1.Nestabilní situace

Na konci roku 2020 je celosvětová pandemie stále na postupu. I když o viru SARS-CoV-2 nyní víme již více a zdravotnické systémy v celé EU jsou lépe připraveny, vysoký počet případů může rychle zahltit i nejlépe připravenou nemocnici a nemusí si s ním poradit ani nejlepší možná strategie.

Každých 17 sekund zemře v EU v důsledku onemocnění COVID-19 jeden člověk. Je nezbytné šíření viru kontrolovat a zabránit dalším úmrtím a závažným projevům onemocnění. Nadcházející období dovolených představuje v tak nejisté situaci mimořádné riziko jednak kvůli nižším teplotám a jednak kvůli intenzivnějšímu společenskému kontaktu, který se s tímto obdobím pojí. Letos budou svátky jiné. Odpovědné chování jednotlivců i skupin během nich bude znamenat záchranu životů. Toto sdělení členským státům nabízí doporučení, jejichž cílem je udržet počet případů onemocnění COVID-19 na co nejnižších číslech, abychom nepromarnili pokrok, kterého se dosud za značnou cenu podařilo dosáhnout. Začátkem příštího roku budou předložena další doporučení, jejichž cílem bude navrhnout komplexní kontrolní rámec pro COVID-19 založený na dosavadních znalostech a zkušenostech a nejnovějších vědeckých pokynech.

Přísná kontrolní opatření, která země v celé EU zaváděly od března tohoto roku v reakci na první vlnu pandemie, dokázala úspěšně zpomalit šíření viru a razantně snížit počet případů COVID-19 i hospitalizací, díky čemuž se na celém kontinentu podařilo zachránit mnoha lidem život.

Během letošního léta se počty případů stabilizovaly. Zmírnění omezení, kterému částečně nahrály letní teploty, bylo pro společenský život a psychiku Evropanů značným povzbuzením a impuls dostalo i hospodářství, na které pandemie těžce dolehla. Ovšem značný nárůst případů hned na podzim ukazuje, že nesprávný odhad rychle se měnící epidemiologické situace je riskantní a že jakékoli uvolnění opatření je vždy třeba podmínit jak vývojem pandemie, tak dostatečnou kapacitou pro testování, trasování kontaktů a léčbu pacientů. Zdravotnictví se opět ocitlo pod obrovským tlakem. V důsledku toho mnohé evropské země v říjnu znovu zavedly nová omezení volného pohybu osob a přísná omezení společenského života.

Nejnovější epidemiologické údaje naznačují, že omezení, která byla znovu zaváděna od října, začínají přenos viru zpomalovat. Výrobci vakcín proti COVID-19 navíc začali zveřejňovat slibné výsledky, pokud jde o účinnost očkovacích látek. V uplynulých týdnech společnosti Pfizer/BioNTech a Moderna v médiích oznámily, že první výsledky ukazují míru účinnosti jejich vakcíny ve výši přibližně 95 %, s minimálními vedlejšími účinky. Následovalo oznámení společnosti AstraZeneca, že její potenciální očkovací látka vykázala průměrnou účinnost 70 %. Tyto a další očkovací látky postupně projdou přísným procesem přezkumu ze strany Evropské agentury pro léčivé přípravky, aby byla zajištěna jejich bezpečnost a účinnost. Bude-li výsledek nezávislého vědeckého posouzení příznivý, v následujících týdnech by v EU měla být registrována první bezpečná a účinná očkovací látka proti COVID-19, a členské státy a jejich občané tak budou mít díky předběžným dohodám o nákupu, které EU uzavírá s výrobci vakcín, konečně přístup k očkovacím látkám.

K prioritním skupinám by se očkovací látky mohly dostat již krátce po registraci, ale určitý čas potrvá, než bude k dispozici větší množství vakcín. EU a její členské státy proto potřebují překlenovací strategii, aby zvládly situaci během nadcházejících měsíců, než se očkovací látky podaří zavést v dostatečném kritickém množství a projeví se jejich ochranné účinky.

Toto sdělení navazuje na pokyny a doporučení, které Komise k opatřením proti COVID-19 zveřejnila v dubnu, červenci a říjnu. Sdělení plně respektuje pravomoci členských států zejména v oblasti zdravotnictví a uvádí řadu opatření, která mohou státy využít při navrhování svých vlastních přístupů, jak během nadcházejících měsíců, včetně období svátků na konci roku, pandemii co nejlépe zvládnout. Tématem sdělení jsou omezení společenského a hospodářského života a opatření, jimiž mohou členské státy posílit své zdravotnické systémy, aby si s pandemií dokázaly poradit. Opatření počítají s těsnou spoluprací na evropské úrovni a jako celek podporují koordinovaný přístup k tomu, jak v EU během letošní zimy pojmout opatření proti šíření nákazy a zabránit novým výskytům onemocnění COVID-19.

Stejně jako dosud je třeba rozhodnutí přijímat koordinovaně a cíleně. Nekoordinovaná opatření jen oslabí celkovou reakci na pandemii, zhatí dosažený pokrok a prodlouží období velkého výskytu případů se všemi známými negativními důsledky. Koordinace na úrovni EU a se sousedními regiony má zásadní význam, aby bylo možné se vyhnout potížím na hranicích, zabránit dalšímu nárůstu počtu případů a trvalým nepříznivým hospodářským a sociálním dopadům. Země sousedící s EU, zejména ty, které se jako pozorovatelé účastní činnosti Výboru EU pro zdravotní bezpečnost, se proto vyzývají, aby se k těmto opatřením připojily.

2.Dodržování fyzického odstupu a omezení sociálních kontaktů je i nadále zásadní

Stávající opatření prováděná v celé EU zůstávají hlavním prostředkem, jímž sektor veřejného zdraví může tlumit a zvládat onemocnění COVID-19. Patří mezi ně opatření na omezení fyzického kontaktu a sociálních kontaktů, rozsáhlé používání roušek, práce na dálku, kdekoli je to možné, uzavření veřejných prostor a omezení počtu osob na shromážděních pořádaných uvnitř i venku, to vše s co nejrozsáhlejším testováním a trasováním kontaktů. Význam těchto opatření nelze docenit, neboť se již ukázalo, že jsou skutečně rozhodující při zpomalování šíření viru a záchraně životů.

Navzdory své účinnosti se však některá z těchto opatření značně podepisují na celkové pohodě obyvatel, chodu společnosti a ekonomiky. Rychlý přenos viru a z toho plynoucí riziko však ještě mohou zvýšit kulturní tradice, jako jsou oslavy na konci roku a setkání nebo obřady. Obvyklá veřejná shromáždění s sebou nevyhnutelně nesou riziko, že během nich dojde k „superšíření“, a důsledky se mohou dotknout nejen přímých účastníků, ale i širšího okolí. Chladnější počasí rovněž znamená, že tyto akce budou častěji probíhat ve vnitřních prostorách, kde je riziko přenosu mnohem větší.

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) proto zdůraznilo, že zmírňující opatření v komunitním prostředí, mezi něž patří i stávající opatření, by se měla přijímat na základě údajů o místní epidemiologické situaci a měla by být zohledněna míra přenosu v dané komunitě. Kromě epidemiologické situace musí každé rozhodnutí o strategii, jež bude optimální z hlediska zmírňujících opatření, zohledňovat specifika cílové populace. Zmírňující opatření v komunitním prostředí by se měla provádět co nejúčinnějším a nejcílenějším způsobem a jejich osobní, sociální a hospodářský dopad by měl být co nejmenší. Ještě důsledněji by se měl uplatňovat úspěšný přístup, podle nějž je třeba se vyhýbat uzavřeným a přelidněným prostorám a situacím, kdy jsou lidé navzájem v těsné blízkosti.

Pro fungování jakéhokoliv opatření je klíčové, aby je občané a komunity vzaly za své. Toho se podaří snáze dosáhnout, pokud opatření budou srozumitelná a přiměřená, budou přehledně sdělována a nebudou se příliš často měnit. Bylo by proto užitečné, aby členské státy s přihlédnutím k místní a celostátní kapacitě zdravotnictví stanovily a zveřejnily čísly podložené obecné a epidemiologické cíle. V ideálním případě by se do těchto cílů měly promítat poznatky o mobilitě obyvatelstva a jejím vlivu na šíření onemocnění a jeho tlumení. K získání poznatků o mobilitě a k vytvoření nástrojů, které poslouží k lepšímu zacílení opatření, použila Komise anonymizované a agregované údaje od operátorů mobilních sítí, které vložila do platformy pro vizualizaci mobility, již mohou členské státy využít. Poznatky o mobilitě jsou užitečné i ke sledování účinnosti přijatých opatření.

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí zdůraznilo, že tvůrci politik by měli mít na paměti, že mezi zavedením opatření a pozorovaným účinkem na trajektorii epidemie může uplynout až 40 dnů, což je značně delší čas než inkubační doba infekce. Může to souviset s tím, že je třeba určitý čas, aby se opatření projevila na změně chování a aby poklesla intenzita řetězce nákazy, a rovněž podávání zpráv probíhá s určitou prodlevou. Před postupným rušením jakéhokoliv opatření je rozhodně třeba důkladně vyhodnotit jeho dopad.

V některých zemích EU se míra infekce COVID-19 pomalu začíná stabilizovat, ale absolutní počty jsou pořád vysoké, proto je nutné při potenciálním uvolňování stávajících omezení postupovat velmi rozvážně, aby se nové případy rozšíření onemocnění objevovaly jen minimálně a dařilo se je zvládat. Nedávná publikace ECDC uvádí, že pokud by země k 7. prosinci zrušily všechna svá opatření, podle matematického modelování a současné epidemiologické situace by to mohlo vést k většímu počtu hospitalizací kolem 24. prosince. Pokud by se však veškerá opatření zrušila k 21. prosinci, zvýšený počet hospitalizací kvůli COVID-19 by se v daných zemích projevil již v prvním lednovém týdnu roku 2021. Z těchto simulací je zřejmé, že za panující epidemiologické situace v EU lze jen obtížně odůvodnit zrušení opatření proti šíření viru. Členské státy se vyzývají, aby se při svém rozhodování opíraly o modelování na základě scénářů.

Obrázek 1: Možný opětovný nárůst případů v důsledku zrušení opatření pro účely oslav konce roku (zdroj: ECDC)

Níže jsou uvedeny pokyny, jak postupovat v případě zmírňujících opatření v komunitě, která jsou obzvláště důležitá pro nadcházející období konce roku a o jejichž zavedení již některé členské státy začaly uvažovat. Komise členské státy důrazně vybízí, aby o uplatnění těchto pokynů uvažovaly.