Jsou také potřeba pravidla na úrovni EU, která by umožnila podávat stížnosti Komisi. Komise může následně provést šetření, aby zjistila, zda byly letecké společnosti EU příslušnými praktikami třetích zemí poškozeny, což by mohlo vést k přijetí kompenzačních opatření. Přístup současného nařízení, které se těmito otázkami zabývá, se ukázal jako nevhodný a nařízení je třeba nahradit účinnějším nástrojem.

Ke snížení rizika praktik ovlivňujících hospodářskou soutěž jsou nezbytná různá opatření. Za prvé by EU a její členské státy měly v mezinárodním kontextu organizací ICAO a WTO nadále aktivně podporovat rozvoj vícestranných pravidel, které zaručí stejné podmínky přístupu na trh a rovné podmínky pro všechny letecké společnosti. Za druhé by EU a její členské státy měly pokračovat v dialogu se třetími zeměmi a řešit tuto otázku v rámci dohod o letectví. Ty představují model, který EU upřednostňuje.

Letecké společnosti EU jsou samozřejmě odpovědné za svou vlastní konkurenceschopnost a měly by své produkty a obchodní modely nadále přizpůsobovat tržním podmínkám. Avšak pokud jsou konektivita a konkurenceschopnost Unie v mezinárodní letecké dopravě ohroženy diskriminačními praktikami, měla by mít EU možnost podniknout příslušná opatření.

oodbory by měly stávky včas oznamovat – je-li stávka oznámena dostatečně předem (např. alespoň 14 dnů před začátkem stávky), umožní to zúčastněným stranám v oblasti letectví vypracovat před protestní akcí plány zmírnění dopadů.

Jednotné evropské nebe je konkrétním příkladem projektu, jímž EU dosahuje pozitivní změny prostřednictvím zvýšení kapacity, zlepšení bezpečnosti a snížení nákladů za současné minimalizace environmentální stopy letectví. I přes tato zlepšení leteckou dopravu v Evropě nadále značně ztěžují narušení dopravy způsobená nepříznivými povětrnostními podmínkami, technickými poruchami, mimořádnými událostmi a krizovými situacemi, jakož i protestními akcemi. Řada životně důležitých reforem (SES 2+) předložených Komisí za účelem zvýšení efektivity vzdušného prostoru, s kratšími tratěmi a nižšími provozními a environmentálními náklady, je navíc od roku 2014 zablokovaná v Radě. Tyto reformy by během příštích 20 let mohly přinést úspory v objemu 36 miliard EUR a vytvořit až 11 000 pracovních míst.

Kromě toho útvary Komise v současnosti pracují na vytvoření indexu konektivity, který by měl lépe identifikovat mezery v konektivitě a poskytnout srovnání různých úrovní leteckých služeb mezi regiony EU. Tento index bude zveřejněn do konce roku 2017.

Komise proto předkládá pokyny pro výklad, které mají jasně zodpovědět otázky členských států a místních orgánů ohledně koncipování, navrhování a realizace jejich závazků veřejné služby. Tyto pokyny nastíní metodiku, kterou se Komise řídí při posuzování závazků veřejné služby. Měly by členským státům pomoci správně a účinně uplatňovat pravidla závazků veřejné služby, pokud jsou na místě jako jedna z možností, jak řešit mezery v konektivitě. V další fázi budou pravidla závazků veřejné služby přezkoumána a bude-li to třeba, upravena, aby zůstala účinná a jasná.

Aby proto zahraničním investorům i leteckým společnostem zajistila vyšší stupeň právní jistoty a jasnosti, pokud jde o to, které investiční režimy umožňují pokračování v provozu jako aerolinie EU, předkládá Komise pokyny pro výklad aktuálních pravidel týkajících se vlastnictví a kontroly obsažených v nařízení (ES) č. 1008/2008. Tyto pokyny nastiňují metodiku, kterou se Komise řídí při posuzování požadavků na vlastnictví a kontrolu, a to především ve vztahu k zahraničním investicím.

Zahraniční aerolinie smějí nejen provozovat lety v rámci EU, ale také investovat do aerolinií EU. Nicméně podle současných pravidel nesmějí investice do aerolinií EU ze strany třetích zemí nebo státních příslušníků třetích zemí překročit 49 % vlastnictví a účinná kontrola společnosti musí zůstat v rukou členských států nebo jejich státních příslušníků. Při porušení těchto podmínek společnost nesmí zahájit provoz jako aerolinie EU nebo v takovém provozu pokračovat. V nedávných letech se uskutečnilo několik významných zahraničních investic, které vyvolaly přezkum ze strany členských států EU a Komise, aby bylo zajištěno, že jsou uvedené požadavky nadále splněny.

Silné, konkurenceschopné a udržitelné evropské odvětví letectví má zásadní význam pro podporu ekonomiky EU.

Letectví EU by si mělo udržet vedoucí postavení na mezinárodní úrovni. To by mělo být umožněno zejména využitím nových mezinárodních trhů a zajištěním otevřené hospodářské soutěže mezi všemi leteckými společnostmi. Měly by být rovněž usnadněny zahraniční investice do leteckých společností EU.

EU by také měla mít prospěch z široké konektivity a měla by maximalizovat efektivitu svého vzdušeného prostoru. Opatření na úrovni EU a vnitrostátní úrovni umožní efektivní fungování leteckého odvětví v případech selhání trhu nebo narušení letového provozu.

Výše uvedená opatření jsou nezbytná k tomu, abychom měli otevřený a propojený letecký trh, z něhož mají přímý prospěch občané, pracovníci a podniky EU.