ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

doporučuje, aby byla tam, kde je to možné, co nejrychleji snížena závislost uprchlíků na pomoci způsobená např. nemožností vykonávat placenou práci. Dále doporučuje usilovat o to, aby uprchlíci stáli pokud možno na vlastních nohou a mohli co nejvíce rozhodovat o svém vlastním životě tím, že budou mít např. možnost vykonávat placenou práci. V této souvislosti je pozitivním vývojem, že syrští uprchlíci v Turecku mohou nyní získat pracovní povolení. Dále je třeba uplatňovat inovativní přístupy, např. zapojení podnikatelské komunity. Podle odborníků má vyplácení drobných peněžitých částek uprchlíkům např. podstatně pozitivnější dopad na místní ekonomiku než věcné dávky. Výbor proto žádá, aby byla tato možnost prozkoumána a výsledky tohoto zkoumání byly pokud možno využity v praxi;
8.

na základě konzultace zúčastněných stran se domnívá, že i když jsou program Erasmus+ a systém záruk pro mladé lidi velmi důležitými nástroji pro dosažení strategických cílů, problémy jsou mnohem složitější a EU již dnes v oblasti mládeže vyvíjí činnost, která dalece přesahuje tyto dva sice a priori účinné nástroje, které jsou však nedostatečné, neboť systém záruk pro mladé lidi zatím není řádně uplatňován. Zejména v případě zranitelných mladých lidí je jednoznačně potřeba zavádět iniciativy na podporu mladých lidí, jimž končí pobyt v zařízení ústavní výchovy a kteří se v 18 letech mohou ocitnout bez jakéhokoli dohledu, který by jim pomohl v jejich přechodu do dospělosti. Výbor proto poukazuje na to, že je potřeba vhodnou formou zpřístupnit další informace související s výsledky politiky v oblasti mládeže, zejména pokud jde o otázky, jako je mj. nezaměstnanost mladých lidí a sociální začleňování. To by také pomohlo určit, zda by nebylo vhodné poskytnout specifickou pomoc z evropských strukturálních a investičních fondů, a to již v tomto programovém období. Vzhledem ke složitosti a závažnosti aktuálních výzev by politika v oblasti mládeže měla být průřezově začleněna do všech politik EU, neboť tyto politiky mohou nejen usilovat o nalezení řešení palčivých problémů mladých lidí, ale mohou se také stát východiskem k povzbuzení nového hospodářského růstu. Znovuobjevení hodnot vlastních tradic a řemesel může navíc představovat nové pracovní příležitosti. Musí se také ještě vynaložit velké úsilí na podporu výměny osvědčených postupů týkajících se účasti mládeže a práce s mládeží mezi členskými státy a místními a regionálními orgány. Kromě toho by se ekonomické argumenty pro vzdělávání a odbornou přípravu, o nichž se diskutovalo na zasedání Rady pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport konaném dne 12. prosince 2014 (1) v rámci přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období, nyní měly promítnout do konkrétních investic do vzdělávání jako součásti dlouhodobých programů EU pro mládež a růst;
17.

poukazuje na to, že ne všechny regiony a města mají nezbytné pravomoci, zdroje a správní kapacity, aby se mohly zapojit do stanovování cílů, a navrhuje, aby byla přijata taková řešení (včetně kvalitativnějšího přístupu v podobě „cesty ke změně“), u nichž by byl směr změny – tj. to, zda regiony a města kladně přispívají k vnitrostátním a evropským cílům – důležitější než dosažení předem stanovených cílů. To by místním a regionálním orgánům umožnilo postupovat tempem, které odpovídá jejich potenciálu a schopnostem;
12.

Ve studii, kterou uskutečnilo GŘ Evropské komise pro regionální politiku a jež se týkala podpory místního rozvoje v rámci politiky soudržnosti, osvědčených postupů a budoucích politických možností, se doporučuje zřídit koordinační platformu pro místní rozvoj, která by měla za úkol začlenit místní rozměr rozvoje do strategie Evropa 2020. Tato platforma by se měla zabývat zjednodušením postupů a měla by zkoumat soulad jednotlivých odvětvových politik. V praxi by tato platforma měla mít podobu meziútvarové pracovní skupiny Komise, která by mohla být případně rozšířena o zástupce ostatních orgánů EU.
30.

poukazuje na to, že enormní náklady na zdravotní péči jsou příčinou zvýšené pozornosti, jež je věnována stárnutí a vytváření partnerství mezi odvětvími. Na rozvoj cestovního ruchu vstřícného vůči starším osobám tak může mít velmi pozitivní vliv program elektronického zdravotnictví. Senioři pravidelně uvádějí zdraví jako druhý důvod, proč se nevydají na cesty. Pokud získají (elektronický) přístup ke kvalitní zdravotní péči mimo své bydliště, mohlo by to jejich obavy omezit nebo odstranit. Mohlo jim to umožnit, aby trávili svůj volný čas zážitkovějším způsobem. Cestování do příznivějšího podnebí a nové zkušenosti mohou současně pomoci překonávat každodenní rutinu a pozitivně ovlivňovat zdraví;
33.

rád by upozornil na to, že ačkoli jsou akční plány udržitelné energetiky ve formě schválené Společným výzkumným střediskem EU (JRC) vynikající koncepce pro úsporu energie ve městech, pro jejich přeměnu v projekty je potřeba, aby byly způsobilé pro bankovní financování nebo aby přitáhly soukromé investice. Místní orgány však na to často nemají potřebné kapacity. Evropská investiční banka (EIB) spravuje program ELENA, který jim v tom může pomoci, ale ten se týká téměř výlučně velkých projektů. Aby bylo možné uskutečnit co největší počet plánů, je nezbytné zavést celostátní a regionální programy po vzoru programu ELENA, jež by poskytovaly finanční prostředky i menším projektům, a to zejména v malých a středně velkých obcích;
3.

domnívá se, že v opatřeních navazujících na sdělení o posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie, jež přijala Komise v roce 2012, a na balíček opatření v oblasti sociálních investic přijatý v roce 2013 by mělo být prioritou lepší zohlednění příspěvku sociální ekonomiky k plnění sociálních cílů strategie Evropa 2020, a je toho názoru, že investice do sociální ekonomiky by měly spadat do působnosti Evropského fondu pro strategické investice i Evropského sociálního fondu a dalších zdrojů financování EU, neboť často přispívají k vytváření kvalitních pracovních míst pro evropské občany;
27.

považuje za žádoucí, aby byl bezprostředně zaveden společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob. Jelikož jsou jednání o konsolidaci zdlouhavá a složitá, podporuje přístup Komise týkající se odložení prvku konsolidace CCCTB, pokud by to umožnilo pokročit v jednání o dalších prvcích návrhu a obzvláště o stanovení společného základu. V tomto ohledu bere na vědomí skutečnost, že Komise ve svém pracovním programu na rok 2016 přijatém dne 27. října oznámila svůj úmysl stáhnout současný návrh týkající se CCCTB, avšak klade si otázku, do jaké míry její úmysl nahradit tento návrh „návrhy na odstupňovaný přístup, přičemž [Komise hodlá začít] schválením povinné daňové základny“ předjímá závěry veřejné konzultace, již Komise zahájila 8. října a která bude probíhat do 8. ledna 2016;
Poskytovatelé služeb by měli zajistit, že jejich účastníci jsou řádně informováni o podmínkách využívání služeb poskytujících obsah v jiných členských státech, než je členský stát bydliště účastníků. Toto nařízení umožňuje nositelům práv požadovat, aby poskytovatel služeb využíval účinných prostředků s cílem ověřit, že dotčená on-line služba poskytující obsah je poskytována v souladu s tímto nařízením. Je však nezbytné zajistit, aby tyto požadované prostředky byly přiměřené a nepřesahovaly rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. Příklady nezbytných technických a organizačních opatření mohou zahrnovat vzorkování IP adresy namísto neustálého sledování polohy, poskytování transparentních informací jednotlivcům o používaných metodách ověřování a o jeho účelu a vhodná bezpečnostní opatření. Vzhledem k tomu, že pro účely ověřování nezáleží na místě, ale na tom, v kterém členském státě účastník ke službě přistupuje, neměly by být za tímto účelem shromažďovány ani zpracovávány přesné lokalizační údaje. Obdobně platí, že když je ověření účastníka dostačující k poskytnutí poskytované služby, neměla by být požadována jeho identifikace.

Poskytovatelé služeb by měli zajistit, že jejich účastníci jsou řádně informováni o podmínkách využívání služeb poskytujících obsah v jiných členských státech, než je členský stát bydliště účastníků. Toto nařízení umožňuje nositelům práv požadovat, aby poskytovatel služeb využíval účinných prostředků s cílem ověřit, že dotčená on-line služba poskytující obsah je poskytována v souladu s tímto nařízením. Je však nezbytné zajistit, aby tyto požadované prostředky byly přiměřené a nepřesahovaly rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. Příklady nezbytných technických a organizačních opatření mohou zahrnovat vzorkování IP adresy namísto neustálého sledování polohy, poskytování transparentních informací jednotlivcům o používaných metodách ověřování a o jeho účelu a vhodná bezpečnostní opatření. Vzhledem k tomu, že pro účely ověřování nezáleží na místě, ale na tom, v kterém členském státě účastník ke službě přistupuje, neměly by být za tímto účelem shromažďovány ani zpracovávány přesné lokalizační údaje za předpokladu, že se místo nenachází mimo EU . Obdobně platí, že když je ověření účastníka dostačující k poskytnutí poskytované služby, neměla by být požadována jeho identifikace.
7.

domnívá se, že by se v přezkumu strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu měla lépe zohlednit zásadní úloha regionů (např. prostřednictvím samostatné kapitoly) a mělo by se lépe podpořit jejich úsilí. Regiony totiž v procesu přizpůsobení fungují jako koordinátor/zprostředkovatel, a zajišťují tak, že priority stanovené členskými státy odpovídají reálným potřebám a očekáváním a naopak. Mohou také fungovat jako katalyzátor, a to podpořením úsilí vyvíjeného místními orgány o posílení odolnosti vůči rizikům změny klimatu a katastrof, budováním kapacit a rozdělováním dostupných finančních prostředků, jak dokazují regiony, jež jsou již zapojeny do Paktu starostů a primátorů jako „koordinátoři“. Vyzývá Evropskou komisi, aby dále uznala odpovědnosti a činnosti, jež v rámci Paktu starostů a primátorů vykonávají nejen místní, ale i regionální orgány (např. v podobném duchu, jako je současná práce RegionsAdapt);
Pravidlo, že produkt by neměl být nepatřičně zdůrazňován, se v praxi ukázalo jako obtížně uplatnitelné. Navíc omezuje využívání umístění produktu, které aby bylo schopno vytvářet hodnotu, již ze své podstaty předpokládá určitou úroveň zdůraznění expozice produktu. Požadavky na pořady obsahující umístění produktu by se tedy měly zaměřit na to, aby jasně informovaly diváky o existenci umístění produktu a na to, aby zajistily, že nebude dotčena redakční nezávislost poskytovatele audiovizuálních mediálních služeb.

Pravidlo, že produkt by neměl být nepatřičně zdůrazňován, se v praxi ukázalo jako obtížně uplatnitelné. Navíc omezuje využívání umístění produktu, které aby bylo schopno vytvářet hodnotu, již ze své podstaty předpokládá určitou úroveň zdůraznění expozice produktu. Požadavky na pořady obsahující umístění produktu by se tedy měly zaměřit na to, aby jasným a snadno přístupným způsobem informovaly diváky o existenci umístění produktu a na to, aby zajistily, že nebude dotčena redakční nezávislost poskytovatele audiovizuálních mediálních služeb.
6.

podporuje návrh Komise týkající se záruky k získání dovedností, který má zlepšit příležitosti k zaměstnání a plné zapojení dospělých s nízkou kvalifikací do společnosti v Evropě. Nabídka účasti na záruce k získání dovedností by měla obsahovat jasné cíle, pokud jde o cílovou úroveň dovedností a kvalifikace, a povinnosti, které musí dospělí s nízkou kvalifikací splnit. Měla by zohlednit úroveň a typ kvalifikace, která je na trhu práce poptávána, a pokud možno využívat stávajících odborných dovedností. To se do značné míry týká místních a regionálních orgánů, které mají pravomoci v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti;
22.

zdůrazňuje, že je důležité podporovat rozvoj a zavádění nových pojišťovacích produktů, které by byly diverzifikovanější a případně méně nákladné a jež by umožňovaly čelit hospodářským rizikům ohrožujícím zemědělské podniky, přičemž by bylo vhodné se inspirovat zejména programy pojištění existujícími v USA. Tyto nové produkty by mohly například zahrnovat: a) pojištění obratu, které by zaručovalo příjmy z plodin očekávané v době výsevu na základě výnosů zemědělského podniku v minulosti a cen vyskytujících se na termínových trzích, avšak byl by dotován pouze výnos, aby byla dodržována pravidla „zelené kategorie“ Světové obchodní organizace (WTO); b) indexní pojištění, založené na průměrném výnosu, obratu nebo hrubém rozpětí dosaženém v regionu, kde se nachází zemědělský podnik (avšak byl by dotován pouze výnos), jelikož správní náklady tohoto druhu pojištění jsou výrazně nižší než pojištění založené na individuálním výnosu zemědělců; c) pojištění celkových příjmů zemědělských podniků, které by mohlo být vyhrazeno diverzifikovaným malým a středním podnikům, které se zabývají pěstováním více druhů plodin a chovem více druhů zvířat nebo produkují ovoce a zeleninu či zvláštní plodiny, které nejsou dotovány, nebo jsou dotovány málo a u nichž neexistuje pojištění úrody; d) zvláštní pojištění pro výrobce, kteří se zabývají ekologickým zemědělstvím, jež by zohledňovalo obvykle nižší výnosy, vyšší výrobní náklady a vyšší tržní ceny těchto produktů. Tato opatření musí být předmětem studie, která by posoudila zejména potenciální náklady těchto opatření z hlediska státního zajištění;
22.

zdůrazňuje, že neexistuje dostatek důkazů pro to, že by docházelo k narušení hospodářské soutěže v důsledku neuvalení DPH na určité druhy činností subjektů veřejného sektoru, na činnosti v rámci spolupráce mezi obcemi nebo na činnosti považované za veřejný zájem. Rozhodnutí nepovažovat pro účely DPH veřejnoprávní subjekty za osoby povinné k dani spadá do objektivních kritérií, která jsou harmonizována na evropské úrovni, a nikoli do pravomoci členských států;
25.

konstatuje, že cloudové služby jsou v Evropě na vzestupu. Podle studie Komise by to mohlo znamenat, že evropský trh cloudových služeb vzroste z 9,5 mld. eur v roce 2013 na 44,8 mld. eur do roku 2020, což je pětinásobný nárůst (7). Podle údajů Eurostatu z konce roku 2014 (8): a) 19 % podniků v EU využívalo v roce 2014 cloudové služby, převážně pro provozování e-mailových systémů a pro internetová úložiště dat; b) 46 % těchto podniků využívalo vyspělé cloudové služby v souvislosti s finančními a účetními softwarovými aplikacemi, s řízením vztahů se zákazníky a s využíváním výpočetního výkonu ke správě komerčních aplikací; c) 4 z 10 (39 %) podniků využívajících cloudové služby nahlásily riziko narušení bezpečnosti dat jako hlavní faktor, který je omezuje ve využívání cloudových služeb; d) obdobný podíl (42 %) podniků nevyužívajících cloudové služby uvedl, že hlavním faktorem, který jim brání ve využívání cloudových služeb, je nedostatečná znalost cloud computingu;
26.

opakuje svůj dříve vyjádřený postoj, že by Komise měla zaměřit své úsilí na velká letiště a že by opatření na podporu malých letišť, která v průměru odbaví méně než 300 000 cestujících za rok, neměla spadat do oblasti působnosti pravidel v oblasti státní podpory, neboť nemohou narušit obchod mezi členskými státy, jelikož tato letiště nemají strukturální kapacity k pokrytí provozních a kapitálových nákladů (11) a protože je veřejná podpora určena k rozvoji bezpečné a ekonomicky životaschopné infrastruktury pro leteckou dopravu v regionech se špatným dopravním spojením (12). Takovéto ustanovení by samozřejmě mělo být doprovázeno výrazným zvýšením prahové hodnoty pro vynětí podpory na letiště zajišťující poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (která v současné době činí 200 000 cestujících za rok) na hodnotu, která platila před přijetím tzv. balíčku Almunia pro služby obecného hospodářského zájmu, tj. 1 milion cestujících za rok. Podmínkou pro toto opětovné zvýšení musí však být to, že adekvátní spojení nelze zajistit jiným způsobem;
34.

Nejednotnost metodik auditů na národní a evropské úrovni je asi největším úskalím procesu implementace ESIF. Řídicí orgány a různé kontrolní evropské a národní orgány často dospívají k různým výkladům stejných pravidel, přičemž za provedené kontroly nenesou žádnou odpovědnost. Na projekty ESIF by měl být určen jednotný auditní systém (jednotné kontrolní místo) na úrovni členského státu a EU, které bude vydávat závazná stanoviska i v oblasti zadávání veřejných zakázek, za která bude též odpovídat. Konečný příjemce by též měl mít právo požádat o provedení auditu, tak aby si byl jistý, že realizace proběhla v pořádku a nehrozí mu v budoucnosti žádné nebezpečí, případně aby mohl provést nápravu. To rovněž vyžaduje flexibilnější přístup ke sdílení údajů a integrovaná řešení v oblasti informačních technologií, jako jsou elektronické formuláře a databáze, aby bylo možné zavést jednotné kontaktní místo, jež příjemcům a řídicím orgánům ulehčí vyplňování formulářů. Rozšířit používání uživatelsky vstřícné dematerializace umožní co nejvíce omezit dokumenty, které bude třeba naskenovat či stáhnout. Bylo by tak třeba upřednostňovat využívání počítačových aplikací, které umožňují získat administrativní údaje o příjemci přímo u zdroje (zaměstnanci, obrat, plnění daňových a sociálních povinností atd.). To však vyžaduje předchozí posouzení rizik ohledně toho, co a jaká data mohou být sdílena, a je rovněž třeba od samého počátku zapojit Komisi, národní a regionální kontrolní orgány a Evropský účetní dvůr, například vypracováním společné příručky pro provádění auditů, aby se následně zabránilo problémům v průběhu auditu. V současné době je audit vnímán jako represivní a exekuční opatření. Zpravidla se audity zabývají pouze administrováním projektu a dodržováním schematických postupů, přičemž jakákoli odchylka, přestože byla provedena z důvodu zefektivnění projektu, nepředvídatelných stavů nebo úspory, bývá nemilostně sankcionována. Proto VR navrhuje, aby se auditoři zaměřili na „skutečnou efektivitu nákladů“, a aby brali v úvahu míru finanční závažnosti chyb a konkrétní situaci (více proporcionality v auditech). Při kontrolách a ověřování souladu s pravidly by měla být uplatňována také přiměřenost tím, že bude umožněna vyšší úroveň tolerance u méně závažných přestupků. Měli bychom přejít k přiměřenějšímu přístupu (méně kontrol na místě v případě programů či prováděcích orgánů s lepšími výsledky), který bude založen na výsledcích (aby bylo možné provést během jediné návštěvy více než jeden typ kontroly, což je zvlášť důležité u programů a operací financovaných z více zdrojů), a k přiměřenějším kontrolám, jež se budou méně zaměřovat na sankce a více na zlepšení a na dosažení obecnějších cílů kohezní politiky. Auditor by měl být vnímán jako partner pro řešení problémů, hledání nejefektivnější cesty realizace a napravení chyb. To vyžaduje zcela jiný přístup ze strany auditorů.
Ačkoli směrnice 2014/49/EU kapacitu vnitrostátních systémů pro odškodňování vkladatelů významně zlepšuje, jsou zapotřebí účinnější režimy pojištění vkladů na úrovni bankovní unie, které by zajistily dostatečné finanční prostředky s cílem podpořit důvěru všech vkladatelů a ochránit tak finanční stabilitu. Evropský systém pojištění vkladů by zvýšil odolnost bankovní unie vůči budoucím krizím tím, že by rozložil riziko do větší šíře a nabídl by rovnou ochranu pojištěných vkladatelů a podpořil tak řádné fungování vnitřního trhu.

Ačkoli směrnice 2014/49/EU kapacitu vnitrostátních systémů pro odškodňování vkladatelů významně zlepšuje, jsou případně zapotřebí účinnější režimy pojištění vkladů na úrovni bankovní unie, které by zajistily dostatečné finanční prostředky s cílem podpořit důvěru všech vkladatelů a ochránit tak finanční stabilitu. Fungující evropský systém pojištění vkladů by zvýšil odolnost bankovní unie vůči budoucím krizím tím, že by rozložil riziko do větší šíře a nabídl by rovnou ochranu pojištěných vkladatelů a podpořil tak řádné fungování vnitřního trhu. To ovšem předpokládá, že byly provedením směrnice 2014/49/EU ve všech členských státech vytvořeny stejné podmínky, což Evropská komise do 31. prosince 2016 přezkoumá prostřednictvím vypracování hodnocení ve formě zprávy. Komise v souladu se svými Pokyny k lepší tvorbě právních předpisů vypracuje ve stejné lhůtě posouzení dopadů předloženého návrhu, v němž zohlední mj. i aspekty institucionálního zajištění.
2.

Nicméně i v případě, že by stávající závazky smluvních stran byly zcela dodrženy, nebudou postačovat k dosažení dohodnutých cílů. Regiony a města, jež jsou úzce propojeny s lokálními komunitami a územími, budou muset posílit svá opatření a smluvní strany budou muset co nejdříve předložit aktualizované příspěvky, a to již v kontextu facilitativního dialogu, který se uskuteční v roce 2018. Co se týče konkrétně EU, Evropský výbor regionů hájí svůj dřívější postoj, tj. že je zapotřebí snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 50 % a že by celosvětové emise skleníkových plynů měly dosáhnout svého maxima co nejdříve a měly by být do roku 2050 nebo krátce poté postupně ukončeny.
3.

konstatuje, že EPS je především projektem orgánů Evropské unie a vlád členských států a sousedních zemí. Zdůrazňuje, že úspěšné provádění programů a projektů má znatelné dopady na místní a regionální úroveň jak členských států EU, tak zapojených třetích zemí. Požaduje, aby byla v rámci EPS v prvé řadě posílena spolupráce na místní a regionální úrovni a vzájemné působení občanských společností a aby na to byly uvolněny odpovídající prostředky. Trvá na tom, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do všech fází provádění EPS, od plánování po demokratickou kontrolu. Domnívá se, že by místní a regionální orgány a jejich svazy měly být zapojeny do činnosti výborů a rad přidružení a že by měly získat stálý statut pozorovatelů;
25.

trvá na tom, že by se ve všech politikách a opatřeních EU měly mít na zřeteli demografické výzvy a stanovit mechanismy pro jejich řešení. EU by měla usilovat o začlenění demografických otázek do všech oblastí politiky. EU by k tomuto měla přihlédnout rovněž při formování budoucích víceletých finančních rámců, měla by do svého rozpočtu zahrnout položky zaměřené na umožnění rozvoje těchto politik a činností a vytvořit prioritní mechanismy pro ty regiony, kde jsou dopady demografické změny zvláště výrazné. Při zohledňování těchto otázek by se mělo vycházet ze společné klasifikace územních statistických jednotek NUTS 3;
16.

zdůrazňuje, že ve druhé polovině VFR by se měla věnovat pozornost následujícím politickým prioritám a výzvám, které mají přímý nebo nepřímý dopad na dobré životní podmínky evropských občanů: — podpora zaměstnanosti, růstu a konkurenceschopnosti: Evropský fond pro strategické investice (EFSI) byl zřízen bez revize stropů pro VFR, přerozdělením prostředků ze stávajících programů (omezením programu Horizont 2020 o 2,2 miliardy eur a Nástroje pro propojení Evropy o 2,8 miliard eur). Revize VFR by měla kompenzovat škrty v těchto programech související s EFSI; — větší součinnost mezi programy EU na podporu veřejných a soukromých investic v regionech a městech, zejména co se týče unijního cíle územní soudržnosti. Opakuje svůj požadavek komplexnější územní vize pro městské i venkovské oblasti jakožto doplňující se funkční oblasti; — řešení nezaměstnanosti, především nezaměstnanosti mladých lidí: musí se tedy pokračovat v Iniciativě na podporu zaměstnanosti mladých lidí nejméně do roku 2020, se zvláštním zřetelem na začlenění mladých lidí na trhu práce; — začleňování dlouhodobě nezaměstnaných na trhu práce; — řešení příčin nestability a vnějších krizí; — řešení migrační a uprchlické krize: prostředky, které jsou k dispozici v současném okruhu 3 VFR, nestačí k řešení tohoto problému v nadcházejících letech. Proto je nutné navýšit příslušné stropy pro VFR, aby bylo zajištěno přijímání a začleňování uprchlíků, za něž nesou odpovědnost především místní a regionální orgány. Nový VFR nabízí možnost navýšit zdroje určené k provádění priorit Evropského programu pro migraci; — zaručení vnitřní bezpečnosti a potírání terorismu: mohlo by být naplánováno zvýšení stropů pro VFR v okruhu 3; — podpora sociální ochrany, ve spojení s plánem realizovat sociální rozměr HMU. Sociální ochrana je nezbytnou podmínkou pro sociální mír a hospodářský růst jednotlivých zemí; — řešení demografických problémů zejména pomocí lepšího sledování souvisejících výdajů, především v rámci ESI fondů a EFSI; — řešení řady krizí, se kterými se od počátku současného VFR potýkali evropští zemědělci;