ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Druhá zpráva o pokroku v provádění akčního plánu Gruzie na uvolnění vízového režimu /* COM/2014/0681 final */





1. ÚVOD Evropská unie (dále jen „EU“) zahájila dne 4. června 2012 dialog o uvolnění vízového režimu s Gruzií. Dne 25. listopadu 2013 předložila Evropská komise gruzínské vládě akční plán na uvolnění vízového režimu, v němž stanoví kritéria, jež musí Gruzie splnit, aby její občané, kteří jsou držiteli biometrických pasů, mohli cestovat do schengenského prostoru bez vízové povinnosti. Dne 15. listopadu 2013 přijala Komise První zprávu o pokroku v provádění akčního plánu Gruzie na uvolnění vízového režimu.[1] Zpráva posuzovala pokrok, jehož Gruzie při provádění kritérií první fáze (legislativa a plánování) akčního plánu na uvolnění vízového režimu dosáhla, jakožto velmi dobrý a předložila řadu doporučení. V únoru, březnu a květnu 2014 předložila Gruzie aktualizovanou zprávu o pokroku. Na jaře 2014 proběhla hodnotící mise odborníků z členských států EU za asistence útvarů Komise, Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a delegace EU v Gruzii. Mise se zaměřila na bloky 3 a 4 akčního plánu na uvolnění vízového režimu, které do té doby nebyly na místě posouzeny. Tohle je druhá a závěrečná zpráva o pokroku první fáze provádění akčního plánu na uvolnění vízového režimu Gruzií.[2] Uvádí, jak byla prováděna kritéria první fáze, a doporučuje zahájit posouzení provádění kritérií druhé fáze, jež se týká účinného a udržitelného provádění příslušných opatření. Zprávu doplňuje pracovní dokument útvarů Komise, který podrobněji rozebírá pokrok popsaný v této zprávě. Kromě toho podle požadavků metodiky akčního plánu na uvolnění vízového režimu analyzuje očekávané dopady budoucího uvolnění vízového režimu na migraci a bezpečnost. Zpráva je strukturována podle akčního plánu na uvolnění vízového režimu. Je rozdělena do oddílů podle čtyř bloků akčního plánu na uvolnění vízového režimu a bere v úvahu doporučení uvedená ve zprávě z roku 2013; popisuje, jak gruzínské orgány splnily požadavky akčního plánu na uvolnění vízového režimu, a v závěrečné části doporučuje, že by se mělo přejít k posouzení provádění kritérií druhé fáze akčního plánu na uvolnění vízového režimu. 2. POSOUZENÍ OPATŘENÍ V RÁMCI ČTYŘ BLOKŮ AKČNÍHO PLÁNU NA UVOLNĚNÍ VÍZOVÉHO REŽIMU 2.1 Blok 1: Bezpečnostní prvky dokladů, včetně biometrických údajů Dne 29. května 2014 přijal gruzínský parlament změny týkající se zavádění biometrických pasů na gruzínských konzulátech. Ode dne 28. července 2014 jsou tedy gruzínským občanům vydávány pouze pasy odpovídající standardu ICAO. Dne 11. února 2014 byly zavedeny přísnější podmínky pro vydávání druhého pasu. Dne 31. října 2013 byl schválen kodex jednání Agentury pro rozvoj veřejných služeb. Gruzie vypracovala plán s indikativním časovým rozvrhem a vyčlenila finanční zdroje k dokončení digitalizace evidence občanů. Dne 29. května 2014 přijala Gruzie změnu příslušného zákona, a omezila tak právo občanů změnit si křestní jméno, a na vyžádání předložila informace o: - příslušných právních nástrojích týkajících se snímání a uchovávání otisků prstů, - zákazu prodlužování platnosti pasů, - provádění zásady „jedna osoba - jeden doklad“ a - režimu ochrany osobních údajů příslušejícím do kritérií bloku 1. 2.2 Blok 2: Integrovaná správa hranic, řízení migrace, azyl Dne 13. března 2014 přijala gruzínská vláda „Strategii řízení státních hranic (2014–2018)“ a dne 6. května 2014 doprovodný akční plán. Tato nová strategie se výrazně orientuje na budování kapacit a stanoví jako jednu ze svých prioritních oblastí „zelenou hranici“. Gruzie nadále spolupracovala s členskými státy EU, jinými zeměmi a mezinárodními organizacemi. Aby spolupráci se zeměmi v regionu ještě více posílila, vypracovala v květnu 2014 návrh dvoustranných dohod o hraničních komisařích s Arménií a Ázerbájdžánem. V prosinci roku 2013 uzavřely Ministerstvo vnitra Gruzie a Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU (Frontex) plán spolupráce na období 2013–2015. Gruzie dále posílila své vzdělávací programy, mimo jiné přidala do základních vzdělávacích osnov pro pohraniční policii a úředníky hraniční kontroly nový vzdělávací modul zaměřený na žadatele o azyl a uprchlíky. Byla zorganizována školení o zákoně o policii z roku 2013 a v říjnu 2014 byl zahájen nový magisterský program zaměřený na zákon o policejních předpisech. V oblasti řízení migrace vstoupil ke dni 1. září 2014 v platnost zákon o právním postavení cizinců a osob bez státní příslušnosti. Byly vypracovány a dne 26. srpna 2014 schváleny doprovodné vyhlášky. Ke dni 1. září 2014 byl na Ministerstvu vnitra zřízen odbor migrace. V rámci projektu nazvaného „Komplexní program na podporu reintegrace pro navracející se migranty po návratu“ financovaného EU nadále fungovalo středisko mobility, avšak byla přijata opatření, aby řízení střediska postupně převzalo Ministerstvo pro vnitřně vysídlené osoby. V létě 2014 byla dokončena výstavba dočasného ubytovacího zařízení pro nelegální migranty. Sekretariát státní komise pro otázky migrace nadále sledoval provádění migrační strategie a akčního plánu na období 2013–2015 a provedl některé nezbytné úpravy a aktualizace. V září roku 2014 začal sekretariát za podpory přístupu EU založeného na pobídkách - programu „více za více“ a ve spolupráci s Mezinárodním střediskem pro rozvoj migrační politiky (ICMPD) pracovat na strategii pro příští programové období 2016–2020. V zájmu rychlejšího rozvoje jednotného systému analýzy migrace byla v únoru 2014 v rámci státní komise pro otázky migrace zřízena pracovní skupina. Skupina konzultovala s mezinárodními odborníky komplexní koncepční dokument, který byl vypracován v srpnu 2014. Očekává se, že systém začne fungovat v polovině roku 2016. Systém upozornění na osoby překračující dobu pobytu, který je ve zkušebním provozu od dubna 2013, byl v září 2014 spuštěn oficiálně. V oblasti azylové politiky změnila Gruzie svůj právní rámec dne 26. prosince 2013 a zavedla změnu zajišťující, že žadatelé o azyl budou od samého počátku azylového řízení dokumentováni. Další změny, jež vstoupily v platnost dne 1. září 2014, stanoví vydání dočasného dokladu totožnosti pro žadatele o azyl. Gruzie vyjasnila provádění ustanovení, jež ukládá povinnost požádat o azyl do 24 hodin od okamžiku, kdy daná osoba vstoupí na její území: až do současnosti nebyl zaznamenán případ, že by byly pozdě podané žádosti zamítnuty. Byly posíleny kapacity ministerstva odpovědného za žadatele o azyl; byli přijati další zaměstnanci ke stanovení postavení uprchlíků a byly naplánovány intenzívní školicí kurzy. Posíleny byly rovněž operační kapacity Oddělení informací o zemi původu. V únoru roku 2014 poskytla gruzínská vláda nezbytné finanční prostředky a uzavřela dohodu s Agenturou OSN pro uprchlíky (UNHCR) a s Úřadem USA pro spolupráci v oblasti obrany o rozšíření střediska pro nelegální migranty v Martkopi. Plánování bylo dokončeno v létě 2014 a začátkem podzimu 2014 bude zahájena výstavba. Gruzie se snažila posílit své kapacity pro sběr údajů. Ministerstvo pro vnitřně vysídlené osoby zřídilo v úzké spolupráci s UNHCR a díky její finanční podpoře novou elektronickou databázi, která by měla být spuštěna v prosinci 2014. Ministerstvo přezkoumalo postupy odvolání proti rozhodnutí o azylu a připravilo předlohy změn, které zaslalo v březnu 2014 UNHCR k připomínkám. 2.3 Blok 3: Veřejný pořádek a bezpečnost Gruzie dosahovala neustálého pokroku při předcházení organizované trestné činnosti a boji s ní. V říjnu 2013 přijala národní strategii pro boj proti organizované trestné činnosti na léta 2013–2014 a v listopadu 2013 doprovodný akční plán. Meziresortní koordinační rada pro boj proti organizované trestné činnosti aktivně monitoruje provádění obou dokumentů a v červenci 2014 předložila svou první zprávu o provádění. Díky stávajícímu právnímu a politickému rámci ohledně obchodování s lidmi je Gruzie na řešení tohoto problému vhodně vybavena. Byl přijat národní akční plán na léta 2013–2014 a ústředním koordinačním mechanismem boje proti obchodování s lidmi je Rada proti obchodování s lidmi. Rada vypracovala Pokyny pro prosazování práva při vyšetřování a stíhání případů obchodování s lidmi a pro zacházení s obětmi a zvláště zranitelnými oběťmi obchodování s lidmi, které byly v červnu 2014 rozeslány všem příslušným donucovacím orgánům. Národní referenční mechanismus, který byl zaveden v únoru 2007, zajišťuje, aby se se všemi předpokládanými a zjištěnými oběťmi obchodování s lidmi zacházelo podle předepsaných právních norem. Od roku 2006 odpovídá Státní fond na ochranu a pomoc obětem obchodování s lidmi za dvě ubytovny pro tyto oběti, financování ochrany obětí, pomoc, rehabilitační opatření a vyplácení náhrad. Odbor ústřední kriminální policie Ministerstva vnitra je donucovacím orgánem odpovědným za vyšetřování obchodování s lidmi. V lednu 2014 byla navíc v regionu Adžárie zřízena regionální služba. Významnou součástí gruzínského přístupu k předcházení obchodování s lidmi a boji proti němu je pravidelné vzdělávání a zvyšování povědomí. S ohledem na druhou fázi provádění akčního plánu na uvolnění vízového režimu byla Gruzie vyzvána, aby dále rozvíjela mechanismus podávání zpráv o posouzení hrozeb a aby se v rámci probíhající reformy pracovního práva zabývala otázkou mechanismu pracovních inspektorátů, která souvisí s obchodováním s lidmi. Existuje právní a institucionální rámec pro předcházení korupci a boj proti ní. Obecně lze uvést, že stávající právní předpisy jsou kvalitní, přiměřené a jsou v souladu s evropskými normami, pokud takové existují. Dne 14. dubna 2014 vstoupila v platnost nová právní ustanovení o ochraně oznamovatelů (whistleblowerů). V dubnu 2014 rovněž meziresortní koordinační rada pro boj proti korupci zřídila pracovní skupinu ad hoc pro provádění doporučení Skupiny států proti korupci (GRECO) a Úmluvy Organizace spojených národů o boji proti korupci; tato pracovní skupina vypracovala doporučení k financování politických stran, která analyzuje Ministerstvo spravedlnosti. Aby se ještě více posílil systém sledování majetkových přiznání, provedla kancelář pro veřejnou službu podrobný průzkum a uspořádala k této otázce veřejné konzultace a na podzim 2014 předloží vládě legislativní návrh. V oblastech souvisejících s bojem proti korupci bylo dosaženo řady úspěchů. Byl vypracován nový zákon o veřejné službě. Byl připraven tzv. návrh reformy veřejné služby, který vláda hodlá přijmout na podzim 2014. V současné době neexistuje specializovaný státní zástupce, ani specializovaný orgán v rámci státního zastupitelství, který by se případy korupce zabýval. Aby se tedy usnadnilo účinné provádění kritérií druhé fáze akčního plánu na uvolnění vízového režimu, měly by gruzínské orgány zvážit další záruky a zajistit nezávislost vrchního státního zástupce a zřídit zvláštní státní zastupitelství nebo zvláštní jednotku zabývající se případy korupce. Pokud jde o předcházení praní peněz a financování terorismu a boj proti nim, připravila Gruzie nezbytné legislativní změny zákona o snazším předcházení legalizaci nezákonných příjmů tak, aby vyhověla doporučením Výboru expertů pro hodnocení opatření proti praní peněz a financování terorismu (MONEYVAL) z roku 2012. V létě 2014 vláda změny přezkoumala a parlament by je měl schválit během plenárního zasedání na podzim 2014. Nedostatky týkající se předcházení financování terorismu, jež zjistil MONEYVAL, byly vyřešeny v listopadu 2013, když parlament změnil příslušná ustanovení trestního zákoníku. Změny vstoupily v platnost dne 15. ledna 2014. Gruzie podepsala v roce 2005 Úmluvu Rady Evropy o předcházení terorismu (CETS č. 196) a probíhá postup ratifikace. V prosinci 2013 byla zřízena meziresortní rada pro rozvoj a koordinaci provádění strategie a akčního plánu boje proti praní peněz a financování terorismu. V březnu 2014 přijala vláda Strategii boje proti praní peněz a financování terorismu (2014–2017) a související akční plán. Nadále fungovala služba finančního sledování (gruzínská jednotka finanční rozvědky). V současnosti nemůže tato služba zastavit podezřelé transakce, a to ani dočasně, s výjimkou transakcí, které mohou být využity k financování terorismu. Gruzie by měla tuto věc v rámci provádění druhé fáze akčního plánu na uvolnění vízového režimu dále zvážit. Gruzie dále upevnila legislativní a politický rámec v oblasti prevence užívání drog. Dne 4. prosince 2013 přijala Národní protidrogovou strategii a akční plán na období 2014–2015. Tyto dokumenty zohledňují doporučení skupiny Pompidou a jsou v souladu s evropskými i mezinárodními normami. Pokud jde o financování, je Gruzie do značné míry závislá na pomoci zahraničních dárců, což může z dlouhodobého hlediska vzbudit pochybnosti ohledně udržitelnosti provádění strategie a akčního plánu. V březnu 2013 podepsala Gruzie Úmluvu Rady Evropy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinů a o financování terorismu z roku 2005 a v říjnu 2013 ji ratifikovala. V dubnu 2014 přistoupila Gruzie k Haagské úmluvě o ochraně dětí, která vstoupí v platnost dne 1. března 2015. V březnu 2009 podepsala Gruzie Úmluvu Rady Evropy o ochraně dětí proti sexuálnímu vykořisťování a pohlavnímu zneužívání z roku 2007, kterou parlament v březnu 2014 ratifikoval. Dodatkový protokol k Trestněprávní úmluvě o korupci byl podepsán v březnu 2013 a ratifikován v červenci téhož roku. Gruzínský legislativní a institucionální rámec pro justiční spolupráci v trestních věcech je v souladu s evropskými normami. Ve druhé fázi akčního plánu na uvolnění vízového režimu by Gruzie mohla poskytnout informace o dostupných procesních zárukách v případech žádostí o vzájemnou pomoc. Mohla by rovněž zvážit další optimalizaci shromažďování kvalitativních údajů a vzdělávání státních zástupců a soudců. Spolupráce v oblasti prosazování práva byla posílena zavedením softwaru pro meziresortní elektronickou výměnu dat (InterFlow), k němuž došlo v prosinci 2013. Tento systém je vybaven digitálním podpisem, poskytuje rychlé vyhledávání údajů a uživatelům umožňuje spravovat úkoly, což jim umožňuje vyměňovat si dokumenty bezpečně a v reálném čase. Gruzie dosáhla pokroku v oblasti ochrany údajů a dále harmonizovala svůj legislativní a institucionální rámec s evropskými normami. Dne 1. srpna 2014 přijal parlament řadu důležitých změn zákona o ochraně osobních údajů a mnoha dalších zákonů, mezi něž mimo jiné patří: - rozšíření mandátu inspektora ochrany osobních údajů na zpracovávání údajů policie; - udělení inspektorovi ochrany osobních údajů pravomoci dohledu nad soukromým sektorem ode dne 1. listopadu 2014 a - posílení nezávislosti inspektora ochrany osobních údajů. Dne 2. května 2014 parlament rovněž přijal změny trestního zákoníku, jež kriminalizují porušení pravidel ochrany údajů. Dne 10. ledna 2014 Gruzie ratifikovala dodatkový protokol k Úmluvě Rady Evropy č. 108 z roku 2001, který vstoupil v platnost dne 1. května 2014. Vyhláška ministra vnitra o zpracování a ochraně osobních údajů v rámci ministerstva vstoupila v platnost dne 1. března 2014. Úřad inspektora ochrany osobních údajů fungoval i nadále. Má 15 zaměstnanců, včetně právníků, analytiků bezpečnosti údajů, vedoucího vzdělávání a odborníka na katalogy archivačních systémů. Od roku 2014 má vlastní položku ve státním rozpočtu a ta se považuje za dostatečnou k financování stávajících činností. Ve druhé fázi akčního plánu na uvolnění vízového režimu by se však vzhledem k rozšíření pravomocí a odpovědnosti inspektora ochrany osobních údajů mělo zvážit přidělení dalších finančních zdrojů. Mělo by se rovněž zajistit, aby byl úřad inspektora ochrany osobních údajů umístěn v prostorách odpovídajících jeho mandátu a zejména potřebě zajistit přístup širší veřejnosti. Pro posouzení kritérií akčního plánu na uvolnění vízového režimu je důležitý pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti soudnictví a státních zastupitelství, přestože mezi tato kritéria nepatří. Dne 1. srpna 2014 přijal parlament v souladu s doporučeními Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) zákon o změně ústavního zákona Gruzie o soudech s obecnou působností, který upravuje postup celoživotního jmenování soudců. Zákon vstoupil v platnost dne 19. srpna 2014. Změny provedené v roce 2013 v zákoně o státních zastupitelstvích představují významný krok vpřed k zajištění souladu s evropskými normami. Nejvyššího státního zástupce však nadále jmenuje předseda vlády na doporučení ministra spravedlnosti. 2.4 Blok 4: Vnější vztahy a základní práva Zákon o právním postavení cizinců a osob bez státní příslušnosti, který vstoupil v platnost dne 1. září 2014, stanoví právní základ pro vstup, pobyt, tranzit a odchod cizinců. Stanoví práva a povinnosti cizinců, osob bez státní příslušnosti, typy vyhošťování osob a jejich postupy a pravomoci dotčených státních orgánů. Existuje rovněž potřebný právní rámec zajišťující občanům Gruzie i cizincům přístup k cestovním dokladům i dokladům totožnosti. Dne 7. května 2014 vstoupil v platnost zákon o odstranění všech forem diskriminace (antidiskriminační zákon). Cílem tohoto zákona je „odstranit veškeré formy diskriminace a zajistit stejná práva všem fyzickým a právnickým osobám podle gruzínských právních předpisů, bez ohledu na rasu, barvu kůže, jazyk, pohlaví, věk, občanství, původ, místo narození nebo pobytu, majetek nebo sociální postavení, náboženství či vyznání, národní, etnický nebo sociální původ, profesi, rodinný stav, zdravotní stav, postižení, sexuální orientaci, genderovou identitu a genderové projevy, politické či jiné názory nebo jiné charakteristiky“. Jeho rozsah je široký a týká se rovněž soukromého sektoru. Zákon definuje přímou a nepřímou diskriminaci, zahrnuje diskriminaci z důvodu vztahu s jinou osobou a výslovně zakazuje nutit, podněcovat nebo podporovat osobu k diskriminaci třetí osoby a zahrnuje rovněž vícenásobnou diskriminaci. Zavádí také pojem pozitivní diskriminace v souvislosti s rovností žen a mužů a s konkrétními případy, jež se týkají např. mateřství, těhotenství nebo postižení. Cílem antidiskriminačního zákona je posílit úlohu veřejného ochránce práv jakožto subjektu pro rovnost odpovědného za odstranění diskriminace a zajištění rovnosti. Aby poskytoval obětem diskriminace ochranu a pomoc, musí ochránce práv působit jako prostředník mezi stranami, jehož úkolem je zprostředkovat smíření. Nový zákon považuje za hlavní způsob nápravy diskriminace soudní řízení před příslušným soudem, a aby byla náprava soudní cestou dostupnější, byla přijata řada změn občanského soudního řádu, trestního zákoníku, zákona o rovnosti žen a mužů a zákona o veřejném ochránci práv, které mají přístup ke spravedlnosti v případech diskriminace usnadnit. Přijetí antidiskriminačního zákona společně s jinými příslušnými akty legislativního rámce poskytuje nezbytný legislativní základ zajišťující provádění příslušných kritérií, avšak je třeba poskytnut záruky ve fázi provádění, zejména procesní povahy, aby byla dostatečně a účinně zaručena ochrana před diskriminací a aby byly v souladu se zásadami nutnosti a proporcionality uplatněny jakékoli odchylky. Ve druhé fázi akčního plánu na uvolnění vízového režimu bude provádění antidiskriminačního zákona pečlivě sledováno a, bude-li se to považovat za nezbytné, zváží se po úzké konzultaci s občanskou společností a mezinárodními odborníky další změny. Gruzie má kvalitní politiku v oblasti občanské integrace a ochrany práv menšin. Provádí se Národní plán tolerance a občanské integrace a akční plán (2009–2014). V červnu 2013 zřídila vláda meziresortní komisi na vysoké úrovni, jež pracuje na novém národním plánu a akčním plánu. V nedávné době Gruzie zvýšila úsilí ohledně práva používat jazyky menšin při jednání s veřejnými orgány a v místních zeměpisných označeních, a začala tak připravovat půdu pro podpis a ratifikaci Evropské charty regionálních či menšinových jazyků. Dne 2. dubna 2014 přijal gruzínský parlament usnesení o ratifikaci Úmluvy OSN o omezení případů bezdomovectví z roku 1961. Listiny o přistoupení k úmluvě byly uloženy v Ženevě dne 1. července 2014. „Zákon o gruzínském občanství“, který vstoupil v platnost dne 11. června 2014, slaďuje stávající právní rámec se zásadami úmluvy. Dne 30. dubna 2014 schválil parlament národní strategii lidských práv (2014–2020) a vláda schválila související akční plán (2014–2015) dne 9. července 2014. Strategie a akční plán stanoví priority v oblasti lidských práv a slaďují činnosti různých státních orgánů. Strategie je vystavěna na čtyřech základních kamenech - neporušitelnosti lidských práv státem, ochraně lidských práv před porušením ze strany jiných osob, rozvoji systému umožňujícího lidem prosazovat svá práva a zvýšení povědomí lidí o jejich právech. Uvádí 23 strategických oblastí činnosti. Akční plán stanoví cíle, činnosti, odpovědné orgány, časové rámce a ukazatele. 3. CELKOVÉ HODNOCENÍ A DALŠÍ KROKY Komise posoudila provádění akčního plánu na uvolnění vízového režimu Gruzie v souladu se stanovenou metodikou a na základě informací a příslušných legislativních a politických dokumentů, jež Gruzie poskytla. V Gruzii proběhla hodnotící mise odborníků z členských států EU za asistence útvarů Komise, Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a delegace EU. Komise dále sledovala také pokrok, jehož Gruzie dosáhla v oblastech souvisejících s akčním plánem na uvolnění vízového režimu prostřednictvím smíšeného výboru EU – Gruzie pro usnadnění vízového režimu, smíšeného readmisního výboru EU – Gruzie a podvýboru EU – Gruzie pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, lidská práva a demokracii a také v rámci dialogu o lidských právech. Úroveň dialogu a spolupráce mezi EU a Gruzií ve všech těchto výborech je považována za velmi pokročilou. Pokrok v oblasti právních předpisů a politik popsaný v první zprávě o pokroku i v této druhé zprávě dokládají, že Gruzie je skutečně odhodlána vést dialog o uvolnění vízového režimu. Na základě podrobné analýzy obsahu a rozsahu zavedených reforem může Komise vyslovit závěr, že Gruzie úspěšně splnila kritéria první fáze akčního plánu na uvolnění vízového režimu a že by se nyní mělo přistoupit k posouzení kritérií druhé fáze. Ve druhé fázi se Komise zaměří na posouzení účinnosti a udržitelnosti provádění kritérií druhé fáze akčního plánu na uvolnění vízového režimu. Bude rovněž nadále sledovat, zda je legislativní a politický rámec dostatečný, protože obě řady kritérií jsou úzce provázány. Komise bude Gruzii nadále nápomocna při provádění akčního plánu na uvolnění vízového režimu a bude aktivně sledovat, zda plní všechna kritéria akčního plánu, aby mohla v roce 2015 Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o dalším pokroku. [1] COM(2013) 808 final. [2] Zpráva odráží stav ke dni 25. září 2014.