ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o celkovém fungování úředních kontrol bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin ve členských státech /* COM/2013/0681 final */





OBSAH 1........... Úvod. 3 2........... Přezkum výročních zpráv členských států. 3 3........... Výsledky kontrolních činností Komise v členských státech. 7 4........... Další zdroje informací o kontrolách v členských státech. 16 5........... Výsledky úředního monitorování 17 6........... Následná činnost a donucovací opatření Komise. 17 7........... Mezinárodní obchod. 18 8........... Závěry. 19 1. Úvod Ustanovení čl. 44 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 882/2004[1] vyžaduje, aby Komise vypracovala a předložila Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o celkovém fungování kontrol v členských státech, a to s ohledem na: (a) výroční zprávy předkládané vnitrostátními orgány o jejich kontrolní činnosti; (b) kontrolní činnost Komise v členských státech; (c) veškeré další důležité informace. Toto je již třetí zpráva tohoto druhu, kterou Komise předkládá. Čerpá zejména z: a) výročních zpráv členských států za rok 2010; b) výsledků kontrolní činnosti Komise; a c) veškerých dalších důležitých informací souvisejících s kontrolami, včetně: · zpráv předložených členskými státy Komisi ohledně kontrol v jednotlivých odvětvích, · výsledků, které přináší systém včasné výměny informací EU, · donucovacích opatření Komise (např. případy porušení práva) v souvislosti se zaznamenanými případy porušení předpisů v členských státech, · zpráv poskytovaných mezinárodními normalizačními orgány. Zejména v souvislosti s výsledky kontrol Komise a dalšími důležitými informacemi předkládá tato zpráva podrobnosti ohledně kontrol, jakmile jsou dostupné, přičemž cílem je poskytnout o úředních kontrolách v Unii co nejaktuálnější údaje. 2. Přezkum výročních zpráv členských států Základní principy práva EU v oblasti krmiv a potravin jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 178/2002[2]. Podle uvedeného nařízení nesou hlavní odpovědnost za zajištění bezpečnosti potravin na všech stupních potravinového/krmivového řetězce od prvovýroby až po prodej konečnému spotřebiteli potravinářské/krmivářské podniky. Nařízení (ES) č. 834/2007 obsahuje požadavky na ekologickou produkci a označování ekologických produktů[3]. Nařízení (EU) č. 1151/2012 obsahuje požadavky na režimy jakosti zemědělských produktů a potravin[4]. Členské státy jsou povinny sledovat a ověřovat, zda provozovatelé podniků plní požadavky právních předpisů EU o bezpečnosti potravin a krmiv (včetně zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin), o ekologické produkci a režimech jakosti. Pro tento účel jsou povinny zavést systémy úředních kontrol. Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví, jak by tyto kontroly měly být organizovány a prováděny. V podstatě stanoví obecná pravidla pro provádění úředních kontrol za účelem ověření dodržování pravidel EU týkajících potravin a krmiv. Zejména stanoví, aby členské státy ověřovaly, zda provozovatelé dodržují konkrétní požadavky právních předpisů a zda zboží na trhu EU (v EU vyráběné nebo dovážené) tyto požadavky splňuje. Nařízení (ES) č. 882/2004 rovněž stanoví pravidla pro kontroly členských států prováděné útvary Komise, jejichž cílem je ověřit dodržování povinností stanovených v právních předpisech týkajících se potravin a krmiv. Aby byly požadavky nařízení splněny, musí členské státy vytvořit a provádět víceleté vnitrostátní plány kontrol; rovněž se od členských států požaduje, aby Komisi předkládaly výroční zprávy o provádění uvedených plánů. První výroční zpráva Komise (KOM(2010) 441) poukázala na velké rozdíly mezi zprávami členských států jak ve struktuře, tak v obsahu, což stěžuje srovnávání. Zpráva z loňského roku (COM(2012) 122) uvádí, že možnost srovnání údajů se zlepšila díky dialogu mezi Komisí a členskými státy i díky zkušenostem, které členské státy získaly. Za účelem usnadnění srovnávání výročních zpráv členských států byl ve spolupráci s členskými státy vytvořen vzor shrnutí, který je založen na stávajících pokynech pro vypracování výroční zprávy (rozhodnutí Komise 2008/654/ES). Tato shrnutí jsou v současnosti používána většinou členských států. Členským státům je pravidelně poskytována celková zpětná vazba, k níž se připojuje písemná individuální zpětná vazba. V rámci přezkumu nařízení (ES) č. 882/2004 byla zohledněna ustanovení článku 44 týkající se zpráv členských států a výročních zpráv Komise. Návrh právního předpisu zahrnuje ustanovení, podle něhož Komise přijme jednotné vzory pro poskytování informací a údajů členskými státy, pokud jde o: změny jejich plánu kontrol, výsledky úředních kontrol provedených v předchozím roce, druh a počet případů nedodržení předpisů, opatření k zajištění účinného provádění víceletých vnitrostátních plánů kontrol, včetně donucovacích opatření, a výsledky těchto opatření. Analýza výročních zpráv členských států za rok 2010, kterou provedla Komise, je v hrubých rysech popsána níže, podle toho, jak bylo možné informace obsažené v uvedených zprávách shrnout. Celková účinnost kontrol Výroční zprávy ukazují, že většina členských států zavedla za účelem posouzení výkonnosti strategické a provozní ukazatele nebo ukazatele dodržování předpisů, přestože v dotčených odvětvích a rozsahu prohlášení o celkové účinnosti existují značné rozdíly. Údaje se často týkají provádění inspekcí, např. počtu naplánovaných inspekcí, které se uskutečnily, spíše než výsledků úředních kontrol. V některých zemích, v nichž působí více než jeden ústřední příslušný orgán, by koherence jejich zpráv mohla být zlepšena, pokud by se údaje z jednotlivých útvarů přezkoumaly z hlediska strategických a provozních cílů víceletých vnitrostátních plánů kontrol. Vývojové tendence v oblasti kontrol Nadále pokračují tendence směrem k systémům kontrol více založených na rizicích. Některé členské státy zdůraznily zlepšení celkové účinnosti, které souvisí s kontrolami více založenými na rizicích, a rovněž rozšíření takových kontrol v dalších odvětvích. Jiné zprávy však ukazují, že členské státy nepoužívají vzor posouzení rizik ve všech odvětvích, jak to potvrdily audity Komise, a že ohledně tendencí v oblasti kontrol, priorit a výsledků byly poskytnuty nedostatečné informace. Jeden z výsledků používání kontrol více založených na rizicích ukázal, že míru nedodržování nelze mezi jednotlivými roky přímo srovnávat. Například analýza tendencí provedená Českou republikou ukazuje, že v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat došlo mezi rokem 2009 a 2010 ke zvýšení počtu zjištěných případů nedodržení v poměru k celkovému počtu kontrol. To by mohlo naznačovat vyšší míru nedodržování a v důsledku toho vznik potíží. Avšak tento počáteční nárůst se spíše přičítá tomu, že kontroly začaly být nedávno více založené na rizicích, což přispívá k jejich celkové účinnosti. Dánská zpráva obsahuje zjištění o podobném srovnání v oblasti kontrol týkajících se dobrých životních podmínek zvířat. V německé výroční zprávě se zdůrazňuje, že od té doby, co jsou kontroly více založeny na rizicích, a z toho důvodu se více zaměřují na subjekty, které v minulosti nedodržely předpisy, nelze z výročních zpráv vyvozovat závěry o celkové situaci na trhu. Zdroje, které se uvolnily prováděním kontrol více založených na rizicích, se používají na provádění inspekcí v zařízeních, která vykazují menší schopnost či ochotu dodržovat předpisy. Důkazy, že tyto kontroly se zaměřují na zařízení, u nichž již bylo zaznamenáno nedostatečné dodržování předpisů nebo existuje podezření na nedostatky v tomto ohledu, umožňují vyvrátit domněnky, že kontroly založené na rizicích by mohly být zástěrkou pro omezování prostředků. Analýza tendencí v oblasti nedodržení předpisů Hlavními oblastmi, ve kterých nejsou dodržovány předpisy a které byly zjištěny v jednotlivých odvětvích, jsou: provozní hygienické požadavky, zásady HACCP, hygienické požadavky týkající se struktury nebo vybavení, označování potravin a krmiv, doplňkové látky v krmivech, vedení záznamů a mikrobiologická kontaminace. Možnost zjistit hlavní příčiny nedodržení předpisů je obvykle omezená. Stejně jako v loňském roce byly nedostatky ohledně zásad HACCP/hygieny často připisovány vysoké fluktuaci zaměstnanců, nedostatečné odborné přípravě provozovatelů potravinářských podniků a minimálním nebo žádným důsledkům nedodržení předpisů. Tendence v oblasti prosazování předpisů: opatření v případě nedodržení Členské státy jsou povinny ve výročních zprávách uvádět, jaký typ donucovacích opatření přijaly. Údaje týkající se prosazování předpisů byly ve výročních zprávách většiny členských států sice uvedeny, avšak nepřinesly informace o všech odvětvích a analýza všeobecných tendencí a závěry byly vcelku nedostatečné. Některé členské státy zaznamenaly dobré výsledky při používání správních sankcí, které příslušné orgány uplatnily přímo. Některé členské státy kromě toho konstatovaly, že je nutné zaměstnance proškolit v oblasti prosazování právních předpisů. Ve Spojeném království se odborná příprava zaměřila na téma soudního řízení a na přípravu zaměstnanců pro poskytování svědectví jako znalci, což od roku 2008–2009 přineslo zvýšení počtu formálních donucovacích opatření. Odborná příprava a nové pokyny týkající se prosazování právních předpisů vedly k nárůstu uplatňování donucovacích opatření rovněž ve Finsku. Nizozemské orgány přisuzují větší počet případů prosazování předpisů kontrolám, které jsou více založeny na rizicích, a proto nedodržení předpisů odhalí snáze. Vnitrostátní systém auditů Všechny členské státy provádějí audity podle nařízení (ES) č. 882/2004. Je to pro kontroly důležitý nástroj, neboť odpovědným orgánům poskytuje klíčové informace o účinnosti jejich kontrolních systémů. Členské státy však ne vždy poskytnou přehled výsledků svých auditů, zejména je-li jejich provádění přeneseno na regionální orgány, nebo informace o krocích, které ze zpráv z auditů vzejdou. Kromě toho některé členské státy uvedly, že omezené finanční prostředky jejich auditních orgánů zbrzdily provádění auditů. Některé audity se zaměřily na systémy řízení jakosti zavedené příslušnými orgány. V Rakousku vedl tento přístup k harmonizaci postupů a probíhajícím změnám v rozdělení odpovědnosti. Komise organizuje pravidelná setkání, která mimo jiné členským státům nabízejí fórum pro výměnu osvědčených postupů, pokud jde o řešení otázek spojených s požadavky na audity. Zdroje Řada zpráv poukázala na změny v této oblasti, např. významné změny na úrovni organizace ve Francii, Nizozemsku, Slovinsku a Spojeném království a zefektivnění služeb laboratoří (v Bulharsku a ve Španělsku, pokud jde o bezpečnost potravin, a v Polsku v oblasti pesticidů). Přezkum přidělení zdrojů laboratořím proběhl rovněž v Estonsku a Portugalsku. Některé členské státy přesouvají personální zdroje, které prováděly rutinní kontroly, pro organizaci „kontrolních kampaní“ více založených na rizicích; všichni jsou si vědomi, že zdroje je nutné využívat účinnějším způsobem, především v současném ekonomickém kontextu, kdy veřejné výdaje podléhají tlaku. Opatření na zvýšení výkonnosti kontrolních orgánů Mezi hlavní opatření patří aktualizace právních předpisů, příprava a/nebo zkvalitnění pokynů a postupů, odborná příprava a workshopy (zaměřené zejména na uplatňování nových postupů) a úpravy víceletých vnitrostátních plánů kontrol. S cílem posílit dohled ústředních příslušných orgánů došlo navíc v některých členských státech k dalšímu zlepšení informačních systémů a provozních postupů pro kontroly. Hodnocení a kritická analýza údajů vzešlých z kontrol se v některých členských státech zlepšily, v dalších členských státech existují plány na zvýšení kapacity ústředních příslušných orgánů v oblasti ověřování účinnosti kontrol. Některé členské státy v současnosti pracují na přípravě specifických ukazatelů výkonnosti. V členských státech, v nichž je uplatňován přenos pravomocí, rovněž existují příklady současných zlepšení koordinace mezi kontrolními orgány. Některé členské státy informovaly o opatřeních, která přijaly ohledně nárůstu internetového prodeje v potravinářském odvětví. V řadě členských států napomáhá zavedení systémů hodnocení výkonnosti u provozovatelů potravinářských podniků vymezit priority v oblasti kontrol. Opatření přijatá s cílem zlepšit výkonnost provozovatelů potravinářských podniků Hlavní opatření zaznamenaná ve zprávách členských států zahrnují pokyny, odbornou přípravu, informační kampaně a další akce a rovněž příručky. Další opatření uvedená ve zprávách: zřízení ústředí pro dobré životní podmínky zvířat v Dánsku a mechanismy pro podporu dodržování právních předpisů podniky a pro možnost získání zpětné vazby od provozovatelů, s cílem zjednodušit provádění kontrol. Závěry Výroční zprávy členských států ukazují, že členské státy aktivně hledají způsoby, jak zvýšit účinnost stávajících systémů. V členských státech pokračuje tendence více uplatňovat kontroly založené na rizicích. Rovněž se v nich zavádí nástroje pro posílení dohledu ústředních příslušných orgánů a výkonnost kontrolních orgánů. Existuje řada oblastí, v nichž je možné zlepšení. Pokud jde o jednotnost a porovnatelnost údajů vzešlých z kontrol v členských státech, přesnější souvztažnost předkládaných údajů by názorněji ukázala, do jaké míry kontroly umožňují odhalit nedodržování právních předpisů a posléze účinně předpisy prosadit. Procesu neustálého zdokonalování by napomohlo také to, kdyby se ve zprávách kladl větší důraz na sebehodnocení, například výsledky vyplývající ze zjištění vnitrostátních auditů a dopad přezkumu výročních zpráv na plánování budoucích činností. 3. Výsledky kontrolních činností Komise v členských státech Nařízení (ES) č. 882/2004 vyžaduje, aby Komise prováděla v členských státech kontroly, kterými ověří, zda úřední kontroly probíhají v souladu s příslušnými víceletými vnitrostátními plány kontrol a v souladu s právními předpisy EU. Aby Komise splnila svou povinnost, uskutečňuje každoročně program zaměřený na audity a inspekce za účelem ověření dodržování potravinového a krmivového práva, právních předpisů v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a za účelem ověření, zda jsou vnitrostátní úřední kontroly v těchto oblastech vykonávány v souladu s právními předpisy EU. Uvedený program je zveřejněn na internetových stránkách Komise. Zjištění každého auditu jsou uvedena ve zprávě určené příslušnému vnitrostátnímu orgánu spolu se závěry a doporučeními, jak řešit zjištěné nedostatky. Prostřednictvím zveřejňování zpráv z auditů a akčních plánů členských států, stejně jako pravidelnými aktualizacemi profilů zemí, poskytuje Komise zúčastněným stranám a občanům přesné údaje o tom, jak kontrolní orgány v každém členském státě plní svou povinnost zabezpečovat uplatňování právních předpisů EU. V minulých letech provedla Komise v každém roce přibližně 250 auditů zahrnujících celý potravinový řetězec, zdraví zvířat, dobré životní podmínky zvířat a zdraví rostlin; přibližně 70 % těchto auditů se týká bezpečnosti potravin. Přibližně 60 % auditů obvykle probíhá v členských státech, zbývajících 40 % ve třetích zemích. V Chorvatsku přistupujícím k EU 1. července 2013 byly provedeny předvstupní audity. Navíc byly nedávno vypracovány souhrnné zprávy[5] týkající se řady odvětví. Tyto zprávy poskytují možnost komplexního přehledu kontrol v členských státech na základě výsledků jednotlivých provedených auditů. Vymezují hlavní nedostatky, které se pravděpodobně týkají všech členských států, včetně těch, které nejsou předmětem jednotlivých auditů. Poskytují rovněž hodnotný podklad pro útvary Komise a členské státy s ohledem na přezkum právních předpisů. Zprávy o auditech Komise i reakce příslušného orgánu na doporučení v těchto zprávách a profily zemí lze nalézt na těchto internetových stránkách: http://ec.europa.eu/food/fvo/index_en.cfm. V následujícím oddíle je uvedena řada otázek zvláštního významu, pokud jde o bezpečnost potravin, zdraví zvířat, dobré životní podmínky zvířat a zdraví rostlin, na které se program za poslední tři roky v členských státech vztahoval. Obsahuje rovněž stručný přehled hlavních zjištění a závěrů vyplývající z řady různých auditů. Bezpečnost potravin Úřední kontroly produkce mléka a masa Komise mezi lety 2008–2011 ve všech členských státech provedla řadu auditů týkajících se hygienických kontrol produkce červeného masa a mléka. Tyto audity potvrdily, že v členských státech jsou zavedeny kontrolní systémy, které jsou z velké části v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 882/2004, a jsou prováděny rozsáhlé kontroly červeného masa a mléka a výrobků z nich. Byla však potvrzena již dříve zaznamenaná tendence, která se týká prosazování právních předpisů: kontrolní orgány si při odhalování nedostatků sice počínají převážně správně, důsledná donucovací opatření však nejsou vždy přijata včas, což může vést k přetrvávání nedodržování předpisů. Sledovatelnost hovězího masa a výrobků z hovězího masa Řada auditů týkajících se sledovatelnosti hovězího masa a výrobků z hovězího masa byla dokončena roce 2011, souhrnná zpráva je k dispozici. Poslední přezkum uvádí, že kontroly sledovatelnosti hovězího masa a výrobků z hovězího masa a povinné označování se v navštívených členských státech výrazně zlepšily. Pokud jde o sledovatelnost živých zvířat, nedostatky v uplatňování stávajících právních předpisů a provádění úředních kontrol byly zjištěny na místech, kde jsou zvířata shromažďována, například v prostorách obchodníků, v tržnicích a sběrných střediscích. Určité nedostatky byly rovněž zaznamenány v souvislosti se správou databází pro registraci zvířat. Volně žijící zvěř a zvěř ve farmovém chovu Ve čtyřech členských státech se uskutečnila řada vyšetřovacích misí, jejichž cílem bylo shromáždit informace týkající se provádění úředních kontrol v oblasti produkce masa volně žijící zvěře a zvěře ve farmovém chovu. K dispozici je souhrnná zpráva, v níž jsou uvedeny podrobnosti o výsledcích těchto misí. Tyto mise poukázaly na řadu důležitých problémů a v současnosti probíhá diskuse o právních předpisech, týkajících se: nedostatečného testování na Trichinella spiralis v malých množstvích zvěřiny pocházející z vnímavých druhů zvěře a přímo dodávané spotřebiteli, širokého výkladu termínu „malá množství“, která mohou být z úředních kontrol vyloučena, pravidelného používání sběrných středisek volně žijící zvěře, která nejsou vždy registrována, a proto nejsou předmětem úředních kontrol, nejasného vymezení zvěře ve farmovém chovu a volně žijící zvěře, což přináší riziko zavádějících informací pro spotřebitele, pokud jde o skutečný původ zvěřiny, a obchodu uvnitř Unie s nestaženými těly volně žijící zvěře, který odporuje právním předpisům EU. Úřední kontroly produktů rybolovu a živých mlžů V devíti členských státech EU byly provedeny audity, které měly posoudit dodržování požadavků EU souvisejících s rybami a živými mlži. Pokud jde o produkty rybolovu, v navštívených zemích bylo zjištěno, že obecně jsou zavedeny komplexní systémy úředních kontrol. V některých zemích byly zjištěny výrazné rozdíly mezi jednotlivými regiony v tom, jak provádí úřední kontroly. Obecně platí, že laboratoře provádějící úřední analýzy byly dobře vybaveny a schopny nezbytné analýzy provést. Většina laboratoří byla akreditována. I když byly systémy celkově dobře vytvořeny a spravovány, bylo zjištěno několik významných nedostatků v souvislosti s kontrolami týkajícími se: · některých primárních výrobních míst, jako např. rybářských plavidel a rybích hospodářství, · živých mlžů, pokud jde o: klasifikaci oblastí produkce, četnost testování s ohledem na sledování biotoxinů a testování konečných produktů. Podobná zjištění přinesly audity provedené v roce 2012. Připravuje se rovněž souhrnná zpráva. Úřední kontroly drůbeže Audity systémů kontroly drůbežího masa a výrobků z drůbežího masa v členských státech probíhaly i v roce 2012. Stejně jako v minulém roce byla celková úroveň dodržování právních předpisů všeobecně dobrá a podstatně lepší ve srovnání se stavem, který panoval před přijetím „hygienického balíčku“. Kontroly zahrnovaly celý drůbežářský výrobní řetězec, i když v některých případech byl počet kontrol v zemědělských podnicích omezený a některé nedávné audity odhalily nedostatečné prohlídky po porážce. Hlavní oblasti, ve kterých by mělo dojít ke zlepšení, nadále souvisí s dodržováním zvláštních hygienických požadavků, jako např. četnosti odběru vzorků jatečně upravených těl a zavádění plánů HACCP v zařízeních, a s neoznámením vnitrostátních právních předpisů umožňujících flexibilitu pro jatka s malým objemem výroby Komisi. Stejně jako v případě kontrol provozoven produkujících mléko a maso byl i v oblasti prosazování právních předpisů zaznamenán tento trend: přestože si kontrolní orgány při odhalování nedostatků počínají převážně správně, donucovací opatření nejsou vždy přijata včas. Plány tlumení salmonel V odvětví drůbeže probíhaly audity vnitrostátních plánů tlumení salmonel i v roce 2011. Ve všech navštívených členských státech byly plány tlumení zavedeny, ale v některých případech došlo u některých kategorií ke zpoždění. Tyto plány mají nicméně souvislost s pozorovanou výraznou tendencí ke snižování výskytu salmonel u drůbeže. Plány pro monitorování a úřední odběry vzorků pro zjištění salmonel u různých kategorií drůbeže nebyly ve většině členských států zcela v souladu s právními předpisy EU; nedostatky se týkaly především odběru vzorků, opatření přijatých po pozitivních výsledcích testů a laboratoří. Při posledním auditu v roce 2012 byly zjištěny rovněž nedostatky v dohledu ústředních příslušných orgánů nad tím, jak regionální orgány uvedené plány provádějí. Souhrnná zpráva je ve fázi přípravy. Kontroly dovozu potravin jiného než živočišného původu Je k dispozici souhrnná zpráva o řadě dvanácti auditů, které proběhly od roku 2010 do roku 2011 a jejichž cílem bylo zhodnotit uplatňování úředních systémů kontroly dovozu potravin jiného než živočišného původů. Od vstupu nařízení (ES) č. 669/2009 o zesílených úředních kontrolách dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu v platnost přijaly členské státy dostatečná opatření pro jeho provedení. V členských státech existuje jednoznačná spolupráce a komunikace mezi příslušnými orgány a pro účely kontrol je vyhrazen dostatečný počet zaměstnanců. Dokumentované postupy jsou dobře vypracované, přestože nejsou vždy systematicky aktualizovány. Další přeprava zásilek, jak je definována v nařízení (ES) č. 669/2009, a přesun zboží podle nařízení (ES) č. 1152/2009 (umožňující určité kontroly na konečném místě určení zásilky a po další přepravě z místa příchodu do EU) ne vždy zaručovaly plnou sledovatelnost, zejména pokud se těchto činností účastnilo více členských států, a často došlo k nesplnění povinnosti oznamování předem. V polovině členských států nejsou při propuštění zboží řádně dodržovány postupy stanovené právními předpisy EU. Uvedené nedostatky mohou vést k tomu, že zboží je propouštěno, aniž by byly kontroly dovedeny do konce. Globální systémy týkající se laboratorních analýz se celkově zlepšily, často však byly zjištěny nedostatky v uplatňování konkrétních požadavků v právních předpisech EU v oblasti analýz. Rezidua pesticidů V roce 2011 byla dokončena řada auditů kontrol reziduí pesticidů. Souhrnná zpráva o těchto auditech je k dispozici. Výsledky těchto auditů byly celkově kladné. Od provedení poslední řady auditů došlo v plánování a provádění úředních kontrol reziduí pesticidů a podávání zpráv o nich k výraznému zlepšení. Počet odebraných vzorků se zvýšil. Ve velké většině členských států odpovídaly postupy odběru vzorků právním předpisům EU a byla v nich zavedena odpovídající donucovací opatření, čímž byla zajištěna vysoká úroveň ochrany spotřebitele. Byly zavedeny účinné postupy pro kontroly dovozu reziduí pesticidů. Členským státům bylo doporučeno, aby kontroly organizovaly účinněji a efektivněji. Kontroly by měly být více zaměřené na vymezená rizika, zohledňovat dodržování předpisů provozovateli potravinářských podniků v minulosti a rovněž jejich vlastní kontroly, které provedli. Počet určených laboratoří by měl být snížen, aby se zajistilo, že analýzy se budou provádět pouze v laboratořích s odpovídajícím vybavením. V roce 2012 byla zahájena nová řada auditů týkající se devíti členských států a zaměřená na kontroly uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a na jejich používání. Geneticky modifikované organismy (GMO) V roce 2011 byla zahájena nová řada auditů, které se týkají úředních kontrol geneticky modifikovaných organismů (GMO). Kromě geneticky modifikovaných potravin a krmiv bylo poprvé zařazeno i hodnocení kontrol záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí pro pokusné účely a účely pěstování. Audity byly provedeny ve čtyřech členských státech. Ohledně GMO pro pokusné účely byl zaveden systém poskytování povolení a úřední kontroly byly provedeny v souladu s požadavky EU. Mezi členskými státy byly zjištěny určité rozdíly, pokud jde o kontroly pěstování geneticky modifikované kukuřice MON 863. Ohledně geneticky modifikovaných potravin a krmiv nebyly od provedení předcházející řady auditů zjištěny žádné významné změny. Ve dvou členských státech nebyla dodržena nulová tolerance přítomnosti GMO v osivu, jež neobsahuje GMO. Laboratoře pro GMO pracovaly ve většině případů odpovídajícím způsobem. Zdraví zvířat Elektronické identifikační systémy týkající se malých přežvýkavců Komise dokončila řadu vyšetřovacích misí ve čtyřech členských státech, v nichž se vyskytují značné populace ovcí a koz. Cílem těchto misí bylo: posoudit pokrok v zavádění elektronické identifikace (EID) ovcí a koz; posoudit účinnost EID, pokud jde o zajištění řádné sledovatelnosti přesunů ovcí a koz; určit faktory, které vedou k nespokojenosti zúčastněných stran, a faktory, které by podpořily akceptování používání EID. Byla vydána souhrnná zpráva o těchto misích, která je nyní k dispozici. Souhrnná zpráva poukazuje na to, že mezi členskými státy existují výrazné rozdíly v zavádění systémů, a to zejména v souvislosti s používáním elektronické identifikace za účelem tlumení nákaz a pro účely řízení; příčinou těchto rozdílů je částečně skutečnost, že některé členské státy zavedly EID dříve než jiné členské státy. Pokud jde o zajištění trvalé identifikace, ukazuje se, že používání elektronických bolusů je v terénu spolehlivější než používání ušních známek, vyžaduje však specifické dovednosti a technickou podporu, která byla v některých dotčených členských státech poskytnuta. V těchto členských státech představovala finanční podpora zemědělcům, určená na pokrytí dodatečných výdajů spojených s EID, rovněž účinné motivační opatření pro její používání. Vzteklina V členských státech střední a východní Evropy se EU podílela na financování rozsáhlého programu eradikace vztekliny. Komise v těchto členských státech provedla řadu auditů dotčených programů. Tyto audity potvrdily, že bylo dosaženo zásadního pokroku, a to díky očkovacím kampaním volně žijících živočichů, které přinesly výrazné snížení případů vztekliny u člověka a domácích zvířat. V některých členských státech však byly u provádění programů očkování zjištěny nedostatky, především v souvislosti s včasným dokončením kampaní a problémy týkajícími se rozptýlení a časových intervalů použití očkovací látky v návnadě. Klasický mor prasat Evropská unie je v současnosti blízko momentu, kdy potvrdí úplnou eradikaci klasického moru prasat na svém území. Tohoto cíle bylo dosaženo díky rozsáhlému uplatňování opatření biologické bezpečnosti a zlepšeným očkovacím kampaním u divokých prasat v rámci eradikačních programů financovaných EU. Audity Komise potvrdily, že tato opatření byla účinně uplatněna v Rumunsku a Bulharsku, kde se v posledních letech vyskytla u domácích prasat sporadická ohniska klasického moru prasat. Uvedené programy jsou i nadále prováděny a stále více se spíše než na eradikaci nákazy zaměřují na ověřování, že dotčená území jsou této nákazy prostá. Vzhledem k tomu, že přetrvává riziko opětovného zavlečení této nákazy ze sousedních zemí, zejména v důsledku pohybu divokých prasat, je nezbytné udržovat vysokou úroveň vigilance a prohloubit spolupráci se sousedními zeměmi. Úřední kontroly laboratoří pro slintavku a kulhavku Byla provedena řada inspekcí v laboratořích EU, ve kterých dochází k manipulaci s živým virem slintavky a kulhavky. Ve většině laboratoří bylo zjištěno celkově uspokojivé uplatňování norem biologické bezpečnosti, téměř ve všech byly odhaleny drobné nedostatky a v určitém počtu laboratoří pak byly odhaleny vážné nedostatky. Okamžitě byla přijata nápravná opatření, aby se snížila potenciální rizika pro zdraví zvířat, jež by mohla vzniknout v případě, že by živý virus slintavky a kulhavky unikl mimo laboratoř. Jedním z důležitých závěrů této řady inspekcí je, že laboratoře pro slintavku a kulhavku by měly být schvalovány pouze v těch členských státech, které jsou schopny zaručit trvalé dodržování konkrétních požadavků EU, a zejména k tomuto účelu zajistit nezbytné zdroje. V současné době se Komise a členské státy věnují úvahám o způsobech, jak provádět kontroly laboratoří pro slintavku a kulhavku v budoucnu. Dobré životní podmínky zvířat Kromě auditů zaměřených konkrétně na kontroly dobrých životních podmínek zvířat audity hygienických kontrol červeného masa a drůbeže, které provádí Komise, nyní běžně hodnotí kontroly členských států v oblasti dobrých životních podmínek zvířat při porážce. Tento významný doplňkový aspekt tak přispívá k prosazení většího respektování kontrol dobrých životních podmínek zvířat. Tyto audity prověřovaly zvláště zařízení jatek, například prostory pro ustájení a zařízení určená pro omračování, nebo přepravu zvířat na porážku; zároveň byla poskytnuta doporučení na zlepšení. Jeden audit obsahoval zjištění, že přestože významný počet jatek v dotčeném členském státě provádí porážku bez omráčení na základě odchylky týkající se porážky v souladu s určitou náboženskou zvyklostí, pouze část vyprodukovaného masa byla prodána jako odpovídající této zvyklosti. Audity Komise zvláště zaměřené na kontroly dobrých životních podmínek zvířat posuzovaly toto kritérium v zemědělských podnicích a během přepravy. Tyto audity byly součástí monitorování členských států, které provedly útvary Komise v návaznosti na zákaz nezdokonalených klecí pro nosnice s účinností ode dne 1. ledna 2012 a které vedlo k řízení o porušení Smlouvy proti třinácti členským státům zahájenému dne 27. ledna 2012. Audity Komise v členských státech rovněž přinesly aktuální informace o jejich připravenosti na povinné skupinové ustájení březích prasnic a prasniček s lhůtou do 1. ledna 2013. Jeden audit byl zvláště proveden za účelem získání důkazů v souvislosti s řízením o porušení Smlouvy, které bylo zahájeno proti jednomu členskému státu a týkalo se dobrých životních podmínek zvířat při porážce. Do nedávných auditů byly zařazeny rovněž dobré životní podmínky brojlerů. Do auditů týkajících se dobrých životních podmínek zvířat byly zařazeny rovněž druhy zvířat, na které se nevztahují právní předpisy EU, ale u nichž se podle práva EU plně uplatňují doporučení Rady Evropy. Pokud jde o přepravu, prioritou je nyní rovněž napomoci členským státům, aby těžily z osvědčených postupů. Předchozí audity uvedly, že proces schvalování vozidel nebyl v řadě členských států ošetřen odpovídajícím způsobem, a audity v roce 2012 se zaměřily na postup schvalování, přičemž vymezily osvědčené postupy. Tyto postupy byly předmětem výměny s dalšími členskými státy v průběhu setkání vnitrostátních kontaktních míst, která Komise organizuje dvakrát do roka. Další setkání se konalo v přístavu Sète ve Francii, kterého se zúčastnily všechny členské státy, jež odpovídají za schvalování námořních plavidel, neboť několik příslušných orgánů zjistilo problémy v oblasti provádění požadavků na přepravu zvířat po moři. Předmětem auditů Komise byl rovněž vývoz zvířat do Turecka, což je rozšiřující se oblast obchodu. Jeden audit proběhl na místě výjezdu z EU v Bulharsku a na jeho základě byla poskytnuta doporučení týkající se urychlení postupů, aby nedocházelo ke zbytečným prodlevám. V rámci tohoto auditu navštívil příslušný tým tureckou stranu hranice, kde přezkoumal tamní kontroly. Zdraví rostlin Audity týkající se zdraví rostlin v členských státech, které posuzují opatření na kontrolu dovozu a provádění mimořádných opatření EU v případě ohniska škodlivých organismů, ukázaly, že mezi členskými státy, v nichž proběhly audity, existují zásadní rozdíly v organizaci kontrol dovozu a v účinnosti odhalování škodlivých organismů v zásilkách určených k dovozu. Úspěšnost snah o eradikaci se u jednotlivých škodlivých organismů značně liší, neboť tlumení některých z nich je snadnější. Audity také ukázaly význam přijetí opatření pro eradikaci hned, jakmile je přítomnost škodlivého organismu zjištěna, neboť později je jeho eradikace mnohem obtížnější nebo zcela nemožná. Přestože jsou v Portugalsku v souvislosti s eradikací háďátka borovicového prováděny audity pravidelně od roku 1999, situace je stále neuspokojivá, zejména pokud jde o testování a vyřazování stromů ve špatném stavu z nárazníkové zóny. Krmiva V oblasti bezpečnosti krmiv je především konstatováno, že stupně dodržování ze strany provozovatelů v řetězci produkce se liší. Situace je uspokojivá v prvovýrobě, avšak mimo tuto oblast je třeba ještě mnoho zlepšit: vytvořit a uplatňovat postupy založené na zásadách HACCP, zavést opatření na omezení křížové kontaminace prostřednictvím šarží z předchozí výroby a monitorovat nežádoucí látky. Úřední kontroly krmiv se obvykle týkají hlavních provozovatelů v krmivovém řetězci, ale určité druhy zařízení (hlavně potravinářská zařízení, která zásobují krmivový řetězec pouze částí své produkce) jsou nezřídka mimo působnost těchto kontrol. Kromě toho se u inspekcí a odběrů vzorků vyskytly nedostatky v souvislosti s jejich zaměřením. V oblasti uvádění krmiv na trh audity zjistily, že příslušné požadavky jsou plněny v dostatečné míře. Přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) a vedlejší produkty živočišného původu Audity týkající se těchto oblastí jsou obvykle kombinované, vzhledem k tomu, že, až na výjimky, BSE již není vysoce rizikovou prioritou. Audity ukázaly, že manipulace s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty na základě kategorie, do které spadají, byla z velké části v souladu s právními předpisy EU. V některých členských státech se však vedlejší produkty živočišného původu (včetně specifikovaného rizikového materiálu) vzniklé při porážce v zemědělských podnicích s malými chovy i nadále likvidují na místě; tato praxe, společně s nedostatky spojenými s likvidací uhynulých zvířat pocházejících z malých chovů, rovněž narušuje účinnost sledování BSE v těchto členských státech. V kafilériích je obvykle dodržování předpisů na dostatečné úrovni, přestože i zde se vyskytly nedostatky spojené s monitorováním dodržování požadavků na dobu, teplotu a tlak při zpracování. Kontroly dovozu potravin živočišného původu a zvířat Audity v této oblasti jsou i nadále klíčovým nástrojem v souboru ochranných opatření, jejichž účelem je zajistit bezpečnost dovážených produktů. Kontroly dovozu se zkvalitňují mimo jiné díky lepší spolupráci s celními orgány a zavedení důkladnější odborné přípravy. Komise zjistila nedostatky v některých členských státech, pokud jde o komunikaci mezi ústředním orgánem a regionálními orgány s přenesenými pravomocemi, které v některých případech narušují celkovou účinnost kontrol. Situace ohledně předběžného oznámení překládaných zásilek se v některých členských státech zlepšuje, prosazování tohoto požadavku příslušnými orgány v některých velkých přístavech je však nadále nedostatečné. Ve srovnání se zprávou z loňského roku se uplatňování společného počítačového systému TRACES zlepšilo. Některé členské státy, které TRACES nevyužívaly, se do něj nyní zapojily. Nové verze TRACES vyžadují úpravu stanovišť hraniční kontroly, která právě probíhá. Rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek Členské státy nadále řeší problémy, které se příliš neliší od problémů uvedených ve výročních zprávách z loňského roku a které se týkají provádění vnitrostátních plánů sledování reziduí, například: rozdíly mezi členskými státy v počtu metod analýz reziduí, na něž se vztahují akreditace laboratoří, a rozdíly ve výkladu požadavků, které souvisí s informacemi o potravinovém řetězci při porážce. V současnosti probíhající řada auditů týkajících se dioxinů, které hodnotí schopnost členských států zaručit, že ryby ulovené v Baltském moři a uvedené na trh pro výživu lidí nebo zvířat odpovídají limitům dioxinů stanovených EU, dosud shromáždila údaje, jež prokazují nedostatečný soulad v přístupu členských států k omezení expozice spotřebitelů rybám, které neodpovídají uvedeným limitům. Opatření v návaznosti na doporučení Komise Všechna doporučení vyplývající ze zpráv Komise jsou systematicky zohledňována prostřednictvím řady činností. Příslušné orgány členských států se žádají, aby předložily „akční plán“, v němž popíší, jak s doporučeními Komise naložily nebo hodlají naložit. Komise následně akční plán vyhodnotí a systematicky sleduje jeho provádění prostřednictvím řady následných činností: a) obecných následných auditů; b) následných auditů na místě týkajících se konkrétních záležitostí nebo žádostí o písemné zprávy týkající se konkrétních záležitostí a c) dvoustranných setkání na vysoké úrovni v případě společných nebo trvalých problémů. Obecné následné audity kontrolují následné kroky týkající se přetrvávajících problémů a ověřují pokrok v souvislosti s doporučeními členským státům, která vyplynula z předcházejících odvětvových auditů prováděných Potravinovým a veterinárním úřadem (FVO) a která dosud nebyla zohledněna. Profily zemí, které uvádějí výsledky zmíněných auditů, lze nalézt na internetových stránkách http://ec.europa.eu/food/fvo/country_profiles_en.cfm. Ohledně kontroly pokroku členských států, pokud jde o zohlednění doporučení FVO, vyplývá z výsledků obecných následných auditů, že v období 2005–2010 se 97 % doporučení odrazilo v opatřeních členských států, nebo byly poskytnuty dostatečné závazky, že k zohlednění doporučení dojde v určené lhůtě. Zbývající doporučení, ohledně kterých ještě nebyly poskytnuty dostatečné záruky (3 %), jsou aktivně zohledňována prostřednictvím řady opatření popsaných v oddíle 2.5. Přestože se jedná o malé množství doporučení, jsou to z definice doporučení, která je nejobtížnější zohlednit a která obvykle odrážejí ty nejzásadnější otázky, například otázky výkladu právních předpisů. 4. Další zdroje informací o kontrolách v členských státech Podávání zpráv o jednotlivých odvětvích Ustanovení v právních předpisech EU týkající se různých aspektů bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin vyžadují, aby členské státy předkládaly pravidelné zprávy o plnění některých zvláštních požadavků. Na základě těchto vnitrostátních zpráv Komise následně sestaví řadu odvětvových zpráv, které popisují stav provádění určitých aspektů právních předpisů EU, jež se vztahují na potravinový řetězec, a v některých případech obsahují zvláštní údaje o úředních kontrolách v dotčených oblastech a jejich výsledcích. Mezi nejdůležitější patří zprávy o: sledování a zkouškách přežvýkavců na přítomnost přenosných spongiformních encefalopatií (TSE); tendencích a zdrojích zoonóz; původcích zoonóz a ohniscích nákaz vyvolaných původcem v potravinách v Evropské unii (svěřené Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA)); nákazách podléhajících povinnému hlášení u skotu a prasat (v kontextu obchodu uvnitř EU); dále výroční zpráva o sledování reziduí pesticidů v celé EU a zprávy o zasedáních pracovních skupin pro eradikaci nákaz zvířat. Informace obsažené v těchto zprávách jsou důležitým příspěvkem při rozhodování o vymezení priorit v oblasti auditů. V příloze této zprávy je uvedena tabulka s výčtem hlavních zpráv Komise, které byly zveřejněny v loňském roce, i s odkazem na jejich internetové stránky. Systémy včasné výměny informací a jiné nástroje pro podávání zpráv Stávající systém včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (RASFF), systém oznamování nákaz zvířat (ADNS) a ohnisek chorob rostlin (Europhyt) jsou důležitými nástroji pro řízení včasné reakce na mimořádné události a nově vznikající rizika a slouží jako zdroje informací o struktuře škůdců a chorob a jejich vývoji v potravinovém řetězci. Údaje, které poskytují, mohou být rovněž důležitým ukazatelem nedostatků v dodržování zavedených bezpečnostních norem, a jsou proto během hodnocení kontrol bedlivě přezkoumány. Podrobné výsledky z těchto systémů včasné výměny informací o bezpečnosti potravin a nákazách zvířat jsou každoročně shrnuty ve výročních zprávách o systémech RASFF a ADNS, které jsou zveřejňovány na internetových stránkách Komise: http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/index_en.htm http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/adns/index_en.htm. Pokud jde o Europhyt a nástroje pro oznamování zachycení zásilek z rostlinolékařských důvodů, Komise spustila internetové stránky, na kterých bude měsíčně předkládat zprávy o zadržení[6]. Výroční zpráva o Europhytu by měla být zveřejněna v roce 2013. Dalším důležitým zdrojem informací, a to nejen o objemu pohybů komodit, ale také o provedených úředních veterinárních kontrolách, je systém TRACES, který umožňuje, aby si Komise a členské státy vyměňovaly informace o kontrolách zvířat a produktů živočišného původu (z domácí produkce nebo dovezených ze třetích zemí): http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/traces/index_en.htm. 5. Výsledky úředního monitorování Dvěma hlavními příčinami chorob přenášených potravinami jsou v EU Salmonella a Campylobacter. Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC)[7] ve své analýze zpráv o zoonózách z každého členského státu potvrzuje v Evropské unii trend poklesu nahlášených případů salmonelózy u člověka. V roce 2010 bylo hlášeno celkem 99 020 potvrzených případů u člověka (údaje byly zveřejněny v roce 2012), jde tedy o snížení o 8,8 % ve srovnání s rokem 2009 a o součást vývoje, který pokračuje již šest po sobě následujících let. Zpráva úřadu EFSA poukazuje na to, že důvodem probíhajícího poklesu je provádění programů na tlumení salmonel v populacích drůbeže v členských státech. Audity provedené v odvětví drůbežího masa v členských státech tento názor podpořily. 6. Následná činnost a donucovací opatření Komise Neustálá pozornost věnovaná donucovacím opatřením a jejich koordinace zůstávají prioritou ve všech oblastech, na něž se tato zpráva vztahuje. Ve spolupráci s dotčenými členskými státy bylo vyvinuto značné úsilí na odstranění překážek řádného uplatňování právních předpisů EU. Přístup, zvolený pro každý případ, zohledňuje závažnost nedostatků, rizika, opatření, která členské státy již přijaly, a zda jsou či nejsou dotčeny i jiné členské státy. Hlavní příčiny nedostatků se zkoumají, aby se nalezla řešení, která zabrání jejich opakování. Komise například zahájila intenzivní dialog s některými členskými státy, aby se vyřešily přetrvávající případy nedodržení a nedořešené problémy spojené s prosazováním právních předpisů, přičemž využívá například pravidelná dvoustranná setkání na vysoké úrovni. Jedním z takových členských států je Řecko. Řecké orgány poskytly podrobný akční plán s přesně vymezenými etapami, který v současnosti slouží k monitorování pokroku v oblasti zlepšení dodržování předpisů. Komise rovněž v rámci programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ vytvořila zvláště přizpůsobená opatření týkající se odborné přípravy určená pro případy, kdy odborná příprava může přispět k dodržování předpisů. V případě Bulharska a Rumunska byla uspořádána zvláštní odborná příprava určená příslušným orgánům, kterým poskytla pokyny, jak postupovat v případě nedostatků v manipulaci s vedlejšími produkty živočišného původu a v jejich likvidaci. Pokud je to nutné a vhodné, je zahájeno řízení o porušení Smlouvy. Důležitým zdrojem informací, pokud jde o porušení právních předpisů nebo problémy s jejich prosazováním, jsou stížnosti od veřejnosti či nevládních organizací a Komise dbá na zajištění toho, aby i tyto stížnosti byly zúčastněnými členskými státy při snaze o dosažení pozitivního výsledku zohledněny. Nejsou-li právní předpisy řádně uplatňovány, existuje riziko, že cíle evropské politiky v oblasti bezpečnosti potravin nebudou naplněny. Uplatňování a prosazování právních předpisů EU vyžaduje účast evropských orgánů, členských států i místních a regionálních orgánů a soudů. Členské státy primárně odpovídají za správné a včasné uplatňování Smluv a právních předpisů EU. Komise zahajuje řízení o porušení Smlouvy jako poslední možnost, jak prosadit dodržování předpisů v případě, že je zřejmé, že právní předpisy EU nejsou řádně dodržovány, a to soustavně a nepřetržitě. Komise může zahájit řízení o porušení Smlouvy a požadovat tak po členském státu, aby napravil chybějící nebo nesprávné provedení právního předpisu ve vnitrostátním právu či nesprávné uplatňování práva. Komise může věc předložit Soudnímu dvoru a požadovat, aby rozhodl, že členský stát porušil právo Společenství. Může se také na Soudní dvůr obrátit podruhé a požadovat uložení finančních sankcí do doby, než bude plně respektováno první rozhodnutí Soudního dvora. Řízení o porušení Smlouvy má zásadní význam pro zajištění řádného uplatňování právních předpisů EU a přináší výhody občanům. Soubor řízení o porušení Smlouvy zahájených v roce 2012 a týkajících se provedení právních předpisů o ochraně nosnic i jasný signál uplatnit podobný přístup v ochraně prasat prokázaly, že Komise svou úlohu bere vážně. Pokud jde o další nástroje, cílem evropského pilotního projektu Komise je zajistit rychlejší a úplnější odpovědi na otázky vyplývající z uplatňování právních předpisů EU. Je nástrojem pro lepší komunikaci mezi Komisí a členskými státy a přispívá k řešení problémů s prosazováním právních předpisů, aniž by bylo zapotřebí uchýlit se k formálnímu řízení o porušení Smlouvy. Více informací o porušování předpisů je k dispozici ve výročních zprávách o kontrole uplatňování práva EU zveřejněných na internetových stránkách Komise: http://ec.europa.eu/eu_law/infringements/infringements_annual_report_cs.htm 7. Mezinárodní obchod Komise je aktivně zapojena do činností mezinárodních normalizačních orgánů, které působí v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a rostlin. Existují rovněž velmi četné kontakty se zeměmi mimo EU, od nichž jsou požadovány záruky s ohledem na bezpečnost obchodu s potravinami a které je poskytují. To znamená rozsáhlé diskuse o účinnosti stávajících kontrol, které mají zajistit bezpečnost podmínek, za nichž se obchod odehrává. Poznatky vyplývající z tohoto procesu umožňují zkvalitnit systémy kontroly zavedené v členských státech. 8. Závěry Obecně vzato členské státy zajišťují dobrou úroveň provádění úředních kontrol v celém potravinovém řetězci a plní povinnosti týkající se bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. I když stále existuje prostor pro zlepšení, došlo k pokroku při účinném využívání kontrolních nástrojů a zdrojů a při plánování, provádění a koordinaci kontrol ve všech odvětvích. Úřední kontroly a legislativní nástroje k optimalizaci jejich účinnosti jsou klíčovými rysy potravinového řetězce EU. Umožňují příslušným orgánům vykonávat kontroly na základě rizik a objevit nedostatky a včas je řešit. Rovněž poskytují příslušným orgánům dostatečný přehled o bezpečnosti potravin a epizootologických situacích. Zprávy členských států ujišťují, že příslušné vnitrostátní orgány berou svou úlohu vážně a, jak potvrdily zprávy z auditů prováděných znalci Komise, kontroly jsou čím dál více založeny na riziku. Zavádí se rovněž nové nástroje, jež mají posílit dohled a zvýšit výkonnost kontrolních orgánů. Zvláštní audity prováděné na místě Komisí, jakož i obecné následné audity, jež se vztahují na všechna odvětví a zaměřují se na hlavní příčiny nedodržení předpisů, jsou obzvláště důležité pro zjištění nedostatků, které je třeba řešit, a pro zajištění přijetí nápravných opatření. Komise má k dispozici systém, který je pravidelně aktualizován na základě cílů a ukazatelů a jehož pomocí kvantifikuje pokrok členských států při provádění nápravných opatření. Tyto zprávy Komise o auditech, které jsou doplňkem kontrolních činností a zpráv členských států, představují významný nástroj pro posouzení účinnosti kontrolních systémů členských států. Tento systém Komisi umožňuje, aby přijala, kdykoli je to nezbytné, vhodná opatření ke zlepšení úředních kontrol a auditních systémů v členských státech. _______________________ PŘÍLOHA SEZNAM ZVEŘEJNĚNÝCH ODVĚTVOVÝCH ZPRÁV KOMISE O PROVÁDĚNÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ EU V OBLASTI BEZPEČNOSTI POTRAVIN, ZDRAVÍ ZVÍŘAT, DOBRÝCH ŽIVOTNÍCH PODMÍNEK ZVÍŘAT A ZDRAVÍ ROSTLIN Zpráva || Právní základ || Zveřejnění Výroční zpráva o sledování a zkouškách přežvýkavců na přítomnost přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) v EU || Ustanovení čl. 6 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií || http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/tse_bse/monitoring_annual_reports_en.htm Souhrnná zpráva EU o vývojových tendencích a zdrojích zoonóz, původců zoonóz a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v Evropské unii || Ustanovení čl. 9 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES ze dne 17. listopadu 2003 o sledování zoonóz a jejich původců, o změně rozhodnutí Rady 90/424/EHS a o zrušení směrnice Rady 92/117/EHS (Svěřena úřadu EFSA, vypracována úřadem EFSA ve spolupráci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí, ECDC.) || http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2090.pdf Výroční zpráva o systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (RASFF) || Článek 50 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin || http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/rasff_publications_en.htm Zpráva || Právní základ || Zveřejnění Výroční zpráva o sledování reziduí pesticidů v celé EU || Článek 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Svěřena úřadu EFSA.) || http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2430.pdf Výroční zpráva o ozařování potravin || Ustanovení čl. 7 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením || http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/irradiation/index_en.htm Pracovní dokument útvarů Komise o provádění vnitrostátních plánů sledování reziduí ve členských státech || Článek 8 směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS || http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/residues/control_en.htm Zprávy ze zasedání odborných podskupin (brucelóza skotu, brucelóza ovcí a koz, tuberkulóza skotu, vzteklina) pracovní skupiny pro sledování eradikace nákaz v členských státech || Pracovní skupina byla vytvořena v roce 2000 jakožto akce plánovaná v bílé knize Komise o bezpečnosti potravin. || http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/eradication/taskforce_en.htm Dobré životní podmínky zvířat: nařízení o přepravě || Ustanovení čl. 27 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1/2005 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností a o změně směrnic 64/432/EHS a 93/119/ES a nařízení (ES) č. 1255/97 || http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/transpor t/inspections_reports_reg_1_2005_en.htm [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (Úř. věst. L 191, 30.4.2004). [2] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin. [3] Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007). [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012). [5] http://ec.europa.eu/food/fvo/specialreports/index_en.htm [6] http://ec.europa.eu/food/plant/europhyt/interceptions_en.htm [7] Vědecká zpráva EFSA a ECDC: Souhrnná zpráva Evropské unie o vývojových tendencích a zdrojích zoonóz, původců zoonóz a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v roce 2010. http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2597.pdf