Pokud jde o bezpečnost silničního provozu, strategie potvrdila cíl, kterým je přiblížit do roku 2050 počet obětí u všech druhů dopravy v EU nule. Pokud jde o silniční dopravu, existuje v oblasti působnosti směrnice o ITS několik opatření, která k tomuto ambicióznímu cíli přispívají. Je zde například systém eCall, který má po dopravní nehodě urychlit reakci na mimořádnou událost a snížit tak počet úmrtí a vážných zranění. Kooperativní ITS umožňují vozidlům, dopravní infrastruktuře a dalším účastníkům silničního provozu komunikovat a koordinovat své činnosti. Kooperativní ITS mají významný potenciál ke snížení počtu a závažnosti nehod. Informační služby týkající se událostí souvisejících s bezpečností nebo bezpečného a chráněného parkování nákladních vozidel přispívají k bezpečnosti účastníků silničního provozu. Povinná dostupnost klíčových dat ve strojově čitelném formátu zlepší fungování služeb zajišťujících bezpečnost, jako je inteligentní regulace rychlosti, a povinné služby informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností zlepší bezpečnost dopravního provozu.

Tento návrh proto řeší následující problémy: i) nedostatečnou interoperabilitou a nedostatečnou návazností aplikací, systémů a služeb; ii) nedostatkem shody a účinné spolupráce mezi zúčastněnými stranami a iii) nevyřešenými otázkami, které se týkají dostupnosti a sdílení dat podporujících služby ITS. Dosahuje toho zejména rozšířením stávající oblasti působnosti směrnice tak, aby obsáhla nové a nově vznikající výzvy, a tím, že umožňuje, aby základní služby ITS byly v celé EU povinné. Zavádění služeb ITS bude podpořeno dostupností dat nezbytných k poskytování spolehlivých informací, čímž se zajistí, že v odvětví silniční dopravy budou moci být využity přínosy digitalizace. Výše uvedené problémy budou řešeny také dalšími pravidly s cílem zlepšit sladění se stávajícími postupy a normami.

Komise provedla hodnocení ex post směrnice o ITS a dospěla k závěru, že směrnice má pozitivní dopad na zavádění ITS v celé EU. Hodnocení rovněž obsahuje závěr, že směrnice zůstává důležitým nástrojem pro řešení: i) nedostatečné koordinace při zavádění ITS v celé EU a ii) pomalého, rizikového a nákladově neefektivního zavádění ITS. V hodnocení se dále konstatuje, že využívání ITS roste, ale i přes zlepšení je zavádění ITS stále často geograficky omezené. Nadále existuje jasná potřeba přijmout další opatření v oblasti interoperability, spolupráce a sdílení dat s cílem umožnit plynule navazující a nepřetržité služby ITS v celé EU.

K udržitelnější dopravě přispěje také plynulejší silniční doprava (s tím, že vozové parky s nulovými emisemi by neměly vést k dopravním zácpám s nulovými emisemi). V ideálním případě fungují sdílená vozidla s nulovými emisemi, jak pro cestující, tak pro nákladní dopravu, jako sběrné služby ke stávajícím a ještě účinnějším druhům dopravy a zajišťují plynule navazující a inkluzivnější cestování. Kongesce stojí hospodářství EU více než 1 % HDP ročně z důvodu časové ztráty občanů a pracovníků, ale také nespolehlivé a neefektivní logistiky, která má zajišťovat materiálové toky v hospodářství. Snížením počtu mimořádných událostí a zlepšením řízení dopravy mohou ITS pomoci snížit kongesci a významně přispět k ekonomické efektivitě a konkurenceschopnosti hospodářství EU. Zavádění ITS má potenciál výrazně zlepšit bezpečnost silničního provozu a účinnost dopravy a pohodlí tím, že uživatelům dopravy pomůže přijímat správná rozhodnutí a přizpůsobovat se dopravní situaci. ITS rovněž umožňují lépe využívat stávající infrastrukturu, rozšířit možnosti multimodality a zlepšit řízení dopravy.

Strategie je jasná: má-li být doprava skutečně udržitelnější, musíme zajistit efektivní a plynule navazující multimodalitu s využitím nejúčinnějšího druhu dopravy pro každý úsek cesty. Kromě toho je potřeba zvýšit účinnost jednotlivých druhů dopravy; pokud jde o silniční dopravu, znamená to, že řešení založená na sdílení ve stále větší míře poskytují schůdnou alternativu k vlastnictví soukromých vozidel. To rovněž podporuje zavádění vozidel s nulovými emisemi, neboť uživatelé sdílených služeb mobility budou mít k dispozici celý vozový park. Mírní se tak obavy ohledně dojezdu nebo pořizovacích nákladů, zejména pokud se může vozový park automaticky dobíjet. Jinými slovy, nově vznikající služby ITS mohou urychlit zavádění vozidel s nulovými emisemi a rovněž podpořit jejich účinnější využití.

Podle zásady proporcionality nepřekračuje tento návrh rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cílů. Komise považuje všechna opatření vzhledem k jejich dopadům za přiměřená, jak dokládá posouzení dopadů, které tvoří součást této iniciativy. Navrhovaný zásah: i) přizpůsobuje oblast působnosti směrnice o ITS novým a nově vznikajícím oblastem služeb ITS; ii) posiluje úlohu zúčastněných stran a koordinaci mezi nimi a iii) ukládá povinnost zajištění dostupnosti klíčových dat a poskytování základních služeb. Toto je nezbytné pro přizpůsobení právního rámce pro ITS probíhajícímu vývoji a pro zajištění dostupnosti nezbytných dat a služeb na podporu cílů strategie.

V rámci svých institucionálních výsad Komise rovněž posílí úlohu Evropské poradní skupiny pro ITS, kterou tvoří zástupci příslušných zúčastněných stran ITS z veřejného a soukromého sektoru. Tyto zúčastněné strany poskytují Komisi poradenství ohledně obchodních a technických aspektů realizace a zavádění ITS v EU.

Komise se domnívá, že by zpřístupnění a poskytování některých druhů dat a služeb ITS mělo být povinné. Prvotní seznamy těchto dat a služeb jsou součástí návrhu. Návrh rovněž obsahuje mechanismus pro aktualizaci těchto seznamů, a to na základě posílené konzultace se zúčastněnými stranami a formálního předchozího souhlasu členských států.

Při přípravě této iniciativy Komise využila: i) zjištění vyplývající z hodnocení ex post směrnice o ITS; ii) zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění směrnice a iii) zprávy členských států o pokroku při provádění směrnice o ITS za rok 2020.

Hodnocení ex post směrnice o ITS „REFIT“ obsahuje závěr, že oblast působnosti směrnice o ITS je dodnes aktuální a určené prioritní oblasti stále odpovídají příslušným tématům, službám a údajům. Zúčastněné strany se rovněž domnívají, že směrnice a její akty v přenesené pravomoci přispěly ke snížení negativních externalit dopravy.

Malé a střední podniky nejsou konkrétním cílem opatření stanovených v příslušných politikách a nic nenasvědčuje tomu, že by tato opatření měla různý dopad na obchodní společnosti různé velikosti. Bez zavedení nových specifikací dat a normativních požadavků a bez širokého využívání vnitrostátních přístupových bodů by však vznikl roztříštěný trh. Pokud by roztříštěnost trhu přetrvávala, mohlo by to přinést komparativní výhodu pro větší společnosti ve srovnání s malými a středními podniky. Na harmonizovaném trhu s harmonizovanými normami budou mít malé a střední podniky prospěch z menších překážek při vstupu na tento trh, protože budou mít možnost rozšiřovat svou činnost a soutěžit s většími podniky na rovnoprávném základě.

Komise jednoznačně upřednostňuje možnost politiky č. 2 před možností politiky č. 1, neboť dosahuje výrazně větších přínosů a nejlepšího poměru nákladů a přínosů. Povinným shromažďováním dat a následným zaváděním služeb ITS se rovněž značně zvyšuje účinnost směrnice při dosahování cílů směrnice o ITS a soulad s nimi. Omezení povinného shromažďování dat na klíčová data – a velmi významné přínosy, které by ze shromažďování těchto klíčových dat vyplynuly – rovněž znamená, že možnost politiky č. 2 je přiměřená.

Do doby, než bude tento systém formalizován do závazného rámce (a do případného budoucího zřízení specializovaných subjektů, které jej budou řídit), je Komise určena jako subjekt, který převezme úlohu orgánu pro certifikační politiku C-ITS, správce seznamu důvěryhodných subjektů a kontaktního místa C-ITS.

–nová příloha IV obsahuje seznam služeb ITS, které mají být do dne uvedeného pro jednotlivé služby ITS zavedeny, a zeměpisné pokrytí uvedené pro každou službu ITS.

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Sdělení Komise o strategii pro udržitelnou a inteligentní mobilitu označuje zavedení inteligentních dopravních systémů (dále jen „ITS“) za klíčové opatření k dosažení propojené a automatizované multimodální mobility, a tedy za opatření přispívající k transformaci evropského dopravního systému za účelem dosažení cíle účinné, bezpečné, udržitelné, inteligentní a odolné mobility. To doplňuje opatření oznámená v rámci stěžejní iniciativy týkající se ekologizace nákladní dopravy s cílem podpořit multimodální logistiku. Ve strategii bylo rovněž oznámeno, že v roce 2022 bude provedena revize nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/1926 o multimodálních informačních službách o cestování s cílem zahrnout povinnou přístupnost souborů dynamických dat, jakož i posouzení potřeby regulačních opatření v oblasti práv a povinností poskytovatelů multimodálních digitálních služeb spolu s iniciativou týkající se vydávání přepravních dokladů, včetně vydávání železničních jízdenek.

(2)Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu potvrzuje cíl, kterým je přiblížit do roku 2050 počet obětí u všech druhů dopravy v Unii nule. Několik opatření v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU přispívá k bezpečnosti účastníků silničního provozu, například eCall, služby informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu a bezpečné a chráněné parkovací plochy.

(3)Zelená dohoda pro Evropu zdůrazňuje rostoucí úlohu automatizované a propojené multimodální mobility spolu s inteligentními systémy řízení dopravy umožněnými digitalizací a cíl podporovat nové udržitelné služby v oblasti dopravy a mobility, které mohou snížit kongesci a znečištění, zejména v městských oblastech.

(4)Rostoucí potřeba lépe využívat data při zvyšování udržitelnosti, účinnosti a odolnosti dopravních řetězců vyžaduje lepší koordinaci rámce ITS s dalšími iniciativami zaměřenými na harmonizaci a usnadnění sdílení dat v odvětvích mobility, dopravy a logistiky s multimodální perspektivou.

(5)Vzhledem k potřebě digitalizace silniční dopravy, zvýšení bezpečnosti silničního provozu a snížení kongesce by se mělo v rámci transevropské dopravní sítě dále rozvíjet zavádění a využívání inteligentních dopravních systémů a silničních služeb.

(6)V mnoha členských státech se vnitrostátní aplikace těchto systémů a služeb v odvětví silniční dopravy již zavádějí. I přes zlepšení, k nimž došlo od přijetí směrnice 2010/40/EU v roce 2010, však hodnocení této směrnice odhalilo přetrvávající nedostatky vedoucí k pokračujícímu roztříštěnému a nekoordinovanému zavádění a nedostatečné zeměpisné návaznosti služeb ITS v celé Unii a na jejích vnějších hranicích.

(7)V souvislosti s prováděním nařízení Komise v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje směrnice 2010/40/EU, zřídily členské státy vnitrostátní přístupové body. Vnitrostátní přístupové body organizují přístup k datům souvisejícím s dopravou a jejich opětovné použití s cílem podpořit poskytování celoevropských interoperabilních služeb ITS v oblasti cestování a dopravního provozu koncovým uživatelům. Tyto vnitrostátní přístupové body jsou důležitou součástí společného evropského datového prostoru pro mobilitu v rámci evropské strategie pro data a mělo by se na ně spoléhat zejména s ohledem na přístupnost dat.

(8)Pro zajištění koordinovaného a účinného zavádění ITS v rámci Unie jako celku je třeba k již přijatým specifikacím zavést další specifikace, včetně případných norem, jež stanoví další podrobná ustanovení a postupy. Před přijetím jakýchkoli dodatečných nebo revidovaných specifikací by Komise měla posoudit jejich soulad s určitými zásadami, které jsou vymezeny v příloze II. V prvé řadě je třeba upřednostnit čtyři hlavní oblasti vývoje a zavádění ITS. Během další realizace ITS by měly být z hlediska dosaženého technologického pokroku a vynaloženého finančního úsilí zohledněny stávající infrastruktury ITS, které již byly jednotlivými členskými státy zavedeny. Je-li to vhodné, mělo by být zejména v případě C-ITS zajištěno, aby požadavky na systémy ITS neukládaly ani nezvýhodňovaly používání konkrétního typu technologie.

(9)Specifikace by měly zohledňovat a mít za východisko zkušenosti a výsledky, které již byly získány v oblasti ITS, kooperativních inteligentních dopravních systémů (C-ITS) a kooperativní, propojené a automatizované mobility, zejména v kontextu platforem C-ITS a kooperativní, propojené a automatizované mobility, Evropského fóra pro multimodální mobilitu cestujících a evropské platformy pro zavedení systému eCall.

(10)Specifikace by měly podporovat inovace. Větší dostupnost dat by měla například vést k rozvoji nových služeb ITS, a naopak inovace by měly určit potřebu budoucích specifikací. Evropské partnerství pro kooperativní, propojenou a automatizovanou mobilitu v rámci programu Horizont Evropa by mělo podporovat vývoj a testování příští vlny služeb C-ITS a napomáhat integraci vysoce automatizovaných vozidel do nových služeb multimodální mobility.

(11)C-ITS používá technologie, které silničním vozidlům umožňují vzájemnou komunikaci a komunikaci s infrastrukturou na straně infrastruktury, včetně dopravní signalizace. Služby C-ITS jsou kategorií služeb ITS založenou na otevřené architektuře, která umožňuje vztah typu „many-to-many“ nebo „peer-to-peer“ mezi stanicemi C-ITS. To znamená, že všechny stanice C-ITS by si měly navzájem bezpečně vyměňovat zprávy a neměly by se omezovat na výměnu zpráv s předem určenými stanicemi. Většina služeb vyžaduje zajištění pravosti a integrity zpráv C-ITS obsahujících informace, jako je poloha, rychlost a směr jízdy. Proto by měl být vytvořen jeden společný evropský model důvěry C-ITS s cílem vytvořit vztah důvěry mezi všemi stanicemi C-ITS bez ohledu na použité komunikační technologie. Tento model důvěry by měl být zaveden přijetím politiky pro využívání infrastruktury veřejných klíčů (PKI). Nejvyšší úrovní této infrastruktury veřejných klíčů by měl být evropský seznam důvěryhodných certifikátů, který obsahuje položky všech důvěryhodných kořenových certifikačních autorit v Evropě. Aby bylo zajištěno hladké fungování tohoto modelu důvěry C-ITS, měly by být určité úkoly prováděny na centrální úrovni. Plnění těchto základních úkolů, zejména pokud jde o úlohu orgánu pro certifikační politiku C-ITS, správce seznamu důvěryhodných subjektů a kontaktního místa C-ITS, by měla zajistit Komise.

(12)Většina opatření podle směrnice 2010/40/EU, s výjimkou systému eCall, se zaměřuje na zajištění interoperability a přístupnosti dat, která jsou již k dispozici v digitálním strojově čitelném formátu, a na zavádění služeb ITS, ale nestanoví žádné povinnosti pro příslušné zúčastněné strany, pokud jde o zpřístupnění těchto dat nebo zavádění konkrétních služeb. Rozšířilo se využívání řady základních služeb ITS: například služeb informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, které umožňují zjišťování mimořádných událostí, nebo klíčových dat, například dopravních předpisů, které podporují důležité služby, jako jsou omezení rychlosti na podporu vozidel vybavených inteligentní regulací rychlosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2144. Povinné poskytování těchto základních služeb ITS a klíčových dat se považuje za nezbytné k zajištění trvalé dostupnosti těchto dat a nepřetržitého poskytování těchto služeb v celé Unii. Druhy dat a služby, jejichž poskytování by mělo být povinné, by měly být určeny na základě specifikací stanovených v aktech v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje směrnice 2010/40/EU, a měly by odrážet druhy dat a služby v ní stanovené.

(13)Studie z roku 2020 „Mapování přístupnosti dopravy pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace“ ukazuje, že v současné době brání spolehlivému plánování cesty, pokud je vyhledávací proměnnou hledisko přístupnosti, nedostatek údajů o prvcích přístupnosti. V zájmu dalšího zlepšení přístupnosti dopravního systému a usnadnění cestování pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace vyžadují multimodální digitální služby v oblasti mobility dostupnost dat o přístupových uzlech a jejich prvcích přístupnosti.