Doporučení pro stanovisko rady v souladu s článkem 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2006–2009 /* SEK/2007/0136 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.2.2007 SEK(2007) 136 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2006–2009 (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability a konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají /aktualizované/ programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají /aktualizované/ konvergenční programy). První stabilizační program Irska byl předložen v prosinci 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 18. ledna 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Irska předloženou dne 6. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice Irska podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a 3. vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Hospodářský vývoj Irska v posledních deseti letech je charakterizován extrémně silným hospodářským růstem („keltský tygr“) v počátečním období, jímž pokračoval mimořádný proces dohánění zahájený koncem osmdesátých let. Poté, co Irsko odolalo hospodářským turbulencím na počátku následujícího desetiletí, následovalo pomalejší tempo růstu, které sice ještě převyšovalo západoevropský průměr, avšak oproti předchozímu období bylo spíše výsledkem domácí poptávky a opíralo se o méně široké základy než dříve, a to při neudržitelném růstu v oblasti bytové výstavby. Otevřenost irského hospodářství se projevuje zejména na trzích určovaných flexibilními faktory se značným podílem zahraničních investic a migrací pracovních sil. Silnými stránkami Irska byly rychle rostoucí skupina mladých pracovních sil, politické prostředí vstřícné vůči podnikání a silné sociální partnerství budované od osmdesátých let. Irsko jako malá otevřená ekonomika má jen omezený makroekonomický prostor jednání. Úrokové sazby v eurozóně byly mnohem nižší, než by bylo pro Irsko optimální, a přispěly především k příliš vysoké úrovni inflace u majetkových hodnot. Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) byla na základě nárůstu reálných příjmů poměrně vysoká, další tlak vyplýval z domácí poptávky a některých slabých stránek na trzích výrobků a v síťových službách; vnější konkurenceschopnost se zřejmě do současné doby zhoršovala a schodek zahraničního obchodu se zvětšil. Veřejné finance zůstaly v mezích stanovených Paktem o stabilitě a růstu. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2008. Rada zjistila, že „stav rozpočtu je celkově zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu“. Rada vyzvala Irsko, aby „pokračovalo v realizaci opatření k řešení dlouhodobých dopadů stárnoucího obyvatelstva na rozpočet“. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Irska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 18. října 2006. Národní program reforem Irska uvádí jako hlavní problémy/priority udržení a zlepšení svého současného dobrého hospodářského vývoje využitím příležitostí, které nabízí globalizace a vnitřní trh. Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Irsko dosáhlo při provádění svého národního programu reforem významného pokroku. Provádění strategie pro růst a zaměstnanost se dále politicky zviditelnilo zejména nedávno uzavřenou dohodou o sociálním partnerství „Towards 2016“. Vzhledem k dosaženému pokroku bylo Irsku doporučeno zaměřit se rovněž na tyto oblasti: reformu důchodového systému, opatření vedoucí ke snížení emisí, větší účast na trhu práce, přistěhovalectví a podporu starších a nekvalifikovaných pracovních sil. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska na období od roku 2006 do roku 2009. 5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se zpomalí z úrovně 5,4 % v roce 2006 na průměrně nad 4,5 % v průběhu zbývající části programového období. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na věrohodných předpokladech, třebaže prudký pokles bytové výstavby a cen nemovitostí představují značná rizika. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 6. Saldo veřejných financí pro rok 2006 je v programu odhadováno jako přebytek ve výši 2,3 % HDP oproti schodku ve výši 0,6 % HDP v předchozí aktualizaci; novější finanční údaje pro ústřední vládu poukazují na ještě větší přebytek ve výši cca 2,5 % HDP. Neočekávaně dobrý výsledek oproti předchozímu roku lze zcela připsat straně příjmů a odráží zejména trvající vzestup na trhu s nemovitostmi, což vedlo ke zvýšení daní v oblasti bydlení a v menší míře k růstu produkce s podobným účinkem na další důležité daně. Odhadovaný výsledek u nominálních výdajů je vyrovnaný s rozpočtem. 7. Střednědobá rozpočtová strategie Irska je založena na zachování rozpočtové udržitelnosti v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Podle odhadů zůstanou přebytky zachovány během celého programového období, budou však klesat z odhadovaného přebytku ve výši 2,3 % HDP v roce 2006 na 1,2 % v roce 2007 a pak postupně dále až na 0,6 % v roce 2009. Podobně se sníží primární přebytek z odhadovaných 3,3 % HDP v roce 2006 na 1,6 % HDP v roce 2009. Snížení odhadovaného rozpočtového přebytku na polovinu v roce 2007 je způsobeno vyšším plánovaným podílem výdajů, který představuje především vyšší sociální transfery; v roce 2008 a 2009 se odhaduje snížení podílu příjmů i výdajů, ovšem u výdajů pouze mírné. V porovnání s odhady v předchozí aktualizaci (do roku 2008) bude silný nárůst odhadovaného salda na rok 2006, kterého bylo dosaženo především nečekaně vysokými příjmy, převeden na úrovni příjmů a celkového přebytku a míry primárního přebytku do následujících dvou let, i když stále menší mírou a prakticky beze změny profilu odhadovaného podílu výdajů. 8. Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky předpokládá snížení přebytku ve výši téměř 3 % HDP v roce 2006 na něco málo přes 1,5 % v roce 2009. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem odvozeným z programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, který má být podle programu udržen během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrnému schodku. Střednědobý cíl programu se nachází v rozmezí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodexu chování, a je náročnější než to, co vyplývá z předpokládané míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu. 9. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Na jedné straně by se makroekonomická situace mohla po počáteční fázi, kdy vývoj předčil očekávání, vyvíjet méně příznivě, než se očekávalo, a v souvislosti s tím by se mohly značně snížit určité příjmy, a to zejména příjmy těsně spjaté s trhem s bydlením. Na druhé straně jsou odhady dalších příjmů zřejmě spíše opatrné a výdaje zůstaly v posledních letech v rámci plánovaných mezí nebo v jejich těsné blízkosti. 10. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech během stejného období zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Rozpočtová politika na roky 2008 a 2009 odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Strukturální saldo se však v roce 2007 značně zhoršilo, což s sebou přináší riziko, že rozpočtová politika stanovená v programu se může stát procyklickou v roce, kdy se očekává příznivé období. Této situaci je třeba podle Paktu o stabilitě a růstu zabránit. 11. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 klesl asi na 25 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o další tři procentní body během programového období. 12. Dlouhodobé dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet v Irsku jsou značně vyšší než průměr EU, především z důvodu poměrně mladého obyvatelstva a následně vyššího nárůstu výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí, což je částečně podmíněno zastaráváním důchodového systému. Výchozí stav rozpočtu, který je ve srovnání s rokem 2005 lepší, značně přispívá ke zmírnění odhadovaných dlouhodobých dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet, avšak nepostačuje na úplné pokrytí výrazného nárůstu výdajů v důsledku stárnutí obyvatel. Jak uvádí program, mohla by se snížit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí udržením vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a prováděním opatření zaměřených na omezení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Zdá se, že udržitelnost veřejných financí v Irsku je vystavena střednímu riziku. 13. Program stability neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy tak předpokládají další provádění ambiciózních plánů pro zlepšení infrastruktury, zejména v rámci národního plánu rozvoje, který byl zveřejněn v lednu 2007, zatímco program stability doplňuje opatření předpokládaná v národním programu reforem o podrobný popis opatření ke zlepšení institucionálních rysů veřejných financí, především opatření ke zvýšení efektivity výběru daní a k dosažení lepších výsledků při řízení výdajů. 14. Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 15. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny požadované údaje a většinu nepovinných údajů[6]. Celkově tedy lze dospět k názoru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a pokud se rozpočtová politika v roce 2007 nestane procyklickou, může být rozpočtová strategie dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. V každém případě by bylo rozumné vytvořit manévrovací prostor pro případ jakékoli změny současné struktury růstu, která je určována prudkým vývojem v odvětví bydlení. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a zejména k plánovanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva by Irsko mělo pokračovat v provádění opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti svých veřejných financí. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | SP pros 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | KOM list. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | neuv. | SP pros 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | neuv. | Inflace HISC (%) | SP pros 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | KOM list. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | neuv. | SP pros 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | neuv. | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros 20061 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 | KOM list. 20065 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | neuv. | SP pros 20051 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | neuv. | Saldo veřejných financí (v % HDP) | SP pros 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | KOM list. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | neuv. | SP pros 2005 | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | neuv. | Primární saldo (v % HDP) | SP pros 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | KOM list. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | neuv. | SP pros. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | neuv. | Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | SP pros. 20061 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | KOM list. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | neuv. | SP pros. 20051 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuv. | Strukturální saldo2 (v % HDP) | SP pros. 20063 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | KOM list. 20064 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | neuv. | SP pros 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuv. | Hrubý vládní dluh (v % HDP) | SP pros 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | KOM list. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | neuv. | SP pros 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | neuv. | Pozn.: 1Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3Jednorázová a dočasná opatření ve výši -0,3 % HDP v roce 2005 (předpoklad: viz pozn. 4) a 0,1 % HDP v roce 2006 (uvedeno v programu); program neuvádí žádné informace pro období 2007–2009. 4Jednorázová a jiná dočasná opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (-0,3% HDP v roce 2005, jež snižují schodek). 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % a 5,2 %. Zdroj: Program stability (SP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM). výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě ²a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005“. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Chybí zejména údaje o deflátorech soukromé spotřeby, o veřejné spotřebě a investicích, čistých úvěrech poskytnutých nebo přijatých v soukromém sektoru, veřejných výdajích podle účelu a rozložení vnitřní dynamiky celkového veřejného zadlužení.