Probíhají některé iniciativy, jejichž cílem je řešení přetrvávajících problémů v oblasti digitalizace soudnictví. Elektronické prostředky umožňující podávat věci a předvolání on-line a sledovat fáze řízení jsou u soudů dostupné jen v omezené míře . Zveřejňují se sice všechny rozsudky vydané ve třetím stupni, avšak o rozsudcích vydaných ve stupni prvním a druhém to platí jen zčásti a opatření zajišťující strojovou čitelnost rozsudků jsou omezená . Podle informací poskytnutých Dánskou soudní správou se na rok 2021 připravuje vytvoření rozsáhlé on-line databáze rozsudků, jejíž součástí bude i anonymizace rozsudků. Dánská soudní správa zároveň zavádí projekt, který bude pomocí digitálních nástrojů sledovat průměrnou délku projednávání věcí, což by mělo pomoci odhadnout čas potřebný k projednávání věcí v budoucnu .

Byla přijata řada opatření k posílení rámce odpovědnosti soudců a souvisejících záruk. Ve vztahu k soudcům existují dva typy disciplinárních opatření: předsedové soudů mohou soudci udělit výstrahu za nedbalost či neopatrnost při výkonu jeho funkce a Zvláštní soud pro kárné řízení a obnovu řízení v trestních věcech může soudci udělit výstrahu, uložit pokutu a v případě hrubé nedbalosti jej odvolat nebo dočasně zprostit výkonu funkce, bylo-li proti němu zahájeno trestní řízení . Od roku 2019 se lze proti výstraze udělené předsedou soudu také odvolat ke Zvláštnímu soudu pro kárné řízení a obnovu řízení v trestních věcech , což do systému zavádí další záruku, která je v souladu s doporučeními Rady Evropy . Tuto reformu iniciovalo mimo jiné sdružení soudců, a to na základě konkrétního případu, kdy předseda udělil soudci výstrahu, kterou soudce považoval za nepodloženou, avšak neměl možnost přezkumu. Další významný pokrok v souvislosti s rámcem odpovědnosti soudců nastal, když sdružení soudců (ve spolupráci s Dánskou soudní správou) přijalo vysvětlující poznámky k etickým zásadám pro soudce. Tyto poznámky, které byly přijaty v roce 2019, blíže objasňují etické zásady pro soudce z roku 2014 tím, že poskytují konkrétní případy jejich uplatnění. Zároveň jsou reakcí na doporučení Skupiny států proti korupci (GRECO) .

Dánský soudní systém sestává z 24 okresních soudů, dvou vrchních soudů (odvolacích soudů), Nejvyššího soudu a dvou zvláštních soudů . Nezávislá Dánská soudní správa odpovídá za správu a rozvoj soudů, což zahrnuje rozdělování rozpočtových prostředků mezi soudy a správu budov a systémů informačních a komunikačních technologií. Nezávislá Rada pro jmenování do soudních funkcí předkládá nezávazné návrhy na jmenování soudců Ministerstvu spravedlnosti, které následně navrhuje soudce k jejich formálnímu jmenování výkonnou mocí (královnou) . Na volné pracovní místo rada navrhuje jediného soudce. Dosud nebyl zaznamenán žádný případ, kdy by výkonná moc její návrh nerespektovala. V zájmu zajištění transparentnosti vydává Rada pro jmenování do soudních funkcí současně s předložením návrhu na obsazení volného pracovního místa tiskovou zprávu. Státní zastupitelství je nezávislou institucí, která působí pod dohledem Ministerstva spravedlnosti a v jejímž čele stojí nejvyšší státní zástupce . Advokátní a právní komora je nezávislým orgánem, který upravuje právnickou profesi a zajišťuje její nezávislost .

Ačkoli existuje systém podávání majetkových přiznání, není systematicky kontrolován ani prosazován. Pro poslance parlamentu existuje povinnost pravidelné veřejné registrace zaměstnání a finančních zájmů, která podléhá veřejné kontrole na internetových stránkách parlamentu. Skupina GRECO však doporučila zajistit, aby se na ně v případě potřeby vztahoval kodex chování . I když poslanci parlamentu registraci hospodářských zájmů obecně převážně dodržují, neplatí to zcela . Stejně tak neexistují obecné předpisy ohledně povinnosti vrcholných státních zaměstnanců podávat prohlášení o finančních zájmech, ačkoli se po všech ministrech požaduje, aby prohlášení o svých finančních zájmech podali pomocí standardního formuláře, který se předkládá po nástupu do úřadu a každoročně se aktualizuje. Ačkoli tento režim nevychází z právních předpisů, po sobě následující vlády jej dodržovaly, jako by byl stanoven zákonem . Parlamentní režim přiznání a prohlášení se nevztahuje na ministry, kteří jsou zároveň poslanci parlamentu. Na rozdíl od režimu zavedeného pro poslance parlamentu tento režim výslovně zahrnuje určité finanční zájmy manželů nebo partnerů. Skupina GRECO však doporučila tyto pokyny zapracovat do právních předpisů, rozšířit oblast působnosti přiznání a prohlášení a zavést materiální kontroly .

Veřejná správa je vázána předpisy o nestrannosti, což zahrnuje povinnost oznamovat veškeré potenciální střety zájmů. Podle zákona o veřejné správě se žádná osoba zaměstnaná v orgánu státní správy nebo jednající jeho jménem nesmí účastnit konkrétního případu, u něhož mohou vzniknout pochybnosti ohledně nestrannosti. Aby se zamezilo střetu zájmů, požaduje se po ministrech, aby se po nástupu do úřadu vzdali veškerých (placených i neplacených) pozic v soukromých i veřejných podnicích . To se však nevztahuje na samostatnou výdělečnou činnost, finanční zájmy, čestné funkce nebo funkce spjaté s politickou stranou ministra. Ačkoli se na ministry vztahují ustanovení zákona o veřejné správě, v oblasti oznamování potenciálních či zdánlivých střetů zájmů je jim ponechána značná volnost, a zároveň jim nejsou poskytnuty žádné konkrétnější pokyny. Navíc tato ustanovení nezahrnují žádná donucovací opatření . Pokud jde o poslance parlamentu, neexistuje obecná definice střetu zájmů a současný rámec nestanoví žádný mechanismus oznamování. Skupina GRECO doporučila zavést požadavek na zveřejnění informací ad hoc v případě, kdy ke střetu zájmů může dojít v souvislosti se záležitostí projednávanou v parlamentní rozpravě .

Dánský trestní zákoník korupci a související trestné činy staví mimo zákon. Trestní sankcí za aktivní korupci a pasivní korupci ve veřejném sektoru je pokuta nebo odnětí svobody až na šest let a za korupci v soukromém sektoru hrozí pokuta nebo odnětí svobody až na čtyři roky. Pokud jde o právnické osoby, mohou jim být za trestný čin uloženy pokuty podle ustanovení trestního zákoníku . V roce 2018 přijalo Dánsko změnu trestního zákoníku týkající se praní peněz, která příslušné tresty prodlužuje (u maximálního trestu ze 6 na 8 let) .

Podle indexu vnímání korupce organizace Transparency International se Dánsko řadí na 1. místo v Evropské unii i na celém světě . Pouhých 35 % respondentů průzkumu Eurobarometr považuje korupci za rozšířenou (průměr EU: 72 %) a jen 7 % uvádí, že se jich korupce osobně dotýká v každodenním životě (průměr EU: 26 %). Pokud jde o podniky, 16 % společností považuje korupci za rozšířenou (průměr EU: 63 %) a jen 5 % společností má za to, že korupce představuje problém při podnikání (průměr EU: 37 %). Celkem 25 % lidí si myslí, že stíhání trestných činů probíhá dostatečně úspěšně, aby lidi odradilo od korupčního jednání (průměr EU: 36 %), a 51 % společností má za to, že občany a podniky přistižené při podplácení vyššího úředníka stihne náležitý trest (průměr EU: 31 %) .

Protikorupční systém je do značné míry založen na neformálních pravidlech v oblasti etiky a bezúhonnosti a také na společenských normách a na veřejné kontrole. Do předcházení korupci je zapojeno několik orgánů, které prosazují řádnou správní praxi a soulad s právním rámcem. Patří mezi ně Úřad pro finanční dohled, parlamentní veřejný ochránce práva generální auditor. Za prosazování bezúhonnosti mezi státními zaměstnanci a ministry odpovídá Agentura pro zaměstnávání a kvalifikace a Úřad premiéra. Zvláštní pravomoci k vyšetřování závažných případů korupce jsou svěřeny specializovanému útvaru pro boj proti případům korupce a zahraničního podplácení při úřadu Státního zástupce pro závažné hospodářské a mezinárodní trestné činy. Předcházení korupci státních zaměstnanců podléhá všeobecné regulaci, avšak Dánsko v současné době nemá žádný zvláštní zákon na ochranu oznamovatelů.

CEPEJ (2020), „Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States“ (Studie o fungování systémů soudnictví v členských státech EU).

Rozhodovací proces, který vedl k pozastavení činnosti soudů během pandemie COVID-19, je předmětem diskuse. Mimořádná opatření v reakci na pandemii COVID-19 byla přijata na základě změny zákona o epidemiích, která přenesla pravomoc k přijímání nařízení pro boj proti pandemii na ministra zdravotnictví. Zákon byl parlamentem schválen jednomyslně dne 12. března 2020 . V tentýž den oznámila Dánská soudní správa, že vzhledem k pandemii COVID-19 budou zachovány jen nejnutnější funkce soudů a přednost budou mít urgentní a zásadně důležité věci . Následně vznikla určitá debata o tom, zda bylo toto rozhodnutí přijato v souladu s ústavními ustanoveními ohledně nezávislosti soudů. Studie analytické skupiny Justitia namítá, že Dánská soudní správa možná zašla příliš daleko s ohledem na to, že podle ústavy a zákona o organizaci soudnictví není Dánská soudní správa oprávněna přijímat namísto soudů rozhodnutí ohledně upřednostňování věcí. Ve veřejných prohlášeních vyjádřili znepokojení i akademici a sdružení soudců, avšak zároveň připustili mimořádnost situace, jež vyžadovala rychlé jednání. Ministerstvo spravedlnosti a Dánská soudní správa těmto názorům oponovaly . Parlament jmenoval panel nezávislých odborníků, který přezkoumá celkové vládní řešení pandemie a měl by předložit výsledky do konce roku 2020.

Sdružení dánských soudců (2020), „The judges’ working conditions“ (Pracovní podmínky soudců).

Dánské soudy (2020), Občanskoprávní věci, https://domstol.dk/om-os/tal-og-fakta/civile-sager/ .

Dánská vláda (2020), údaje poskytnuté Dánskem pro účely zprávy o právním státu pro rok 2020.

Dánská vláda (2019), „Strengthening action against financial crime“ (Posilování opatření proti finančním trestným činům), https://www.regeringen.dk/media/6607/aftale-om-styrkelse-af-indsatsen-mod-finansiel-kriminalitet-270319_endelig.pdf .

Danske Medier (1. května 2020), „Danske Medier welcomes the publication of the Freedom of Expression Commission's report on Thursday“ (Sdružení Danske Medier vítá čtvrteční zveřejnění zprávy Komise pro svobodu projevu), https://danskemedier.dk/aktuelt/journalistik-og-redaktion/danske-medier-glaeder-sig-over-offentliggoerelsen-af-ytringsfrihedskommissionens-betaenkning/ .

Dánský svaz novinářů, „Open Administration“ (Otevřená správa), https://journalistforbundet.dk/offentlighedslov .

Evropská komise (2020), Srovnávací přehled EU o soudnictví.

Evropská komise (2020), zpráva o provádění rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 9. ledna 2013, Oleksandr Volokov v. Ukrajina, žádost č. 21722/11.

GRECO (2014), čtvrté kolo hodnocení – „Evaluation Report on Denmark on preventing corruption in respect of members of parliament, judges and prosecutors“ (Hodnoticí zpráva o Dánsku zaměřená na předcházení korupci ve vztahu k poslancům parlamentu, soudcům a státním zástupcům).

GRECO (2019), třetí kolo hodnocení – „Second Compliance Report on Denmark on transparency of party funding“ (Druhá zpráva o plnění doporučení v Dánsku zaměřená na transparentnost financování politických stran).

GRECO (2019) páté kolo hodnocení – „Evaluation Report on Denmark on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies“ (Hodnoticí zpráva o Dánsku zaměřená na předcházení korupci a prosazování bezúhonnosti v ústředních vládních institucích (vrcholné výkonné funkce) a donucovacích orgánech).

GRECO (2020), čtvrté kolo hodnocení – „Interim Compliance Report on Denmark on preventing corruption in respect of members of parliament, judges and prosecutors“ (Průběžná zpráva o plnění doporučení v Dánsku zaměřená na předcházení korupci ve vztahu k poslancům parlamentu, soudcům a státním zástupcům).

Information (6. července 2020), „Mails cast doubt on whether the closure of the courts was in accordance with the Constitution“ (E-maily zpochybňují, zda uzavření soudů bylo v souladu s ústavou), https://www.information.dk/indland/2020/07/mails-saar-tvivl-hvorvidt-nedlukningen-domstolene-overensstemmelse-grundloven?lst_mst .

Justitia (2020), „Rule of Law and COVID-19“ (Právní stát a COVID-19), http://justitia-int.org/retsstaten-og-covid-19 .

Ministerstvo spravedlnosti, „Legal Quality Guidelines“ (Pokyny ke kvalitě legislativy), https://lovkvalitet.dk/ .

Ministerstvo spravedlnosti (24. června 2020), „New judges must relieve the pressure on courts“ (Noví soudci musí zmírnit tlak na soudy), https://www.justitsministeriet.dk/nyt-og-presse/pressemeddelelser/2020/nye-dommere-skal-lette-presset-paa-domstolene .

Dánská soudní správa, „Emergency preparedness at the Courts of Denmark: Further information“ (Připravenost dánských soudů na mimořádné situace: další informace), https://www.domstol.dk/aktuelt/2020/3/noedberedskab-ved-danmarks-domstole-yderligere-information/ .

Parlamentní veřejný ochránce práv (2020), výroční zpráva za rok 2019.

Parlamentní veřejný ochránce práv (2017), výroční zpráva za rok 2016.