C 241/11

Zveřejnění žádosti podle čl. 17 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89

(2019/C 241/10)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 27 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 (1).

HLAVNÍ SPECIFIKACE TECHNICKÉ DOKUMENTACE

„NORSK VODKA“/„NORWEGIAN VODKA“

Číslo spisu: PGI-NO-02240 – 25.11.2016

1. Zeměpisné označení, které má být zapsáno

„Norsk Vodka“/„Norwegian vodka“

2. Kategorie lihoviny

Vodka (kategorie 15 přílohy II nařízení (ES) č. 110/2008)

3. Popis lihoviny

Základní fyzikální vlastnosti

Vodka je neutrální povahy, jak je uvedeno v ustanoveních nařízení (ES) č. 110/2008, která jsou začleněna do Dohody o EHP a provedena v odstavci 2 norského nařízení č. 1148 ze dne 11. října 2006 o lihovinách a aromatizovaných nápojích.

Vodka je čirá, průhledná a bezbarvá.

Základní chemické vlastnosti

Obsah sušiny činí nejvýše 1 g/l v konečném výrobku, aby si tak výrobek zachoval svou čistotu a typické vlastnosti. Množství ethanolu činí nejméně 37,5 % obj.

Ethanol se vyrábí z brambor nebo obilí a výroba zápary, kvašení a destilace probíhá v Norsku. Pro získání co nejčistší vodky musí výsledný destilát obsahovat nejvýše 3 g methanolu na hektolitr 100 % ethanolu. Tento požadavek je o 7 g na hektolitr 100 % ethanolu přísnější než požadavek uvedený v příloze I nařízení (ES) č. 110/2008, které stanoví limit 10 g na hektolitr 100 % ethanolu.

Hlavní organoleptické vlastnosti

Norsk Vodka/Norwegian Vodka je čistá a organolepticky neutrální vodka. To je důležité vzhledem k tomu, že charakter čistého destilátu má rozhodující vliv na jakost výrobku. Vodka má neutrální chuť s jemnými aromatickými tóny použité suroviny, díky nimž je ideální přísadou do koktejlů; vzhledem k její čisté chuti na patře ji však lze vychutnat i samotnou.

Zvláštní charakteristické vlastnosti ve srovnání s lihovinami téže kategorie

Norsk Vodka/Norwegian Vodka má neutrální aroma a čistou a svěží chuť. Čistota jejích organoleptických vlastností je důsledkem výrobního procesu, který používají výrobci v Norsku, a jejich filozofie aromatu/chuti.

4. Příslušná zeměpisná oblast

Výroba nápoje Norsk Vodka/Norwegian vodka probíhá v rámci hranic Norského království. V Norsku probíhá jak destilace ethanolu, tak výroba vodky. Ředění vodou v průběhu zpracování po destilaci a plnění do lahví však může probíhat i mimo Norské království.

5. Metoda získání lihoviny

Výroba lihoviny Norsk Vodka/Norwegian Vodka má tři fáze, a to vaření, destilaci a zpracování po destilaci. Suroviny mohou být z historických důvodů dováženy ze zahraničí. Všechny tři fáze procesu, které jsou popsány níže, však musí probíhat ve vymezené oblasti, s výjimkou ředění vodou při zpracování po destilaci a plnění do lahví, které lze provádět i mimo tuto vymezenou oblast.

Vaření

Jako suroviny pro výrobu lihoviny Norsk Vodka/Norwegian Vodka se používají brambory nebo obilí. Při výrobě z obilí se suroviny smísí s horkou vodou, aby se ze suroviny vylouhoval škrob. Brambory se vaří, aby se uvolnil škrob, na který následně působí enzymy. Poté se přidávají přírodní enzymy v podobě ječného sladu nebo exogenní enzymy, které rozkládají škrob na cukernatou tekutinu („záparu“). Enzymy rozloží škrob v zápaře na cukry a zápara se ochladí. Do zápary se poté přidají kultivované kvasinky, které zahájí kvašení, při němž se cukry v tekutině přeměňují na ethanol, jiné alkoholy a kongenery. Použitím kultivovaných kvasinek na rozdíl od spontánního kvašení vzniká alkoholická tekutina čisté chuti bez přílišného obsahu kongenerů, což dodává konečnému výrobku čistší chuť na patře.

Destilace

Zkvašená tekutina se následně destiluje buď po dávkách, nebo kontinuálně za použití destilační kolony. V destilační koloně prochází proud zápary přes řadu pater. Na spodní část kolony působí pára, která zahřívá záparu na teplotu varu, čímž vznikají páry, které prostupují přes perforovaná patra, kde se z kapalné fáze odlučují alkoholy a kongenery. V horní části destilačního přístroje pak kondenzují páry bohaté na alkohol. Výsledný destilát má minimální obsah alkoholu 96,0 % objemových ethanolu a obsahuje nejvýše 3 g methanolu na hektolitr 100 % ethanolu. Destilací v koloně se odstraní kongenery a konečný výrobek tak získá své čisté, jemné organoleptické vlastnosti bez palčivé dochuti.

Zpracování po destilaci

Čistý vodkový destilát se naředí vodou tak, aby bylo dosaženo obsahu alkoholu mezi 37,5 % a 60 % obj. Do vodky lze pro zjemnění přidat cukr, jehož maximální obsah v sušině však nesmí přesáhnout 1 g na litr. Před plněním do lahví může vodka projít dalším výrobním procesem, např. filtrací na aktivním uhlí, který však nemá žádný jiný účinek, než je zachování neutrálního charakteru vodky.

6. Souvislost se zeměpisným prostředím nebo zeměpisným původem

Norsk Vodka/Norwegian Vodka se vyznačuje jak dobrou pověstí, tak i zvláštními vlastnostmi, které jsou spojeny s vymezenou zeměpisnou oblastí.

Dobrá pověst

Podle písemných dokladů o výrobě lihovin v Norsku lze tradici palíren v Norsku vysledovat až do roku 1531 do města Bergenu. Bergen byl obchodním centrem norského rybolovu a kolébkou obchodních tradic a gastronomického vývoje v Norsku. Přestože Norsko bylo v té době součástí Dánského království, na norském venkově zůstaly zachovány regionální tradice v oblasti výroby pálenek. Když Norsko v důsledku nepříznivého klimatu postihla neúroda a špatná sklizeň, dovážely se brambory nebo obilí ze sousedních zemí. Tam mají původ i suroviny, které se k výrobě lihoviny Norsk Vodka/Norwegian Vodka používají v současnosti.

V polovině 19. století se v Norsku nacházelo až 9 000 palíren, přičemž se jednalo především o menší palírny při jednotlivých hospodářstvích. Norská pálenka byla považována za důležitou součást vybavení domácnosti a za léčivý přípravek, který v chladném klimatu sloužil jako prevence chorob. V důsledku toho docházelo v Norsku ke značné konzumaci alkoholu a norská vláda pojala záměr omezit škodlivé účinky této lihoviny. Vydala proto nařízení, které stanovilo minimální objem výroby pro všechny producenty pálenky v Norsku. V jeho důsledku se zemědělci začali spojovat do větších výrobních družstev a začali investovat do kvalitnějšího destilačního vybavení s větší kapacitou, než tomu bylo dříve. To vedlo ke zvýšení kvality pálenek, a norské pálenky tak získaly čistotu a organolepticky čisté vlastnosti.

V roce 1916 zavedlo Norsko prohibici, která postavila výrobu a konzumaci lihovin mimo zákon. Po zrušení prohibice v roce 1927 si norská vláda ponechala i nadále kontrolu nad norskými výrobci lihovin prostřednictvím státního monopolu na výrobu lihovin, který převzal práva na všechny předchozí receptury lihovin, vybavení i obchodní značky. Byl zřízen tzv. „Vinmonopolet“ – norský státní monopol na výrobu a prodej alkoholu. „Vinmonopolet“ stanovil normu pro čištění destilátu používaného při výrobě produktu Norsk Vodka/Norwegian Vodka a vybudoval vlastní rektifikační zařízení na rektifikaci/čištění destilátu vyprodukovaného v Norsku. Státní monopol na výrobu alkoholu, který trval 78 let (až do roku 2005), významně ovlivnil tradici výroby norských destilátů a za jeho působení se stala Norsk Vodka/Norwegian Vodka tím, čím je dnes – vysoce kvalitním destilátem s nízkým obsahem methanolu i kongenerů.

Jako příklad významu, který je původu vodky přikládán, může posloužit nedávná situace, kdy došlo v důsledku zahraničních zájmů k pokusu uvést na trh vodku, jež nebyla vyrobena v Norsku, pod názvem Norsk vodka/Norwegian Vodka Došlo ke dvěma případům, kdy byl produkt se zeměpisným označením Norsk Vodka/Norwegian Vodka vyroben a uveden na trh mimo oblast vymezenou pro dané zeměpisné označení. Z toho jednoznačně vyplývá, že zeměpisné označení Norsk Vodka/Norwegian Vodka je vysoce hodnoceno a ceněno a že výrobci mimo Norsko mají zájem na využití kvality a dobré pověsti produktu Norsk Vodka/Norwegian vodka k vytváření svých zisků.

Norské vodky získaly celou řadu ocenění na světových soutěžích, jako je například International Wine & Spirits Competition, San Francisco World Spirits Competition a International Spirits Challenge.

Jedinečné vlastnosti

Výrobní proces

Pro vytvoření čistého destilátu s nízkým obsahem methanolu má zásadní význam kvašení surovin za použití kultivovaných kvasinek.

Destilační přístroje používané pro výrobu v dávkách nebo pro kontinuální výrobu používají patrové kolony, v nichž se destilát čistí. Počet a fyzický tvar pater se u jednotlivých výrobců liší, všechna však mají společnou schopnost produkovat čistý destilát s nízkým obsahem methanolu.

Lidské faktory

Pro fungování destilačních kolon mají zásadní význam schopnosti lihovarníka. Lihovarník využívá své odborné znalosti k tomu, aby v kterémkoli okamžiku v průběhu destilace reguloval rychlost destilace, která následně ovlivňuje čistotu konečného produktu.

Pro kvalitu výsledného produktu mají zásadní význam schopnosti míchače, a to s ohledem na jedinečné složení norské vodky a na požadavek, aby vodka obsahovala pouze 3 g methanolu na hektolitr 100 % ethanolu a maximálně 1 g/l sušiny.

7. Předpisy Evropské unie nebo vnitrostátní/regionální předpisy

Základní požadavky jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 110/2008 začleněném do Dohody o EHP a provedeném v odstavci 2 norského nařízení č. 1148 ze dne 11. října 2006 o lihovinách a aromatizovaných nápojích.

Zeměpisné označení Norsk Vodka/Norwegian Vodka je chráněno v EHP (EU a státy EHP/ESVO) od roku 1994 na základě znění úpravy ustanovení nařízení (EHS) č. 1576/89 a nařízení (ES) č. 110/2008, uvedeného v kapitole XXVII přílohy II Dohody o EHP.

V norštině a angličtině je možné používat pro zeměpisné označení dva odlišné, avšak rovnocenné výrazy: Norsk Vodka/Norwegian Vodka.

8. Žadatel

Norsko Norské ministerstvo zemědělství a potravin P. O. Box 8007 Dep. N-0030 Oslo NORSKO

9. Doplněk zeměpisného označení

—

10. Zvláštní pravidla pro označování

—

(1) Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 1.