ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA O FONDU SOUDRŽNOSTI (2011) /* COM/2012/0642 final */





OBSAH 1........... Čerpání financí za období 2000–2006 v roce 2011 a ukončování projektů. 1 2........... Hospodářské prostředí a podmíněnost 5 3........... Audity a finanční opravy. 5 4........... Nesrovnalosti oznámené členskými státy. 8 5........... Hodnocení 9 6........... Informační a propagační činnosti 10 Tato zpráva se předkládá v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1164/1994 a vztahuje se na provádění projektů Fondu soudržnosti přijatých v programovém období 2000–2006 a rovněž projektů bývalého programu ISPA a těch projektů Fondu soudržnosti, které byly schváleny nebo předloženy v programovém období 1994–1999 a které byly prováděny i v období 2000–2006, za rok 2011. Uvedené informace jsou omezeny na období 2000–2006, neboť nařízení (ES) č. 1084/2006 o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1164/1994 nevyžaduje předložení výroční zprávy o Fondu soudržnosti za programové období 2007–2013. V důsledku toho se tato zpráva týká operací Fondu soudržnosti v patnácti členských státech, které byly příjemci pomoci – tedy ke konci roku 2006 ve třinácti členských státech (tj. Kypr, Česká republika, Estonsko, Řecko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Polsko, Portugalsko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko) – a rovněž projektů bývalého programu ISPA přijatých v období 2000–2006 v Bulharsku a Rumunsku, které přistoupily k Evropské unii dne 1. ledna 2007. Je třeba připomenout, že Irsko je v důsledku hospodářského růstu od 1. ledna 2004 nezpůsobilé. Nicméně probíhající projekty Fondu soudržnosti ještě čekají na ukončení. Údaje o provádění, kontrole a auditu v roce 2011 u projektů přijatých v období 2000–2006 pro každý přijímající členský stát jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě. 1. Čerpání financí za období 2000–2006 v roce 2011 a ukončování projektů Členské státy, které jsou způsobilé pro získání podpory z Fondu soudržnosti, lze rozdělit do tří skupin: skupina čtyř členských států způsobilých od počátku programového období 2000–2006 (EU-4: Řecko, Irsko, Portugalsko a Španělsko), druhá skupina deseti členských států, které přistoupily k Evropské unii v květnu 2004 (EU-10: Kypr, Česká republika, Estonsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko), a skupina dvou členských států (EU-2: Rumunsko a Bulharsko), které k Evropské unii přistoupily v lednu 2007. Tabulka č. 1: Počet projektů Fondu soudržnosti podle členských států a podle odvětví Členský stát || Doprava || Životní prostředí || Smíšené || Technická pomoc || Celkem Řecko || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Irsko || 6 || 4 || || || 10 Portugalsko || 34 || 72 || || 3 || 109 Španělsko || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EU-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Kypr || 1 || 1 || || || 2 Česká republika || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Estonsko || 10 || 17 || || 10 || 37 Maďarsko || 9 || 25 || || 13 || 47 Lotyšsko || 14 || 22 || || 10 || 46 Litva || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Polsko || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovensko || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovinsko || 8 || 16 || || 4 || 28 EU-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulharsko || 5 || 22 || || 11 || 38 Rumunsko || 12 || 36 || || 15 || 63 EU-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Celkem || 271 || 808 || 4 || 109 || 1 192 Celkem Komise přijala 1 192 projektů Fondu soudržnosti v období 2000–2006 v 16 způsobilých členských státech. Tento počet zahrnuje 52 projektů, které byly schváleny nebo předloženy v období 1994–1999, ale byly prováděny i v období 2000–2006. Z 1 192 projektů, které Komise přijala, se 808 týká životního prostředí, 271 dopravy a 109 technické pomoci. Čtyři projekty jsou smíšené (viz tabulka č. 1). 1.1. Změna rozhodnutí o projektech Fondu soudržnosti V roce 2011 přijala Komise 175 změn svých rozhodnutí týkajících se projektů Fondu soudržnosti, což je o něco více než v roce 2010 (167), méně než v roce 2009 (196) a více než v roce 2008 (137). Tyto změny se většinou týkaly změn fyzické oblasti působnosti, změn příjemce projektu, zvýšení stropu pro zálohy a průběžné platby z 80 % na 90 % a změn lhůty pro způsobilost v důsledku hospodářské krize a vyšší moci. Značný počet změn se týkal kombinovaných návrhů ohledně více než jednoho z výše uvedených aspektů. V dubnu 2010 Komise přijala jako jedno z opatření na podporu Plánu evropské hospodářské obnovy „Pozměněné pokyny k ukončení projektů Fondu soudržnosti a bývalého programu ISPA na období 2000–2006“[1]. Komise dospěla k názoru, že na projekty, které byly poprvé schváleny v roce 2004 nebo později, mohly mít výrazný dopad obtíže spojené s poskytováním potřebného vnitrostátního veřejného nebo soukromého spolufinancování nebo s nedodržováním původního harmonogramu prací ze strany příjemců. Komise uznala, že při vypuknutí krize tyto projekty právě probíhaly nebo byly teprve zahájeny. V rozhodnutí o změně se tedy uvádí, že v případě projektů, které byly poprvé schváleny rozhodnutím Komise po 1. lednu 2004, může Komise na základě řádně odůvodněné žádosti rozhodnout o prodloužení lhůty pro způsobilost do 31. prosince 2011. Pokud se navíc jednalo o projekt, na který Fond soudržnosti přispívá částkou ve výši nejméně 100 milionů EUR, může být lhůta pro způsobilost prodloužena do 31. prosince 2012. Pouze za výjimečných a řádně odůvodněných okolností (např. správní nebo právní řízení s odkladným účinkem, případy vyšší moci se závažnými následky pro provádění projektu podporovaného Fondem soudržnosti nebo zjevný omyl přičitatelný Komisi) je možné prodloužit lhůtu pro způsobilost na pozdější datum, než je uvedeno výše. Tuto změnu členské státy uvítaly, neboť měla přispět k účinnějšímu a efektivnějšímu provádění projektů Fondu soudržnosti pro období 2000–2006. Možnost prodloužení lhůty pro způsobilost po roce 2010 v praxi znamenala, že některé projekty Fondu soudržnosti byly prováděny i v letech 2011 a 2012, a má také důsledky pro proces ukončování programů, který by měl být odpovídajícím způsobem prodloužen. V případě více než 500 projektů by lhůta pro způsobilost zpravidla vypršela do konce roku 2010. Výsledkem žádostí členských států o prodloužení lhůty pro způsobilost bylo, že 380 projektů dosáhlo lhůty pro způsobilost v roce 2010, 116 projektů v roce 2011 a 7 v roce 2012. 1.2. Platby uhrazené v roce 2011 za projekty přijaté v programovém období 2000–2006 Obecně bylo za období 2000–2006 provedeno méně konečných plateb v souvislosti s projekty Fondu soudržnosti (a bývalého programu ISPA), než se původně očekávalo. V případě žádostí o konečnou platbu je nutné provést důkladnou analýzu dokumentů o ukončení programu a v závislosti na kontrole jejich úplnosti a kvalitě mohou být konečné platby provedeny později, než se původně předpokládalo. Původní rozpočet na rok 2011 na platby ve prospěch projektů Fondu soudržnosti v období 2000–2006 činil 1 377 milionů EUR (2 500 milionů EUR v roce 2010). V důsledku převodu prostředků činil konečný rozpočet 945 milionů EUR, který byl v plné výši vyplacen do konce roku 2011. Jde o nižší úroveň plnění než v roce 2010 (2 321 milionů EUR) nebo v roce 2009 (2 777 milionů EUR), což dokládá skutečnost, že cyklus provádění projektů Fondu soudržnosti vstupuje do své závěrečné fáze. Pokud jde o rozpočtové linie bývalého programu ISPA, částka předpokládaná v původním rozpočtu na rok 2011 činila 358 milionů EUR. Po rozpočtových převodech byly prostředky sníženy o 164 milionů EUR. Do konce roku 2011 byla vyplacena částka ve výši 188 milionů EUR (viz tabulka č. 2). Tabulka č. 2: Provádění plateb z Fondu soudržnosti a bývalého programu ISPA v roce 2011 (v EUR) Prostředky na platby || Počáteční stav || Pohyby || Konečné zdroje || Plnění Fond soudržnosti || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Bývalý program ISPA || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 CELKEM || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 Tabulka č. 3 ukazuje výši plateb v roce 2011 pro jednotlivé členské státy a jednotlivá odvětví. Hlavními přijímajícími zeměmi jsou ze skupiny členských států EU-4 Španělsko, ze skupiny členských států EU-10 Polsko a ze skupiny členských států EU-2 Rumunsko. Tabulka č. 3: Platby v roce 2011 na projekty Fondu soudržnosti a bývalého programu ISPA podle členských států a podle odvětví Členský stát || Životní prostředí || Doprava || Technická pomoc || CELKEM Částka (v EUR) || % celkového plnění || Částka (v EUR) || % celkového plnění || Částka (v EUR) || Částka (v EUR) || % celkového plnění Řecko || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Irsko || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugalsko || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Španělsko || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EU-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Kypr || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Česká republika || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Estonsko || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Maďarsko || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Lotyšsko || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Litva || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Polsko || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovensko || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovinsko || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 EU-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulharsko || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Rumunsko || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EU-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 CELKEM || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Neuhrazené závazky z období 2000–2006 Na konci roku 2011 činila průměrná míra absorpce (platby v porovnání se závazky) všech stávajících přijímajících zemí u projektů Fondu soudržnosti i projektů bývalého programu ISPA 86,8 %. Míra absorpce se pohybuje v rozpětí od 76,4 % (Maďarsko) a 80,0 % (Malta) až po 94,5 % (Irsko) a 100 % (Kypr). Neuhrazené závazky („reste à liquider“, RAL) odpovídající období 2000–2006 na konci roku 2011 činily 4,76 miliardy EUR. Během roku 2011 byly RAL sníženy o 1,3 miliardy EUR. Tabulka č. 4: Míra absorpce a neuhrazené závazky na konci roku 2011 Členský stát || Závazky (v EUR) || Vyplaceno (v EUR) || Vyplaceno (v %) || RAL (v EUR) (do prosince 2011) || (do prosince 2011) || ke dni 31. 12. 2011 Řecko || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Irsko || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugalsko || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Španělsko || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EU-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Kypr || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Česká republika || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Estonsko || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Maďarsko || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Lotyšsko || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Litva || 825 210 750.63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Polsko || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068.96 Slovensko || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279.62 Slovinsko || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 EU-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulharsko || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Rumunsko || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EU-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 CELKEM || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Ukončení projektů Fondu soudržnosti Z 1 192 projektů spolufinancovaných v programovém období 2000–2006 probíhalo v členských státech na konci roku 2011 ještě 690 projektů (viz tabulka č. 5). Tedy 502 projektů bylo ukončeno, včetně 105 projektů ukončených v roce 2011 (oproti 102 projektům ukončeným v roce 2010). Většina ukončení se týkala těchto členských států: Španělsko (44 ukončených projektů), Řecko (13), Portugalsko (10) a Polsko (9). Provádění projektů vrcholilo v roce 2010 a pozornost se nyní zaměřuje na vyplňování a předkládání dokumentů o ukončení. Řídící orgány a Komise čelí významnému nárůstu práce spojené s dokumenty o ukončení projektů. Komise si je vědoma toho, že postup ukončování je příliš pomalý vzhledem k objemu projektů, které mají být vyřízeny v nadcházejících dvou letech. Nicméně praktické problémy, jako je pozdní předávání dokumentů o ukončení, nesrovnalosti v informacích (tj. mezi obsahem některých závěrečných zpráv a prohlášením o ukončení) nebo nesplnění původních cílů u některých projektů, tyto práce komplikují. Kromě toho u ještě probíhajících projektů vedou problémy při jejich provádění v praxi často k novým žádostem o změny od členských států. Kromě toho probíhá postup ukončování u složitějších projektů a je zapotřebí více času na posuzování a rozhodování související s jejich ukončením. Komise za účelem urychlení postupu ukončování přijala konkrétní kroky. V rámci GŘ pro regionální politiku byla v únoru 2011 zřízena pracovní skupina pro ukončení Fondu soudržnosti, která má jeho ukončení sledovat, řídit a usnadnit. Kromě toho přijala řadu iniciativ ke zlepšení situace, jako je vypracování postupu pro zrušení těch projektů, které pravděpodobně nebudou dokončeny, protože úroveň jejich provádění je velmi nízká, racionalizace korespondence s členskými státy za účelem objasnění nutných při ukončení, zlepšování společného přístupu a rovného zacházení a vytvoření nového nástroje pro sledování, který umožňuje navazovat denně na pokrok dosažený v postupu ukončování. Tabulka č. 5: Projekty Fondu soudržnosti ukončené do konce roku 2011 Členský stát || Celkový počet projektů FS || Stav ke konci roku 2011 || Počet otevřených projektů, stav ke konci roku 2011 Počet ukončených projektů celkem || % ukončených projektů || Celkově vyplacená částka za ukončené projekty (v EUR) || Počet projektů ukončených v roce 2011 Řecko || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Irsko || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugalsko || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Španělsko || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EU-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Kypr || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Česká republika || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Estonsko || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Maďarsko || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Lotyšsko || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Litva || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Polsko || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovensko || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovinsko || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 EU-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulharsko || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Rumunsko || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EU-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 CELKEM || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Hospodářské prostředí a podmíněnost Článek 6 nařízení Rady (ES) č. 1164/1994, kterým se řídí Fond soudržnosti, pokud jde o projekty schválené před koncem roku 2006, stanoví podmínky rozpočtové politiky pro vyplácení z fondu. Stanoví, že „fond nefinancuje v členském státě žádné nové projekty anebo u velkých projektů žádné nové etapy projektů, pokud Rada kvalifikovanou většinou na základě doporučení Komise stanoví, že […] členský stát neprovedl [svůj program stability nebo svůj konvergenční program], aby zabránil nadměrnému schodku“. Protože však fáze schvalování projektů na období 2000–2006 předcházela hospodářské krizi, tento článek nebyl v souvislosti s projekty na období 2000–2006 použit. 3. Audity a finanční opravy Komise zajistila pravidelné provádění auditů u projektů Fondu soudržnosti ve většině dotčených členských států a zaměřila se na specifická rizika spojená s prováděním Fondu soudržnosti. Poslední auditní šetření bylo aktualizováno v roce 2011 („Fond soudržnosti: přezkum orgánů pověřených vydáváním prohlášení při ukončení projektu za období 2000–2006 a audit projektů“). Na základě tohoto šetření by útvary Komise měly mít možnost dospět k závěru, zda zavedené systémy a postupy a provedená práce představují spolehlivý zdroj jistoty, a to jak v případě projektů již ukončených, tak v případě projektů čekajících na ukončení. Auditní práce byly zahájeny v květnu 2011 a budou pokračovat i v letech 2012 a 2013. V roce 2011 bylo provedeno šest výjezdních auditů (Bulharsko, Španělsko, Rumunsko, Maďarsko, Litva a Lotyšsko). Kumulativně Komise provedla 162 systémových auditů a 20 závěrečných auditů u projektů Fondu soudržnosti pro období 2000–2006. Následující analýza obsahuje podrobnosti o činnostech provedených do konce roku 2011, které jsou uspořádány v souladu s historickým vývojem Fondu soudržnosti. 3.1. Členské státy EU-4 Pro členské státy EU-4 byl od roku 2001 vykonán velký kus práce jako součást hlavních auditních šetření, která se týkala ověření účinného fungování řídících a kontrolních systémů v členských státech, zadávání veřejných zakázek a přezkumu práce orgánů pověřených vydáváním prohlášení při ukončení projektu v členských státech během přípravy na ukončení programů a projektů za období 2000–2006, akčních plánů k nápravě zjištěných nedostatků, provedených finančních oprav a výsledků auditů Účetního dvora. 3.2. Členské státy EU-10 V důsledku velkého počtu auditů provedených Komisí v členských státech EU-10 během hlavních auditních šetření v minulých letech bylo dosaženo vysoké úrovně provádění auditů (až 53 %). Posouzení spolehlivosti práce orgánů pověřených vydáváním prohlášení při ukončení projektu se v této skupině členských států liší. Kdykoli byly zjištěny problémy, Komise požádala orgány členských států, aby provedly akční plány k nápravě, aby provedly dodatečná zpětná ověření, posílily přípravné práce pro ukončení před odesláním prohlášení o ukončení a použily odpovídající finanční opravy. Hlavními přetrvávajícími rizikovými faktory jsou: postupy zadávání veřejných zakázek a pochybnosti o schopnosti některých orgánů pověřených vydáváním prohlášení při ukončení projektu tyto nesrovnalosti zjistit či uložit finanční opravy, a nedostatky ve fungování těchto orgánů. V jednom případě (Maďarsko) byly ohlášeny závažné problémy a poměrně vysoká míra chybovosti u projektů z oblasti dopravy, což vedlo k formulaci výhrady ve výroční zprávě o činnosti pro Generální ředitelství pro regionální politiku v roce 2011. Všechna zjištěná rizika jsou zmírňována důkladným ověřováním ze strany Komise při analýze prohlášení o ukončení při ukončování jednotlivých projektů. Komise bude také pokračovat ve sledování těchto rizik prostřednictvím auditů vzorků zbývajících neukončených projektů. Ve čtyřech členských státech (Kypr, Estonsko, Malta, Slovinsko) nepřetrvávají problémy s výkonem auditu a Komise může v těchto členských státech zavést vyšší stupeň spolehlivosti pro prohlášení o ukončení projektů. 3.3. Členské státy EU-2 V důsledku velkého počtu auditů provedených Komisí v Bulharsku a Rumunsku během hlavních auditních šetření v minulých letech bylo dosaženo vysoké úrovně provádění auditů (51,35 % pro Bulharsko a 36,51 % pro Rumunsko). Provádění projektů Fondu soudržnosti začalo u těchto dvou členských států obecně později. V důsledku toho je v Bulharsku ještě otevřeno 33 ze 38 projektů a v Rumunsku 57 z 63 projektů. Proto budou významné průběžné platby provedeny v roce 2012 a případně v roce 2013. Jak bylo zdůrazněno ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro regionální politiku za rok 2011, provedené audity odhalily nedostatky v oblasti veřejných zakázek (výběr a kritéria pro zadání, uplatňování lhůt, použití vyjednávacího řízení) a nedostatky v ověřování prováděném řídícími orgány. To vedlo k finančním opravám iniciovaným Komisí – 0,69 milionu EUR oprav vykázaných v roce 2011 pro Bulharsko a 0,22 milionu EUR pro Rumunsko. Komise zjistila nedostatky v činnosti orgánu pověřeného vydáváním prohlášení při ukončení projektu v Bulharsku, předložila doporučení ke zlepšení a situaci pozorně sleduje (v důsledku auditu v květnu 2011, aby dále posoudila práci orgánu pověřeného vydáváním prohlášení při ukončení projektu). V případě Rumunska byl v roce 2009 proveden výjezdní audit týkající se činnosti orgánu pověřeného vydáváním prohlášení při ukončení projektu, který byl ukončen stanoviskem bez výhrad a poskytl dobrý základ pro to, aby bylo možné spoléhat se na doručená prohlášení o ukončení. 3.4. Další auditní práce v roce 2011 Další auditní práce provedená útvary Komise pro Fond soudržnosti v roce 2011 zahrnovala ověření národních výročních kontrolních zpráv podle článku 12 nařízení (ES) č. 1386/2002, roční shrnutí a přezkum zpráv o auditech vnitrostátních systémů, které byly Komisi předloženy členskými státy. Doručené zprávy byly analyzovány a členským státům byly zaslány odpovědi s připomínkami a v případě potřeby žádosti o další informace, aby bylo možné z výsledků auditní práce na vnitrostátní úrovni odvodit co největší jistotu. Dvoustranné koordinační schůzky mezi Komisí a vnitrostátními auditními orgány se konají každoročně za účelem výměny informací o provádění auditních prací a k projednání pokroku v oblasti kontrol vzorků a opatření přijatých v návaznosti na zjištění auditu. Schůzky, na nichž se projednávaly auditní práce provedené v roce 2010, se konaly v první polovině roku 2011. Každoroční dvoustranné koordinační schůzky týkající se auditních prací provedených v roce 2011 se konaly v první polovině roku 2012. 3.5. Systémy řízení a kontroly Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2011 Generální ředitelství pro regionální politiku posoudilo fungování systémů řízení a kontroly (2000–2006), a to na základě stanovisek k auditu vyjádřených auditními orgány členských států a výsledků vlastních auditů Komise. Kladné posouzení bylo provedeno pro patnáct členských států (u jednoho zčásti). Stanovisko bez výhrad bylo vydáno pro systémy Fondu soudržnosti v pěti členských státech (Kypr, Estonsko, Malta, Portugalsko a Slovinsko). U deseti členských států bylo vydáno stanovisko s výhradami s mírným dopadem (Bulharsko, Česká republika, Řecko, Maďarsko – projekty v odvětví životního prostředí a technické pomoci, Irsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Rumunsko a Slovensko). Pokud jde o maďarské odvětví dopravy, byla formulována výhrada a vydáno stanovisko s výhradami s významným dopadem z důvodu vysoké chybovosti zjištěné vnitrostátním auditním subjektem, výsledků auditů Komise (které odhalily několik nesrovnalostí v oblasti zadávání veřejných zakázek), nedostatků zjištěných v provádění finančních oprav doporučených orgánem pověřeným vydáváním prohlášení při ukončení projektu a nedostatků při odhalování a nápravě nesrovnalostí v oblasti zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní úrovni. Kromě toho byla důsledkem pomalého postupu při ukončování španělských projektů Fondu soudržnosti, zejména kvůli vysoké chybovosti v oblasti zadávání veřejných zakázek zjištěné u většiny projektů, a pomalého postupu španělských orgánů při řešení otázek vznesených Komisí, ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011 u všech španělských projektů Fondu soudržnosti uvedena výhrada z důvodu ochrany dobré pověsti. Tabulka č. 6: Výhrady a finanční opravy rozhodnuté nebo dohodnuté pro Fond soudržnosti 2000–2006 podle jednotlivých členských států Členský stát || Výhrada výroční zprávy o činnosti za rok 2010 || Rozhodnuté nebo dohodnuté finanční opravy (v EUR) v roce 2011[2] || Výhrada výroční zprávy o činnosti za rok 2011 Řecko || NE || 1 272 734 || NE Irsko || NE || || NE Portugalsko || NE || 4 139 400 || NE Španělsko || NE || - 5 413 806[3] || ANO[4] Kypr || NE || || NE Česká republika || NE || 7 921 142 || NE Estonsko || NE || 77 353 || NE Maďarsko || ANO – odvětví dopravy || 2 581 124 || ANO[5] Lotyšsko || NE || || NE Litva || NE || 206 765 || NE Malta || NE || || NE Polsko || NE || 4 796 351 || NE Slovensko || NE || 922 150 || NE Slovinsko || NE || || NE Bulharsko || ANO – 1 projekt || 690 206 || NE Rumunsko || NE || 221 356 || NE CELKEM || || 17 414 784 || 4. Nesrovnalosti oznámené členskými státy Vzhledem k tomu, že výroční zpráva o Fondu soudržnosti se vztahuje na provádění projektů Fondu soudržnosti přijatých v programovém období 2000–2006, a to během roku 2011, přihlíží se pouze k oznámením podaným podle nařízení (ES) č. 1831/1994. Komisi bylo oznámeno 64 případů nesrovnalostí, jež se týkaly projektů spolufinancovaných ze strany EU, v souvislosti s výše uvedeným obdobím a částky v celkové výši 42 168 842 EUR. Přibližně 20 315 177 EUR ještě musí být získáno zpět. Většinu případů oznámilo Portugalsko (19), Řecko (14) a Litva (8). Polsko a Řecko však oznámily nejvyšší částky (16 milionů EUR a 11 milionů EUR), tj. přibližně 64 % z celkové částky (viz tabulka č. 7). Dvěma hlavními typy oznámených nesrovnalostí jsou porušení pravidel při zadávání veřejných zakázek a nezpůsobilé výdaje, které se týkají 54 ze 64 oznámených nesrovnalostí (85 %). Tabulka č. 7: Nesrovnalosti a finanční dopad pro EU podle oznámení členských států v roce 2011 v souladu s nařízením (ES) č. 1831/1994 – programové období 2000–2006 Členský stát || Počet nesrovnalostí || Příslušné částky || Částky, které mají být získány zpět EUR || % || EUR || % Řecko || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Irsko || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugalsko || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Španělsko || 3 || 483 353 || 1,15 || || Kypr || || || || || Česká republika || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Estonsko || || || || || Maďarsko || || || || || Lotyšsko || || || || || Litva || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Polsko || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovensko || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovinsko || || || || || Bulharsko || || || || || Rumunsko || || || || || CELKEM || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Hodnocení Komise a členské státy provádějí posouzení a hodnocení všech spolufinancovaných projektů Fondu soudržnosti. V roce 2011 Komise pokračovala v provádění hodnocení Fondu soudržnosti ex-post, včetně bývalého programu ISPA, pro programové období 2000–2006. Byl připraven soubor pěti vzájemně propojených „pracovních balíčků“ s cílem: a) Posoudit přínos Fondu soudržnosti a programu ISPA pro rozvoj dopravního systému EU a naplňování acquis EU v oblasti životního prostředí a rovněž posoudit úspěšnost programu ISPA jakožto přípravy na programy strukturálních fondů a Fondu soudržnosti: · Příspěvek těchto dvou nástrojů k rozvoji sítě TEN-T v období 2000–2006 se považuje za významný a výjimečný v případě zemí EU-10. Je to proto, že země EU-10 přistoupily v polovině programového období 2000–2006 a potýkaly se s obrovským problémem, a sice přetvořit své vnitrostátní infrastruktury tak, aby dosáhly základního standardu srovnatelného s jinými členskými státy. · V odvětví silniční dopravy vzniklo díky 99 schváleným silničním projektům 4 214 km nových nebo obnovených silnic v rámci sítě TEN-T, což představuje přibližně 10 % její celkové délky. Tento příspěvek byl největší v případě členských států EU-10, v nichž 57 projektů zajistilo přibližně 20% příspěvek do sítě TEN-T na jejich území. · V případě železnic poskytlo 112 schválených projektů 8 477 km nových nebo obnovených tratí/infrastruktury v síti TEN-T, tedy přibližně 21 % její celkové délky v těchto zemích. Největším dílem přispěly do sítě TEN-T opět země EU-10, v nichž projekty ISPA zajistily téměř 40% zlepšení (přes 6 000 km). · Posouzení acquis EU bylo omezeno na oblasti kvality vody a nakládání s vodou (včetně čištění odpadních vod) a sběru a zpracování tuhého odpadu. Analýza ukázala, že Fond soudržnosti a program ISPA významně přispěly k naplnění potřeb jednotlivých zemí a jejich souladu s acquis v oblasti životního prostředí. Byla poskytnuta nová zařízení nebo rozšíření či modernizace infrastruktury v oblasti dodávek vody, služeb čištění odpadních vod a nakládání s pevnými odpady, které požadovaly země, aby mohly splnit požadavky směrnic EU. Ačkoli byly zemím přiděleny různé částky, pokud jde o finanční prostředky na určité odvětví, průměrný příspěvek na potřeby jednotlivých odvětví je velmi podobný, tj. přibližně 30 % v odvětví pitné vody a 38 % v odvětví odpadních vod. V odvětví pevného odpadu, kde se potřeby zemí lišily více a povaha projektů byla rozmanitější, činil příspěvek 25 %. b) Provádět analýzy nákladů a přínosů ex-post na vzorku projektů z oblasti dopravy a životního prostředí, z nichž mají vyplynout poučení pro budoucí programová období: · Analýza nákladů a přínosů v odvětví dopravy: S ohledem na dopad projektů analýza ukázala, že všechny projekty byly nákladově efektivní. Příspěvku z Fondu soudržnosti bylo zapotřebí, aby bylo možné využít hospodářský přínos těchto projektů. Přínos těchto projektů se týkal 8 kategorií (úspora času při cestování, provozní náklady vozidel, zlepšení bezpečnosti, snížení emisí oxidu uhličitého a hluku a další). Obecně je zjištěná míra využití slučitelná s cílem vybudovat dostatečnou volnou kapacitu, aby měl projekt po dobu svého trvání prostor pro růst. Bylo obtížné stanovit přímou příčinnou souvislost mezi investicemi do dopravní infrastruktury a širšími sociálně-ekonomickými dopady (především pokud jde o HDP). · Analýza nákladů a přínosů pro životní prostředí: Analýza ukázala, že mnoho projektů v oblasti infrastruktury životního prostředí bylo provedeno proto, aby byly splněny právní požadavky. Dodržování právních předpisů samo o sobě nezajistilo pozitivní dopad z hlediska ekonomických přínosů – ve většině případů bylo souladu dosaženo za ceny přesahující přínos, který by mohl být vyjádřen hodnotou finančních prostředků. Proto nemusí být možné prokázat pozitivní ekonomickou čistou současnou hodnotu na úrovni projektů. V případě dvou projektů, jejichž cílem nebyl soulad, bylo zjištěno, že jejich zaměření na životní prostředí odpovídá potřebám regionu. Obecně bylo v rámci posouzení zjištěno, že projekty měly pozitivní vedlejší účinky na informovanost o životním prostředí a na oblast institucionálního učení. Kromě změny smlouvy ohledně prvního z těchto „pracovních balíčků“ byla v roce 2011 zahájena dvě další hodnocení se zaměřením na řízení a provádění Fondu soudržnosti a také odborný přezkum a shrnutí celkového hodnocení. 6. Informační a propagační činnosti Od 1. ledna 2007 jsou všechny otázky týkající se Fondu soudržnosti projednávány v rámci Výboru pro koordinaci fondů (zřízeného podle nařízení (ES) č. 1083/2006). Komise předložila aktualizaci postupu ukončování Fondu soudržnosti z období 2000–2006 v rámci 44. setkání Výboru pro koordinaci fondů v Bruselu dne 21. září 2011. V roce 2011 GŘ pro regionální politiku i nadále velmi podrobně informovalo o Fondu soudržnosti ve své výroční zprávě o činnosti[6] a zveřejnilo podrobnosti o velkých projektech, včetně těch, které byly financovány Fondem soudržnosti, za období 2000–2006 i 2007–2013. K dnešnímu dni byly na internetových stránkách INFOREGIO zveřejněny údaje o 238 velkých projektech, a sice ve zvláštní databázi, jež umožňuje vyhledávání. Na těchto internetových stránkách jsou k dispozici další projekty Fondu soudržnosti společně se stovkami příkladů dalších projektů. Kromě toho uvádí zvláštní publikace 150 příkladů projektů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti a strukturálních fondů. [1] SEK(2010) 0405 ze dne 19. dubna 2010. [2] V roce 2011 nemusí být hlášena žádná částka za programové období 1994–1999. [3] Záporná částka je výsledkem úpravy imputace fondu vzhledem k tomu, co bylo nesprávně vykázáno v roce 2010 pro Fond soudržnosti. Částka 34 784 766 EUR byla účinně opravena. [4] Výhrada z důvodu ochrany dobré pověsti pro Španělsko. [5] Výhrada z důvodu ochrany dobré pověsti pro Maďarsko. [6] Zveřejněno na internetových stránkách: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.