. CS   
 CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne XXX   
[…](2011) XXX  předloha 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
 
 
Průvodní dokument k 
NÁVRHU NA ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se z řizuje Evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) 
 
 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Tato zpráva o posouzení dopad ů byla připravena G Ř pro vnit řní věci jako doprovodný 
dokument k legislativnímu návrhu na vytvo ření evropského systému ostrahy hranic 
(EUROSUR).   EUROSUR lze popsat  jako soubor opat ření ke zlepšení spolupráce a vým ěny informací s 
orgány ochrany hranic na vnitrostá tní a evropské úrovni, jakož i p ři spolupráci se sousedními 
třetími zem ěmi, s cílem zvýšit p řehled těchto orgán ů o situaci a zlepšit jejich schopnost 
reagovat v boji proti nelegální migraci a p řeshraniční trestné činnosti. EUROSUR by proto 
měl být vnímán v kontextu postupného vytvá ření celoevropského modelu integrované správy 
hranic.   V letech 2008 až 2011 byly provád ěny činnosti v oblasti vývoje, testování a postupného 
zřizování systému EUROSUR, založené na plánu obsaženém ve sd ělení Komise z roku 2008
1. 
Ve svých záv ěrech z června 2011 Evropská rada prohlásila , že „prioritou je další rozvoj 
evropského systému ostrahy hranic, jehož provoz by m ěl být zahájen do roku 2013 a jenž 
umožní orgán ům členských stát ů vykonávajícím činnosti související s os trahou hranic sdílet 
operativní informace a zlepšit spolupráci“.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Obecné problémy p ři ostraze hranic 
Nelegální migrace 
EU čelí na svých vn ějších hranicích zna čným tlakům nelegální migrace. B ěhem prvních šesti 
měsíců roku 2011 bylo zjišt ěno 74 300 p řípadů nedovoleného p řekročení hranic, z nichž k 
více než 96 % došlo na vn ějších hranicích Špan ělska, Malty, Itálie a Řecka. Navzdory úsilí 
agentury Frontex o koordinaci čelí orgány ochrany hranic členských stát ů častým problém ům 
při dohadování spole čného přístupu a k nalezení vhodné operativní reakce obvykle pot řebují 
značně dlouhou dobu. 
Úmrtí přistěhovalců na moři 
Z důvodu používání malých člunů nevhodných k plavb ě po moři se dramaticky zvýšil po čet 
migrantů a uprchlík ů, kteří utonuli v Atlantském oceánu mezi  Afrikou a Kanárskými ostrovy 
a ve Středozemním mo ři. Tento vysoký po čet tragických ob ětí musí být výrazn ě omezen. 
Přeshraniční trestná činnost 
Zločinecké sít ě zapojené do pašování migrant ů často používají stejné trasy a metody i pro 
přeshraniční trestnou činnost, jako je nedovolené obchodování  s lidmi a drogami. K potírání 
těchto závažných trestných činů na vnějších hranicích by m ěla významn ě přispět lepší 
spolupráce mezi orgány ochrany hranic a policejními orgány. 
                                                 
1  KOM(2008) 68 v kone čném znění ze dne 13.2.2008 (plán na vytvo ření systému EUROSUR). 
 
CS 3   CS 2.2. Specifické problémy p ři ostraze hranic 
Existuje řada důvodů, proč při změně situace reagují orgány členských stát ů pomaleji a mén ě 
pružně než sítě trestné činnosti, když m ění své trasy a metody nelegální migrace a 
přeshraniční trestné činnosti. 
Nedostate čná spolupráce mezi agenturam i na vnitrostátní úrovni 
V některých členských státech je p římo zapojeno do ostrahy námo řních hranic až šest r ůzných 
orgánů. Některé členské státy zavedly jednotný vnitrostá tní systém ostrahy, zatímco v jiných 
členských státech z řídily různé orgány paralelní systémy, jež nemají jasná pravidla a postupy 
pro vzájemnou spolupráci a vým ěnu informací. 
Nedostate čná výměna informací mezi členskými státy  
V oblasti ostrahy hranic panuje v d ůsledku chyb ějících řádných postup ů, sítí nebo 
komunika čních kanál ů pro vým ěnu informací nedostate čná koordinace nejen v rámci 
některých členských stát ů, ale také mezi jednotlivými členskými státy. 
Nedostate čná spolupráce se sousedními t řetími zem ěmi 
Migrační tlaky p ůsobí značné problémy také t řetím zemím, které se nacházejí na jižním 
pobřeží Středozemního mo ře. Je proto nezbytné více spolupracovat se zem ěmi původu a 
zeměmi nalodění nelegálních p řistěhovalců. 
Nedostate čný přehled o situaci v námo řní oblasti 
Skutečnost, že pašeráci používají pr o pašování nelegálních p řistěhovalců a nedovolených drog 
malé čluny ze d řeva či skleněných vláken, staví donucovací orgány p řed velký problém, 
protože tak malé čluny je na volném mo ři mimořádně obtížné odhalit, identifikovat a 
sledovat. 
2.3 Základ pro legislativní  návrh systému EUROSUR  
Projekt systému EUROSUR probíhá od r oku 2008. Bylo dosaženo významného pokroku a 
očekává se, že tento vývoj bude pokra čovat.  
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
3.1. Právo EU jednat 
Legislativní návrh na vytvo ření systému EUROSUR se zakládá na čl. 77 odst. 2 písm. d) 
Smlouvy o fungování Evropské unie a rozvíjí ustanovení schengenského acquis . 
3.5. Subsidiarita 
V souladu se zásadou subsidiarity  je EUROSUR založen na decentralizovaném p řístupu, 
přičemž páte ř spolupráce v rámci systému EUROSUR tvo ří národní koordina ční centra. 
Záměrem je v maximální možné mí ře využívat stávající systémy a nejnov ější technologický 
vývoj. 
 
CS 4   CS 4. CÍLE 
4.1. Obecné cíle 
Systém EUROSUR vytvo ří mechanismus pro spolupráci a vým ěnu informací, čímž 
 1) přispěje k řízení migra čních toků prostřednictvím snížení po čtu ilegálních p řistěhovalců, 
kteří vstupují do schengenského pros toru, aniž by byli detekování; 
2) bude chránit a zachra ňovat lidské životy na vn ějších hranicích tím, že výrazn ě sníží 
nepřijatelně vysoký po čet úmrtí migrant ů na moři; 
3) zvýší vnit řní bezpečnost Evropské unie tím, že bude p ředcházet závažné trestné činnosti 
na vnějších hranicích schengenského prostoru. 
4.2. Specifické a opera ční cíle 
K dosažení obecných cíl ů systém EUROSUR zlepší přehled o situaci  a schopnost  reakce  
orgánů ochrany hranic členských stát ů a agentury Frontex. 
1) Přehled o situaci:  
a. lepší spolupráce mezi p ř
íslušnými orgány prost řednictvím zefektivn ění struktur a 
propojení systém ů v oblasti vymáhání práva; 
b. použití kombinovaných údaj ů spolu s moderními technologickými možnostmi 
odhalování a sledování, p ředevším malých plavidel; 
c. mezioborová vým ěna informací s ostatními aktéry v námo řní oblasti, jako je doprava, 
celní správa, kontrola rybolovu a obrana; 
d. zlepšení vým ěny informací se sousedními t řetími zem ěmi. 
2) Schopnost reagovat:  
a. výměna údajů a informací v četně zpravodajských informací, tak aby za čal být 
používán p řístup vycházející ze zpravodajských met od a založený na analýze rizik; 
b. účinné řízení personálu a zdroj ů; 
c. účinné měření, tj. hodnocení vlivu činností ostrahy hranic.  
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
V tomto posouzení dopad ů je třeba zodpov ědět otázku, jakým zp ůsobem  by měly být 
prováděny různé složky systému EUROSUR. Za tímto ú čelem byly stanoveny t ři možnosti 
politiky, jež sledují  
 zcela decentralizovaný  (možnost politiky 1),  
 částečně centralizovaný  (možnost politiky 2) a   
 zcela centralizovaný  (možnost politiky 3) přístup . 
  
Je nutné zejména zhodnotit, ja ké povinnosti by mohly být ud ěleny národním koordina čním 
centrům, například:  
 koordinace  ostrahy pozemních a námo řních hranic ( možnost politiky 1.1 ), 
 velící a koordina ční pravomoc v oblasti ostrahy pozemních a námo řních hranic 
(možnost politiky 1.2 ), 
 velící a koordina ční pravomoc v oblasti ochrany hranic2 (možnost politiky 1.3 ). 
  
                                                 
2  Ostraha pozemních, námo řních a vzdušných hranic a  kontroly na hrani čních přechodech. 
 
CS 5   CS Různé možnosti politiky pro vytvo ření sítě EUROSUR  berou v úvahu, zda ji národní 
koordinační centra a agentura FRONTEX využívají pro:  
 
 výměnu informací na decentralizované  a neutajované  úrovni ( možnost politiky 
2.1);  
 výměnu informací na decentralizované  a utajované  úrovni ( možnost politiky 2.2 );  
 výměnu informací na centralizované  a utajované  úrovni ( možnost politiky 2.3 ). 
  
Možnost politiky č. 2.2 posuzuje rovn ěž dopad náklad ů na zahrnutí vým ěny informací o 
přeshraniční trestné činnosti a na poskytování spole čného zpravodajského obrazu o 
předhraniční oblasti (CPIP). 
 
Dále se posuzuje, zda by k vým ěně informací mezi sítí EUROSUR a sousedními t řetími 
zeměmi mohlo docházet prost řednictvím  
 
 národních koordina čních center , sloužících jako st řediska regionálních sítí  a 
dvoustranné vým ěny informací  se sousedními t řetími zem ěmi (možnost politiky 
3.1); 
 národních koordina čních center , sloužících jako st řediska  regionálních sítí  se 
sousedními t řetími zem ěmi, přičemž ve st ředomořské oblasti by byla z řízena nová 
regionální sí ť (možnost politiky 3.2 ); 
 pouze agentury Frontex  (možnost politiky 3.3 ). 
  
Přezkoumává se rovn ěž, zda by m ěl službu umož ňující společné používání nástroj ů ostrahy 
na úrovni EU  poskytovat 
 
 externí poskytovatel služby každému jednotlivému centru p římo ( možnost politiky 
4.1); 
 Frontex spolu s EUSC3, EMSA4 a GMES5 (možnost politiky 4.2 ); 
 pouze Frontex ( možnost politiky 4.3 ). 
6. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Všechny subvarianty možností pol itiky jsou podrobeny analýze podle t ěchto kritérií: 
1. Efektivita:  rozsah, v n ěmž návrh pravd ěpodobně splní obecné, specifické a opera ční cíle. 
 
2. Soudržnost:  rozsah, v n ěmž jsou možnosti v souladu s celkovým p řístupem systému 
EUROSUR, s ostatními politikami a činnostmi EU, v četně jejich přijetí členskými státy. 
 
3. Náklady:  rozsah, v n ěmž mohou být p ři daném objemu zdroj ů / za nejnižší náklady 
splněny obecné cíle politiky (n ákladová efektivnost). 
 
4. Dopad na základní práva , zejména na ochranu osobních údaj ů. 
                                                 
3  Satelitní st ředisko EU. 
4  Evropská agentura pro námo řní bezpečnost. 
5  Programy EU pro globální monitoring životního prost ředí a bezpe čnosti. 
 
CS 6   CS 6.1. Subvarianty 1.1–1.3 pro národní koordina ční centra 
6.1.1. Efektivita 
Vzhledem k množství vnitrostátních orgán ů zapojených do ostrahy námo řních hranic by 
konkurující si orgány snáze p řijaly, pokud byla úloha národních koordina čních center 
omezena na koordinační funkci, jak se p ředpokládá v možnosti 1.1 . Rychlejší reakce na 
zjištěné hrozby by byla zajišt ěna, kdyby všem národním koordina čním centr ům byla sv ěřena 
velící a kontrolní  funkce, jak se p ředpokládá v možnosti 1.2 . Zahrnutí ostrahy vzdušných 
hranic  a kontrol na hrani čních přechodech , jak je navrhováno v možnosti 1.3 , by mělo tu 
výhodu, že by národní koordina ční centra získala lepší přehled o situaci  ve všech aspektech 
ochrany hranic.  
6.1.2. Soudržnost 
Možnost 1.1  je plně v souladu s celkovým p řístupem systému EUROSUR, který se zam ěřuje 
na vytvoření mechanismu spolupráce mezi všemi or gány, které se podílejí na ostraze hranic. 
Pokud by byla národním koordina čním centr ům svěřena kontrolní funkce, jak se p ředpokládá 
v možnostech 1.2 a 1.3,  mohlo by dojít k ohrožení dosažení tohoto cíle. 
6.1.3. Náklady 
Finanční náklady , které je v období 2011–2020 nutné vynaložit na z řízení, modernizaci a 
údržbu národních koordina čních center a Situa čního centra agentury Fr ontex, se odhadují na 
195,2 milionu EUR pro možnost 1.1, na 401,4 milionu EUR pro možnost 1.2 a na 747,3 
milionu EUR pro možnost 1.3. 
6.1.4. Základní práva 
Mechanismus spolupráce a vým ěny informací, plánovaný v rámci systému EUROSUR, 
nezahrnuje zpracování osobních údaj ů. Protože m ůže být obtížné zcela zaru čit, že nedojde ke 
zpracování žádných osobních údaj ů, musí se zajistit, aby p řípadné zpracování osobních údaj ů 
bylo přiměřené, relevantní a nep řesahovalo rámec ú čelů, pro něž jsou tyto údaje 
shromažďovány a/nebo zpracovávány. 
6.2. Subvarianty 2.1 až 2.3 pro sí ť EUROSUR  
6.2.1. Efektivita 
Při omezení na vým ěnu neutajovaných informací v možnosti 2.1  by se vylou čila výměna 
informací o p řeshraniční trestné činnosti, které jsou obvykle považovány za citlivé informace. 
Kódování toku údaj ů v rámci možnosti 2.2  by členským stát ům umožnilo tyto citlivé 
informace sdílet, což je rovn ěž předpokladem pro vým ěnu zpravodajských informací v rámci 
společného zpravodajského obrazu o p ředhraniční oblasti.  Centralizova ný systém – s nímž se 
počítá v možnosti 2.3  – by umožnil lepší kontrolu toku údaj ů.   
6.2.2. Soudržnost 
Nevýhodou možnosti 2.3 je nedostate čná soudržnost: EUROSUR sleduje p řístup 
decentralizovaného sdružování systém ů. Kromě toho několik členských stát ů nesouhlasí s tím, 
aby jejich informace byly centráln ě uloženy v systému, který samy nespravují. 
6.2.3. Náklady 
Finanční náklady  na síť EUROSUR v období 2011–2020 pro možnost 2.1  se odhadují na 42 
milionů EUR, u možnosti 2.2  vzrůstají na 46 milion ů EUR a u možnosti 2.3 na 49 milion ů 
 
CS 7   CS EUR. Náklady v rámci analytické vrstvy spole čného zpravodajského obrazu o p ředhraniční 
oblasti, jež jsou zapo čteny v možnostech 2.2 a 2.3, činí 29 milion ů EUR. 
6.2.4. Základní práva 
Zpracování osobních údaj ů je v možnosti 2.1  vyloučeno, protože sí ť není utajená. Proces 
akreditace chrán ěné sítě, s nímž se po čítá v rámci možností 2.2 a 2.3 , zajišťuje, že budou 
zavedeny postupy zajiš ťující nejen manipulaci s bezpe čnostně citlivými údaji, ale s citlivými 
údaji obecn ě, jako je manipulace s osobními údaji.  
6.3. Subvarianty 3.1 až 3.3 pro spolupráci s t řetími zem ěmi 
6.3.1. Efektivita 
Možnost 3.1  by vedla ke zlepšení p řehledu o situaci v Baltském mo ři, Černém mo ři a v okolí 
Kanárských ostrov ů v Atlantském oceánu, protože stávající t ři regionální sít ě SEAHORSE, 
CoastNet a BSCF by byly propo jeny se sítí EUROSUR s tím , že jeho národní koordina ční 
centra by sloužila jako st řediska pro vým ěnu informací. 
 Upřednostňovanou možností je možnost 3.2
, protože systému EUROSUR dává schopnost 
spolupracovat se t řetími zem ěmi Středomoří, která je pro n ěj nezbytná. 
 
Podle možnosti 3.3  by agentura Frontex musela znovu vyjednat všechny dohody, které byly 
uzavřeny mezi členskými státy a t řetími zem ěmi v rámci výše zmín ěných regionálních sítí. 
6.3.2. Soudržnost 
Možnosti 3.1 a 3.2  staví z velké části na stávajících kapacitách, což umož ňuje členským 
státům a třetím zemím, aby zohlednily regionáln í priority a specifika. Možnost 3.3  není v 
souladu s p řístupem EUROSUR, který má za cíl co nejlepší využití stávající infrastruktury a 
systémů. 
6.3.3. Náklady 
K možnosti 3.1  se nevztahují žádné ná klady, protože všechny t ři regionální sít ě byly na 
národní koordina ční centra napojeny již p řed koncem roku 2011. Pokud jde o možnost 3.2 , 
náklady na zavedení a údržbu sít ě SEAHORSE Mediterraneo v období 2011–2020 se 
odhadují na 5,37 milionu EUR. U možnosti 3.3  činí náklady na nahrazení t ří regionálních sítí 
za síť EUROSUR p řibližně 25,29 milionu EUR. 
6.3.4. Základní práva 
Spolupráce se t řetími zem ěmi v boji proti nelegální migraci  by mohla mít významný negativní 
dopad na základní práva v p řípadě, že orgány t řetí země tyto informace využijí k identifikaci 
osob nebo skupin osob, jež by mohly být podrobeny mu čení, nelidskému a ponižujícímu 
zacházení. Legislativní návrh na vytvo ření systému EUROSUR mu sí tudíž stanovit vhodná 
ochranná opat ření s cílem zabránit vzniku této situace.  
 
CS 8   CS 6.4. Subvarianty 4.1 až 4.3 pro spole čné používání nástroj ů ostrahy 
6.4.1. Efektivita 
V rámci možnosti 4.1  by členské státy jednotliv ě využívaly stávajících kapacit Satelitního 
střediska EU (EUSC) a Evropské agentury pro námo řní bezpečnost (EMSA). Možnost 4.2  by 
byla účinnější než možnost 4.1, protože by žádosti podávané národními koordina čními centry 
koordinovala agentura Frontex. U možnosti 4.3  by tuto službu z řídila sama agentura Frontex, 
čehož by bylo v polovin ě období obtížné dosáhnout. 
6.4.2. Soudržnost 
Možnost 4.2 by byla více v souladu s cílem podporovat spolupráci mezi orgány než možnosti 
4.1 a 4.3. Finan ční podpora EU poskytovaná z programu GMES pro tuto službu by mohla být 
odůvodněná vzhledem k jeho víceú čelovému a meziodv ětvovému p řístupu.  
6.4.3. Náklady 
Celkové náklady v období 2012–2020 se u možnosti 4.1 odhadují na 80 milion ů EUR, tedy v 
téměř shodné výši jako u možnosti 4.2 (62,1 m ilionu EUR) a možnosti 4.3 (62,3 milionu 
EUR).   
6.4.4. Základní práva 
Možnost 4.1 by m ěla tu nevýhodu, že by nemusely být zavedeny právní rámce, které by 
umožnily komer čním provozovatel ům monitorovat činnosti ve t řetích zemích a uchovávat 
informace v souladu s právními p ředpisy o ochran ě údajů. 
7. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ A UR ČENÍ UPŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI  
V souladu s posouzením uvedeným v oddílu 6 by byly up řednostněny tyto možnosti: 
 Pokud jde o z řízení národních koordina čních center, up řednostňovanou možností je možnost 
1.1, neboť nevyžaduje restruktur alizaci státní správy členských stát ů, takže její provád ění není 
obtížné.  V návaznosti na decentralizovaný p řístup pro vytvo ření systému EUROSUR je 
upřednostňovanou možností politiky pro sí ť EUROSUR možnost 2.2
.  
 Pokud jde o naléhavou pot řebu posílit ochranu hranic v oblasti St ředomoří, možnost 3.2
 
nejlepším zp ůsobem řeší podporu spolupráce se sousedními t řetími zem ěmi. Předpokladem 
pro provád ění možnosti 3.2 však je ochota zemí severní Afriky ke spolupráci. 
 Pro spole čné používání nástroj ů ostrahy poskytuje nejv ětší přidanou hodnotu možnost 4.2
. 
 
CS 9   CS Náklady, zodpov ědnost a zdroje financování pro up řednostňovanou možnost  
Možnost politiky 
x.1 Možnost 
politiky x.2  Možnost 
politiky x.3  Upřednostňovaná 
možnost   
Úroveň  
Složka  
Decentralizovaný 
přístup  Částečně 
centralizovaný 
přístup  Centralizovaný 
přístup  Zřizuje  Financuje  
1 Národní 
koordinační 
centra 99,6 milionu 
EUR  271,6 milionu 
EUR  610 milion ů 
EUR  Členské 
státy EBF 
1 Situační 
centrum 
Frontex 95,6 milionu 
EUR  129,8 milionu 
EUR  137 milion ů 
EUR  Frontex Frontex 
2, 7 Síť 42,4 milionu EUR 46,7 milionu 
EUR  49,3 milionu 
EUR  Frontex Frontex 
6 CPIP 
(oddělení 
analýzy 
rizik) 0,0 EUR  29,3 milionu 
EUR  29,2 milionu 
EUR  Frontex Frontex 
3 Třetí země 0,0 EUR  5,4 milionu 
EUR  25,3 milionu 
EUR  Členské 
státy finanční 
nástroj pro 
rozvojovou 
spolupráci, 
EBF 
5 Společné 
používání 
nástrojů 
ostrahy 80,5 milionu EUR  62,1 milionu 
EUR  62,3 milionu 
EUR  Frontex 
EUSC 
EMSA Frontex a 
7. rámcový 
program / 
GMES 
Celkem  318,1 milionu 
EUR  544,9 milionu 
EUR  913 milion ů 
EUR  
Upřednostňovaná 
možnost  338,7 milionu EUR   
Při zkombinování up řednostňovaných možností by náklady na systém EUROSUR činily 
338,7 milionu EUR. 
8. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Agentura Frontex zajistí, aby byly zaveden y postupy pro sledování fungování systému 
EUROSUR vzhledem k hlavním cíl ům politiky. Dva roky poté, co bude systém EUROSUR 
plně v provozu, a pak každým rokem p ředloží agentura Frontex Evropskému parlamentu, 
Radě a Komisi zprávu o fungová ní systému EUROSUR.  
 Tři roky po zahájení provozu všech ope rací systému EUROSUR a poté každé čtyři roky 
vyhotoví Komise celkové hodnocení systému EUROSUR a p řípadně k němu připojí vhodné 
návrhy na zm ěnu nařízení o vytvo ření systému EUROSUR.