PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o šíření družicových údajů z pozorování Země pro komerční účely /* SWD/2014/0184 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o šíření družicových údajů z pozorování Země pro komerční účely Právní upozornění: Tento souhrn zavazuje pouze útvary Komise odpovědné za jeho přípravu a nepředjímá konečnou formu rozhodnutí, které Komise přijme. 1. Vymezení problému (a) Souvislosti Toto posouzení dopadů se zabývá překážkami rozvoje trhu, které souvisí se skutečností, že družicové údaje s vysokým rozlišením (HRSD) jsou dnes v různých členských státech EU regulovány různými způsoby, a také možnostmi, jak tyto překážky bránící volnému oběhu družicových údajů překonat při současném zachování bezpečnostních zájmů. Konzultace se zainteresovanými stranami, včetně subjektů zajišťujících následný prodej údajů a poskytovatelů služeb s přidanou hodnotou (VAS), ukázala, že rozvoj trhu s HRSD je v současnosti ohrožen nedostatkem transparentnosti, předvídatelnosti a rovného zacházení, což je důsledek roztříštěnosti regulačních rámců upravujících HRSD v členských státech. V současnosti neexistuje společný trh s HRSD. (b) Nejpostiženější podniky Poskytovatelé údajů: Ačkoliv považují rozvoj trhu za příležitost, mohl by pro ně transparentnější rámec, který by umožnil vstup do podnikání v oblasti poskytování údajů dalším subjektům, představovat hrozbu. Na druhou stranu mají na jejich podnikání negativní dopad stávající nebo připravované regulační překážky, které se nejčastěji vyskytují ve fázi šíření HRSD od poskytovatelů údajů k VAS. Subjekty zajišťujících následný prodej údajů / VAS: Jejich podnikání je omezeno v důsledku roztříštěného regulačního rámce pro HRSD, které omezuje volný oběh těchto údajů. Drtivá většina z nich (99 %) jsou malé a střední podniky/mikropodniky, které mají díky své flexibilitě velmi dobrou schopnost provádět inovace na základě nezpracovaných údajů a poskytovat širokou škálu služeb a produktů založených na HRSD. Podniky koncových uživatelů: Mají na ně dopad omezení týkající se subjektů zajišťujících následný prodej údajů, a to z hlediska (včasné) dostupnosti HRSD. (c) Potřeba veřejné intervence Tři členské státy (Německo, Francie a Itálie) doposud vyvinuly civilní družicové systémy nebo družicové systémy dvojího užití, které jsou schopny vytvářet HRSD, a zavedly regulační režimy umožňující distribuci potenciálně citlivých údajů na komerčním trhu. Avšak s ohledem na nedostatečně soudržný přístup obsahují tyto jednotlivé rámce mezery a rozdíly, které vývoj trhu s HRSD omezují. Přinejmenším dvě další země – Spojené království a Španělsko – vyvinou technologické kapacity pro HRSD v nejbližší budoucnosti. Další země mohou následovat. Vzhledem k tomu, že počet států s kapacitou pro HRSD narůstá, je pravděpodobné, že se popsané problémy kvůli vzniku ještě roztříštěnějších regulačních rámců dále zhorší. Řízení distribuce HRSD je nezbytná z bezpečnostních důvodů. Členské státy, do jejichž jurisdikce družicové systémy s vysokým rozlišením spadají, zavedly odlišné regulační rámce pro kontrolu HRSD, které mají negativní dopad na rozvoj trhu s HRSD a mohou vést rovněž k nedostatkům v oblasti bezpečnosti. Existuje shoda v tom, že veřejná intervence na úrovni EU s cílem sblížit některé zásadní aspekty těchto regulačních rámců může tyto problémy zmírnit. 2. Analýza subsidiarity Zjištěné problémy ohrožují rozvoj vnitřního trhu EU v oblasti družicových údajů. Konzultace dospěly k závěru, že v současné době vnitřní trh s HRSD neexistuje. Základem pro opatření EU je článek 114 SFEU, který se zabývá sbližováním právních předpisů členských států v zájmu dosažení cílů článku 26 SFEU, konkrétně řádného fungování vnitřního trhu. Důvodem výběru článku 114 je potřeba vymezit vnitřní trh s HRSD a zajistit volný oběh produktů a služeb založených na HRSD v celé EU. Opatření Unie uvedená v této zprávě jsou v souladu se zásadou subsidiarity také z těchto důvodů: – samotná vnitrostátní iniciativa nezaručí soudržný legislativní rámec pro šíření družicových údajů. Soudržný rámec lze vytvořit pouze koordinovanou činností členských států v rámci EU nebo činností na úrovni EU. – přístup na úrovni EU je jediným způsobem, jak soukromým podnikům v hodnotovém řetězci umožnit využít příležitosti, které nabízí vnitřní trh EU, a to vytvořením transparentního, předvídatelného a spravedlivého legislativního rámce zaručujícího zásadu volného oběhu. Zamýšlené možnosti, které se opírají o pružný přístup spočívající v omezeném sladění klíčových regulačních prvků, nejdou nad rámec toho, co je nezbytné k dosažení cíle uvedené iniciativy. Lze proto potvrdit, že uvedená iniciativa je v souladu rovněž se zásadou proporcionality. 3. Cíle Hlavním politickým cílem této iniciativy je podpořit růst trhů v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména pak trhů se službami, podpořit konkurenceschopnost odvětví pozorování Země v EU a posílit konkurenceschopnost podniků využívajících produkty pozorování Země v Evropě. Konkrétněji usiluje o usnadnění šíření HRSD v Evropě při úplném zachování bezpečnostních zájmů, aby byl zabezpečen spolehlivější přístup k HRSD, dobrá a dostačující úroveň informovanosti o dostupnosti HRSD pro VAS / další prodejce údajů a podniky-uživatele, a o usnadnění konkurenceschopnosti na úrovni poskytovatelů údajů. Všechny tyto cíle mají za úkol podpořit vnitřní trh s HRSD. Operativním cílem je stanovit zásadní prvky nezbytné k úplnému uvolnění komerčního potenciálu HRSD, a zejména usnadnit šíření HRSD a přístup k nim, a to: – zavedením společné definice HRSD, jež by vymezila, které družicové údaje by mohly být podstatné z hlediska bezpečnosti a které jsou „připravené k obchodování“. – zavedením společných norem v oblasti transparentnosti, předvídatelnosti / právní jistoty a spravedlivého zacházení; a – zavedením společných norem v oblasti efektivity a provádění příznivého k podnikání, zejména pokud jde o dodržování předepsaných postupů. 4. Možnosti politiky Toto posouzení dopadů vymezuje vedle základního scénáře další tři možnosti politiky usilující o dosažení cílů prostřednictvím zřízení legislativního rámce pro zacházení s údaji z pozorování Země v Evropské unii a jejich šíření: Možnost 1: Základní scénář Možnost 2: Doporučení a pokyny (OMC) Možnost 3: Základní legislativní nástroj Možnost 4: Rozšířený legislativní nástroj Možnost 1 by znamenala, že nebude zřízen žádný společný rámec a že s ohledem na skutečnost, že kapacity pro HRSD získává a své vlastní vnitrostátní rámce zřizuje stále více členských států, pravděpodobně dojde z dalšímu roztříštění. Možnost 2, otevřená metoda koordinace (OMC), by mohla být využita ke koordinaci vnitrostátních politik v oblasti HRSD v zájmu dosažení společných cílů. Tato možnost by usilovala o zřízení soudržného legislativního rámce pro HRSD v členských státech, přičemž úlohu koordinátora by plnila Komise. Může však trvat dlouhou dobu, než tento proces začne přinášet výsledky. Podobných výsledků lze dosáhnout prostřednictvím doporučení vydaného Komisí, které může vyplynout rovněž z OMC, i když převážná většina členských států v průběhu konzultací výslovně vyjádřila, že nemá v efektivitu této možnosti důvěru, a to z bezpečnostních důvodů a s ohledem na nedostatečné záruky pro případ nedodržování reciprocity. Z těchto důvodů bylo doporučení Komise jako možnost zamítnuto. Možnost 3 obnáší legislativní opatření na úrovni EU zaměřené na sblížení podstatných složek vnitrostátních regulačních rámců upravujících distribuci HRSD: Toto legislativní opatření by zahrnovalo: – stanovení společných technických parametrů pro definici HRSD; – vypracování společných kritérií pro postup testování, která by dále specifikovaly členské státy, aby se určilo, zda HRSD musí projít postupem schvalování; – definici některých norem pro postup schvalování; – zavedení zásady volného oběhu HRSD zkontrolovaných při prvním šíření jiným členským státem EU v souladu s platnými postupy, za podmínky, že je dodržen rozsah působnosti testování/schválení. Možnost 4 vychází ze stejných prvků jako možnost 3, ale zahrnuje také stanovení společných kritérií pro udělování licencí poskytovatelům HRSD (licence by vydávaly vnitrostátní orgány). Uvedená společná kritéria by zahrnovala: – technická a organizační opatření zabraňující nepovolenému přístupu třetích stran k technickým zařízením používaným pro příjem, zpracování nebo přechovávání údajů vyprodukovaných vysoce výkonným systémem pro dálkové pozorování Země. – opatření zabraňující neúmyslnému zveřejnění HRSD neautorizovaným subjektům v průběhu přenosu údajů mezi různými zařízeními poskytovatele údajů nebo od tohoto poskytovatele k jiném poskytovateli; – opatření k zabezpečení šíření údajů vytvořených vysoce výkonným systémem pro dálkové pozorování Země. – požadavky na bezpečnostní prověrku zaměstnanců, kteří mají přístup k řídícím zařízením používaným pro příjem, zpracování, přechovávání a poskytování HRSD. 5. Posouzení dopadů Oproti možnosti 1 usilují možnosti 2,3 a 4 o zřízení soudržného a jasného legislativního rámce pro HRSD v celé Evropě založeného na řadě zásadních prvků, přičemž rozdíly mezi nimi spočívají v typu zvoleného nástroje a rozsahu zamýšlené intervence EU. Odlišovaly by se však z hlediska účinnosti a efektivity, administrativní zátěže a načasování. Možnosti 2 – 4 by měly pozitivní hospodářský dopad s ohledem na vyšší úroveň transparentnosti, právní jistoty a obchodní předvídatelnosti. Budou mít pozitivní přínos z hlediska zakládání podniků a obchodování, podpoří vznik vnitřního trhu s HRSD, posílí konkurenceschopnost podniků EU vůči subjektům ze třetích zemí, což je obzvláště důležité pro nejzranitelnější segment obchodního odvětví s HRSD – malé a střední podniky / mikropodniky. Je pravděpodobné, že díky vyšší kvalitě služeb a konkurenčním cenám dojde nejen k přímému nárůstu počtu pracovních míst v odvětví dalšího prodeje údajů / služeb s přidanou hodnotou (VAS) a poskytování údajů, ale také k dalšímu nárůstu počtu pracovních míst na ostatních úrovních hodnotového řetězce (podniky využívající HRSD, výrobci a provozovatelé družic). Dále se očekává rovněž další nepřímý nárůst pracovních míst, neboť vytvoření 1 pracovního místa v kosmickém průmyslu vede k vytvoření až 5 pracovních míst v jiných odvětvích. Další oblastí, na kterou je třeba v souvislosti s dopady přednostně upozornit, je význam soudržné politiky týkající se HRSD pro zlepšení v těch oblastech politiky, ve kterých jsou produkty a služby založené na HRSD využívány ve vysoké míře, tj. v oblasti bezpečnosti a obrany, místního a regionálního plánování, monitorování životního prostředí a klimatu nebo tísňových služeb. Jako příklad projednávaný během konzultací lze uvést, že podstatný podíl produktů a služeb založených na HRSD je využíván při monitorování životního prostředí. Proto by jakékoliv zlepšení kvality těchto služeb mohlo napomoci k dosažení ambiciózních cílů EU v oblasti změny klimatu, a to prostřednictvím nákladově efektivního a přesného celosvětového monitorování skleníkových plynů a biomasy. Řádné fungování vnitřního trhu EU s HRSD bude mít pozitivní dopad rovněž na dostupnost údajů, které mohou být využity k jiným společensky prospěšným cílům, na příklad v oblasti vzdělávání a výzkumu. Následující tabulka byla vypracována s cílem poskytnout krátké shrnutí podrobných dopadů jednotlivých možností: || Hospodářské || Administrativní náklady / zátěž || Strategické a politické || Sociální Možnost 1: Základní scénář || Překážky pro hospodářský rozvoj odvětví způsobené: – nedostatečnou transparentností – překážkami pro obchod – nedostatečnou obchodní předvídatelností – nedostatečnou konkurencí || Bez administrativní zátěže. || Rozdílné přístupy by mohly mít negativní dopad na bezpečnost. || Neúplné využití potenciálu vytváření pracovních míst. Omezená dostupnost údajů pro použití a další využití. Možnost 2: Doporučení a pokyny[1] || Pozitivní hospodářský dopad díky vyšší úrovni transparentnosti, obchodní předvídatelnosti a právní jistoty (volný oběh HRSD). Pozitivní dopady na zakládání podniků a obchodování. Vznik vnitřního trhu s HRSD. || Pro podniky: Méně byrokratických překážek pro odvětví a menší úsilí nezbytné ke splnění vnitrostátních právních předpisů. Pro členské státy: Vzniknou zanedbatelné dodatečné administrativní náklady. || Členské státy sladí své právní předpisy, přičemž východiskem tohoto dialogu budou strategické zájmy Unie a dojde ke zlepšení ochrany těchto zájmů. || Potenciál pro vznik významného počtu pracovních míst. Lepší dostupnost HRSD pro další využití. Možnost 3: Základní legislativní nástroj || Podobná jako možnost 2. Možnost 3 navíc pravděpodobně povede k rychlejšímu dosažení výsledků a bude mít včasnější dopad na trh než možnost 2 (a to i za předpokladu, že možnost 2 dosáhne nejlepších možných výsledků). || Pro podniky obdobná jako možnost 2, avšak výsledky se projeví dříve. Omezené administrativní náklady pro členské státy v důsledku provedení směrnice do vnitrostátních právních předpisů. || Pozitivních dopadů bude dosaženo rychleji a s větší jistotou než v případě možnosti 2. || Jako možnost 2, ale s rychlejším dopadem. Možnost 4: Rozšířený legislativní nástroj || Jako možnost 2 rozšířená o větší konkurenci v hodnotovém řetězci na úrovni poskytovatelů údajů. Existuje však riziko, že stanovení společných, avšak složitých licenčních kritérií povede při rozvoji trhu k nepředvídaným administrativním obtížím. || Nižší administrativní zátěž pro podniky, pokud vykonávají činnost ve více než jednom členském státě. Protože by směrnice obsahovala další prvek, náklady na provedení by byly vyšší než v případě možnosti 3. Vznikly by rovněž dodatečné administrativní náklady pro ty členské státy, které musí přizpůsobit své mechanismy tak, aby bylo možné kontrolovat činnost poskytovatelů údajů. || Jako možnost 3. || Zvýšená nabídka HRSD by posílila jejich využívání při provádění sociálních a environmentálních politik. Upřednostňovanou možností je možnost 3, která v sobě spojuje dobrou úroveň hospodářských, strategických a společenských přínosů s velmi vysokou úrovní účinnosti a efektivity a současně ponechává co největší prostor členským státům v oblasti kontroly podniků poskytujících údaje na jejich území. 6. Monitorování a hodnocení Cíle || Ukazatele Obecný cíl || Podpora růstu trhů v oblasti pozorování Země v EU, zejména pak trhů se službami. Podpora konkurenceschopnosti odvětví pozorování Země v EU. Posílení konkurenceschopnosti podniků EU využívajících produkty pozorování Země. || Rozvoj obratu na trhu EU v oblasti pozorování Země. Rozvoj počtu a velikosti podniků. Pozitivní / negativní obchodní vnímání výkonnosti vnitřního trhu s HRSD. Specifický cíl || Lepší obchodní chování v oblasti šíření HRSD ve všech členských státech. Spolehlivější přístup k HRSD. Dobrá informovanost VAS / dalších prodejců údajů a zákazníků o dostupnosti HRSD. Zvýšení konkurence na úrovni poskytovatelů údajů. Podpora vnitřního trhu s HRSD. || Úroveň transparentnosti a předvídatelnosti stávajících/vznikajících regulačních rámců. Monitorování kvóty žádostí o HRSD definitivně zamítnutých z bezpečnostních důvodů. Úroveň transparentnosti a viditelnosti stávajících/vznikajících regulačních rámců. Počet subjektů na trhu, ceny HRSD. Monitorování kvóty transakcí s HRSD směřujících k zákazníkům / VAS / dalším prodejcům údajů, s uvedením jejich sídla: domácí, EU, třetí země. Operativní cíl || Stanovení zásadních prvků nezbytných k úplnému uvolnění komerčního potenciálu HRSD a zejména usnadnění šíření HRSD a přístupu k nim, a to prostřednictvím: – zavedení společného základu vymezením pojmu HRSD, – zavedení společných norem v oblasti transparentnosti, předvídatelnosti a spravedlivého zacházení, – zavedení společných norem v oblasti efektivity a provádění příznivého k podnikání, zejména pokud jde o dodržování předepsaných postupů. || Vybrané operativní cíle umožňují monitorování, a to tak, že ověřují, zda byly příslušné prvky provedeny do vnitrostátních právních předpisů. Uvedený legislativní nástroj zajistí pravidelné monitorování provádění navržené iniciativy, zejména s ohledem na fungování postupů vypracovaných vnitrostátními orgány. Monitorování bude vyžadovat pravidelnou aktualizaci ze strany vnitrostátních orgánů (např. jednou ročně), jež bude spočívat v předložení následujících souhrnných statistik Komisi: – počet podniků působících jako poskytovatelé údajů v různých členských státech; – celkový počet testovaných datových transakcí (s cílem umožnit posouzení tržního zájmu o HRSD); – procentní podíl požadavků „považovaných za citlivé“ a „nepovažovaných za citlivé“, což umožní vyvodit závěry o celkové efektivitě testování (počet transakcí „považovaných za citlivé“ může být použit jako ukazatel účinnosti filtrů použitých poskytovateli údajů a může naznačit, do jaké míry jsou uspokojeny potřeby podniků); – procentní podíl domácích, přeshraničních (v rámci EU) a celosvětových obchodních aktivit na úrovni poskytovatelů údajů; – počet žádostí považovaných za citlivé, jež jsou postoupeny k následnému schválení; – procentní podíl neschválených žádostí (v zájmu vyvození závěrů o tom, jakým způsobem jsou při postupu testování zohledněny efektivní obchodní potřeby). Komise bude o provádění směrnice pravidelně informovat Evropský parlament a Radu a tři roky po uplynutí příslušné lhůty pro provedení bude provedeno hodnocení tohoto nového nástroje. Hodnocení bude založeno na ukazatelích obsažených ve výše uvedené tabulce a jeho cílem bude stanovit, do jaké míry nástroj dosáhl příslušných cílů a zda je nezbytná jeho revize. [1] Protože je účinnost a efektivita postupu v rámci otevřené metody koordinace nejistá, je jakákoliv prognóza hospodářského dopadu nejasná.