menšinám, zejména Rom ům, posílit operativní spolupráci 
a výměnu informací se sousedními státy, členskými státy EU a p říslušnými agenturami EU, 
vyšetřovat a stíhat osoby na pomáhající k nelegální migraci; posílit hrani ční kontroly 
v souladu se základními právy ob čanů a organizovat informa ční kampan ě o bezvízovém 
režimu. Kroky v t ěchto oblastech podnikly všechny zem ě západního Balkánu: 
– Albánie  dále organizovala řadu kampaní s cílem informovat ob čany o jejich právech 
a povinnostech v rámci bezvízového režimu. Mimoto zna čně zlepšila program 
pomoci pro Romy, zintenzivnila  výstupní kontroly a vyšet řovala několik osob 
napomáhajících k nelegální migraci. Podle agentury Frontex se Albánii tím, že 
zavedla p řísnější právní p ředpisy umož ňující občanům změnit jméno pouze jednou a 
                                                            
10 Ro ční analýza rizik v zemích západ ního Balkánu pro rok 2014 provedená agenturou Frontex. 
* Tímto ozna čením nejsou dot čeny postoje k otázce statusu a ozna čení je v souladu s rezolucí Rady 
bezpečnosti OSN č. 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení 
nezávislosti Kosova. 
11 Tyto otázky jsou podrobn ě popsány v publikaci ú řadu EASO Žadatelé o azyl ze zemí západního 
Balkánu  (Asylum Applicants from the Western Balkans ) z roku 2013. Ke skute čným případům krevní 
msty v Albánii dochází jen velmi z řídka, avšak n ěkteří žadatelé toho stále využívají jako záminky pro 
podání žádosti o azyl. 
 
6 zakazující m ěnit jméno osobám, které v minulosti již porušily migra ční pravidla, 
podařilo do prosince 2013 snížit po čet žádostí z tém ěř 600 měsíčně v lednu 2013 
na přibližně 35 měsíčně12; 
– Bosna a Hercegovina  uskutečnila několik mediálních kampaní informujících 
občany o jejich právech a povinnostech v rá mci bezvízového režimu, a to i v obcích, 
z nichž pochází zna čný počet občanů cestujících do EU s cílem podat žádost o azyl. 
Rovněž uspořádala řadu setkání se zástupci hl avních cílových zemí, v četně Německa 
a Švédska, o tématu osob napomáhajícíc h k nelegální migr aci, zablokovala 22 
nepovolených hrani čních přechodů s Černou Horou a p řijala akční plán na integraci 
Romů ve střednědobém horizontu. P řijala též dva ak ční plány v rámci strategie pro 
integraci Rom ů: jeden týkající se vzd ělávacích pot řeb Romů a jeden konkrétn ě 
zaměřený na zam ěstnanost, bydlení a zdravotní pé či. Kromě toho zintenzivnila své 
úsilí o vyřešení otázky bydlení Rom ů; 
– Bývalá jugoslávská republika Makedonie  zlepšila integraci romské komunity v 
oblasti vzd ělávání, evidence obyvatel, zam ěstnanosti a zdravotní pé če a se Srbskem 
a Kosovem otev řela společná centra pro prosazování práva, jež zorganizovala řadu 
společných hlídek. Zintenzivnila spolupráci s agenturou Frontex, zahájila sdílení 
informací prost řednictvím platformy Eur opolu SIENA a stíhala n ěkolik osob 
napomáhajících k nelegální migraci. Podle agentury Frontex Bývalá jugoslávská 
republika Makedonie výrazn ě posílila hrani ční kontroly, což vedlo ke 41% zvýšení 
počtu odmítnutých výjezd ů v roce 201313; 
– Černá Hora  nadále provád ěla přísné hrani ční kontroly, v četně kontrol vyjížd ějících 
osob, se sousedními státy, sl adila svou strategii integrované správy hranic s modelem 
EU, uplat ňovala své trestn ěprávní předpisy proti osobám napomáhajícím k nelegální 
migraci (to vedlo ke dv ěma velkým policejním operacím proti 27 ob čanům), 
podepsala dohodu o operativní sp olupráci s Europolem, za čala nabízet stipendia pro 
romské studenty a zvýšila p řijímací kapacity pro žadatele o azyl a nelegální 
migranty; 
– Srbsko  zintenzivnilo program pomoci pro Romy, v četně oblasti zam ěstnanosti, 
evidence obyvatel a posílení postavení místních samospráv v oblasti sociálního 
začlenění. Distribuovalo letáky a vytvo řilo vládní internetovou stránku, která 
informuje ob čany o jejich právech a povinnost ech v rámci bezvízového režimu, 
stíhalo n ěkolik osob napomáhajících k nelegální migraci a zlepšilo vým ěnu 
informací s nejvíce zasaženými zem ěmi EU a zem ěmi přidruženými k Schengenu. 
Ve své zpráv ě za rok 2014 agentura Frontex dále zd ůraznila úsp ěch Srbska, pokud 
jde o přísnější hraniční kontroly14. 
3.3 „Pull“ faktory p řispívající k zneužívání azylu a opat ření k řešení tohoto 
problému 
Hlavní  „pull“ faktory p řispívající k zneužívání  azylu osobami ze západního Balkánu se 
nezměnily. Jsou jimi p řítomnost diaspory v p řijímajících zemích, délka azylového řízení, výše 
pobíraných pen ěžitých dávek, p řístup k žebrání nebo na nelegáln í trh práce a informovanost o 
míře uznání žádostí o azyl v minulosti. M ůžeme uvést n ěkolik příkladů toho, jak se členské 
státy snažily zmírnit dopad t ěchto faktor ů v roce 2013: 
– Maďarsko  v roce 2013 posílilo kontroly  hranic se Srbskem, odep řelo vstup 5 400 
srbským ob čanům, což je o 65 % více než v p ředchozím roce. Tém ěř tři čtvrtiny 
                                                            
12 Roční analýza rizik v zemích západního Balkánu  pro rok 2014 provedená agenturou Frontex. 
13 Roční analýza rizik v zemích západního Balkánu  pro rok 2014 provedená agenturou Frontex. 
14 Roční analýza rizik v zemích západního Balkánu  pro rok 2014 provedená agenturou Frontex. 
 
7 zamítnutí vstupu Ma ďarsko vydalo z d ůvodu překročení doby povoleného pobytu, 
nesplnění podmínek týkajících se prost ředků pro obživu nebo neschopnosti doložit 
účel pobytu. V lo ňském roce srbské pohrani ční orgány odmítly umožnit vycestovat 
více než 6 500 srbským ob čanům, kteří nebyli schopni doložit ú čel svého pobytu 
v EU. Celkov ě zabránily pohrani ční orgány obou zemí vstupu do schengenského 
prostoru tém ěř 5 z 1 000 cestujících, což je podstatn ě vyšší podíl než na kterémkoli 
jiném úseku vn ějších hranic EU15; 
– Německo  revidovalo své azylové řízení dne 29. zá ří 2014, přičemž zařadilo Bosnu 
a Hercegovinu, Bývalou jugoslávskou republi ku Makedonii a Srbsko na seznam 
bezpečných zemí p ůvodu. Vzhledem k tomu, že p řevážná většina žadatel ů o azyl ze 
zemí západního Balkánu si v roce 2013 N ěmecko zvolila jako svoji hlavní cílovou 
zemi, m ůže mít tato legislativní zm ěna vliv na rozd ělení migra čních tok ů 
ve střednědobém horizontu. 
Několik členských stát ů, včetně hlavních cílových zemí EU s výjimkou Švédska, p řijalo 
vnitrostátní právní p ředpisy, které stanoví n ěkteré zem ě západního Balkánu s bezvízovým 
režimem jako bezpečné země původu  v souladu se sm ěrnicí o azylovém řízení: 
– Albánii , jejíž ob čané v roce 2013 žádali o azyl p ředevším ve Francii, Spojeném 
království, N ěmecku, Švédsku a Belgii, považují za bezpe čnou zemi p ůvodu 
Rakousko, Belgie, Francie, Lucembursko a Spojené království; 
– Bosnu a Hercegovinu , jejíž občané v roce 2013 žádali o azyl p ředevším v N ěmecku, 
Francii, Švédsku a Švý carsku, považují za bezpe čnou zemi p ůvodu Rakousko, 
Belgie, Česká republika, N ěmecko, Francie, Lucembursko a Spojené království; 
– Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii , jejíž občané v roce 2013 žádali o azyl 
především v N ěmecku, Belgii, Švédsku a Francii, považují za bezpe čnou zemi 
původu Rakousko, Belgie, Česká republika, N ěmecko, Francie, Lucembursko 
a Spojené království; 
– Černou Horu , jejíž občané v roce 2013 žádali o azyl p ředevším v N ěmecku, Francii, 
Lucembursku a Švédsku, považují za bezpe čnou zemi p ůvodu Rakousko, Belgie, 
Česká republika, Francie, Lucembur sko, Slovensko a Spojené království;  
– Srbsko , jehož ob čané v roce 2013 žádali o azyl p ředevším v N ěmecku, Švédsku, 
Belgii a Francii, považují za bezpe čnou zemi p ůvodu Rakousko, Belgie, Česká 
republika, N ěmecko, Francie, Lucembursko a Spojené království.  
Používání konceptu bezpe čné země původu by m ělo být spojeno s dalšími opat řeními 
ke zmírnění zneužívání azylu. Ú řad EASO shrnul další reformy, které úsp ěšně snížily 
zneužívání azylu v posledních letech p ři respektování základních práv žadatel ů: 
– návštěvy na vysoké úrovni v dot čených zemích a informa ční kampan ě ve spolupráci 
s místními nevládními organizacemi a obcemi s cílem informovat ob čany o právech 
a povinnostech v rámci bezvízového styku, a to pomocí tišt ěných a elektronických 
médií; 
– pokračující operativní spolupráce s orgány dot čených zemí; 
– omezení pen ěžitých dávek, nap říklad kapesného a finan ční pomoci p ři návratu, 
s cílem omezit finan ční důvody pro zneužívání azylu; 
– zkrácení azylových řízení tím, že b ěhem období špi ček posuzuje žádosti o azyl více 
pracovník ů, nebo zavedením zrychleného řízení, které umož ňuje rychlé vy řízení 
žádostí v období špi ček nebo v p řípadě občanů určitých zemí. 
                                                            
15 Roční analýza rizik v zemích západního Balkánu  pro rok 2014 provedená agenturou Frontex. 
 
8 3.4 Další vývoj v oblasti bezvízového režimu EU 
Evropský parlament a Rada p řijaly v červnu 2013 revidovanou směrnici o azylovém řízení  
(směrnice 2005/85/ES). Tento předpis, který vstoupí v platnost v červnu 2015, vytvá ří nové 
nástroje umož ňující předcházet zneužívání azylového systému. Nap říklad omezuje právo 
žadatele z ůstat v zemi, pokud jeho druhá žádost o azyl v porovnání s první žádostí neobsahuje 
žádné nové údaje nebo pokud je druhá žádost podána s cílem zabránit okamžitému vyhošt ění 
žadatele. Podle sm ěrnice lze omezení práva na setrvání v zemi použít rovn ěž u žadatel ů, kteří 
podali třetí nebo další žádost o azyl. Tato pravidla nep ředstavují výjimku ze zásady 
nenavracení, která musí být vždy dodržena. 
Evropský parlament a Rada rovn ěž změnily v prosinci 2013 nařízení o vízech  (nařízení 
539/2001), které zavádí mechanismus pozastavení  osvobození od vízové povinnosti, který ve 
výjimečných případech umož ňuje dočasně pozastavit bezvízový status státních p říslušníků 
třetích zemí. Tento mechanismus se smí použít pouze jako do časné opat ření a pouze v 
mimořádné situaci. O aktivaci mechanismu po zastavení zrušení vízové povinnosti dosud 
žádný členský stát nepožádal. 
4. DALŠÍ KROKY  
Naprostou v ětšinu občanů zemí západního Balkánu s bezvízovým stykem p ředstavují osoby 
cestující v dobré ví ře a s legitimním ú čelem cesty do EU. Bezvízový režim splnil sv ůj účel: 
posílil mezilidské kontakty mezi zem ěmi západního Balkánu a EU, v četně s diasporou v 
členských státech; zlep šil podnikatelské p říležitosti a kulturní vým ěny a umožnil ob čanům 
zemí s bezvízovým stykem lepší poznávání EU. Všechny zem ě západního Balkánu projevily 
přání pokra čovat v provád ění reforem, které jsou nezbytné  k zachování bezvízového statusu 
jejich občanů. 
Zneužívání azylu má p řesto od liberalizace vízového režimu  i nadále negativní vliv na 
bezvízový režim. Situace z ůstává neúnosná a vyžaduje reformy jak v zemích západního 
Balkánu s bezvízovým stykem, tak v nejvíce zasažených členských státech EU a státech 
přidružených k Schengenu. 
Komise všechny zem ě západního Balkánu vyzývá, aby sv ůj politický závazek v souvislosti 
s bezvízovým stykem podpo řily účinnými politikami v praxi. Každá zem ě s bezvízovým 
stykem musí být schopna vykázat udržitelnou klesající tendenci, pokud jde o celkový po čet 
přijatých žadatel ů o azyl. 
Komise doporu čuje všem zemím západního Balkánu s bezvízovým stykem nadále realizovat: 
1) zvýšení cílené pomoci poskytované menšinám , zejména Rom ům, ke zlepšení jejich 
dlouhodobé socioekonomické  integrace prost řednictvím vzd ělávacích program ů, 
programů zaměstnanosti a program ů odborného vzd ělávání, v četně prováděním 
vnitrostátních strategií a využíváním do mácí pomoci s podporou dostupné pomoci 
EU a dvoustranné pomoci nabízené členskými státy EU; 
2) posilování operativní spolupráce a vým ěny informací  se sousedními zem ěmi, 
členskými státy EU a státy p řidruženými k Schengenu, Evropskou komisí a p řípadně 
s agenturou Frontex, Europolem a ú řadem EASO v oblasti správy hranic, migrace, 
azylu a zp ětného přebírání osob v souladu s právními p ředpisy EU a vnitrostátními 
právními p ředpisy; 
3) vyšetření osob napomáhajících k nelegální migraci a trestní stíhání osob, které 
umožňují zneužívání bezvízového režimu, v úzké spolupráci s donucovacími orgány 
členských stát ů EU, států přidružených k Schengenu a Europolem; 
 
9 4) posilování hrani čních kontrol  při důsledném dodržování základních práv ob čanů 
a rozvíjení užší spolupráce s členskými státy EU, které mají p římou odpov ědnost za 
správu vn ějších hranic EU; 
5) zlepšení cílených informa čních kampaní a osv ětových kampaní , které mají 
občanům objasnit práva a povinnosti v rámci bezvízového styku, v četně informací o 
odpovědnosti za zneužití práv v rámci bezvízového režimu. 
Komise rovn ěž doporučuje, aby ty členské státy EU a státy p řidružené k Schengenu, které čelí 
největšímu přílivu neod ůvodněných žádostí o azyl ze zemí ze západního Balkánu, uvážily 
přijetí dodate čných opat ření v těchto oblastech: 
1) ve vhodných p řípadech zvážit zjednodušení azylových řízení  u občanů z pěti zemí 
západního Balkánu s bezvízovým stykem mimo jiné tím, že b ěhem období špi ček 
posuzuje žádosti o azyl více pracovník ů, nebo zavedením zrychleného řízení, které 
umožňuje rychlé vy řízení žádostí v období špi ček nebo v p řípadě občanů určitých 
zemí. Ve vhodných p řípadech zvážit použití konceptu bezpe čné země původu jako 
součásti reformy vnitrostátních azylových řízení; 
2) zvážit opatrnější a selektivn ější používání pen ěžitých dávek , například kapesného 
a finanční pomoci p ři návratu, s cílem omezit finan ční důvody k zneužívání azylu; 
3) organizovat návšt ěvy na vysoké úrovni v dot čených zemích a informační kampan ě 
ve spolupráci s místními nevládními organizacemi a obcemi s cílem informovat 
občany o právech a povinnostech v rámci bezvízového styku, a to pomocí tišt ěných 
a elektronických médií; 
4) posílit operativní spolupráci a vým ěnu informací  s orgány dot čených zemí, mimo 
jiné prostřednictvím sty čných úředníků. 
Komise bude i nadále posuzovat provád ění těchto opat ření prost řednictvím stávajícího 
mechanismu monitorování v období po liberal izaci vízového režimu a v roce 2015 p ředloží 
Evropskému parlamentu a Rad ě zprávu. 
 
10 5. STATISTIKA  
Obrázek 1: Žádosti o azyl podané státními p říslušníky zemí západního Balkánu s 
bezvízovým stykem v EU a v zemích p řidružených k Schengenu  
 
Obrázek 2: Celkový po čet žádostí o azyl v EU v zemích p řidružených k Schengenu 
včetně podílu zemí západního Balkánu 
 
 
11 Obrázek 3: Sezónnost žádostí o azyl ze západního Balkánu od roku 2009 
 
Obrázek 4: Zem ě EU a zem ě přidružené k Schengenu s nejv ětším počtem žádostí o azyl 
ze zemí západního Balkánu 
 
 
12 Obrázek 5: Rozd ělení žadatel ů o azyl ze zemí západního Balkánu v EU a v zemích 
přidružených k Schengenu 
 
Obrázek 6: Tendence ob čanů zemí západního Balkánu žáda t o azyl v EU a v zemích 
přidružených k Schengenu16 
 
                                                            
16 Vypo čteno jako podíl po čtu žádostí o azyl v EU a v zemích p řidružených k Schengenu na velikosti 
populace. 
 
13 Obrázek 7: Zem ě EU a zem ě přidružené k Schengenu s nejv ětším počtem žádostí o azyl 
ze zemí západního Balkánu 
 
 
 
14 
 
 
 
15 
 
Obrázek 8: Míra uznaných žádostí o azyl ze  zemí západního Balkánu v EU a v zemích 
přidružených k Schengenu