ZPRÁVA KOMISE PÁTÁ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU ZA ROK 2011 /* COM/2012/0747 final */





OBSAH 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 4 2........... ČÁST I – Provádění ERF............................................................................................... 4 2.1........ Hlavní události, trendy a problémy................................................................................... 4 2.1.1..... Plnění rozpočtu ze strany Komise.................................................................................... 5 2.2........ Technická pomoc........................................................................................................... 5 2.2.1..... Využití technické pomoci členskými státy......................................................................... 5 2.2.2..... Využití technické pomoci Komisí..................................................................................... 5 2.3........ Výsledek strategické rozpravy uvedené v čl. 16 odst. 1 nařízení o ERF............................ 6 3........... Hospodářská výkonnost odvětví rybolovu v období 2010–2011..................................... 7 3.1.1..... Rybolov......................................................................................................................... 7 3.1.2..... Akvakultura.................................................................................................................... 7 3.1.3..... Zpracování..................................................................................................................... 8 4........... ČÁST II – Analýza......................................................................................................... 8 4.1........ Veřejná a soukromá opatření k přizpůsobení rybářského loďstva..................................... 8 4.1.1..... Trvalé zastavení rybolovných činností.............................................................................. 8 4.1.2..... Přizpůsobení loďstva cenám pohonných hmot.................................................................. 9 4.2........ Modernizace podle čl. 25 odst. 2 nařízení o ERF........................................................... 10 4.3........ Provádění osy 4 ERF.................................................................................................... 10 5........... Finanční plnění v členských státech................................................................................ 12 ZPRÁVA KOMISE PÁTÁ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU ZA ROK 2011 1. ÚVOD Podle článku 68 nařízení o Evropském rybářském fondu[1] (dále jen „ERF“) předloží Komise každý rok do 31. prosince Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o skutečném provádění ERF, a to na základě svého vyhodnocení výročních zpráv členských států a jakýchkoli dalších dostupných informací. Tato zpráva se zabývá prováděním ERF v roce 2011. Zpráva je rozdělena na dvě části. První část se zabývá požadavky stanovenými v článku 68 nařízení o ERF. Zahrnuje rovněž výsledek strategické rozpravy uvedené v čl. 16 odst. 1 nařízení o ERF. Druhá část obsahuje přehled některých hlavních prvků ERF v období 2007–2013, a to trvalého zastavení rybolovných činností, modernizace podle článku 25 a provádění osy 4. Připojený pracovní dokument útvarů Komise obsahuje shrnutí provádění ERF v jednotlivých členských státech a podrobné informace o finančním plnění[2]. 2. ČÁST I – Provádění ERF 2.1. Hlavní události, trendy a problémy Finanční plnění členskými státy. Certifikované průběžné platby zaslané členskými státy do konce prosince 2011 představovaly 28 % (1 187 725 419,93 EUR) celkové částky přidělené ERF, což oproti prosinci 2010 představuje nárůst o 84,5 % (551 273 466,57 EUR). Průměrná míra závazků koncem roku 2011 činila 55,29 %. Značně zaostává Bulharsko a Rumunsko. U Německa, Francie, Maďarska, Itálie, Malty, Slovinska, Španělska a Švédska je míra závazků nižší než průměr EU. Belgie, Kypr, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Řecko, Irsko, Litva, Lotyšsko, Rakousko, Polsko, Slovensko, Nizozemsko a Spojené království jsou na druhou stranu nad průměrem EU. Na konci roku 2011 se šesti členských států týkalo zrušení závazku podle pravidla „N+2“ (článek 90 nařízení o ERF) s částkou ve výši 9 696 117 EUR z tranše na rok 2009. To v porovnání se situací na konci roku 2010 představuje významný nárůst. Audit podle nařízení o palivech. V rámci nařízení Rady (ES) č. 744/2008 byly provedeny audity v Belgii, Dánsku, Francii, Portugalsku a Španělsku. Výsledky Komise obdržela v červnu 2011. Hlavní zjištění se týkala nedostatků vnitrostátních řídících a kontrolních systémů. Ve zprávách o auditu se mimoto členským státům doporučovalo, aby 1. zajistily zavedení a řádné fungování systémů auditu a kontroly; 2. zajistily dostatečné auditní činnosti; 3. zlepšily spolupráci s Komisí s cílem zjistit případné nesrovnalosti v počáteční fázi a 4. ověřovaly, zda nejsou nesrovnalosti způsobeny systémovými problémy. Zprávy o auditu zaslala Komise dotčeným členským státům společně se žádostí o přijetí nápravných opatření. Výše uvedená zjištění a doporučení Komisi přiměla, aby ostatní členské státy požádala o provedení dodatečných kontrol. Soulad. Do prosince 2011 předložilo hodnocení souladu 26 členských států a přijato bylo 25 hodnocení. V porovnání s předchozími zprávami se situace s ohledem na problémy s dodržováním ustanovení o dočasném a trvalém zastavení rybolovných činností zlepšila, což vedlo k méně častému přerušení plateb. 2.1.1. Plnění rozpočtu ze strany Komise Pokud jde o roční závazky, v roce 2011 bylo uvolněno 15,2 % (653 204 485 EUR) z celkové částky položek na období 2007–2013 (4 292 990 279 EUR), z toho částka ve výši 496 297 184 EUR na konvergenční regiony a částka ve výši 156 907 301 EUR na nekonvergenční regiony. Pokud jde o platby, v roce 2011 bylo vyplaceno 10,2 % (440 909 408 EUR) z celkové částky položek, z toho 72,7 % na konvergenční regiony (320 405 479 EUR) a 27,3 % na nekonvergenční regiony (120 503 930 EUR). Tyto platby se uskutečnily ve formě průběžných plateb. Podrobné informace jsou uvedeny v oddíle 5 a v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise. 2.2. Technická pomoc 2.2.1. Využití technické pomoci členskými státy Určitý objem prostředků v rámci rozpočtu pro technickou pomoc vyčlenilo 22 členských států. Větším objemem prostředků na technickou pomoc přispěly tyto členské státy: Řecko (7 115 250 EUR), Polsko (4 756 335 EUR), Španělsko (4 416 169 EUR), Itálie (2 581 161 EUR) a Lotyšsko (2 092 140 EUR). K financovaným opatřením patřilo posílení správní kapacity, rozvoj IT, propagace a poskytování informací a rovněž podpora řízení a provádění operačních programů. 2.2.2. Využití technické pomoci Komisí V roce 2011 použila Komise z rozpočtu pro technickou pomoc částku ve výši 3 874 825 EUR na následující položky: Informační technologie Komise vyčlenila částku ve výši 554 741 EUR na zajištění počítačových a souvisejících služeb v souvislosti s údržbou a vývojem informačních systémů GŘ MARE potřebných k provádění ERF. Jednotka pro podporu sítě evropských rybářských lovišť (FARNET) Pro síť evropských rybářských lovišť (FARNET) byla vyčleněna částka ve výši 1 891 871 EUR. V roce 2011 se síť FARNET zaměřila na provádění osy 4 ERF prostřednictvím soustavné metodické a tematické podpory řídicích orgánů a místních akčních skupin v oblasti rybolovu. Pro místní akční skupiny v oblasti rybolovu byly uspořádány dva mezinárodní semináře: v březnu v Sofii (BG) seminář týkající se rozvoje strategie a v červenci v Gdyni (PL) seminář o diverzifikaci rybolovných oblastí. Síť FARNET přispěla k zviditelnění osy 4 prostřednictvím svých internetových stránek, informačního zpravodaje, kanálu na YouTube a účtu na Twitteru. K publikacím patřila dvě vydání magazínu FARNET (ve čtyřech jazycích) a pokyny k diverzifikaci (v 11 jazycích). V listopadu 2011 se více než 450 osob zúčastnilo významné konference o „udržitelných rybolovných oblastech“. Konference Komise uspořádala konferenci o „budoucích udržitelných rybolovných oblastech“ (324 443 EUR) a seminář o provádění ERF (24 091 EUR). Komunikační činnosti Komise vyčlenila částku ve výši 148 878 EUR na výrobu čtyř videí týkajících se projektů v rámci osy 4, která jsou k dispozici na internetových stránkách portálu EUROPA: Sběrači měkkýšů z Baiony (Španělsko), Přímý prodej a nové technologie (Německo), Rybářská turistika (Francie) a Hodnotový řetězec pro mořské řasy (Dánsko). Dočasní zaměstnanci Komise vyčlenila částku ve výši 850 000 EUR na mzdy dočasných zaměstnanců zapojených do provádění ERF, zejména v zájmu zajištění řádného pokrytí jazyků členských států. 2.3. Výsledek strategické rozpravy uvedené v čl. 16 odst. 1 nařízení o ERF Komise obdržela všechna hodnocení ERF v polovině období do konce června 2011. Tato hodnocení byla základem pro souhrnnou zprávu, jež byla použita při strategické rozpravě ředitelů pro rybolov, která se uskutečnila v Bruselu ve dnech 8. a 9. prosince 2011. Hlavní zjištění uvedená v souhrnné zprávě Osa 1 pokročila nejvíce, pokud jde o absorpci finančních prostředků. Na provádění osy 1 měla významný dopad ekonomická situace, která urychlila provádění opatření týkajících se trvalého a dočasného zastavení rybolovných činností. Navzdory zvláštnímu ustanovení v nařízení o ERF nebyla opatření týkající se trvalého zastavení rybolovných činností doprovázena potřebným plánem úpravy intenzity rybolovu. Dopad byl pociťován rovněž při provádění opatření na podporu investic do rybářských plavidel, například k zvýšení selektivnosti lovného zařízení (pouze s několika málo vypracovanými a prováděnými projekty), a opatření na podporu drobného pobřežního rybolovu. V rámci osy 2 má největší podíl opatření 2.3 s projekty zaměřenými na zvýšení produkční kapacity, zlepšení systémů produkce a hygienických a pracovních podmínek, zejména ve zpracovatelských zařízeních. Produkční kapacita v odvětví akvakultury se v mnoha členských státech zvýšila, navzdory dojmu, že provádění ztížil požadavek týkající se posouzení vlivu na životní prostředí. Podpora ERF v rámci osy 3 se zaměřila zejména na přístavní infrastrukturu (opatření 3.3), společné akce (opatření 3.1) a pilotní projekty (opatření 3.5). Opatření na ochranu vodního prostředí poskytující vyrovnávací platby za využití akvakulturních produkčních metod, které napomáhají ochraně životního prostředí, byla využita jen ojediněle. Osu 4 provádí nebo její provádění plánuje 21 členských států. Míra provádění je však u osy 4 pomalejší než u ostatních os. Zpoždění vysvětlují prodlevy při zavádění postupů, omezený přístup k soukromému financování a nedostatečný zájem ze strany odvětví rybolovu. Dopad osy 5 (technická pomoc, která má členským státům pomoci při řízení finančních prostředků ERF) je mírný. Většina hodnotících zpráv však zdůrazňuje její užitečnost při provádění operačních programů a při informování skutečných nebo potenciálních příjemců podpory. Hodnocení ukazuje jen malé celkové přispění programů ERF k zachování zdrojů nebo udržitelnosti životního prostředí s nedostatečným využitím dostupných environmentálních opatření. Přispění programů ERF k podpoře rovných příležitostí se obecně pokládalo za neutrální nebo jen mírně kladné. Na schůzce Komise členské státy požádala, aby přezkoumaly způsoby, jak urychlit provádění ERF. Předložila rovněž shrnutí názorů a reakcí na jednotlivé fáze programování ERF. Mnoho členských států dospělo k závěru, že národní strategický plán byl užitečný v počátečních fázích programování, během programovacího cyklu však ztratil význam. Ostatní členské státy zdůraznily potřebu regionálního rozměru národního strategického plánu, případně včetně přístupu založeného na jednotlivých mořských oblastech. Mnoho členských států předpokládalo revize svých operačních programů za účelem přerozdělení finančních prostředků v reakci na vnější změny. 3. Hospodářská výkonnost odvětví rybolovu v období 2010–2011 3.1.1. Rybolov Na rozdíl od situace v období 2007–2009 bylo v roce 2010 loďstvo EU ziskové. Jedenáct z celkem 21 členských států, pro něž jsou ve výroční hospodářské zprávě pro rok 2012 k dispozici informace, vytvořilo v roce 2010 čistý zisk, čtyři členské státy udávaly vznik dalších ztrát v tomto odvětví, zatímco ostatní členské státy uváděly vyrovnanou situaci. Celkové příjmy činily 7 miliard EUR, zatímco celkové náklady dosáhly výše 6,5 miliardy EUR (93 % celkových příjmů). Oproti roku 2009 vzrostly celkové příjmy o 2,6 %. Příjmy zahrnovaly částku ve výši 6,6 miliardy EUR pocházející z prodeje ryb, částku ve výši 34 milionů EUR v podobě příjmů z rybolovných práv, částku ve výši 193 milionů EUR v podobě příjmů nesouvisejících s rybolovem a částku ve výši 126 milionů EUR v podobě přímé podpory příjmů (méně než 2 % celkových příjmů a o 27 % méně než v roce 2009). Čtyři nejdůležitější nákladové položky tvořily celkové mzdy posádek (1,9 miliardy EUR, o 9 % méně než v roce 2009 navzdory vyšší zaměstnanosti), náklady na pohonné hmoty (1,3 miliardy EUR, o 11 % více než v roce 2009, což představuje podstatně nižší procentní podíl než 37,5% nárůst cen pohonných hmot mezi rokem 2010 a 2009), ostatní variabilní náklady (943 milionů EUR) a odpisy (793 milionů EUR), které společně představovaly 75 % celkových nákladů. Celkový počet rybářů zaměstnaných na rybářských plavidlech (mimo Řecko) činil 138 500 osob (105 700 ekvivalentů plného pracovního úvazku). To oproti roku 2009 představuje nárůst o 2,4 %. Ze všech členských států EU, pro něž byly dostupné údaje, vykazovalo nejvyšší úroveň zaměstnanosti Španělsko, a to s ohledem na celkový počet zaměstnanců i ekvivalenty plného pracovního úvazku. 3.1.2. Akvakultura V roce 2009 činila v EU-27 produkce akvakultury 1,30 milionu tun. Navzdory významnému růstu celosvětové produkce zůstala produkce v odvětví akvakultury v EU stálá. Jako procento celosvětové produkce se podíl EU snížil z 3 % v roce 1997 na 2,4 % v roce 2009. Ačkoli z nejnovějších údajů vyplývá, že se hospodářská výkonnost podniků v odvětví akvakultury zlepšila, většinu pracovních míst v odvětví tvoří pracovní místa na částečný pracovní úvazek s celkovým počtem 80 000 osob, které pracují v 14 000 podniků (z toho je 90 % mikropodniků). V ERF připadá na akvakulturu přibližně třetina finančních prostředků vyčleněných v rámci osy 2 (přibližně 28 % celkového rozpočtu ERF). V únoru 2011 bylo vybráno 1 679 projektů a vyplaceno více než 40 milionů EUR. Většina projektů se týká produktivních investic a více než 50 % sladkovodní akvakultury. Podle hodnocení ERF v polovině období[3] jsou názory na účelnost opatření v oblasti akvakultury v rámci ERF rozdílné. Počet pracovních míst vytvořených v odvětví s podporou z ERF je zanedbatelný, méně než 0,3 %. Ačkoli se zdá, že se produkční kapacita celkově zvýšila, nevedlo to nutně k zvýšení produkce, a to v důsledku finanční krize a vyšší celosvětové konkurence. K dalším překážkám růstu v odvětví patří dopad nákaz, problémy související s povolením, přístup k úvěrům (spojený s velmi malou velikostí většiny producentů) a neexistence vnitrostátních strategií. 3.1.3. Zpracování V roce 2009 zahrnovalo odvětví zpracování ryb v EU více než 3500 podniků, jejichž hlavní činností je zpracování ryb a na něž připadal obrat ve výši přibližně 25,5 miliardy EUR a hrubá přidaná hodnota vyšší než 6 miliard EU[4]. V celé EU bylo v odvětví zaměstnáno přibližně 118 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku (což odpovídá celkovému počtu 150 000 pracovních míst). V posledních několika letech se hodnota produkce trvale zvyšovala (17,8 miliardy EUR v roce 2003 (EU-25), 18,94 miliardy EUR v roce 2005, 22,5 miliardy EUR v roce 2007). Zaměstnanost a počet podniků se však snížily: ze 132 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku a 4 216 podniků (EU-15) v roce 2003 na 129 500 ekvivalentů plného pracovního úvazku a 4 035 podniků v roce 2005 a 126 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku a téměř 4 000 podniků v roce 2007. Na opatření v oblasti zpracování ryb a jejich uvádění na trh připadá více než 60 % vyčleněných finančních prostředků a 34 % projektů v rámci osy 2 ERF. Většina projektů se zaměřuje na zvýšení produkční kapacity, důležité je však i zlepšování systémů produkce a hygienických a pracovních podmínek. Při hodnocení ERF v polovině období byl zjištěn kladný dopad ERF na vytváření pracovních příležitostí (+3 %), avšak menší dopad na objem či hodnotu produkce. Vysoká administrativní zátěž a přístup k úvěrům jsou hlavní faktory, které omezují účelnost a provádění ERF v oblasti zpracování. Zdá se, že k hlavním problémům, s nimiž se odvětví potýká, patří celosvětová konkurence, přístup k surovinám vzhledem k omezené produkci EU a nízká rozpětí. 4. ČÁST II – Analýza 4.1. Veřejná a soukromá opatření k přizpůsobení rybářského loďstva 4.1.1. Trvalé zastavení rybolovných činností ERF zahrnuje opatření k přizpůsobení rybářského loďstva EU, včetně podpory z veřejných zdrojů k trvalému nebo dočasnému zastavení rybolovných činností. Podle hodnocení ERF v polovině období připadala ke dni 31. prosince 2010 na podporu z ERF pro trvalé zastavení rybolovných činností 3 % provedených projektů, avšak 56 % plateb ERF uskutečněných v rámci osy 1 (202 milionů EUR). Na základě současných odhadů by to pro programové období 2007–2013 představovalo přibližně 720 milionů EUR. Připočtení této částky k částce ve výši 546 700 000 EUR, která byla vyplacena v rámci FNOR (v období 2000–2006), vede k celkové částce podpory z veřejných zdrojů v období 2000–2015 určené na opatření týkající se vyřazování z provozu ve výši téměř 1,3 miliardy EUR. Postupná hodnocení ERF a jeho předchůdce FNOR vyzdvihují opakující se problém související se způsobem uplatňování trvalého zastavení rybolovných činností v praxi. K trvalému zastavení rybolovných činností nevede až tak potřeba přizpůsobit loďstvo dostupným zdrojům, nýbrž ekonomické problémy loďstev bez ohledu na situaci, pokud jde o populace ryb. Problém nevyřešil požadavek nařízení o ERF týkající se zavedení plánů úpravy intenzity rybolovu před využitím trvalého zastavení rybolovných činností. Naopak, v některých plánech úpravy intenzity rybolovu bylo trvalé zastavení rybolovných činností výslovně uvedeno jako nástroj k vyrovnání omezených rybolovných práv a k zlepšení hospodářské životaschopnosti ostatních plavidel[5]. Trvalé zastavení rybolovných činností se proto často nezaměřuje na plavidla, která vyvíjejí na populace ryb největší tlak, nýbrž na plavidla s nejhoršími finančními vyhlídkami, což omezuje účelnost výsledného přizpůsobení kapacity. Tento názor zastává i Evropský účetní dvůr (EÚD). Ve zvláštní zprávě z prosince 2011[6] o tom, nakolik opatření EU přispěla k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva EU, konstatuje, že navzdory podpoře na vyřazování z provozu se odhaduje, že se reálná rybolovná kapacita rybolovného loďstva EU v období 1992–2008 „(při zohlednění dopadu technologických zlepšení) zvýšila o 14 %“. Zpráva poukazuje na případy, kdy byla podpora poskytnuta plavidlům, která by stejně ukončila svou činnost nebo která měla jen malý dopad na stav populací ryb.Více než polovina[7] plavidel vyřazených z provozu neobdržela podporu na vrakování. To potvrzuje omezený dopad podpory z ERF na přizpůsobení kapacity. Oproti FNOR (2000–2006), v jehož rámci mohla být až do reformy společné rybářské politiky v roce 2002 plavidla vyřazená z provozu bez podpory z veřejných zdrojů nahrazena s podporou, to znamená jen mírné zlepšení. 4.1.2. Přizpůsobení loďstva cenám pohonných hmot Koncem roku 2011 dosáhly ceny pohonných hmot výše 0,65 EUR/l. Oproti cenám v prosinci 2010 byly vyšší o 20 % a oproti cenám z prosince 2009 o 62,5 %. Odvětví rybolovu vynakládá významné úsilí, aby omezilo dopad zvyšování cen pohonných hmot na hospodářskou výkonnost. Údaje z výroční hospodářské zprávy prokazují, že se náklady na pohonné hmoty v období 2008–2010 snižovaly nebo zvyšovaly méně než ceny pohonných hmot. Zaznamenat lze dvě různé tendence. První se týká změn chování při rybolovu, které mohou provozovatelé provést ihned, a to bez jakýchkoli nákladů, či s jen velmi nízkými náklady. Snížení rychlosti plavidla během plavby a při rybolovu může například vést k úsporám spotřeby pohonných hmot až o 16 %. K dispozici jsou rovněž důkazy o loďstvech vykládajících úlovky v přístavech nacházejících se blíže k rybářským lovištím. Úlovky jsou posléze odesílány do domovského přístavu nákladními vozidly. Provozovatelé rovněž zavádějí lehčí lovná zařízení nebo mění métier (přechod od lovu pomocí vlečné sítě pro lov na dně na lov na dlouhý vlasec a od lovu vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla na lov pomocí dvojího příslušenství). Je-li to možné, přesunují se loďstva do rybářských lovišť blíže domovského přístavu. K mnoha těmto přizpůsobením dochází bez podpory z veřejných zdrojů. Druhá tendence se týká technického přizpůsobení plavidla, jako jsou změny motoru a pohonu, aerodynamika; snižování koeficientu tření u lovných zařízení vůči vodě a dnu, používání počítačů ke stanovení nejkratších tras k rybářským lovištím, sledování rychlosti plavidla a nastavení vlečných sítí na optimální rychlost podle větru, proudu a síly a směru vln. Z důkazů vyplývá, že tyto úpravy mohou přinést úspory spotřeby převyšující 25 %. Často jsou využívány finanční prostředky z ERF, nikoli však vždy a v některých případech jsou použity pouze soukromé finance. Obě tendence ukazují značné úspory spotřeby pohonných hmot, aniž by bylo nutné nahrazení motorů plavidel. Je třeba podotknout, že mnoho z těchto úprav, na něž se vztahuje článek 25 nařízení o ERF, zejména investice do rybářských plavidel k zvýšení energetické účinnosti, bylo ve zprávě EÚD označeno jako úpravy zvyšující u plavidel „schopnost lovit ryby“. Tak je tomu například v případě systémů tryskového pohonu, které vedou k značným úsporám spotřeby (až 20 %), umožňují však rovněž zvýšení rychlosti plavby. 4.2. Modernizace podle čl. 25 odst. 2 nařízení o ERF Zjištění uvedená ve zprávě EÚD měla významný dopad na přístup Komise k opatřením, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2 nařízení o ERF. Ačkoliv se většina práce uskutečňuje v roce 2012, v prosinci 2011 zaslala Komise členským státům pokyny k výkladu čl. 25 odst. 2, v němž se rozlišuje mezi investicemi, které nezvyšují schopnost plavidel lovit ryby, a investicemi, které toto umožňují. K pokynům byl připojen dopis, v němž byly členské státy požádány, aby do 15. ledna 2012 předložily seznam operací financovaných podle čl. 25 odst. 2, pro něž byla podána žádost o platbu, včetně stručného popisu operací, kontrol provedených k ověření jejich souladu a příslušných částek financování EU a vnitrostátního financování u každé operace. V dopise Komise rovněž oznámila svůj záměr ověřovat slučitelnost operačních programů s pokyny a v případě potřeby si vyžádat jejich revizi. Komise v současnosti analyzuje informace poskytnuté členskými státy. Poté rozhodne, zda příslušné žádosti o platby schválí, či nikoli, a to včetně žádostí, u nichž byla přerušena platební lhůta. Komise rozhodne rovněž o použití finančních oprav u plateb, které již byly provedeny. Nejistota ohledně výkladu čl. 25 odst. 2 odráží problémy spojené s modernizací či nahrazováním motorů bez zvýšení rybolovné kapacity. 4.3. Provádění osy 4 ERF Provádění osy 4 se dále rozbíhalo a začíná nést ovoce; celkově je však míra plnění dosud poměrně nízká. Do konce prosince 2011 se počet vybraných místních akčních skupin v oblasti rybolovu zvýšil na 220 v osmnácti členských státech (nárůst o 50 místních akčních skupin v oblasti rybolovu v porovnání s koncem roku 2010). Z celkem 21 členských států, které budou provádět osu 4, dosud nevybralo žádné skupiny pouze Irsko, Slovinsko a Rumunsko. Očekává se, že celkem bude zřízeno více než 300 místních akčních skupin v oblasti rybolovu. Všechny nové skupiny se nyní posouvají do fáze vypracovávání a výběru projektů. Na konci roku 2011 bylo vybráno 1 625 projektů v porovnání s 685 projekty na konci roku 2010. Projekty lze rozdělit do tří obecných témat: zvyšování hodnoty produktů rybolovu; diverzifikace místního hospodářství rybolovných oblastí a využívání přírodního bohatství (zelený růst), společnosti a kultury, se zvláštním důrazem na první dvě oblasti. Podpořené projekty jsou obvykle malé, pokud jde o investice, a přinášejí prospěch místním rybářským komunitám. Podíl financování ERF přidělený na osu 4 je v rozmezí od 2,6 % ve Francii po 32,5 % v Rumunsku. Průměrný rozpočet místní akční skupiny v oblasti rybolovu kolísá od méně než 1 milionu EUR po více než 7 milionů EUR. Rovněž v rychlosti provádění existují značné rozdíly, jež lze vysvětlit různou úrovní zkušeností s územním rozvojem a problémy, s nimiž se některé země rozdělené na regiony potýkají při stanovení a rozlišení příslušných úloh celostátních a regionálních orgánů s ohledem na provádění osy 4. Značné rozdíly se vyskytují rovněž při výkladu pravidel EU a pokynů týkajících se osy 4 ze strany řídicích orgánů. U některých místních akčních skupin v oblasti rybolovu se jako vážný problém ukázalo zajištění veřejného spolufinancování. V důsledku hospodářské krize měli mimoto soukromí předkladatelé projektů problémy při zajišťování spolufinancování. Ačkoli v této fázi programového období nejsou k dispozici souhrnné údaje, potenciál osy 4 k vytváření pracovních příležitostí dokládá řada příkladů. Výsledky osy 4 – příklady vytvoření pracovních příležitostí a příjmů v probíhajících projektech – Rybářská turistika (Francie): tři roky spolupracují místní aktéři z místní akční skupiny v oblasti rybolovu v departementu Var na podpoře rybářské turistiky v této oblasti. Mezi rokem 2009 a 2010 bylo pro činnosti v oblasti rybářské turistiky vybaveno a schváleno 12 lodí. Ve dnech, kdy dotčení rybáři vyrážejí s turisty (přičemž rybaří mnohem méně než během běžného dne), dosahují dodatečných příjmů ve výši 30 % až 70 %. – „Ryby přímo z lodi“ (Německo). Tento projekt umožňuje rybářům prodávat část úlovku přímo konečným spotřebitelům prostřednictvím internetových stránek, které uvádějí, jaké čerstvé úlovky budou k dostání kdy a kde. Jedenáct rybářských společností, které se tohoto projektu účastní, dosahuje prostřednictvím přímého prodeje a vlastního marketingu podstatně vyšších cen ve srovnání s velkoobchodem. – Zachování pracovních míst pro 27 sběračů měkkýšů v Galicii (Španělsko) poskytováním podpory při vývoji a uvádění nových produktů na trh, a tím vytváření dodatečného příjmu. – Pomoc poskytnutá šesti zdravotně postiženým rybářům za účelem návratu do práce v Charente Maritime (Francie). Tento projekt předpokládá 60 dalších pracovních míst pro zdravotně postižené rybáře. – Vytvoření šesti dodatečných pracovních míst v místní rybářské restauraci, která v historické budově zřídila multifunkční pracovní prostor, kde se pořádají kurzy vaření, výstavy a jiné akce (Nizozemsko, Urk). – Založení MSP zaměstnávajícího čtyři osoby, který vyvíjí inovativní potravinářské výrobky z mořských řas, s obratem ve výši více než 1 500 000 EUR ročně (Dánsko, Severní Jutsko). – Vytvoření šesti nových pracovních míst v rybářských společnostech a dvou nových pracovních příležitostí v oblasti zpracování prostřednictvím podpory logistického centra v Kuusamo, které zahrnuje středisko pro manipulaci s úlovky a jejich zpracování určené pro místní rybáře (Finsko, Severní Ostrobotnie). – Vytvoření jednoho dodatečného pracovního místa prostřednictvím podpory poskytnuté společnosti působící v oblasti akvakultury na výrobu rybí moučky z místního odpadu z ryb (náklady na rybí moučku se snížily o 50 % s úsporami ve výši 20 000 EUR ročně) (Andalusie, Španělsko). 5. Finanční plnění v členských státech TABULKA: FINANČNÍ PLNĚNÍ V RÁMCI CÍLE KONVERGENCE A MIMO TENTO CÍL || Země || || Rozhodnuto a || Vyčleněno b || Vyplaceno c || % (b) / (a) || % (c) / (a) Belgie || Období 2007–2013 || 26 261 648,00 || 17 205 799,00 || 11 243 909,00 || 65,52 % || 42,81 % Rozpočtový rok: 2011 || 4 412 449,00 || 4 412 449,00 || 7 567 279,00 || Bulharsko || Období 2007–2013 || 75 876 747,00 || 47 107 496,00 || 15 625 873,19 || 62,08 % || 20,59 % Rozpočtový rok: 2011 || 13 084 212,00 || 13 084 212,00 || 4 424 514,08 || Česká republika || Období 2007–2013 || 27 106 675,00 || 18 492 712,00 || 14 758 064,92 || 68,22 % || 54,44 % Rozpočtový rok: 2011 || 4 043 811,00 || 4 043 811,00 || 7 671 187,19 || Dánsko || Období 2007–2013 || 133 675 169,00 || 93 573 369,00 || 65 434 024,70 || 70,00 % || 48,95 % Rozpočtový rok: 2011 || 19 463 114,00 || 19 463 114,00 || 20 580 026,46 || Německo || Období 2007–2013 || 149 121 176,00 || 103 720 590,00 || 60 355 018,91 || 69,55 % || 40,47 % Rozpočtový rok: 2011 || 22 443 794,00 || 22 443 794,00 || 12 931 618,46 || Estonsko || Období 2007–2013 || 84 568 039,00 || 54 878 609,00 || 30 975 023,79 || 64,89 % || 36,63 % Rozpočtový rok: 2011 || 12 995 534,00 || 12 995 534,00 || 10 777 597,65 || Irsko || Období 2007–2013 || 42 266 603,00 || 27 691 739,00 || 20 590 159,00 || 65,52 % || 48,71 % Rozpočtový rok: 2011 || 7 101 580,00 || 7 101 580,00 || 0,00 || Řecko || Období 2007–2013 || 207 832 237,00 || 149 533 189,00 || 67 985 280,18 || 71,95 % || 32,71 % Rozpočtový rok: 2011 || 29 514 336,00 || 29 514 336,00 || 35 990 929,01 || Španělsko || Období 2007–2013 || 1 131 890 912,00 || 803 995 016,00 || 404 470 852,66 || 71,03 % || 35,73 % Rozpočtový rok: 2011 || 162 654 289,00 || 162 654 289,00 || 118 436 927,74 || Francie || Období 2007–2013 || 215 686 616,00 || 150 871 906,00 || 87 774 969,38 || 69,95 % || 40,70 % Rozpočtový rok: 2011 || 31 457 343,00 || 31 457 343,00 || 13 506 474,71 || Itálie || Období 2007–2013 || 424 342 854,00 || 297 930 059,00 || 163 479 766,46 || 70,21 % || 38,53 % Rozpočtový rok: 2011 || 61 620 807,00 || 61 620 807,00 || 59 235 210,54 || Kypr || Období 2007–2013 || 19 724 418,00 || 13 807 204,00 || 13 278 025,78 || 70,00 % || 67,32 % Rozpočtový rok: 2011 || 2 871 876,00 || 2 871 876,00 || 4 367 980,79 || Lotyšsko || Období 2007–2013 || 125 015 563,00 || 81 747 415,00 || 65 170 045,47 || 65,39 % || 52,13 % Rozpočtový rok: 2011 || 19 243 706,00 || 19 243 706,00 || 25 474 344,28 || Litva || Období 2007–2013 || 54 713 408,00 || 36 709 949,00 || 23 120 863,91 || 67,09 % || 42,26 % Rozpočtový rok: 2011 || 8 161 553,00 || 8 161 553,00 || 4 675 239,50 || Lucembursko || Období 2007–2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 % || 0,00 % Rozpočtový rok: 2011 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || Maďarsko || Období 2007–2013 || 34 769 572,00 || 21 987 859,00 || 12 865 081,83 || 63,24 % || 37,00 % Rozpočtový rok: 2011 || 5 952 501,00 || 5 952 501,00 || 7 190 107,83 || Malta || Období 2007–2013 || 8 372 329,00 || 5 300 916,00 || 2 126 063,75 || 63,31 % || 25,39 % Rozpočtový rok: 2011 || 1 271 388,00 || 1 271 388,00 || 953 937,69 || Nizozemsko || Období 2007–2013 || 48 578 417,00 || 34 005 165,00 || 13 201 570,50 || 70,00 % || 27,18 % Rozpočtový rok: 2011 || 7 073 021,00 || 7 073 021,00 || 1 553 560,32 || Rakousko || Období 2007–2013 || 5 259 318,00 || 3 692 103,00 || 3 645 455,55 || 70,20 % || 69,31 % Rozpočtový rok: 2011 || 763 814,00 || 763 814,00 || 753 548,00 || Polsko || Období 2007–2013 || 734 092 574,00 || 483 677 649,00 || 211 027 766,33 || 65,89 % || 28,75 % Rozpočtový rok: 2011 || 121 944 858,00 || 121 944 85800 || 71 086 296,54 || Portugalsko || Období 2007–2013 || 246 485 249,00 || 173 238 515,00 || 83 595 336,48 || 70,28 % || 33,91 % Rozpočtový rok: 2011 || 35 759 773,00 || 35 759 773,00 || 19 208 344,06 || Rumunsko || Období 2007–2013 || 230 645 644,00 || 143 020 768,00 || 32 299 988,49 || 62,01 % || 14,00 % Rozpočtový rok: 2011 || 39 257 052,00 || 39 257 052,00 || 0,00 || Slovinsko || Období 2007–2013 || 21 640 283,00 || 15 269 905,00 || 5 751 652,52 || 70,56 % || 26,58 % Rozpočtový rok: 2011 || 3 515 536,00 || 3 515 536,00 || 2 722 012,90 || Slovensko || Období 2007–2013 || 13 123 309,00 || 8 607 829,00 || 5 170 176,35 || 65,59 % || 39,40 % Rozpočtový rok: 2011 || 1 782 386,00 || 1 782 386,00 || 1 257 371,92 || Finsko || Období 2007–2013 || 39 448 827,00 || 27 614 400,00 || 16 427 458,77 || 70,00 % || 41,64 % Rozpočtový rok: 2011 || 5 743 752,00 || 5 743 752,00 || 5 039 613,94 || Švédsko || Období 2007–2013 || 54 664 803,00 || 38 265 669,00 || 24 999 874,53 || 70,00 % || 45,73 % Rozpočtový rok: 2011 || 7 959 199,00 || 7 959 199,00 || 5 505 285,77 || Spojené království || Období 2007–2013 || 137 827 889,00 || 90 707 217,00 || 19 295 90446 || 65,81 % || 14,00 % Rozpočtový rok: 2011 || 23 112 801,00 || 23 112 801,00 || 0,00 || Celkem || Období 2007–2013 || 4 292 990 279,00 || 2 942 653 047,00 || 1 474 668 206,91 || 68,55 % || 34,35 % Rozpočtový rok: 2011 || 653 204 485,00 || 653 204 485,00 || 440 909 408,38 || [1] Článek 68 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu, Úř. věst. L 120, 15.8.2006. [2] Tabulka I. Finanční plnění v konvergenčních regionech. Tabulka II. Finanční plnění v nekonvergenčních regionech. Tabulka III. Částky plánované v rámci ERF podle prioritních os a podle členských států. Tabulka IV. Certifikované výdaje v rámci ERF podle prioritních os a podle členských států. [3] K dispozici na internetu na adrese http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/eff_evaluation/eff_evaluation_synthesis_en.pdf Strana 40. [4] V oblasti zpracování ryb působilo dalších 900 podniků (obrat ve výši 2,3 miliardy EUR), zpracování však nepředstavovalo jejich hlavní činnost. [5] Hodnocení ERF v polovině období a následné hodnocení FNOR k dispozici na internetu na adrese http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/fifg_evaluation_executive_summary_cs.pdf [6] Zvláštní zpráva č. 12/2011 „Přispěla opatření EU k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům?“ [7] V roce 2011 bylo z provozu vyřazeno 61 % GT a 48 % kW.