Zvláštní zpráva Snaha o řešení problémů 
v oblasti zadávání 
veřejných zakázek v rámci 
výdajů EU na politiku 
soudržnosti by měla 
zesílitCS 2015  č. 10
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2866-6 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/92907 QJ-AB-15-012-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2854-3 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/068575 QJ-AB-15-012-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2859-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/819923 QJ-AB-15-012-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K použití či reprodukci fotografie na s. 20 je nutné získat souhlas přímo od držitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
Snaha o řešení problémů 
v oblasti zadávání 
veřejných zakázek v rámci 
výdajů EU na politiku 
soudržnosti by měla 
zesílit
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 10
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře ‑
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti v rámci strukturálních politik, dopravy a energetiky. Audit vedl člen EÚD Phil Wynn Owen s podporou vedoucího 
svého kabinetu Garetha Robertse a tajemnicí kabinetu Kathariny Bryanové, vedoucího oddělení Nielse‑Erika Brokoppa, 
vedoucího týmu Milana Šmída, auditorů Remuse Blidara, Anastassiose Karydase a Laury Zanariniové, tajemnice kabinetu 
H. Grethrena Ildikó Preissové a právničky Johanny Vermerové.
Zleva doprava: J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, K. Bryan, 
M. Smid, L. Zanarini, N. ‑E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Obsah
Body
 Glosář
 Zkratky
I-VIII  Shrnutí
1-13  Úvod
4-8 Rámec EU pro zadávání veřejných zakázek
9 -11  Politika soudržnosti a zadávání veřejných zakázek
12-13  Postupy zadávání veřejných zakázek: jak fungují?
14-17  Rozsah a koncepce auditu
18-94  Připomínky
19-48  Systematická analýza chyb při zadávání veřejných zakázek ze strany Komise a členských států je 
velmi omezená
19-24  Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je stále významným zdrojem chyb v oblasti politiky 
soudržnosti
25-34  Existují různé příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek
35-40  Komplexní analýze chyb v členských státech brání nedostatek jednotných údajů …
41 … v navštívených členských státech však existují známky toho, že údaje začínají být shromažďovány 
systematičtěji
42-48  Komise dosud komplexně a systematicky neanalyzuje chyby při zadávání veřejných zakázek
49-94  Komise a členské státy začínají provádět opatření s cílem řešit uvedený problém, je před nimi však 
stále dlouhá cesta
51-60  Komise od roku 2010 začala zavádět celou řadu opatření
61-74  Budou-li správně uplatňovány, mohou nové právní předpisy pomoci v řešení problematiky chyb při 
zadávání veřejných zakázek
75-82  Členské státy se zaměřují na primární kontroly a teprve nedávno začaly přijímat preventivní opatření
83-94  IT nástroje by mohly pomoci řešit problémy při zadávání veřejných zakázek, bude však nutné je zavést v 
plném rozsahu
04 Obsah
95-105  Závěry a doporučení
 Příloha I –  Úloha Komise a členských států v zadávání veřejných zakázek a politice soudržnosti
 Příloha II  –  Analýza chyb, které zjistil Účetní dvůr, podle jednotlivých fondů za období 
2009–2013
 Příloha III –  Popis a analýzy chyb v jednotlivých fázích zadávacích řízení
 Příloha IV –  Řízení o nesplnění povinnosti při zadávání veřejných zakázek z podnětu Komise, 
období 2009–2013
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Auditní orgán  poskytuje Komisi jistotu ohledně účinného fungování řídicích systémů a vnitřních kontrol 
operačního programu (OP) (a v důsledku toho ohledně legality a správnosti certifikovaných výdajů). Auditní 
orgány jsou zpravidla odbory úřadů vlády, útvary při ministerstvech financí (nebo útvary vnitřní kontroly v gesci 
ministerstva), útvary jiných ministerstev nebo útvary nejvyšších kontrolních institucí. Tyto orgány musí být provozně 
nezávislé na útvarech odpovědných za řízení fondů. Auditní orgán podává zprávu o zjištěních svých auditů systémů 
a auditů operací řídicímu a certifikačnímu orgánu dotčeného OP . Zprávy o auditech systémů a výroční kontrolní 
zpráva se předávají rovněž Komisi. Jestliže má auditní orgán za to, že řídicí orgán nepřijal náležité nápravné 
opatření, musí na danou věc upozornit Komisi.
Certifikační orgány  provádějí primární kontroly u výdajů vykázaných řídicím orgánem a osvědčují legalitu 
a správnost daného výdaje. Obvykle jsou součástí Ministerstva financí nebo útvarů vnitřní kontroly v gesci 
ministerstva.
Dohody o partnerství  uzavírají Evropská komise a jednotlivé členské státy. Dohody stanoví plány vnitrostátních 
orgánů na využití finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů v období let 2014 až 2020. 
Mimo jiné také zahrnují podrobnosti případných předběžných podmínek a rámce řízení výkonnosti.
Cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské 
unii vyrovnáváním hlavních regionálních rozdílů prostřednictvím finanční podpory pro budování infrastruktury 
a produktivní investice vytvářející pracovní místa, zejména pro podniky.
Cílem Evropského sociálního fondu  je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii zvyšováním 
zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, zejména prostřednictvím opatření v oblasti odborné přípravy, 
povzbuzování vysoké úrovně zaměstnanosti a tvorby většího počtu pracovní míst v lepší kvalitě.
Účelem  finančních oprav  je chránit rozpočet Evropské unie před zátěží v podobě chybných nebo neoprávněných 
výdajů. U výdajů, které spadají do režimu sdíleného řízení, je vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků 
odpovědností členských států. Finanční opravy lze provádět vynětím neoprávněných výdajů z výkazů výdajů 
členských států nebo vymáháním od příjemců. Finanční opravy může ukládat i Komise.
Cílem Fondu soudržnosti  je zlepšovat hospodářskou a sociální soudržnost financováním projektů v oblasti 
životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % průměru EU.
Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku  je útvar Evropské komise odpovědný za podporu 
hospodářského a sociálního rozvoje znevýhodněných regionů Evropské unie. Toto GŘ vede portfolio pro Evropský 
fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS).
Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky , dříve známé jako GŘ 
pro vnitřní trh a služby, je útvar Evropské komise odpovědný za dokončení vnitřního trhu zboží a služeb, který 
povzbuzuje hospodářství EU prostřednictvím činností na podporu průmyslu a malých a středních podniků 
a realizuje vesmírnou politiku EU. Toto ředitelství je rovněž odpovědné za tvorbu právních předpisů EU týkajících se 
zadávání veřejných zakázek a za dohled nad jejich prováděním členskými státy.
06 Glosář
Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování  je útvar Evropské komise 
odpovědný za zaměstnanost a sociální věci EU. V partnerství s vnitrostátními orgány, sociálními partnery, 
organizacemi občanské společnosti a jinými zúčastněnými subjekty generální ředitelství řeší problémy spojené 
s globalizací, stárnutím obyvatelstva EU a měnící se sociální realitou. Toto GŘ vede portfolio pro Evropský 
sociální fond (ESF).
Korupce  znamená zneužití moci za účelem získání soukromé výhody. Pasivní korupce znamená záměrné 
jednání úředníka, který přímo nebo pomocí prostředníka žádá nebo přijímá výhody pro sebe nebo pro třetí 
osobu, nebo přijímá příslib takové výhody, aby pak určitým způsobem jednal nebo se zdržel určitého jednání, 
které je jeho povinností. Aktivní korupce  je záměrné jednání kterékoli osoby, která úředníkovi takové výhody 
slibuje nebo poskytuje.
Nejvyšší kontrolní instituce  jsou vnitrostátní subjekty odpovědné za kontrolu příjmů a výdajů státní správy.
Nesrovnalost  je jednání, které není v souladu s pravidly EU a má potenciální škodlivý dopad na finanční 
zájmy EU. Může být výsledkem skutečných chyb, kterých se dopustí příjemci, kteří žádají o finanční prostředky, 
a orgány odpovědné za provádění plateb. Je‑li nesrovnalost způsobena záměrně, je klasifikována jako podvod.
Operační program  stanoví priority a cíle členského státu a způsob použití finančních prostředků během 
daného období, obvykle sedmi let, k financování projektů. Tyto projekty musí přispívat k dosahování jednoho 
nebo více z určitého počtu cílů specifikovaných na úrovni prioritní osy daného operačního programu. Programy 
musí existovat pro každý z fondů v oblasti politiky soudržnosti, tedy pro Evropský fond pro regionální rozvoj, 
Fond soudržnosti a Evropský sociální fond. Operační programy připravují členské státy, a nežli je možné provést 
jakékoli platby z rozpočtu EU, musí je schválit Komise. Programy lze během jimi pokrytého období měnit pouze 
se souhlasem obou stran.
Podvod  je záměrné podvodné jednání za účelem osobního obohacení nebo způsobení ztráty jiné osobě.
Předběžné podmínky  jsou podmínky, které vycházejí z předem vymezených kritérií stanovených v dohodách 
o partnerství. Při přípravě operačních programů EFRR, FS a ESF v programovém období 2014–2020 musí členské 
státy posuzovat, zda byly tyto podmínky splněny. Jestliže splněny nebyly, je nutné vypracovat akční plány, které 
zajistí splnění podmínek do 31. prosince 2016.
Řídicí orgán  je celostátní, regionální nebo místní orgán veřejné moci nebo veřejný či soukromý subjekt určený 
členským státem k řízení operačního programu. K jeho úkolům patří výběr projektů, které mají být financovány, 
sledování toho, jak jsou projekty prováděny, a podávání zpráv Komisi o finančních aspektech a dosažených 
výsledcích.
Veřejní zadavatelé  jsou vnitrostátní, regionální nebo místní orgány či veřejnoprávní subjekty, jejichž úloha 
zahrnuje uplatňování směrnic o zadávání veřejných zakázek u veřejných zakázek a veřejných soutěží na projekty.
Zadávání veřejných zakázek  je proces, kterým vnitrostátní, regionální a místní veřejné nebo veřejnoprávní 
orgány nakupují výrobky, služby a stavební práce, například pozemní komunikace a budovy. Pravidla anebo 
zásady zadávání veřejných zakázek platí i pro soukromé subjekty, jestliže zadávají zakázky, které jsou 
financovány převážně z veřejných prostředků, nebo jestliže takové požadavky stanoví grantová dohoda.
07
 Zkratky
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
ESF : Evropský sociální fond
FS: Fond soudržnosti
GŘ GROW : Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky
NKI : nejvyšší kontrolní instituce
OLAF : Evropský úřad pro boj proti podvodům
OP: operační program
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
08
 Shrnutí
I
Politika EU pro zadávání veřejných zakázek je klíčo ‑
vým nástrojem budování jednotného trhu a zajiš ‑
ťování efektivního využívání veřejných prostředků. 
V rámci EU je oblast zadávání veřejných zakázek 
upravena směrnicemi EU pro zadávání veřejných 
zakázek, jež stanoví společná pravidla a postupy, které 
musí veřejné orgány zadávající práce nebo služby 
dodržovat.
II
Pro programové období 2007–2013 bylo na oblast 
politiky soudržnosti vyčleněno 349 miliard EUR pro ‑
střednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj 
(EFRR), Fondu soudržnosti a Evropského sociálního 
fondu. Významná část těchto finančních prostředků, 
zejména pro EFRR a Fond soudržnosti, je vynakládána 
formou zadávání veřejných zakázek. Téměř polovina 
všech projektů týkajících se těchto tří fondů, které byly 
předmětem auditu Účetního dvora za období 2009–
2013, zahrnovala jedno či více zadávacích řízení.
III
Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je 
trvalým a významným zdrojem chyb. Závažné chyby 
vedly k nedostatečné či zcela chybějící spravedlivé 
hospodářské soutěži anebo k uzavírání smluv na 
veřejné zakázky se subjekty, které nepředložily nej ‑
lepší nabídky.
IV
Tato zpráva posuzuje, zda Komise a členské státy při ‑
jímají vhodná a účinná opatření s cílem řešit proble ‑
matiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti 
politiky soudržnosti.V
Audit zjistil, že Komise a členské státy začaly tuto pro ‑
blematiku řešit, stále však zbývá hodně práce z hle ‑
diska její analýzy a provádění opatření.
VI
Systematická analýza chyb při zadávání veřejných 
zakázek ze strany Komise a členských států je velmi 
omezená. Nedostatek dostatečně podrobných, 
spolehlivých a jednotných údajů o povaze a rozsahu 
chyb při zadávání veřejných zakázek brání kom ‑
plexní analýze základních příčin. Existují však známky 
toho, že některé z členských států navštívených pro 
účely tohoto auditu začínají údaje systematicky 
shromažďovat.
VII
Komise od roku 2010 začala zavádět celou řadu opat ‑
ření. Legislativní opatření zahrnovala revizi směrnic 
o zadávání veřejných zakázek a zařazení konkrétních 
podmínek pro systémy zadávání veřejných zakázek, 
které musí členské státy splnit nejpozději do konce 
roku 2016, do dohod o partnerství. Komise rovněž 
v roce 2013 zřídila technickou pracovní skupinu 
a vypracovala interní akční plán. Většina opatření 
v rámci plánu však dosud nebyla plně realizována. 
Členské státy začaly až nedávno přijímat komplexní 
opatření, která mají zabránit výskytu chyb.
Shrnutí 09
VIII
Účetní dvůr doporučuje:
a) i)  Komise by měla vytvořit databázi nesrovna ‑
lostí, která by byla schopna poskytnout základ 
pro smysluplnou analýzu chyb při zadávání 
veřejných zakázek. Komise by měla komplex ‑
ně analyzovat četnost, závažnost a příčiny 
chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti 
politiky soudržnosti, a to na základě odpoví ‑
dajících údajů, které získá jednak z vlastních 
databází, jednak je poskytnou členské státy. 
Svou analýzu by měla zveřejnit v rámci zprávy 
o zadávání veřejných zakázek, kterou požadují 
nové směrnice;
ii)  Příslušné orgány v členských státech by měly 
připravit a analyzovat své vlastní databáze 
nesrovnalostí v oblasti politiky soudržnosti, 
včetně nesrovnalostí vznikajících při zadávání 
veřejných zakázek, a měly by spolupracovat 
s Komisí, aby tyto údaje poskytovaly v tako ‑
vé podobě a termínech, aby usnadnily práci 
Komise;
b) Komise by se měla důsledně snažit o pozastavení 
plateb dotčeným členským státům, dokud tyto 
státy nedostatky nenapraví, nebude‑li předběžná 
podmínka týkající se zadávání veřejných zakázek 
splněna do konce roku 2016;
c) Komise by měla aktualizovat a zveřejnit svůj 
interní akční plán pro oblast zadávání veřejných 
zakázek. Každoročně by měla vykazovat dosaže ‑
ný pokrok. Za tím účelem by Komise měla zlepšit 
koordinaci napříč svými útvary, kterých se oblast 
veřejných zakázek týká;d) Komise by měla zřídit skupinu na vysoké úrovni, 
která bude zajišťovat vedení během řešení proble ‑
matiky chyb při zadávání veřejných zakázek, aby 
zabránila riziku, že se opatření nebudou uplatňo ‑
vat ve všech útvarech Komise jednotně. Tato sku ‑
pina by měla prosazovat zlepšení v oblasti zadá ‑
vání veřejných zakázek, včetně v případě potřeby 
zjednodušování v této oblasti;
e) Komise by měla ukládat finanční opravy, kdykoli 
zjistí, že primární kontroly členských států nejsou 
dostatečně účinné, a tam, kde to je nutné, zahajo ‑
vat řízení o nesplnění povinnosti z důvodu porušo ‑
vání směrnic o veřejných zakázkách;
f) Komise by měla více využívat příležitosti, které 
nabízí rozvoj informačních technologií, včetně 
propagace elektronického zadávání zakázek a ná ‑
strojů pro získávání údajů a osvědčených postupů;
g) členské státy by dále měly využívat příležitostí, jež 
nabízí elektronické zadávání zakázek a nástroje 
pro získávání údajů.
10
 Úvod
01 
Politika EU v oblasti zadávání veřej ‑
ných zakázek je klíčovým nástrojem 
budování jednotného trhu a dosaho ‑
vání inteligentního, udržitelného růstu 
podporujícího začlenění podle strate ‑
gie Evropa 2020 a současně zajištění 
co nejúčinnějšího využívání veřejných 
prostředků1. Zlepšit efektivnost veřej ‑
ných výdajů a dosáhnout optimálního 
využití prostředků jsou ústřední cíle 
státní správy. Na různých úrovních 
státní správy jsou stanovena pravidla, 
která mají zajistit co nejlepší využívá ‑
ní veřejných prostředků při zadávání 
veřejných zakázek. Obrázek 1  uvádí 
některé hlavní údaje. Obrázek 1Několik hlavních údajů o využívání veřejných zakázek v EU
2 406 miliard EUR
celkové výdaje na stavební práce,
zboží a služby v roce 2011
(tj. přibližně 20 % HDP členských států)
6,4 miliardy – 35,5 miliardy EUR
roční odhadované úspory díky používání právních 
předpisů EU pro zadávání veřejných zakázek
(hodnoty z r. 2014)
36,5 miliardy – 66,5 miliardy EUR
odhad dodatečných ročních úspor
dosažitelných při dokončení jednotného
trhu veřejných zakázek
Zdroj: Evropský parlament a Evropská komise2.1 KOM(2010) 2020 v konečném 
znění ze dne 3. března 2010 
„Evropa 2020 – Strategie pro 
inteligentní a udržitelný růst 
podporující začlenění“.
2 Viz výroční přezkum 
provádění veřejných zakázek 
z roku 2013, který zveřejnilo 
GŘ pro vnitřní trh a služby dne 
1. srpna 2014; SMEs‘ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU  (Přístup malých 
a středních podniků k trhům 
s veřejnými zakázkami 
a agregace poptávky v EU), 
studie, kterou pro Evropskou 
komisi vypracovaly 
společnosti PwC, ICF GHK 
a Ecorys, únor 2014; a  The Cost 
of Non‑Europe in the Single 
Market, IV ‑ Public Procurement 
and Concessions  (Náklady 
nesjednocené Evropy na 
jednotném trhu, IV – Veřejné 
zakázky a koncese), výzkumný 
útvar Evropského parlamentu 
(European Parliamentary 
Research Service, EPRS), září 
2014 – PE 536.355.
11 Úvod
02 
Cílem pravidel EU pro zadávání ve ‑
řejných zakázek je mimo jiné zajistit 
dodržování zásad a základních svobod 
stanovených ve Smlouvě o fungování 
Evropské unie (SFEU) (viz obrázek 2 )3. 
To by pak zvýšilo hospodářskou soutěž 
a přeshraniční obchod, což by vedlo 
k lepšímu poměru kvality a ceny pro 
subjekty veřejného sektoru a současně 
k nárůstu produktivity v dodavatel ‑
ských odvětvích a ke zlepšení účasti 
malých a středních podniků a jejich 
přístupu na dané trhy. Stručně řečeno, 
tato pravidla mají podporovat jednot ‑
ný trh, povzbuzovat hospodářskou 
soutěž a prosazovat výhodný poměr 
kvality a ceny.03 
Tato zpráva zkoumá soustavně vyso ‑
kou míru chyb týkajících se zadávání 
veřejných zakázek v rámci výdajů EU 
v oblasti politiky soudržnosti, konkrét ‑
ně tam, kde nebyla řádně dodržena 
pravidla. Zpráva zejména šetří, zda Ko ‑
mise a členské státy přijímají vhodná 
a účinná opatření k řešení problému5.Obrázek 2Zásady zadávání veřejných zakázek
Zásady zadávání veřejných 
zakázek
Rovné zacházení a zákaz diskriminace
S potenciálními dodavateli se musí zacházet stejným způsobem. Vzájemné uznávání
Kvaliﬁkace a normy z jiných členských států by měly mít stejnou platnost.Proporcionalita
Postupy a rozhodování při zadávání veřejných zakázek musí být přiměřené.Transparentnost
Postupy zadávání zakázek musí být transpar-
entní a příležitosti k zakázkám by měly být 
obecně zveřejňovány.
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě dokumentu Komise4.3 Volný pohyb zboží (článek 28 
SFEU) a služeb (článek 56), 
svoboda usazování (článek 49) 
a volný pohyb služeb, zákaz 
diskriminace a rovné 
zacházení, proporcionalita, 
transparentnost a vzájemné 
uznávání (články 18 a 53).
4 Interpretační sdělení Komise 
o právních předpisech 
Společenství použitelných pro 
zadávání zakázek, na které se 
plně nebo částečně nevztahují 
směrnice o zadávání veřejných 
zakázek (Úř. věst. C 179, 
1.8.2006, s. 2).
5 Viz rovněž situační zpráva 
Účetního dvora z roku 2014 
„Jak co nejlépe využívat 
prostředky EU: situační zpráva 
o rizicích finančního řízení 
rozpočtu EU“ ( http://eca.
europa.eu ).
12 Úvod
Rámec EU pro zadávání 
veřejných zakázek
04 
Rámec EU pro zadávání veřejných 
zakázek se opírá o dohodu o vládních 
zakázkách (DVZ), mnohostrannou 
dohodu mezi řadou členů Světové ob ‑
chodní organizace6, která upravuje ná ‑
kup zboží a služeb ze strany subjektů 
veřejného sektoru a vychází ze zásad 
otevřenosti, transparentnosti a zákazu 
diskriminace. Obrázek 3  uvádí struktu ‑
ru správy veřejných zakázek.05 
V rámci EU se zadávání veřejných 
zakázek řídí směrnicemi EU o zadávání 
veřejných zakázek, jež stanoví spo ‑
lečná pravidla a postupy, které musí 
subjekty veřejného sektoru dodržovat 
u zakázek vysoké hodnoty7. Pravidla 
mají zajistit, aby společnosti v rámci 
celého jednotného trhu měly mož ‑
nost soutěžit o veřejné zakázky. Tato 
pravidla platná v celé EU se použijí 
bez ohledu na to, zda jsou finanční 
prostředky čistě vnitrostátní, nebo 
zda jsou zúčastněny i prostředky EU. 
Směrnice EU platí i v celém Evropském 
hospodářském prostoru.Obrázek 3Správa veřejných zakázek
Zdroj: Evropský účetní dvůr. speciﬁcké v členských státech:
     -   vnitrostátní
     -   regionální     -   pravidla konkrétního fondu  Evropská unie  Světová obchodní organizace
právní předpisy a pravidla pro 
zadávání veřejných zakázeksměrnice o zadávání 
veřejných zakázekdohoda o vládních
zakázkách6 Na začátku roku 2015 měla 
DVZ 15 smluvních stran, 
zahrnujících 43 členů Světové 
obchodní organizace. Dalších 
28 členů Světové obchodní 
organizace působí ve výboru 
DVZ jako pozorovatelé. Z nich 
je deset členů v procesu 
přistoupení k dohodě.
7 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2004/18/ES 
ze dne 31. března 2004 
o koordinaci postupů při 
zadávání veřejných zakázek na 
stavební práce, dodávky 
a služby (Úř. věst. L 134, 
30.4.2004, s. 114), směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2004/17/ES ze dne 
31. března 2004 o koordinaci 
postupů při zadávání zakázek 
subjekty působícími v odvětví 
vodního hospodářství, 
energetiky, dopravy 
a poštovních služeb 
(Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1). 
Uvedené směrnice budou 
nahrazeny revidovanými 
směrnicemi a novou směrnicí 
o udělování koncesí, které byly 
zveřejněny dne 17. dubna 2014 
a mají být provedeny do 
18. dubna 2017 (bod 0). 
Zakázky týkající se obrany 
a služeb obecného zájmu jsou 
upraveny jinými pravidly.
13 Úvod
06 
Stejně jako všechny ostatní směrnice 
musí být směrnice EU o zadávání veřej ‑
ných zakázek transponovány, tzn. pro ‑
vedeny členskými státy do jejich 
vnitrostátního práva. Tyto směrnice 
stanoví minimální normy a pomáhají 
vytvořit rovné podmínky, přičemž sou ‑
časně dávají členským státům možnost 
reagovat na vnitrostátní zvláštnosti 
a potřeby a přizpůsobit se jim. Členské 
státy se mohou rozhodnout přijmout 
právní předpisy, které budou v ně ‑
kterých ohledech konkrétnější nebo 
přísnější. Členské státy mají i znač ‑
nou volnost ve věci správních režimů 
zaváděných pro zajištění souladu 
s pravidly EU.
07 
Do oblasti působnosti směrnic EU o za ‑
dávání veřejných zakázek nespadají 
všechny veřejné zakázky. Směrnice EU 
o zadávání veřejných zakázek stano ‑
ví minimální prahové hodnoty8, do 
nichž se zakázky řídí jen vnitrostátními 
pravidly. Ve všech případech však musí 
zakázky dodržet zásady Smlouvy (viz 
obrázek 2 ).08 
Veřejné zakázky v oblasti působnos ‑
ti směrnic EU musí být zveřejněny 
v databázi veřejných zakázek „Tender 
Electronic Daily“ (TED). Poměr hodnoty 
veřejných zakázek zveřejněných v da ‑
tabázi TED k hrubému domácímu pro ‑
duktu (HDP) lze použít jako ukazatel 
míry využití veřejných zakázek v celé 
EU. V roce 2012 činila celková hodnota 
veřejných zakázek zveřejněných v da ‑
tabázi TED 3,1 % HDP EU9. V některých 
členských státech je využití veřejných 
zakázek nad prahovou hodnotou nižší 
než uvedený průměr a míry využití jsou 
výrazně nižší než 3,1 %, například v Ně ‑
mecku (1,1 %), Rakousku (1,5 %), Irsku 
(1,5 %) a Lucembursku (1,6 %). Komise 
je v kontaktu s Německem, aby zjistila 
důvody tohoto stavu10.
Politika soudržnosti 
a zadávání veřejných 
zakázek
09 
Pro programové období 2007–2013 
bylo na oblast politiky soudržnosti 
vyčleněno 349 miliard EUR prostřednic ‑
tvím Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti (FS) 
a Evropského sociálního fondu (ESF); 
pro období 2014–2020 bylo vyčleněno 
367 miliard  EUR11.
8 Nejběžněji používanými 
prahovými hodnotami od 
1. ledna 2014 do 31. prosince 
2015 jsou následující: 
5 186 000 EUR pro stavební 
zakázky a 134 000 EUR pro 
zakázky na dodávky a služby. 
Další prahové hodnoty platí 
pro veřejné služby a pro 
veřejné zadavatele na nižší než 
ústřední úrovni.
9 Viz ukazatele veřejných 
zakázek za rok 2012, které 
zveřejnilo GŘ Markt – 
hospodářská analýza 
a elektronické zadávání 
zakázek dne 
12. listopadu 2014.
10 Doporučení Rady ze dne 
8. července 2014 k národnímu 
programu reforem Německa 
na rok 2014 a stanovisko Rady 
k programu stability Německa 
z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 
29.7.204, s. 20).
11 Prostředky na závazky 
v běžných cenách pro oblast 
hospodářské, sociální 
a územní soudržnosti. Zdroj:  
„Víceletý finanční rámec 
2014–2020 a rozpočet EU 2014, 
Komise EU“.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
14 Úvod Obrázek 4Subjekty s úlohou v oblasti politiky soudržnosti a veřejných zakázek
EVROPSKÁ
KOMISE
ČLENSKÉ
STÁT Y
ÚROVEŇ
PROJEKTUGŘ pro regionální
politikuGŘ GROWRámec politiky soudržnostiPrávní rámec zadávání
veřejných zakázek
EFRR a Fond
soudržnosti
provádíGŘ pro zaměstnanost
ESFsměrnice EU
pro zadávání
veřejných zakázek
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxzadávací řízení,
stavební práce, dodávky a službyprovádění monitorováno
uplatňujeinformace o chybách v oblastiveřejných zakázekinformace 
o chybách v oblasti
veřejných zakázekmonitorovánía kontrola dodržování předpisů pro veřejné zakázky
monitorovánía kontrola dodržování předpisů pro veřejné zakázkymonitorování
a kontrola 
dodržování 
předpisů pro 
veřejné zakázky
monitorování
a kontrola 
dodržování 
předpisů pro 
veřejné zakázkyřídící, certiﬁkační a kontrolní orgányvnitrostátní
řídicí a kontrolní 
orgány
příjemce, např. ministerstvo, 
veřejné společnostivnitrostátní / 
regionální / pro 
konkrétní fond 
stanovená 
pravidla zadávání 
veřejných zakázek
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
15 Úvod
10 
Odpovědnost za výdaje EU v rámci po ‑
litiky soudržnosti sdílí Komise s člen ‑
skými státy (viz obrázek 4  a příloha I ). 
Významná část těchto finančních 
prostředků, zejména pro EFRR a Fond 
soudržnosti, je vynakládána formou 
zadávání veřejných zakázek. Téměř 
polovina všech operací, které byly 
předmětem auditu Účetního dvora 
v souvislosti s těmito třemi fondy, zahr ‑
novala jednu či více veřejných zakázek.
11 
Členské státy mají své vlastní rámce 
veřejného řízení a kontroly, které se 
mají zabývat vnitrostátními veřejnými 
výdaji i veřejnými výdaji EU, a tyto 
rámce zahrnují širokou škálu subjektů 
veřejného sektoru, včetně nejvyšších 
kontrolních institucí.Postupy zadávání 
veřejných zakázek: 
jak fungují?
12 
Po prvotní přípravě projektu a posou ‑
zení potřeb zahrnuje postup zadávání 
veřejné zakázky tři hlavní fáze, každou 
se specifickými kroky (viz obrázek 5 ).Obrázek 5Hlavní fáze postupů zadávání veřejných zakázek
přípravakonečná zpráva 
o předání
řešení případných problémůzměny smlouvy 
atd.platby dodavateli
řízení
zakázekpodpis smlouvya oznámenío zadání zakázky
otevření, posouzenía hodnocení 
nabídekzveřejnění oznámení o zakázce
speciﬁkace výběrových / zadávacích kritériípříprava dokumentace 
k zadávacímu řízení
výběr typu řízeníidentiﬁkace potřeb příprava projektuzadávací řízenífáze před předkládáním 
nabídek
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
16 Úvod
13 
Dílčí části každé fáze závisejí na tom, 
který konkrétní postup zadávání 
veřejné zakázky se použije ( rámeček 1  
uvádí popis hlavních druhů postupů). 
Zakázky lze udělovat buď pouze na zá ‑
kladě ceny, nebo uchazeči, který podal 
ekonomicky nejvýhodnější nabídku. 
Většina zakázek (70 %) je udělována 
na základě ekonomicky nejvýhodnější 
nabídky12.
Šest hlavních druhů postupu zadávání veřejných zakázek v souladu se směrnicemi 
z roku 2014
Otevřené řízení.  Nejčastěji používaná řízení, tvoří 51 % všech udělených zakázek. Nabídky musí být předlože ‑
ny do určitého data a jsou hodnoceny všechny přípustné nabídky13.
Omezené řízení.  Dodavatelé, kteří projeví zájem, jsou nejprve požádáni, aby předložili své kvalifikace, násled ‑
ně je sestaven užší seznam a k předložení nabídky jsou vyzváni jen dodavatelé uvedení na tomto seznamu.
Soutěžní dialog.  Používá se pro složitější veřejné zakázky. Postup zahrnuje dialog mezi zadavatelem a poten ‑
ciálními dodavateli, jehož cílem je určit a vymezit nejoptimálnější právní anebo finanční nastavení projektů, 
které nejlépe vyhovuje splnění potřeb či cílů zadavatele.
Soutěžní řízení s  jednáním.  Po výzvě k podávání nabídek a prvotním hodnocení vyzve zadavatel hospodář ‑
ské subjekty, které vybral, aby předložily předběžnou nabídku. Zadavatel pak jedná o předběžné nabídce 
a všech následně předložených nabídkách (s výjimkou konečné nabídky) s cílem zlepšit jejich obsah.
Jednací řízení  bez zveřejnění lze využít jen u malého počtu předem určených případů. Zadavatel zahajuje 
jednání o zakázce s jedním nebo více dodavateli.
Inovační partnerství. Zadavatel vybírá dodavatele na základě inzerátu a použije jednací postup, v jehož rámci 
je vyzve k předkládání myšlenek na vytvoření inovativních prací, zakázek či služeb, které mají za cíl splnit 
potřebu, pro niž na trhu neexistuje žádný vhodný stávající „produkt“. Zadavatel může takováto partnerství 
uzavřít s více než jedním dodavatelem.
13 Viz výroční přezkum provádění veřejných zakázek z roku 2013, který zveřejnilo GŘ pro vnitřní trh a služby dne 1. srpna 2014.Rámeček 112 Public Procurement in Europe, 
Cost and Effectiveness 
(Zadávání veřejných zakázek 
v Evropě, náklady a efektivita), 
studie regulace veřejných 
zakázek, kterou pro Evropskou 
komisi vypracovaly 
společnosti PwC, London 
Economics a Ecorys, březen 
2011, s. 5.
17
 Rozsah a koncepce 
auditu
14 
Účetní dvůr zkoumal, zda Komise 
a členské státy přijímají vhodná a účin ‑
ná opatření s cílem řešit problematiku 
chyb při zadávání veřejných zakázek 
v oblasti politiky soudržnosti, a snažil 
se zodpovědět tyto otázky:
a) Analyzovaly Komise a členské státy 
problematiku chyb při zadávání 
veřejných zakázek v oblasti politiky 
soudržnosti?
b) Přijaly Komise a členské státy 
vhodná opatření s cílem řešit tuto 
problematiku a byla tato opatření 
účinná?
15 
Audit se zabýval výsledky auditů pro 
prohlášení o věrohodnosti Účetního 
dvora za období let 2009 až 2013 a zo ‑
hlednil opatření, která Komise a člen ‑
ské státy přijaly od roku 2009 do roku 
2014 s cílem řešit problém nedodržo ‑
vání pravidel pro veřejné zakázky.16 
Výsledky auditu vycházejí z:
a) analýzy příslušné dokumentace 
Komise;
b) pohovorů s pracovníky Komise;
c) průzkumu provedeného mezi 115 
auditními orgány v 27 členských 
státech (mimo Chorvatska), které 
odpovídají za operační programy 
EFRR, ESF a FS, z nichž odpově ‑
dělo 69. Hlavním cílem průzkumu 
bylo shromáždit informace týkající 
se rámce pro zadávání veřejných 
zakázek, zjištěných chyb při za ‑
dávání veřejných zakázek a pre ‑
ventivních a nápravných opatření 
přijatých na vnitrostátní úrovni;
d) návštěv čtyř členských států (České 
republiky, Španělska, Itálie a Spoje ‑
ného království), v nichž audity pro 
prohlášení o věrohodnosti Účetní ‑
ho dvora zjistily vysoké počty chyb 
při zadávání veřejných zakázek 
v období let 2009 až 2013;
e) návštěvy Kypru zaměřené na využi ‑
tí elektronického zadávání veřej ‑
ných zakázek;
f) krátkého průzkumu zaslaného 28 
nejvyšším kontrolním institucím 
v EU, z nichž 18 odpovědělo.
17 
Audit se snažil pokud možno zjistit 
v praxi osvědčené postupy, které by 
bylo možné sdílet mezi členskými 
státy.
18
 Připomínky
18 
Připomínky jsou uvedeny v dvou 
oddílech:
a) první oddíl uvádí shrnutí zjištění 
auditů Účetního dvora ve věci 
zadávání veřejných zakázek v sou ‑
vislosti s EFRR, FS a ESF v období 
2009–2013 a zkoumá, zda Komise 
a členské státy mají spolehlivý 
analytický základ  pro pochopení 
problematiky chyb při zadávání 
veřejných zakázek; a
b) druhý oddíl popisuje opatření při -
jatá  Komisí i členskými v posled ‑
ních letech a dle možnosti hodnotí 
jejich účinnost.Systematická analýza 
chyb při zadávání 
veřejných zakázek ze 
strany Komise a členských 
států je velmi omezená
Nedodržení pravidel 
zadávání veřejných zakázek 
je stále významným zdrojem 
chyb v oblasti politiky 
soudržnosti
Co představuje chybu?
19 
K chybě dochází v případě, že nejsou 
dodržena pravidla EU anebo vnitro ‑
státní pravidla pro zadávání veřejných 
zakázek. Pro účely této zprávy se roz ‑
lišují tři typy chyb, které jsou uvedeny 
v tabulce 1 .Tabulka 1Typologie chyb použitá v této zprávě, s příklady1
Typ chyby Popis Příklady
ZávažnáZávažné porušení pravidel, jehož výsledkem je na -
rušení hospodářské soutěže anebo udělení zakázky 
subjektům, které nepředložily nejlepší nabídky.a.  přímé zadání – zakázka zadaná bez využití postupu zadávání 
veřejné zakázky v případě, že tento postup měl být použit;
b.  zadání významných anebo předvídatelných dodatečných sta -
vebních prací nebo služeb bez využití postupu zadávání veřejné 
zakázky v případě, že tento postup měl být použit;
c.  protiprávní výběrová/zadávací kritéria nebo jejich nesprávné 
použití, které vedly k  jinému výsledku zadávacího řízení.
VýznamnáVýznamné porušení pravidel, přesto se však má za 
to, že zakázky byly uděleny subjektům, které předlo -
žily nejlepší nabídkya.  protiprávní výběrová/zadávací kritéria nebo jejich nesprávné 
použití, které však nevedly k  jinému výsledku zadávacího řízení.
b.  ne všechna výběrová/zadávací kritéria byla zveřejněna v zadávací 
dokumentaci;
c.  omezená hospodářská soutěž v důsledku neodůvodněné 
naléhavosti.
Méně významnáMéně závažné a  často formální chyby, které neměly 
škodlivý vliv na úroveň hospodářské soutěžea.  oznámení o zahájení zadávacího řízení je zveřejněno později, než se 
požaduje, nebo není zveřejněno vůbec;
b. toto oznámení není zveřejněno v Úředním věstníku EU.
1  V rámci prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti jsou chyby zde označované za závažné uváděny jako „vyčíslitelné“ chyby. Tyto chyby přispí ‑
vají k míře chyb odhadované Účetním dvorem. Viz výroční zpráva Účetního dvora za rok 2013, příloha 1.1 (Úř. věst. C 398, 12. 11. 2014).
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
19 Připomínky
Chyby, které Účetní dvůr 
zjistil při svých auditech pro 
prohlášení o věrohodnosti 
v období 2009–2013
20 
V období 2009–2013 Účetní dvůr 
v rámci svých prohlášení o věrohod ‑
nosti přezkoumal více než 1 400 ope ‑
rací14 spolufinancovaných z rozpočtu 
EU prostřednictvím EFRR, FS a ESF, 
včetně ověřování postupů zadávání 
veřejných zakázek týkajících se téměř 
700 projektů. Chyby týkající se zadá ‑
vání veřejných zakázek byly zjištěny 
u přibližně 40 % všech těchto projektů. 
Celkem bylo zjištěno téměř 590 chyb. 
Obrázek 6  uvádí rozložení těchto chyb 
podle jejich závažnosti.21 
Závažné chyby tvořily 48 % Účetním 
dvorem odhadované míry chyb u EFRR 
a FS a 16 % u FS v období 2009–2013. 
Největší podíl závažných  chyb, 70 %, 
byl zjištěn v EFRR. Důvodem je čás ‑
tečně skutečnost, že programy EFRR 
a FS většinou zahrnují větší projekty 
v oblasti infrastruktury, u nichž zakáz ‑
ky často podléhají výběrovým říze ‑
ním15. Příloha II  uvádí souhrnné údaje 
o rozložení chyb mezi třemi uvedený ‑
mi fondy: EFRR, FS a ESF.Obrázek 6Rozložení chyb zjištěných při auditech pro prohlášení Účetního dvora 
o věrohodnosti za období 2009–2013 v oblasti politiky soudržnosti podle jejich 
závažnosti
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.14 Obecně se jedna operace týká 
jednoho projektu. V některých 
případech se však jednoho 
projektu týká více operací.
15 Projekty spolufinancované 
z ESF často zahrnují služby, 
jako je odborná příprava 
a vzdělávání, které plně 
nespadají do působnosti 
směrnice (příloha II B směrnice 
2004/18/ES; ve znění 
přílohy VII nařízení Komise (ES) 
č. 213/2008 ze dne 
28. listopadu 2007, kterým se 
mění nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 2195/2002 o společném 
slovníku pro veřejné zakázky 
(CPV) a směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2004/17/ES 
a 2004/18/ES o postupech při 
zadávání zakázek, pokud jde 
o přezkum CPV (Úř. věst. L 74, 
15.3.2008, s. 1)).
Méně významné chyby (22 %)
Významné chyby (49 %)Závažné chyby (29 %)
20 Připomínky
22 
Chyby byly zjištěny ve všech fázích za ‑
dávání zakázek, přičemž největší podíl 
závažných chyb byl zjištěn ve fázi před 
zadávacím řízením:
a) ve fázi před zadávacím řízením  
byla většina zjištěných chyb, tedy 
71 (82 %) z 87, závažná . Zadava ‑
telé se zcela vyhýbali postupům 
zadávání zakázek tím, že přímo 
uzavírali smlouvy v případech, 
kdy mělo být provedeno výběrové 
řízení, nebo dělili zakázky na menší 
s cílem vyhnout se překročení 
prahové hranice, nebo používali nevhodné postupy. Mnoho smluv 
přímo uzavřených tímto způsobem 
zahrnovalo poskytování služeb 
a nikoli stavební práce (viz příklad, 
který uvádí rámeček 2 );
b) ve fázi zadávacího řízení  byla 
většina závažných  chyb zjištěna 
v zadávací dokumentaci a uplatně ‑
ní výběrových/zadávacích kritérií. 
Největší část z celkového počtu 
tvořily chyby týkající se požadavků 
na zveřejňování a transparentnost 
(186 z 587 chyb), z toho třetina byla 
významná  (viz příklad, který uvádí 
rámeček 3 ).
Příklad závažné chyby v případě, kdy zcela chyběl postup zadávání veřejné 
zakázky
V projektu EFRR v  Polsku , jehož cílem bylo vybudovat obchvat jednoho velkého města, se zadavatel rozhodl 
udělit zakázku na „autorský dohled“ ze strany architekta16 v jednacím řízení s jedním hospodářským subjek ‑
tem. Uplatnit se přitom mělo otevřené nebo omezené řízení umožňující soutěž mezi více uchazeči. Hodnota 
zakázky činila přibližně 300 000 EUR.
16 „Autorský dohled“ má zajistit přesné provedení projektu, soulad s architektonickými, technologickými, stylovými a stavebními pravidly 
a normami a dále přípravu projektové dokumentace pro uvedení projektu do provozu.
Příklad významné chyby v případě, kdy nebyly dodrženy požadavky na zveřejnění 
a transparentnost
V České republice  zadavatel u projektu výstavby dálnice, na 
který bylo poskytnuto přibližně 87 milionů EUR z Fondu soudrž ‑
nosti, v oznámení o zadávacím řízení neupřesnil minimální poža ‑
davky týkající se technické způsobilosti. V důsledku toho nebyly 
dodrženy požadavky na transparentnost a zveřejnění.
© Ředitelství silnic a dálnic České republikyRámeček 2 Rámeček 3

21 Připomínky
c) ve fázi řízení zakázek  bylo 31 (42 %) 
ze 74 zjištěných chyb závažných  
a týkalo se úprav nebo rozšíření 
rozsahu smluv bez využití zadáva ‑
cího řízení v případech, kdy bylo 
zadávací řízení požadováno (viz 
příklad, který uvádí rámeček 4 ).
23 
Příloha III  uvádí další informace o roz ‑
ložení chyb v jednotlivých fázích před 
zadávacím řízením, zadávacího řízení 
a řízení zakázky.
24 
Zvláštní zpráva Účetního dvora o pří ‑
činách chyb v oblasti rozvoje venkova 
ukazuje obdobnou situaci. Významný 
počet chyb při zadávání veřejných 
zakázek byl způsoben neoprávněným 
přímým udělením zakázky, nespráv ‑
ným uplatněním výběrových a zadá ‑
vacích kritérií a nerovným zacházením 
s uchazeči17.
Příklad závažné chyby týkající se úprav rozsahu zakázky
Ve Španělsku  byla zakázka na výstavbu čističky odpadních vod, na kterou bylo poskytnuto přibližně 33 mili ‑
onů EUR z EFRR, původně vybírána a zadána řádným způsobem. Následně byla však více než polovina zada ‑
ných stavebních prací nahrazena jinými stavebními pracemi, které zahrnovaly odlišné technologie, materiály 
a množství. Ačkoli účel a celková cena projektu se nezměnily, provedené stavební práce byly podstatně 
odlišné od těch, které byly předmětem původní zakázky. Více než polovina konečných stavebních prací tak 
neprošla zadávacím řízením.Rámeček 417 Zvláštní zpráva č. 23/2014 
„Chyby ve výdajích na rozvoj 
venkova: jaké mají příčiny a jak 
jsou řešeny?“ ( http://eca.
europa.eu ).
22 Připomínky
Existují různé příčiny chyb 
při zadávání veřejných 
zakázek
Složitost, nedostatečné správní 
kapacity a nedostatečné 
plánování
25 
Pro každý systém zadávání veřejných 
zakázek je charakteristická určitá míra 
složitosti. Současná úroveň složitosti  
právního a správního rámce je však 
vnímána jako problém. Podle 90 % z 69 
auditních orgánů, které odpověděly v průzkumu provedeném pro účely 
tohoto auditu (viz bod 16), je právní 
rámec pro zadávání veřejných zakázek 
v jejich zemi složitější, než by bylo nut ‑
né. Respondenti v průzkumu uvedli, že 
chyby jsou způsobeny zejména velkým 
množstvím právních předpisů anebo 
pokynů, jejich komplikovaným prová ‑
děním v praxi a také nedostatkem zku ‑
šeností při realizaci postupu zadávání 
veřejných zakázek. Téměř polovina 
respondentů uvedla, že hlavní oblastí 
pro zlepšování praxe při zadávání ve ‑
řejných zakázek může být zjednoduše ‑
ní postupů. Přehled o situaci v jednom 
z členských států navštívených pro 
účely auditu viz rámeček 5 .
Problém složitosti a velkého množství právních předpisů: příklad z členského státu
Orgány v  Itálii  dotazované pro účely tohoto auditu považovaly právní rámec zadávání veřejných zakázek za 
složitý kvůli šíři a hloubce právních předpisů a komplikovanosti postupů stanovených pro zúčastněné zadava ‑
tele i pro společnosti, které jsou předkladateli nabídek. Kromě toho je hlavní italský zákon upravující zadávání 
veřejných zakázek často pozměňován, což komplikuje jeho uplatňování. Podle italského úřadu pro boj proti 
korupci jsou zásadní změny hlavních legislativních aktů v oblasti zadávání veřejných zakázek od roku 2009 
obsaženy ve 22 legislativních aktech. Velké množství právních předpisů se zvyšuje v důsledku pravidel týkají ‑
cích se zadávání veřejných zakázek pro jednotlivé fondy – například rozhodnutí ministerstva práce, kterým se 
stanoví doplňující ustanovení pro zadávání veřejných zakázek pod prahovými hranicemi stanovenými pro pro ‑
jekty spolufinancované z ESF. V červnu 2014 byla zřízena pracovní skupina složená ze zástupců Itálie a Komise, 
jejímž cílem je podpora zjednodušení při provádění směrnic EU z roku 2014 ve vnitrostátním právu.Rámeček 5
26 
Nedostatek  správní kapacity  sou ‑
visí s nedostatkem znalostí pravidel 
i technických odborných znalostí 
v oblasti konkrétních stavebních prací 
nebo služeb, které jsou předmětem 
zakázky. Tento problém se netýká jen 
zadavatelů, ale i orgánů odpovědných 
za monitorování uvedených postupů. Zkušenosti Účetního dvora týkající se 
auditů chyb při zadávání veřejných za ‑
kázek naznačují, že problémy v oblasti 
nedodržování předpisů souvisejí s ne ‑
dostatečným prováděním stávajících 
pravidel18. Také administrativní pochy ‑
bení vedou k chybám. Příklad z jedno ‑
ho z členských států navštívených pro 
účely auditu je uveden v  rámečku 6 .18 Viz stanovisko Účetního dvora 
č. 4/2011 k Zelené knize 
Komise o modernizaci politiky 
zadávání veřejných zakázek 
(Úř. věst. C 195, 2.7.2011, s. 1) 
a jeho nedávnou situační 
zprávu „Jak co nejlépe 
využívat prostředky EU: 
situační zpráva o rizicích 
finančního řízení rozpočtu EU“, 
bod 30, a samostatný 
informační list na téma 
zadávání veřejných zakázek, 
bod 16 ( http://eca.europa.eu ).
23 Připomínky
27 
Další příčinou chyb je nedostatečné 
plánování  projektů a zadávacích říze ‑
ní, zejména chyb vznikajících ve fázi 
řízení zakázky v souvislosti s úpravami 
nebo rozšiřováním zakázek.
Členské státy neprovedly 
směrnice EU vždy správně
28 
Každý členský stát je povinen provést 
směrnice EU o zadávání veřejných 
zakázek do svých vnitrostátních 
právních předpisů. Jestliže má Komise 
za to, že provedení není v souladu se směrnicemi, nebo že nejsou dodrže ‑
ny hlavní zásady, může zahájit řízení 
o porušení povinnosti19 a nakonec 
věc postoupit Evropskému soudnímu 
dvoru. Komise v období 2009–2013 
zahájila 74 takových řízení, z nichž osm 
bylo do konce roku 2014 postoupeno 
Evropskému soudnímu dvoru (pro 
analýzu těchto řízení podle členských 
států a jednotlivých let viz přílohu IV ). 
Takové nesprávné uplatňování/prove ‑
dení může také vést k chybám (příklad 
viz rámeček 7 ).
Problémy týkající se správní kapacity: příklady z členského státu
V Itálii  se riziko nedostatečných odborných znalostí zadavatelů zvyšuje v důsledku velmi vysokého počtu 
těchto orgánů. Existuje 40 000 zadavatelů, a pokud se započtou všechna nákladová střediska, činí tento počet 
70 000. Pro konkrétní kategorie zboží a služeb nejnovější italské právní předpisy předpokládají významné sní ‑
žení počtu zadavatelů, což soustředí odborné znalosti v oboru zadávání veřejných zakázek k menšímu počtu 
zadavatelů.
Příklad chyb v důsledku nesprávného provedení směrnic do vnitrostátního práva
Ve Španělsku  způsobilo nedostatečné provedení směrnic z roku 2004 do španělských právních předpisů 
četné chyby týkající se změn smluv o veřejných zakázkách. Španělské orgány proto rozhodly, že náklady změn 
smluv již nejsou způsobilé pro spolufinancování z EU. Až v roce 2012 byly po určitých úpravách právních před ‑
pisů některé změny smluv o veřejných zakázkách za určitých okolností považovány španělskými orgány znovu 
za způsobilé.Rámeček 6 Rámeček 719 Článek 258 SFEU definuje 
nesplnění povinnosti jako 
situaci, kdy členské státy 
nesplnily povinnost podle 
Smluv.
24 Připomínky
Výklad právních předpisů je 
někdy nejednotný
29 
Chyby mohou pramenit i z rozdí ‑
lů ve výkladu právních ustanovení. 
Například:
a) v České republice orgány uvedly, 
že odlišné výklady téže otázky 
u různých subjektů (např. řídících 
orgánů, auditních orgánů, Nejvyš ‑
šího kontrolního úřadu, veřejných 
zadavatelů, Evropské komise) 
vedly k odlišným výsledkům auditů 
a k právní nejistotě;
b) v Itálii zadavatelé vykládají růz ‑
nými způsoby koncept toho, co 
zakládá nepředvídatelnou událost, 
jež by mohla zdůvodnit úpravu 
smlouvy o veřejné zakázce bez 
využití zadávacího řízení. V dů ‑
sledku toho se některé vnitrostátní 
orgány domnívají, že určité změny 
smluv o veřejných zakázkách jsou 
v souladu s vnitrostátními pravidly, zatímco auditní orgány a Komise 
tytéž úpravy považují za neopráv ‑
něné. Chyby týkající se takových 
případů jsou v Itálii velmi význam ‑
ným důvodem pro finanční opravy: 
v letech 2010 až 2012 činila hodno ‑
ta těchto oprav přibližně 8 mili ‑
onů EUR. V době auditu se Itálie 
snažila tento problém řešit v rámci 
svého vnitrostátního akčního plá ‑
nu pro zadávání veřejných zakázek 
(viz bod 65).
Členské státy někdy rámec 
komplikují dodatečnými 
předpisy
30 
Některé členské státy na vnitrostátní 
úrovni zavedly pravidla, která jdou 
v určitých aspektech zadávání veřej ‑
ných zakázek nad rámec směrnic EU 
(viz rámeček 8 ).
Příklad vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek, která překračují 
rámec požadavků směrnic EU
V České republice  vnitrostátní právo stanoví 20 % limit na zvýšení hodnoty zakázky z důvodu nepředvída ‑
telných okolností, oproti 50 % limitu stanovenému ve směrnici EU. Ačkoli cílem České republiky bylo zvýšit 
transparentnost, některé z jejích hospodářských subjektů a zadavatelů to považují za zbytečnou komplikaci.Rámeček 8
25 Připomínky
Příčinou chyb v oblasti 
zadávání veřejných zakázek 
může být podvod
31 
Podle OECD „je zadávání veřejných 
zakázek mezi činnostmi orgánů státní 
správy nejnáchylnější k plýtvání, pod ‑
vodům a korupci, což je dáno složitostí 
řízení, objemem finančních toků, které 
při nich vznikají, a úzkou interakcí mezi 
veřejným a soukromým sektorem“20.
32 
Členské státy mají právní povinnost 
čtvrtletně předkládat Komisi zprávy 
o všech nesrovnalostech v hodnotě 
vyšší než 10 000 EUR s uvedením těch, 
u nichž mají podezření na podvod21. 
Evropský úřad pro boj proti podvodům 
(OLAF) tyto informace jménem Komise 
shromažďuje, a to pomocí svého 
systému pro řízení nesrovnalostí (IMS). 
Informace ohlašované členskými státy 
obsahují všechny typy nesrovnalostí, včetně nesrovnalostí týkajících se 
veřejných zakázek. Na základě těch ‑
to informací připravuje Komise svou 
výroční zprávu o ochraně finančních 
zájmů EU a boji proti podvodům22.
33 
Pokud jde o politiku soudržnosti, 
v období let 2007 až 2013 se 38 % 
z přibližně 12 000 nesrovnalostí ohlá ‑
šených členskými státy úřadu OLAF 
týkalo zadávání veřejných zakázek. 
Z nesrovnalostí týkajících se zadávání 
veřejných zakázek byla 2 % vykázána 
jako související s podvody (viz obrá -
zek 7 ). Některé členské státy oznamují 
úřadu OLAF velmi málo nesrovnalostí, 
které považují za podvody. Například 
Španělsko a Francie v období 2007–
2013 neoznámily žádnou nesrovnalost 
v oblasti zadávání veřejných zakázek 
spojenou s podvodem.Obrázek 7Nesrovnalosti ohlášené členskými státy úřadu OLAF a shromážděné jménem Komise 
prostřednictvím systému IMS za programové období 2007–2013
Zdroj:  OLAF.
Nesrovnalosti související
s veřejnými zakázkami 38 %
z toho spojeno s podvodyOstatní nesrovnalosti 62 %
z toho spojeno s podvody20 OECD, Fighting corruption in 
the public sector: integrity in 
procurement  (Boj proti korupci 
ve veřejném sektoru: integrita 
zadávání veřejných zakázek), 
www.oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm
21 Článek 28 nařízení Komise (ES) 
č. 1828/2006 ze dne 
8. prosince 2006, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 o obecných 
ustanoveních týkajících se 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a k nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1080/2006 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj.
22 Viz SWD(2014) 244 final ze dne 
17. července 2014 Statistical 
evaluation of irregularities 
reported for 2013 Own 
Resources, Natural Resources, 
Cohesion Policy, Pre‑accession 
and Direct expenditure  
(Statistická analýza 
nesrovnalostí ohlášených 
v roce 2013 v oblasti vlastních 
zdrojů, přírodních zdrojů, 
politiky soudržnosti, 
předvstupní pomoci a přímých 
výdajů), s. 67, doprovodný 
dokument k dokumentu 
COM(2014) 474 ze dne 
17. července 2014 „Ochrana 
finančních zájmů Evropské 
unie – Výroční zpráva za rok 
2013 o boji proti podvodům“.
26 Připomínky
34 
Účetní dvůr postupuje každý projekt, 
u něhož má podezření na podvod, 
úřadu OLAF. Na základě své práce na 
prohlášení o věrohodnosti v oblasti 
politiky soudržnosti za období let 2009 
až 2013 Účetní dvůr předložil úřadu 
OLAF sedmnáct takových projektů, 
z nichž šest souviselo se zadáváním 
veřejných zakázek. Úřad OLAF zahájil 
vyšetřování u 10 ze 17 projektů, z nichž 
pět se týkalo veřejných zakázek.
Komplexní analýze chyb 
v členských státech brání 
nedostatek jednotných 
údajů…
35 
Účetní dvůr se rovněž snažil určit, zda 
Komise a členské státy důkladně ana ‑
lyzovaly povahu, závažnost a příčiny 
chyb při zadávání veřejných zakázek 
v oblasti soudržnosti. Je nutné pravi ‑
delně provádět analýzu důvodů vzniku 
chyb v oblasti zadávání veřejných 
zakázek, aby mohly Komise a členské 
státy navrhovat a provádět opatření 
s cílem účinně takové chyby napravo ‑
vat a předcházet jim.36 
Údaje o chybách při zadávání veřej ‑
ných zakázek v rámci členských států 
jsou často rozptýleny ve více insti ‑
tucích. Údaje nejsou systematicky 
sdíleny s ostatními institucemi v rámci 
příslušného členského státu, které ač ‑
koli se přímo nepodílejí na řízení EFRR, 
ESF a FS, jsou pro jejich provádění 
přesto významné, například subjekty 
činné v oblasti právních předpisů pro 
zadávání veřejných zakázek. Tím se 
zvyšuje riziko, že v určitém členském 
státě nebude k dispozici úplný obraz 
trendů a problémů, který by mohl po ‑
moci jako zdroj informací při přípravě 
nápravných opatření. V Itálii, České 
republice a Spojeném království byly 
zřízeny meziresortní pracovní skupiny, 
které se tímto rizikem mají zabývat (viz 
bod 82).
37 
Respondenti v průzkumu mezi audit ‑
ními orgány určili problémy podobné 
těm, které vyplynuly z analýzy vlast ‑
ních údajů Účetního dvora týkajících 
se druhů a závažnosti chyb při zadá ‑
vání veřejných zakázek (viz bod 20). 
Členské státy však na podporu svých 
stanovisek provedly jen velmi ome ‑
zenou systematickou a komplexní 
analýzu chyb při zadávání veřejných 
zakázek. Zatímco 60 z 69 auditních 
orgánů, které odpověděly na průzkum, 
uvedlo, že analyzují chyby v oblasti za ‑
dávání veřejných zakázek, jen 14 bylo 
schopno předložit strukturované údaje 
o chybách při zadávání veřejných 
zakázek zjištěných v posledních letech. 
Polovina z nich byla z Itálie, ostatní 
byly z Belgie, Lotyšska, Litvy, Nizozem ‑
ska a Španělska.
27 Připomínky
38 
Účetní dvůr ve čtyřech navštívených 
členských státech zjistil, že:
a) orgány členských států, které 
provádějí politiku soudržnosti, 
zřídkakdy vyšetřovaly příčiny chyb;
b) pouze v Itálii byla provedena ana ‑
lýza zaměřená specificky na chyby 
při zadávání veřejných zakázek. 
Vnitrostátní koordinační subjekt 
auditních orgánů provedl analýzu 
hlavního zdroje chyb v Itálii, jme ‑
novitě úprav smluv a dodatečných 
prací.
39 
Neexistence dostatečně podrobných 
a jednotných údajů o povaze a rozsahu 
chyb při zadávání veřejných zakázek 
v členských státech brání komplexní 
analýze základních příčin na vnitrostát ‑
ní úrovni a na úrovni EU.
40 
V průzkumu Účetního dvora (viz 
bod 16) 18 z 28 nejvyšších kontrolních 
institucí členských států odpovědělo 
na otázku, zda jsou podle nich postupy 
zadávání veřejných zakázek financova ‑
né pouze z vnitrostátních prostředků 
méně či více náchylné k chybám v po ‑
rovnání s postupy spolufinancovanými 
z fondů EU, nebo zda nepozorují žádný 
významný rozdíl. Z nich:
a) 13 uvedlo, že „neexistuje žádný 
významný rozdíl“ oproti postupům 
spolufinancovaným z fondů EU;b) dva uvedly, že postupy zadávání 
veřejných zakázek financované 
pouze z vnitrostátních prostředků 
jsou více náchylné k chybám než 
postupy financované i z fondů EU;
c) tři uvedly, že se nemohou vyjád ‑
řit, neboť neporovnávaly zjištění 
o chybách, nebo nemají spolehlivé 
známky možné chyby, protože 
jejich audity se týkají zejména vnit ‑
rostátního financování uzavřených 
smluv o veřejné zakázce.
… v navštívených členských 
státech však existují 
známky toho, že údaje 
začínají být shromažďovány 
systematičtěji
41 
Ve čtyřech členských státech navštíve ‑
ných pro účely tohoto auditu:
a) tři členské státy – Itálie, Česká 
republika a Španělsko – zřídily 
v posledních letech databáze 
(viz rámeček 9 ). Tyto databáze 
by mohly usnadnit komplexněj ‑
ší a pravidelnější analýzu, a tím 
podpořit pochopení chyb v oblasti 
zadávání veřejných zakázek jako 
základ pro přípravu vhodných 
opatření k řešení problémů (viz 
bod 89);
b) ve Spojeném království taková 
databáze dosud neexistovala. 
Řídicí orgán EFRR pro Anglii před ‑
pokládal začlenění podrobných 
informací o chybách při zadává ‑
ní veřejných zakázek do svého 
řídicího informačního systému pro 
programové období 2014–2020.
28 Připomínky
Využívání strukturovaných databází chyb při zadávání veřejných zakázek 
v členských státech
V Itálii koordinační subjekt auditních orgánů pro EFRR a ESF doplnil svou obecnou kontrolní databázi o po ‑
drobnosti o typu všech chyb při zadávání veřejných zakázek. Databáze obsahuje všechny takové chyby 
zjištěné od roku 2010. Pro každý typ chyby a pro každý auditní orgán databáze uvádí počet zjištěných chyb 
a veškeré související finanční opravy. Italský účetní dvůr také používá svou databázi nesrovnalostí jako nástroj 
hodnocení rizik v oblasti zadávání veřejných zakázek.
V České republice  od roku 2013 auditní orgán zaznamenává svá zjištění v oblasti zadávání veřejných zakázek 
do strukturované databáze, kterou používá k provádění analýzy. Výsledky sdílí s ostatními orgány.
Ve Španělsku  od prvních let programového období 2007–2013 obsahuje databáze auditního orgánu podrob ‑
nosti o chybách v oblasti zadávání veřejných zakázek, které úřad zjistí. V době auditu se však tato databáze 
dosud nevyužívala k hloubkové analýze povahy těchto chyb.Rámeček 9
Komise dosud komplexně 
a systematicky neanalyzuje 
chyby při zadávání veřejných 
zakázek
42 
Účetní dvůr zkoumal, zda Komise 
shromažďuje údaje a buduje databáze 
s cílem usnadnit analýzu chyb při zadá ‑
vání veřejných zakázek.
43 
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání 
a malé a střední podniky (GŘ GROW) 
monitoruje klíčové ukazatele týka ‑
jící se využívání zadávání veřejných 
zakázek v členských státech pomocí 
databáze TED, například podíl HDP , 
který připadá na veřejné zakázky nebo 
vnitrostátní veřejné výdaje vynaložené 
na veřejné zakázky v souladu s předpi ‑
sy EU (viz bod 8).44 
GŘ pro regionální a městskou politiku 
a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování získávají infor ‑
mace o chybách při zadávání veřejných 
zakázek v rámci výdajů na politiku sou ‑
držnosti z těchto čtyř hlavních zdrojů:
a) výroční kontrolní zprávy, které 
Komisi předkládají auditní orgány 
členských států23. Údaje o chybách 
při zadávání veřejných zakázek 
však nejsou poskytovány v podo ‑
bě, která by Komisi umožnila pro ‑
vádět komplexní analýzu těchto 
chyb;
b) vlastní audity Komise, které ana ‑
lyzují povahu, závažnost a příčiny 
chyb při zadávání veřejných zaká ‑
zek v projektech spolufinancova ‑
ných z EFRR/FS a ESF;
c) dvoustranná setkání s vnitrostát ‑
ními orgány, zejména s auditními 
orgány; a
d) audity, které provádí Účetní dvůr 
v rámci práce na svém výročním 
prohlášení o věrohodnosti.23 Viz zvláštní zpráva č. 16/2013 
„Inventura,jednotného auditu‘ 
(single audit) a spolehlivost 
práce vnitrostátních auditních 
orgánů v oblasti soudržnosti 
z hlediska Komise“ ( http://eca.
europa.eu ).
29 Připomínky
45 
Dosud Komise provedla pouze jednu 
horizontální analýzu zaměřenou na 
chyby při zadávání veřejných zakázek, 
a to v květnu 201124. Tato analýza, 
kterou realizovalo GŘ pro regionální 
a městskou politiku, využila vlastní 
audity Komise a audity, které provedl 
Účetní dvůr, a poukázala na obecné 
trendy chyb zjištěných u EFRR a FS (ESF 
nebyl zařazen) v období let 2007 až 
2010. Ani GŘ pro regionální a městskou 
politiku, ani GŘ pro zaměstnanost, 
sociální věci a sociální začleňování ta ‑
kovou analýzu od té doby neprovedlo.
46 
Ačkoli Komise má k dispozici určité 
množství údajů o chybách při zadá ‑
vání veřejných zakázek z celé oblasti 
politiky soudržnosti, dosud nepřipra ‑
vila spolehlivou a komplexní databázi 
všech chyb při zadávání veřejných 
zakázek. GŘ pro regionální a městskou 
politiku mělo databázi, která obsaho ‑
vala podrobnosti většiny auditních zjiš ‑
tění z EFRR a FS, včetně údajů o zadá ‑
vání veřejných zakázek. Tato databáze 
však pokrývala pouze roky 2010 a 2011.
47 
GŘ pro zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování má za to, že 
problematika chyb při zadávání veřej ‑
ných zakázek v rámci ESF nezasluhuje 
vypracování specializované databáze 
vzhledem k nižšímu dopadu těchto 
chyb na ESF ve srovnání s EFRR a FS 
(viz též bod 21). Proto neprovedlo žád ‑
nou horizontální analýzu a neplánuje 
zřízení databáze chyb při zadávání 
veřejných zakázek pro ESF.48 
Databáze nesrovnalostí včetně těch, 
které vznikly v oblasti zadávání ve ‑
řejných zakázek, by byla pro Komisi 
cenným přínosem, neboť by jí poskytla 
náhled na povahu, rozsah a příčinu 
chyb, aby tak bylo možné opatření 
zacílit nebo upravit podle potřeby. 
Od roku 2008 disponuje úřad OLAF 
databází s názvem Systém pro řízení 
nesrovnalostí (IMS). Prostřednictvím 
tohoto systému členské státy úřadu 
OLAF ohlašují informace o nesrovna ‑
lostech (viz bod 33). Informace obsa ‑
žené v systému IMS však neumožňují 
smysluplnou analýzu povahy, rozsahu 
ani příčin chyb. Pro vypracování zpráv 
za rok 2011 Komise systém IMS k analý ‑
ze chyb ve veřejných zakázkách v člen ‑
ských státech nevyužila. Od té doby 
nebyly informace nahlášené členskými 
státy prostřednictvím systému IMS 
nikdy Komisí využity k analýze chyb 
v oblasti veřejných zakázek.24 Working Document prepared by 
DG Regional Policy on the main 
audit findings regarding 
application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co‑financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion 
policy  (Pracovní dokument GŘ 
pro regionální a městskou 
politiku týkající se hlavního 
auditu zjištění o uplatňování 
pravidel zadávání veřejných 
zakázek v členských státech 
u projektů 
spolufinancovaných z EFRR 
a Fondu soudržnosti) 
(CC/2011/08 EN); tento 
dokument není veřejně 
dostupný. Výsledky této 
analýzy byly Komisí opětovně 
využity v pracovním 
dokumentu útvarů Komise 
„Analýza chyb v oblasti 
politiky soudržnosti v letech 
2006–2009, opatření přijatá 
Komisí a další postup“ – 
SEK(2011) 1179 v konečném 
znění.
30 Připomínky
Komise a členské státy 
začínají provádět 
opatření s cílem řešit 
uvedený problém, je před 
nimi však stále dlouhá 
cesta
49 
Účetní dvůr se snažil zjistit, zda Komise 
a členské státy přijaly vhodná opatření 
s cílem řešit problematiku chyb při 
zadávání veřejných zakázek v oblasti 
politiky soudržnosti. Tato opatření 
mohou být svou povahou obecně 
preventivní, tedy opatření, jejichž cí ‑
lem je především ukončit výskyt chyb, 
nebo nápravná, tedy určená k ome ‑
zení dopadu případných zjištěných 
chyb na rozpočet EU. Relevantními 
preventivními opatřeními by v tomto 
ohledu mohla být opatření legisla ‑
tivní, tzn. opatření týkající se tvorby 
a vymáhání právních ustanovení, nebo 
opatření související se systémem řízení 
a kontroly, například opatření určená 
ke zlepšení správní kapacity, která 
neobsahují legislativní prvek.
50 
Tato část zprávy určuje a pokud možno 
posuzuje opatření, která přijaly Komise 
a čtyři členské státy navštívené v rámci 
auditu.Opatření přijatá Komisí 
od roku 2010 se začínají 
zaměřovat na celkovou 
problematiku
51 
Ve svých zprávách a stanoviscích 
Účetní dvůr určil konkrétní problémy 
týkající se dodržování pravidel EU 
a vnitrostátních pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek v oblasti soudržnos ‑
ti již v roce 200625. Komise začala na 
základě informací shromážděných při 
své práci v předchozích letech26 připra ‑
vovat konkrétní opatření zaměřená na 
řešení celkové problematiky v letech 
2010 a 2011.
52 
Obrázek 8  uvádí, jak se vyvíjela opat ‑
ření Komise od roku 2010.25 Viz například výroční zprávu 
Účetního dvora o plnění 
rozpočtu za rozpočtový rok 
2006 (Úř. věst. C 273, 
15.11.2007), výroční zprávu 
Účetního dvora o plnění 
rozpočtu za rozpočtový rok 
2009 (Úř. věst. C 303, 9.11.2010) 
a stanovisko č. 1/2010 
„Zlepšování finančního řízení 
rozpočtu Evropské Unie: rizika 
a výzvy“, bod 6 ( http://eca.
europa.eu ).
26 Práce Komise na problematice 
chyb ve veřejných zakázkách 
v oblasti soudržnosti před 
rokem 2010 zahrnovala 
nápravná opatření ad hoc , 
včetně finančních oprav, 
zaměřená na konkrétní 
členské státy, a dále na 
vydávání pokynů pro členské 
státy k uplatňování finančních 
oprav u chyb ve veřejných 
zakázkách.
31 Připomínky Obrázek 8
Zdroj: Evropský účetní dvůr.20142012/2013
 Vstupuje v platnost nařízení o ESIF 2014–2020 s předběžnou podmínkou týkající se zadávání veřejných 
zakázek, lhůta do konce roku 2016
 Přijaty nové směrnice o zadávání veřejných zakázek, které mají být provedeny ve vnitrostátním právu 
do 18. dubna 2016
 GŘ pro regionální a městskou politiku potvrzuje interní akční plán, který připravila interní pracovní skupina
 Komise zveřejňuje pokyny, jak předcházet chybám při zadávání veřejných zakázek
 GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky soustředí zdroje na malý počet členských 
států, aby jim pomohlo zlepšit řízení veřejných zakázek 
 Pokračují ﬁnanční opravy a přerušení plateb ze strany Komise v oblasti politiky soudržnosti
 Je představen Komisí vyvinutý IT nástroj ARACHNE pro získávání údajů Předběžná podmínka pro zadávání veřejných zakázek zařazena do přijatého nařízení o ESIF na období 
2014–2020
 GŘ pro regionální a městskou politiku zřizuje interní tým na podporu správní kapacity pro členské státy
 GŘ pro vnitřní trh a služby iniciuje na konkrétní opatření zaměřený přístup k systémům zadávání 
veřejných zakázek členských států jako doplněk řízení o porušení povinnosti
 Interní pracovní skupina Komise vypracovává dvanáctibodový plán s celou škálou opatření Pokračují ﬁnanční opravy a přerušení plateb ze strany Komise v oblasti politiky soudržnosti
 Rozhodnutí Rady, kterým se stanoví a schvalují pokyny ke stanovení ﬁnančních oprav, jež má Komise provést
u výdajů ﬁnancovaných Unií v rámci sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek2010/2011
 Komise začíná připravovat revidované směrnice o zadávání veřejných zakázek GŘ pro regionální a městskou politiku vypracovává pracovní dokument, který analyzuje chyby 
při zadávání veřejných zakázek v členských státech v rámci EFRR a Fondu soudržnosti
 Pokračují ﬁnanční opravy a přerušení plateb ze strany Komise v oblasti politiky soudržnosti
 Návrh nařízení Komise pro období 2014–2020 zahrnuje předběžnou podmínku týkající se 
zadávání veřejných zakázekOpatření Komise: hlavní vývoj v posledních letech
32 Připomínky
53 
V roce 2010 v rámci příprav na návrh 
nových směrnic o zadávání veřejných 
zakázek Komise provedla komplexní 
hodnocení dopadu a účinnosti zadává ‑
ní veřejných zakázek v EU27 a uskuteč ‑
nila veřejnou konzultaci28. Účetní dvůr 
zveřejnil své stanovisko jako příspěvek 
k debatě o revizi směrnic29 (viz také 
bod 67).
54 
Konkrétně v oblasti politiky soudržnos ‑
ti v roce 2011 Komise:
a) vydala svůj návrh nařízení o evrop ‑
ských strukturálních a investičních 
fondech (ESIF) na období 2014–
2020, který mimo jiné obsahoval 
předběžnou podmínku týkající se 
rámců členských států pro zadává ‑
ní veřejných zakázek (viz bod 62)30;
b) dokončila pracovní dokument, 
který analyzoval chyby v oblasti 
zadávání veřejných zakázek a určo ‑
val některá opatření, která by bylo 
možno provést (viz bod 45). Tento 
dokument neobsahoval žádný 
akční plán;
c) ve větší míře využívala finanční 
opravy a přerušení plateb;
d) uspořádala školicí semináře ve 
čtyřech členských státech.Akční plán pro zadávání 
veřejných zakázek zavedený 
Komisí v roce 2013
55 
Na počátku roku 2013 GŘ pro regionál ‑
ní a městskou politiku zřídilo specia ‑
lizované interní oddělení označované 
jako „centrum kompetencí  – správní 
kapacita“, jehož cílem bylo zvýšit 
čerpání finančních prostředků ze struk ‑
turálních fondů EU zlepšením správní 
kapacity členských států. Jedním 
aspektem působnosti tohoto oddělení 
bylo řešení problémů souvisejících 
s kapacitou pro efektivní realizaci po ‑
stupů zadávání veřejných zakázek.
56 
Přibližně ve stejnou dobu Komise zří ‑
dila interní technickou skupinu zamě ‑
řenou na „zlepšení zadávání veřejných 
zakázek spojených s řízením fondů 
ESI“, která poprvé zasedla v září 201331. 
V lednu 2014 na jednom ze svých 
pravidelných zasedání schválili vyšší 
vedoucí pracovníci GŘ pro regionální 
a městskou politiku akční plán, který 
skupina připravila, včetně seznamu 
dvanácti nelegislativních opatření, 
která má Komise provést, jejichž cílem 
bylo zlepšit správní kapacitu v člen ‑
ských státech. Plán zahrnoval opatře ‑
ní, která již Komise prováděla, spolu 
s náměty na nová opatření, která by 
Komise mohla zahájit. Tabulka 2  uvádí 
výčet opatření a stav každého z nich ke 
konci roku 2014.27 Týkalo se zejména nákladů 
a účinnosti postupů zadávání 
veřejných zakázek, 
problematiky přeshraničních 
veřejných zakázek, přístupu 
malých a středních podniků na 
trhy veřejných zakázek 
a strategického využívání 
veřejných zakázek v Evropě.
28 Podle KOM(2011) 15 
v konečném znění ze dne 
27. ledna 2011, „Zelená kniha 
o modernizaci politiky EU 
v oblasti zadávání veřejných 
zakázek – Směrem 
k efektivnějšímu evropskému 
trhu veřejných zakázek“.
29 Stanovisko č. 4/2011.
30 KOM(2011) 615 v konečném 
znění ze dne 6. října 2011, 
návrh nařízení Evropského 
parlamentu a Rady 
o společných ustanoveních 
ohledně Evropského fondu 
pro regionální rozvoj, 
Evropského sociálního fondu, 
Fondu soudržnosti, 
Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
a Evropského námořního 
a rybářského fondu, jichž se 
týká společný strategický 
rámec, o obecných 
ustanoveních ohledně 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a o zrušení 
nařízení (ES) č. 1083/2006. 
Nařízení odvozené od tohoto 
návrhu přijaly Parlament 
a Rada v roce 2013 (nařízení 
(EU) č. 1303/2013).
31 Technické pracovní skupiny se 
účastnili úředníci ze tří 
hlavních generálních 
ředitelství (GŘ pro regionální 
a městskou politiku, GŘ pro 
zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování, GŘ pro 
vnitřní trh a služby) a zástupci 
EIB, GŘ pro zemědělství 
a rozvoj venkova a GŘ pro 
námořní záležitosti a rybolov 
a skupině předsedal úředník 
GŘ pro regionální a městskou 
politiku, obvykle vedoucí 
útvaru odpovědný za tým 
centra kompetencí. Pracovní 
skupina se scházela i nadále 
a do doby přípravy tohoto 
dokumentu měla za sebou 
celkem deset zasedání.
33 Připomínky Tabulka 2Interní akční plán Komise pro zadávání veřejných zakázek, který schválili ředitelé GŘ 
pro regionální a městskou politiku v lednu 2014
Opatření Popis Stav ke konci roku 2014Krátkodobé1Inventura/analýza současné výkonnosti členských států při budování kapa -
cit, včetně posouzení postupů, které se osvědčily, a dobrých příkladůZahájen výběr odborníka
2Shromáždění a analýza důkazů a ukazatelů výsledků v oblasti zadávání 
veřejných zakázek jako vstupu pro jednání o předběžné podmínceInformace byly shromážděny během jednání o předběžné 
podmínce, vypracována matice hodnocení vykazující dodr -
žování předběžné podmínky ze strany členských států
3 Příprava a šíření praktické příručky „Jak se vyhnout častým chybám“ Vypracován návrh pokynů
4 Akční plány pro jednotlivé členské státy se zjištěnými nedostatkyGŘ GROW
pracuje se čtyřmi členskými státy
5 Odborná příprava / pokyny k přípravě a sledování akčních plánů Bude propojeno s opatřením 1Střednědobé6Příprava na nové směrnice o zadávání veřejných zakázek formou školení 
řídicích orgánů, včetně deseti seminářů o boji proti korupci Ad hoc prezentace GŘ pro vnitřní trh a služby v členských 
státech
7 Iniciativa týkající se transparentnosti v boji proti korupci Smlouva na první pilotní fázi je právě před podpisem
8Posouzení stávajících postupů a potřeby odborné přípravy a kvalifikací 
v oblasti zadávání veřejných zakázek pro manažery fondůProbíhá interní příprava
9Cílená podpora pro členské státy na pomoc učení v praxi, twinningu nebo 
jiné odborné podpořeV pilotní fázi, zahajuje se
10Studie možnosti využití veřejných zakázek jako strategického nástroje, např. 
elektronické zadávání veřejných zakázekDosud nezahájenoDlouhodobé11Systémy řízení kvality zadávání veřejných zakázek (přezkum zkušeností 
a posouzení možnosti vypracování v celé EU platných norem pro ESIF)Dosud nezahájeno
12Vysvětlení k  pokynům (hodnocení toho, proč některé pokyny nezlepšují 
výkonnost)Dosud nezahájeno
Zdroj: Evropská komise, Evropský účetní dvůr.
34 Připomínky
57 
Tento akční plán byl prvním pokusem 
o jednotné spojení nelegislativních 
opatření. Z dvanácti opatření jich 
osm nebylo ke konci roku 2014 plně 
realizováno, přičemž opatření se 
nacházela v přípravné fázi nebo dosud 
vůbec nezačala. Plně provedena byla 
tři opatření:
a) shromáždění a analýza důkazů 
a ukazatelů výsledků v oblasti 
zadávání veřejných zakázek jako 
vstupu pro jednání o předběžné 
podmínce (opatření 2);
b) pokyny k předcházení častým 
chybám v projektech financova ‑
ných z fondů ESI (opatření 3), které 
poskytují obsažný materiál pro 
subjekty činné v praxi;
c) školení v boji proti korupci pro 
řídicí orgány v deseti členských 
státech v rámci přípravy nových 
směrnic o zadávání veřejných zaká ‑
zek (opatření 6).58 
Zřízení pracovní skupiny a akční plán 
ukazují na zlepšenou koordinaci v rám ‑
ci Komise. Nicméně:
a) akční plán schválil jen jeden útvar 
Komise (GŘ pro regionální a měst ‑
skou politiku) a nikoli ostatní 
generální ředitelství zúčastněná 
v pracovní skupině. Komise akční 
plán nezveřejnila, jeho transpa ‑
rentnost a příslušnost a individuál ‑
ní odpovědnost za plán jsou tedy 
omezeny;
b) pracovní skupina byla v rámci Ko ‑
mise zřízena na úrovni technických 
pracovníků, na pracovní úrovni.
59 
Vzhledem k tomu, že většina opatření 
dosud není plně provedena, nelze 
v této fázi posoudit dopad akčního 
plánu.
60 
Výše uvedené naznačuje, že byly iden ‑
tifikovány určité nelegislativní otázky 
a že v této oblasti existuje potenciální 
pokrok. Rovněž se však ukazuje, že 
Komise dosud v této problematice 
neprokázala koordinované vedení na 
vysoké úrovni.
35 Připomínky
Budou -li správně 
uplatňovány, mohou nové 
právní předpisy pomoci 
v řešení problematiky chyb 
při zadávání veřejných 
zakázek
Nařízení o ESIF 2014–2020 
a předběžná podmínka
61 
Nový právní rámec evropských struk ‑
turálních a investičních fondů v období 
2014–2020 zavádí předběžné podmín ‑
ky. Jedná se o podmínky na základě 
předem vymezených kritérií, které jsou považovány za nezbytné předpoklady 
efektivního a účinného využití pod ‑
pory Unie v rámci dohod o partner ‑
ství. Jednou z oblastí, pro které jsou 
takové podmínky zavedeny, je i systém 
zadávání veřejných zakázek členského 
státu (viz obrázek 9 ). Členské státy 
byly povinny provést sebehodnocení 
toho, zda a jak tyto podmínky splňují32, 
a začlenit příslušné shrnutí do dohod 
o partnerství, které předkládaly v roce 
2014. Jestliže se Komise bude domní ‑
vat, že členský stát do 31. prosince 
2016 stanovené podmínky nesplnil, 
může Komise členskému státu poza ‑
stavit platby33.Obrázek 9Kritéria předběžné podmínky při zadávání veřejných zakázek
opatření k posílení správní kapacity pro 
provádění a uplatňování právních předpisů 
Unie o veřejných zakázkáchopatření pro odbornou přípravu a šíření 
informací pro zaměstnance podílející se na 
provádění fondů ESI opatření, jež zajišťují transparentní 
postupy zadávání veřejných zakázek
předběžná podmínka: existence opatření pro 
účinné uplatňování právních předpisů Unie
o veřejných zakázkách v oblasti fondů ESIopatření pro účinné uplatňování předpisů Unie 
o veřejných zakázkách prostřednictvím 
odpovídajících mechanismů 
Zdroj: Příloha XI nařízení (EU) č. 1303/2013.32 Čl. 2 odst. 33, článek 19 
a příloha XI nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1303/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o společných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro 
rozvoj venkova a Evropském 
námořním a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 320).
33 Článek 19 nařízení (EU) 
č. 1303/2013).
36 Připomínky
62 
Podle Komise může zavedení předběž ‑
né podmínky omezit chyby a zlepšit 
zadávání veřejných zakázek, neboť je 
pro členské státy pobídkou k zavedení 
spolehlivého právního a správního 
rámce veřejných zakázek. Účinnost to ‑
hoto potenciálně výkonného nástroje 
však závisí na tom, zda členské státy 
splní podmínky do konce roku 2016, 
a pokud se tak nestane, zda Komise 
zjistí a posoudí neplnění a odpovídají ‑
cím způsobem pozastaví platby.
63 
Při zvažování toho, zda pozastavit 
platby členským státům, může Komise 
v členských státech řešit rozpor mezi 
dvěma cíli: na jedné straně zlepšení 
systémů zadávání veřejných zakázek 
a na druhé straně podpora čerpání 
fondů EU v členských státech34.
64 
Na počátku roku 2015 dosud 1235 z 28 
členských států podmínky pro zadá ‑
vání veřejných zakázek nesplnilo. Patří 
k nim i dva ze čtyř členských států 
navštívených pro účely tohoto auditu 
(Itálie a Česká republika), přičemž oba 
tyto členské státy vypracovaly akční 
plány.65 
Zavedení předběžné podmínky týkající 
se zadávání veřejných zakázek usnad ‑
nilo pokusy GŘ GROW o spolupráci 
s členskými státy, které mají konkrétní 
problémy v oblasti veřejných zakázek. 
Důvodem je skutečnost, že si člen ‑
ské státy uvědomují, že předběžnou 
podmínku musí splnit, a jsou připra ‑
veny přijmout podporu ze strany GŘ 
GROW. GŘ GROW vybralo členské státy 
(v době auditu čtyři36) pomocí cílené ‑
ho přístupu založeného na rizicích, 
na základě sérií kritérií a s přihlédnu ‑
tím k personálním zdrojům Komise 
(viz rámeček 10 ). Komise uvedla, že 
u členských států, které předběžnou 
podmínku dosud nesplnily, je prioritou 
do konce roku 2016 snaha o účinnou 
realizaci schválených akčních plánů 
a nikoli nápravná opatření či možné 
využití řízení o nesplnění povinnosti.
66 
GŘ GROW pak poskytuje podporu pro ‑
střednictvím celé škály opatření, na ‑
příklad pracovních skupin pro přípravu 
komplexní strategie zadávání veřej ‑
ných zakázek. Koordinace těchto opat ‑
ření přijatých různými útvary Komise 
je důležitá vzhledem k výše zmíněným 
možným rozporům (bod 63).34 Na tyto problémy již dříve 
upozornil Účetní dvůr. Viz 
výroční zprávu Účetního dvora 
za rok 2011, bod 5.23 
(Úř. věst. C 344, 12.11.2012), 
a zprávu „Jak co nejlépe 
využívat prostředky EU: 
situační zpráva o rizicích 
finančního řízení rozpočtu EU“, 
s. 54, bod 5 písm. a), 
zveřejněné dne 25. listopadu 
2014 ( http://eca.europa.eu ).
35 Bulharsko, Česká republika, 
Řecko, Chorvatsko, Itálie, 
Lotyšsko, Maďarsko, Malta, 
Polsko, Rumunsko, Slovinsko 
a Slovensko.
36 Bulharsko, Řecko, Itálie 
a Rumunsko.
37 Připomínky
Nové směrnice o zadávání 
veřejných zakázek musí být 
provedeny do dubna 2016
67 
Nový legislativní balíček byl zveřejněn 
dne 28. března 2014 a obsahuje tři 
směrnice: 2014/24/EU37 a 2014/25/EU38, 
které zrušují či pozměňují předchozí 
směrnice, a 2014/23/EU39, která zavádí 
komplexní pravidla týkající se koncesí. 
Lhůta pro provedení ze strany člen ‑
ských států je kromě několika výjimek 
stanovena na 18. dubna 2016. Směr ‑
nice jsou však již nyní relevantní pro 
výklad ustanovení.68 
Cílem nových směrnic o zadávání 
veřejných zakázek je zajistit účinné 
fungování vnitřního trhu, zvýšit efek ‑
tivitu veřejných výdajů, usnadnit účast 
malých a středních podniků a zajistit 
lepší podporu společných společen ‑
ských cílů prostřednictvím veřejných 
zakázek.Kritéria GŘ GROW pro zacílení na členské státy
 οvysoká míra chyb při zadávání veřejných zakázek týkajících se výdajů z fondů EU,
 οnesplnění předběžné podmínky v oblasti zadávání veřejných zakázek,
 οsystémové nedostatky v oblasti zadávání veřejných zakázek,
 οstížnosti obdržené Komisí na údajná porušení práva EU,
 οřízení o nesplnění povinnosti nebo jim předcházející postupy,
 οmíra soudních řízení a
 οochota členských států vstoupit do partnerství s Komisí.Rámeček 10
37 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2014/24/EU 
ze dne 26. února 2014 
o zadávání veřejných zakázek 
a o zrušení směrnice 
2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 
28.3.2014, s. 65).
38 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2014/25/EU 
ze dne 26. února 2014 
o zadávání zakázek subjekty 
působícími v odvětví vodního 
hospodářství, energetiky, 
dopravy a poštovních služeb 
a o zrušení směrnice 
2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 
28.3.2014, s. 243).
39 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2014/23/EU 
ze dne 26. února 2014 
o udělování koncesí 
(Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).
38 Připomínky
69 
Komise konkrétně uvedla, že nové 
požadavky na podávání zpráv člen ‑
ských států Komisi a monitorování „by 
měly pomoci omezit chyby způsobené 
nesprávným uplatňováním pravidel 
pro zadávání veřejných zakázek“40. 
Díky kodifikaci stávající judikatury 
poskytují nové směrnice o zadávání 
veřejných zakázek větší právní jistotu 
a zpřístupňují oblast veřejných zakázek 
subjektům z praxe. Mají tak potenciál 
pomoci předcházet určitým chybám, například pokud jde o využívání zku ‑
šeností a kvalifikace zaměstnanců jako 
kritérií pro zadání zakázky nebo o de ‑
finici střetu zájmů. Změny právního 
rámce mohou v některých případech 
vést i k novým typům chyb. Analýzu 
vybraných změn týkajících se zakázek 
na stavební práce a služby a jejich 
potenciálu pro řešení problematiky 
chyb při zadávání veřejných zakázek 
v oblasti politiky soudržnosti uvádí 
rámeček 1 141.
Analýza vybraných změn zavedených v nové směrnici o zadávání veřejných 
zakázek na stavební práce a služby
Zavedení inovačního partnerství jako nového postupu  navíc ke stávajícímu postupu soutěžního řízení s jed ‑
náním (viz rámeček 1 ). Nový přístup, u něhož je zadavatelům umožněna větší pružnost, by mohl vést k men ‑
šímu počtu procesních chyb v důsledku případů, kdy otevřená a omezená řízení nebyla vhodná. Uplatňování 
a kontrola transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení by se však mohly stát obtížnějšími.
Možnost využít sociální a environmentální hlediska jako zadávací kritéria.  Orgány v členských státech 
navštívených pro účely tohoto auditu vyjádřily obavy z rizika, že nové právní předpisy zavedou určité nové 
složité prvky v souvislosti s možností zařadit do kritérií pro zadání zakázky a plnění zakázky podmínky týka ‑
jící se sociálních a environmentálních záležitostí. Zadávání veřejných zakázek založené na těchto aspektech 
by mohlo být pro zadavatele náročné, pokud jde o zajištění transparentního a nediskriminačního postupu. 
Získání zkušeností při hledání zákonných a vhodných zadávacích kritérií a podmínek plnění zakázek v rámci 
systémů členských států může trvat určitou dobu.
Nový soubor právních nástrojů zaměřený na úpravy smluv na veřejné zakázky.  Zavádí se větší pružnost, 
což za specifických okolností umožňuje měnit smlouvy bez nového zadávacího řízení. Je pravděpodobné, že 
výskyt chyb souvisejících se změnami smluv na veřejné zakázky se sníží. Tyto změny však nevyřeší chyby způ ‑
sobené špatnou přípravou projektu, které později způsobí nutnost úprav.
Přesné vymezení maximální hodnoty referenčních prací.  Díky tomu, že je uvedeno, že kromě řádně odůvod ‑
něných případů nesmí minimální roční obrat přesahovat dvojnásobek odhadované hodnoty veřejné zakázky, 
se zadavatelé mohou dopouštět menšího počtu chyb v podobě výběrových kritérií v rozporu s předpisy.
Zavedení nového režimu pro určité služby, jako jsou zdravotní, vzdělávací a sociální služby,  kde hodno ‑
ta veřejné zakázky převyšuje 750 000 EUR. Členské státy budou v tomto režimu moci definovat vnitrostátní 
pravidla, dodrží‑li obecné zásady Smlouvy o EU a ustanovení směrnice, zejména co se týče transparentnosti. 
V závislosti na pravidlech vymezených členskými státy a na jejich složitosti by se mohl zvýšit počet chyb týka ‑
jících se služeb odborné přípravy a vzdělávání spolufinancovaných z ESF.Rámeček 1140 Tisková zpráva Evropské 
komise ( http://europa.eu/
rapid/
press‑release_MEMO ‑14‑
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Stanovisko Účetního dvora 
č. 4/2011.
39 Připomínky
70 
Pouze 40 % auditních orgánů, které 
odpověděly v průzkumu, vyslovilo 
názor, že nové směrnice by mohly 
pomoci omezit chyby, zejména pokud 
jde o výběr postupu zadávání veřejné 
zakázky, zveřejnění zadávacího řízení, 
definici výběrových kritérií nebo 
posuzování nabídek (viz analýzu chyb 
v bodě 22).
71 
GŘ GROW již poskytuje poradenství 
k provádění nových směrnic do vnit ‑
rostátních právních předpisů. Děje se 
tak zejména formou účasti na schůz ‑
kách, ale také pořádáním konkrétních 
tematických zasedání pro vnitrostátní 
odborníky.
72 
Celkově budou účinky těchto prvků 
nového legislativního balíčku z hledis ‑
ka omezování výskytu nesrovnalostí 
záviset na tom, jak budou v členských 
státech provedeny.
Nové povinnosti podávání 
zpráv
73 
Nové směrnice zavádějí nové povin ‑
nosti v oblasti monitorování a podá ‑
vání zpráv. Mezi tyto nové povinnosti 
patří následující42:a) členské státy musí jednotlivě před ‑
ložit Komisi, nejprve v dubnu 2017 
a poté jednou za tři roky43, zprávu 
o sledování, jež zahrnuje:
i)  informace o nejčastějších zdro ‑
jích nesprávného uplatňování 
nebo právní nejistoty;
ii)  informace o prevenci, odha ‑
lování a odpovídajícím ozna ‑
mování případů podvodu, 
korupce, střetu zájmů a jiných 
závažných nesrovnalostí;
b) na základě zpráv od členských 
států Komise pravidelně vydává 
zprávu o provádění a osvědčených 
postupech vnitrostátních politik 
v oblasti zadávání veřejných zaká ‑
zek na vnitřním trhu.
74 
Budou‑li správně provedeny, mohly by 
tyto nové požadavky na členské státy 
týkající se podávání zpráv a monito ‑
rování zajistit Komisi mnohem lepší 
informace o tom, jak jsou pravidla EU 
pro zadávání veřejných zakázek reali ‑
zována v praxi.42 Články 83 až 85 směrnice 
2014/24/EU.
43 První z těchto zpráv musí být 
předložena do dubna 2017.
40 Připomínky
Členské státy se zaměřují na 
primární kontroly a teprve 
nedávno začaly přijímat 
preventivní opatření
Nápravná opatření přijatá 
členskými státy anebo Komisí
75 
Chyby při zadávání veřejných zaká ‑
zek by orgány členských států mohly 
a měly zjišťovat a napravovat ještě 
předtím, než podají žádosti o platbu 
u Komise. Jedná se o tzv. „primární 
kontroly, které zahrnují:
a) ověření žádostí příjemců o platbu, 
které provádějí řídicí orgány člen ‑
ských států;
b) kontroly, které provádějí certifikač ‑
ní orgány členských států, včetně 
informací vykázaných řídicími 
orgány.
76 
Jak již uvedly Účetní dvůr44 a Komise 
ve svých vlastních auditech, primární 
kontroly v členských státech jsou stále 
nedostatečně účinné. To vede k tomu, 
že členské státy předkládají Komisi 
k úhradě z rozpočtu EU výdaje na pro ‑
jekty ovlivněné chybami při zadávání 
veřejných zakázek.77 
Jestliže Komise zjistí chyby v zadávání 
veřejných zakázek poté, co jí již byla 
předložena žádost o platbu, může:
a) uložit finanční opravy týkající se 
jednotlivých dotčených projektů; 
nebo
b) může uložit paušální opravu na 
úrovni operačního programu 
(nebo jedné či několika prioritních 
os), pokud se Komise domnívá, 
že by nebylo možné zkontrolovat 
všechny dotčené zakázky.
78 
Aby zajistila jednotný přístup k tako ‑
vým finančním opravám, vypracovala 
Komise pokyny, které určují částku 
finančních oprav, jež mají být uplat ‑
něny v případě nedodržení pravidel 
zadávání veřejných zakázek45. Od roku 
2013 jsou tyto pokyny kodifikovány 
jako rozhodnutí Komise, a jsou tudíž 
závazné pro útvary Komise pověřené 
sdíleným řízením.
79 
Jestliže se Komise domnívá, že systémy 
řízení a kontroly v členských státech 
jsou nedostatečné, a hodlá zajistit, aby 
členské státy podnikly požadovaná 
nápravná opatření k zlepšení systémů, 
přeruší platby. Během těchto přerušení 
nejsou prováděny žádné platby z roz ‑
počtu EU pro daný OP . Do působnosti 
tohoto opatření může spadat i systém 
řízení a kontroly zadávání veřejných 
zakázek (viz příklady, které uvádí rá-
meček 12  a rámeček 13 ).44 Výroční zpráva Účetního dvora 
o plnění rozpočtu za 
rozpočtové roky 2012 a 2013.
45 COCOF 07/0037/03, Pokyny ke 
stanovení finančních oprav, 
které se použijí pro výdaje 
spolufinancované ze 
strukturálních fondů nebo 
z Fondu soudržnosti v případě 
nedodržení pravidel pro 
veřejné zakázky, 29.11.2007); 
rozhodnutí Komise C(2013) 
9527 final ze dne 19. prosince 
2013, kterým se stanoví 
a schvalují pokyny ke 
stanovení finančních oprav, jež 
má Komise provést u výdajů 
financovaných Unií v rámci 
sdíleného řízení v případě 
nedodržení pravidel pro 
zadávání veřejných zakázek.
41 Připomínky
80 
Finanční opravy, pokud nejsou ulože ‑
ny rozhodnutím Komise, mohou mít 
v období do uzavření programového 
období 2007–2013 v roce 2017 jen 
omezený odrazující účinek. Důvodem 
je skutečnost, že podle nařízení jsou 
členské státy oprávněny nahradit 
výdaje, u kterých byly uloženy finanční 
opravy, jinými způsobilými výdaji. Cel ‑
kové finanční prostředky, které členské 
státy obdržely, se tak výsledně snížily 
jen zřídkakdy. V období let 2014 až 
2020 se pravidla změnila: členské státy 
mohou o financování přijít, jestliže se 
následně zjistí, že výdaje, které byly 
vykázány řídicím, certifikačním a au ‑
ditním orgánem jako legální a správné, 
byly ovlivněny chybou46.Preventivní opatření 
v členských státech byla 
zahájena, ale teprve nedávno
81 
Ve čtyřech členských státech navští ‑
vených pro účely tohoto auditu byla 
realizace většiny preventivních opatře ‑
ní zahájena až ke konci programového 
období 2007–2013, většinou v letech 
2013 a 2014.Příklad přerušení plateb
Audit provedený auditním orgánem ve Španělsku  v roce 2011 zjistil, že zadávací řízení správce letišť a heli ‑
portů nedodržují pravidla zadávání veřejných zakázek. Komise proto přerušila platby na projekty realizované 
touto organizací. V roce 2014 auditní orgán ve Španělsku po auditu toho, zda jsou zlepšené postupy účinně 
prováděny, osvědčil, že postupy zadávání veřejných zakázek v dané organizaci se zlepšily a že jsou používány 
účinně, a Komise přerušení ukončila. Na všechny výdaje vzniklé této organizaci, u kterých se mělo za to, že 
byly ovlivněny uvedenými problémy, byla uplatněna paušální finanční oprava.
Příklad akčního plánu
V České republice  byl z důvodu závažných nedostatků v systémech řízení a kontroly vypracován akční plán 
požadovaný Komisí a byla zavedena zlepšení. Systémy byly například aktualizovány tak, aby výdaje, které au ‑
ditní orgán, Komise nebo Účetní dvůr identifikovaly jako neoprávněné z důvodu chyb při zadávání veřejných 
zakázek, automaticky nebyly předkládány Komisi k uhrazení.Rámeček 12 Rámeček 13
46 Viz článek 143 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
42 Připomínky
82 
Ve třech členských státech (Spojeném 
království, Itálii a České republice) byly 
nedávno zřízeny meziresortní pracovní 
skupiny pro zadávání veřejných zaká ‑
zek v oblasti politiky soudržnosti. Tyto 
pracovní skupiny spojují řídicí orgány, 
auditní orgány, prováděcí subjekty, právní služby nebo jiné útvary činné 
v oblasti zadávání veřejných zakázek 
a jsou užitečné pro sdílení zkušenos ‑
tí, dosahování jednotnosti při řešení 
veřejných zakázek a určování vhod ‑
ných opatření. Rámeček 14  uvádí 
podrobnosti o síti zřízené ve Spojeném 
království.
Příklad meziresortní pracovní skupiny pro zadávání veřejných zakázek v členském 
státě
Ve Spojeném království  zřídil v roce 2013 řídicí orgán EFRR pro Anglii interní síť, která přezkoumává zjištěné 
nesrovnalosti v oblasti zadávání veřejných zakázek a zabývá se dotazy, které souvisejí s problematikou zadá ‑
vání veřejných zakázek. Součástí sítě jsou právníci řídicího orgánu, úředníci odpovědní za provádění progra ‑
mu, zprostředkující subjekt a v poradní funkci také řídicí orgán.
Síť provádí:
 οpřezkumy a revize národních požadavků na zadávání veřejných zakázek a poskytuje související 
poradenství,
 οpravidelné videokonference k projednání případových studií, pokynů atd.,
 οpřezkumy auditů systémů a projektů a jiné kontroly související se zadáváním veřejných zakázek.Rámeček 14
IT nástroje by mohly pomoci 
řešit problémy při zadávání 
veřejných zakázek, bude 
však nutné je zavést v plném 
rozsahu
83 
Transformační potenciál informač ‑
ních technologií by mohl pomoci při 
prevenci a zjišťování chyb v oblasti 
zadávání veřejných zakázek. Komise 
i členské státy vyvíjejí IT řešení, jako je 
například:a) elektronické zadávání veřejných 
zakázek;
b) shromažďování údajů a budování 
databází s cílem usnadnit analýzu 
chyb;
c) nástroje pro získávání údajů.
43 Připomínky
Elektronické zadávání 
veřejných zakázek
84 
Elektronické zadávání veřejných zaká ‑
zek v této souvislosti označuje využití 
elektronické komunikace a zpraco ‑
vání operací organizacemi veřejného 
sektoru při nákupu dodávek, služeb 
a stavebních prací47. Elektronické 
zadávání veřejných zakázek zahrnuje 
zavedení elektronických procesů na 
podporu jednotlivých fází procesu 
zadávání zakázek – zveřejnění ozná ‑
mení o zahájení zadávacího řízení, 
poskytování zadávací dokumentace, 
podávání nabídek, hodnocení, zadá ‑
vání zakázek48, objednávek, fakturace 
a plateb49. V roce 2014 Komise odhadla, 
že v průměru přibližně 10 % zadává ‑
ní veřejných zakázek v EU probíhá 
elektronicky50.
85 
Elektronické zadávání veřejných zaká ‑
zek má potenciál:
a) posílit hospodářskou soutěž 
a poměr kvality a ceny rozšířením 
přístupu k zadávacím řízením na 
jednotném trhu, což se týká i ma ‑
lých a středních podniků;b) zlepšit efektivitu řízení zadávání 
veřejných zakázek rozšířením pří ‑
stupu k zadávacím řízením a auto ‑
matizací klíčových postupů, což by 
mohlo vést k úsporám nákladů pro 
uchazeče i zadavatele;
c) pomoci odhalovat nesrovnalosti, 
korupci a podvody a předcházet 
jim51.
86 
Rámeček 15  uvádí údaje o provádění 
elektronického zadávání veřejných za ‑
kázek v členských státech navštívených 
za účelem auditu.
87 
Komise, která podpořila několik pilot ‑
ních projektů v oblasti elektronického 
zadávání veřejných zakázek, zařadila 
opatření, jež má zvýšit využití elektro ‑
nického zadávání veřejných zakázek, 
do svého akčního plánu z roku 2013 
(viz tabulku 2 ). V době auditu však ješ ‑
tě uvedené opatření nebylo zahájeno.
Příklady zavedení elektronického zadávání veřejných zakázek
 οv Itálii  systém zahrnuje virtuální katalog s výrobky, které vkládají registrované společnosti;
 οv České republice  je připravována databáze jednotkových cen jako srovnávací základ pro předkladatele 
nabídek za účelem zajištění transparentnosti a spravedlivého stanovování cen;
 οve Španělsku  lze za určitých okolností podávat nabídky elektronickou cestou.Rámeček 1547 KOM(2010) 571 v konečném 
znění ze dne 18. října 2010 
„Zelená kniha o rozšířeném 
využití elektronického zadávání 
veřejných zakázek v EU“.
48 Pro účely nových směrnic 
o zadávání veřejných zakázek 
„by se neměla povinnost 
používat elektronické 
komunikační prostředky 
vztahovat na prvky postupu 
zadávání veřejných zakázek po 
zadání zakázky ani na vnitřní 
komunikaci v rámci veřejného 
zadavatele“.
49 Směrnice 2014/24/EU 
a 2014/25/EU vyžadují, aby 
všechny členské státy zajistily, 
aby veškerá komunikace 
a výměna informací 
v působnosti těchto směrnic 
byly prováděny 
prostřednictvím elektronických 
komunikačních prostředků. To 
zahrnuje zveřejňování 
oznámení, dostupnost zadávací 
dokumentace a elektronická 
podání. Tyto požadavky mají 
vstoupit v účinnost v letech 
2016 až 2018.
50 SWD(2014) 262 final ze dne 
1. srpna 2014 Annual Public 
Procurement Implementation 
Review 2013  (Výroční přezkum 
provádění veřejných zakázek 
z roku 2013).
51 Viz např. studii Identifying and 
reducing corruption in public 
procurement in the EU  (Určování 
a omezování korupce v oblasti 
zadávání veřejných zakázek 
v EU), kterou pro Evropskou 
komisi (úřad OLAF) vypracovaly 
společnosti PwC a Ecorys 
s podporou univerzity 
v Utrechtu, ze dne 30. června 
2013 ( http://ec.europa.eu/
anti_fraud/documents/
anti‑fraud‑policy/
research‑and‑studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ).
44 Připomínky
88 
Při auditu proběhla i návštěva Kypru 
s cílem přezkoumat systém elektro ‑
nického zadávání veřejných zakázek, 
který je zde zaveden (viz rámeček 16 ).
Elektronické zadávání veřejných zakázek na Kypru
Systém elektronického zadávání veřejných zakázek na Kypru , který byl spuštěn v roce 2010, je internetový ná ‑
stroj, který je tamější veřejnou správou využíván ve stále větší míře. Do konce roku 2014 se 501 z přibližně 700 
zadavatelů registrovalo k využívání elektronického zadávání veřejných zakázek. Využití některých prostředků 
zůstává pro zadavatele a hospodářské subjekty nepovinné. Většina zadavatelů používá systém ke zveřejňo ‑
vání zadávacích řízení. Ze zadavatelů registrovaných ke konci roku 2014 tvořily 21 % zahraniční společnosti. 
V roce 2014 byla pro všechny uživatele systému zřízena dvojjazyčná linka podpory. Strategie kyperských 
orgánů v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek předpokládá plné provedení do 30. června 2016, 
přičemž školení budou zahájena v březnu 2015.Rámeček 16
Využití IT pro databáze chyb 
při zadávání veřejných zakázek 
teprve začalo
89 
Jak je popsáno výše, plné pochopení 
trendů v oblasti problémů při zadávání 
veřejných zakázek vyžaduje, aby byly 
k dispozici komplexní údaje v podobě, 
která umožní jejich analýzu. Novým 
prvkem je využití stávajících nebo 
nových databází v členských státech 
k analýze chyb při zadávání veřejných 
zakázek (viz bod 41) a Komise ještě 
musí vypracovat databázi nesrovna ‑
lostí včetně nesrovnalostí vznikajících 
v oblasti veřejných zakázek.Nástroje pro získávání údajů – 
příklad nástroje ARACHNE, 
který upozorňuje na podvody
90 
V roce 2009 Komise začala vyvíjet 
nástroj na základě IT určený k upo ‑
zorňování na podvody, který nazvala 
ARACHNE. Nástroj byl uveden do 
provozu v roce 2013. Komise je jeho 
vlastníkem a zajišťuje jeho údržbu.
91 
Nástroj je určen k uchovávání klíčo ‑
vých údajů o projektech financova ‑
ných z EFRR, FS a ESF, například údajů 
o společnostech a projektech, aby bylo 
možné analyzovat vztahy a propojení 
mezi jednotlivými hospodářskými sub ‑
jekty zúčastněnými v takových projek ‑
tech. Tento internetový nástroj nabízí 
i odkazy na jiné externí veřejné data ‑
báze. Jeho uživatelé získají informace 
poukazující na možná rizika podvodu 
v souvislosti s konkrétními podniky.
45 Připomínky
92 
Komise vyzývá řídicí a auditní orgány 
ve všech 28 členských státech, aby do 
nástroje vkládaly své údaje a bezplatně 
jej používaly.
93 
V únoru 2015 sedmnáct z 28 členských 
států buď nástroj používalo, nebo vyjá ‑
dřilo svůj úmysl jej používat (viz rovněž 
obrázek 10 ).94 
Takový systém však může řádně 
fungovat jen v případě, že do něj zadá 
komplexní a kvalitní údaje dostatečně 
velký počet orgánů členských států. Do 
konce roku 2014 poskytlo tyto údaje 
za alespoň jeden operační program 
14 členských států. Aby se nástroj stal 
efektivním systémem upozorňování 
na podvody v celé EU, musely by údaje 
poskytnout i ostatní členské státy.Obrázek 10ARACHNE: stav provádění v členských státech, únor 2015
Regionální politika
a politika zaměstnanosti1 Arachne nepoužívá (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)(NL, AT, SI, SE)(ES, FR, CY, MT)*4 vytvářejí/finalizují svou složku3 brzy Arachne získají (DK, HU, SK)
   6 ještě nástroj nenavštívilo 4 jsou ve fázi „úvah“   * nejméně 1 program (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 Arachne používá  17 členských států je do nástroje 
Arachne zapojeno: ARACHNE – stav v členských státech 
Zdroj: Evropská komise.
46
 Závěry a doporučení
95 
Politika EU v oblasti zadávání veřej ‑
ných zakázek je podle strategie Evropa 
2020 klíčovým nástrojem budování 
jednotného trhu a dosahování inteli ‑
gentního, udržitelného růstu podpo ‑
rujícího začlenění a současně zajištění 
co nejúčinnějšího využívání veřejných 
prostředků.
96 
V období 2009–2013 chyby týkající se 
zadávání veřejných zakázek významně 
přispěly k celkové míře chyb v této 
oblasti politiky odhadované Účetním 
dvorem, především chyb týkajících 
se Evropského fondu pro regionální 
rozvoj a Fondu soudržnosti. Závažné 
chyby vedly k nedostatečné či zcela 
chybějící spravedlivé hospodářské 
soutěži anebo k udělování zakázkám 
subjektům, které nepředložily nejlepší 
nabídky.
97 
Existuje celá řada příčin chyb. Jako 
problém je vnímána  složitost právního 
a správního rámce, včetně velkého 
množství právních předpisů anebo 
pokynů, a jejich obtížné uplatňování 
v praxi. Chyby způsobuje nedostateč ‑
ná správní kapacita týkající se znalostí 
pravidel i technických odborných zna ‑
lostí v oblasti konkrétních stavebních 
prací nebo služeb, které jsou předmě ‑
tem zakázky. Problémem jsou i nedo ‑
statečné plánování projektů na straně 
zadavatelů a administrativní chyby.98 
Tato zpráva posuzovala, zda Komise 
a členské státy přijímají vhodná a účin ‑
ná opatření s cílem řešit problematiku 
chyb při zadávání veřejných zakázek 
v oblasti politiky soudržnosti. Účetní 
dvůr zjistil, že Komise a členské státy 
začínají tento problém řešit, stále však 
zbývá hodně práce z hlediska analýzy 
problému a provádění opatření.
Systematická analýza chyb při 
zadávání veřejných zakázek ze 
strany Komise a členských států 
je velmi omezená
99 
Komplexní analýze chyb na úrovni 
členských států i Komise brání nedo ‑
statek jednotných údajů. Ve čtyřech 
členských státech navštívených pro 
účely tohoto auditu však existují 
známky toho, že údaje o chybách při 
zadávání veřejných zakázek začínají 
být systematicky shromažďovány, 
nebo se toto shromažďování plánuje 
(viz bod 41). Analýza chyb je však stále 
omezená (viz body 35–39). Komise 
dosud nevypracovala spolehlivou 
a komplexní databázi všech nesrovna ‑
lostí včetně těch, k nimž dochází při 
zadávání veřejných zakázek. Provedla 
jednu analýzu chyb při zadávání veřej ‑
ných zakázek v rámci EFRR a FS, a to 
v roce 2011 (viz bod 45).
47 Závěry a doporučení
Doporučení 1
a) Komise by měla vytvořit data ‑
bázi nesrovnalostí, která by byla 
schopna poskytnout základ pro 
smysluplnou analýzu chyb při za ‑
dávání veřejných zakázek. Měla by 
komplexně analyzovat četnost, zá ‑
važnost a příčiny chyb při zadávání 
veřejných zakázek v oblasti politiky 
soudržnosti, a to na základě od ‑
povídajících údajů, které Komise 
získá jednak z vlastních databází, 
jednak je poskytnou členské státy. 
Komise by měla svou analýzu 
zveřejnit v rámci zprávy o zadávání 
veřejných zakázek, kterou požadují 
nové směrnice.
b) Příslušné orgány v členských stá ‑
tech by měly připravit a analyzovat 
své vlastní databáze nesrovnalostí 
v oblasti politiky soudržnosti, včet ‑
ně nesrovnalostí vznikajících při 
zadávání veřejných zakázek, a měly 
by spolupracovat s Komisí, aby 
tyto údaje poskytovaly v takové 
podobě a termínech, aby usnadni ‑
ly práci Komise.
Komise a členské státy začínají 
provádět opatření s cílem řešit 
uvedený problém, je před nimi 
však stále dlouhá cesta
100  
Přestože neexistuje komplexní analýza 
této problematiky, Komise a členské 
státy začínají přijímat opatření s cí ‑
lem tuto oblast řešit. Opatření, která Komise přijala od roku 2010 (jak legis ‑
lativní, tak nelegislativní), se začínají 
na celkovou problematiku zaměřovat. 
Nový balíček právních předpisů pro 
zadávání veřejných zakázek byl zave ‑
den v roce 2014 a členské státy jsou 
povinny jej provést do dubna 2016 (viz 
body 67– 74). Balíček zavádí i nové po ‑
žadavky na podávání zpráv pro Komisi 
a členské státy. Celkově budou účinky 
tohoto nového legislativního balíčku 
z hlediska omezování výskytu nesrov ‑
nalostí záviset na způsobu jeho prove ‑
dení v členských státech. Nový právní 
rámec pro evropské strukturální a in ‑
vestiční fondy na období 2014–2020 
zavádí předběžné podmínky týkající se 
systémů zadávání veřejných zakázek 
členských států. Tyto předběžné pod ‑
mínky mohou pomoci při řešení pro ‑
blémů (viz body 61–65). Členské státy 
byly povinny provést sebehodnocení 
toho, zda a jak tyto podmínky splňují, 
a začlenit příslušné shrnutí do dohod 
o partnerství, které předkládaly v roce 
2014. Významný počet členských států 
tyto podmínky do začátku roku 2015 
dosud nesplnil (viz body 61–65).
Doporučení 2
Nebude‑li předběžná podmínka týka ‑
jící se zadávání veřejných zakázek spl ‑
něna do konce roku 2016, měla by se 
Komise důsledně snažit o pozastavení 
plateb dotčeným členským státům, do ‑
kud tyto státy nedostatky nenapraví.
48 Závěry a doporučení
101  
Komise v roce 2013 zřídila technickou 
pracovní skupinu a vypracovala interní 
akční plán. To ukazuje na zlepšenou 
koordinaci v rámci Komise. Většina 
opatření však dosud nebyla plně 
realizována. Kromě toho akční plán 
potvrdila jen část útvarů Komise a plán 
nebyl zveřejněn (viz body 56–60).
Doporučení 3
Komise by měla aktualizovat a zveřej ‑
nit svůj interní akční plán pro oblast 
zadávání veřejných zakázek. Každo ‑
ročně by měla vykazovat dosažený 
pokrok. Za tím účelem by Komise měla 
zlepšit koordinaci napříč svými útvary, 
které se zabývají problematikou zadá ‑
vání veřejných zakázek.
102  
Chyby při zadávání veřejných zakázek 
jsou stále významným zdrojem chyb 
a z hlediska analýzy problému a prová ‑
dění opatření stále zbývá hodně práce. 
Nyní je zapotřebí účinné provádění 
opatření. Ačkoli interní technická pra ‑
covní skupina představuje kladný vý ‑
voj, byla v rámci útvarů Komise zřízena 
na nízké úrovni a Komise neprokázala 
koordinované vedení na vysoké úrovni 
(viz body 55–60).Doporučení 4
Komise by měla zřídit skupinu na 
vysoké úrovni, která zajistí vedení při 
řešení problematiky chyb při zadávání 
veřejných zakázek, s cílem vyhnout se 
riziku nejednotného provádění opatře ‑
ní ve všech útvarech Komise. Skupina 
by měla prosazovat zlepšení v oblasti 
zadávání veřejných zakázek, v případě 
potřeby včetně zjednodušování v této 
oblasti.
103  
Chyby při zadávání veřejných zaká ‑
zek by orgány členských států mohly 
a měly zjišťovat a napravovat ještě 
předtím, než podají žádosti o platbu 
u Komise. Jak již uvedly Účetní dvůr 
a Komise ve svých vlastních auditech, 
primární kontroly v členských státech 
jsou stále nedostatečně účinné. To 
vede k tomu, že členské státy před ‑
kládají Komisi k úhradě z rozpočtu EU 
výdaje na projekty ovlivněné chybami 
při zadávání veřejných zakázek (viz 
bod 76).
104  
V programovém období 2007–2013 Ko ‑
mise využívala finanční opravy ve větší 
míře než dříve. Finanční opravy, pokud 
nejsou uloženy rozhodnutím Komise, 
však mohou mít v období do uzavře ‑
ní programového období 2007–2013 
v roce 2017 omezený odrazující účinek. 
Důvodem je skutečnost, že podle 
49 Závěry a doporučení
nařízení jsou členské státy oprávněny 
nahradit výdaje, u kterých byly uloženy 
finanční opravy, jinými způsobilými vý ‑
daji. Celkové finanční prostředky, které 
členské státy obdržely, se tak výsledně 
snížily jen zřídkakdy. Ve výdajovém ob ‑
dobí 2014 až 2020 se pravidla změnila: 
členským státům by mohly být uloženy 
čisté opravy, pokud by se následně 
zjistilo, že výdaje, které byly vykázá ‑
ny řídicím, certifikačním a auditním 
orgánem jako legální a správné, byly 
ovlivněny chybou (viz body 75–80).
Doporučení 5
Komise by měla ukládat finanční opra ‑
vy, kdykoli zjistí, že primární kontroly 
členských států nejsou dostatečně 
účinné, a tam, kde to je nutné, zahajo ‑
vat řízení o nesplnění povinnosti z dů ‑
vodu porušování směrnic o veřejných 
zakázkách.105  
Kromě toho, že je zapotřebí databáze 
Komise, která by usnadnila analýzu 
chyb při zadávání veřejných zakázek 
(viz doporučení 1), mohly by být pří ‑
nosem pro oblast zadávání veřejných 
zakázek a pomocí při řešení problé ‑
mů nástroje IT, jako jsou elektronické 
zadávání veřejných zakázek a nástroje 
pro získávání údajů. V době auditu se 
zavedení těchto nástrojů v členských 
státech různilo, což bránilo možnosti 
plného využití potenciálních přínosů 
(viz body 83–94).
Doporučení 6
a) Komise by měla více využívat 
příležitosti, které nabízí rozvoj 
informačních technologií, včetně 
elektronického zadávání veřejných 
zakázek a nástrojů pro získávání 
údajů a správné praxe.
b) Členské státy by měly více využívat 
příležitosti, které nabízí elektro ‑
nické zadávání veřejných zakázek 
a nástroje pro získávání údajů.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
16. července 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

50
 Příloha Příloha IÚloha Komise a členských států v zadávání veřejných 
zakázek a politice soudržnosti
Evropská komise:
a) GŘ pro regionální a městskou politiku  zajišťuje dohled nad prováděním 
EFRR a FS včetně  vyjednávání a schvalování operačních programů (OP). 
Monitoruje a kontroluje provádění OP včetně jejich souladu s pravidly pro 
zadávání veřejných zakázek. GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ 
pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování také vydávají po ‑
kyny a některé z nich připravují ve spolupráci s členskými státy. Například 
vydávají pokyny k finančním opravám v případě nedodržení pravidel pro 
zadávání veřejných zakázek1;
b) GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování  zajišťuje 
dohled nad prováděním ESF podobně jako GŘ pro regionální a městskou 
politiku u EFRR a FS (viz výše);
c) GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky  (dříve 
GŘ pro vnitřní trh a služby) odpovídá za přípravu právních předpisů v ob ‑
lasti zadávání veřejných zakázek a za dohled nad jejich prováděním. GŘ 
toto provádění monitoruje a je nápomocno členským státům, v případě 
potřeby přijímá donucovací opatření;
d) GŘ pro rozpočet  odpovídá za řízení rozpočtového regulačního rámce 
a předkládá návrhy a provádí regulační rámec pro sestavování, plnění 
a kontrolu rozpočtu EU.
V členských státech:
a) řídicí orgány  odpovídají za řízení a provádění operačních programů. Mo ‑
hou provádění programu přenést na prováděcí subjekty. Řídicí orgán nebo 
jeho prováděcí subjekty zajišťují kontroly postupů zadávání veřejných 
zakázek v rámci svých řídicích kontrol;
b) certifikační orgány  provádějí konečnou kontrolu žádostí o platby před 
jejich předložením Komisi a
c) auditní orgány  provádějí následné audity systémů a vzorků jednotlivých 
projektů před předložením zpráv Komisi. Jejich audity zahrnují otázky 
související se systémy řízení zadávání veřejných zakázek a individuální 
kontroly dodržování předpisů u jednotlivých projektů.1 Pokyny výboru COCOF (výbor 
zřízený pro koordinaci fondů) 
(COCOF 07/0037/03, Pokyny ke 
stanovení finančních oprav, 
které se použijí pro výdaje 
spolufinancované ze 
strukturálních fondů nebo 
z Fondu soudržnosti v případě 
nedodržení pravidel pro 
veřejné zakázky, 29.11.2007). 
Rozhodnutí Komise C(2013) 
9527 final ze dne 19. prosince 
2013, kterým se stanoví 
a schvalují pokyny ke 
stanovení finančních oprav, jež 
má Komise provést u výdajů 
financovaných Unií v rámci 
sdíleného řízení v případě 
nedodržení pravidel pro 
zadávání veřejných zakázek.
51 Příloha Příloha IIAnalýza chyb, které zjistil Účetní dvůr, podle jednotlivých fondů za období 
2009–2013
Testované 
operaceProjekty, 
u nichž byly 
kontrolovány 
postupy zadá -
vání veřejných 
zakázekProjekty s  nej -
méně jednou 
chybou týkající 
se zadávání 
veřejných 
zakázekChyby celkemZávažné VýznamnéMéně 
významné
Počet %
EFRR 657 378 170 382 60 117 185 80
Fond 
soudržnosti156 145 68 125 21 26 74 25
ESF 607 171 42 80 19 25 29 26
Total 1 420 694 280 587 100  % 168 288 131
52 Příloha Příloha IIIPopis a analýzy chyb v jednotlivých fázích zadávacích řízení
Popis chybyPočet chyb
zjištěných Účetním dvorem,  
2009–2013
Závažné VýznamnéMéně 
významnéCelkem
Před zadávacím 
řízenímUmělé dělení prací nebo služeb na menší zakázky s cílem vyhnout 
se prahovým hodnotám23 3 0 26
Přímé zadání zakázky bez odůvodnění 21 2 0 23
Použití nevhodného zadávacího řízení 27 10 1 38
Fáze před zadávacím řízením: mezisoučet 71 15 1 87
Zadávací řízeníProblémy týkající se požadavků na oznámení a transparentnost 
a zadávací dokumentace11 64 111 186
Specifikace výběrových a zadávacích kritérií v rozporu s předpisy 
a nesprávné uplatňování kritérií 33 128 6 167
Procesní nedostatky včetně chybějící příslušné dokumentace 22 39 12 73
Fáze zadávacího řízení: mezisoučet 66 230 130 426
Řízení zakázek Úpravy anebo rozšiřování rozsahu smluv bez zadávacího řízení 31 42 1 74
CELKEM 168 288 131 587
29 % 49 % 22 % 100  %
53 Příloha Příloha IVŘízení o nesplnění povinnosti při zadávání veřejných zakázek z podnětu Komise, 
období 2009–2013
2009 2010 2011 2012 2013 CelkemPostoupeno 
Evropskému 
soudnímu dvoru1
Belgie 1 1  
Bulharsko 2     2  
Česká republika    
Dánsko        
Estonsko 4 1 1 1 7 1
Finsko        
Francie    
Irsko 8 6 4   18 3
Itálie 2 1 3  
Kypr        
Litva 1 1 5 2 9  
Lotyšsko 1     1  
Lucembursko  1 1 2  
Maďarsko        
Malta    
Německo 2 2   1 5 2
Nizozemsko 2 1 3  
Polsko 1 3    4 1
Portugalsko  1 1 2  
Rakousko   2 1  3 1
Rumunsko 1 1 2  
Řecko 2 1  1  4  
Slovensko  1 1  
Slovinsko 1     1  
Spojené království    
Španělsko 1    1 2  
Švédsko 3 1    4  
Celkem 32 18 14 7 3 74 8
1  Rozsudky v německé a nizozemské věci byly vydány v roce 2012. Dvě maďarské a dvě ze španělských věcí byly z projednávání u ESD staženy. 
Jedna z řeckých věcí a polská věc jsou v projednávání.
54
Analýza, kterou Komise pochybením při zadávání 
veřejných zakázek věnovala, se promítla i do jejího 
rozhodnutí ze dne 19. prosince 2013 (C(2013) 9527 
final), kterým se vydávají pokyny ke stanovení finanč ‑
ních oprav, které se použijí v případě nedodržení 
pravidel pro veřejné zakázky. Tyto pokyny jsou aktu ‑
alizací orientačních vodítek, která platila od listopadu 
20073.
Pokud jde o programové období 2014–2020, zau ‑
jímá Komise aktivní přístup, kdy členským státům 
prostřednictvím orientačních vodítek, monitoro ‑
vání a podpory (v podobě technické pomoci apod.) 
pomáhá s tím, aby do konce roku 2016 uvedly v život 
své národní akční plány vyvozené z nesplněných 
předběžných podmínek. Tímto preventivním přístu ‑
pem chce Komise snížit riziko případného pozastavo ‑
vání plateb na operační programy po roce 2016, avšak 
nebude váhat tento nástroj použít, pokud zjevně 
nebudou plněny cíle a milníky daného akčního plánu.
VIII a) i)
Komise toto doporučení přijímá.
Prozkoumá možnost, jak funkčně vylepšit svůj systém 
pro řízení nesrovnalostí (IMS), a vyhovět tak poža ‑
davku Účetního dvora. V současnosti jsou mapovány 
možnosti, jak funkčně propojit systém IMS, ústřední 
databázi vyloučených zájemců a uchazečů a systém 
ABAC s dalšími databázemi Komise.
Pokud jde o chyby zjištěné při auditech, jež provádí 
sama Komise, začínají její útvary používat v případě 
Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu 
soudržnosti (FS) a Evropského sociálního fondu (ESF) 
společný nástroj IT zvaný „MAPAR“ ( Management 
of Audit Processes, Activities and Resources ), který má 
sloužit právě při auditech.
3 Č.j. COCOF 07/0037/03 ‑EN ze dne 29. listopadu 2007 platné pro 
Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti a Evropský 
sociální fond, č.j. EFFC/24/2008 ze dne 1. dubna 2008 platné 
pro Evropský rybářský fond a dokument „SOLID/2011/31 REV“ 
ze dne 11. ledna 2012, tj. pokyny pro finanční opravy, které se 
uplatní v případě nesrovnalostí při uplatňování pravidel Unie pro 
zadávání veřejných zakázek na zakázky spolufinancované ze čtyř 
fondů obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ 
v programovém období 2007–2013.Shrnutí
V
Problémem pochybení při zadávání veřejných zaká ‑
zek v oblasti politiky soudržnosti se Komise zabývá již 
dlouho, avšak nyní jej řeší koordinovanějším způsobem 
za pomoci akčního plánu v oblasti zadávání veřejných 
zakázek (viz poznámka Účetního dvora v bodě 56).
Chyby při zadávání veřejných zakázek jsou řešeny 
již od předchozích programových období. Zjištění 
z auditu pomohla při návrhu prvních pokynů pro 
finanční opravy, jež byly vydány v roce 2007. Komise již 
také komplexním způsobem analyzuje chyby, k nimž 
dochází při zadávání veřejných zakázek v oblasti 
politiky soudržnosti. Tato analýza probíhá každoročně 
na bázi důkladného posouzení výročních kontrol ‑
ních zpráv, které předkládají vnitrostátní auditní 
orgány, a dále na bázi zjištění z auditů, jež provádí 
sama Komise (v kontextu auditního šetření s názvem 
„Odstranění nedostatků týkajících se jistoty“ se polo ‑
vina zjištění z auditů týká právě zadávání veřejných 
zakázek). O uvedeném posouzení se zmiňují výroční 
zprávy o činnosti příslušných GŘ.
Souhrnná odpověď Komise k bodům VI 
a VII
Kroky k řešení problémů při zadávání veřejných zaká ‑
zek přijala Komise ještě před rokem 2010. Akční plány 
vyvozené ze zjištění o veřejných zakázkách, která při 
svých auditech odhalila Komise, byly v různých člen ‑
ských státech zavedeny již v roce 2006. Kromě hori ‑
zontální analýzy, jež se zaměřila na chyby při zadávání 
veřejných zakázek a byla v květnu 2011 prezentována 
Poradnímu výboru pro veřejné zakázky1, Komise dále 
v říjnu 2011 zveřejnila pracovní dokument svých útvarů 
pod názvem „Analysis of errors in cohesion policy for 
the years 2006 ‑2009 – actions taken by the Commission 
and the way forward“ („ Analýza chyb v oblasti politiky 
soudržnosti v letech 2006–2009 – opatření přijatá Komisí 
a další postup “)2.
1 Pracovní dokument připravený Generálním ředitelstvím pro 
regionální politiku k hlavním zjištěním z auditu, která se týkala 
uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek v členských 
státech a vyplynula u projektů spolufinancovaných z EFRR a Fondu 
soudržnosti v rámci politiky soudržnosti (CC/2011/08 EN).
2 Pracovní dokument útvarů Komise „Analysis of errors in 
cohesion policy for the years 2006 ‑2009 – actions taken by the 
Commission and the way forward“ („ Analýza chyb v oblasti politiky 
soudržnosti v letech 2006–2009 – opatření přijatá Komisí a další 
postup “) (SEC(2011) 1179 ze dne 5. října 2011).Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 55
VIII c)
Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je od léta 
2014 již plní díky lepší koordinaci mezi svými útvary 
na úrovni ředitelů.
Záměrem Komise je, aby byl akční plán v oblasti 
zadávání veřejných zakázek zaveden v jejích útvarech 
v širším měřítku. Počítá se i s jeho zavedením na vyšší 
úrovni.
VIII d)
Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je zčásti již 
splněno. Komise podporuje iniciativy, jež zadávání 
veřejných zakázek zkvalitňují.
Předpokládá se, že komisaři odpovědní za evropské 
strukturální a investiční fondy (ESI fondy) a vnitřní 
trh budou v pravidelném kontaktu, o jehož formátu 
bude ještě rozhodnuto. Tato skupina by mohla ke své 
práci zvát i zkušené externí zúčastněné strany, bude‑li 
to považovat za přínosné. Komise rovněž podporuje 
myšlenku zaujmout iniciativní přístup na vysoké 
úrovni a poznamenává, že ředitelé GŘ pro regionální 
a městskou politiku (GŘ REGIO) a GŘ GROW se pra ‑
videlně scházejí již od července 2014. Na této úrovni 
již byly k účasti přizvány zkušené externí zúčastněné 
strany.
VIII e)
Komise toto doporučení přijímá, s tím, že podle svého 
názoru doporučené opatření již realizuje. Viz rovněž 
odpověď Komise k bodu VIII písm. b) výše.
Kdykoli Komise zjistí, že primární kontroly členských 
států nejsou dostatečně účinné, bude i nadále ukládat 
finanční opravy. Jsou‑li odhaleny závažné nedostatky, 
jsou uplatňována preventivní a nápravná opatření, 
např. akční plány, je přerušeno vyplácení prostředků 
a jsou ukládány finanční opravy. Tím je za minulá 
i budoucí období zajišťována legalita a správnost 
výdajů, jež jsou Komisi vykazovány. S vyplácením pro ‑
středků se opět začíná až poté, co systémy projdou 
vylepšením a co je po realizaci nápravných opatření 
provedena přísná kontrola, tak aby se systémy řízení 
a kontroly programů znovu nezhoršily.V neposlední řadě plánuje Komise další kroky, jak 
zlepšit analýzu údajů o zadávání zakázek. Jedná se 
zejména o podporu při sběru těchto údajů, o vývoj 
nástroje na analýzu dat pro účely včasného odhalo ‑
vání skutečných i potenciálních anomálií při zadávání 
zakázek a o lepší pochopení příčin těchto anomálií, 
a to i mimo oblast politiky soudržnosti.
VIII a) ii)
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
určeno členským státům.
V podobě systému IMS již mají členské státy k dis ‑
pozici databázi, již mohou použít nejen k plnění 
povinnosti hlásit nesrovnalosti, kterou jim ukládají 
jednotlivá odvětvová nařízení, nýbrž i k analýzám pro 
vlastní potřebu.
VIII b)
Komise toto doporučení přijímá. Generální ředitelé 
všech čtyř generálních ředitelství, do jejichž gesce 
spadají evropské strukturální a investiční fondy (GŘ 
odpovědná za ESI fondy), se již pravidelně scházejí na 
půdě tzv. „Výboru pro pozastavení plateb při nepl ‑
nění předběžných podmínek“, k němuž je přidruženo 
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední 
podniky (GŘ GROW)4. Nadále bude striktně a jed ‑
notně uplatňován přístup preventivní (včetně reali ‑
zace národních akčních plánů vyvozených z neplnění 
předběžných podmínek) i nápravný (včetně pozasta ‑
vování plateb).
4 Tento výbor koordinuje a připravuje doporučení pro rozhodnutí 
o pozastavení plateb (včetně přípravy návrhů těchto rozhodnutí), 
kterými se provádějí jednak ustanovení čl. 19 odst. 5 a čl. 142 
odst. 1 písm. e) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 o společných ustanoveních o EFRR, ESF, Fondu 
soudržnosti, EZFRV a ENRF a o obecných ustanoveních o EFRR, ESF, 
Fondu soudržnosti a ENRF, jednak článek 41 nařízení č. 1306/2013 
(„horizontální nařízení“ o SZP). Výbor dále generálním ředitelům GŘ 
pro ESI fondy radí v otázkách souvisejících s touto problematikou.
Odpovědi Komise 56
Připomínky
24
Komise odkazuje na své odpovědi ke zvláštní zprávě, 
kterou Účetní dvůr zmiňuje.
25
Určitá úroveň složitosti je v libovolném systému 
zadávání veřejných zakázek nezbytná, má‑li být 
minimalizováno svévolné jednání veřejných zadava ‑
telů a mají‑li být dodrženy zásady rovného zacházení, 
zákazu diskriminace a transparentnosti.
Komise též poukazuje na případy, kdy vnitrostátní 
právní úprava stanoví přísnější povinnosti než uve ‑
dené směrnice.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 26 
a 27
Komise koncipovala řadu opatření, jež mají nedosta ‑
tečnou správní kapacitu řešit. Jako příklad řešení uve ‑
deného problému lze uvést dvě opatření z akčního 
plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek (jejž zmi ‑
ňuje bod 56 této zprávy). V roce 2015 Komise dokon ‑
čila orientační vodítka, jimiž by se měla řídit eliminace 
nejběžnějších chyb při zadávání veřejných zakázek 
a která zdůrazňují potřebu kvalitního plánování. 
V témže roce zmapovala v celé EU situaci, pokud jde 
o správní kapacitu, systémy a postupy, s cílem zajistit 
dodržování předpisů a kvalitu zadávání veřejných 
zakázek financovaných z ESI fondů. Výsledná studie 
vyslovuje konkrétní doporučení, jak správní kapacitu 
v jednotlivých členských státech posílit.
29 a)
Komise poznamenává, že je v České republice usta ‑
vena pracovní skupina Úřadu pro ochranu hospo ‑
dářské soutěže, Ministerstva pro místní rozvoj ČR 
(jakožto koordinátorů) a dalších příslušných subjektů, 
jejímž cílem je harmonizovat výklad právní úpravy 
zadávání veřejných zakázek.Budou‑li směrnice o zadávání veřejných zakázek 
porušovány trvale, bude Komise v případech nutnosti 
nadále zahajovat řízení o nesplnění povinnosti.
VIII f)
Komise toto doporučení přijímá.
Jelikož elektronické zadávání veřejných zakázek 
zejména zvyšuje transparentnost, zjednodušuje 
podávání nabídek v jiných členských státech, usnad ‑
ňuje malým a středním podnikům přístup k zadáva ‑
cím řízením a racionalizuje administrativní postupy, 
ukládají směrnice z roku 2014 právě ve spojitosti 
s elektronickým zadáváním zakázek řadu povinností. 
Korektní a rychlé provedení těchto ustanovení je pro 
Komisi prioritou.
Pokud jde o nástroje pro získávání údajů, Komise 
podniká doporučené kroky. Aktivně propaguje jejich 
využívání ze strany příslušných vnitrostátních orgánů, 
jež pracují s jí vyvinutým nástrojem pro preven ‑
tivní vyhodnocování rizik zvaným ARACHNE. Tímto 
nástrojem lze výrazně zlepšit prevenci a odhalování 
nejrůznějších rizik, jež souvisejí např. právě se zadává ‑
ním veřejných zakázek, střetem zájmů či koncentrací 
grantů v rukou konkrétních subjektů. Může pomoci 
i upozornit na možné podezření z podvodu. Komise 
si je vědoma možnosti používat i další srovna ‑
telné nástroje pro získávání údajů a tuto možnost 
podporuje.
VIII g)
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
určeno členským státům.
Úvod
10
Komise zdůrazňuje, že v případě sdíleného řízení 
spadá uplatňování regulatorního rámce v oblasti 
zadávání veřejných zakázek do kompetence člen ‑
ských států. Tyto státy odpovídají rovněž za způsob, 
jakým jsou směrnice v uvedené oblasti transpono ‑
vány do vnitrostátního právního řádu.
Odpovědi Komise 57
38 b)
Problematika veřejných zakázek je v Itálii skutečně 
velmi aktuální, neboť je hlavní příčinou finančních 
oprav čerpání prostředků z EFRR.
Řešení souvisejících nedostatků musí vycházet ze 
zmapování a rozboru pochybení, k nimž při zadávání 
veřejných zakázek dochází.
39
Komise na základě své analýzy z roku 20115 přijala 
konkrétní kroky ke splnění svého závazku zmírňovat 
uvedená rizika a pomoci členským státům. Zejména 
poskytla řídicím orgánům doplňující vodítka k tomu, 
jak zjištěná rizika řešit, a uspořádala související 
školení. Nadále prováděla i kroky k včasnému uplat ‑
ňování finančních oprav, postupy k přerušení a poza ‑
stavení výplat prostředků, jakož i audity zaměřené 
na nejrizikovější oblasti. Tyto kroky byly zahrnuty do 
akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek, 
který v roce 2013 sestavila GŘ odpovědná za ESI fondy 
ve spolupráci s GŘ GROW a Evropskou investiční 
bankou (EIB) a který si za cíl klade lepší naplňování 
pravidel pro zadávání veřejných zakázek.
44 a)
Smyslem informací podávaných ve výročních kontrol ‑
ních zprávách je sloužit při získávání jistoty pro účely 
jednotlivých operačních programů, nikoli při analýze 
chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek.
Viz též odpověď Komise k bodu 39.
44 c)
Problematika zadávání veřejných zakázek je při 
dvoustranných setkáních s auditními orgány pro ‑
jednávána v případě, je‑li pro daný členský stát či 
program významná.
5 Pracovní dokument útvarů Komise „Analysis of errors in 
the Cohesion Policy for the years 2006 ‑2009“ („ Analýza chyb 
v oblasti politiky soudržnosti v letech 2006–2009 “) (SEC(2011) 
1179 ze dne 5. října 2011) a „Pracovní dokument připravený 
Generálním ředitelstvím pro regionální politiku k hlavním zjištěním 
z auditu, která se týkala uplatňování pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek v členských státech a vyplynula u projektů 
spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti v rámci politiky 
soudržnosti“ (CC/2011/08 EN).32
Nesrovnalosti, jež členské státy prostřednictvím 
systému pro řízení nesrovnalostí (IMS) Komisi hlásí, 
neslouží pouze při přípravě výroční zprávy o ochraně 
finančních zájmů EU a boji proti podvodům, ale 
jsou též analyzovány, a to jednak pro účely uzávěrky 
programového období 2000–2006, jednak v rámci 
ročních koordinačních schůzek s auditními orgány.
Hlášené údaje dále slouží k analýze rizik, a to audito ‑
rům Komise při přípravě auditů a Evropskému úřadu 
pro boj proti podvodům (OLAF). Na žádost jsou 
postupovány též auditorům Účetního dvora.
33
Úřad OLAF, který v této oblasti jedná jménem Komise, 
dostává hlášení o nesrovnalostech od členských 
států prostřednictvím systému IMS. Komise zdůraz ‑
ňuje, že posouzení určité nahlášené nesrovnalosti 
není statické a nemá konečnou platnost. Okamžik, 
kdy členské státy případy posuzují, se liší v důsledku 
vnitrostátních právních předpisů, postupů a koncepcí. 
V některých případech byla zjištěna určitá neochota 
posoudit případ jako podvod příliš brzy, neboť vnitro ‑
státní právní předpisy vyvozují v takových případech 
případnou odpovědnost.
Může tudíž dojít k tomu, že určitá nesrovnalost, jež 
původně nebyla posouzena jako podezření z pod ‑
vodu, změní svůj status v návaznosti na aktualizaci 
poznatků o případu a vývoj v příslušných řízeních. 
Obdobně může dojít k tomu, že případ původně 
posouzený jako podezření z podvodu je například 
v návaznosti na rozhodnutí soudu či vyšetřova ‑
cích subjektů a orgánů překvalifikován na pouhou 
nesrovnalost.
35
Viz souhrnná odpověď Komise k bodům 26 a 27.
Odpovědi Komise 58
Systém nebyl koncipován tak, aby informace, jež zmi ‑
ňuje Účetní dvůr, poskytoval pouze pomocí struktu ‑
rovaných kolonek.
Viz odpověď Komise k bodům 32 a 46.
49
Komise se touto problematikou zabývá již dlouho, 
avšak nyní tak činí koordinovaněji za pomoci akčního 
plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek.
Komise připomíná dokumenty uvedené výše v bodě 
39 (vodítka k eliminaci chyb a studie vzešlá z mapo ‑
vání správní kapacity).
51
Analýza, kterou Komise pochybením při zadávání 
veřejných zakázek věnovala, se promítla i do jejího 
rozhodnutí ze dne 19. prosince 2013 (C(2013) 9527 
final), kterým se vydávají a schvalují pokyny ke sta ‑
novení finančních oprav, které má Komise v případě 
nedodržení pravidel pro veřejné zakázky použít pro 
výdaje financované Unií v rámci sdíleného řízení. Tyto 
pokyny jsou aktualizací orientačních vodítek, která 
platila od roku 2007.
57
Do konce června 2015 realizace akčního plánu 
v oblasti zadávání veřejných zakázek dále pokročila. 
Z jeho dvanácti opatření jsou dokončena tři (jak kon ‑
statuje Účetní dvůr v bodech a) – c) níže), sedm opat ‑
ření se právě provádí a dvě opatření jsou plánována 
jako dlouhodobá a doposud s nimi nebylo započato.
U těchto dosud nezahájených opatření se jedná 
o dlouhodobá opatření č. 11 (systémy řízení kvality 
zadávání veřejných zakázek) a 12 (vysvětlení k poky ‑
nům) v  tabulce č. 2 .46
Útvary Komise vyvinuly nástroj IT nazvaný „MAPAR“ 
(Management of Audit Processes, Activities and Resour ‑
ces), který je aktuálně používán. Jedna z funkcí tohoto 
nástroje, který je používán společně pro EFRR, FS 
a ESF, umožňuje zadávat a klasifikovat zjištění jednak 
podle typologie chyb, jednak v rámci jedné kategorie 
(např. veřejné zakázky) vyhledáním podkategorie 
(neexistence motivačního účinku, neoznámený režim 
atd.).
GŘ REGIO i GŘ EMPL budou MAPAR v zájmu řádného 
řízení uvedených fondů používat k monitorování 
všech zjištění z auditů po horizontální linii a k pravi ‑
delné aktualizaci tabulky s hodnocením rizik. Uve ‑
dené platí i pro případné problémy, na něž Komise 
narazí při auditech zadávání veřejných zakázek.
Členské státy mají mimoto k dispozici databázi IMS, 
s jejíž pomocí mohou hlásit odhalené nesrovnalosti 
včetně nesrovnalostí při zadávání veřejných zakázek. 
Přístup k této databázi mají všechny příslušné útvary 
Komise.
47
GŘ EMPL v roce 2012 v rámci tematického auditu 
řídicích kontrol zjistilo konkrétní případy porušení 
pravidel pro zadávání veřejných zakázek, na něž 
nepřišly vnitrostátní kontroly. Výsledná zpráva a její 
závěry byly při několika příležitostech projednány 
s vnitrostátními orgány.
Viz též odpověď Komise k bodu 46.
48
K tomu, aby členské státy mohly Komisi hlásit nesrov ‑
nalosti (podvodného i nepodvodného charakteru 
včetně nesrovnalostí při zadávání veřejných zakázek), 
byl vyvinut systém IMS.
Nesrovnalosti v oblasti veřejných zakázek lze v sys ‑
tému IMS hlásit nejen pomocí strukturovaných 
kolonek, nýbrž i v podobě volného textu. Využitel ‑
nost těchto údajů však závisí na kvalitě a podrobnosti 
údajů, jež vnitrostátní orgány předkládají.
Odpovědi Komise 59
61
V kontextu předběžných podmínek a dohod o part ‑
nerství přijatých v roce 2014 bylo schváleno dvanáct 
akčních plánů na programové období 2014–20206, 
které mají být vyhodnoceny do roku 2016.
Komise zaujímá aktivní přístup, kdy členským státům 
prostřednictvím orientačních vodítek, monitorování 
a podpory (např. technické pomoci) pomáhá s tím, 
aby do konce roku 2016 uvedly v život své národní 
akční plány vyvozené z nesplněných předběžných 
podmínek. Tímto preventivním přístupem chce 
Komise snížit riziko případného pozastavování plateb 
na operační programy po roce 2016, avšak nebude 
váhat tento nástroj použít, pokud zjevně nebudou 
plněny cíle a milníky daného akčního plánu.
63
Komise odkazuje na svou odpověď k bodům 60 a 61 
a zdůrazňuje, že řádné uplatňování platného spo ‑
lečného či zvláštního legislativního a programového 
rámce má před čerpáním fondů přednost.
71
GŘ GROW rovněž odpovídá na konkrétní dotazy, 
jež kladou vnitrostátní orgány, a vyvinulo nástroj IT, 
platformu wiki , kde jsou otázky a odpovědi zpřístup ‑
ňovány všem vnitrostátním orgánům.
74
Komise má v úmyslu vypracovat pro členské státy 
orientační vodítka pro sestavování monitorovacích 
zpráv, které by plnily její informační potřeby.
76
Nedostatečná účinnost řídicích kontrol v rámci pri ‑
márních kontrol je na straně Komise zdrojem velkého 
znepokojení (viz výroční zpráva o činnosti GŘ REGIO 
za rok 2014, str. 50).
6 Uvedené platí pro BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK a RO.58 a)
Komise má v úmyslu nechat akční plán v oblasti zadá ‑
vání veřejných zakázek schválit na širší bázi a pokud 
možno i na vyšší úrovni zúčastněných stran, než na 
jaké platí doposud.
58 b)
Zmíněná pracovní skupina byla zřízena jako pod ‑
skupina meziútvarové skupiny pro posílení kapacity 
fondů ve slabších členských státech, jež byla ustavena 
na úrovni generálních ředitelů. Tato meziútvarová 
skupina podléhá generálnímu sekretariátu.
Komise se domnívá, že technický problém je nutno 
řešit technickým opatřením pod dohledem vedení, 
které se ve vhodných případech do činnosti pracovní 
skupiny pro veřejné zakázky aktivně zapojuje.
Ředitelé GŘ REGIO a GŘ GROW se pravidelně scházejí 
od července 2014 a projednali i možnost pravidelných 
schůzek na velmi vysoké úrovni (generálních ředitelů 
a komisařů).
60
V posledních letech se k problematice zadávání 
veřejných zakázek vyjadřují všichni komisaři, kteří 
současně vyzývají členské státy, aby zlepšily své 
systémy. Totéž činí v posledních šesti letech komisaři 
odpovědní za regionální politiku při svých slyšeních 
o udělení absolutoria. Všechna generální ředitelství 
mimoto ve svých výročních zprávách o činnosti 
referují o opatřeních, jež přijala k řešení problémů 
při zadávání veřejných zakázek, a obdobně vyzývají 
členské státy, aby zlepšily své vlastní systémy.
Komise se domnívá, že všechny činnosti při zadávání 
veřejných zakázek jsou iniciovány a přísně kontrolo ‑
vány ze strany vrcholného vedení jejích příslušných 
útvarů (GŘ odpovědných za ESI fondy a GŘ GROW).
Odpovědi Komise 60
 — Komise podporuje pilotní projekt e‑Tendering 
v rámci projektu e‑SENS, který umožňuje pře ‑
shraniční interoperabilitu. Ke komunikaci s ně ‑
kolika řešeními v rámci aplikace eTendering po 
celé Evropě budou moci hospodářské subjekty 
používat jen jeden jediný software. K řešení 
aspektů digitalizace zadávání veřejných zaká ‑
zek, včetně elektronické fakturace a různých 
zjednodušení, začala Komise používat i nástroj 
pro propojení Evropy;
 — finanční prostředky EU jsou vynakládány pro ‑
střednictvím EFRR/FS nebo ESF, aby pomohly 
členským státům rozvinout správní kapacitu 
a infrastrukturu (včetně vývoje platformy pro 
elektronické zadávání veřejných zakázek), která 
je k plnému přechodu na elektronické zadávání 
veřejných zakázek nezbytná.
89
Viz odpovědi Komise k bodům 26, 27 a 46.
91
Nástroj ARACHNE byl koncipován jako pomocník 
členských států při řídicích kontrolách a jako detektor 
rizika podvodu. Pracuje s několika ukazateli rizik na 
poli zadávání veřejných zakázek, k nimž patří např.: 
doba, jež uplyne mezi dnem, kdy je uveřejněno 
oznámení o zahájení zadávacího řízení, a dnem, kdy 
je podepsána příslušná smlouva na veřejnou zakázku; 
počet vyřazených / obdržených nabídek; počet 
způsobilých uchazečů; hodnota veřejných zakázek 
zadaných prostřednictvím jednacího a užšího řízení 
nebo zadaných přímo / celkové náklady na projekt; 
počet dodatků ke smlouvám ve srovnání s průměrem 
za jednotlivá odvětví; finanční oprava uplatněná vůči 
příjemci v zadávacím řízení v minulosti.
Nástroj ARACHNE dále zjišťuje zapojení příjemců, 
zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodava ‑
telů do různých projektů a programů a zkoumá vazby 
mezi subjekty zapojenými do realizace projektu.V letech 2014 a 2015 byl s členskými státy projednán 
dokument pod názvem „Guidance on Management 
Verifications“ („ Orientační vodítka pro řídicí kontroly “), 
jenž bude zveřejněn v červenci 2015. Jeden z jeho 
oddílů je věnován kontrolám zadávání veřejných 
zakázek. Tento dokument nespadá do akčního plánu 
v oblasti zadávání veřejných zakázek, neboť se týká 
řídicích kontrol všech typů.
80
V souladu s právními předpisy na programové období 
2007–2013 umožňuje nařízení nahradit neopráv ‑
něné výdaje výdaji způsobilými, pokud tyto nové 
výdaje podléhají kontrole řídicích a auditních orgánů. 
V důsledku těchto finančních oprav však mohou 
členské státy o financování přijít při uzávěrce, kdy již 
nelze předkládat další žádost o platbu s cílem výdaje 
takto nahradit.
Pro období 2014–2020 a podle článku 145 nařízení 
(EU) č. 1303/2013 bude finanční oprava znamenat 
čisté snížení pomoci i v případě, že bude účinné fun ‑
gování systémů vykazovat závažné nedostatky, které 
neodhalí a nenahlásí auditní orgán přede dnem, kdy 
tyto nedostatky zjistí Komise či Účetní dvůr.
87
V návaznosti na své sdělení Komplexní elektronické 
zadávání veřejných zakázek jako prostředek moderni ‑
zace veřejné správy (COM(2013) 453) Komise iniciovala 
řadu kroků, jež mají zavádění tohoto způsobu zadá ‑
vání zakázek podpořit:
 — cíle v oblasti zavádění elektronického zadává ‑
ní veřejných zakázek jsou na politické úrovni 
stanoveny v komplexním souboru politických 
opatření, která jsou zaměřena na dokončení 
jednotného digitálního trhu (COM(2015) 192);
 — Komise zahájila činnost multilaterálního fóra 
pro elektronické zadávání veřejných zakázek 
(EXEP), jež pracuje na výměně, šíření a upřesňo ‑
vání osvědčených postupů v oblasti správy věcí 
veřejných, regulace a interoperability;
Odpovědi Komise 61
Pokud jde o vývoj spolehlivé a komplexní databáze 
všech nesrovnalostí, Komise odkazuje na svou odpo ‑
věď k bodům 32, 46 a 48, a pokud jde o připravované 
dokumenty, odkazuje na svou souhrnnou odpověď 
k bodům 26 a 27.
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Prozkoumá možnost, jak funkčně vylepšit svůj systém 
pro řízení nesrovnalostí (IMS), a vyhovět tak poža ‑
davku Účetního dvora. V současnosti jsou mapovány 
možnosti, jak funkčně propojit systém IMS, ústřední 
databázi vyloučených zájemců a uchazečů a systém 
ABAC s dalšími databázemi Komise.
Pokud jde o chyby zjištěné při auditech, jež provádí 
sama Komise, začínají její útvary používat v případě 
EFRR, FS a ESF společný nástroj IT zvaný „MAPAR“ 
(Management of Audit Processes, Activities and Resour ‑
ces), který má sloužit právě při auditech.
V neposlední řadě plánuje Komise další kroky, jak 
zlepšit analýzu údajů o zadávání zakázek. Jedná se 
zejména o podporu při sběru těchto údajů, o vývoj 
nástroje na analýzu dat pro účely včasného odhalo ‑
vání skutečných i potenciálních anomálií při zadávání 
zakázek a o lepší pochopení příčin těchto anomálií, 
a to i mimo oblast politiky soudržnosti.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
určeno členským státům.
V podobě systému IMS již mají členské státy k dis ‑
pozici databázi, již mohou použít nejen k plnění 
povinnosti hlásit nesrovnalosti, kterou jim ukládají 
jednotlivá odvětvová nařízení, nýbrž i k analýzám pro 
vlastní potřebu.94
Je třeba poznamenat, že příslušné předpisy na 
programové období 2007–2013 neukládaly členským 
státům povinnost např. uplatňovat strategie boje 
proti podvodům. Uživatelé v uvedeném období 
pouze souhlasili s tím, že nástroj ARACHNE použijí 
k otestování systému. Mnoho členských států se tudíž 
rozhodlo zasílat údaje pouze k některým z operačních 
programů, za něž nesou odpovědnost. Do poloviny 
roku 2015 předložily údaje k alespoň jednomu ope ‑
račnímu programu další čtyři členské státy.
Komise předpokládá, že v období 2014–2020 počet 
uživatelů dále vzroste. Nástroj ARACHNE může 
v tomto období sehrát účinnou roli při zmírňování 
rizika podvodů.
Závěry a doporučení
97
Viz souhrnná odpověď Komise k bodům 26 a 27.
98
Komise se řešením pochybení při zadávání veřejných 
zakázek zabývá již od předchozích programových 
období. 
Zjištění z auditu pomohla při návrhu prvních pokynů 
pro finanční opravy, jež byly vydány v roce 2007.
99
V případech, kdy byly při auditech zjištěny problémy, 
přijala Komise náležité kroky a plány nápravných 
opatření pro jednotlivé členské státy. Její analýza 
pomohla při aktualizaci pokynů z roku 2013, podle 
nichž jsou v případě nedodržení pravidel pro veřejné 
zakázky používány finanční opravy.
Odpovědi Komise 62
101
Body akčního plánu v oblasti zadávání veřejných 
zakázek široce prodiskutovali, pozměnili a odsou ‑
hlasili zástupci všech GŘ odpovědných za ESI fondy, 
GŘ GROW i EIB. Tyto body společně zformulovala 
pracovní skupina pro zlepšení zadávání veřejných 
zakázek. Tato pracovní skupina byla zřízena jako 
podskupina meziútvarové skupiny pro posílení 
kapacity fondů v členských státech, jež byla ustavena 
na úrovni generálních ředitelů. Tato meziútvarová 
skupina podléhá generálnímu sekretariátu.
Realizace akčního plánu v oblasti zadávání veřejných 
zakázek pokročila (viz odpověď Komise k bodu 57). 
Komise má též v úmyslu nechat tento akční plán 
schválit na širší bázi a pokud možno i na vyšší úrovni, 
než na jaké platí doposud.
Doporučení 3
Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je od léta 
2014 již plní díky lepší koordinaci mezi svými útvary 
na úrovni ředitelů.
Záměrem Komise je, aby byl akční plán v oblasti 
zadávání veřejných zakázek zaveden v jejích útvarech 
v širším měřítku. Počítá se i s jeho zavedením na vyšší 
úrovni, jak Komise uvádí v odpovědi na doporučení 2.
102
Viz odpovědi Komise k bodům 100 a 101.
7 Tento výbor koordinuje a připravuje doporučení pro rozhodnutí 
o pozastavení plateb (včetně přípravy návrhů těchto rozhodnutí), 
kterými se provádějí jednak ustanovení čl. 19 odst. 5 a čl. 142 
odst. 1 písm. e) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 o společných ustanoveních o EFRR, ESF, Fondu 
soudržnosti, EZFRV a ENRF a o obecných ustanoveních o EFRR, ESF, 
Fondu soudržnosti a ENRF, jednak článek 41 nařízení č. 1306/2013 
(„horizontální nařízení“ o SZP). Výbor dále generálním ředitelům GŘ 
pro ESI fondy radí v otázkách souvisejících s touto problematikou.100
Kroky k řešení problémů při zadávání veřejných 
zakázek přijala Komise ještě před rokem 2010. Akční 
plány vyvozené ze zjištění o veřejných zakázkách byly 
v různých členských státech zavedeny již v roce 2006. 
Kromě horizontální analýzy, jež se zaměřila na chyby 
při zadávání veřejných zakázek a byla v květnu 2011 
prezentována Poradnímu výboru pro veřejné zakázky, 
Komise dále v říjnu 2011 zveřejnila pracovní doku ‑
ment svých útvarů pod názvem „Analysis of errors 
in cohesion policy for the years 2006 ‑2009 – actions 
taken by the Commission and the way forward“ 
(„Analýza chyb v oblasti politiky soudržnosti v letech 
2006–2009 – opatření přijatá Komisí a další postup “).
Analýza, kterou Komise pochybením při zadávání 
veřejných zakázek věnovala, se promítla i do jejího 
rozhodnutí ze dne 19. prosince 2013 (C(2013) 9527 
final), kterým se vydávají pokyny ke stanovení 
finančních oprav, které se použijí v případě nedodr ‑
žení pravidel pro veřejné zakázky. Tyto pokyny byly 
aktualizací orientačních vodítek, která platila od listo ‑
padu 20 07.
Pokud jde o programové období 2014–2020, zau ‑
jímá Komise aktivní přístup, kdy členským státům 
prostřednictvím orientačních vodítek, monitoro ‑
vání a podpory (v podobě technické pomoci apod.) 
pomáhá s tím, aby do konce roku 2016 uvedly v život 
své národní akční plány vyvozené z nesplněných 
předběžných podmínek. Tímto preventivním přístu ‑
pem chce Komise snížit riziko případného pozastavo ‑
vání plateb na operační programy po roce 2016, avšak 
nebude váhat tento nástroj použít, pokud zjevně 
nebudou plněny cíle a milníky daného akčního plánu.
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá. Generální ředitelé 
všech čtyř generálních ředitelství, do jejichž gesce 
spadají evropské strukturální a investiční fondy, se již 
pravidelně scházejí na půdě výboru pro pozastavení 
plateb, k němuž je přidruženo GŘ GROW7. Nadále 
bude striktně a jednotně uplatňován přístup pre ‑
ventivní (včetně realizace národních akčních plánů 
vyvozených z neplnění předběžných podmínek) 
i nápravný (včetně pozastavování plateb).
Odpovědi Komise 63
104
V souladu s právními předpisy na programové období 
2007–2013 umožňuje nařízení nahradit neopráv ‑
něné výdaje výdaji způsobilými, pokud tyto nové 
výdaje podléhají kontrole řídicích a auditních orgánů. 
V důsledku těchto finančních oprav však mohou 
členské státy o financování přijít při uzávěrce, kdy již 
nelze předkládat další žádost o platbu s cílem výdaje 
takto nahradit.
Pro období 2014–2020 a podle článku 145 nařízení 
(EU) č. 1303/2013 bude finanční oprava znamenat 
čisté snížení pomoci i v případě, že bude účinné fun ‑
gování systémů vykazovat závažné nedostatky, které 
neodhalí a nenahlásí auditní orgán přede dnem, kdy 
tyto nedostatky zjistí Komise či Účetní dvůr.
Doporučení 5
Komise toto doporučení přijímá, s tím, že podle svého 
názoru již plní doporučené opatření. Viz rovněž odpo ‑
věď Komise k doporučení 2.
Kdykoli Komise zjistí, že primární kontroly členských 
států nejsou dostatečně účinné, bude i nadále ukládat 
finanční opravy. Jsou‑li odhaleny závažné nedostatky, 
jsou uplatňována preventivní a nápravná opatření, 
např. akční plány, je přerušeno vyplácení prostředků 
a jsou ukládány finanční opravy. Tím je za minulá 
i budoucí období zajišťována legalita a správnost 
výdajů, jež jsou Komisi vykazovány. S vyplácením pro ‑
středků se opět začíná až poté, co systémy projdou 
vylepšením a co je po realizaci nápravných opatření 
provedena přísná kontrola, tak aby se systémy řízení 
a kontroly programů znovu nezhoršily.
Budou‑li směrnice o zadávání veřejných zakázek 
porušovány trvale, bude Komise v případech nutnosti 
nadále zahajovat řízení o nesplnění povinnosti.Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je zčásti již 
splněno. Komise podporuje iniciativy, jež zadávání 
veřejných zakázek zkvalitňují.
Předpokládá se, že komisaři odpovědní za ESI fondy 
a vnitřní trh budou v pravidelném kontaktu, o jehož 
formátu bude ještě rozhodnuto. Tato skupina by 
mohla ke své práci zvát i externí zúčastněné strany, 
kdykoli to bude považovat za přínosné. Komise rov ‑
něž podporuje myšlenku zaujmout iniciativní přístup 
na vysoké úrovni a poznamenává, že ředitelé GŘ 
REGIO a GŘ GROW se pravidelně scházejí již od čer ‑
vence 2014. Na této úrovni již byly k účasti přizvány 
zkušené externí zúčastněné strany.
103
Nedostatečná účinnost řídicích kontrol v rámci pri ‑
márních kontrol je na straně Komise zdrojem velkého 
znepokojení. V rámci své funkce dohledu provádí 
Komise od roku 2010 cílené audity, které se zaměřují 
na řídicí kontroly vysoce rizikových programů. Činí 
tak v případech, kdy zjistí, že by auditní orgán pří ‑
slušný pro daný program nemusel včas anebo vůbec 
odhalit významnou míru chyb, jež z těchto rizik plyne. 
Z těchto auditů jsou v případě potřeby vyvozovány 
akční plány k nápravě zjištěných nedostatků. Tyto 
audity přispívají ke zlepšení systémů řízení a kontroly 
programů, které jsou předmětem výhrad. Tím je za 
minulá i budoucí období zajišťována legalita a správ ‑
nost výdajů, jež jsou Komisi vykazovány.
V letech 2014 a 2015 byl s členskými státy projednán 
dokument pod názvem „Guidance on Management 
Verifications“ („ Orientační vodítka pro řídicí kontroly “), 
jenž bude zveřejněn v červenci 2015. Jeden z jeho 
oddílů je věnován kontrolám zadávání veřejných 
zakázek. Tento dokument nespadá do akčního plánu 
v oblasti zadávání veřejných zakázek, neboť se týká 
řídicích kontrol všech typů.
Odpovědi Komise 64
105
Komise podporuje elektronické zadávání veřejných 
zakázek, např. pilotní projekt e‑Tendering v rámci 
projektu e‑SENS, který umožňuje přeshraniční 
interoperabilitu.
V programovém období 2007–2013 neplatila pro člen ‑
ské státy povinnost uplatňovat strategie boje proti 
podvodům za pomoci nástrojů pro získávání údajů, 
např. nástroje ARACHNE (viz odpověď Komise k bodu 
94). Komise předpokládá, že v období 2014–2020 
počet jeho uživatelů dále vzroste. Nástroj ARACHNE 
může v tomto období sehrát účinnou roli při zmírňo ‑
vání rizika podvodů.
Doporučení 6 a)
Komise toto doporučení přijímá. Jelikož elektronické 
zadávání veřejných zakázek zejména zvyšuje trans ‑
parentnost, zjednodušuje podávání nabídek v jiných 
členských státech, usnadňuje malým a středním 
podnikům přístup k zadávacím řízením a racionalizuje 
administrativní postupy, ukládají směrnice z roku 
2014 právě ve spojitosti s elektronickým zadáváním 
zakázek řadu povinností. Jejich korektní a rychlé 
provedení do právního řádu členských států je pro 
Komisi prioritou.
Pokud jde o nástroje pro získávání údajů, Komise 
podniká doporučené kroky. Aktivně propaguje jejich 
využívání ze strany příslušných vnitrostátních orgánů, 
jež pracují s jí vyvinutým nástrojem pro preven ‑
tivní vyhodnocování rizik zvaným ARACHNE. Tímto 
nástrojem lze výrazně zkvalitnit nejen řídicí kontroly, 
ale i prevenci a odhalování nejrůznějších rizik, jež 
souvisejí např. právě se zadáváním veřejných zakázek, 
střetem zájmů či koncentrací grantů v rukou konkrét ‑
ních subjektů. Může pomoci i upozornit na možné 
podezření z podvodu. Komise si je vědoma možnosti 
využívat i další srovnatelné nástroje pro získávání 
údajů a tuto možnost podporuje.
Doporučení 6 b)
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
určeno členským státům.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je trvalým 
a významným zdrojem chyb ve výdajích EU na politiku 
soudržnosti. Závažné chyby vedly k nedostatečné či zcela 
chybějící spravedlivé hospodářské soutěži anebo k  uzavírání 
smluv na veřejné zakázky se subjekty, které nepředložily 
nejlepší nabídky. Zjistili jsme, že Komise a členské státy 
začaly tuto problematiku řešit, stále však zbývá hodně práce 
a je zapotřebí zintenzivnit úsilí.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR