ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Článek 48c

Obsah zprávy s informacemi o dani z příjmu

7. Pokud členské státy nepřijaly euro, přepočte se prahová hodnota uvedená v čl. 48b odst. 1 na národní měnu pomocí směnného kurzu ke dni … [Publications Office – set the date = the date of the entry in force of this Directive datum vstupu této směrnice v platnost] zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie a jeho zvýšením nebo snížením o více než 5 % za účelem vytvoření zaokrouhlené částky v národních měnách.

Prahové hodnoty uvedené v čl. 48b odst. 3 a 4 se přepočtou na odpovídající částku v národní měně relevantní třetí země pomocí směnného kurzu ke dni … [Publications Office – set the date = the date of the entry in force of this Directive datum vstupu této směrnice v platnost], zaokrouhlenou na nejbližší celý tisíc.
(19)

Toto nařízení by mělo stanovit různé druhy činností, na jejichž náklady lze poskytnout podporu prostřednictvím investic z EFRR a Fondu soudržnosti v rámci jejich příslušných cílů, jak je stanoveno v SFEU , včetně skupinového financování . Fond soudržnosti by měl být schopen podporovat investice do životního prostředí a do TEN-T. Pokud jde o EFRR, měl by být seznam činností zohlednit specifické celostátní i regionální potřeby v oblasti rozvoje i vnitřní potenciál a měl by být zjednodušen a posledně uvedený fond by měl být schopen podporovat investice do infrastruktury, včetně infrastruktury a zařízení pro výzkum a inovace, infrastruktury v oblasti kultury, kulturního dědictví a udržitelného cestovního ruchu mj. v turistických oblastech a služeb pro podniky, jakož i investice do bydlení, investice v souvislosti s přístupem ke službám (se zvláštním zaměřením na znevýhodněné, marginalizované a segregované komunity) , produktivní investice do malých a středních podniků, zařízení, software a nehmotného majetku, pobídky během přechodného období regionů, v nichž probíhá dekarbonizace, stejně jako opatření týkající se informací, komunikace, studií, vytváření sítí, spolupráce, výměny zkušeností mezi partnery a činností zahrnující klastry. V zájmu podpory provádění programu by měly být oba fondy rovněž schopny podporovat činnosti technické pomoci. Za účelem podpory poskytování širší škály intervencí pro programy Interreg by měl být rozsah rozšířen tak, aby zahrnoval i sdílení široké škály zařízení a lidských zdrojů a nákladů souvisejících s opatřeními v rámci ESF+. [pozm. návrh 18]
(7)

Toto nařízení přispívá má za cíl přispívat k ochraně veřejné bezpečnosti a současně stanoví mělo by stanovit náležitá a účinná ochranná opatření s cílem zajistit ochranu dotčených základních práv. Ta zahrnují práva na ochranu soukromí a osobních údajů, právo na účinnou soudní ochranu, právo na svobodu projevu, a to včetně práva přijímat a rozšiřovat informace, práva na svobodu podnikání a zásady zákazu diskriminace. Příslušné orgány a poskytovatelé hostingových služeb musí by měli přijímat pouze taková opatření, která jsou nutná nezbytná , vhodná a přiměřená v demokratické společnosti, a to s ohledem na velký klíčový význam svobody projevu a informací, která představuje jeden ze základních pilířů svobody získávat a sdílet informace a myšlenky , jakož i práva na respektování soukromého a rodinného života a zajištění ochrany osobních údajů, které představují základní pilíře pluralitní demokratické společnost společnosti a je jednou z hodnot představují hodnoty , na kterých byla je Unie založena. Je nutné přísně zacílit na Žádná opatření, která by představovala zasahování neměla zasahovat do svobody projevu a informací, a to veškerá opatření by v tom smyslu, že musí co největší míře měla sloužit k prevenci boji proti šíření teroristického obsahu na základě důsledně cíleného přístupu , ovšem aniž by tím ovlivňovala právo přijímat zákonně získávat a rozšiřovat sdílet informace, a zohlednit též ústřední úlohu, kterou poskytovatelé hostingových služeb hrají při zprostředkování veřejné diskuse, a šíření a přijímání faktů, názorů a myšlenek v souladu se zákonem. Účinná protiteroristická opatření na internetu a ochrana svobody projevu nejsou protichůdné cíle, nýbrž cíle, které se vzájemně doplňují a navzájem se posilují. [pozm. návrh 10]
(11)

V souladu se závazkem Komise zajistit soudržnosti a zjednodušení programů financování, stanoveným v jejím sdělení ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“ (9), by zdroje měly být sdíleny s jinými nástroji financování z prostředků Unie, pokud předpokládaná opatření v rámci programu sledují cíle, které jsou společné pro různé nástroje financování, a to s ohledem na to, že částka vyčleněná na tento program je vypočtena bez ohledu na to, že by mohlo dojít k nepředvídatelným výdajům , avšak s vyloučením dvojího financování. Opatření prováděná v rámci programu by měla zajistit soudržnost při použití zdrojů Unie podporujících celní unii a celní orgány. [pozm. návrh 14]
(26)

Vzhledem k problémům s dosažením cílů společné rybářské politiky pro zachování mořských zdrojů by ENRAF měl mít možnost podporovat opatření pro řízení rybolovu a rybářských loďstev. V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF ENRAF by proto měl mít možnost podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástrojem pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, a měla by se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnou a dovybavením pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, měla by být podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů. V zájmu zajištění shody strukturálního přizpůsobení loďstva s cíli zachování zdrojů, podpora pro trvalé zastavení rybolovných činností by měla být přísně podmíněna a propojena s dosažením výsledků. Měla by být proto prováděna pouze prostřednictvím financování, které není propojeno s náklady, jak stanoví nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních]. V rámci tohoto mechanismu by členské státy neměly být odškodňovány Komisí za trvalé zastavení rybolovných aktivit na základě skutečně vynaložených nákladů, ale na základě splnění podmínek a dosažení výsledků. Za tímto účelem by Komise měla v přenesené pravomoci stanovit takové podmínky, jež by souvisely s dosažením cílů ochrany společné rybářské politiky. [pozm. návrh 37]
(11)

Informace o podnikatelích v silniční dopravě obsažené ve vnitrostátních elektronických rejstřících by měly být co nejúplnější úplné a aktuální , aby umožňovaly vnitrostátním orgánům odpovědným za prosazování příslušných pravidel získat dostatečný přehled o vyšetřovaných podnikatelích. Lepší vnitrostátní a přeshraniční prosazování ustanovení nařízení (ES) č. 1071/2009 a nařízení (ES) č. 1072/2009 a dalších relevantních právních předpisů Unie by měly umožnit zejména informace o státní poznávací značce vozidel, které mají podnikatelé k dispozici, informace o počtu pracovníků, které zaměstnávají, a o jejich stupeň stupni rizika a základní finanční údaje. Navíc v zájmu toho, aby měli úředníci donucovacích orgánů, včetně těch, kteří provádějí silniční kontroly, jasný a úplný přehled o podnikatelích v silniční dopravě, které kontrolují, měli by mít přímý přístup v reálném čase ke všem relevantním informacím. Proto by měly být vnitrostátní elektronické rejstříky skutečně interoperabilní a k údajům v nich obsaženým by měli mít přímý přístup v reálném čase všichni k tomu oprávnění úředníci donucovacích orgánů všech členských států . Pravidla týkající se vnitrostátních elektronických rejstříků by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. [pozm. návrh 115]
(18)

ESF+ by měl podporovat úsilí členských států bojovat proti chudobě s cílem překonat znevýhodnění mezi generacemi a podporovat sociální začleňování tak, že zajistí rovné příležitosti pro všechny, bude bojovat proti diskriminaci a nerovnostem v oblasti zdraví. Je tedy nutné mobilizovat řadu politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, marginalizovaných komunit, jako jsou Romové, a chudých pracujících. ESF+ by měl na všech úrovních veřejné správy – i regionální a místní – , zaměřené na vymýcení chudoby , včetně energetické chudoby, a to v souladu s nařízením (EU) 2018/1999 , s cílem překonat znevýhodnění mezi generacemi a podporovat sociální aktivní začleňování tak , že zajistí rovné příležitosti pro všechny , bude odstraňovat překážky a bojovat proti diskriminaci , sociálním nerovnostem a nerovnostem v oblasti zdraví . osob, které jsou daleko od trhu práce, s cílem zajistit jejich socioekonomickou integraci. ESF+ by měl být rovněž využíván k posílení včasného a rovného přístupu k cenově dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, jako je zdravotní a dlouhodobá péče, zejména péče poskytovaná na úrovni rodin a komunit. ESF+ by měl přispět k modernizaci systémů sociální ochrany, a to zejména s cílem podpořit jejich přístupnost. Je tedy nutné mimo jiné mobilizovat řadu proaktivních a reaktivních politik a strategií zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, marginalizovaných komunit, jako jsou Romové, osob se zdravotním postižením, osob bez domova, státních příslušníků třetích zemí včetně migrantů a chudých pracujících. ESF+ by měl podporovat aktivní začleňování osob, které jsou daleko od trhu práce, s cílem zajistit jejich socioekonomickou integraci, a to i prostřednictvím cílené podpory sociální ekonomiky . Členské státy by měly podporovat činnosti ESF+, které doplňují opatření členských států v souladu s doporučením Komise ze dne 3. října 2008 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (8) , včetně přiměřené podpory příjmu. Měl by být rovněž využíván k rozšíření včasného a rovného přístupu k cenově dostupným, udržitelným a kvalitním službám, jako je zdravotní péče orientovaná na člověka, podpůrná a dlouhodobá péče, zejména péče poskytovaná na úrovni rodin a komunit, a službám umožňujícím přístup k přiměřenému sociálnímu nebo cenově dostupnému bydlení . To zahrnuje služby zaměřené na podporu zdraví a na prevenci nemocí v rámci služeb primární zdravotní péče. ESF+ by měl přispět k modernizaci institucí systémů sociální ochrany, a to zejména s cílem podpořit jejich přístupnost, inkluzivitu a účinnost v reagování na měnící se podmínky pracovního světa. ESF by se měl také zaměřit na chudobu ve venkovských oblastech, která je výsledkem zvláštních znevýhodnění těchto oblastí, jako je nepříznivá demografická situace, slabý pracovní trh, omezený přístup ke službám v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zdravotní péče a sociálních služeb. [pozm. návrh 30]
(11)

Opatření v rámci programu by měla podporovat posílené vzájemné uznávání soudních rozhodnutí a rozsudků v občanských a trestních věcech, vzájemnou důvěru mezi členskými státy a nezbytné sbližování právních předpisů, které usnadní spolupráci mezi příslušnými orgány, včetně elektronických prostředků. Měla by také podporovat soudní ochranu práv jednotlivce v občanských a obchodních věcech. Program by rovněž měl podpořit ▌větší konvergenci v občanském právu, která pomůže odstranit překážky bránící řádnému a účinnému fungování soudních a mimosoudních řízení, z čehož budou těžit všichni účastníci občanskoprávního sporu. Konečně za účelem podpory účinného prosazování a praktického uplatňování práva Unie upravujícího justiční spolupráci v občanských věcech by měl program podporovat fungování Evropské soudní sítě pro občanské a obchodní věci vytvořené rozhodnutím Rady 2001/470/ES. V trestních věcech by program měl pomáhat podporovat a provádět pravidla a postupy s cílem zajistit uznávání rozsudků a rozhodnutí v celé Unii. Měl by usnadnit spolupráci a přispívat k odstraňování překážek, které brání dobré spolupráci a vzájemné důvěře. Program by měl také přispívat k lepšímu přístupu ke spravedlnosti, a to prosazováním a podporou práv obětí trestných činů, jakož i procesních práv podezřelých a obviněných osob v trestním řízení.
(11)

Zákaz diskriminace je základní zásadou Unie. Článek 19 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví opatření k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Zákaz diskriminace je rovněž zakotven v článku 21 Listiny. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace , včetně přímé, nepřímé a strukturální diskriminace, a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci založené na jednom nebo více důvodech a pro boj proti ní. Program by měl podporovat opatření na předcházení všem formám diskriminace, rasismu, xenofobie, afrofobie, antisemitismu, nesnášenlivosti vůči Romům, nenávisti vůči muslimům a jiným formám nesnášenlivosti , včetně homofobie, bifobie, transfobie a interfobie a dalších forem nesnášenlivosti na základě genderové identity, jak na internetu, tak mimo něj, vůči osobám patřícím k menšinám, a na boj proti těmto formám, s přihlédnutím k vícenásobné diskriminaci . Velká pozornost by v této souvislosti měla být rovněž věnována předcházení všem formám násilí a nenávisti, segregace a stigmatizace a boji proti nim, jakož i boji proti šikanování, obtěžování a netolerantnímu zacházení. Program by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 202010“ a doporučení Rady ze dne 9. prosince 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech (6).
(99)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění bezpečnostních požadavků programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kteří se sešli ve specializované konfiguraci věnované bezpečnosti. Tyto prováděcí akty by se měly přijímat přezkumným postupem podle nařízení (EU) č. 182/2011. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor nevydá žádné stanovisko.
(9)

Vzhledem k významu globalizace a důležitosti boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování by měl program i nadále poskytovat možnost zapojení externích odborníků ve smyslu článku 238 finančního nařízení. Těmito externími odborníky by měli být hlavně zástupci orgánů státní správy, a to i z nepřidružených třetích zemí , včetně nejméně rozvinutých zemí, jakož i zástupci mezinárodních organizací, hospodářských subjektů, daňových poplatníků a občanské společnosti. Za nejméně rozvinuté země by měly být považovány třetí země nebo území způsobilé pro získání oficiální rozvojové pomoci v souladu s příslušným seznamem zveřejněným Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a na základě definice Organizace spojených národů. Výběr odborníků do expertních skupin by se měla zakládat na rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2016, kterým se zavádí horizontální pravidla pro ustavování a činnost odborných skupin Komise. Pokud jde jmenování odborníků jednajících za svou osobu v rámci nezávislé činnosti ve veřejném zájmu, mělo by se zajistit, aby byli nestranní, aby neexistoval žádný možný konflikt zájmů v souvislosti s jejich profesí a aby informace o jejich výběru a účasti byly veřejně dostupné.
(11)

Ústřední role při provádění programu by měla být přidělena evropským centrům pro digitální inovace, jež by měla stimulovat široké přijetí pokročilých digitálních technologií průmyslem, a to zejména malými a středními podniky a subjekty zaměstnávajícími až 3 000 zaměstnanců, které nejsou malými a středními podniky (podniky se střední tržní kapitalizací) , veřejnými organizacemi a akademickou obcí. Aby byl jasný rozdíl mezi centry pro digitální inovace, která splňují kritéria způsobilosti podle tohoto programu, a centry pro digitální inovace zřízenými v návaznosti na sdělení o digitalizaci evropského průmyslu (COM(2016)0180) a financovanými z jiných zdrojů, měla by se centra pro digitální inovace financovaná v rámci tohoto programu nazývat evropská centra pro digitální inovace. Evropská centra pro digitální inovace by měla spolupracovat v rámci decentralizované sítě. Měla by sloužit jako přístupová místa k nejnovějším digitálním kapacitám včetně vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, jakož i k jiným stávajícím inovativním technologiím, jako jsou klíčové základní technologie, dostupným rovněž v laboratořích pro projekty a produkty vytvářené na počítačem řízených strojích (tzv. fablabs) nebo v tzv. laboratořích citylabs (místa spolupráce akademické, vědecké a průmyslové komunity). Fungují jako jednotná vstupní místa při přístupu k vyzkoušeným a ověřeným technologiím a propagují otevřené inovace. Budou poskytovat podporu rovněž v oblasti pokročilých digitálních dovedností (např. koordinací poskytovatelů vzdělávání nabízejících krátkodobou odbornou přípravu pro pracovníky a stáže pro studenty) . Síť evropských center pro digitální inovace by měla zajistit široké zeměpisné pokrytí v celé Evropě (18) a také přispívat k účasti nejvzdálenějších regionů na jednotném digitálním trhu.
(32a)

Komise poté, co s pomocí nezávislých odborníků, jejichž bezpečnostní prověření by měly potvrdit příslušné členské státy, vyhodnotí návrhy, by měla vybrat akce, které mají být z fondu finančně podpořeny. Komise by měla vytvořit databázi nezávislých odborníků. Tato databáze by neměla být zveřejňována. Nezávislí odborníci by měli být jmenováni na základě svých dovedností, zkušeností a znalostí s ohledem na úkoly, jež jim mají být přiděleny. Při jmenování nezávislých odborníků by Komise měla v rámci možností a s ohledem na situaci v oblasti daného opatření přijmout vhodná opatření s cílem dosáhnout vyváženého složení skupin odborníků a hodnotících panelů z hlediska rozmanitosti jejich dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Je rovněž třeba usilovat o přiměřenou obměnu odborníků a o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru. O výsledcích hodnocení prezentovaných formou seznamu vybraných akcí seřazených podle významu i o pokroku ve financovaných akcí by měly být informovány členské státy. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí a provádění pracovního programu, jakož i o přijetí rozhodnutí o přidělení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011.
(6)

Aby se zajistila vysoce kvalitní nízkoriziková aktiva a současně zohlednila různě velká ochota investorů riskovat, měla by emise SBBS zahrnovat jak přednostní tranši, tak jednu či více podřízených tranší. Přednostní tranše, odpovídající sedmdesáti procentům nominální hodnoty emise SBBS, by měla udržet očekávanou míru ztrát dané emise SBBS na úrovni očekávané míry ztrát nejbezpečnějších státních dluhopisů eurozóny, a to s přihlédnutím k rizikům a korelaci státních dluhopisů v podkladovém portfoliu státních dluhopisů SBBS. Podřízené tranše by měly zajistit ochranu přednostní tranše. Avšak aby se omezilo riziko nejpodřízenější tranše (tranše, která nese ztrátu jako první), měla by její nominální hodnota být nejméně 5 % zbývající nominální hodnoty celé emise SBBS. Vzhledem k mimořádné složitosti produktu je třeba umožnit drobným spotřebitelům nákup pouze u přednostních tranší, nikoli u tranší podřízených.
(17)

Jak uvádí diskusní dokument o sociálním rozměru Evropy (7) a evropský pilíř sociálních práv (8) a právní rámec Unie týkající se Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením , budování inkluzivnější a spravedlivější Unie představuje klíčovou prioritu pro řešení nerovnosti v Unii a pro podporu politik sociálního začlenění v Evropě. Nerovnost příležitostí ovlivňuje především přístup ke vzdělání, odborné přípravě , kultuře, zaměstnání a zdravotním a sociálním službám . Investice do ekonomiky související se společenským, dovednostním a lidským kapitálem a také do integrování znevýhodněných skupin obyvatel do společnosti může zlepšit ekonomické příležitosti, obzvláště při koordinaci na úrovni EU. Fond InvestEU by měl být využíván na podporu investic do vzdělávání a odborné přípravy, včetně rekvalifikací a zvyšování kvalifikací pracovníků mimo jiné v regionech závislých na uhlíkově intenzivním hospodářství a postižených strukturálním přechodem k nízkouhlíkovému hospodářství, na pomoc při zvyšování zaměstnanosti, zejména mezi osobami s nízkou mírou dovedností a osobami dlouhodobě nezaměstnanými, a ke zlepšení situace v oblasti genderové rovnosti, rovných příležitostí, mezigenerační solidarity, zdravotnictví a odvětví sociálních služeb, sociálního bydlení , bezdomovectví, digitální inkluze a rozvoje komunit a situace týkající se role a místa mladých a zranitelných lidí ve společnosti, a to včetně státních příslušníků třetích zemí. Program InvestEU by měl také přispívat k podpoře evropské kultury a kreativity. Aby bylo možné reagovat na zásadní společenské proměny v Unii a proměny pracovního trhu v průběhu následujícího desetiletí, je nezbytné investovat do lidského kapitálu, sociální infrastruktury, mikrofinancování, etického financování a financování sociálních podniků a nových obchodních modelů sociální ekonomiky, včetně investic se sociálním dopadem a zadávání zakázek se sociálními výsledky. Program InvestEU by měl posilovat vznikající ekosystém sociálního trhu a zvyšovat nabídku financování a přístup k němu v případě mikropodniků a sociálních podniků a zařízení sociální solidarity , aby byla uspokojena poptávka těch, kdo to nejvíce potřebují. Zpráva pracovní skupiny na vysoké úrovni o investicích do sociální infrastruktury v Evropě (9) identifikovala celkovou investiční mezeru ve výši nejméně 1,5 bilionu EUR v období let 2018 až 2030 v oblasti sociální infrastruktury a služeb včetně vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bydlení, která vyžaduje podporu, a to i na úrovni EU. Proto by měla být na podporu rozvoje hodnotového řetězce sociálního trhu a odolnější Unie využita kolektivní síla veřejného, komerčního i filantropického kapitálu a také podpora alternativních druhů poskytovatelů finančních prostředků, jako jsou etické, sociální a udržitelné subjekty, a podpora nadací.
(16)

Kompetenční centrum by mělo stimulovat a podporovat dlouhodobou strategickou spolupráci a koordinaci činností komunity kompetencí pro kybernetickou bezpečnost, jež by zahrnovala rozsáhlou, otevřenou , interdisciplinární a různorodou skupinu evropských aktérů zapojených do technologií kybernetické bezpečnosti. Zmíněná komunita by měla zahrnovat zejména výzkumné subjekty, včetně subjektů, které pracují na etických pravidlech pro kybernetickou bezpečnost, průmyslová odvětví na straně dodávky i poptávky , včetně malých a středních podniků, a veřejný sektor. Komunita kompetencí pro kybernetickou bezpečnost by měla kompetenčnímu centru poskytovat vstupy pro jeho činnost a pracovní plán a rovněž by měla těžit z činností kompetenčního centra a sítě zaměřených na budování komunity, ale v jiných ohledech by neměla být upřednostňována, pokud jde o výzvy k podávání návrhů či nabídek. [pozm. návrh 21]