Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (přepracování) (Text s významem pro EHP) /* KOM/2009/0391 konecném znení - COD 2009/0110 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 27.7.2009 KOM(2009) 391 v konečném znění 2009/0110 (COD)Svazek VI Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (přepracování) (Text s významem pro EHP) ê 1692/96/ES PŘÍLOHA II KRITÉRIA A SPECIFIKACE PROJEKTŮ SPOLEČNÉHO ZÁJMU[1] Část 2 | : | Silniční síť | Část 3 | : | Železniční síť | Část 4 | : | Síť vnitrozemských vodních cest a vnitrozemských přístavů | Část 5 | : | Námořní přístavy | Část 6 | : | Letiště | Část 7 | : | Síť kombinované dopravy | Část 8 | : | Řídicí a informační síť námořní dopravy | Část 9 | : | Řídicí síť letecké dopravy | Část 10 | : | Lokalizační a navigační síť | Část 2 Silniční síť Kromě projektů vztahujících se ke spojením uvedeným v příloze I se za infrastrukturní projekty společného zájmu považují všechny projekty vztahující se ke spojením, které se týkají: A. Rozvoje sítě, zejména - rozšíření dálnic nebo zvýšení kvality silnic, - výstavby nebo zlepšení obchvatů nebo okružních komunikací, - zvýšení interoperability vnitrostátních sítí. B. Rozvoje systémů řízení provozu a uživatelských informačních systémů, zejména - vytvoření telematické infrastruktury pro sběr dat o provozu, - rozvoje dopravních informačních a kontrolních center a výměny dat mezi dopravními informačními centry v různých zemích, - vytvoření silničních informačních služeb, zejména systému RDS-TMC[2], - technická interoperabilita telematických infrastruktur. Část 3 Železniční síť Kromě projektů vztahujících se ke spojením uvedeným v příloze I se za infrastrukturní projekty společného zájmu považují všechny projekty vztahující se ke spojením, které se týkají: - interoperability mezi transevropskými železničními systémy, - interoperability se sítěmi jiných oborů dopravy. Část 4 Síť vnitrozemských vodních cest a vnitrozemských přístavů ê 1346/2001/ES čl. 1 bod 6 písm. a) (přizpůsobený) Vnitrozemské přístavy Projekty společného zájmu se musí bez diskriminace vztahovat výlučně k infrastruktuře přístupné každému uživateli. Kromě projektů vztahujících se ke spojením a vnitrozemským přístavům uvedeným v příloze I se za projekty společného zájmu považují všechny projekty infrastruktury odpovídající jedné nebo více z těchto kategorií: 1. přístup k přístavu po vodních cestách; 2. přístavní infrastruktura je uvnitř přístavního areálu; 3. ostatní dopravní infrastruktura je uvnitř přístavního areálu; 4. ostatní dopravní infrastruktura spojující přístav s ostatními prvky transevropské sítě. Za projekt společného zájmu je považován každý projekt týkající se: výstavby a údržby všech prvků dopravního systému obecně přístupných všem uživatelům uvnitř přístavu a spojů s vnitrostátní nebo mezinárodní dopravní síti Ö . To Õ zahrnuje zejména rozvoj a údržbu areálu pro obchodní a ostatní účely týkající se přístavních činností, výstavbu a údržbu silničních a železničních spojů, výstavbu a údržbu včetně bagrování přístupových tras a ostatních vodních ploch v přístavu a výstavbu a údržbu plavebního značení a systémů řízení plavebního provozu a komunikačních a informačních systémů v přístavu a na přístupových trasách. ê 1692/96/ES Řízení provozu Za infrastrukturní projekty společného zájmu se považují zejména projekty, které zahrnují: - signalizační a naváděcí systém pro plavidla, zejména pokud přepravují nebezpečné věci nebo znečišťující látky, - tísňové komunikační systémy a zabezpečení vnitrozemské vodní cesty. ê 1346/2001/ES čl. 1 bod 6 b) (přizpůsobený) Část 5 Námořní přístavy 1. Společné podmínky pro projekty společného zájmu vztahující se k námořním přístavům sítě Projekty společného zájmu se musí vztahovat výlučně k infrastruktuře přístupné bez diskriminace každému uživateli. Za projekt společného zájmu je považován každý projekt týkající se: výstavby a údržby všech prvků dopravního systému obecně přístupných všem uživatelům uvnitř přístavu a spojů s vnitrostátní nebo mezinárodní dopravní sítí Ö To Õ zahrnuje zejména rozvoj a údržbu areálu pro obchodní a ostatní účely týkající se přístavních činností, výstavbu a údržbu silničních a železničních spojů, výstavbu a údržbu včetně bagrování přístupových tras a ostatních vodních ploch v přístavu a výstavbu a údržbu plavebního značení a systémů řízení plavebního provozu a komunikačních a informačních systémů v přístavu a na přístupových trasách. 2. Specifikace projektů společného zájmu vztahujících se k síti námořních přístavů Za projekt společného zájmu je považován každý projekt, který vyhovuje těmto specifikacím: Specifikace projektu | Kategorie přístavu | I. Podpora námořní dopravy na krátké vzdálenosti | Infrastruktura nezbytná pro rozvoj námořní a námořní-říční dopravy na krátké vzdálenosti | Projekty vztahující se k přístavům kategorie A | II. Přístup do přístavů | Přístup do přístavů po moři nebo po vnitrozemské vodní cestě | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A a B | Trvalá dostupnost přístavů v Baltském moři umístěných přibližně na 60° severní zeměpisné šířky a dále, včetně investičních nákladů na práce s rozrušováním ledu v zimě | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A, B a C | Vytvoření nebo zlepšení vnitrozemského přístupu spojujícího přístav s ostatními prvky transevropské dopravní sítě pomocí železničních, silničních a vnitrozemských vodních spojů | Projekty vztahující se k přístavům kategorie A | Rozvoj stávajícího vnitrozemského přístupu spojujícího přístav s ostatními prvky transevropské dopravní sítě pomocí železničních, silničních a vnitrozemských vodních spojů | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A a B | III. Přístavní infrastruktura uvnitř přístavního areálu | Rozvoj přístavní infrastruktury s cílem zvýšit účinnost intermodální dopravy | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A a B | Zdokonalení přístavní infrastruktury, zejména v přístavech ostrovních, okrajových a nejvzdálenějších regionů | Projekty vztahující se k přístavům kategorie C | Rozvoj a montáž řídících a informačních systémů jako je EDI (elektronická výměna údajů) nebo ostatních systémů inteligentního řízení nákladní a osobní dopravy s použitím integrovaných technologií | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A, B a C | Rozvoj přístavních zařízení na sběr odpadků | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A, B a C. | ê 1692/96/ES ČÁST 6 Letiště I. Výběrová kritéria pro letiště společného zájmu: Letiště společného zájmu musejí splňovat kritéria jednoho nebo více následujících bodů sítě: 1. Mezinárodní body sítě zahrnují - letiště nebo letištní systémy[3] s ročním objemem přepravy nejméně - 5 000 000 pohybů cestujících minus 10 % - nebo - 100 000 komerčních pohybů letadel - nebo - odbavených 150 000 t zboží - nebo - 1 000 000 pohybů cestujících mimo Společenství; nebo - jakékoli nové letiště postavené k nahrazení stávajícího mezinárodního bodu sítě, který by se nemohl ve svém lokalitě dále rozvíjet. 2. Body sítě Společenství zahrnují: - všechna letiště nebo letištní systémy s ročním objemem přepravy: - mezi 1 000 000 minus 10 % a 4 499 999 pohybů cestujících - nebo - mezi 50 000 a 149 999 t odbaveného zboží - nebo - mezi 500 000 a 899 999 pohybů cestujících, z nich nejméně 30 % je mezinárodních, - nebo - mezi 300 000 a 899 999 pohybů cestujících mimo evropskou pevninu na vzdálenost přes 500 km od nejbližšího mezinárodního bodu sítě, nebo - jakékoli nové letiště postavené k nahrazení stávajícího mezinárodního bodu sítě, který by se nemohl ve svém lokalitě dále rozvíjet. 3. Regionální body sítě a body přístupu zahrnují všechna letiště - s ročním objemem přepravy mezi 500 000 a 899 999 pohyby cestujících, z nichž méně než 30 % je mezinárodních, - nebo - s ročním objemem přepravy mezi 250 000 minus 10 % a 499 999 pohybů cestujících - nebo - s ročním objemem přepravy mezi 10 000 a 49 999 t odbaveného zboží - nebo - umístěná na ostrově některého členského státu - nebo - umístěná v uzavřených oblastech Společenství s komerční přepravou, zajišťovanou letadly s maximální vzletovou hmotností nad 10 t. Letiště je umístěno v uzavřené oblasti, je-li nad 100 km od nejbližšího mezinárodního bodu sítě nebo bodu sítě Společenství. Tato vzdálenost se může výjimečně zkrátit na 75 km, aby se vzal v úvahu obtížný přístup s ohledem na zeměpisnou situaci nebo špatnou kvalitu infrastruktury pozemní dopravy. II. Specifikace projektů společného zájmu vztahujících se k síti letišť Projektem společného zájmu se rozumí projekt, který splňuje níže uvedené požadavky: Specifikace projektů | Typ bodu sítě, na který se projekt zejména vztahuje[4] | I. Optimalizace stávající kapacity letišť | Opatření 1 — optimalizace stávající kapacity z hlediska pohybu letadel, cestujících nebo zboží, včetně letištního navigačního zařízení | Mezinárodní Společenství Regionální bod sítě a bod přístupu | Opatření 2 — zlepšení letištního zabezpečení a bezpečnosti | Mezinárodní Společenství Regionální bod sítě a bod přístupu | Opatření 3 — úprava stávající infrastruktury nezbytná z hlediska dotvoření společného trhu, a zejména z hlediska opatření pro volný pohyb osob ve Společenství | Mezinárodní Společenství Regionální bod sítě a bod přístupu | II. Rozvoj nové kapacity letišť | Opatření 4 — rozvoj infrastruktury a zařízení určujících kapacitu letiště, pokud jde o letadla, pohyb zboží nebo cestujících, včetně leteckého navigačního zařízení | Mezinárodní Společenství | Opatření 5 — výstavba nového letiště nahrazujícího současné kapacity letiště nebo letištního systému, který v dané lokalitě nelze dál rozvíjet | Mezinárodní Společenství | III. Zlepšení ochrany proti hluku v důsledku činností na letišti | Opatření 6 — zlepšení environmentální slučitelnosti z hlediska hluku a zpracování letištních zplodin | Mezinárodní Společenství | IV. Zlepšení nebo rozvoj přístupu k letišti | Opatření 7 — zlepšení a rozvoj rozhraní mezi letištěm a přístupovou infrastrukturou | Mezinárodní Společenství | Opatření 8 — zlepšení a rozvoj vzájemného propojení s ostatními dopravními sítěmi, zejména železniční sítí | Mezinárodní Společenství | Část 7 Síť kombinované dopravy Kromě projektů vztahujících se ke spojením uvedeným v příloze I se za projekty společného zájmu považují všechny infrastrukturní projekty, které se týkají - výstavby nebo modernizace železniční nebo vnitrozemské vodní infrastruktury, aby se intermodální manipulační jednotky staly technicky uskutečnitelné a ekonomicky životaschopné; ê 1346/2001/ES čl. 1 bod 6 písm. c) - výstavby nebo rozvoje středisek překládky mezi obory pozemní dopravy, včetně vybudování překládacího zařízení s odpovídající infrastrukturou uvnitř terminálu; - úpravy areálů přístavů umožňující rozvoj nebo zlepšení kombinované dopravy mezi námořní cestami a železnicí, vnitrozemskými vodními cestami nebo silnicemi; ê 1692/96/ES - železničního zařízení zvlášť upraveného pro kombinovanou dopravu, pokud to vyžaduje povaha infrastruktury, zejména co se týče nákladů na možné úpravy takové infrastruktury a s ohledem na použití takového zařízení spojeného s odpovídající infrastrukturou a příslušnými provozovateli, kterým umožní přístup na nediskriminačním základě. Část 8 Řídicí a informační síť námořní dopravy Mezi projekty společného zájmu lze začlenit jakýkoli projekt, který - se vztahuje k cílům bezpečnostní politiky Společenství v námořní dopravě nebo - je určen k provedení mezinárodních úmluv a usnesení Mezinárodní námořní organizace (IMO) v oblasti bezpečnosti námořní dopravy a týká se - zavedení systému Společenství k oznamování plavidel připlouvajících do přístavů Společenství nebo z nich odplouvajících nebo proplouvajících vodami Společenství za pomoci elektronického systému výměny dat, zahrnujícího také přenos dat mezi plavidly a pozemními zařízeními prostřednictvím transpondérů, přičemž se v úvahu berou zejména elektronické systémy výměny dat (EDI) včetně slučitelných rozhraní; - vývoje a zdokonalování radionavigačních pozemských kanálů LORAN-C; - vývoje zdokonalování zlepšení pobřežních a přístavních systémů řízení (VTS) a jejich propojení z pohledu bezpečnějšího a účinnějšího sledování a řízení námořní dopravy a odbavování, zejména v oblastech soutoku, oblastech dopravně vytížených nebo oblastech ekologicky citlivých; - rozvoje nástrojů k zlepšení pochopení přepravy: databáze o tocích přepravy a nehodách v námořní dopravě, rozvoje nástrojů pro rozbor dopravních toků EPTO (European Permanent Traffic Observatory); - vývoje infrastruktury a zařízení k zavedení Globálního námořního tísňového a bezpečnostního systému (GMDSS); - zlepšení systémů telematické výměny dat v souvislosti se státní přístavní kontrolou plavidel. Část 9 Síť řízení letecké dopravy Za projekty společného zájmu se považují jakékoli projekty vedoucí ke zvýšení kapacity systému a optimalizaci jeho využití, které jsou součástí harmonizace a integrace zařízení a postupů různých vnitrostátních bodů sítě a jsou v souladu s příslušnými mezinárodními normami definovanými Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a příslušnými evropskými subjekty, s důrazem především na Evropskou organizaci pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol). Tyto projekty se vztahují k - studiím o lepším využití letového prostoru různými účastníky a vytvoření konsistentního a efektivního systému tras, - plánování a řízení letového provozu tak, aby lépe odpovídala nabídka poptávce a zlepšilo se využití dostupných kontrolních kapacit, - studiím a práci nezbytné pro harmonizaci zařízení a postupů k integraci různých poskytovatelů služeb se zvláštním zřetelem na hlavní směry přijaté Evropskou konferencí civilního letectví (ECAC), - zlepšení produktivity systému, zejména prostřednictvím automatizované pomoci řízení a systémů zjišťování a řešení nebezpečných situací, - příspěvkům pro zavedení prostředků komunikace, navigace a dohledu nezbytných pro řízení letecké dopravy, včetně podpory nových technik, zejména družicových a digitálních datových sítí, jestliže to povede k souladu s evropskými specifikacemi. Část 10 Lokalizační a navigační síť Za projekt společného zájmu se považuje jakýkoli projekt, který se vztahuje k vytvoření jakéhokoli prvku budoucího evropského radionavigačního plánu nebo globálního družicového a navigačního systému tvořícího součást této struktury: - kontrolní centrum zahrnující systém zpracování a kontroly, - síť pozemských navigačních stanic, - prostorový segment složený z družic umožňující přenos navigačních signálů, - síť dozorčích stanic. _____________ ê 884/2004/ES čl. 1 bod 15 2) a příloha II PŘÍLOHA III PRIORITNÍ PROJEKTY, U KTERÝCH MAJÍ BÝT ZAHÁJENY PRÁCE DO ROKU 2010 1. Železniční osa Berlín — Verona/Milán — Bologna — Neapol — Messina — Palermo - Halle/Lipsko — Norimberk (2015), - Norimberk — Mnichov (2006), - Mnichov — Kufstein (2015), - Kufstein — Innsbruck (2009), - Brennerský tunel (2015), přeshraniční úsek, - Verona — Neapol (2007), - Milán — Bologna (2006), - železniční/silniční most přes Messinskou úžinu — Palermo (2015). 2. Vysokorychlostní železniční osa Paříž — Brusel/Brusel — Kolín nad Rýnem — Amsterodam — Londýn - tunel pod Lamanšským průlivem — Londýn (2007), - Brusel/Brusel — Lutych — Kolín nad Rýnem (2007), - Brusel/Brusel — Rotterdam — Amsterodam (2007)[5]. 3. Vysokorychlostní železniční osa jihozápadní Evropy - Lisabon/Porto — Madrid (2011)[6], - Madrid — Barcelona (2005), - Barcelona — Figueras — Perpignan (2008), - Perpignan — Montpellier (2015), - Montpellier — Nîmes (2010), - Madrid — Vitoria — Irún/Hendaye (2010), - Irún/Hendaye — Dax, přeshraniční úsek (2010), - Dax — Bordeaux (2020), - Bordeaux — Tours (2015). 4. Vysokorychlostní železniční osa východ - Paříž — Baudrecourt (2007), - Mety — Lucemburk (2007), - Saarbrücken — Mannheim (2007). 5. Trať Betuwe (2007) 6. Železniční osa Lyon — Terst — Divača/Koper — Divača — Lublaň — Budapešť — ukrajinská hranice[7] - Lyon — St. Jean de Maurienne (2015), - tunel Mont — Cenis (2015-2017), přeshraniční úsek, - Bussoleno — Turín (2011), - Turín — Benátky (2010), - Benátky — Ronchi Sud — Terst — Divača (2015), - Koper — Divača — Lublaň (2015), - Lublaň — Budapešť (2015). 7. Dálniční osa Igumenitsa/Patras — Atény — Sofia — Budapešť - Via Egnatia (2006), - Pathe (2008), - dálnice Sofia — Kulata — řecko-bulharská hranice (2010), s přeshraničním úsekem Promahon — Kulata, - dálnice Ndlac — Sibiň (větev k Bukurešti a Konstanci) (2007). 8. Multimodální osa Portugalsko/Španělsko — ostatní Evropa[8] - železnice La Coruña — Lisabon — Sines (2010), - železnice Lisabon — Valladolid (2010), - železnice Lisabon — Faro (2004), - dálnice Lisabon — Valladolid (2010), - dálnice La Coruña — Lisabon (2003), - dálnice Sevilla — Lisabon (dokončeno v r. 2001), - nové letiště v Lisabonu (2015). 9. Železniční osa Cork — Dublin — Belfast — Stranraer[9] (2001) 10. Malpensa (dokončeno 2001)[10] 11. Pevné spojení Öresund (dokončeno 2000)[11] 12. Severský trojúhelník, železniční/silniční osa - silniční a železniční projekty ve Švédsku[12] (2010), - dálnice Helsinky — Turku (2010), - železnice Kerava — Lahti (2006), - dálnice Helsinky — Vaalimaa (2015), - železnice Helsinky — Vainikkala (ruská hranice) (2014). 13. Silniční osa Spojené království/Irsko/Benelux (2010) 14. Západopobřežní hlavní trať (2007) 15. Galileo (2008) 16. Nákladní železniční osa Sines — Madrid — Paříž - nová vysokokapacitní železniční osa přes Pyreneje, - železnice Sines — Badajoz (2010), - železniční trať Algeciras — Bobadilla (2010). 17. Železniční osa Paříž — Štrasburk — Stuttgart — Vídeň — Bratislava - Baudrecourt — Štrasburk — Stuttgart (2015) s Kehlským mostem jako přeshraničním úsekem, - Stuttgart — Ulm (2012), - Mnichov — Salcburk (2015), přeshraniční úsek, - Salcburk — Vídeň (2012), - Vídeň — Bratislava (2010), přeshraniční úsek. 18. Vnitrozemská vodní osa Rýn/Mása — Mohan — Dunaj[13] - Rýn — Mása (2019) s plavební komorou Lanaye jako přeshraničním úsekem, - Vilshofen — Štrubina (2013), - Vídeň — Bratislava (2015) — přeshraniční úsek, - Palkovičovo — Moháč (2014), - místa s malou průjezdností v Rumunsku a Bulharsku (2011). 19. Vysokorychlostní železniční interoperabilita na Iberském poloostrově - Madrid — Andalusie (2010) - severovýchod (2010) - Madrid — Levanta a Středomoří (2010) - koridor sever/severozápad, včetně Vigo — Porto (2010) - Estremadura (2010). 20. Železniční osa Fehmarn - pevné železniční/silniční spojení přes Fehmarn (2014), - železnice pro přístup v Dánsku z Öresundu (2015), - železnice pro přístup v Německu z Hamburku (2015), - železnice Hannover — Hamburk/Brémy (2015). 21. Námořní dálnice Projekty společného zájmu určené v souladu s článkem 13 a týkající se těchto námořních dálnic: - dálnice Baltského moře (spojující členské státy u Baltského moře s členskými státy střední a západní Evropy, včetně trasy přes Severní moře/Baltské moře (Kielský kanál) (2010)), - západoevropská námořní dálnice (vedoucí z Portugalska a Španělska přes Atlantský oblouk do Severního moře a Irského moře) (2010), - námořní dálnice jihovýchodní Evropy (spojující Jaderské moře s Jónským mořem a východním Středomořím včetně Kypru) (2010), - námořní dálnice jihozápadní Evropy (západní Středomoří), spojující Španělsko, Francii a Itálii včetně Malty a napojující se na námořní dálnici jihovýchodní Evropy[14] (2010). 22. Železniční osa Atény — Sofia — Budapešť — Vídeň — Praha — Norimberk/Drážďany[15] - železnice řecko-bulharská hranice — Kulata — Sofia — Vidin/Calafat (2015), - železnice Curtici — Brašov (na Bukurešť a Konstanci) (2010), - železnice Budapešť — Vídeň (2010), přeshraniční úsek, - železnice Břeclav — Praha — Norimberk (2010), s přeshraničním úsekem Norimberk — Praha, - železniční osa Praha — Linec (2016). 23. Železniční osa Gdaňsk — Varšava — Brno/Bratislava — Vídeň[16] - Železnice Gdaňsk — Varšava — Katowice (2015), - Železnice Katowice — Břeclav (2010), - Železnice Katowice — Žilina — Nové Mesto nad Váhom (2010). 24. Železniční osa Lyon/Ženeva — Basilej — Duisburg — Rotterdam/Antverpy - Lyon — Mylhúzy — Mülheim[17], s přeshraničním úsekem Mylhúzy — Mülheim (2018), - Ženeva — Milán/Novara — švýcarská hranice (2013), - Basilej — Karlsruhe (2015), - Frankfurt nad Mohanem — Mannheim (2012), - Duisburg — Emmerich (2009)[18], - Železný Rýn Rheidt — Antverpy, přeshraniční úsek (2010). 25. Dálniční osa Gdaňsk — Brno/Bratislava — Vídeň[19] - dálnice Gdaňsk — Katowice (2010), - dálnice Katowice — Brno/Žilina (2010), přeshraniční úsek, - dálnice Brno — Vídeň (2009), přeshraniční úsek. 26. Železniční/silniční osa Irsko/Spojené království/kontinentální Evropa - silniční/železniční osa spojující Dublin se severem (Belfast — Larne) a jihem (Cork) (2010)[20], - silniční/železniční osa Hull — Liverpool (2015), - železnice Felixstowe — Nuneaton (2011), - železnice Crewe — Holyhead (2008). 27. „Rail Baltica“, železniční osa Varšava — Kaunas — Riga — Tallinn — Helsinky - Varšava — Kaunas (2010), - Kaunas — Riga (2014), - Riga — Tallinn (2016). 28. „Eurocaprail“ na železniční ose Brusel — Lucemburk — Štrasburk - Brusel — Lucemburk — Štrasburk (2012). 29. Železniční osa iónského/jaderského intermodálního koridoru - Kozani — Kalampaka — Igumenitsa (2012), - Janina — Antirrio — Rio — Kalamata (2014). 30. Vnitrozemská vodní cesta Seina — Šelda. - Zlepšení splavnosti Deulemont — Gent (2012-2014-2016), - Compiègne — Cambrai (2012-2014-2016). Předem sjednané datum dokončení díla je uvedeno v závorkách. Data dokončení díla u projektů 1 až 20 a 30 a podrobnosti o úsecích odpovídají zprávě skupiny na vysoké úrovni, ve které byly určeny. _____________ é PŘÍLOHA IV Zrušené rozhodnutí a seznam jeho následných změn Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES (Úř. věst. L 228, 9.9.1996, s. 1) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1346/2001/ES (Úř. věst. L 185, 6.7.2001, s. 1) | Bod 8.F přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 447) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 884/2004/ES (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1) | Nařízení Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1) | Pouze bod 6.D přílohy | _____________ PŘÍLOHA V Srovnávací tabulka Rozhodnutí 1692/96/ES | Toto rozhodnutí | Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 2 první věta | Čl. 1 odst. 2 první věta | Čl. 1 odst. 2 druhá věta | Čl. 7 odst. 1 | Čl. 1 odst. 2 třetí věta | Čl. 1 odst. 2 druhá věta | Čl. 1 odst. 3 | Čl. 1 odst. 3 | Články 2 až 6 | Články 2 až 6 | Čl. 7 odst. 1 návětí | Čl. 7 odst. 2 návětí | Čl. 7 odst. 1 první odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. a) | Čl. 7 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. b) | Čl. 7 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. c) | Čl. 7 odst. 1 čtvrtá odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. d) | Čl. 7 odst. 2 návětí | Čl. 7 odst. 3 návětí | Čl. 7 odst. 2 první odrážka | Čl. 7 odst. 3 písm. a) | Čl. 7 odst. 2 druhá odrážka | Čl. 7 odst. 3 písm. b) | Čl. 7 odst. 3 | Čl. 7 odst. 4 | Čl. 8 odst. 1 první pododstavec | Čl. 8 odst. 1 první pododstavec | Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec první věta | Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec | Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec druhá věta | Čl. 8 odst. 1 třetí pododstavec | Čl. 8 odst. 2 | Čl. 8 odst. 2 | Čl. 9 odst. 1 návětí | Čl. 9 odst. 1 návětí | Čl. 9 odst. 1 první odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. a) | Čl. 9 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. b) | Čl. 9 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. c) | Čl. 9 odst. 1 čtvrtá odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. d) | Čl. 9 odst. 2 a 3 | Čl. 9 odst. 2 a 3 | Čl. 10 odst. 1 | Čl. 10 odst. 1 | Čl. 10 odst. 2 první pododstavec | Čl. 10 odst. 2 první pododstavec | Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec první věta | Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec | Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec druhá věta | Čl. 10 odst. 2 třetí pododstavec | Čl. 10 odst. 3 až 6 | Čl. 10 odst. 3 až 6 | Čl. 11 odst. 1, 2 a 3 | Čl. 11 odst. 1, 2 a 3 | Čl. 11 odst. 3a | Čl. 11 odst. 4 první pododstavec | Čl. 11 odst. 3b | Čl. 11 odst. 4 druhý pododstavec | Čl. 11 odst. 4 | Čl. 11 odst. 5 | Článek 12 | Článek 12 | Čl. 12a odst. 1 až 4 | Čl. 13 odst. 1 až 4 | Čl. 12a odst. 5 návětí | Čl. 13 odst. 5 návětí | Čl. 12a odst. 5 první odrážka | Čl. 13 odst. 5 písm. a) | Čl. 12a odst. 5 druhá odrážka | Čl. 13 odst. 5 písm. b) | Čl. 12a odst. 5 třetí odrážka | Čl. 13 odst. 5 písm. c) | Čl. 12a odst. 6 první a druhá věta | Čl. 13 odst. 7 první pododstavec | Čl. 12a odst. 6 třetí věta | Čl. 13 odst. 7 druhý pododstavec | Čl. 12a odst. 7 | Čl. 13 odst. 6 | Článek 13 | Článek 14 | Čl. 14 návětí | Čl. 15 návětí | Čl. 14 první odrážka | Čl. 15 písm. a) | Čl. 14 druhá odrážka | Čl. 15 písm. b) | Čl. 14 třetí odrážka | Čl. 15 písm. c) | Čl. 15 návětí a závěrečná věta | Čl. 16 návětí | Čl. 15 první odrážka | Čl. 16 písm. a) | Čl. 15 druhá odrážka | Čl. 16 písm. b) | Čl. 15 třetí odrážka | Čl. 16 písm. c) | Čl. 15 čtvrtá odrážka | Čl. 16 písm. d) | Článek 16 | Článek 17 | Článek 17 | Článek 18 | Čl. 17a odst. 1 první věta | Čl. 19 odst. 1 | Čl. 17a odst. 1 druhá, třetí a čtvrtá věta | Čl. 19 odst. 4 | Čl. 17a odst. 2 a 3 | Čl. 19 odst. 2 a 3 | Čl. 17a odst. 4 | Čl. 19 odst. 6 | Čl. 17a odst. 5 | Čl. 19 odst. 5 | Čl. 17a odst. 6 | Čl. 19 odst. 7 | Čl. 18 odst. 1 | Článek 20 | Čl. 18 odst. 2 první věta | Čl. 21 odst. 1 | Čl. 18 odst. 2 druhá věta | Čl. 21 odst. 2 | Čl. 18 odst. 3 první věta | Čl. 22 první pododstavec | Čl. 18 odst. 3 druhá věta | Čl. 22 druhý pododstavec | Čl. 18 odst. 3 třetí a čtvrtá věta | Čl. 22 třetí pododstavec | Článek 19 | Článek 23 | Čl. 19a odst. 1 | Článek 24 | Čl. 19a odst. 2 návětí | Čl. 25 odst. 1 návětí | Čl. 19a odst. 2 písm. a) a b) | Čl. 25 odst. 1 písm. a) a b) | ______ | Čl. 25 odst. 2 návětí | Čl. 19a odst. 2 písm. c) a d) | Čl. 25 odst. 2 písm. a) a b) | Čl. 19a odst. 3 | Čl. 25 odst. 3 | Čl. 19a odst. 4 | Čl. 26 odst. 1 | Čl. 19a odst. 5 první věta | Čl. 26 odst. 2 první pododstavec | Čl. 19a odst. 5 druhá věta | Čl. 26 odst. 2 druhý pododstavec | Čl. 19a odst. 6 | Čl. 27 odst. 1 | Čl. 19a odst. 7 | Čl. 27 odst. 2 | Čl. 19a odst. 8 | Čl. 27 odst. 3 | Čl. 19a odst. 9 | Čl. 27 odst. 4 | Čl. 19b první věta | Čl. 28 první pododstavec | Čl. 19b druhá věta | Čl. 28 druhý pododstavec | Článek 22 | Čl. 29 první pododstavec | ______ | Čl. 29 druhý pododstavec | Článek. 23 | Článek 30 | Článek. 24 | Článek 31 | Příloha I | Příloha I | Příloha II | Příloha II | Příloha III | Příloha III | ______ | Příloha IV | ______ | Příloha V | _____________ ê 1692/96/ES (přizpůsobený) SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ Evropský parlament, Rada a Komise zdůrazňují význam, který přikládají zřízení a spojitému rozvoji transevropské dopravní sítě. Vítají přijetí tohoto rozhodnutí zřizujícího tuto síť a vymezující konkrétní projekty společného zájmu, což umožňuje, aby byl legislativní rámec pro transevropskou dopravní síť dokončen. Zaznamenávají, že tyto projekty přispívají k dosažení cílů stanovených v článku 2, zejména mohou zásadním způsobem přispět ke konkurenceschopnosti, vytváření pracovních míst a soudržnosti v Unii, a rovněž vycházejí vstříc potřebě propojit ostrovní, uzavřené a okrajové oblasti s centrálními oblastmi Společenství. V této souvislosti zdůrazňují, že skutečnost, že tyto projekty jsou vymezeny v příloze I, příloze II a článcích tohoto rozhodnutí, je činí způsobilými pro finanční příspěvek Společenství, jenž může usnadnit a urychlit jejich skutečné provedení v daném členském státě. Evropský parlament, Rada a Komise vyzývají členské státy, aby přikládaly nejvyšší význam provádění těchto projektů, jimž věnují zvláštní pozornost. Komise se zavazuje informovat je pravidelně o jejich uskutečňování, mimo jiné prostřednictvím Ö zpráv uvedených v článku 22 Õ. Evropský parlament, Rada a Komise berou na vědomí projekty schválené Evropským parlamentem v druhém čtení s ohledem na rozvoj transevropské dopravní sítě. PROHLÁŠENÍ KOMISE - K normám ochrany životního prostředí a potrubní sítě Komise bude a) pokračovat ve zkoumání norem ochrany životního prostřední pro každý typ dopravy a b) zkoumat možnost zřízení potrubní sítě, na kterou by se nevztahovaly obecné zásady pro transevropské energetické sítě, a možnost jejich začlenění do transevropské sítě a předloží případné vhodné návrhy. - Ö K článku 23 Õ a příloze III Komise potvrzuje, že nic v tomto prohlášení nepředjímá finanční závazky členských států Společenství. [1] Tato kritéria a specifikace se vztahují k odpovídajícím částem uvedeným ve vlastním textu nebo k příloze I. [2] Radiodigitální oznamovací systém pro silniční dopravu, který uvádí do souladu dopravní zprávy s potřebami jednotlivých uživatelů pozemních komunikací. [3] Letištní systémy: Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 14. [4] Tato tabulka nevylučuje, aby dotyčná opatření byla v některých řádně odůvodněných a zvláštních případech rozšířena na další body sítě. [5] Včetně dvou železničních stanic pro vysokorychlostní vlaky v Rotterdamu a Amsterodamu, které nebyly zahrnuty do projektu, jejž potvrdila Evropská rada na zasedání v Essenu v roce 1994. [6] Včetně spojení Lisabon-Porto (2013), Lisabon-Madrid (2010) a Aveiro-Salamanca (2015). [7] Části této trasy odpovídají V. panevropskému koridoru. [8] Včetně modernizace přístavů a letišť (2015) v souladu s obsahem, který potvrdila Evropská rada na zasedáních v Essenu a Dublinu. [9] O dalším nárůstu kapacity této trati bylo rozhodnuto v roce 2003 a byl doplněn jako samostatný projekt. [10] Projekt dokončen. [11] Projekt dokončen. [12] Několik krátkých silničních a železničních úseků bude dokončeno v letech 2010 až 2015. [13] Část této trasy odpovídá definici VII. panevropského koridoru. [14] Také k Černému moři. [15] Tato významná trasa do velké míry odpovídá definici IV. panevropského koridoru. [16] Tato významná trasa do velké míry odpovídá definici VI. panevropského koridoru. [17] Včetně trasy TGV Rýn-Rhôna, bez západní větve. [18] Projekt č. 5 (trať Betuwe) spojuje Rotterdam a Emmerich. [19] Tato hlavní trasa do velké míry odpovídá definici VI. panevropského koridoru. [20] Včetně Essenského projektu č. 13: silniční osa Irsko/Spojené království/Benelux.