Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2006–2009 /* SEK/2007/0140 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.2.2007 SEK(2007) 140 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Malty byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Malty předloženou dne 7. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku) 3. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) 4. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Po období silného hospodářského růstu ve druhé polovině devadesátých let dvacátého století výkonnost maltského hospodářství v létech 2001 až 2005 znatelně zpomalila[2]. Třebaže se na tomto důsledku podílel i nepříznivý cyklický vývoj, domácí strukturální nedostatky – zvětšené v důsledku koncentrace výrobních odvětví – postupně vedly ke ztrátě vnější konkurenceschopnosti Malty. To mělo za následek pokles vývozu a zvyšování vnějšího schodku, který v roce 2005 činil přibližně 11 % HDP. Třebaže odhady růstu celkové produktivity (TFP – total factor productivity) mohou vyjadřovat „kvalitativní“ aspekt vstupů, nízká úroveň celkové produktivity za poslední léta se jeví jako další důvod slabého hospodářského růstu Malty. V minulých letech zaznamenala Malta souhrnný veřejných financí. Třebaže různé snahy vedly od roku 1998 ke snížení poměru schodku k HDP, taková úprava nevedla ve všech případech k trvalým výsledkům. Po většinu let bylo dosahováno úpravy díky vyšším příjmům, ale v poslední době byla úprava zajišťována kontrolou výdajů, což by mělo přispět k trvalejší konsolidaci. Navzdory úspěchu v omezování celkových výdajů dosahovanému v posledních letech zaznamenaly určité položky výdajů – například výdajů souvisejících se zdravotní péčí a sociální ochranou – v období let 1998 až 2004 rostoucí trend. Postup při nadměrném schodku pro Maltu Dne 5. července 2004 přijala Rada rozhodnutí, v němž se konstatuje, že Malta zaznamenala nadměrný schodek podle definice čl. 104 odst. 6. Rada zároveň vyslovila doporučení podle čl. 104 odst. 7, v němž upřesnila, že nadměrný schodek musí být upraven do roku 2006. Zejména bylo Maltě doporučeno, aby prováděla růstová opatření, především strukturální povahy, zaměřená na racionalizaci a snižování nákladů. Rada rovněž doporučila Maltě, aby ukončila trend zvyšování míry zadlužení v roce 2005 a v následujících letech míru zadlužení snižovala. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada vyjádřila názor, že „celkový program je v souladu s odstraněním nadměrného schodku do roku 2006“. Rada vyzvala Maltu, aby „důsledně uplatňovala rozpočtová opatření na rok 2006, zajistila v uvedeném roce odstranění nadměrného schodku a souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistila opatřeními trvalé povahy udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek“ a aby „od roku 2006 zajistila v uspokojivém tempu snížení míry zadlužení směrem k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou“ a aby „zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že dosáhne pokroku ohledně návrhu a provádění důchodové reformy“. Vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006 Zpráva o provádění národního programu reforem Malty, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 15. října 2006. Maltský národní program reforem uvádí jako hlavní výzvy a priority: udržitelnost veřejných financí, konkurenceschopnost, životní prostředí, zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava. Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[3]) konstatovala, že Malta dosahuje při provádění svého národního programu reforem dobrých výsledků. Provádění výrazně postupuje v oblasti daňové udržitelnosti, která podle orgánů představuje zásadní prvek pro dosažení vyššího růstu, vyšší úrovně zaměstnanosti a přijetí eura. Snahy o provádění v mikroekonomické oblasti a oblasti zaměstnanosti jsou méně výrazné. Se zřetelem na zjištěné silné a slabé stránky bylo Maltě doporučeno přijmout opatření v následujících oblastech: posílení hospodářské soutěže, jakož i snížení a přesměrování státních podpor; snaha přivést více lidí na trh práce, řešit problém nezdaněné práce a provést změny v daňovém systému a systému sociálních dávek. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[4]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[5], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 5. Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Malty na období 2006–2009. 6. Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by se reálný růst HDP měl během programového období pohybovat kolem hodnoty 3 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu na rok 2007 a poté na významně příznivých předpokladech, a to především díky optimistickému střednědobému vývoji ve vnějším sektoru. Výše čistého vývozu ve střednědobém horizontu, jež byla méně příznivá, než předpokládal uvedený program, by mohla vést ke zvýšení vnější nerovnováhy zaznamenané v posledních letech. 7. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 2,9 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,7 % HDP. Odhadovaný výsledek v roce 2006 obsažený v poslední aktualizaci (2,6 % HDP) je nižší než výsledek podle předpovědi útvarů Komise z podzimu 2006 a jeví se jako realistický ve světle nejnovějších informací o růstu HDP a údajů o veřejných financích. 8. Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na snížení schodku pod 3 % referenční hodnoty HDP v roce 2006 a pokračování ve fiskální konsolidaci v následujícím období. Aktualizace předpokládá postupné snižování celkového schodku veřejných financí vedoucí k dosažení vcelku vyrovnaného rozpočtu do roku 2009. V důsledku předpokládaného snížení úrokových sazeb se očekává, že primární přebytek dosáhne do roku 2009 úrovně 3,25 % HDP. Úpravy má být dosaženo snížením podílu primárních výdajů o téměř 5,75 procentního bodu HDP, což zcela postačí k vyrovnání poklesu příjmů o téměř 3,75 procentního bodu HDP. Navzdory úspěchu v omezování celkových výdajů vykazovaly výdaje na zdravotní péči v uplynulých letech rostoucí trend. Méně než v nedávné minulosti budou využívána jednorázová opatření ke snížení schodku. Zmíněný program v širokém záběru potvrzuje plánovanou nominální rozpočtovou úpravu v předchozí aktualizaci na pozadí mnohem příznivějšího makroekonomického scénáře. 9. Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši přibližně 3 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 0,5 % na konci programového období. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeného v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měla být zajištěna bezpečná rezerva proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a pokyny pro sestavování programů a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 10. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu. To je důsledkem příznivého růstu DPH předvídaného v roce 2007 a výrazně příznivého makroekonomického scénáře, na němž se zakládají výhledy aktualizace, zejména v letech 2008 a 2009 (třebaže daňové prognózy na zmíněné období jsou zřejmě opatrné). Kromě toho program neobsahuje žádné podrobné údaje o strategii úprav po roce 2007, čímž se zvyšují rizika související s plánovanou fiskální konsolidací. 11. S ohledem na takové posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2006. Navíc se zdá, že přístup poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech zaznamenaných počínaje rokem 2008. Pro období následující po odstranění nadměrného schodku je tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené v programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by náprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek nižší. 12. Odhaduje se, že hrubé veřejné zadlužení dosáhlo v roce 2006 výše 68,25 % HDP, což převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, jež činí 60 % HDP. Program předpokládá pokles míry dluhu o 8,75 procentního bodu HDP během programového období. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, je však pravděpodobné, že podíl dluhu se bude vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na toto posouzení rizik se lze domnívat, že míra zadlužení během programového období bude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. 13. Malta v poslední době přijala zákonné předpisy, jimiž zahájila důchodovou reformu zaměřenou na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu i pro zvyšování důchodů. V důsledku toho odhady obsažené v programu naznačují, že výdaje na důchody budou vyšší a dojde k vyššímu nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, který se tak přiblíží průměru EU. Třebaže nárůst výdajů na zdravotní péči je ve srovnání s historickými trendy pomalejší, budou předpokládané výdaje v této oblasti dlouhodobě narůstat o přibližně 1,75 procentních bodů HDP, pokud přetrvají současné trendy. Současný stav rozpočtu by nezajistil stálé snižování dluhu pod úroveň referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě. Zlepšování stavu rozpočtu předpokládané v programu tudíž přispěje ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Maltě vystavena středně vysokému riziku. 14. Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy jsou zaměřeny zejména na provádění důchodové reformy, zatímco konvergenční program přináší podrobnosti daňové reformy ohlášené v národním programu reforem. 15. Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 16. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[7]. Celkový závěr zní, že program je v souladu s cílem odstranění nadměrného schodku do roku 2006 a v kontextu se zřetelnými vyhlídkami růstu se zaměřuje na realizaci přiměřeného pokroku v dosahování střednědobého cíle v období bezprostředně následujícím. Zdá se, že se míra zadlužení, na niž je program zaměřen, snižuje uspokojivým tempem, aby bylo lze dosáhnout cíle, jímž je 60 % referenční hodnoty HDP. Existují však rizika pro dosažení rozpočtových cílů po roce 2007. Udržování stavu rozpočtu, který by dobře odolával potenciálním negativním zvratům v předpovídaném trendu výrazného růstu, je významné zejména ve světle nedávného zvýšení vnější nerovnováhy. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Malta měla: i) snažit se o dosažení přiměřeného pokroku na cestě k dosažení střednědobého cíle a zajistí i příslušné snížení poměru dluhu k HDP, přičemž je nutno jasně vyjádřit rozpočtovou strategii, zejména na straně výdajů se zaměřením na dlouhodobou perspektivu; ii) vzhledem k úrovni dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a dosažením dalšího pokroku v přípravě a provádění reformy zdravotní péče. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | KOM listopad 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | neuvedeno | CP leden 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | KP pros. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | KOM listopad 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | neuvedeno | KP leden 20066 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP pros. 20061 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 | KOM list. 20065 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | neuvedeno | KP leden 20061 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP pros. 2006 | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 | KOM listopad 2006 | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | neuvedeno | CP leden 2006 | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP pros. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | KOM listopad 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | neuvedeno | CP leden 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP pros. 20061 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 | KOM listopad 2006 | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | neuvedeno | KP leden 20061 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | KP pros. 20063 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 | KOM list. 20064 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | neuvedeno | CP leden 2006 | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | neuvedeno | Hrubý vládní dluh (% HDP) | KP pros. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | KOM listopad 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | neuvedeno | CP leden 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | neuvedeno | Poznámky: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (1,6 % HDP v roce 2005, 1,1 % HDP v roce 2006, 0,2% HDP v roce 2007, 0,2% HDP v roce 2008 a 0,2 % HDP v roce 2009; všechna snižují schodek) 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (1,6 % HDP v roce 2005, 1,1 % HDP v roce 2006, 0,2 % HDP v roce 2007, 0 % HDP v roce 2008; všechna snižují schodek) 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % a 1,6 %. 6 Údaje KP z ledna 2006 CP odpovídají indexu maloobchodních cen. Zdroj: Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM). Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Dne 7. prosince 2006 předaly maltské orgány Eurostatu nové údaje o HDP od roku 1995 jež vykazují – ohledně údajů zveřejněných v září 2006 – úpravy nominálních úrovní HDP směrem dolů přibližně až o 1 % mezi léty 1996 a 2003. Na období let 2004 až 2005 bylo nominální HDP upraveno směrem vzhůru o 0,4 %, respektive o 0,9 % a na první pololetí roku 2006 odpovídá úprava hodnotě 1,1 %. Tyto úpravy byly provedeny v rámci pravidelného posouzení dopadů v souladu se statistickými postupy Eurostatu. Nejnovější údaje byly použity Komisí při posuzování aktualizovaného programu. [3] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Předloženy nejsou zejména údaje o odvětvových bilancích v oblasti specifických předpovědí čistých půjček/úvěrů ve vztahu k ostatním zemím světa v období 2006–2009, ani údaje o zaměstnanosti a produktivitě práce vyjádřené počtem odpracovaných hodin.