Zpráva Komise Evropskému parlamentu o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2007 (shrnutí) – usnesení Evropského parlamentu vypracovaná podle čl. 276 odst. 3 Smlouvy o ES, článku 180b Smlouvy o Euratomu, článku 147 finančního nařízení a čl. 119 odst. 5 finančního nařízení pro ERF {SEK(2009)1427} /* KOM/2009/0526 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.10.2009 KOM(2009)526 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2007 (shrnutí) – usnesení Evropského parlamentu vypracovaná podle čl. 276 odst. 3 Smlouvy o ES, článku 180b Smlouvy o Euratomu, článku 147 finančního nařízení a čl. 119 odst. 5 finančního nařízení pro ERF{SEK(2009)1427} OBSAH ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2007 (shrnutí) – usnesení Evropského parlamentu vypracovaná podle čl. 276 odst. 3 Smlouvy o ES, článku 180b Smlouvy o Euratomu, článku 147 finančního nařízení a čl. 119 odst. 5 finančního nařízení pro ERF {SEK(2009)xxx} 1 ÚVOD 3 I - ODPOVĚDI KOMISE NA ŽÁDOSTI UVEDENÉ V USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU O UDĚLENÍ ABSOLUTORIA ZA SOUHRNNÝ ROZPOČET 4 a) Horizontální otázky 4 b) Odvětvové otázky 7 c) Zvláštní zprávy vydané Účetním dvorem 10 II – Evropské rozvojové fondy 10 III – Žádosti uvedené v usneseních o jednotlivých agenturách 10 ÚVOD Toto je zpráva Komise pro Evropský parlament (EP) o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007[1] podle čl. 276 odst. 3 Smlouvy o ES, článku 180b Smlouvy o Euratomu, článku 147 finančního nařízení a čl. 119 odst. 5 finančního nařízení pro ERF. Kvůli omezeným možnostem překladu a časovým omezením se tato zpráva zveřejňuje ve všech úředních jazycích Evropské unie v této zkrácené podobě. Úplné odpovědi Komise na jednotlivé konkrétní požadavky Parlamentu jsou k dispozici v pracovním dokumentu Komise[2], který je zveřejněn v angličtině, francouzštině a němčině. Obě tyto zprávy o následných opatřeních se vztahují k usnesením, která Evropský parlament přijal dne 23. dubna 2009. Každá kapitola[3] této souhrnné zprávy obsahuje křížové odkazy na příslušné body ve výše zmíněném úplném pracovním dokumentu útvarů Komise. Tyto odkazy pomohou čtenářům najít v pracovním dokumentu všechny požadavky (i plánované nebo již uskutečněné kroky Komise), které souvisejí s příslušnou kapitolou nebo které je zvlášť zajímají. V rozhodnutích o udělení absolutoria za souhrnný rozpočet, ERF a agentury nalezla Komise celkem 203 žádostí Evropského parlamentu určených Komisi. U 99 těchto žádostí Komise souhlasí s přijetím opatření, která požadoval Parlament. Komise se domnívá, že v případě 96 žádostí již byly učiněny požadované kroky nebo se uskutečňují, ačkoli v některých případech bude zapotřebí výsledky těchto opatření posoudit. Z důvodů souvisejících se stávajícím právním rámcem nebo jejími institucionálními výsadami nemůže Komise přijmout 8 žádostí[4]. I - ODPOVĚDI KOMISE NA ŽÁDOSTI UVEDENÉ V USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU O UDĚLENÍ ABSOLUTORIA ZA SOUHRNNÝ ROZPOČET Níže je uvedeno shrnutí odpovědí Komise na konkrétní požadavky Parlamentu v jeho usneseních o udělení absolutorií za rok 2007. První reakci ke každému bodu usnesení předal místopředseda p. Kallas zpravodaji a předsedovi Výboru pro rozpočtovou kontrolu dne 15. května 2009. a) Horizontální otázky [5] Prohlášení o věrohodnosti (pracovní dokument útvarů Komise, body 3–11) Komise stejně jako Evropský parlament vítá výrok Účetního dvora bez výhrad k účetní závěrce za rok 2007. Komise bude nadále zvyšovat kvalitu svých účetních údajů a účetních závěrek, jak doporučil Účetní dvůr. Komise souhlasí s tím, že vysoká míra chyb v uskutečněných operacích je částečně zapříčiněna složitými pravidly. Uznává, že při lepším provádění politik EU a snížení míry chyb musí hrát úlohu zjednodušení, poukazuje však rovněž na skutečnost, že určitý stupeň složitosti pravidel a kritérií způsobilosti je nevyhnutelný, jelikož ta jsou často stanovena v zájmu dosažení požadovaných cílů politiky a jsou výsledkem složitého legislativního postupu. Zlepšení byla začleněna do právních základů pro období 2007–2013. O dalších opatřeních ke zjednodušení strukturálních fondů bylo rozhodnuto v květnu 2009 v souvislosti s finanční krizí, například o možnosti vykazovat výdaje na základě paušálních sazeb, jednotkových nákladů a jednorázových částek. Očekává se, že dopad zjednodušení bude patrný ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Komise v současnosti pracuje na určení možných oblastí pro další zjednodušení, zejména v souvislosti s přípravnými pracemi týkajícími se tříletého přezkumu finančního nařízení. Mohla by se zaměřit především na granty, zejména na pravidla způsobilosti, metody řízení, jejichž ustanovení se stávají stále složitějšími a které jsou klíčové zejména pro zlepšení účinnosti zahraniční pomoci a jejího poskytování, a kontrolní opatření. Míra složitosti pravidel způsobilosti má přímou souvislost s intenzitou a náklady kontrol, které jsou vyžadované k získání přiměřeného ujištění o zákonnosti a správnosti operací. Pokud se o zjednodušených pravidlech způsobilosti rozhodne a budou řádně prováděna (tj. např. zvýšené používání paušálních sazeb či jednorázových částek, povolení použít vnitrostátní pravidla způsobilosti v případě finanční spoluúčasti členského státu), byla by související operace méně náchylná k chybám, což by umožnilo provádět méně rozsáhlé kontroly (kontroly by mohly být zaměřeny spíše na výstupy než na vstupy) a v konečném důsledku snížit náklady na kontroly. Komise rovněž pracuje na konceptu přijatelného rizika výskytu chyb, který se snaží najít nákladově nejefektivnější intenzitu kontrol, tj. která poskytne vhodnou rovnováhu mezi náklady a zisky (snížení míry chyb). Přezkoumá rovněž zásady pro další zjednodušení odvětvových právních předpisů u dalšího kola základních aktů, jež mají vstoupit v platnost od roku 2014. Rozpočtové řízení – finanční opravy, částky získané zpět a pozastavení plateb (pracovní dokument útvarů Komise, body 12–13) V roce 2008 došlo ke změnám finančního systému ABAC, aby bylo možno zpětně získané částky vysledovat ke konkrétním chybám či nesrovnalostem. To Komisi umožnilo předložit v účetní závěrce ze rok 2008 úplnější a spolehlivější údaje o zpětně získaných částkách. Komise usiluje rovněž o další zlepšení spolehlivosti a úplnosti údajů o finančních opravách poskytnutých členskými státy. V případě potřeby Komise přistoupí k finančním opravám. V rámci akčního plánu ze dne 19. února 2008 na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření přijala Komise opatření s cílem zajistit, aby nesrovnalosti, které byly zjištěny při provádění strukturálních fondů, byly řešeny, jakmile jsou zjištěny, a aby byly neprodleně uloženy finanční opravy. Roční shrnutí auditů a prohlášení v oblasti sdíleného řízení a prohlášení o vnitrostátní správě (pracovní dokument útvarů Komise, body 14–18) Vyhodnocení ročních shrnutí a jejich přispění ke spolehlivosti fungování kontrolního systému členských států je uvedeno ve výročních zprávách o činnosti dotyčných generálních ředitelství. Roční shrnutí mohou zajistit přidanou hodnotu, zejména pokud obsahují analýzu problémů nebo prohlášení o věrohodnosti, určují osvědčené postupy a navrhují řešení. Komise nadále spolupracuje s členskými státy na zlepšení ročních shrnutí. Oproti roku 2007 dodržely všechny členské státy v roce 2008 povinnost stanovenou v čl. 53b odst. 3 finančního nařízení poskytnout roční shrnutí a vyhověly či téměř vyhověly minimálním požadavkům. Pro rok 2008 vydala Komise nové a lepší pokyny pro roční shrnutí týkající se strukturálních fondů. Vítá rovněž iniciativu sedmi členských států připojit prohlášení o věrohodnosti k jejich ročním shrnutím za rok 2008, jak je navrhováno v revidovaných pokynech. Společně se čtyřmi prohlášeními o vnitrostátní správě obdrženými za rok 2008 dosáhl počet členských států, které poskytují určitou formu ujištění na vnitrostátní úrovni, jedenácti členských států. Komise bude nadále podporovat členské státy, které poskytují dobrovolně vnitrostátní prohlášení o fondech EU. Za tímto účelem analyzuje poskytnutá prohlášení a výkazy s cílem určit hlavní aspekty týkající se formátu a rozsahu, které zajišťují přidanou hodnotu. Kontrolní systémy (pracovní dokument útvarů Komise, body 19–33) V minulých letech Komise vyvíjela značné úsilí ke zlepšení svých kontrolních systémů na základě doporučení vydaných Účetním dvorem a žádostí orgánu, který je příslušný pro udělení auditoria. K odstranění nedostatků zjištěných při její vlastní auditní činnosti nebo externím auditorem zveřejnila Komise akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (v roce 2006) a akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (v roce 2008). Počátkem roku 2009 přijala Komise zprávu o dopadu akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2009) 43), v níž bylo oznámeno dokončení opatření. Ve stejné době byla přijata zpráva o akčním plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(209) 42). Komise trvale zlepšuje své vlastní kontrolní systémy i kontrolní systémy svých partnerů, pokud zjistí nedostatky. Souhrnná zpráva, která je vypracována na základě ujištění a výhrad uvedených ve výročních zprávách o činnosti, hodnotí výsledky Komise v oblasti řízení v daném roce. Doporučuje útvarům Komise přijmout opatření k odstranění příčin výhrad uvedených ve výročních zprávách o činnosti a pravidelně sledovat dosažený pokrok. Komise se domnívá, že přístup založený na přijatelném riziku může poskytnout jasnou představu o náležité rovnováze mezi mírou chyb a náklady na kontroly, a podpořit tak řádné a účinné řízení fondů EU. Komise předložila v prosinci 2008 sdělení týkající se této záležitosti (KOM(2008) 866) a použila jako názorné příklady strukturální fondy a rozvoj venkova. Komise předloží konkrétní návrhy týkající se přijatelného rizika v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy a rozvoje venkova v prvním pololetí roku 2010 a v oblasti vnější pomoci, rozvoje a rozšíření a správních výdajů v druhém pololetí roku 2010. Průhlednost (pracovní dokument útvarů Komise, body 34–40) Komise vytvořila systém pro finanční transparentnost, který poskytuje úplné, vyhledatelné a srovnatelné údaje o příjemcích centrálně řízených fondů. V případě sdíleného řízení poskytuje internetový portál Europa odkazy na vnitrostátní internetové stránky vytvořené jednotlivými členskými státy, na nichž jsou poskytovány informace, v souladu s přijatými prováděcími pravidly a pokyny. Mimoto se dne 22. dubna skupina na vysoké úrovni EP – Komise dohodla na vytvoření společného rejstříku zástupců zájmových skupin. Komise se domnívá, že stávající kodex chování členů Komise již obsahuje úplná a přiměřená pravidla týkající se odpovědnosti a etiky. Zvažuje se však možné další zlepšení stávajícího rámce. Finanční nařízení (pracovní dokument útvarů Komise, bod 41) Komise předloží návrh budoucího finančního nařízení do května 2010 v souladu s platnými předpisy. Stejně jako v minulosti bude budoucí finanční nařízení projednáno a dohodnuto v úzké spolupráci s Parlamentem a Radou. Pokud vstoupí v platnost Lisabonská smlouva, bude o budoucím finančním nařízení spolurozhodovat Evropský parlament a Rada. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (pracovní dokument útvarů Komise, body 42–46) V souladu s platnými předpisy má OLAF bezprostřední přístup ke všem informacím potřebným pro vyšetřování, které má k dispozici Komise, včetně informací obsažených v databázích. Dne 19. května 2009 vstoupil v platnost druhý protokol k Úmluvě o ochraně finančních zájmů. Tento protokol byl ratifikován většinou členských států a výslovně stanoví přímou spolupráci mezi Evropskou komisí a soudními orgány členských států při ochraně finančních zájmů Společenství. Co se týká příjemců v třetích zemích, veškeré budoucí smlouvy budou i nadále obsahovat ustanovení o tom, že jejich vnitrostátní orgány musí plně spolupracovat s OLAF. Komise přezkoumává své disciplinární postupy v zájmu urychlení řízení, například užší spoluprací mezi OLAF a Úřadem Komise pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC). b) Odvětvové otázky Vlastní zdroje (pracovní dokument útvarů Komise, bod 47) Komise přijala požadovaná opatření týkající se využívání údajů o HND, včetně FISIM, k výpočtu vlastních zdrojů Společenství. Návrh Komise na „rozhodnutí Rady o zavedení systému rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) pro stanovení hrubého národního důchodu (HND) využívaného pro účely souhrnného rozpočtu a vlastních zdrojů Evropských společenství“ (KOM(2009) 238 v konečném znění, přijatý dne 26. května 2009) umožňuje rozvržení FISIM pro stanovení HND pro účely vlastních zdrojů se zpětným účinkem ode dne 1. ledna 2005. Zemědělství a přírodní zdroje (pracovní dokument útvarů Komise, body 48–53) Dohoda o kontrole stavu SZP přináší další zjednodušení režimu jednotné platby (např. snížení počtu typů nároků, možnost spojit nároky) a větší oddělení plateb (např. prémie na plodiny na orné půdě, osivo, chmel, zvířata). Pokud jde o správu, další oddělení znamená lepší kontrolovatelnost a neexistenci nutnosti ověřovat dodržování zvláštních odvětvových kritérií, nýbrž pouze obecných pravidel režimu jednotné platby (tj. není nutno ověřovat, zda byla plodina skutečně vypěstována). Komise bude nadále podrobně sledovat postup integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) v Řecku. Řecko dokončilo svůj akční plán a vytvořilo nový, funkční systém evidence půdy. Nový systém použijí řecké orgány poprvé v průběhu podávání žádostí za rok 2009. Co se týká výdajů na rozvoj venkova, v nichž se vyskytuje nejvíce chyb, řídící a kontrolní systém pro výdaje v rámci nově zřízeného Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) byl od roku 2007 přizpůsoben systému EZZF v souladu s nařízením Rady č. 1290/2005. V budoucnu se proto budou obecně uznávané výhody systému EZZF vztahovat rovněž na výdaje na rozvoj venkova. Členské státy musí mimoto zajistit, aby veškerá opatření v oblasti rozvoje venkova byla ověřitelná a kontrolovatelná, a rovněž dodržování pravidel způsobilosti. Komise poskytla členským státům také zvláštní pokyny k provádění agroenvironmentálních opatření. Subvence na rybolov (pracovní dokument útvarů Komise, body 54–57) Reforma společné rybářské politiky (SRP) z roku 2002 již dosáhla významného pokroku směrem k udržitelnosti, zejména přechodem k lepší integraci environmentálních otázek do řízení rybolovu a zrušením určité finanční podpory, která přímo přispěla k nadbytečné rybolovné kapacitě. Zelená kniha o reformě SRP z dubna 2009 zahájila veřejné konzultace, jež v současnosti probíhají a zabývají se zejména otázkou veřejné finanční podpory poskytované rybolovu, která je v rozporu s cíli SRP. Soudržnost (pracovní dokument útvarů Komise, body 58–70) Komise do své strategie auditu na období 2009–2011 začlenila všechny probíhající akce svého akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (např. dokončení vnitrostátních akčních plánů k nápravě, postupy pro pozastavení a finanční opravy). Ve zprávě o provádění akčního plánu (KOM(2009) 42) Komise prokázala, že akční plán přinesl skutečné výsledky, a zavázala se předložit počátkem roku 2010 zprávu o prvních dopadech akčního plánu. Auditní činnost Komise je založena na podrobném posouzení rizik, které je pravidelně aktualizováno. To přihlíží k řadě činitelů, včetně výsledků předchozích auditů a výše finančních oprav, a vede k důslednější auditní činnosti v rizikovějších oblastech a programech. Tyto informace je však nutno vykládat obezřetně, zejména výše finančních oprav u daného členského státu nenaznačuje úroveň souvisejícího rizika. Komise pokračovala v práci na zjednodušení pravidel pro období 2007–2013, zejména pokud jde o systém pro oznamování nesrovnalosti a možnost vykazovat výdaje na základě paušálních sazeb, jednotkových nákladů nebo jednorázových částek. Vnitřní politiky včetně výzkumu (pracovní dokument útvarů Komise, bod 1 a body 71–91) V oblasti výzkumu Komise pro 6. rámcový program (6. RP) navrhla víceletou kontrolní strategii. Tato strategie je založena na zjištění a opravě chyb, které nebylo možno zjistit při dokumentární kontrole před provedením platby. Toho je dosaženo značným zvýšením počtu následných auditů a zpětným získáváním přeplatků. Tato strategie již v minulých letech přispěla ke snížení míry chyb. 7. rámcový program (7. RP) přinesl další zlepšení a řadu významných zjednodušení. Zavedení účastnického záručního fondu napomohlo značnému snížení počtu finančních kontrol ex ante a využívání ochranných opatření. Toto nahrazuje společnou finanční odpovědnost smluvních dodavatelů stanovenou v 6. RP. Pravidla pro účast v 7. RP (článek 31) stanoví, že lze účtovat průměrné náklady, pokud se významně neodchylují od skutečných nákladů. Jednotný registrační systém pro účastníky zamezuje opakovaným žádostem příjemců a zlepšuje kvalitu a soudržnost údajů ve všech systémech řízení grantů. Dalšího zlepšení bude dosaženo postupným zaváděním plně elektronických systémů výměny pro celý řetězec předkládání návrhů a řízení grantů v rámci iniciativy elektronický 7. RP. Podrobné odpovědi Komise na žádosti Evropského parlamentu ve zvláštních oblastech v rámci vnitřních politik jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu. Vnější akce, nevládní organizace a rozvoj (pracovní dokument útvarů Komise, bod 2 a body 92–111) Komise zavedla opatření k posílení kontrol na úrovni prováděcích organizací, zejména nové standardní zadávací podmínky pro audity a rozvoj nástroje CRIS-Audit pro následná opatření. Vzhledem k nedávnému zavedení Komise očekává, že úplné přínosy těchto opatření budou patrnější v budoucnu. Komise mezitím nadále usiluje o další zlepšení svých systémů v souladu s doporučeními Účetního dvora. Plánuje zavedení opatření, například vypracování zvláštních pokynů s cílem pomoci prováděcím organizacím lépe řídit fondy ES a dodržovat pravidla ES, a tudíž posílení preventivních opatření. Nedávné vyhodnocení spolupráce Komise s partnerskými zeměmi prostřednictvím OSN a poskytování pomoci prostřednictvím EIB a rozvojových bank dospělo k závěru, že to zajišťuje přidanou hodnotu a hmatatelné výsledky, zejména u větších svěřeneckých fondů. Účast na těchto iniciativách mimoto Komisi umožnila zasáhnout v politicky citlivých oblastech, v nichž by jinak nebylo možno pomoc poskytnout. Komise mohla při provádění využít svou přítomnost na místě a odborné znalosti svých mnohostranných partnerů. Komise bude s OSN nadále úzce spolupracovat na zlepšení výkonnosti ověřovacích misí a na zvýšení průhlednosti a zviditelnění příspěvků Společenství pro OSN. V tomto ohledu byly na 6. výročním zasedání pracovní skupiny pro finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA), které se uskutečnilo v dubnu 2009, dohodnuty zadávací podmínky pro ověřovací mise. Tyto zadávací podmínky již byly s úspěchem zkušebně použity v minulém roce. Od roku 2008 Komise zveřejňuje jména všech příjemců finančních prostředků v rámci vnějších akcí podle čl. 30 odst. 3 finančního nařízení. Tento seznam je úplný, není proto omezen na „nevládní organizace“, což je obecný pojem, pro nějž neexistuje společně dohodnutá právní definice. Pokud jde o smluvní aspekty financování, Komise stanoví způsobilost nestátních subjektů pro financování ES na základě vlastního vnitrostátního právního rámce. Odpovědi Komise na ostatní žádosti týkající se vnějších vztahů, humanitární pomoci, rozvojové politiky a vnějších vztahů jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu v bodech týkajících se vnějších akcí a v části o evropských rozvojových fondech. Předvstupní strategie (pracovní dokument útvarů Komise, body 112–120) Po přistoupení Bulharska a Rumunska dne 1. ledna 2007 byl vytvořen mechanismus pro spolupráci a ověřování, který má pomoci odstranit určité nedostatky v oblasti reformy soudnictví, boje proti korupci a v případě Bulharska organizované trestné činnosti a sledovat pokrok v těchto oblastech prostřednictvím pravidelných zpráv. Poslední zprávy byly přijaty dne 22. července 2009 a předány Evropskému parlamentu (KOM(2009) 401 v konečném znění a KOM(2009) 402 v konečném znění). Co se týká kandidátských a potenciálních kandidátských zemí, boj proti korupci a organizované trestné činnosti je hlavní prioritou všech přístupových a/nebo evropských partnerství. Komise toto stanovila rovněž jako nedílnou součást své strategie pro provádění nástroje předvstupní pomoci (NPP). Všechny víceleté orientační plánovací dokumenty pro NPP nyní zahrnují jako prioritu boj proti korupci. Ve spolupráci s OLAF bude navrženo a připraveno více praktických iniciativ. Správní výdaje (pracovní dokument útvarů Komise, body 121–126) Podrobné odpovědi Komise na žádosti Evropského parlamentu týkající se evropských škol, personálních záležitostí a budov Společenství jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu. Informace o plánování budov byly poskytnuty v předběžných návrzích rozpočtu pro roky 2008, 2009 a 2010 a při jednání o převodech do roku 2009[6], včetně potřebných kancelářských prostor v příštích letech. Opatření přijatá v návaznosti na udělení absolutoria (pracovní dokument útvarů Komise, bod 127) Komise přijímá opatření v návaznosti na všechny žádosti uvedené v rozhodnutí o udělení absolutoria s výjimkou případů, kdy tyto požadavky nejsou v souladu se stávajícím právním rámcem nebo jejími institucionálními výsadami. Podle čl. 276 odst. 3 Smlouvy o ES a článku 147 finančního nařízení předkládá Evropskému parlamentu každý rok zprávu o opatřeních přijatých v návaznosti na připomínky a poznámky Parlamentu uvedené v jeho rozhodnutích o udělení absolutorií. c) Zvláštní zprávy vydané Účetním dvorem Ve svém usnesení o udělení absolutoria Evropský parlament uvedl žádosti určené Komisi, které se týkaly řady zvláštních zpráv zveřejněných Účetním dvorem v letech 2007 a 2008. Odpovědi Komise na tyto žádosti jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise (body 128–169). II – Evropské rozvojové fondy Co se týká programů rozpočtové podpory, je vynakládáno velké úsilí o zlepšení analýzy způsobilosti a jasnosti dohod o financování a rozhodnutí o platbách. Informace týkající se všech programů rozpočtové podpory schválených v roce 2008 jsou uvedeny v souhrnné podobě v ročních akčních programech z roku 2008[7].. Ke splnění požadavků na ještě větší průhlednost rozpočtové podpory Komise zajistí podrobnější pokrytí otázek rozpočtové podpory v budoucích výročních zprávách o „politikách rozvoje a vnější pomoci Evropského společenství a jejich provádění“. Předběžné kontroly (kontroly ex ante) představují důležitou součást stávající kontrolní strategie úřadu EuropeAid, takže případné chyby zjištěné při těchto kontrolách je možno opravit před schválením konečných plateb. Je-li to nutné a vhodné, zahrnují audity nebo zvláštní technické osvědčení nezávislými odborníky podle druhu smlouvy / kategorie hospodářského subjektu, což vede k vysoké intenzitě kontrol na úrovni prováděcích organizací, zejména před konečnou platbou. Podrobnější informace o všech žádostech týkajících se ERF jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise (body 170–183). III – Žádosti uvedené v usneseních o jednotlivých agenturách Jak je uvedeno ve společném prohlášení ze dne 10. března 2009, interinstitucionální pracovní skupina pro regulační agentury se bude zabývat řadou klíčových záležitostí, které předložily zúčastněné instituce, včetně úlohy a postavení agentur v institucionálním prostředí EU, zřízení, struktury a fungování těchto agentur, spolu s otázkami týkajícími se financování, rozpočtu, dohledu a řízení. Na technické úrovni byl vypracován a schválen seznam konkrétních záležitostí. V současnosti probíhá práce v rámci skupiny a Komise provede potřebné kroky podle výsledku těchto jednání. Odpovědi Komise na požadavky Evropského parlamentu týkající se různých obecných záležitostí v souvislosti s regulačními agenturami a na žádosti související s jednotlivými agenturami určené Komisi jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise (body 184–203). * * * [1] Absolutorium udělené za souhrnný rozpočet na rok 2007, absolutorium udělené za ERF za rok 2007, absolutorium udělené pro agentury za rok 2007. [2] Pracovní dokument útvarů Komise připojený ke zprávě Komise Evropskému parlamentu o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2007. [3] Členění této souhrnné zprávy i úplného pracovního dokumentu se přidržuje členění usnesení, v nichž jsou obsaženy žádosti Evropského parlamentu. [4] Viz žádosti 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 a 182. [5] Záležitosti nadnesené Evropským parlamentem v hlavních závěrech jsou řešeny níže v příslušných bodech. [6] Převody DEC5 a DEC24. [7] Viz http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm .