Unie by měla i nadále poskytovat dotčeným členským státům operativní i finanční pomoc, ale měla by rovněž vybavit dotčené členské státy právními nástroji potřebnými k rychlé reakci na obranu jejich národní bezpečnosti a bezpečnosti Unie. Tato opatření by měla doplňovat opatření přijatá Unií a dotčenými členskými státy. Podle čl. 78 odst. 3 SFEU má Rada širokou posuzovací pravomoc ohledně výběru opatření, která přijme, pokud tato opatření rychle a účinně reagují na konkrétní mimořádnou situaci. Tato opatření se mohou vyvíjet a přizpůsobovat, pokud zůstane zachována jejich dočasná povaha.

V rámci tohoto postupu by dotčené členské státy měly mít možnost požadovat, aby registrace a podávání žádostí o mezinárodní ochranu probíhaly na konkrétních registračních místech nacházejících se v blízkosti hranice, mezi něž mohou patřit i hraniční přechody určené pro tento účel. Tím by se umožnilo spořádanější řízení migračních toků a je to rovněž v souladu s možnostmi, které již nabízí směrnice o azylovém řízení.

Kromě toho mohou Lotyšsko, Litva a Polsko prodloužit dobu trvání řízení na hranicích na šestnáct týdnů. Během těchto šestnácti týdnů by mělo být přijato rozhodnutí o žádosti, včetně případného opravného prostředku proti správnímu rozhodnutí. Podobně jako u výše uvedeného prodloužení lhůty pro registraci lze vzhledem k povaze a neočekávanosti akcí Běloruska zvážit delší trvání řízení na hranicích, které by členským státům pomohlo situaci účelového využívání migrantů řešit. Dotčené členské státy mohou potřebovat čas na reorganizaci svých zdrojů a zvýšení své kapacity, a to i s podporou agentur EU. Kromě toho bude počet případů, které mají být v rámci řízení na hranicích zpracovány, vyšší než za běžných okolností, jelikož se toto řízení může v zásadě vztahovat na všechny žadatele. Toto prodloužení lhůty proto pomůže členským státům uplatňovat fikci nevstoupení po delší období, což jim poskytne větší flexibilitu při řešení zvýšené pracovní zátěže.

Za stávající situace by tato opatření měla podpořit dotčené členské státy při ochraně jejich územní celistvosti a bránění vstupu těch, kteří nesplňují podmínky vstupu, a zároveň chránit základní práva. Možnost posoudit žádost na hranicích, aniž by byl povolen vstup na území v souladu s článkem 43 směrnice o azylovém řízení, tento druh ochrany nabízí, avšak podle stávajících pravidel lze opodstatněnost žádostí posuzovat v řízení na hranicích pouze za omezené řady okolností. Ačkoli by tomu tak mohlo být za určitých podmínek u žadatelů, kteří vstoupili na území protiprávně, rozšiřuje se tímto rozhodnutím tato možnost na všechny žadatele, jelikož se nevylučuje žádná kategorie žadatelů.

Všechny prvky opatření navržených k řešení specifické situace účelového využívání migrantů jsou omezeny na to, co je nezbytné k zajištění toho, aby členské státy mohly situaci řešit řádným a účinným způsobem a zároveň aby bylo zaručeno rovné zacházení, pokud jde o práva a záruky pro žadatele. Doba trvání těchto opatření je rovněž časově omezena na to, co je nezbytné k tomu, aby dotčené členské státy mohly řešit situaci, která ohrožuje jejich bezpečnost nebo územní celistvost.

Vzhledem k tomu, že účinky akcí Běloruska by se mohly snadno přelévat a mít širší dopad na sousední členské státy a Evropskou unii (nebo je to dokonce cílem těchto akcí), je nezbytné stanovit prostředky pro poskytování podpory na úrovni EU. Pokud Lotyšsko, Litva a Polsko požádají o podporu od agentur EU, měly by jim agentury poskytnout svou operativní podporu přednostně. Tak by tomu bylo zejména v případě Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), který může pomoci registrovat a zpracovávat žádosti, zajistit prověřování zranitelných migrantů a pomoci se správou, navrhováním a zaváděním odpovídajících norem pro přijímací zařízení, nebo v případě agentury Frontex, která může podpořit činnosti v oblasti ochrany hranic, včetně prověřování a návratových operací, nebo Europolu, který může poskytovat zpravodajské informace.

Vzhledem k povaze tohoto návrhu týkajícího se případu účelového využívání migrantů není možné předem odhadnout možný dopad na rozpočet. Návrh bude začleněn do rozpočtu stávajících finančních nástrojů EU na období 2014–2020 a 2021–2027 v oblasti migrace, azylu a správy hranic. Bude-li to výjimečně nutné, když se situace ještě zhorší, mohly by být použity mechanismy flexibility v rámci VFR na období 2021–2027. Evropská komise a členské státy pravidelně jednají o finančních potřebách vyplývajících ze situace na vnějších hranicích s Běloruskem. V důsledku toho poskytla Evropská komise Litvě letos na podzim mimořádnou pomoc a Litva, Lotyšsko a Polsko přijaly opatření k přesunu (nevyčerpaných) zdrojů v rámci svých vnitrostátních programů těchto finančních nástrojů na období 2014–2020. V této souvislosti bude kromě 360 milionů EUR plánovaných pro tyto členské státy v rámci BMVI na toto finanční období uvolněno na roky 2021 a 2022 další navýšení ve výši přibližně 200 milionů EUR ze stávajících zdrojů, zejména z prostředků pro tematický nástroj BMVI. Nepřetržitý pravidelný dialog umožní optimální využití dostupných zdrojů v rámci těchto nástrojů.

Po nástupu hybridní hrozby v létě 2021 konzultovala Komise všechny příslušné zúčastněné strany ohledně toho, jak se s touto situací vypořádat. Členské státy, jichž se aktuální účelové využívání migrantů týká, zejména Litva, navrhly konkrétní legislativní iniciativy, které by podle jejich názoru situaci odpovídajícím způsobem řešily. Tento návrh řadu těchto připomínek zohledňuje. Komise se setkala a vyměnila si dopisy s mezinárodními a nevládními organizacemi, které situaci posuzovaly a navrhly odpovídající reakci. Komise několikrát navštívila Polsko a Litvu, a to jak na politické, tak na technické úrovni. Během těchto návštěv Komise kromě setkání s vnitrostátními orgány shromáždila informace od vnitrostátních poboček UNHCR a IOM a od vnitrostátních nevládních organizací pro lidská práva, které pomáhají migrantům v příhraničních regionech.

Pokud jde o uplatňování azylového řízení na hranicích a odchylku od směrnice o navracení, na žadatele, na něž se vztahuje řízení na hranicích, se i nadále vztahují základní zásady a záruky stanovené směrnicí o azylovém řízení, směrnicí o podmínkách přijímání a směrnicí o navracení. Návrh dále obsahuje povinné upřednostňování opodstatněných nároků a nároků rodin a dětí. Je v zájmu těchto žadatelů, aby bylo o jejich žádostech o azyl rozhodnuto co nejrychleji. Návrh zaručuje právo na účinný opravný prostředek tím, že soudům svěřuje pravomoc rozhodnout, zda žadatel smí, či nesmí setrvat na území členského státu až do vydání rozhodnutí o opravném prostředku, a s náležitými zárukami, které žadateli umožní podat takové žádosti u soudů.

(3)Toto účelové využívání způsobilo, že se tito migranti na vnějších hranicích Evropské unie s Běloruskem dostali do vážné situace. Aktivity Běloruska způsobily humanitární krizi, přičemž již byla potvrzena řada úmrtí. Hlavní odpovědnost za řešení této krize nese Bělorusko. Je vázáno Ženevskou úmluvou, včetně zásady nenavracení. Bělorusko proto musí poskytnout migrantům na svém území odpovídající ochranu a spolupracovat za tímto účelem s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) a Mezinárodní organizací pro migraci (IOM). Vzhledem k omezenému přístupu nebylo možné posoudit potřeby na běloruské straně hranice, Komise však velmi úzce spolupracuje s OSN a jejími specializovanými agenturami i s příslušnými lidskoprávními a humanitárními partnerskými organizacemi s cílem zabránit dalšímu rozvoji humanitární krize, a to i s ohledem na zhoršující se povětrnostní podmínky. Díky nedávným rozhodnutím bylo uvolněno 700 000 EUR na financování humanitární pomoci určené na podporu partnerů při poskytování pomoci zranitelným osobám, které uvízly na hranicích Běloruska a uvnitř této země.

(17)Na základě posouzení současné mimořádné situace je za nejvhodnější podporu dotčených členských států považováno zavedení nouzového postupu pro řízení migrace a azylu na vnějších hranicích, odchylně od některých ustanovení směrnice 2013/32/EU o azylovém řízení, směrnice 2013/33/EU o podmínkách přijímání a směrnice 2008/115/ES o navracení. Nouzový postup pro řízení migrace a azylu a podpůrná operativní opatření stanovená v tomto rozhodnutí by měla dotčenému členskému státu pomoci zvládat situaci kontrolovaným a účinným způsobem při současném zajištění plného dodržování základních práv a mezinárodních závazků, jak je zdůrazněno ve výzvě Evropské rady adresované Komisi. Opatření stanovená v tomto rozhodnutí zejména respektují právo na azyl tím, že zaručují skutečný a účinný přístup k řízení a dodržování zásady nenavracení.

(18)Nouzový postup pro řízení migrace a azylu na vnějších hranicích stanovený v tomto rozhodnutí dodržuje Listinu základních práv Evropské unie, zejména její články 1, 4, 7, 24 a 18 a čl. 19 odst. 1 a 2, a má být uplatňován v plném souladu s uvedenými ustanoveními. Vzhledem ke skutečnosti, že jako prvořadé hledisko je nutné zohledňovat nejlepší zájem dítěte a potřebu respektovat rodinný život a zajistit ochranu zdraví dotčených osob, mělo by toto rozhodnutí stanovit zvláštní pravidla a záruky vztahující se na nezletilé osoby a jejich rodinné příslušníky a na žadatele, jejichž zdravotní stav vyžaduje specifickou a přiměřenou podporu. Pro osoby, na něž se vztahuje nouzový postup pro řízení migrace a azylu, by měly nadále platit záruky pro žadatele se zvláštními potřebami nebo zranitelné žadatele stanové ve směrnici 2013/32 (směrnice o azylovém řízení) a směrnici 2013/33 (směrnice o podmínkách přijímání). Měla by se nadále uplatňovat směrnice 2013/33, včetně pravidel a záruk týkajících se zajištění žadatelů o mezinárodní ochranu, a to od okamžiku učinění žádosti o mezinárodní ochranu. Možností odchýlit se od některých ustanovení této směrnice by neměla být dotčena povinnost členských států zajistit za všech okolností úctu k lidské důstojnosti a zejména uspokojovat základní potřeby státních příslušníků třetích zemí, na něž se vztahuje nouzový postup pro řízení migrace a azylu.

(19)Je nezbytné zřídit nouzový postup pro řízení migrace a azylu na vnějších hranicích přizpůsobený specifickým potřebám dotčených členských států, neboť stávající ustanovení směrnice o azylovém řízení neposkytují náležité nástroje pro účinnou reakci na současnou mimořádnou situaci, která se vyznačuje účelovým využíváním migrantů ze strany Běloruska. Některá ustanovení směrnice 2013/32/EU o azylovém řízení je sice možné k řádnému řešení současné situace použít, nejsou však specificky navržena pro situaci, kdy je v důsledku účelového využívání migrantů napadena integrita a bezpečnost Unie. K řešení této konkrétní mimořádné situace jsou proto zapotřebí zvláštní procesní ustanovení, zejména zřízení nouzového postupu pro řízení azylu a migrace. Na aspekty, které toto rozhodnutí konkrétně neupravuje, by se měla použít všechna ostatní pravidla a záruky směrnice o azylovém řízení.

(20)S cílem pomoci dotčeným členským státům při řádném řízení toků migrace v rámci nouzového postupu pro řízení azylu a migrace se mohou Lotyšsko, Litva a Polsko rozhodnout, že budou registraci žádostí o mezinárodní ochranu podaných státními příslušníky třetích zemí nebo osobami bez státní příslušnosti zadrženými nebo nalezenými v blízkosti hranic s Běloruskem po neoprávněném vstupu nebo poté, co se dostavili na hraniční přechod, provádět pouze na konkrétních registračních místech určených pro tento účel, která se nacházejí v blízkosti hranic a která mohou zahrnovat určené hraniční přechody, a že umožní účinně podávat žádosti o mezinárodní ochranu pouze na konkrétních, snadno přístupných místech určených pro tyto účely. Musí však být zajištěn účinný a skutečný přístup k řízení o mezinárodní ochraně v souladu s článkem 18 Listiny základních práv Unie. Lotyšsko, Litva a Polsko by proto měly zajistit, aby pro tento účel bylo určeno a otevřeno dost registrační míst, případně včetně hraničních přechodů. Žadatelé by měli být řádně informováni o místech, kde bude jejich žádost zaregistrována a kde ji lze podat.

(21)V zájmu zajištění nezbytné flexibility dotčených členských států a proto, aby se Bělorusku zabránilo zaměřovat se na konkrétní kategorie státních příslušníků třetích zemí, by dotčené členské státy měly mít v rámci nouzového postupu pro řízení azylu a migrace stanoveného v tomto rozhodnutí možnost přijmout při řízení na hranicích na hranicích podle článku 43 směrnice o azylovém řízení rozhodnutí o přípustnosti a věcné stránce všech žádostí o mezinárodní ochranu podaných státními příslušníky třetích zemí nebo osobami bez státní příslušnosti zadrženými nebo nalezenými v blízkosti hranic s Běloruskem po neoprávněném vstupu nebo poté, co se dostavili na hraniční přechod. Musí být dodrženy záruky stanovené v kapitole II směrnice o azylovém řízení.

(22)Při nouzovém postupu pro řízení azylu a migrace by měly příslušné orgány především zohledňovat nejlepší zájem dítěte a záruky pro žadatele se zdravotními potížemi. Lotyšsko, Litva a Polsko by proto měly v rámci nouzového postupu pro řízení azylu a migrace přednostně posuzovat žádosti podané osobami s opodstatněnými nároky nebo nezletilými osobami a jejich rodinnými příslušníky. Pokud z důvodu zdravotního stavu žadatele nelze žádost posoudit na hranicích nebo v tranzitních prostorách, neměly by Lotyšsko, Litva a Polsko řízení na hranicích použít. Tak by tomu mělo být i v případě, že se zdravotní potíže objeví během posuzování žádosti. Pokud se během posuzování žádosti ukáže, že žadatel potřebuje zvláštní procesní záruky a že nelze poskytnout přiměřenou podporu v rámci azylového řízení na hranicích, jak stanoví čl. 24 odst. 3 směrnice o azylovém řízení, dotčený členský stát by měl žadatele odkázat na běžné řízení na svém území.

(23)V souladu s čl. 26 odst. 1 směrnice o azylovém řízení by neměly členské státy nikoho zadržet pouze proto, že se jedná o žadatele. V případě zajištění by se měly použít důvody a podmínky zajištění stanovené v článku 8 směrnice o podmínkách přijímání. V souladu s čl. 8 odst. 3 písm. c) směrnice o podmínkách přijímání může být žadatel zajištěn během příslušného řízení za účelem rozhodnutí o právu žadatele na vstup na dané území. V čl. 8 odst. 2 se rovněž stanoví, že členské státy mohou žadatele zajistit pouze tehdy, nelze-li účinně uplatnit jiná, mírnější donucovací opatření, jako jsou omezení svobody pohybu podle článku 7 uvedené směrnice. Záruky týkající se zajištění stanovené ve směrnici o podmínkách přijímání mají platit zejména pro specifické skupiny, jako jsou nezletilé osoby a jejich rodiny. Za současné situace by alternativy k zajištění, jako například omezení svobody pohybu, mohly být stejně účinné jako zajištění, a orgány by proto jejich použití měly zvážit, zejména v případě nezletilých osob.

(24)Nouzový postup pro řízení azylu a migrace podle tohoto rozhodnutí umožňuje členským státům prodloužit lhůtu pro registraci žádostí o mezinárodní ochranu až na čtyři týdny a dobu uplatňování řízení na hranicích na nejvýše šestnáct týdnů; během této doby by mělo být přijato rozhodnutí o žádosti, včetně rozhodnutí o případném odvolání proti zamítavému rozhodnutí. Tyto procesní lhůty, které jsou delší než lhůty stanovené směrnicí o azylovém řízení, jsou koncipovány tak, aby dotčeným členským státům pomohly vypořádat se v situaci účelového využívání migrantů s jejich náhlým přílivem. V současné situaci se musí dotčené členské státy nejen postarat o státní příslušníky třetích zemí, kteří přijíždějí na jejich hranice nebo se již na jejich území nacházejí, nýbrž také přesouvat zdroje za účelem ochrany své územní celistvosti. Dotčené členské státy mohou tudíž potřebovat čas na reorganizaci svých zdrojů a zvýšení své kapacity, a to i za podpory ze strany agentur EU. Kromě toho bude do řízení na hranicích spadat vyšší počet žadatelů než za běžných okolností, takže dotčený členský stát může potřebovat k přijetí rozhodnutí delší dobu, během níž jim neumožní vstup na své území. Lotyšsko, Litva a Polsko by však měly přednostně registrovat žádosti nezletilých dětí a jejich rodinných příslušníků.

(25)Je třeba za každou cenu zabránit jakýmkoli násilným činům na hranicích, a to nejen kvůli ochraně územní celistvosti a bezpečnosti dotčeného členského státu, nýbrž také v zájmu zajištění bezpečnosti a ochrany státních příslušníků třetích zemí včetně rodin a dětí, kteří pokojně čekají na příležitost požádat o azyl v Unii. Tam, kde jsou dotčené členské státy konfrontovány s násilnými činy na svých vnějších hranicích, včetně pokusů státních příslušníků třetích zemí vynutit si vstup hromadně a za použití nepřiměřených násilných prostředků, měly by mít možnost přijmout v souladu se svým vnitrostátním právem nezbytná opatření k zachování bezpečnosti a veřejného pořádku, jakož i zajistit účinné uplatňování tohoto rozhodnutí.

(26)Ustanovení čl. 18 odst. 9 směrnice 2013/33/EU umožňuje členským státům v řádně odůvodněných případech za určitých podmínek dočasně stanovit jiná pravidla pro materiální podmínky přijetí, než jsou podmínky stanovené ve směrnici. Současná mimořádná situace je výjimečnou situací, která odůvodňuje stanovení jiných materiálních podmínek přijetí, neboť došlo k náhlému a nepředvídatelnému přílivu státních příslušníků třetích zemí, které je třeba zvládnout a postarat se o ně na hranicích. Za současné mimořádné situace by měl proto mít dotčený členský stát možnost odchýlit se od standardů směrnice o podmínkách přijímání a poskytnout státním příslušníkům třetích zemí a osobám bez státní příslušnosti dočasné přístřeší přizpůsobené sezonním povětrnostním podmínkám a zajistit jejich základní potřeby, zejména poskytovat potraviny, vodu, oblečení, náležitou lékařskou péči a pomoc zranitelným osobám, a to při plném respektování práva na lidskou důstojnost.

(27)Aby se Lotyšsko, Litva a Polsko mohly lépe vypořádat s mimořádnou situací v důsledku současných nelegálních toků státních příslušníků třetích zemí a aby bylo možné zajistit plný soulad s opatřeními na hranicích a s azylovým řízením na vnějších hranicích a doplnit tato opatření a toto řízení, by dotčeným členským státům mělo být povoleno dočasně se odchýlit od uplatňování směrnice 2008/115/ES (směrnice o navracení) na státní příslušníky třetích zemí a osoby bez státní příslušnosti, jejichž žádost o mezinárodní ochranu byla zamítnuta v rámci azylového řízení, jak je stanoveno v tomto rozhodnutí. Je-li učiněna následná žádost pouze proto, aby se pozdrželo nebo zmařilo navrácení, členské státy mohou tuto žádost považovat za nepřípustnou v souladu s čl. 33 odst. 2 písm. d) směrnice o azylovém řízení. Tímto rozhodnutím není dotčena možnost Lotyšska, Litvy a Polska odchýlit se od uplatňování směrnice 2008/115/ES na základě čl. 2 odst. 2 písm. a) uvedené směrnice na neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí zadržené v souvislosti s nedovoleným překročením vnější hranice některého členského státu po zemi, po moři nebo vzduchem a kteří následně v tomto členském státě neobdrželi povolení k pobytu ani oprávnění k pobytu.

(28)Při použití této odchylky od uplatňování směrnice o navracení musí Lotyšsko, Litva a Polsko zajistit plné dodržování zásady nenavracení a řádně zohlednit nejlepší zájem dítěte, rodinný život a zdravotní stav dotčeného státního příslušníka třetí země, jak také pro případy odchylek stanoví směrnice o navracení. Musí rovněž zajistit, aby zacházení a úroveň ochrany v souvislosti s omezeným používáním donucovacích opatření, odkladem vyhoštění, neodkladnou zdravotní péčí a potřebami zranitelných osob a podmínkami zajištění nebyly méně příznivé, než jak je stanoveno ve směrnici o navracení.

(29)Lotyšsko, Litva a Polsko by měly státní příslušníky třetích zemí informovat o opatřeních uplatňovaných v souladu s tímto rozhodnutím. Zejména by Lotyšsko, Litva a Polsko měly informovat státní příslušníky třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti v jazyce, kterému státní příslušník třetí země rozumí nebo o němž lze důvodně předpokládat, že mu rozumí, o použitých opatřeních, o přístupných místech pro registraci a podání žádosti o mezinárodní ochranu, zejména o nejbližších místech, kde mohou žádost podat, o možnosti odvolat se proti rozhodnutí o žádosti a o době trvání opatření.

(30)S cílem podpořit dotčený členský stát při poskytování nezbytné pomoci státním příslušníkům třetích zemí, kteří spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, včetně podpory činností v oblasti dobrovolného návratu nebo plnění jejich humanitárních povinností, by agentury OSN a další příslušné partnerské organizace, zejména Mezinárodní organizace pro migraci a Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce, měly mít účinný přístup na hranice za podmínek stanovených ve směrnici o podmínkách přijímání a ve směrnici o azylovém řízení. V souladu s článkem 29 směrnice o azylovém řízení by měl mít Vysoký komisař OSN pro uprchlíky přístup k žadatelům, včetně těch, kteří se nacházejí na hranicích. Lotyšsko, Litva a Polsko by měly za tímto účelem úzce spolupracovat s agenturami OSN a příslušnými partnerskými organizacemi.

(31)Lotyšsko, Litva a Polsko by měly veškerá opatření podle tohoto rozhodnutí uplatňovat pouze po dobu nezbytně nutnou pro řešení mimořádné situace a v každém případě nejdéle šest měsíců. Pokud by situace, která vedla k uplatňování těchto zvláštních opatření, pomine před uplynutím tohoto šestiměsíčního období, dotčené členské státy by měly jejich uplatňování okamžitě ukončit. Komise by měla ve spolupráci s dotčenými členskými státy a s příslušnými agenturami EU nepřetržitě sledovat a přezkoumávat situaci a navrhnout Radě a dotčeným členským státům ukončení uplatňování opatření stanovených v tomto rozhodnutí nebo jejich případné prodloužení prostřednictvím návrhu podle čl. 78 odst. 3 SFEU.

(32)Agentury Evropské unie by měly na žádost Lotyšska, Litvy a Polska o podporu posoudit jejich potřeby ve spolupráci s těmito zeměmi. Evropská pohraniční a pobřežní stráž (Frontex), Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) a Europol, jakož i členské státy by s cílem pomoci těmto třem členským státům, které čelí specifickým výzvám v důsledku účelového využívání migrantů Běloruskem, měly poskytnout Lotyšsku, Litvě a Polsku náležitou podporu tím, že jim přednostně poskytnou nezbytné zdroje, přičemž budou současně nadále zajišťovat potřeby dalších členských států, které čelí migračnímu tlaku.

(33)Evropská pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) by s cílem pomoci těmto třem členským státům, které čelí specifickým výzvám v důsledku účelového využívání migrantů, měla na jejich žádost přednostně poskytnout těmto třem dotčeným členským státům podporu. V této souvislosti by měl výkonný ředitel agentury Frontex na žádost některého z těchto členských států zahájit zásah rychlé reakce na hranicích nebo návratový zásah s omezenou dobou trvání na území dotčeného hostitelského členského státu a vyčlenit nezbytné zdroje. Kromě toho by agentura Frontex měla na základě žádosti přednostně poskytnout jakýkoli jiný druh pomoci, jako jsou služby fúze dat systému EUROSUR nebo produkty analýzy rizik, jakož i nezbytné vybavení pro zlepšení ostrahy hranic. V souvislosti se situací účelového využívání migrantů by dále měla Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž provést specializované posouzení zranitelnosti, a to i za účelem posouzení potřeb případné další podpory.

(34)Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) by měl na podporu uplatňování odchylek stanovených v tomto rozhodnutí členskými státy, které čelí specifickým výzvám v důsledku účelového využívání migrantů, na jejich žádost přednostně poskytnout dotčeným členským státům podporu tím, že pro Lotyšsko, Litvu a Polsko uvolní nezbytné zdroje, zejména v podobě vyslání azylových podpůrných týmů, které budou pomáhat mimo jiné při registraci a zpracovávání žádostí, identifikaci a posuzování zranitelných míst, zajišťování odpovídajících podmínek přijímání nebo poskytování nezbytných překladatelských služeb, odborných znalostí a odborné přípravy.

(35)Europol by měl s cílem pomoci těmto třem členským státům, které čelí specifickým výzvám v důsledku účelového využívání migrantů, na jejich žádost přednostně poskytnout dotčeným členským státům podporu v podobě vyslání odborníků, přednostního vyřizování jejich žádostí, poskytování individualizovaných analytických produktů, jako jsou posouzení hrozeb, strategické a operativní analýzy a situační zprávy, a nadále podporovat členské státy v boji proti převaděčství migrantů a související trestné činnosti.

(36)Agentury Evropské unie by v případě potřeby měly v reakci na žádost Lotyšska, Litvy nebo Polska o podporu vyhlásit výzvy k angažování odborníků. Členské státy by v tom případě měly být vybízeny k tomu, aby co nejdříve poskytly potřebné odborníky s odpovídajícím profilem. V souvislosti se zásahem rychlé reakce na hranicích nebo návratovým zásahem organizovaným Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž by členské státy měly být podněcovány k tomu, aby se příslušným způsobem podílely na vyslání jednotek ze stálého útvaru, a to i z rezervy pro rychlé nasazení, nebo veškerého nezbytného vybavení, a to i z rezervy vybavení pro rychlé nasazení. Členské státy by měly být rovněž podněcovány k podpoře Lotyšska, Litvy a Polska při veškerých návratových opatřeních a při jejich kontaktech se třetími zeměmi.