Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014 /* COM/2014/0405 final */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[2], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se bude zaměřovat na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států, které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád přijali rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům. (4) Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Dánska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2013–2016. (5) Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu[4], která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které je Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. (6) Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám úvěrování ekonomiky, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (7) Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu Dánska[6] podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že makroekonomické problémy Dánska spojené se soukromým zadlužením a vnější konkurenceschopností již nejsou považovány za nerovnováhu ve smyslu postupu při makroekonomické nerovnováze. Zejména nápravná opatření na trhu s bydlením a dopady vysoké zadluženosti soukromého sektoru na reálnou ekonomiku a stabilitu finančního sektoru se zdají být pod kontrolou. Stávající vývoj, jakož i klíčové faktory vnější konkurenceschopnosti však vyžadují trvalé sledování. (8) Dne 15. dubna 2014 předložilo Dánsko svůj konvergenční program na rok 2014 a svůj národní program reforem na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně. (9) Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu na rok 2014 je zajistit udržitelnost nápravy nadměrného schodku a udržet strukturální saldo rozpočtu na úrovni nebo nad úrovní střednědobého cíle. Střednědobý cíl ve výši -0,5 % HDP odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Schodek veřejných financí Dánska byl v roce 2013 udržitelně snížen na úroveň pod 3 % HDP. Cílem programu je celkový schodek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP v roce 2014 a 2,9 % v roce 2015, což je v souladu s (nově vypočteným) strukturálním saldem na úrovni nebo nad úrovní střednědobého cíle. Celkově je rozpočtová strategie nastíněná v programu v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Úroveň zadlužení, která v roce 2013 představovala 44,5 % HDP, by se měla v roce 2015 dočasně zvednout a poté klesnout. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Scénář počítá s růstem HDP ve výši 1,6 % v roce 2014 a 1,9 % v roce 2015, což je vesměs v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2014, která pro uvedené roky předpokládá růst ve výši 1,5 % a 1,9 %. Na základě posouzení konvergenčního programu na rok 2014 a na základě prognózy Komise, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1466/97, je Rada názoru, že je stav veřejných financí Dánska v pořádku a cíle konvergenčního programu jsou realizovatelné. (10) Dánsko zatím neučinilo dostatečný pokrok v řešení situace skupin na okraji trhu práce, ani nepokročilo ve zvýšení nákladové efektivnosti vzdělávacího systému. První výsledky začíná přinášet reforma systému invalidních důchodů a systému dotovaného zaměstnávání (tzv. flex-job), v platnost vstoupila reforma peněžitých dávek, byla schválena reforma nemocenských dávek a v dubnu vláda předložila návrh reformy aktivních politik na trhu práce. Zbývá zajistit dostatečnou nabídku učňovských míst a zvýšit kvalitu a zatraktivnit image tohoto typu vzdělávání, zdokonalit systémy odborného vzdělávání a přípravy a řešit problém vysokého počtu případů předčasného ukončení studia. Vzhledem k tomu, že se tyto reformy začaly provádět teprve nedávno, ještě se plně neprojevil jejich účinek. Pokud jde o odborné vzdělávání a přípravu, dohoda o jejich reformě byla dosažena v únoru 2014 a měla by vstoupit v platnost v polovině roku 2015 s cílem zvýšit kvalitu odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím celé řady iniciativ. (11) Doposud se nepodařilo obnovit produktivitu dánské ekonomiky. Posouzení Evropské komise se z velké míry shoduje se zjištěními komise pro produktivitu. V dubnu 2014 komise pro produktivitu zveřejnila 25 hlavních doporučení a více než 100 konkrétních návrhů například v oblastech hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek, vzdělávání, internacionalizace, inovací, zdanění a infrastruktury. Problém nízkého růstu výkonnosti se bude řešit realizací doporučení komise pro produktivitu. (12) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska. Posoudila konvergenční program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Dánska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3. (13) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Dánska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1, DOPORUČUJE, aby Dánsko v období 2014–2015 provedlo tato opatření: 1. Po nápravě nadměrného schodku pokračovat v provádění fiskální politiky podporující růst a udržet zdravou fiskální pozici zajišťující, že se bude po celou dobu trvání konvergenčního programu pokračovat v plnění střednědobého rozpočtového cíle. 2. Podniknout další kroky ke zlepšení zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Zlepšit výsledky ve vzdělávání, zejména mladých lidí z přistěhovaleckého prostředí, a zvýšit efektivnost odborného vzdělávání. Usnadnit přechod ze vzdělávání na trh práce, například větším využíváním odborné praktické přípravy a učňovského vzdělávání. 3. Zvýšit úsilí k odstranění překážek vstupu na trhy a snížit regulační zátěž, aby se podle doporučení komise pro produktivitu zvýšila hospodářská soutěž v odvětví služeb na domácím trhu, zejména v maloobchodě a stavebnictví. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2014) 405 final. [3] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] SWD(2014) 77 final. [7] Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.