CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 29.10.2014  
COM(2014) 663 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
o splnění příslušných kritérií ze strany Peru v zájmu vyjednání dohody o zrušení vízové 
povinnosti mezi Evropskou unií a Peru  
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. ÚVOD A SOUVISLOSTI 
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 509/20141 (dále jen „pozm ěňující nařízení“) 
změnilo nařízení Rady č. 539/20012, a zejména jeho p řílohy obsahující seznamy t řetích zemí, 
jejichž státní p říslušníci musí mít p ři překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam 
třetích zemí, jejichž státní p říslušníci jsou od této povinnos ti osvobozeni. Devatenáct zemí 
bylo přesunuto z p řílohy I (vízová povinnost) do p řílohy II (osvobození od vízové 
povinnosti), a sice Kolumbie, Do minika, Grenada, Kiribati, Ma rshallovy ostrovy, Mikronésie, 
Nauru, Palau, Peru, Svatá Lucie, Svatý Vin cenc a Grenadiny, Samoa, Šalamounovy ostrovy, 
Východní Timor, Tonga, Trinidad a Tobago, Tuvalu, Vanuatu a Spojené arabské emiráty. 
Pozměňující nařízení dále stanovilo, že osvobození od vízové povinnosti pro státní 
příslušníky t ěchto 19 zemí by m ělo platit až ode dne, kdy vstoupí  v platnost dohoda o zrušení 
vízové povinnosti uzav řená každou z t ěchto zemí s Evropskou unií. 
V 5. bodě odůvodnění pozměňujícího na řízení se uvádí, že by Komise p řed zahájením jednání 
o dvoustranných dohodách o zrušení vízové povi nnosti mezi Unií a Kolumbií a mezi Unií a 
Peru měla dále vyhodnotit situaci t ěchto dvou zemí z hlediska kritérií stanovených v tomto 
nařízení. Pozm ěňující nařízení ve skute čnosti formalizovalo (tím, že je p řeneslo z bodu 
odůvodnění do nového článku) a rozší řilo tradiční seznam kritérií,  která byla až dosud 
zvažována. Nevy čerpávající seznam kritérií, který by m ěl v budoucnu stanovit, na základ ě 
posouzení jednotlivých p řípadů, třetí země, jejichž státní p říslušníci podléhají vízové 
povinnosti nebo jsou od ní osvobozeni, lze nalézt v čl. 1 odst. 1 pozm ěňujícího na řízení: 
„[...kritéria týkající se mimo jiného] nedovoleného p řistěhovalectví, ve řejného po řádku a 
bezpečnosti, hospodá řských přínosů, především z hlediska cest ovního ruchu a zahrani čního 
obchodu, a vn ějších vztah ů Unie s dot čenými třetími zem ěmi, včetně zejména zvážení lidských 
práv a základních svobod, jakož i d ůsledků regionální soudržnosti a vzájemnosti.“  
Prostřednictvím této zprávy a jedné zvláštní zprávy p řijaté soub ěžně pro Kolumbii, Komise 
splňuje výše uvedený požadavek. K ob ěma zprávám jsou p řipojeny pracovní dokumenty 
útvarů Komise p ředkládající podrobné údaje, ze kterých záv ěry zpráv vycházejí, a obsahující 
informace o zdrojích údaj ů a metodice použité k vypracování posouzení. 
Při přípravě posouzení si Komise vyžádala a obdržela p říspěvky od tří agentur EU: EASO, 
Europol a Frontex. Delegace EU v Peru poskytla  komplexní zprávu o vztazích EU a Peru. 
Dodatečné informace poskytlo Špan ělsko, jakožto členský stát tradi čně nejvíce vystavený 
migrací z Peru. Peruánské orgány prokázaly vysokou míru ochoty spolupracovat s Komisí p ři 
přípravě posouzení. 
 
2. POSOUZENÍ KRITÉRIÍ 
Tato zpráva široce zohled ňuje kritéria uvedená v čl. 1 odst. 1 pozm ěňujícího na řízení; rovn ěž 
posuzuje možné rizikové scéná ře vyplývající z liberali zace vízového režimu ješt ě před tím, 
než budou p ředstaveny záv ěry.  
                                                            
1 Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67. 
2 Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1. 
 
3 
 2.1 Migrace a mobilita 
Schengenská víza 
Analýza statistik o schengenských vízech žádan ých a vydaných v Peru v posledních letech 
vede k následujícím poznatk ům: 
• Více Peruánc ů je ochotno cestovat do schengenské ho prostoru za turistikou, podnikáním 
nebo na jiné druhy krátkodobých pobyt ů. Počet schengenských víz vydaných v Peru 
vzrostl za poslední čtyři roky o 21 %. Zatímco v roce 2010 činil počet vydaných víz 
39 914, do roku 2013 dosáhl 48 488. Tento nár ůst pravděpodobně souvisí s významným 
hospodářským růstem, který Peru zažívá v posledním desetiletí; 
• velká většina peruánských žadatel ů o víza (93,3 % v roce 2013) je považována za cestující 
bez postranních úmysl ů, kteří nepředstavují žádné riziko a proto obdrží víza ke 
krátkodobému pobytu, zatímco míra zamítnutých žádostí o vízum za poslední čtyři roky 
výrazně poklesla, z 11,6 % v roce 2010 na 6,7 % v roce 2013.  
Legální migrace 
Počet státních p říslušníků Peru s pobytem v EU+3 (bez zapo čítání osob, které získaly 
občanství členského státu EU) v roce 2013, lze odhadnout na cca 206 000 s tím, že o n ěco 
více jich má nyní bydlišt ě v Itálii než ve Špan ělsku. Údaje ukazují, že legální migrace 
Peruánců do EU je po období výrazného nár ůstu (zejména do Špan ělska a Itálie) v 
současnosti na pom ěrně nízké úrovni. To je částečně důsledkem hospodá řské krize, která 
způsobuje, že se nabízí mén ě pracovních míst a p říležitostí pro migranty v EU+, čímž se 
oslabují motiva ční faktory pro migraci do EU+, a jasného zlepšení hospodá řské situace 
v Peru, což znamená, že Peruánci dnes hledají zam ěstnání a p říležitost rozvinout úsp ěšné 
podnikání ve své zemi, čímž se oslabují motiva ční faktory pro emigraci z Peru. Peruánská 
vláda v sou časnosti podporuje návrat Peruánc ů s pobytem v zahrani čí prostřednictvím 
uplatňování „zákona o hospodá řském a sociálním znovuza členění imigrant ů po návratu“ 
a jeho pr ůvodního na řízení, které usnadní  návrat Peruánc ů do země. Zákon stanoví, že 
Peruánci mohou získat po návratu do zem ě snazší p řístup k úv ěrům na podporu zakládání 
nových podnik ů, při dovozu zboží emigrant ů se uděluje osvobození od dan ě, usnadní se 
přístup ke stipendiu na vys okoškolské studium a ke vzd ělávacím úv ěrům, jakož i k úv ěrům na 
bydlení a k ve řejnému zdravotnímu pojišt ění.  
Pokud hospodá řství Peru nadále poroste sou časným tempem, tedy pr ůměrně o více než 6 % 
růstu HDP v posledních 10 let, budou mít Peruánci mén ě důvodů k emigraci. Sou časná 
hospodářská situace v EU spole čně s faktory geografické polohy a etablovaných komunit 
možná vysv ětlují, proč v posledních letech více Peruánc ů zákonně emigrovalo do Spojených 
států nežli do EU.  
 
                                                            
3 Pod pojem „EU celkem“ se, není-li uvedeno jinak, nezahrnuje Spojené království a Irsko, jelikož tyto dv ě země 
se neúčastní spole čné vízové politiky EU. Pod pojem „EU+ celkem“ se zahrnují údaje o čtyřech zemích 
přidružených k Schengenu (Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko).  
 
4 
 Nelegální migrace 
Údaje týkající se zamítnutí, zadržení a na vracení ukazují, že Peru není významnou zemí 
původu nelegálních migrant ů do EU. Zmizely n ěkteré negativní trendy zaznamenané p řed lety 
a situace se v posledních letech výrazn ě zlepšila, nebo ť ubylo případů zamítnutých žádostí 
a zadržení. Po čet Peruánc ů, u kterých bylo v roce 2013 zjišt ěno, že jsou na území EU+ 
v situaci nelegální migrace, činí 1 050. Vzhledem k tomu, že v roce 2008 tento údaj činil 
1 950, se po čet případů zadržení b ěhem uvedeného období snížil tém ěř o polovinu. M ůže tu 
působit několik faktor ů: hospodá řský pokles v EU, a zejména pak ve Špan ělsku a v Itálii 
(hlavní destinace mezi členskými státy pro nelegální peruánské migranty), který znamená 
méně pracovních míst a p říležitostí, zatímco zlepšená hospodá řská situace v Peru poskytuje 
Peruáncům příhodné podmínky k dosažení prosperity v domácí zemi. 
Rozdíl mezi po čtem vydaných rozhodnutí o navrácení a po čtem uskute čněných návrat ů 
do třetí země se měří tzv. „pom ěrem návratnosti“. Pom ěr návratnosti v p řípadě Peruánců byl 
mezi lety 2008 a 2011 velmi nízký (mén ě než 20 %), od té doby se ale postupn ě zlepšuje 
(26,1 % v roce 2012 a 37,3 % v roce 2013), takže je nyní velmi podobný pr ůměrnému pom ěru 
návratnosti v celosv ětovém měřítku (36,6 %). Spolupráce s peruánskými orgány v p řípadech 
návratů je vynikající, jak uvád ějí orgány nejpostižen ějšího členského státu, Špan ělska4 – obě 
země podepsaly v roce 2004 dohodu o spolupráci týka jící se migrace a vz tahující se i na 
navracení. Možnými p říčinami pom ěrně nízkého pom ěru návratnosti jsou i migranti, kte ří se 
skrývají, a odvolání podaná proti rozhodnutím o navrácení.   Ve srovnání s celkovými nelegální migra ční tlaky, jimž EU čelí, jsou podle agentury Frontex 
rizika plynoucí ze zrušen í vízové povinnosti pro ob čany Peru nadále pom ěrně nízká, přestože 
je také pravd ěpodobné, že se zvýší po čet odepření vstupu, jak dokládají jiné p řípady 
liberalizace vízového režimu.  
Relativně vysoký p říliv žadatel ů o azyl z Peru na po čátku 90. let minulého století z ůstal 
krátkodobým jevem. Po čet žádostí o azyl v uplynulých šes ti letech setrval na velmi nízké 
úrovni, přičemž v roce 2013 bylo ze strany Peruánc ů zaznamenáno pouze 105 žádostí o azyl. 
Většina rozhodnutí o ud ělení azylu b ěhem uvedeného období byla záporná. Sou časná nízká 
úroveň bude pravd ěpodobně přetrvávat i nadále, a ť ke zrušení vízové povinnosti dojde či 
nikoli. Zna čný nárůst neodůvodněných žádostí o azyl, obdobný tomu, k n ěmuž došlo v 
návaznosti na d řívější procesy liberalizace ví zového režimu, není pravd ěpodobný, a to 
vzhledem k zna čně odlišným okolnostem. Nap říklad cestovní náklady jsou v p řípadě Peru 
mnohem vyšší a z minulosti nejsou známy p řípady rozsáhlejšího podávání neod ůvodněných 
žádostí o azyl spojených s r ůznými ekonomicky marginalizovanými skupinami peruánské 
společnosti. Jinými slovy, zneužívání bezvízového režimu pro ú čely žádosti o azyl jednoduše 
není ekonomicky únosné vzhledem k tomu, že cestovní náklady pro rodiny jsou podstatn ě 
vyšší než o čekávané p řínosy spojené s azylovým řízením v EU. 
 Stojí za zmínku, že jakékoli zvýšené riziko nelegální migrace, která m ůže následovat po 
zavedení bezvízového styku pro peruánské ob čany, lze částečně vyvážit zesílenou spoluprací 
mezi EU a Peru p ři předcházení a boji proti nelegá lní migraci, a to i prost řednictvím 
                                                            
4 Španělsko vydalo v roce 2013 385 rozhodnutí  o navrácení týkajících se Peruánc ů; Itálie byla na druhá s 205 
rozhodnutími. 
 
5 
 spolupráce v oblasti navracení osob. V tomto ohledu by bylo možné zvážit uzav ření dohody 
EU o zpětném přebírání osob. 
 
Zabezpečení peruánských cestovních doklad ů a podvody s cestovními doklady, do nichž 
jsou zapojeni Peruánci  
Ačkoli peruánské orgány již vyv inuly úsilí, aby do svých vn itrostátních cestovních pas ů 
zahrnuly požadované mezinárodní specifikace, l ze dosáhnout dalšího zlepšení tím, že se 
vyřeší dva drobné technické problémy peruánských pas ů (a sice stránka pro obnovení 
platnosti a čárový kód na stran ě s osobními údaji). Vláda nicmén ě v posledních n ěkolika 
letech bezpe čnostní prvky v cestovních pasech posíli la a zjednodušila post up jejich vydávání. 
Peruánské ministerstvo zahrani čních věcí potvrdilo závazek Peru za čít v blízké budoucnosti 
vydávat biometrické pasy. Pe ruánské ministerstvo zahrani čních věcí společně s úřadem  
Superintendencia de Migraciones , který tvo ří součást ministerstva vnitra a do jehož 
pravomoci spadá i vydá vání cestovních pas ů peruánským ob čanům, také vypracovalo 
referenční podmínky a zahájilo ve řejné nabídkové řízení s cílem ur čit společnost, která se 
procesu ujme. Podle ú ředních zdroj ů proběhne veřejné řízení k podávání nabídek pro 
zavedení biometrických pas ů v druhé polovin ě roku 2014. 
V současnosti se zdá, že neexistují výrazná ri zika spojená s tím, že by se státní p říslušníci 
Peru zapojovali do pad ělání dokument ů nebo že by byly peru ánské cestovní doklady 
podvodně používány. Pokud však budou peruánsk é cestovní doklady svým držitel ům v 
budoucnu poskytovat bezvízový vstup, pravd ěpodobně se stanou pro pad ělatele atraktivn ější. 
Zjištění tohoto druhu podvodu bude vyžadovat zvýšenou ostražitost p říslušníků pohraniční 
stráže. 
2.2 Trestná činnost a bezpe čnost 
Peruánské organizované zlo činecké skupiny jsou v EU p řítomny jen v omezené mí ře. 
Organizované zlo činecké skupiny Latinské Ameriky up řednostňují Iberský poloostrov jakožto 
základnu pro své operace, a to z d ůvodu kulturních, jazykových a historických vazeb. Zde 
jsou zapojeny zejména do obchodu s kokain em (Kolumbie a Peru jsou nejv ětší světoví 
výrobci kokainu) a legalizace výnos ů z trestné činnosti. 
Organizované zlo činecké skupiny Latinské Ameriky p ůsobí především v oblasti výroby drog 
a obchodu s nimi, jakož i v oblastech pad ělání eura, obchodování s lidmi za ú čelem 
sexuálního vyko řisťování, organizované majetkové trestné činnosti, podvod ů s platebními 
kartami a praní špinavých pen ěz.  
Europol oznámil, že se organizované zlo činecké skupiny budou vzhledem k jistému nár ůstu 
pohybu cestujících z Peru pravd ěpodobně snažit využít rostoucího po čtu pasažér ů cestujících 
mezi Peru a EU+ a ve v ětší míře využívat kurýr ů pro převoz drog a pen ěz. Mobilní 
organizované zlo činecké skupiny pocházející z Peru budou mít mén ě problém ů při 
překračování hranic EU. Peruánské organizované zlo činecké skupiny rovn ěž mohou využít 
nelegální migranty pod záminkou zprost ředkování služeb pro legalizaci dlouhodobého 
pobytu, a to tak, že si jako odm ěnu za svoje služby tyto migr anty najmou jako kurýry pro 
převoz drog či peněz. 
Bezvízové režimy mohou napomáhat zejména zlo činům týkajícím se osob, jako je 
usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Bezvízový styk a snadn ější přístup 
 
6 
 do schengenského prostoru by rovn ěž mohly zvýšit mobilitu organizovaných zlo čineckých 
skupin a individuálních pachatel ů – zrušením vízové povinnosti se totiž odstraní filtr, který 
tato povinnost v sou časné dob ě zajišťuje – a umožnit jim po vstupu do schengenského 
prostoru p řechody z jedné zem ě do druhé bez hrani ční kontroly. 
Peru ratifikovalo Úmluvu OSN proti nadnárodnímu organizovanému zlo činu a Palermský 
protokol v oblasti boje proti obc hodování s lidmi a zavedlo komp lexní právní rámec v souladu 
s mezinárodními normami. Peru by m ělo pokračovat ve svém úsilí o posílení soudního 
systému, v četně justiční spolupráce v trestních v ěcech, zejména pokud jde o vzájemnou 
právní pomoc. 
 
2.3 Hospodářství, obchod a cestovní ruch 
V Peru žije tém ěř 30 milion ů obyvatel. Sv ětová banka v roce 2012 odhadla hodnotu jeho 
hospodářství na 192,6 miliardy USD, což znamená, že je Peru 48. nejv ětším hospodá řstvím na 
světě. Hrubý národní d ůchod na jednoho obyvatele v roce 2012 činil 10 770 USD, podobn ě 
jako v Kolumbii. V posledním desetiletí dosahoval ro ční růst hospodá řství Peru hodnoty 
v průměru 6,5 %, jedné z nejvyšších na sv ětě. Procento lidí žijíc ích pod hranicí chudoby 
pokleslo z 59 % obyvatelstva v roce 2004 na 25.8 % v roce 2012. Nezam ěstnanost činí méně 
než 9 % a inflace se pohybuje stabiln ě okolo 3 %.  
EU je jedním z nejd ůležitějších obchodních partner ů Peru. EU je také nejv ětším zahrani čním 
investorem v zemi (50 % celkových p římých zahrani čních investic). Obchod mezi EU a Peru 
v posledních letech výrazn ě vzrostl a jeho celková hodnota dosáhla v roce 2013 8,8 miliardy 
EUR (14,1 % celkového objemu obchodu Peru). EU je t řetím nejv ětším vývozním trhem Peru 
(5,3 miliardy EUR, 16,3 % celkem) – tvo ří jej převážně suroviny (nerosty, paliva, zem ědělské 
produkty) – a EU je t řetím nejvýznamn ějším trhem p ůvodu pro dovoz do Peru (3,5 miliardy 
EUR, tj. 12 % celkem) – tvo ří jej především pr ůmyslové výrobky (stroje a dopravní za řízení, 
ostatní výrobky zpracovatelského pr ůmyslu, chemické látky). 
Obchodní dohoda mezi EU a Peru se prozatímn ě uplatňuje od 1. b řezna 2013 a obchodní toky 
zboží se mají podle p ředpokladů v nadcházejících letech zvyš ovat. Dohoda bude liberalizovat 
obchod u tém ěř 98 % zboží a obecn ě otevírá p řístup na trh pro služby, investice a zadávání 
veřejných zakázek a stanoví spole čné zásady ve všech oblastech  souvisejících s obchodem. 
Peru je navíc spolu s EU mezi 23 členy WTO, kte ří vyjednávají ambiciózní, mnohostrannou 
Dohodu o obchodování se službami („TISA“), která zahrnuje jako  silnou složku „režim 4“. 
V této souvislosti by mohlo bezvízové cestování peruánských podnikatel ů posílit hospodá řské 
vazby mezi peruánskými a evropskými spole čnostmi, nebo ť častější účast peruánských 
podnikatel ů na veletrzích v EU m ůže kupříkladu přinést více objednávek výrobk ů evropských 
podniků. 
 V posledních letech vzrostl po čet peruánských turist ů v EU+. Podle údaj ů, které poskytly 
peruánské orgány, došlo v letech 2010 až 2013 k 12,9% nár ůstu v počtu výjezdů peruánských 
turistů do zemí EU+. V roce 2013 dosáhl po čet peruánských turist ů vyjíždějících do zemí 
 
7 
 EU+ 154 349,5 oproti 136 734 v roce 2010. V roce 2013 pat řily k hlavním destinacím 
Španělsko (93 121), Nizozemsko (33 059), Fran cie (18 203) a It álie (6 309).6  
Podle informací, které získala delegace EU v Bogot ě a které lze vzhledem k podobným 
vlastnostem turistických tok ů z Peru a Kolumbie uplatnit i v p řípadě Peru, očekávají evropské 
letecké spole čnosti provozující lety na trasách m ezi Kolumbií a schengenským prostorem 
v případě uvolnění vízového režimu 10–20% zvýšení po čtu cestujících. Tento odhad, 
podobný tomu, který agentu ře Frontex ohlásily kolumbijské orgány (+17 %), vychází 
především ze zvýšení pozorovaných na jiných trasách po uvoln ění vízového režimu. 
V každém p řípadě však toky turist ů z Peru každoro čně narůstají, takže uvoln ění vízového 
režimu tyto toky mezi Peru a EU+ dále posílí. Na základ ě těchto údajů a minulé a odhadované 
budoucí míry r ůstu lze realisticky v roce 2016 v zemích EU+ o čekávat 200 000 až 225 000 
peruánských turist ů, a to za p ředpokladu, že rok 2016 bude první m celým rokem, kdy bude 
uskutečněn bezvízový styk mezi Peru a schengenským prostorem. 
 
 
2.4 Vnější vztahy, zejména s EU, a otázky v oblasti lidských práv, 
Vnější vztahy 
Zahraniční politika Peru se zam ěřuje zejména na posilování dobrých vztah ů se sousedy 
na všech stranách, rozvíjení intenzivn ějších obchodních vztah ů s Asií a zachovaní dobrých 
vztahů s EU a USA. Na regionální úrovni  hraje Peru konstruktivní úlohu. 
 
Peru je členem Tichomo řské aliance sestávající ze čtyř zemí Latinské Ameriky (Peru, 
Kolumbie, Chile a Mexika), jejímž cílem je posílit hospodá řskou/obchodní integraci, ale také 
dosáhnout pokroku prost řednictvím spolupráce v oblasti migrace, vzd ělávání, bezpe čnosti 
a dalších otázek. Peru se rovn ěž účastní jednání o iniciativ ě transpacifického partnerství. 
 
Po vystoupení Venezuely z Andského spole čenství (CAN) jsou čtyřmi aktivními členy CAN 
Peru, Bolívie, Kolumbie a Ekvádor. CAN se v sou časné době ocitá v p řechodné fázi a oblast 
působnosti této organizace se omezila p ředevším na obchod, infrastrukturu a mobilitu ob čanů.  
 Peru se řadí k předním partner ům Evropské unie v Latinské Americe. EU je jedním 
z největších poskytovatel ů pomoci a má nejvyšší podíl na zahrani čních investicích. 
Dvoustranné vztahy jsou pružné a řádné a zahrnují mimo jiné politický dialog na vysoké 
úrovni, obchod a investice, boj proti obchodování  s drogami a také stále významné prost ředky 
rozvojové spolupráce (66 milion ů EUR na období 2014–2017 pouze pro dvoustrannou 
spolupráci). Z fond ů
 rozvojové spolupráce EU se podporuje úsilí Peru o modernizaci státu, 
                                                            
5 Toto číslo je mnohem vyšší než po čet vydaných schengenských víz, což má n ěkolik vysv ětlení: v případě asi 
30 % schengenských víz vydaných v Peru se jedná o víza pro více vstup ů; někteří Peruánci vedení jako vyjížd ějící 
turisté mohou být držiteli platného povolení k pobytu vydaného státem v schengenském prostoru; atd. 
6 Dlužno poznamenat, že tyto údaje zjevn ě odráží první místo p říletu na území Evropské unie a dostupnost 
přímých letů mezi Peru a Špan ělskem, Nizozemskem a Francií, tedy nikoli nutn ě hlavní cíl cesty. 
 
8 
 posílení sociálního za čleňování, boj proti podvýživ ě a proti drogám a proti obchodu s nimi, 
jakož i podpora alternativního rozvoje, diverzifikace produkt ů a ekologického obchodu. 
 
EU s Peru vede pravidelný neformální politický dialog (stanovený v rámci memoranda 
o porozum ění, které bylo podepsáno v roce 2009), v jehož rámci řeší otázky spole čného 
zájmu, jako je řádná správa v ěcí veřejných, zahrani ční politika, sociální konflikty a t ěžební 
průmysl, lidská práva a boj proti drogám.  Zasedání se konají každý rok za ú časti vysokých 
zástupců ministerstva zahrani čních věcí a dalších p říslušných ministerstev a ú ředníků EU. 
 Peru sdílí vizi EU, pokud jde o otázku řešení řady celosv ětových problém ů, a má podobné 
strategické zájmy (dem okracie, lidská práva, řádná správa v ěcí veřejných, životní prost ředí 
a změna klimatu, boj proti drogám). Spolupráce s Peru na mnohostranných fórech roste 
(například v rámci Rady OSN pro lids ká práva, nebo pokud jde o zm ěnu klimatu – v roce 
2014 pořádá Peru zasedání COP20). V rámci t ěchto mnohostranných fór Peru obecn ě 
podporuje postoje EU.  
Lidská práva 
Za účasti občanské spole čnosti provádí Peru st řednědobé a dlouhodobé politiky s cílem posílit 
ochranu lidských práv. Peru z ř
ídilo instituce na vysoké úrovni, jako je národní rada pro lidská 
práva a národní rada pro podporu práce a zam ěstnanosti, jejichž cíle m je podporovat a hájit 
občanská, politická, sociáln ě-ekonomická a kulturní práva a které navrhly a realizovaly r ůzné 
činnosti, programy a strategie, jako je ná rodní strategie pro prevenci a vymýcení d ětské práce, 
národní ak ční plán pro životní prost ředí a zákon o p ředchozí konzultaci. V červenci 2014 
přijala vláda národní plán pr o lidská práva na období 2014–16. 
 Lidská práva zaru čuje peruánská ústava a zahrani ční pozorovatelé potvrzují, že se situace 
v posledních letech zlepšila. Organizace ob čanské spole čnosti se zabývají hlavn ě případy 
obtěžování ze strany soudní moci, jemuž jsou vystaveny zejména ekologické organizace a 
ochránci lidských práv, kte ří se často účastní protest ů proti těžebnímu pr ůmyslu. Existují také 
zprávy o tom, že policie použila neúm ěrné síly v ůči demonstrant ům při sociálních 
konfliktech. 
 
Nejdůležitější otázky lidských práv v Peru: 
 
a) Diskuse o záv ěrečné zprávě komise pro pravdu a usmí ření zabývající se posouzením p říčin 
a důsledků politického násilí v období mezi lety 1980 a 2000 je stále zdrojem polarizace Peru. 
Další nevy řešená otázka spojená s obdobím po vnit
řním konfliktu souvisí se soudním 
stíháním osob, které porušovaly lidská práva (b ěhem vnitřního konfliktu). Krom ě toho se 
odškodnění obětem obecn ě považuje za nedosta čující. 
 
b) Sociální a hospodá řská práva:  chudoba a extrémní chudoba klesly za posledních p ět let o 
11,5 % a 4,9 %, ale na úr ovni venkovských oblastí z ůstávají pom ěrně vysoké. Je však t řeba 
poznamenat, že sociální politiky p ředstavují významný pilí ř vládního programu prezidenta 
Humaly a celostátn ě bylo zahájeno n ěkolik nových sociálních iniciativ zam ěřených na 
nejchudší vrstvy spole čnosti. 
 
c) Předchozí konzultace s domorodými spole čenstvími: Prezident Ollanta Humala ihned po 
svém zvolení schválil zákon o p ředchozí konzultaci, který čekal na vy řízení a jímž se provádí 
 
9 
 Úmluva MOP č. 169, aby byla zaru čena práva domorodých obyvatel na konzultaci p řed 
přijetím jakéhokoli rozhodnutí, které m ůže mít dopad na jejich území a obživu. Sou časným 
úkolem je zákon provést, a to zejména tam, kde se týká práv p ůvodního obyvatelstva stojících 
proti investi čním zájmům. 
 
d) Práva žen:  Peru již sice podepsalo vš echny úmluvy OSN týkající se  práv žen, ale ženy jsou 
stále málo zastoupeny na vyšších úrovních rozhodování, pr ůměrná úrove ň negramotnosti u 
nich zůstává vyšší než u muž ů, méně žen je zapojeno do formálního hospodá řství a jejich 
průměrné mzdy jsou výrazn ě nižší než pr ůměrné mzdy muž ů. Musí se zlepšit ochrana zdraví 
a reproduk čních práv žen, p řičemž závažný problém i nadále p ředstavuje vysoká míra násilí 
na ženách a dívkách, v četně případů znásilnění, domácího násilí a se xuálního, fyzického a 
psychického zneužívání. 
 
e) Práva d ětí: ve venkovských, horských a amazons kých oblastech není dodržována řada práv 
dětí, zejména pokud jde o totožnost/matriku, vzd ělávání, podvýživu, d ětskou práci, násilí a 
pohlavní zneužívání nebo vyko řisťování.  
  
 
f) Stále se projevuje gender ová a rasová diskriminace, zej ména proti ženám, domorodému 
obyvatelstvu, osobám se zdravotním postižením,  lesbickým, homosexuálním, bisexuálním 
a transsexuálním osobám a os obám postiženým HIV/AIDS.  
 
2.5 Regionální soudržnost 
V oblasti Latinské Ameriky pat ří Peru k menšin ě zemí, jejichž ob čané potřebují vízum.7 
Dlouhá historie vnit řních konflikt ů a násilí, výroba drog a obchodování s nimi a výsledná 
migrační a bezpe čnostní rizika vysv ětlují, proč se tradičně od peruánských ob čanů požaduje 
vízum. Peru však dosáhlo v řešení těchto problém ů značného pokroku, jak je patrno z jiných 
oddílů této zprávy. A čkoli jen málo zemí v sousedství Peru  lze považovat za zcela bez rizika, 
většina z nich se tradi čně těší bezvízovému styku se zem ěmi schengenského prostoru. 
Zachovat vízovou povinnost pro Peruánce a zárove ň od ní osvobodit v ětšinu občanů ostatních 
zemí v regionu by proto mohlo p ůsobit nekonzistentn ě. 
2.6 Vzájemnost 
Většina občanů EU byla tradi čně osvobozena od vízové povinnosti p ři vstupu do Peru. 
V současnosti jsou všichni ob čané EU osvobozeni od vízové povinnosti p ři vstupu do Peru u 
pobytů o délce až šest m ěsíců. Peru proto spl ňuje, nebo jde dokonce nad rámec t ěchto 
podmínek vzájemnosti. Bez ohledu na toto by jakákoli p řípadná budoucí dohoda o zrušení 
vízové povinnosti mezi EU a Peru musela potvrdit uplat ňování zásady vzájemnosti ve v ěci 
bezvízového styku.  
 
                                                            
7 Šest zemí, jmenovit ě Kuba, Dominikánská republika, Kolumbie , Ekvádor, Peru, Bolívie. Zbývajících 13 
latinskoamerických zemí má bezvízov ý styk: Mexiko, Guatemala, Honduras , Salvador, Nikaragua, Kostarika, 
Panama, Venezuela, Brazílie, Argent ina, Paraguay, Uruguay a Chile. 
 
10 
 3. RIZIKOVÉ SCÉNÁ ŘE 
Vzhledem ke všem výše popsaným tendencím, událostem a vývoji si lze po zrušení vízové 
povinnosti pro ob čany Peru p ředstavit p řinejmenším dva rizikové scéná ře pro schengenský 
prostor. 
3.1 Nízkorizikový scéná ř 
Podle tohoto scéná ře by bezvízový styk pro Peruánce nep řinesl žádné nežádoucí d ůsledky pro 
EU+. Tento scéná ř předpokládá, že peruánské hospodá řství bude i nadále r ůst zdravým 
tempem, což povede ke zvyšování mezd a nižší mí ře nezaměstnanosti a chudoby. Činnosti 
zločineckých skupin poklesnou, stejn ě jako význam výroby drog a obchodování s nimi. Dále 
bude posilovat demokracie a základní práva. Peru pak naplní sv ůj rozvojový potenciál.  
Pokračující hospodá řský růst odstraní ty jediné existující motivující faktory, které ovliv ňují 
nelegální migraci do EU+. Obchod a turistické cesty do EU+ pravd ěpodobně poroste, což 
bude přinášet hmatatelné hospodá řské výhody. 
3.2 Středněrizikový scéná ř 
Podle tohoto scéná ře hospodá řství Peru nadále poroste, al e mnohem pomalejším tempem; 
úroveň kriminality se bude zvyšovat; stát bude nadále demokracií, ale mechanismy 
na ochranu lidských práv budou slabší, což m ůže vést k zneužitím, a proto bude zapot řebí 
podrobně monitorovat situaci v oblasti lidských práv. 
 
Tyto problémy by se mohly stát faktorem, který bude n ěkteré Peruánce motivovat ke zneužití 
bezvízového režimu a k legálnímu vstupu na  území EU+ s úmyslem nelegálního pobytu po 
uplynutí zákonné lh ůty pro krátkodobý pobyt (90 dní). Zlo činecké sít ě by rovn ěž mohly 
v nestabilním Peru prosperovat a snáz p řenášet svou trestnou činnost do EU+. 
V případě, že dojde k takovému negativnímu vývoji a vyskytne se významné ohrožení Unie 
v oblasti migrace, bezpe čnosti a v dalších oblastech, musí být Unie schopna rychle reagovat 
na jakékoli zhoršení situace. Dohoda o zruš ení vízové povinnosti, jež má být s Peru 
vyjednána, by m ěla zahrnovat ve svých záv ěrečných ustanoveních možnost každé ze 
smluvních stran provád ění dohody pozastavit a ukon čit. To zaru čí, aby v p řípadě, kdy bude 
situace znepokojující, bylo k di spozici rychlé nápravné opat ření. Krom ě toho lze zvážit 
možnost posílení spolupráce s Peru na usnadn ěném navrácení nelegálních migrant ů a 
neúspěšných žadatel ů o azyl, jak je uvedeno výš e, aby se kompenzoval p řípadný nár ůst 
nelegálního p řistěhovalectví. Tato spolupráce by dále omezila nutnost pozastavení nebo 
ukončení dohody o zrušení vízové povinnosti. 
4. ZÁVĚRY 
Z informací obsažených v této zpráv ě jsou patrná zna čná zlepšení peruánské hospodá řské 
a sociální situace v Peru v posledních letech. Poskytují d ůvody, pro č by Peruánc ům měl být 
udělen bezvízový vstup do schengenského prostoru, jak je tomu již v p řípadě občanů většiny 
zemí Latinské Ameriky. 
Tato zpráva ukázala, že d ůvěra v peruánské žadatele o víza vzr ůstá; nelegální migrace je 
na velmi nízké úrovni; peruán ské cestovní doklady jsou dostate čně zabezpe čené; 
bezpečnostní hrozby ustoupily; peru ánské organizované zlo činecké skupiny nejsou v 
 
11 
 současnosti považovány za významnou hrozbu pro EU (s výjimkou t ěch, které jsou zapojeny 
do obchodu s drogami); hospodá řské příležitosti, v četně rozvoje obchodu a turismu, se 
rozšiřují souběžně s významným r ůstem peruánského hospodá řství; lidská práva a základní 
svobody jsou nyní v Peru mnohem lépe chrán ěny a respektovány než v minulosti; bude 
zajištěna vzájemnost, nebo ť Peru již osvobozuje všechny ob čany EU od vízové povinnosti; 
a vztahy mezi EU a Peru jsou pevné a stabilní. 
Tento pozitivní vývoj neznamená, že by zr ušení vízové povinnosti pro peruánské ob čany bylo 
zcela bez rizika. A čkoli se dopad liberalizace vízového režimu na závažnou organizovanou 
trestnou činnost považuje spíše za omezený a je nepravd ěpodobné, že by ustavení 
bezvízového režimu s Peru vedlo ke zna čnému nár ůstu činnosti organizovaných zlo čineckých 
skupin pocházejících z této zem ě v EU, peruánské organizované zlo činecké skupiny i nadále 
nelegálně prodávají kokain do Evropy a uvoln ění vízového režimu m ůže usnadnit jejich 
činnost. Zatímco nejv ětší část kokainu se do EU pašuje po mo ři za použití kontejner ů na 
obchodních trasách, kurý ři drog i nadále z ůstávají důležitým modem operandi.  Zvýšení 
pohybu cestujících vyplývající ze zavedení bezvíz ového cestování umožní organizovaným 
zločineckým skupinám zintenzívnit využívání individuálních kurýr ů. Existuje také riziko 
nárůstu obchodování s lidmi a zvýšení po čtu Peruánc ů, kteří vstoupí do EU+ legáln ě, ale 
budou mít úmyslu p řekročit délku povoleného pobytu a stát  se nelegálními migranty. 
 Tato rizika se nicmén ě považují za zvládnutelná. V ětšinu z nich by bylo možné minimalizovat 
prostřednictvím intenzivn ější spolupráce v oblasti navracení, jak je uvedeno výše, a zajišt ěním 
řádného provád ění hraničních kontrol, s p řípadným posílením prost ředků na letištích, p řes něž 
většina Peruánc ů vstupuje do schengenského prostoru, nebo ť se zvyšujícími se po čty příletů z 
Peru se v p řípadě bezvízového cestování prov ěřování cestujících p řesune z konzulát ů na 
orgány hrani ční kontroly. 
 V každém p řípadě by měla dohoda o bezvízovém styku, kter á má být s Peru vyjednána, 
obsahovat nezbytné záruky k pozastavení či ukončení dohody, bude-li to zapot řebí, aby se 
zabránilo bezpe čnostním nebo migra čním rizik ům pro Unii. S cílem sledovat veškerý 
negativní vývoj z řídí Komise mechanismus monitorová ní v období po liberalizaci vízového 
režimu, který se zam ěří na potenciální migra ční a bezpe čnostní hrozby a jejich p
říčiny.  
 V důsledku kladného vyhodnocení Peru, jež je obsaženo v této zpráv ě, a s poukazem na to, že 
by se měla věnovat zvláštní pozornost nutnosti a zp ůsobům posílené spolupráce s Peru 
v oblasti navracení, hodlá Komise p ředložit Rad ě brzy poté, co bude tato zpráva projednána 
v příslušných výborech a skupi nách Evropského parlamentu a Rady, doporu čení pro p řijetí 
rozhodnutí, kterým se Komise pov ěřuje, aby zahájila jednání o uzav ření dohody o zrušení 
vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty mezi EU a Peru.