SDĚLENÍ KOMISE

Posílený dohled – Řecko, listopad 2018

Souvislosti

Řecko dne 20. srpna 2018 úspěšně dokončilo makroekonomický ozdravný program v rámci evropského mechanismu stability (ESM). Po skončení tohoto programu bylo Řecko začleněno do běžného rámce hospodářského dohledu pro členské státy eurozóny v rámci evropského semestru koordinace hospodářské politiky. Aby bylo vyhověno specifickým potřebám a výzvám Řecka, aktivovala Komise podle nařízení (EU) č. 472/2013 posílený dohled pro Řecko s účinností od 21. srpna 2018. Toto rozhodnutí je stvrzením toho, že ve střednědobém horizontu musí Řecko nadále přijímat opatření k řešení příčin či možných příčin hospodářských a finančních obtíží a současně s tím také provádět strukturální reformy na podporu silného a udržitelného hospodářského růstu.

Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 Řecko potvrdilo svůj obecný závazek pokračovat v reformách přijatých v rámci programu ESM a dokončit je a zajistit, aby cíle důležitých reforem přijatých v rámci programů finanční stability byly naplněny. Orgány dále také vypracovaly strategii růstu a plánují sledovat její provádění.

Komise bude vydávat čtvrtletní zprávy o posíleném dohledu v souladu s harmonogramem, který je časově srovnán s klíčovými kroky evropského semestru. V kontextu posíleného dohledu vykonává Komise v součinnosti s ECB a případně s MMF pravidelné kontrolní mise, aby ověřila dosažený pokrok; ESM se jich účastní jak v kontextu svého systému včasného varování, tak v souladu s memorandem o porozumění ze dne 27. dubna 2018 o pracovních vztazích mezi Komisí a ESM. Součástí přípravy této zprávy byla společná mise do Atén, která proběhla ve dnech 10. až 14. září 2018.

Tato první zpráva o posíleném dohledu vychází společně s podzimním balíčkem pro evropský semestr 2018, který obsahuje posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2019 zaslaný řeckými orgány Komisi dne 15. října 2018. Po předložení návrhu rozpočtového plánu byl finalizován balíček diskrečních opatření, která mají být zahrnuta v rozpočtu na rok 2019, který splňuje dohodnutý cíl primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP. Komise má za to, že tento finální balíček představuje vyvážený přístup ke splnění dohodnutých fiskálních a hospodářských cílů způsobem, který zároveň podpoří sociální začleňování.

Posílený dohled poskytuje komplexní rámec pro sledování hospodářského vývoje a provádění politik potřebných k zajištění udržitelného ekonomického oživení. Jeho součástí je posouzení nejen ekonomických a finančních podmínek v Řecku, ale také toho, jak probíhá plnění obecných a konkrétních reformních závazků, které Řecko dalo svým evropským partnerům . Tyto konkrétní závazky s lhůtami až do poloviny roku 2022 doplňují klíčové strukturální reformy zahájené v rámci programu a týkají se šesti klíčových oblastí, a to i) fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, ii) sociálního zabezpečení, iii) finanční stability, iv) trhů práce a výrobkového trhu, v) privatizace a vi) modernizace veřejné správy. A konečně tato zpráva o posíleném dohledu obsahuje aktualizaci podmínek veřejného financování a technickou aktualizaci analýzy udržitelnosti dluhu.

Euroskupina se na zasedání dne 22. června 2018 shodla na tom, že balíček opatření ke snížení dluhového břemene Řecka by měl obsahovat pobídky, které povedou k rozhodnému a průběžnému provádění reformních opatření dohodnutých v rámci programu. Řecku tak budou některá z dohodnutých dluhových opatření uvolňována až do poloviny roku 2022 v půlročních intervalech, a to pod podmínkou, že bude Řecko plnit svoje závazky týkající se kontinuity a plnění reforem, a na základě pozitivních zpráv v rámci posíleného dohledu. Tato opatření zahrnují i) vrácení výnosu odpovídajících částek plynoucích z toho, že centrální banky v rámci programu pro trhy s cennými papíry a dohody o čistých finančních aktivech drží řecké dluhopisy, a ii) zrušení navýšené úrokové marže u části půjček poskytnutých Evropským nástrojem finanční stability. Prvně uvedené opatření dosahuje hodnoty 1,3 miliardy EUR ročně, druhé pak 0,2 miliardy EUR ročně.

Stabilní růst, avšak s riziky a výzvami

Řecko v současnosti zažívá období stabilního růstu. Podle odhadů se má reálný HDP v roce 2018 zvýšit o 2 %, v roce 2019 pak má posílit na 2,2 % HDP a v roce 2020 až na 2,3 %. V roce 2019 by měl být růst podpořen rozpočtem na rok 2019, jehož součástí jsou diskreční opatření s cílem dosáhnout primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP v souladu s dohodnutými cíli. Tahounem růstu by se v příštích letech měla podle očekávání stát domácí poptávka a zejména investice soukromého sektoru, přičemž významný nárůst vývozu by měl být vyrovnán růstem dovozu podpořeným v důsledku silného růstu investic. Očekává se, že spolu s tím, jak posiluje hospodářská činnost, bude pokračovat také oživení na trhu práce, které podpoří reformy přijaté v rámci programu. Míra nezaměstnanosti činila letos v srpnu 18,9 %, přičemž ještě loni v srpnu byla na úrovni 20,8 % a v srpnu 2015, kdy byl program ESM zahájen, dosahovala 24,5 %. I přes tento pozitivní trend je míra nezaměstnanosti stále velmi vysoká, a to především mezi mladými lidmi, mezi nimiž je bez práce 38 % obyvatel mladších 25 let, a téměř tři ze čtyř nezaměstnaných jsou nezaměstnaní dlouhodobě. Ke zlepšení sociální situace v příštích letech by mohlo přispět úplné zavedení reforem sociálního zabezpečení zaměřených na zlepšení efektivnosti, účinnosti a adekvátnosti řeckého systému sociálního zabezpečení. Vývoj mezd byl umírněný a do budoucna bude důležité, aby sociální partneři a řecké orgány udržely soulad mezi vývojem mezd a růstem produktivity s cílem zachovat nárůst mzdové konkurenceschopnosti a pozitivní tvorbu pracovních míst, jež byly dosaženy v rámci programu.

Navzdory pozitivním náznakům jsou podmínky financování i nadále obtížné a mohly by bránit oživení. Poté, co Řecko úspěšně opustilo program ESM, vytvořilo si velmi významnou hotovostní rezervu a dohodlo se na významném balíčku opatření k zajištění udržitelnosti veřejného dluhu, se jeho rating vylepšil. Z důvodu obtížných vnějších podmínek a domácích zranitelností však výnosové spready státních dluhopisů zůstaly vysoké. Tento kontext znamená problémy zejména pro soukromý sektor. Z celkového pohledu je rovnováha systémových rizik vychýlena směrem dolů a souvisí s rizikem, že domácí reformy nebudou probíhat dostatečně razantně, se slabou zprostředkovací kapacitou bankovního sektoru a s negativním vývojem vnějších podmínek, počítaje v to výrazné oslabení globálního obchodu.

Desetiletá krize zanechala v Řecku mnoho dopadů, a to nejen v podobě nezaměstnanosti, ale také v podobě veřejného a soukromého dluhu a nevýkonných expozic. Odstranění rozvahových či kapitálových problémů si vyžádá další roky setrvalého úsilí podpořeného pokračujícím prováděním strukturálních reforem ke snížení dluhového převisu, během kterých Řecko pravděpodobně zůstane vystaveno ekonomickým šokům.

Klíčovým problémem, kterému musí být v souvislosti s dosažením udržitelného růstu věnována zvláštní pozornost, je eroze základního kapitálu. Roční tvorba fixního kapitálu klesla v Řecku z vrcholu v roce 2007 na samé dno v roce 2017 o 65 %. Mezeru v investičních tocích lze napravit během několika let, přičemž stěžejní význam bude mít snaha o posílení podnikatelského prostředí, zejména ve vztahu k justičnímu systému a katastru nemovitostí.

Rozpočet pro rok 2019 v souladu s cílem primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP

Po diskusích v návaznosti na předložení návrhu rozpočtového plánu Komisi finalizovaly řecké orgány balíček diskrečních opatření, která mají být zahrnuta v rozpočtu na rok 2019: Komise předpokládá, že rozpočet na rok 2019 splní dohodnutý cíl primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP. Jak uvádí stanovisko Komise k návrhu rozpočtového plánu Řecka, balíček dodržuje požadavky fiskálního rámce Unie, jelikož zaručuje to, že v roce 2019 bude dosažen primární přebytek ve výši 3,5 % HDP a saldo veřejných financí ve výši 0,2 % HDP.

Balíček diskrečních opatření se liší od fiskálně neutrálního balíčku opatření týkajících se krácení důchodů, která mají nabýt účinnosti 1. ledna 2019 a která byla předschválena v polovině roku 2017. Řecké orgány hodlají zmrazit důchody až do roku 2022, nepřistoupí však ke krácení důchodů v souvislosti s okamžitou rekalibrací tzv. negativních osobních rozdílů. Vedle toho hodlají tamní orgány posílit systém sociálních dávek zavedením nové dávky na bydlení, která pro rok 2019 vyjde na 400 milionů EUR. Plánují rovněž snížit příspěvky na sociální zabezpečení u některých kategorií osob samostatně výdělečně činných, dotovat příspěvky na sociální zabezpečení zaměstnavatelů u osob mladších 24 let, snížit daň z nemovitosti (ENFIA), snížit výdajový strop rozpočtu veřejných investic na úroveň, kterou orgány považují ve světle přetrvávajícího nečerpání rozpočtu za realističtější, a od roku 2020 postupně snižovat daně z příjmu právnických osob. Řecké orgány neinformovaly orgány EU o případné změně předjednaného opatření týkajícího se snížení slevy na dani z příjmu, které má být zavedeno od 1. ledna 2020.

Komise má za to, že tento finální balíček diskrečních opatření, která mají být součástí návrhu rozpočtu na rok 2019, představuje vyvážený přístup ke splnění dohodnutých fiskálních a hospodářských cílů způsobem, který zároveň podpoří sociální začleňování, a to z několika důvodů.