(4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(5)V konvergenčním programu se uvádí, že rozpočtové dopady mimořádného přílivu uprchlíků jsou značné a v dodatku ze dne 6. května jsou poskytnuty dostatečné důkazy o rozsahu a povaze těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle hodnocení Komise činily způsobilé dodatečné náklady v roce 2015 0,04 % HDP a v současnosti se na rok 2016 neočekávají žádné další mezní náklady. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 připouští zohlednit tyto dodatečné výdaje, protože příliv uprchlíků je mimořádnou událostí, jeho dopad na veřejné finance Maďarska je značný a udržitelnost by nebyla ohrožena tím, že se umožní dočasná odchylka od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Požadovaná korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2015 byla proto s ohledem na tyto náklady snížena. Na jaře 2017 bude na základě zjištěných údajů poskytnutých maďarskými orgány provedeno konečné posouzení za rok 2016 obsahující mimo jiné způsobilé částky.

(6)Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru do roku 2017 na 2,4 % HDP a poté jej do roku 2020 postupně snižovat na 1,2 %. Vláda plánuje postupné zlepšování strukturálního salda s cílem dosáhnout do roku 2019 revidovaného střednědobého rozpočtového cíle, tj. schodku ve výši 1,5 % HDP ve strukturálním vyjádření. Přepočtený strukturální schodek by však zůstal vyšší než střednědobý rozpočtový cíl. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat ze 75,3 % HDP v roce 2015 na méně než 67 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro období do roku 2017 v podstatě reálný a pro další období je stále optimističtější. Potřebná opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2017, nebyla dostatečně upřesněna, zejména v období po roce 2017. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje velké riziko významné odchylky od požadované korekce v roce 2016, a pokud se politika nezmění, i v souhrnu let 2016 a 2017. Současně se předpokládá, že Maďarsko v roce 2016 a 2017 dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Maďarsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V obou letech tedy budou k zajištění souladu nutná další opatření.

(7)Snížila se vnitřní finanční nerovnováha a bankovní systém se stal méně zranitelným, avšak problémy přetrvávají. Bylo dosaženo značného pokroku při snižování dluhu soukromého sektoru, který byl dříve většinou denominován v cizích měnách. Poskytování úvěrů domácnostem vykazovalo známky oživení, u poskytování úvěrů podnikům však dosud nedošlo k obratu. Začala se zvyšovat ziskovost bankovního sektoru, jíž přispívá zlepšující se hospodářské prostředí a umírněnost předchozích politik v oblasti zdanění bank. Přestože jsou banky dobře kapitalizované a vysoce likvidní, zůstávají při poskytování úvěrů opatrné. Hlavním zbývajícím problémem bank je snížit dosud stále vysoký podíl nesplácených úvěrů, které brání poskytování nových úvěrů a působí tlak na zisk. Rizika podmíněných závazků spojených s nárůstem státního vlastnictví v bankovním sektoru jsou stále vysoká.

(8)Navzdory nedávnému výraznému zlepšení daňové politiky a daňové správy zůstává skutečnost, že se Maďarsko spoléhá na odvětvové daně, potenciální překážkou pro investice. Selektivní konstrukce těchto daní způsobuje narušení v jednotlivých odvětvích. Zatímco několik dalších odvětvových daní zůstává v platnosti, odvod z úvěrových institucí se výrazně snížil a progresivní sazby poplatku za inspekci potravin byly zrušeny. Daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy je stále vysoké, zejména u osob bez dětí. To může negativně ovlivnit jejich zaměstnatelnost a také bránit investicím. Byly podniknuty kroky ke snížení daňového zatížení (včetně snížení o jeden procentní bod v jednotné sazbě daně z příjmů fyzických osob a zvýšení daňové úlevy pro rodiny u výdělečně činných osob se dvěma dětmi). Opatření však nejsou dostatečně dobře zacílená, aby měla významný dopad pro osoby s nízkými příjmy. Bylo by možné přesunout daňovou zátěž ze zdanění práce do oblastí s méně rušivým účinkem na růst. Bylo přijato několik opatření ke zlepšení dodržování předpisů a snížení nákladů na jejich dodržování, avšak náklady na dodržování daňových předpisů jsou stále vysoké. I přes zlepšení v uplynulých letech se Maďarsko nadále potýká s problémy v oblasti účinného vybírání daní. Maďarská vláda oznámila významnou institucionální reformu zaměřenou na účinnost daňové správy, která má být zahájena v roce 2016.

(9)Bylo dosaženo omezeného pokroku, pokud jde o podporu hospodářské soutěže a transparentnosti při zadávání veřejných zakázek (například byl přijat nový zákon o zadávání veřejných zakázek, jehož soulad s právem EU musí být ještě posouzen), avšak nepředvídatelné změny právních a správních předpisů a administrativní překážky brzdí soukromé podnikání a investice. Vysoký počet jednacích řízení bez zveřejnění a zadávání zakázek na základě jediné nabídky ukazují, že nízká úroveň hospodářské soutěže v oblasti zadávání veřejných zakázek stále přetrvává. Dosud nebyla vyvinuta žádná komplexní strategie elektronického zadávání veřejných zakázek zaměřená na zlepšení účinnosti a transparentnosti a riziko korupce zůstává vysoké. Má-li nový národní protikorupční akční plán (NAP) pro roky 2015–2018 účinněji předcházet korupci ve veřejných institucích a uplatňovat odrazující sankce, je potřeba ho pozměnit. Vláda neobnovila svůj dřívější závazek provést revizi zákona o oznamovatelích z roku 2013, který neobsahuje ustanovení, jež oznamovatele adekvátně chrání před odvetou. Program národního protikorupčního akčního plánu na revizi systému majetkových přiznání není dostatečně ambiciózní a nové legislativní změny přijaté v roce 2015 zavedly některá další omezení přístupu veřejnosti k informacím. Vláda sice podnikla kroky ke snížení administrativní zátěže, avšak podnikům omezující předpisy v odvětvích služeb a nestálé regulační prostředí v Maďarsku nadále působí obavy, a tím vzniká nejistota pro investory. Omezení týkající se založení a provozu podniků v maloobchodním sektoru představují značné překážky pro vstup na trh a expanzi obchodních činností. Marže v maďarském maloobchodním odvětví jsou třetí nejvyšší v EU a v posledním desetiletí se neustále zvyšují, zatímco ukazatel alokační účinnosti patří mezi nejnižší v EU.

(10)Nejnovější vývoj na trhu práce v Maďarsku je pozitivní; nezaměstnanost klesla na úroveň před krizí. Nová pracovní místa vznikají nejen v soukromém sektoru, ke snížení nezaměstnanosti přispěl i program veřejných prací. Tento program je hlavním nástrojem aktivní politiky na trhu práce v Maďarsku. Rozpočtové náklady na něj se během posledních pěti více než zčtyřnásobily. Program však zřejmě dostatečně nezlepšuje opětovné začlenění účastníků na otevřený trh práce. V první polovině roku 2015 činila míra úspěšného opuštění programu do řádného zaměstnání 13,1 %, ale zhruba 60 % účastníků, kteří v tomto období program opustilo, se do něj do 180 dnů vrátilo zpět. Tím vzniká značné riziko závislosti účastníků na programu, zejména v případě osob s nízkou kvalifikací a lidí ve znevýhodněných regionech. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané, pracovníky s nízkou kvalifikací a nezaměstnané žijící ve znevýhodněných oblastech, v roce 2015 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělání. Podíl nezaměstnaných osob zapojených do veřejných prací je rovněž významný v okresech s dobře fungujícím trhem práce. Nedávná reforma veřejných služeb zaměstnanosti pravděpodobně zhorší jejich účinnost. Administrativní složitost mechanismů správy a řízení – v současné době je odpovědnost za veřejné služby zaměstnanosti rozložena mezi čtyři ministerstva – může významně ohrozit účinné řízení a zvýšenou orientaci na výsledky. Maximální doba poskytování dávek v nezaměstnanosti (tři měsíce) je nejnižší v EU a je výrazně kratší než průměrná doba, která je nezbytná pro nalezení zaměstnání. Ukazatele chudoby se zlepšují, ale zůstávají vysoké, především u těch nejvíce znevýhodněných, zejména Romů a dětí. Výzvu nadále představuje přiměřenost a rozsah sociální pomoci a nejnovější reformy by mohly dále omezit podmínky pro přístup k řadě výhod.

(11)Průměrný výkon maďarských studentů v základních dovednostech byl v Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) za rok 2012 nižší než průměr EU a mezi rokem 2009 a 2012 se zvýšil podíl studentů se slabými výsledky. Vliv socioekonomického zázemí a umístění škol na dosažené výsledky patří mezi nejsilnější v EU. Selektivita vzdělávacího systému prohlubuje rozdíly ve výkonech studentů mezi různými typy škol a tyto rozdíly se v průběhu času zvětšují. Rovného přístupu ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému se nedostává obzvláště Romům. S výjimkou předškolního vzdělávání, kde došlo v posledních letech k významnému zlepšení, zůstávají mezi mírou dokončení studia u romských a neromských dětí na všech ostatních úrovních vzdělávání (tj. primárního, sekundárního a terciárního vzdělávání) značné rozdíly. U Romů často nadále dochází k předčasnému ukončování školní docházky. Maďarsko zavedlo řadu opatření, jejichž cílem je účinněji řešit dosahování slabších výsledků. Důležité informace o provádění těchto opatření však nejsou dostupné, a je proto obtížné posoudit jejich možný dopad. Je třeba ještě vypracovat systematický přístup k podpoře všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění. Oznámený plán provádění pro strategii proti předčasnému ukončování školní docházky dosud nebyl zveřejněn. Přechod mezi různými formami a stupni vzdělávání zůstává nadále obtížný a nedávné reformy v oblasti odborného vzdělávání by mohly tyto přechody dále zbrzdit.

(12)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

(13)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

DOPORUČUJE Maďarsku v období 2016 a 2017:

1.S ohledem na vysoké riziko významné odchylky dosáhnout ke splnění střednědobého rozpočtového cíle roční fiskální korekce ve výši 0,3 % HDP v roce 2016 a ve výši 0,6 % HDP v roce 2017, ledaže se podaří plnit střednědobý rozpočtový cíl s menším úsilím, a to přijetím potřebných strukturálních opatření.

2.Dále snížit odvětvové daně a daňové zatížení osob s nízkými příjmy. Posílit transparentnost a hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek, vyššího počtu zveřejněných výběrových řízení a dalšího zkvalitnění protikorupčního rámce. Zlepšit regulační prostředí v odvětví služeb a maloobchodním odvětví tím, že se uvolní omezení daná právními a správními předpisy a zajistí předvídatelnost.

3.Usnadnit přechod z programu veřejných prací na primární trh práce a posílit další nástroje aktivní politiky trhu práce. Zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti. Přijmout opatření ke zlepšení výsledků vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném inkluzivním vzdělávání.

V Bruselu dne