Sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu o metodách a požadavcích týkajících se přezkumu, jenž v souvislosti se strukturami a mechanismy Evropské rady pro výzkum provedou nezávislí odborníci /* KOM/2008/0526 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.8.2008 KOM(2008) 526 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o metodách a požadavcích týkajících se přezkumu, jenž v souvislosti se strukturami a mechanismy Evropské rady pro výzkum provedou nezávislí odborníci SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o metodách a požadavcích týkajících se přezkumu, jenž v souvislosti se strukturami a mechanismy Evropské rady pro výzkum provedou nezávislí odborníci ÚVOD Evropská rada pro výzkum, která byla zřízena v rámci zvláštního programu „Myšlenky“, vymezuje novou vědeckou součást sedmého rámcového programu pro výzkum a výrazně se odpoutává od dřívějších výzkumných činností Společenství. V rámci podpory hraničního výzkumu uskutečňovaného jednotlivými týmy má na základě otevřené celoevropské soutěže, jejímž jediným kritériem je excelence, za cíl podstatně přispět k rozvoji evropských výzkumných schopností na nejvyšší úrovni. Evropská rada pro výzkum rovněž postupuje podle vzoru novátorské institucionální struktury zavedeného sedmým rámcovým programem, v němž jsou také zahrnuty společné technologické iniciativy vytvářené podle článku 171 Smlouvy. Významně zdokonaluje metody provádění prostřednictvím nezávislé vědecké rady a samostatného plnění programu zajištěného specializovanou prováděcí strukturou v podobě výkonné agentury Komise. Nové cíle a metody provádění, které zavádí Evropská rada pro výzkum, jsou na jedné straně motivovány politickými a hospodářskými požadavky evropského výzkumného prostoru a lisabonského procesu, v jejichž souvislosti se evropské schopnosti v hraničním výzkumu považují za klíčové z hlediska perspektiv Evropy v globalizovaném světě, a na druhé straně úsilím EU o zdokonalení institucionální základny pro provádění politik jdoucím ruku v ruce s efektivním a řádným používáním unijních fondů. Komise má odpovědnost za provádění zvláštního programu „Myšlenky“, ale musí rovněž zajistit naprostou samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum. Pokud Evropská rada pro výzkum uspěje jako nový model financování výzkumu EU, může být podnětem k dalšímu pokroku na cestě k efektivnějšímu, externímu řízení celého programu pro výzkum. Výše uvedené skutečnosti představují kontext tohoto sdělení, v němž Společenství navrhuje metody a požadavky týkající se přezkumu, jenž v souvislosti se strukturami a mechanismy Evropské rady pro výzkum provedou nezávislí odborníci. Komise tak plní závazek předložit sdělení do poloviny roku 2008[1]. CÍL NÁVRHU KOMISE Základními zásadami, podle nichž by Evropská rada pro výzkum měla fungovat – vědecká excelence, samostatnost, účinnost a transparentnost – byly stanoveny a potvrzeny během politické diskuse, z níž vzešel návrh Komise na zvláštní program „Myšlenky“. Během následných jednání, v nichž Evropský parlament a členské státy vyjádřily širokou podporu koncepci Evropské rady pro výzkum, byla povaha její prováděcí struktury předmětem intenzivní diskuse. Návrh Komise, aby tento subjekt byl výkonnou agenturou, byl důkladně projednán a byl přijat s podmínkou pozdějšího přezkumu její výkonnosti, aby se zajistilo dlouhodobé fungování Evropské rady pro výzkum za optimálních podmínek. Provádění a řízení činnosti bude průběžně přezkoumáváno a vyhodnocováno za účelem zhodnocení výsledků činnosti a přizpůsobení a zlepšení postupů na základě získaných zkušeností. V rámci průběžného hodnocení podle čl. 7 odst. 2 rámcového programu bude proveden také nezávislý přezkum týkající se struktur a mechanismů ERV ve vztahu ke kritériím excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti a za plného zapojení vědecké rady. Ten bude zahrnovat postup a kritéria pro výběr členů vědecké rady. Přezkum se zaměří přímo na výhody a nevýhody struktury založené na výkonné agentuře a struktury založené na článku 171 Smlouvy. Na základě tohoto přezkumu by tyto struktury a mechanismy měly být případně změněny. Komise zajistí, aby byly co nejrychleji provedeny a v souladu s požadavkem stanoveným Smlouvou Evropskému parlamentu a Radě předloženy veškeré nezbytné přípravné práce, včetně všech legislativních návrhů, které považuje za nezbytné, a to za účelem přechodu k jakékoli potřebné změněné struktuře. Rámcový program bude za tímto účelem přizpůsoben nebo doplněn postupem spolurozhodování v souladu s čl. 166 odst. 2 Smlouvy. Zpráva o pokroku podle čl. 7 odst. 2 rámcového programu, jež bude předcházet průběžnému hodnocení, poskytne první závěry o činnosti ERV[2]. Komise se zavázala provést přezkum na základě důkazů a naprosto nezávisle a transparentně, a zajistit tak důvěru zúčastněných stran[3], a podniknout nezbytné kroky v souladu s náležitým postupem a řádným řízením, a jeho závěry převést do praxe. Je proto nesmírně důležité v závěrech přezkumu označit zdokonalení, které lze provést v rámci právních předpisů EU a správních postupů. SOUČASNÝ STAV VÝVOJE EVROPSKÉ RADY PRO VÝZKUM Zřizování Evropské rady pro výzkum a ustavení jejích finančních operací postupuje velmi rychle a bylo již získáno mnoho zkušeností, pokud jde o účinnost struktur a mechanismů a styčné body mezi vnitřním a vnějším prostředí. Od roku 2005 již vědecká rada ve spolupráci s Komisí s velkým zanícením a energií vyvíjí vědeckou strategii Evropské rady pro výzkum, včetně systémů grantů a metod vzájemného hodnocení a vybírá vzájemné hodnotitele, kteří mají potřebnou kvalitu a zkušenosti. Nyní je důležité co nejdříve přejít ke stabilní a předvídatelné dlouhodobé struktuře. Z tohoto důvodu Komise navrhuje uskutečnit střednědobý přezkum co nejdříve, a to podle harmonogramu, který umožní jeho důkladnou realizaci ještě v tomto funkčním období Evropského parlamentu a jeho dokončení ještě v rámci funkčního období této Komise. Jak je uvedeno ve výroční zprávě Komise[4], Evropská rada pro výzkum byla oficiálně ustavena dne 2. února 2007 rozhodnutím Komise[5] v souladu s rozhodnutími Rady a Evropského parlamentu o sedmém rámcovém programu[6] a pravidly pro účast[7] a s rozhodnutím Rady o zvláštním programu „Myšlenky“[8]. Zvláštní program „Myšlenky“ vymezuje celkovou strukturu řízení Evropské rady pro výzkum, stanoví úlohu vědecké rady, specializované prováděcí struktury a Komise, přičemž uvádí, že Komise je odpovědná za provádění programu „Myšlenky“ a za zajištění naprosté samostatnosti a bezúhonnosti Evropské rady pro výzkum. Podrobná koncepce a provádění byly charakterizovány vysoce tvůrčí a produktivní interakcí mezi vědeckou radou a útvary Komise, především vzhledem k potřebné úpravě postupů, které nebyly vytvořeny s ohledem na Evropskou radu pro výzkum. První rok fungování (2007) byl spojen s prováděním programu zahajovacích grantů pro výzkumné pracovníky, kteří se osamostatňují ve své výzkumné práci. Tuto výzvu hodnotily externí zúčastněné strany jako významný úspěch z hlediska vysokého počtu zpracovaných přihlášek (více než 9 000), jehož výsledkem bylo přibližně 300 grantů. Navíc řada členských států oznámila, že použije výsledky hodnocení Evropské rady pro výzkum při poskytování finančních prostředků mladým výzkumným pracovníkům, které Evropská rada pro výzkum nepodpořila v důsledku rozpočtových omezení. V druhém roce byla posílena vědecká agenda přidáním druhého programu „Pokročilý grant“ pro etablované, nezávislé výzkumné pracovníky a podstatného pokroku bylo rovněž dosaženo v úsilí o vytvoření výkonné agentury. Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum se nachází v přípravné fázi. Rozhodnutí Komise, kterým se zřizuje Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum, bylo přijato dne 14. prosince 2007[9] poté, co k návrhu vydal kladné stanovisko regulativní výbor členských států pro výkonné agentury a co jej v listopadu 2007 odsouhlasil rozpočtový výbor Evropského parlamentu. Pověřovací akt by měla Komise přijmout v září 2008 stejně jako rozhodnutí o jmenování členů řídícího výboru. Než bude jmenován ředitel, probíhá rozsáhlé přijímání pracovníků agentury a rovněž další rozvoj činností a infrastruktury pod dohledem generálního ředitelství pro výzkum. Přijímání na pracovní místa Evropské rady pro výzkum se uskutečňuje s ohledem na zvláštní požadavky, pokud jde o vědeckou excelenci; ředitel a vedoucí pracovníci budou jmenováni s ohledem na stanoviska vědecké rady, jak je uvedeno ve zvláštním programu „Myšlenky“. Bez ohledu na přezkum struktur a mechanismů je Evropská rada pro výzkum koncipována tak, aby byla „učící se organizací“[10], která se vyvíjí a přizpůsobuje tak, aby efektivně a účinně plnila své cíle. V tomto duchu již Komise po konzultaci s vědeckou radou podnikla kroky s cílem upravit na základě již získaných zkušeností některá hlediska provádění. Aniž je dotčeno provedení a výsledky střednědobého přezkumu, navíc Komise zkoumá možnost podniknutí řady dalších kroků, aby se prostřednictvím technických úprav v ustanoveních stávajících právních předpisů Rady a Evropského parlamentu činnosti Evropské rady pro výzkum podstatně zdokonalily. Oblasti, v nichž se o těchto zdokonaleních uvažuje, jsou uvedeny v příloze. ORGANIZACE A PRŮBĚH PŘEZKUMU 4.1 Výběr nezávislých odborníků Důvěryhodnost přezkumu a jeho výsledků bude především záviset na bezúhonnosti a pověsti odborníků vybraných k jeho provedení a na jejich schopnosti porozumět dané problematice do hloubky. Komise navrhuje jmenovat panel zahrnující předsedu a čtyři další členy, jakož i zpravodaje, a bude informovat hlavní zúčastněné strany. Panel by byl sestaven tak, aby celkově splňoval tato hlavní kritéria: - odborná znalost politiky a řízení výzkumu na vnitrostátní úrovni, úrovni EU a/nebo mezinárodní úrovni; - komplexní způsobilost k hodnocení Evropské rady pro výzkum z vědeckého, správního[11], právního a jiných vhodných hledisek. Při výběru členů budou dále vzata v úvahu tato kritéria: - přiměřená vyváženost v zastoupení akademické obce a další zúčastněných stran (včetně evropských výzkumných nadací), aby byla zajištěna znalost fungování institucí i technická způsobilost; - vyvážené zastoupení mužů a žen; - hloubka a šíře zkušeností z celého evropského výzkumného prostoru. Panelu mohou být nápomocni další odborníci, kteří na jeho žádost poskytnou specializované nezávislé informace a analýzu. 4.2 Oblast působnosti Přezkum bude mít rozhodující vliv na budoucnost Evropské rady pro výzkum; musí mít tedy dostatečnou šíři, aby jeho závěry byly přesvědčivé. Je rovněž třeba, aby přezkum zohlednil různé úrovně právních předpisů a správních postupů, které spolu s právním rámcem výkonné agentury jako specializované prováděcí struktury, vymezují nebo podmiňují způsoby fungování Evropské rady pro výzkum. To bude mít význam zejména při určování toho, co a jak zdokonalit, a to i prostřednictvím změn v právních předpisech, a při zkoumání výhod a nevýhod možných struktur (např. výkonné agentury, struktury vycházející z článku 171 Smlouvy nebo jiné možnosti), jelikož na fungování kterékoli struktury bude mít vliv širší kontext. Význam v této souvislosti budou mít např.: - zvláštní program „Myšlenky“, který stanoví základní strukturu Evropské rady pro výzkum[12], mimo jiné práva a povinnosti vědecké rady a specializované prováděcí struktury, jakož i další prováděcí opatření, a právní předpisy k sedmému rámcovému programu, včetně pravidel pro účast; - různé struktury určené k rozhodování, navazování a udržování styků a provádění programu (zejména vědecká rada, její generální tajemník a Komise), včetně struktur vymezených v právní aktech podřízených primárnímu právu, zejména v rozhodnutí Komise o zřízení Evropské rady pro výzkum; - obecnější kontext správy v orgánech nebo subjektech Společenství, především finanční nařízení a platný služební řád, jakož i další nařízení, pokyny a zavedené správní postupy při provádění těchto aktů[13]. Jelikož je Evropská rada pro výzkum novým subjektem pracujícím podle zásad a metod, které jsou oproti předchozím rámcovým programům odlišné, dochází v její počáteční fázi nutně k mnoha prováděcím problémům. Přezkum tedy musí rozlišovat mezi těmito problémy, které jsou přechodné a jejichž řešení se nacházejí nebo již byla nalezena, a otázkami, které naproti tomu souvisejí s přetrvávajícími strukturálními aspekty Evropské rady pro výzkum a které budou mít dopad na její dlouhodobé fungování. Přezkum musí vzít v potaz stávající vývoj v Evropské radě pro výzkum (např. kroky vedoucí ke správní samostatnosti výkonné agentury a postup jmenování budoucích členů vědecké rady) a využít při tom veškeré kvantitativní i kvalitativní důkazy a zkušenosti, které byly získány od počátku činnosti vědecké rady v říjnu 2005. Jak uvádějí právní předpisy, měl by rovněž zvážit postup a kritéria pro výběr členů vědecké rady. Vzhledem k tomu, co je v případě evropské politiky výzkumu a jejího institucionálního rozvoje v sázce, je nesmírně důležité zhodnotit výkonnost Evropské rady pro výzkum podle měřítek vycházejících z nejvyšších celosvětových standardů, především ve srovnání se srovnatelnými agenturami v členských státech a ostatních vyspělých zemích ve světě, jakož i s výzkumnými programy EU řízenými Komisí. V této souvislosti budou mít rovněž význam zkušenosti jiných externích struktur zřízených v rámci sedmého rámcového programu, jako jsou společné technologické iniciativy, nebo v příbuzných oblastech, jako je Evropský inovační a technologický institut (EIT). Přezkum by rovněž měl zohlednit širší revizi externích struktur ze strany Komise, jako jsou hodnotící zprávy, které se vypracovávají první tři roky fungování každé výkonné agentury, jakož i audit výkonnosti všech výkonných agentur, včetně Evropské rady pro výzkum, který zahájí Účetní dvůr během roku 2008 a o jehož zjištěních podá zprávu do prosince 2008. 4.3 Způsob práce Aby byla zajištěna potřebná šíře i hloubka údajů, navrhuje Komise formu „vyšetřovací komise“, která zahrne důvěrné šetření listinných důkazů a ústních svědectví z pohledu celé řady hlavních zúčastněných stran, např. Vědecké rady Evropské rady pro výzkum; obce výzkumných pracovníků (akademické obce, výzkumných ústavů, výzkumných nadací, průmyslu); členských států; orgánů EU; GŘ RTD a dalších útvarů Komise. Podrobné určení způsobu práce bude na panelu samém, nicméně se očekává, že panel: - si může vyžádat ústní svědectví a listinné důkazy od zúčastněných stran; - může analyzovat existující důkazy včetně monitorovacích a hodnotících studií zvláštního programu „Myšlenky“; - může provádět analýzy ad hoc, např. statistických údajů a příslušných politických dokumentů a přezkumů politik. Komise panelu poskytne veškeré potřebné informace a její útvary mohou ke konkrétním otázkám na žádost panelu svolat ad hoc schůzi odborníků. V souladu s výše uvedeným ustanovením o své plné účasti se vědecká rada vyjádřila, že má v úmyslu předložit souhrn svých dosavadních zkušeností a návrhy zdokonalení, rovněž s ohledem na mezinárodní osvědčené postupy výzkumných rad. 4.4 Kritéria Kritéria pro střednědobý přezkum – vědecká excelence, samostatnost, účinnost a transparentnost – odpovídají hlavním zásadám, na nichž je Evropská rada pro výzkum založena. Následující oddíly každé kritérium analyzují a komentují. Je nicméně třeba zdůraznit, že tato kritéria je nutné pojímat komplexně, protože jsou s nimi spojeny požadavky na interakce; např. kvalita řízení v oblasti vědy je neoddělitelně spjata s hledisky účinnosti. Tato kritéria by se také měla používat s ohledem na příslušná měřítka, např. opatření přijatá ve výzkumných agenturách v EU nebo jiných vyspělých zemích. Navíc musí analýza na základě každého kritéria neustále brát v úvahu základní požadavek na naprostou bezúhonnost činnosti Evropské rady pro výzkum. 4.4.1. Vědecká excelence Vědecká a akademická excelence představuje jak cíl, kterého má Evropská rada pro výzkum dosáhnout, tak faktor motivující všechna hlediska jejího fungování. Nejdůležitějšími otázkami, které je nutné v přezkumu zvážit, jsou: - Do jaké míry je Evropská rada pro výzkum úspěšná v prosazování vědecké excelence v Evropském výzkumném prostoru? - Do jaké míry prospívá zájmům vědecké excelence strategie Evropské rady pro výzkum, provádění její správy a plnění programu? - Tvoří zásada vědecké excelence součást kultury a postupů v Evropské radě pro výzkum? 4.4.2. Samostatnost Pokud jde o samostatnost, měl by přezkum zvážit tyto otázky: - Umožňují podmínky fungování Evropské rady pro výzkum, aby byla její vědecká strategie účinně a nezávisle soustředěna na vědecké požadavky? - Uznává specializovaná prováděcí struktura vědeckou strategii, která byla nezávisle vytvořena vědeckou radou, a představuje pro ni při provádění výchozí bod? - Umožňují podmínky fungování specializované prováděcí struktury, aby se přísně, účinně a s nezbytnou flexibilitou řídila vědeckou strategií vytvořenou vědeckou radou a požadavky zvláštního programu „Myšlenky“? - Do jaké míry jsou struktury a postupy, které pro Evropskou radu pro výzkum stanovila Komise, přiměřené k dlouhodobému zaručení její plné samostatnosti? 4.4.3 Účinnost Evropská rada pro výzkum nefunguje jako izolovaný subjekt, nýbrž jako součást evropského výzkumného systému. Hodnocení účinnosti tedy zahrnuje nejen podíl na celkovém využití zdrojů, ale také schopnost tyto zdroje využít efektivně, např. získáním nejlepších uchazečů a vzájemných hodnotitelů. K posouzení účinnosti je tedy třeba si položit tyto typy otázek: - Pohybují se celkové správní výdaje Evropské rady pro výzkum v rozsahu, který jim byl určen, a jsou zároveň v souladu s celosvětově osvědčenými postupy ve výzkumných agenturách? - Do jaké míry se dělbou úkolů mezi Komisi a Evropskou radu pro výzkum účinně předchází zdvojování činností a do jaké míry je tak umožněno účinné fungování Evropské rady pro výzkum? - Jsou s cílem dosáhnout vysoce efektivní organizace a řízení úlohy subjektů účastnících se na struktuře řízení Evropské rady pro výzkum (vědecká rada, generální tajemník, specializovaná prováděcí struktura, Komise) a vztahy mezi nimi dostatečně dobře vymezeny, rozlišeny a vhodně zkombinovány? - Umožňují systémy a postupy přijaté Evropskou radou pro výzkum dosažení cílů způsobem, při němž se zdroje (lidské i finanční) využívají hospodárně? - Jsou činnosti Evropské rady pro výzkum (výzvy k předkládání návrhů, hodnocení, udílení grantů atd.) dostatečně jednoduché, flexibilní a vstřícné k uživatelům, aby bylo možné získat nejlepší uchazeče a vzájemné hodnotitele? 4.4.4 Transparentnost Záměrem je, aby Evropská rada pro výzkum fungovala s vysokou mírou samostatnosti a podle nejvyšších standardů, pokud jde o bezúhonnost. Význam transparentnosti je tedy zřejmý. Nejdůležitějšími otázkami jsou: - Poskytuje Evropská rada pro výzkum občanům a dalším zúčastněným stranám dostatečně významné a kvalitní informace, aby byla její činnost srozumitelná a aby byly využívání a efektivní kontrola jejího rozpočtu vnímány jako důvěryhodné? - Poskytuje Evropská rada pro výzkum orgánům EU dostatečně významné a kvalitní informace, aby mohly v rámci odpovědnosti vykonávat dohled? 4.5 Harmonogram a plnění úkolů Vzhledem k tomu, že by se přezkum měl uskutečnit co nejdříve, má orientační harmonogram tuto podobu: - Jmenování odborníků – únor 2009 - První schůze panelu odborníků – únor 2009 - Předložení ústních svědectví a listinných důkazů: únor až květen 2009 - Závěrečná zpráva – červenec 2009 - První odezva Komise – září 2009 Panel vypracuje závěrečnou zprávu, jejíž součástí budou doporučení a závěry. Zahrnou analýzu a hodnocení přiměřenosti či nedostatečnosti stávajících struktur a mechanismů a případnou nutnost změn, které lze považovat za „technické úpravy“ (například úpravu modelu výkonné agentury), nebo za podstatné změny organizační a/nebo právní povahy. Výsledky přezkumu by měly pro Komisi představovat dostatečné odůvodnění k tomu, aby po konzultaci s vědeckou radou vypracovala jakýkoli legislativní návrh, který bude považován za nutný. ZÁVĚR Přezkum struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum bude mít rozhodující vliv na její budoucí strukturu a jako takový bude sloužit jako údaje, s nimiž bude porovnáván budoucí vývoj ve financování výzkumu v EU. Je tudíž nesmírně důležité, aby se přezkum uskutečnil řádným a účinným způsobem, za plné podpory zúčastněných stran, včetně orgánů EU a vědecké rady. Sdělení navrhuje výchozí body a harmonogram přezkumu, který by se měl opírat o dobrou informovanost, šíři záběru a nestrannost, a měl by tudíž poskytnout pevný základ, na němž lze stavět dlouhodobou perspektivu Evropské rady pro výzkum. Aniž je dotčen průběh nebo výsledky přezkumu, sdělení označuje rovněž řadu možných oblastí, v nichž je zřejmě možné provést úpravy s cílem zlepšit výkonnost Evropské rady pro výzkum. Evropský parlament a Rada se vyzývají, aby k výše uvedeným metodám do prosince 2008 poskytly své připomínky, aby s ohledem na ně mohla Komise stanovit pověření k nezávislému přezkumu. V návaznosti na výsledky přezkumu podnikne Komise náležité kroky k převedení závěrů přezkumu do praxe, přičemž vezme v úvahu potřebu zajistit při jakýchkoli úpravách kontinuitu činnosti Evropské rady pro výzkum. PřÍLOHA MOŽNÉ ZPŮSOBY ZVÝŠENÍ VÝKONNOSTI EVROPSKÉ RADY PRO VÝZKUM (ANIŽ JE DOTČEN PŘEZKUM STRUKTUR A MECHANISMŮ) Jak bylo uvedeno v oddíle 3 výše, Komise již na základě počátečních zkušeností zvažuje (aniž je dotčen průběh a výsledky střednědobého přezkumu) řadu oblastí, v nichž je zřejmě možné podstatně zdokonalit činnosti Evropské rady pro výzkum prostřednictvím technických úprav jejích podmínek provádění a jejího pracovního prostředí v rámci ustanovení stávajících právních předpisů Rady a Evropského parlamentu. K těmto oblastem patří: - Funkční a jasně vymezené kontakty mezi vědeckou radou a specializovanou prováděcí strukturou . Zdokonalení lze zřejmě dosáhnout, pokud jde o specifikaci opatření k zajištění styku mezi vědeckou radou, Komisí a specializovanou prováděcí strukturou. To zahrnuje další zpřesnění úlohy generálního tajemníka Evropské rady pro výzkum ve vztahu k předsedovi a místopředsedům vědecké rady a úlohy Výboru Evropské rady pro výzkum zřízeném vědeckou radou, v němž zasedají předseda, místopředsedové a generální tajemník a na nějž je přizván rovněž ředitel specializované prováděcí struktury. V této souvislosti je možná revize ustanovení rozhodnutí Komise o zřízení Evropské rady pro výzkum s cílem zohlednit čas, který předseda a místopředsedové vědecké rady věnují záležitostem Evropské rady pro výzkum. Při tom by se měla zvážit rizika střetu zájmů, k němuž může dojít například v důsledku faktické dotace Evropské rady pro výzkum ze strany hostitelských organizací předsedy nebo místopředsedů, a rovněž ustanovení o odpovědnosti vědecké rady, včetně kodexu chování a povinnosti podávat zprávy. - Výběr a jmenování vzájemných hodnotitelů. Vzhledem k široké oblasti vědecké působnosti činností Evropské rady pro výzkum a nezbytně vysokému počtu hodnotitelů je v zájmu řádného využívání zdrojů potřeba, aby tyto postupy byly co nejjednodušší a nejflexibilnější a aby byly v souladu s osvědčenou správní praxí a finančním řízením. Zjednodušit lze jak výběr odborníků v případě, kdy existují nejasnosti, pokud jde o úlohu vědecké rady a Komise při výběru odborníků pro vzájemné hodnocení výzkumných návrhů, tak i v případě, kdy má výkonná agentura připravit rozhodnutí Komise pro každé jmenování odborníka, jakož i v rámci postupu jmenování a platby. - Zpracování grantů. U návrhů týkajících se hraničního výzkumu, kdy jsou výsledky práce ve své podstatě nejisté, je zásadou Evropské rady pro výzkum, aby se předešlo „jednání“ o grantech, které se nabízejí na základě schválení návrhu a specifikace přiměřeného rozpočtu ze strany panelu vzájemného hodnocení (v návaznosti na rozhodnutí o výběru). Mohlo by být vhodné přezkoumat výkonnostní požadavky kladené na hlavního výzkumného pracovníka tak, aby v situacích, kdy panel vzájemného hodnocení sníží rozpočet, nebylo nutné upravovat popis práce. - Přizpůsobení nástrojů sedmého rámcového programu z oblasti informační technologie specifickým potřebám Evropské rady pro výzkum. V téže době jako počáteční fáze práce Evropské rady pro výzkum probíhala rovněž raná stadia provádění sedmého rámcového programu, a Evropská rada pro výzkum byla proto nevyhnutelně závislá na používání standardních nástrojů a jejich konfigurací určených pro sedmý rámcový program jako celek. Komise postupně zváží, jak lze tyto nástroje – například službu elektronického předkládání návrhů (EPSS) – konfigurovat specificky pro činnosti Evropské rady pro výzkum s cílem zvýšit její účinnost i samostatnost v souladu s hospodařením a účinností v sedmém rámcovém programu jako celku. [1] „Do poloviny roku 2008 Komise v rámci zprávy o pokroku uvedené v čl. 7 odst. 2 a před průběžným hodnocením předloží Evropskému parlamentu a Radě sdělení o metodách a požadavcích týkajících se přezkumu, jenž v souvislosti se strukturami a mechanismy Evropské rady pro výzkum provedou nezávislí odborníci. V případě potřeby Komise předloží návrh na úpravu rámcového programu.“ (Úř. věst. L 412, 30.12.2006) [2] Rozhodnutí Rady o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013). (2006/972/ES) Úř. věst. L 54, s. 88, 22.2.2007. [3] Přezkum bude proveden v souladu se standardy pro hodnocení stanovenými Komisí: „Odpovědět na strategické potřeby: posílit použití hodnocení“, SEK(2007) 213. [4] Výroční zpráva o činnosti Evropské rady pro výzkum a uskutečňování cílů stanovených zvláštním programem „Myšlenky“ v roce 2007, KOM(2008)473. [5] 2007/134/ES; Úř. věst. L 57, 24.2.2007, s. 14. [6] 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006, Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1. [7] 1906/2006/ES ze dne 18. prosince 2006, Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1. [8] 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006, Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 243, a ve znění opravy, Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 81. [9] Rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 2007, kterým se zřizuje „Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum“ pro správu zvláštního programu Společenství „Myšlenky“ v oblasti hraničního výzkumu podle nařízení Rady (ES) č. 58/2003. Úř. věst. L 9, 12.1.2008, s. 15. [10] V souladu s ustanoveními zvláštního programu: „…. [..] Provádění a řízení činnosti bude průběžně přezkoumáváno a vyhodnocováno za účelem zhodnocení výsledků činnosti a přizpůsobení a zlepšení postupů na základě získaných zkušeností.“ [11] Včetně například organizační finanční kontroly nebo interního auditu atd. [12] „ […] tvořené nezávislou vědeckou radou, která se skládá z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků, jež zastupují celou evropskou výzkumnou obec, a podporované jednoduchou a nákladově efektivní specializovanou prováděcí strukturou, která by byla zřízena jako výkonná agentura…“ [13] Personální politika Evropské rady pro výzkum a přijímání jejích pracovníků se řídi ustanoveními Pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.) Tyto podmínky, jež při mnohých příležitostech zákonodárce potvrdil, tvoří základ veškerých nástrojů EU pro podporu výzkum, včetně společných technologických iniciativ, ať už se uskutečňuje prostřednictvím výkonných agentur nebo struktur podle článku 171.