DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU Směrnice o trzích finančních nástrojů (dále jen „směrnice MiFID“), která vstoupila v platnost v listopadu 2007, je základním pilířem integrace finančních trhů EU. Byla přijata v souladu s „Lamfalussyho procesem“[1] a kromě samotné rámcové směrnice (směrnice 2004/39/ES)[2] k ní patří také prováděcí směrnice 2006/73/ES[3] a prováděcí nařízení č. 1287/2006[4]. Směrnice MiFID stanoví regulační rámec pro poskytování investičních služeb v oblasti finančních nástrojů (například makléřských a poradenských služeb, obchodování, správy portfolia, upisování atd.) bankami a investičními podniky a pro provozování regulovaných trhů organizátory trhů. Stanoví také pravomoci a povinnosti příslušných vnitrostátních orgánů ve vztahu k těmto činnostem. Jejím celkovým cílem je podporovat integraci, konkurenceschopnost a efektivitu finančních trhů EU. Konkrétně pak zrušila možnost členských států vyžadovat, aby veškeré obchodování s finančními nástroji probíhalo na určitých burzách, a umožnila celoevropskou soutěž mezi tradičními burzami a alternativními obchodními systémy. Poskytla také bankám a investičním podnikům účinnější „cestovní pas“ pro poskytování investičních služeb v celé EU za předpokladu dodržování organizačních požadavků i požadavků na hlášení a komplexních pravidel určených k zajištění ochrany investorů. Výsledkem po třech a půl letech od jejího vstupu v platnost je intenzivnější hospodářská soutěž v obchodování s finančními nástroji mezi obchodními místy a širší možnosti volby pro investory z hlediska poskytovatelů služeb a dostupných finančních nástrojů – jde o pokrok, který byl podpořen také technickým rozvojem. Celkově se snížily transakční náklady a integrace se zvýšila.[5] Objevily se však také některé problémy. Zaprvé konkurenčnější prostředí přineslo určité nové výzvy. Výhody ze zvýšené hospodářské soutěže totiž nesměřovaly ke všem účastníkům trhu ve stejné míře a také se ne vždy dostaly až ke konečným investorům, ať neprofesionálním, nebo profesionálním. Rozdrobenost trhu, která z hospodářské soutěže vyplývá, rovněž vedla k větší složitosti obchodního prostředí, zejména z pohledu shromažďování údajů o obchodech. Zadruhé různá ustanovení směrnice MiFID již nestačí tempu technického rozvoje a změn na trhu. Existuje nebezpečí, že bude oslaben společný zájem na transparentních a rovných podmínkách mezi obchodními místy a investičními podniky. Zatřetí finanční krize odhalila slabá místa v regulaci nástrojů jiných než akcií, se kterými se obchoduje především mezi profesionálními investory. Přestaly platit dřívější předpoklady, že ve vztahu k tomuto obchodování prospívá efektivnosti trhu spíše minimální transparentnost, dozor a ochrana investorů. Moderní, vysoká úroveň ochrany investorů je důležitá také kvůli rychlé inovaci a rostoucí složitosti finančních nástrojů. Komplexní pravidla směrnice MiFID se sice v období finanční krize převážně osvědčila, avšak přesto se ukazuje, že je tato pravidla nutné cíleným, ale ambiciózním způsobem zdokonalit. Revize směrnice MiFID tudíž představuje nedílnou součást reforem, které mají v období po finanční krizi vytvořit bezpečnější, zdravější, průhlednější a zodpovědnější finanční systém sloužící hospodářství i společnosti jako celku, stejně jako zajistit integrovanější, účinnější a konkurenceschopnější finanční trh EU.[6] Je také velmi důležitým prostředkem ke splnění závazku skupiny G20[7] zabývat se méně regulovanými a méně průhlednými částmi finančního systému a zlepšit organizaci, transparentnost a dozor v různých segmentech trhu, zejména u nástrojů, s nimiž se obchoduje převážně mimoburzovně (OTC nástrojů)[8], přičemž tato revize bude doplňovat legislativní návrh o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů[9]. Cílená zlepšení jsou zapotřebí také za účelem zdokonalení dohledu nad trhy s komoditními deriváty a jejich transparentnosti, aby bylo zaručeno jejich fungování v oblasti zajišťování a určování cen, stejně jako je cílených zlepšení ve světle vývoje tržních struktur a technologií zapotřebí za účelem zajištění spravedlivé hospodářské soutěže a účinných trhů. Dále je nezbytné provést zvláštní změny rámce ochrany investorů, které by zohlednily vyvíjející se praxi a podpořily důvěru investorů. A konečně, EU se v souladu s doporučeními de Larosièrovy skupiny a se závěry Rady ECOFIN[10] zavázala ve vhodných případech snížit na co nejnižší míru diskreční pravomoci členských států ve všech směrnicích EU, které se týkají finančních služeb. To je společné téma ve všech oblastech, na které se přezkum směrnice MiFID vztahuje, jež přispěje k vytvoření jednotného souboru pravidel pro finanční trhy EU, napomůže k dalšímu rozvoji rovných podmínek pro členské státy a účastníky trhu, zlepší dohled a vymáhání, sníží náklady účastníků trhu, zlepší podmínky přístupu na trhy a zvýší konkurenceschopnost finančního odvětví EU v celosvětovém měřítku. V důsledku toho je návrh, kterým se mění směrnice MiFID, rozdělen na dvě části. Nařízení stanoví požadavky ve vztahu ke zveřejňování údajů o transparentnosti obchodů a sdělování údajů o transakcích příslušným orgánům, odstranění překážek nediskriminačního přístupu k zúčtovacím systémům, povinnému obchodování s deriváty v organizovaných systémech, zvláštním dohledovým opatřením týkajícím se finančních nástrojů a pozic v derivátech a ve vztahu k poskytování služeb společnostmi ze třetích zemí, které operují bez pobočky. Směrnice mění zvláštní požadavky na poskytování investičních služeb, rozsah výjimek ze stávající směrnice, organizační požadavky a požadavky pro výkon činnosti pro investiční podniky, organizační požadavky pro obchodní místa, povolení a průběžné povinnosti použitelné pro poskytovatele datových služeb, pravomoci příslušných orgánů, sankce a pravidla použitelná pro podniky z třetích zemí, které operují prostřednictvím pobočky. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Tato iniciativa je výsledkem rozsáhlého a nepřetržitého dialogu a konzultací se všemi hlavními zúčastněnými stranami, včetně regulátorů trhů s cennými papíry a všech typů účastníků trhu, od emitentů po neprofesionální investory. Zohledňuje názory vyjádřené v rámci veřejné konzultace trvající od 8. prosince 2010 do 2. února 2011[11], dále velké a vysoce navštívené veřejné slyšení, které se konalo ve dnech 20.–21. září 2010[12], a příspěvky získané prostřednictvím rozsáhlých schůzek se širokým spektrem skupin zúčastněných stran, jež probíhaly od prosince 2009. Konečně bere návrh v potaz také poznámky a analýzy obsažené v dokumentech a odborných vyjádřeních, které zveřejnil Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), nyní Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA).[13] Kromě toho byly pro účely přípravy revize směrnice MiFID objednány dvě studie[14] od externích konzultantů. První z nich, o jejíž vypracování byla dne 10. února 2010 požádána společnost PriceWaterhouseCoopers, která ji dodala dne 13. července 2010, se zaměřila na shromažďování údajů o činnostech na trhu a dalších otázkách souvisejících se směrnicí MiFID. Druhá studie, která byla dne 21. července 2010 na základě veřejného výběrového řízení zadána společnosti Europe Economics a dodána dne 23. června 2011, se soustředila na analýzu nákladů a přínosů různých možností politiky, které by se v rámci revize směrnice MiFID měly posoudit. V souladu s politikou „zlepšování právní úpravy” provedla Komise posouzení dopadů jednotlivých variant politiky. Možnosti politiky byly posouzeny podle různých kritérií: transparentnosti operací na trhu pro regulátory a účastníky trhu, ochrany a důvěry investorů, rovných podmínek pro trhy a obchodní místa v EU a nákladové efektivnosti, tedy míry, do jaké tyto možnosti dosahují zamýšlených cílů a usnadňují fungování trhů s cennými papíry nákladově efektivním a účinným způsobem. Celkově se odhaduje, že přezkum směrnice MiFID povede k jednorázovým nákladům na zajištění shody s předpisy ve výši 512 až 732 milionů EUR a k průběžným nákladům ve výši 312 až 586 milionů EUR. To představuje dopad odpovídající 0,10 % až 0,15 % celkových provozních výdajů bankovního sektoru EU v případě jednorázových nákladů a 0,06 % až 0,12 % v případě průběžných nákladů. Jedná se o mnohem nižší náklady, než jaké vznikly zavedením směrnice MiFID. Dopady zavedení směrnice MiFID z hlediska jednorázových nákladů byly odhadnuty na 0,56 % (retailové banky a spořitelny) a 0,68 % (investiční banky) celkových provozních výdajů a průběžné náklady na zajišťování shody byly odhadnuty na 0,11 % (retailové banky a spořitelny) až 0,17 % (investiční banky) celkových provozních výdajů. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Právní základ Návrh je založen na čl. 114 odst. 1 SFEU, který obsahuje právní základ pro nařízení zavádějící jednotná ustanovení zaměřená na fungování vnitřního trhu. Směrnice se zabývá především přístupem podniků k hospodářské činnosti a je založena na článku 53 SFEU, ale vzhledem k potřebnosti jednotného souboru pravidel pro výkon příslušných hospodářských činností je opodstatněno použití jiného právního základu, který umožňuje přijetí nařízení. Nařízení je nezbytné k tomu, aby bylo možné poskytnout orgánu ESMA zvláštní přímé pravomoci v oblasti zásahů u produktů a řízení pozic. Co se týče transparentnosti obchodů a hlášení transakcí, uplatňování pravidel často závisí na číselných prahových objemech a na konkrétních identifikačních kódech. Jakákoli odchylka na vnitrostátní úrovni by tudíž vedla k narušování trhu a regulatorní arbitráži a bránila ve vytváření rovných podmínek. Přijetím nařízení bude zajištěna přímá použitelnost uvedených požadavků na investiční podniky a budou podpořeny rovné podmínky, protože se zamezí rozdílným vnitrostátním požadavkům, které jsou výsledkem provedení směrnice. Existence navrhovaného nařízení by také ukázala, že investiční podniky se na všech trzích EU ve velké míře řídí stejnými pravidly, vycházejícími z jednotného právního rámce, který posílí právní jistotu a značně usnadní fungování podniků působících v různých jurisdikcích. Nařízení by rovněž umožnilo, aby EU rychleji prováděla případné budoucí změny, protože přijaté změny nařízení se mohou začít uplatňovat prakticky okamžitě. Díky tomu by EU mohla plnit mezinárodně dohodnuté termíny pro provedení a reagovat na významné změny na trhu. Subsidiarita a proporcionalita Podle zásady subsidiarity (čl. 5 odst. 3 SEU) by se měla opatření na úrovni EU přijímat pouze tehdy, pokud zamýšlených cílů nemůže být uspokojivě dosaženo samotnými členskými státy, a z důvodu rozsahu nebo účinků zamýšlené činnosti jich proto může lépe dosáhnout EU. Na většinu otázek, kterých se týká revize, se již nyní vztahuje platný právní rámec směrnice MiFID. Kromě toho mají finanční trhy ze své podstaty přeshraniční povahu a tento jejich charakter se ještě zesiluje. Podmínky, za kterých mohou podniky a organizátoři trhů v tomto prostředí soutěžit, ať jde o pravidla pro předobchodní a poobchodní transparentnost, ochranu investorů nebo posuzování a řízení rizik účastníky trhu, musí být společné napříč hranicemi; všechny tyto podmínky jsou dnes jádrem směrnice MiFID. V současnosti je třeba přijmout opatření na evropské úrovni s cílem aktualizovat a upravit regulační rámec stanovený směrnicí MiFID tak, aby zohledňoval vývoj na finančních trzích, k němuž došlo od jeho zavedení. Zlepšení z hlediska integrace a efektivity finančních trhů a služeb v Evropě, která směrnice již přinesla, by tak byla zesílena vhodnými úpravami zajišťujícími dosažení cílů silného regulačního rámce pro jednotný trh. Vzhledem k této integraci by izolované vnitrostátní zásahy byly mnohem méně efektivní a vedly by k rozdrobenosti trhů, jejímž důsledkem by byla regulatorní arbitráž a narušení hospodářské soutěže. Například různé úrovně transparentnosti trhu nebo ochrany investorů v různých členských státech by rozdrobily trhy, ohrozily likviditu a efektivitu a vedly ke škodlivé regulatorní arbitráži. Důležitou úlohu při provádění nových legislativních návrhů by měl hrát také Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA). Další zlepšení fungování jednotného trhu v oblasti trhů s cennými papíry totiž bylo jedním z cílů, kvůli kterým byl tento evropský orgán zřízen; nová pravidla na úrovni Unie jsou nutná, aby bylo možné orgán ESMA vybavit všemi příslušnými pravomocemi. Návrh plně zohledňuje zásadu proporcionality, neboť je přiměřený pro dosažení svých cílů a nejde nad rámec toho, co je v tomto ohledu nezbytné. Se zásadou proporcionality je slučitelný také proto, že bere v potaz náležitou rovnováhu mezi veřejným zájmem, o který jde, a nákladovou efektivností daného opatření. Požadavky uložené různým stranám byly pečlivě vyváženy. Průřezovým tématem při stanovování těchto požadavků byla zvláště potřeba vyvážit ochranu investorů, efektivnost trhů a náklady vznikající příslušnému odvětví. Například ohledně nových pravidel transparentnosti, která by se mohla uplatňovat na trzích s dluhopisy a deriváty, je v revizi prosazován pečlivě nastavený režim, který bude zohledňovat specifika jednotlivých kategorií aktiv a případně i jednotlivých typů derivátů. Soulad s články 290 a 291 SFEU Dne 23. září 2009 přijala Komise návrhy nařízení, kterými se zřizují orgány EBA, EIOPA a ESMA. V této souvislosti Komise připomíná prohlášení týkající se článku 290 a 291 SFEU, která učinila při přijetí nařízení zřizujících evropské orgány dohledu, podle kterých: „Pokud jde o postup přijímání regulačních norem, zdůrazňuje Komise jedinečný charakter odvětví finančních služeb, který vyplývá z Lamfalussyho struktury a který je výslovně uznán v prohlášení 39 ke Smlouvě o fungování EU. Komise má však závažné pochybnosti o tom, zda omezení její úlohy při přijímaní aktů v přenesené pravomoci a prováděcích opatření jsou v souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování EU.“ Podrobné vysvětlení návrhu Obecné – rovné podmínky Jedním z hlavních cílů návrhu je zajistit, aby veškeré organizované obchodování probíhalo v regulovaných obchodních místech: na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech ( multilateral trading facilities ; dále jen „MTF“) a v organizovaných obchodních systémech ( organised trading facilities ; dále jen „OTF“). U všech uvedených systémů se přitom budou uplatňovat totožné požadavky na předobchodní a poobchodní transparentnost. Stejně tak jsou u všech tří typů systémů téměř totožné požadavky týkající se organizačních aspektů a dozoru nad trhem. Tím budou zajištěny rovné podmínky tam, kde probíhají funkčně obdobné činnosti, které sdružují obchodní zájmy třetích stran. Je ovšem důležité, že požadavky na transparentnost budou nastaveny pro různé druhy nástrojů, zejména kapitálové nástroje, dluhopisy a deriváty, a pro různé druhy obchodování, zejména pro systémy založené na knize příkazů a systémy založené na kotacích. Organizátor platformy je ve všech třech typech systémů neutrální. Regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy se vyznačují pevně stanoveným způsobem provádění transakcí. To znamená, že se transakce provádějí podle předem určených pravidel. Tyto systémy také soutěží v nabízení přístupu velkému počtu členů za předpokladu, že tito členové splní transparentní soubor kritérií. Naproti tomu organizátor systému OTF má určitou míru volného uvážení ohledně způsobu provádění transakcí. V důsledku toho se na organizátora vztahují požadavky v oblasti ochrany investorů, pravidel pro výkon činnosti a provádění za nejlepších podmínek ve vztahu ke klientům, kteří používají jeho platformu. To znamená, že i když pravidla pro přístup a metodika provádění transakcí musí být u systému OTF transparentní a jasné, organizátorovi umožňují poskytovat klientům službu, která je kvalitativně, i když nikoli funkčně, odlišná od služeb, jež svým členům a účastníkům poskytují regulované trhy a systém MTF. Aby však bylo zajištěno, že organizátor systému OTF bude ve vztahu ke každé prováděné transakci neutrální a že jeho povinnosti vůči zúčastněným klientům nebudou ohroženy možností dosáhnout zisku na jejich úkor, je nezbytné organizátorovi OTF zakázat obchodování za použití jeho vlastního kapitálu. Organizované obchodování může probíhat také formou systematické internalizace. Systematický internalizátor může transakce klientů provádět za použití svého vlastního kapitálu. Systematický internalizátor však nesmí sdružovat zájmy třetích stran na nákupu či prodeji funkčně stejným způsobem jako regulovaný trh, systém MTF nebo OTF, a tudíž není obchodním místem. Uplatní se provedení za nejlepších podmínek a další pravidla pro výkon činnosti a klient jasně ví, kdy obchoduje s investičním podnikem a kdy obchoduje s třetími stranami. V případě systematických internalizátorů se uplatňují zvláštní požadavky na předobchodní transparentnost a na přístup. I zde budou požadavky na transparentnost nastaveny pro různé druhy nástrojů, zejména kapitálové nástroje, dluhopisy a deriváty, a budou se uplatňovat pod určitými prahovými objemy. Veškeré obchodování investičních podniků na vlastní účet s klienty, včetně jiných investičních podniků, se tedy považuje za mimoburzovní (OTC). OTC obchodní činnost, jež nebude odpovídat definici činnosti systematického internalizátora (která bude rozšířena změnami prováděcích právních předpisů), bude muset být nesystematická a nepravidelná. Rozšíření pravidel transparentnosti na nástroje podobné kapitálovým a vykonavatelné projevy zájmu (hlava II, kapitola 1 – články 3–6) Hlavním důvodem pro transparentnost je poskytnout investorům přístup k informacím o aktuálních obchodních příležitostech, usnadnit tvorbu cen a pomoci podnikům provádět transakce jejich klientů za nejlepších podmínek. Směrnice MiFID stanovila pravidla pro předobchodní i poobchodní transparentnost, která se týkají akcií přijatých k obchodování na regulovaných trzích, včetně případů, kdy se s nimi obchoduje v systému MTF nebo na OTC trhu. Navrhovaná ustanovení rozšiřují pravidla transparentnosti použitelná pro tyto akcie i na nástroje podobné kapitálovým nástrojům, jako jsou depozitní certifikáty, fondy obchodované na burze, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje emitované společnostmi. Tyto nástroje jsou podobné akciím, a proto by měly podléhat stejnému režimu transparentnosti. Rozšíření požadavků na transparentnost se bude týkat také vykonavatelných projevů zájmu. Zabrání se tak tomu, aby byly tyto projevy zájmu používány k poskytování informací skupině účastníků trhu s vyloučením ostatních. Konzistentnější uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti na trzích s kapitálovými nástroji (článek 4) Cílem navrhovaných ustanovení je zajistit konzistentnější a soudržnější uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti. Důvody pro uplatňování těchto výjimek z povinnosti zveřejňovat v reálném čase aktuální příkazy a kotace jsou stále platné; například operace velkého rozsahu vyžadují zvláštní zacházení, aby při svém provedení neměly příliš velký dopad na trh. Je ovšem třeba zlepšit nastavení, skutečný obsah a konzistentní uplatňování výjimek. Navrhovaná ustanovení proto příslušným orgánům uloží, aby informovaly orgán ESMA o uplatňování výjimek na jejich trzích, a ESMA bude vydávat stanoviska k slučitelnosti výjimek s požadavky stanovenými v tomto nařízení a v budoucích aktech v přenesené pravomoci. Rozšíření pravidel transparentnosti na dluhopisy, strukturované finanční produkty a deriváty (hlava II , kapitola 2 – články 7–10) Navrhovaná ustanovení rozšiřují zásady pravidel transparentnosti dosud používaných pouze pro akciové trhy i na dluhopisy, strukturované finanční produkty, emisní povolenky a deriváty. Toto rozšíření je opodstatněno tím, že u těchto produktů, s nimiž se ve většině případů obchoduje formou OTC obchodů, se stávající úroveň transparentnosti nepovažuje vždy za dostatečnou. Navrhovaná ustanovení pro tyto čtyři skupiny nástrojů zavádějí nové požadavky předobchodní i poobchodní transparentnosti. Tyto požadavky na transparentnost budou totožné pro všechny tři druhy obchodních míst, tj. regulované trhy, systémy MTF a OTF, ale budou nastaveny podle druhu obchodovaných nástrojů. Výjimky budou stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. V případě regulovaných trhů se požadavky na transparentnost rozšíří na dluhopisy, strukturované finanční produkty, emisní povolenky a deriváty přijaté k obchodování. V případě systému MTF a OTF budou rozšířeny na dluhopisy a strukturované finanční produkty, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro které byl zveřejněn prospekt, a na emisní povolenky a deriváty obchodované v systému MTF a OTF. Pokud jde o požadavky předobchodní transparentnosti, budou příslušné orgány především moci využít výjimku pro konkrétní nástroje na základě tržního modelu, likvidity nebo jiných významných kritérií. Rovněž budou moci uplatnit soubor různých výjimek, kterými bude některým transakcím prominuto plnění požadavků na transparentnost. V obou případech budou příslušné orgány stejně jako u kapitálových nástrojů muset zamýšlené využití výjimek oznámit orgánu ESMA a tento orgán vydá stanovisko k slučitelnosti dané výjimky s požadavky právních předpisů. Formát a míra podrobnosti poskytovaných předobchodních informací i výjimky z uvedených požadavků budou stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. Co se týče poobchodní transparentnosti, navrhovaná ustanovení v některých případech umožňují odklad zveřejnění v závislosti na objemu nebo druhu transakcí. Podobně jako u předobchodní transparentnosti budou rozsah informací, jakož i podmínky pro odklad zveřejnění stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. Větší a efektivnější konsolidace údajů (hlava II , kapitola 3 – články 11 a 12) Oblast údajů o trhu je z hlediska kvality, formátu, nákladů a možnosti konsolidace klíčovým předpokladem pro uplatňování hlavní zásady směrnice MiFID ohledně transparentnosti, hospodářské soutěže a ochrany investorů. Navrhovaná ustanovení nařízení a směrnice přinášejí v této oblasti řadu zásadních změn. Ustanovení nařízení přispějí ke snížení nákladů na údaje tím, že obchodním místům, tj. regulovaným trhům, systémům MTF a OTF, uloží, aby poobchodní informace poskytovaly bezplatně 15 minut po provedení transakce a aby nabízely předobchodní a poobchodní údaje samostatně, a tím, že Komisi umožní prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci upřesnit, co znamenají přiměřené obchodní podmínky. Toto nařízení také ukládá povinnost investičním podnikům, aby obchody uskutečněné mimo obchodní místa zveřejňovaly prostřednictvím schválených způsobů zveřejnění, které budou upraveny ve směrnici. Tím by se měla významně zvýšit kvalita údajů o OTC obchodech, a v důsledku toho též usnadnit jejich konsolidace. Transparentnost pro investiční podniky obchodující mimo burzu včetně systematických internalizátorů (hlava III – články 13–20) Za účelem udržení rovných podmínek, podpory určování cen na celém trhu a ochrany neprofesionálních investorů se navrhují zvláštní pravidla transparentnosti pro investiční podniky, které působí jako systematičtí internalizátoři. U akcií a nástrojů podobných kapitálovým se budou uplatňovat stávající pravidla transparentnosti pro systematické internalizátory a nová ustanovení budou zavedena pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro které byl zveřejněn prospekt, emisní povolenky a deriváty, které jsou způsobilé k zúčtování nebo byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo se s nimi obchoduje v systému MTF či OTF. Pro akcie a nástroje podobné kapitálovým se navíc zavádí minimální kotovaný objem a vyžadují se dvousměrné kotace. Navrhuje se, aby se pravidla poobchodní transparentnosti totožná s pravidly pro obchody v obchodních systémech uplatňovala u všech akcií včetně nástrojů podobných kapitálovým, jakož i u dluhopisů a strukturovaných finančních produktů, pro které byl zveřejněn prospekt, emisních povolenek a derivátů, které jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo se s nimi obchoduje v systému MTF či OTF, i u derivátů, jež jsou způsobilé k zúčtování nebo jsou ohlášeny registru obchodních údajů. Hlášení transakcí (hlava IV – články 21–23) Hlášení transakcí podle směrnice MiFID orgánům dohledu dovoluje sledovat činnosti investičních podniků a zajišťovat soulad se směrnicí MiFID, jakož i sledovat případná zneužití trhu podle směrnice o zneužívání trhu. Hlášení transakcí je užitečné také pro celkové sledování trhu. Navrhovaná ustanovení zvýší kvalitu hlášení transakcí v celé řadě aspektů. Příslušným orgánům budou muset být ohlašovány všechny transakce s finančními nástroji s výjimkou transakcí s finančními nástroji, se kterými se organizovaně neobchoduje, které nejsou ohroženy zneužíváním trhu a nemohou být pro účely zneužívání využity. Příslušné orgány budou mít plný přístup k záznamům ve všech fázích procesu provádění příkazů, od původního rozhodnutí obchodovat až po samotné provedení. Zaprvé se změnami pro regulované trhy, systém MTF a OTF zavádí nová povinnost uchovávat údaje o příkazech tak, aby byly k dispozici orgánům dohledu, alespoň po dobu pěti let. To příslušným orgánům umožní sledovat, zda nedochází k pokusům o zneužívání trhu nebo k manipulaci s knihou příkazů. Uchovávané informace budou muset obsahovat veškeré údaje vyžadované také u ohlášených transakcí, zejména včetně identifikace klienta a osob odpovědných za provedení transakce, například obchodníků, nebo počítačových algoritmů. Zadruhé bude rozsah hlášení transakcí, který byl dosud omezen na finanční nástroje přijaté k obchodování na regulovaném trhu, včetně transakcí s těmito nástroji uskutečněnými mimo tento trh, podstatně rozšířen a tak uveden do souladu s působností pravidel týkajících se zneužívání trhu. Jedinými nástroji, kterých se tento požadavek netýká, budou: i) nástroje, které nejsou přijaty k obchodování ani se s nimi neobchoduje v systému MTF ani OTF, ii) nástroje, jejichž hodnota nezávisí na hodnotě finančního nástroje přijatého k obchodování nebo obchodovaného v systému MTF či OTF, iii) nástroje, jejichž obchodování nemůže mít vliv na nástroj přijatý k obchodování nebo obchodovaný v systému MTF nebo OTF. Zatřetí navrhovaná ustanovení zvýší kvalitu hlášení tím, že na jedné straně stanoví lepší identifikaci klientů, na jejichž účet investiční podnik provedl transakci, a osob odpovědných za její provedení a na druhé straně uloží regulovaným trhům, systému MTF a OTF, aby ohlašovaly podrobnosti o transakcích uskutečněných podniky, na které se nevztahují obecné ohlašovací povinnosti. Z hlediska kvality je též důležité, že navrhovaná ustanovení vyžadují, aby byla hlášení podávána prostřednictvím mechanismů hlášení, které v souladu se směrnicí schválí příslušné orgány. Aby hlášení o transakcích a uchovávané informace o příkazech umožňovaly identifikovat klienta a osoby odpovědné za uskutečnění transakce, včetně počítačových algoritmů, budou investiční podniky muset tyto informace při zasílání příkazů předávat jiným podnikům. V případě, že si nebudou přát tyto informace předávat jiným podnikům, budou mít také možnost příkaz ohlásit, jako by se jednalo o transakci. Začtvrté je z důvodu nákladů a efektivity třeba vyhnout se dvojímu ohlašování obchodů – podle směrnice MiFID a podle nedávno navržených požadavků na hlášení registrům obchodních údajů (nařízení o infrastruktuře evropských trhů). Registrům obchodních údajů proto bude uloženo, aby hlášení předávaly příslušným orgánům. Konečně pro případ, že by se ukázalo, že tyto změny nepostačují k dosažení úplného a přesného přehledu o obchodní činnosti a jednotlivých pozicích, obsahuje návrh ustanovení o přezkumu, podle kterého může Komise dva roky od vstupu nařízení v platnost zavést opatření vyžadující, aby hlášení investičních podniků směřovala přímo do systému určeného orgánem ESMA. Obchodování s deriváty (hlava V – články 24–27) V rámci probíhajících významných snah o zlepšení stability a transparentnosti trhů s OTC deriváty a dozoru nad těmito trhy se skupina G20 dohodla, že by se obchodování se standardizovanými OTC deriváty mělo přesunout na burzy, případně elektronické obchodní platformy. V souladu s požadavky, které již Komise navrhla (nařízení o infrastruktuře evropských trhů) s cílem zvýšit míru zúčtování OTC derivátů ústřední protistranou, budou ustanovení navrhovaná v tomto nařízení vyžadovat, aby obchodování s vhodně sestavenými deriváty probíhalo pouze na způsobilých platformách, tedy na regulovaných trzích, v systému MTF nebo OTF. Tato povinnost bude uložena jak finančním, tak nefinančním protistranám, které překročí zúčtovací práh podle nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Komisi a orgánu ESMA tato ustanovení svěřují úkol vymezit prostřednictvím technických norem seznam derivátů, na které by se tato povinnost měla vztahovat, a to se zohledněním likvidity konkrétních nástrojů. Nediskriminační přístup k zúčtování (hlava VI – články 28–30) Vedle požadavků směrnice 2004/39/ES, která členským státům brání v nepatřičném omezování přístupu k poobchodní infrastruktuře, jakou je ústřední protistrana a mechanismus vypořádání, je nezbytné, aby toto nařízení odstranilo různé další obchodní překážky, pomocí nichž lze zamezovat hospodářské soutěži v zúčtování finančních nástrojů. Překážky mohou vyplývat z toho, že ústřední protistrany neposkytují zúčtovací služby některým obchodním místům, že obchodní místa neposkytují datové toky potenciálním novým zúčtovatelům nebo že zúčtovatelům či obchodním místům nejsou poskytovány informace o referenčních hodnotách nebo indexech. Navrhovaná ustanovení zakáží diskriminační praktiky a zamezí překážkám, které mohou bránit hospodářské soutěži v oblasti zúčtování finančních nástrojů. Tím dojde k posílení konkurence v zúčtování finančních nástrojů v zájmu snížení investičních a výpůjčních nákladů, odstranění neefektivity a podpory inovace na evropských trzích. Dohled nad produkty a pozicemi (hlava VII, čl ánky 31–35) Na základě závěrů Rady o posílení finančního dohledu v EU (ze dne 10. června 2009) vznikla široká shoda na tom, že v období po krizi se musí zvýšit účinnost dohledu a vymáhání a příslušné orgány musí být vybaveny konkrétními novými pravomocemi, zejména pokud jde o možnost prověřovat nabízené produkty a služby. Navrhované změny zaprvé výrazně posílí dohled nad produkty a službami tím, že zavedou na jedné straně možnost, aby příslušné orgány za koordinace orgánem ESMA zaváděly trvalé zákazy finančních produktů nebo činností nebo praktik, a na druhé straně možnost, aby také ESMA ukládal dočasné zákazy produktů, praktik a služeb. Takový zákaz by mohl spočívat v úplném zapovězení nebo omezení, které by se týkalo uvádění na trh či prodeje finančních nástrojů nebo určité finanční praktiky nebo osob zabývajících se určitou činností. Ustanovení návrhu obsahují konkrétní podmínky, za kterých by bylo oba uvedené zákazy možné použít; zejména by šlo o situace, kdy existují obavy o ochranu investorů nebo je ohroženo řádné fungování finančních trhů či stabilita finančního systému. Zadruhé navrhovaná ustanovení nařízení doplňují pravomoci navrhované v revidované směrnici, které příslušným orgánům umožňují řídit pozice, včetně stanovování limitů pozic, a to tím, že zavádějí úlohu pro orgán ESMA, který bude koordinovat opatření přijímaná na vnitrostátní úrovni. ESMA také získá konkrétní pravomoci v oblasti řízení nebo omezování pozic účastníků trhu. Navrhovaná ustanovení obsahují přesné podmínky, za kterých lze tyto pravomoci využít; zejména jde o hrozbu pro řádné fungování trhů nebo opatření pro dodání fyzických komodit nebo pro stabilitu finančního systému v Unii. Emisní povolenky (článek 1) Na rozdíl od obchodování s deriváty jsou sekundární spotové trhy s emisními povolenkami v EU do značné míry neregulované. Spotové trhy zaznamenaly celou řadu podvodných praktik, které by mohly narušit důvěru v systém pro obchodování s emisemi (EU ETS), jak jej zavádí směrnice o systému EU pro obchodování s emisemi[15]. Současně s opatřeními v rámci směrnice o EU ETS, která posilují systém registrů povolenek a podmínky pro otevření účtu pro obchodování s povolenkami, by návrh zahrnul celý trh s emisními povolenkami do regulace finančního trhu. Jak spotové, tak derivátové trhy by tak byly pod jednotným dohledem. Použily by se směrnice MiFID a směrnice 2003/6/ES o zneužívání trhu, čímž by se komplexně zvýšila bezpečnost trhu, aniž by se zasáhlo do jeho hlavního cíle, kterým je snižování emisí. Navíc to zajistí soulad s pravidly, která se na povolenkové deriváty EU již uplatňují, a povede to k větší bezpečnosti, protože banky a investiční podniky, subjekty odpovědné za monitorování podvodů, zneužívání či praní špinavých peněz v obchodní činnosti, by přijaly větší úlohu při prověřování potenciálních obchodníků na spotovém trhu. Poskytování investičních služeb podnikem ze třetí země operujícím bez pobočky (hlava VIII – články 36–39) V zájmu překonání stávajícího rozdělení na vnitrostátní režimy třetích zemí a aby byly zajištěny rovné podmínky pro všechny subjekty finančních služeb na území EU, vytváří návrh harmonizovaný rámec pro přístup na trhy EU podnikům a tržním subjektům se sídlem ve třetích zemích. Návrh zavádí režim založený na předběžném posouzení rovnocennosti jurisdikcí třetích zemí Komisí. Podniky ze třetích zemí, ohledně kterých bylo přijato rozhodnutí o rovnocennosti, by mohly požádat o poskytování služeb v Unii. Poskytování služeb neprofesionálním klientům by vyžadovalo založení pobočky; podnik ze třetí země by musel mít povolení členského státu, ve kterém pobočka sídlí, a pobočka by v některých oblastech podléhala požadavkům EU (organizační požadavky, pravidla pro výkon činnosti, střety zájmů, transparentnost a jiné). Služby poskytované způsobilým protistranám by založení pobočky nevyžadovaly – podniky ze třetích zemí by pro poskytování takových služeb podléhaly registraci u orgánu ESMA. Dohled nad nimi by byl vykonáván v jejich zemi původu. Bylo by zapotřebí příslušné dohody o spolupráci mezi orgány dohledu ve třetích zemích a vnitrostátními příslušnými orgány a orgánem ESMA. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Konkrétní rozpočtové důsledky návrhu se týkají úkolu, který se přiděluje orgánu ESMA, jak je uveden v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu. Ve finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu jsou posouzeny také konkrétní rozpočtové důsledky pro Komisi. Návrh má důsledky pro rozpočet Společenství. 2011/0296 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení [nařízení o infrastruktuře evropských trhů] o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16], s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 1. Finanční krize odhalila slabá místa, pokud jde o transparentnost finančních trhů. Posílení transparentnosti je proto jednou ze společných zásad pro posílení finančního systému, jak potvrdilo také prohlášení skupiny G20 přijaté v Londýně dne 2. dubna 2009. Za účelem posílení transparentnosti a zlepšení fungování vnitřního trhu s finančními nástroji by měl být zaveden nový rámec stanovující jednotné požadavky na transparentnost transakcí na trzích s finančními nástroji. Tento rámec by měl stanovit komplexní pravidla pro širokou škálu finančních nástrojů. Měl by doplnit požadavky na transparentnost příkazů a transakcí s akciemi stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004. 2. Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU pod předsednictvím Jacquese de Larosi è ra vyzvala Unii k vytvoření harmonizovanějšího souboru předpisů v oblasti finanční regulace. V souvislosti s budoucí evropskou dohledovou architekturou také zasedání Evropské rady ve dnech 18. a 19. června 2009 zdůraznilo potřebu vytvořit jednotný evropský soubor pravidel, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na jednotném trhu. 3. V důsledku toho by se nová legislativa měla skládat ze dvou různých právních nástrojů: směrnice a tohoto nařízení. Oba právní nástroje by měly společně tvořit právní rámec upravující požadavky na investiční podniky, regulované trhy a poskytovatele služeb hlášení údajů. Toto nařízení by tedy mělo být vykládáno společně s uvedenou směrnicí. Potřeba vytvořit jednotný soubor pravidel pro všechny instituce ohledně určitých požadavků a vyhnout se možné regulatorní arbitráži stejně jako poskytnout účastníkům trhu větší právní jistotu a snížit složitost regulace opodstatňuje použití právního základu, který dovoluje přijmout nařízení. Nařízení, které by zavedlo jednotná pravidla použitelná ve všech členských státech, je nezbytné přijmout proto, aby se odstranily zbývající překážky obchodu a významné narušení hospodářské soutěže, které pramení z rozdílností mezi vnitrostátními právními řády, a aby se zabránilo vzniku dalším možným překážkám obchodu a významným narušením hospodářské soutěže. Takovýto přímo použitelný právní akt má za cíl rozhodujícím způsobem přispět k hladkému fungování vnitřního trhu, a měl by tedy vycházet z ustanovení článku 114 SFEU vykládaného v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie. 4. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 stanovila pravidla pro předobchodní a poobchodní transparentnost obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu a pro ohlašování transakcí s finančními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu příslušným orgánům; uvedenou směrnici je nutné přepracovat s cílem vhodně reagovat na vývoj na finančních trzích a kvůli řešení slabých míst a vyplnění mezer, které se mimo jiné projevily během krize finančních trhů. 5. Ustanovení týkající se požadavků na transparentnost obchodů a transparentnost regulace by měla mít formu přímo použitelných právních předpisů uplatňovaných na všechny investiční podniky, které by se měly řídit jednotnými pravidly na všech trzích Unie, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování jednotného regulačního rámce, aby se posílila důvěra v transparentnost trhů v celé Unii, aby se snížila složitost regulace a náklady podniků na dodržování předpisů, zejména u finančních institucí působících přeshraničně, a aby se přispělo k odstranění narušení hospodářské soutěže. Přijetí nařízení, které zajistí přímou použitelnost, je nejvhodnější pro dosažení uvedených cílů na poli regulace a pro zajištění jednotných podmínek tím, že zamezí vzniku lišících se vnitrostátních požadavků, k nimž by vedlo provedení směrnice. 6. Měly by být zavedeny a vzájemně úzce sladěny definice regulovaného trhu a systému MTF tak, aby bylo zřejmé, že plní stejnou funkci organizovaného obchodování. Definice by měly vyloučit dvoustranné systémy, ve kterých investiční podnik vstupuje do každého obchodu na vlastní účet, a to i jako protistrana, jež nenese riziko a vstupuje mezi kupujícího a prodávajícího. Pojem „systém“ zahrnuje jak veškeré trhy, které jsou tvořeny souborem pravidel a platformou pro obchodování, tak trhy, jež fungují pouze na základě souboru pravidel. Regulované trhy a systém MTF nemusí být provozovateli „technického“ systému pro párování příkazů. Trh, který je tvořen pouze souborem pravidel, jenž upravuje aspekty týkající se členství, přijímání nástrojů k obchodování, obchodování mezi členy, povinnosti týkající se hlášení a případně transparentnosti, je regulovaným trhem nebo systémem MTF ve smyslu tohoto nařízení a transakce uzavřené podle uvedených pravidel se považují za uzavřené v systémech regulovaného trhu či v systému MTF. Pojem „nákupní a prodejní zájmy“ je třeba chápat v širším smyslu, tedy tak, že zahrnuje příkazy, kotace a projevy zájmu. Požadavek na to, aby byly tyto zájmy sdružovány v systému prostřednictvím pevných pravidel stanovených organizátorem systému, znamená, že budou sdružovány podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému (včetně postupů obsažených v programovém vybavení počítačů). Pojmem „pevně stanovená pravidla“ se rozumí, že tato pravidla neponechávají investičnímu podniku provozujícímu systém MTF žádnou volnost v rozhodování o tom, jak se mohou zájmy vzájemně ovlivňovat. Uvedené definice vyžadují, aby se zájmy sdružovaly způsobem vedoucím k uzavření smlouvy, tedy aby realizace probíhala podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému. 7. Aby se zvýšila transparentnost evropských trhů a zajistily rovné podmínky pro různá obchodní místa nabízející služby, je třeba zavést novou kategorii organizovaného obchodního systému (dále jen „OTF“). Tato nová kategorie je široce vymezena, a měla by tak nyní i v budoucnosti pokrýt všechny typy organizovaného provádění a sjednávání obchodů, které neodpovídají funkcím či regulativním specifikacím stávajících obchodních míst. Je tedy třeba přijmout odpovídající organizační požadavky a pravidla transparentnosti, která podporují účinné určování cen. Do nové kategorie spadají i systémy křížení příkazů zadaných makléři ( broker crossing systems ), které lze popsat jako vnitřní elektronické srovnávací systémy provozované investičním podnikem a které provádí příkazy klientů proti příkazům jiných klientů. Do této nové kategorie spadají rovněž systémy způsobilé pro obchodování s deriváty způsobilými ke zúčtování a s dostatečně likvidními deriváty. Nespadají sem nástroje, při kterých se nerealizuje či nesjednává žádný skutečný obchod, jako jsou například vývěsky používané k inzerci zájmu o prodeje či nákup, další subjekty shromažďující či sdílející možné zájmy o prodej či nákup nebo služby elektronického potvrzení po uzavření obchodu. 8. Tato nová kategorie organizovaného obchodního systému doplní stávající typy obchodních míst. Zatímco r egulované trhy a mnohostranné obchodní systémy se vyznačují pevně stanoveným způsobem provádění transakcí, organizátor systému OTF by měl mít určitou míru volného uvážení ohledně způsobu provádění transakcí. Na transakce uzavírané v systému OTF organizovaném investičním podnikem či organizátorem trhu by se tedy měly vztahovat povinnosti v oblasti pravidel pro výkon činnosti, provedení za nejlepších podmínek a nakládání s příkazy klientů. Protože však OTF představuje skutečnou obchodní platformu, měl by být organizátor platformy neutrální. Organizátorovi systému OTF by tedy nemělo být povoleno provádět v OTF žádné transakce mezi vícečetnými zájmy třetích stran na nákupu či prodeji, včetně příkazů klientů sdružovaných v systému, a jeho vlastním kapitálem To zároveň vylučuje, aby organizátor systému OTF vystupoval jako systematický internalizátor v OTF, který organizuje. 9. Veškeré organizované obchodování by mělo probíhat v regulovaných systémech a mělo by být plně transparentní jak před uskutečněním, tak po uskutečnění obchodu. Požadavky transparentnosti se tudíž musí vztahovat na všechny druhy obchodních míst a na všechny finanční nástroje, se kterými se v těchto systémech obchoduje. 10. Obchodování s depozitními certifikáty, fondy obchodovanými na burze, certifikáty, podobnými finančními nástroji a akciemi, které nebyly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, probíhá ve velké míře stejným způsobem a plní takřka totožný hospodářský účel jako obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu. Ustanovení o transparentnosti použitelná pro akcie přijaté k obchodování na regulovaných trzích by tedy měla být rozšířena i na uvedené nástroje. 11. Přestože se v zásadě uznává potřebnost režimu výjimek z předobchodní transparentnosti pro podporu efektivního fungování trhů, u samotných ustanovení o výjimkách pro akcie, která jsou v současnosti použitelná na základě směrnice 2004/39/ES a nařízení (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice[17], je nutné prověřit, zda jsou i nadále vhodná z hlediska rozsahu a použitelných podmínek. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti u akcií a nakonec i u dalších podobných nástrojů a nekapitálových produktů pro konkrétní tržní modely, jakož i druhy a objemy příkazů, měl by Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) posuzovat slučitelnost jednotlivých žádostí o použití výjimky s tímto nařízením a budoucími akty v přenesené pravomoci. Posouzení orgánem ESMA by mělo mít podobu stanoviska v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1095/2010. Kromě toho by měl ESMA ve vhodné lhůtě přezkoumat stávající výjimky pro akcie a měl by posoudit, zda jsou i nadále v souladu s pravidly obsaženými v tomto nařízení a v budoucích aktech v přenesené pravomoci. 12. Finanční krize odhalila konkrétní nedostatky ve způsobu, jakým mají účastníci trhu k dispozici informace o obchodních příležitostech a cenách u finančních nástrojů jiných než akcií, a to zejména pokud jde o načasování, rozčlenění, rovný přístup a spolehlivost. Měly by být tedy zavedeny požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti zohledňující různé vlastnosti a tržní struktury konkrétních druhů nástrojů jiných než akcie. Aby vznikl solidní rámec pro transparentnost všech příslušných nástrojů, měly by se tyto požadavky vztahovat na dluhopisy a strukturované finanční produkty, pro které byl vydán prospekt nebo které jsou buď přijaty k obchodování na regulovaném trhu, nebo se s nimi obchoduje v mnohostranném obchodním systému (dále jen „MTF“) či organizovaném obchodním systému (dále jen „OTF“), na deriváty, s nimiž se obchoduje nebo které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích, v systému MTF a OTF nebo se považují za způsobilé k zúčtování ústřední protistranou, a v případě poobchodní transparentnosti také na deriváty ohlášené registrům obchodních údajů. Mimo působnost povinností týkajících se transparentnosti by tudíž zůstaly pouze finanční nástroje, s nimiž se obchoduje výhradně formou OTC obchodů a které se pokládají za zvláště nelikvidní nebo mají nestandardizovanou podobu. 13. Je nezbytné zavést náležitou míru transparentnosti obchodů na trzích s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty a deriváty s cílem napomoci oceňování produktů a přispět k efektivnosti tvorby cen. Strukturované finanční produkty by měly zejména zahrnovat cenné papíry zajištěné aktivy podle definice v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 809/2004, k nimž patří mimo jiné zajištěné dluhové závazky. 14. Aby byly zajištěny jednotné podmínky použitelné pro obchodní místa, měly by se na různé druhy obchodních míst vztahovat stejné požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti. Požadavky na transparentnost by měly být nastaveny pro různé druhy nástrojů, včetně kapitálových nástrojů, dluhopisů a derivátů, a pro různé druhy obchodování, včetně systémů založených na knize příkazů a systémů založených na kotacích, stejně jako systémů hybridního makléřství ( hybrid brokering ) a verbálního makléřství ( voice brokering ), a měly by zohlednit emise, objem transakcí a charakteristiky vnitrostátních trhů. 15. Aby bylo zajištěno, že obchodování formou OTC obchodů nebude ohrožovat efektivní určování cen ani rovné podmínky mezi prostředky obchodování, měly by se na investiční podniky obchodující na vlastní účet s finančními nástroji formou OTC obchodů vztahovat vhodné požadavky předobchodní transparentnosti, pokud obchodování provádějí jakožto systematičtí internalizátoři ve vztahu k akciím, depozitním certifikátům, fondům obchodovaným na burze, certifikátům či jiným podobným finančním nástrojům a dluhopisům, strukturovaným finančním produktům a derivátům způsobilým k zúčtování. 16. Investiční podnik provádějící příkazy klientů za použití svého vlastního kapitálu by se měl považovat za systematického internalizátora, nejsou-li příslušné transakce uskutečňovány mimo regulované trhy, systému MTF a OTF na příležitostném, účelovém a nepravidelném základě. Jako systematičtí internalizátoři by měly být definovány investiční podniky, které organizovaně, často a systematicky obchodují na vlastní účet, přičemž provádějí příkazy klientů mimo regulovaný trh, systém MTF nebo OTF. Aby bylo zajištěno objektivní a účinné uplatňování této definice na investiční podniky, mělo by se za významné považovat každé dvoustranné obchodování s klienty a kvalitativní kritéria pro určování investičních podniků, které jsou povinny se zaregistrovat jako systematičtí internalizátoři, stanovená v článku 21 nařízení Komise č. 1287/2006, kterým se provádí směrnice 2004/39/ES, by měla být doplněna kvantitativními kritérii. Zatímco systém OTF je jakýkoli systém nebo zařízení, ve kterém uvnitř systému vzájemně reagují vícečetné zájmy třetích stran na nákupu či prodeji, systematickému internalizátorovi by nemělo být povoleno sdružovat zájmy třetích stran na nákupu či prodeji. 17. Systematičtí internalizátoři se mohou rozhodnout zpřístupnit své kotace pouze neprofesionálním klientům, pouze profesionálním klientům nebo oběma skupinám. Neměli by však mít možnost rozlišovat uvnitř těchto kategorií klientů. Systematičtí internalizátoři nemají povinnost zveřejňovat pevné kotace pro transakce přesahující standardní tržní objem. Standardní tržní objem by v žádné kategorii finančních nástrojů neměl být výrazně neúměrný kterémukoli finančnímu nástroji zařazenému do dané kategorie. 18. Účelem tohoto nařízení není vyžadovat uplatňování pravidel předobchodní transparentnosti na transakce prováděné na OTC základě, k jejichž znakům patří to, že jsou účelové a nepravidelné, provádějí je profesionální protistrany a jsou součástí obchodního vztahu, který se sám vyznačuje obchody přesahujícími standardní tržní objemy, přičemž se obchody uskutečňují mimo systémy obvykle užívané dotčeným podnikem pro jeho činnost systematického internalizátora. 19. Údaje o trhu by měly být snadno a rychle dostupné uživatelům v co nejvíce rozčleněné podobě, aby si investoři a poskytovatelé datových služeb, kteří jim slouží, mohli v co největší míře individuálně přizpůsobit datová řešení. Údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti by proto měly být zveřejňovány v nespojené formě, aby se snížily náklady účastníků trhu, kteří údaje nakupují. 20. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[18] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[19] by měly být v plném rozsahu použitelné pro výměnu, předávání a zpracování osobních údajů členskými státy a orgánem ESMA pro účely tohoto nařízení, zejména jeho hlavy IV. 21. Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátovými smlouvami na burzy, případně elektronické obchodní platformy by měl být stanoven formální regulační postup, kterým se uloží, aby obchodování mezi finančními protistranami a velkými nefinančními protistranami se všemi deriváty, které se pokládaly za způsobilé k zúčtování a jsou dostatečně likvidní, povinně probíhalo v řadě obchodních míst, jež podléhají srovnatelné regulaci a umožňují účastníkům obchodovat s více protistranami. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit charakteristiky vnitrostátních trhů, včetně počtu a druhu účastníků daného trhu, a charakteristiky transakcí, jako jsou objem a frekvence transakcí na daném trhu. 22. Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátovými smlouvami na burzy, případně elektronické obchodní platformy na jedné straně a k poměrně nižší likviditě různých OTC derivátů na straně druhé je třeba stanovit vhodnou řadu způsobilých obchodních míst, ve kterých může probíhat obchodování v souladu s uvedeným závazkem. Na všechna způsobilá obchodní místa by se měly vztahovat těsně sladěné regulační požadavky týkající se organizačních a provozních aspektů, opatření pro omezení střetu zájmů, dohledu nad veškerou obchodní činností a předobchodní a poobchodní transparentnosti nastavené podle finančních nástrojů, jakož i požadavek, aby v systému mohly vzájemně reagovat vícečetné obchodní zájmy třetích stran. V zájmu zlepšení podmínek pro uskutečňování transakcí a zvýšení likvidity by však mělo být organizátorům obchodních míst umožněno, aby transakce mezi vícečetnými třetími stranami v souladu s uvedeným závazkem organizovali podle vlastního uvážení. 23. Obchodní povinnost, která se pro uvedené deriváty zavádí, by měla umožňovat efektivní hospodářskou soutěž mezi způsobilými obchodními místy. Tato obchodní místa by proto neměla mít možnost nárokovat si výlučná práva ve vztahu k jakýmkoli derivátům, na které se tato obchodní povinnost vztahuje, a bránit tak jiným obchodním systémům nabízet obchodování s těmito nástroji. Aby byla hospodářská soutěž mezi obchodními místy pro deriváty účinná, je třeba zajistit nediskriminační a transparentní přístup obchodních míst k ústředním protistranám. Nediskriminační přístup k ústřední protistraně znamená, že obchodní místo má právo na nediskriminační zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými na jeho platformě zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a křížové zajištění se souvisejícími smlouvami zúčtovanými stejnou ústřední protistranou, a pokud jde o nediskriminační poplatky za zúčtování. 24. Pravomoci příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej kteréhokoli finančního nástroje, který vzbuzuje vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu ESMA by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Výkon těchto pravomocí by měl podléhat splnění určitého počtu konkrétních podmínek. 25. Příslušné orgány by měly orgánu ESMA oznamovat podrobné údaje o veškerých svých žádostech o snížení pozice ve vztahu k derivátové smlouvě, o veškerých jednorázových limitech, jakož i o veškerých limitech pozic ex ante za účelem lepší koordinace a většího sblížení způsobů uplatňování uvedených pravomocí. Podstatné podrobnosti o veškerých limitech pozic ex ante uložených příslušným orgánem by měly být zveřejňovány na internetových stránkách orgánu ESMA. 26. ESMA by měl mít možnost vyžádat si od kterékoli osoby informace o její pozici ve vztahu k derivátové smlouvě, požádat, aby tato pozice byla snížena, a také omezit možnost osob provádět jednotlivé transakce ve vztahu ke komoditním derivátům. ESMA by měl následně dotčeným příslušným orgánům oznámit opatření, která hodlá přijmout, a tato opatření by měl také zveřejnit. 27. Podrobnosti o transakcích s finančními nástroji by měly být ohlašovány příslušným orgánům, aby tyto orgány mohly odhalovat a vyšetřovat případy možného zneužívání trhu a sledovat spravedlivé a řádné fungování trhů, jakož i činnosti investičních podniků. Do působnosti tohoto dohledu spadají všechny nástroje, které jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, v systému MTF nebo OTF, a všechny nástroje, jejichž hodnota závisí na hodnotě takových nástrojů nebo hodnotu takových nástrojů ovlivňuje. V zájmu zamezení zbytečné administrativní zátěži pro investiční podniky by měly být od ohlašovací povinnosti osvobozeny finanční nástroje, se kterými se organizovaně neobchoduje a které nejsou ohroženy zneužíváním trhu. 28. Aby hlášení o transakcích plnila svůj účel nástroje pro sledování trhu, měla by v nich být identifikována osoba, která přijala investiční rozhodnutí, i osoby odpovědné za jeho uskutečnění. Příslušné orgány také potřebují mít plný přístup k záznamům ve všech fázích procesu provádění příkazů, od původního rozhodnutí obchodovat až po samotné provedení. Proto se investičním podnikům ukládá povinnost vést záznamy o všech jejich transakcích s finančními nástroji a organizátorům platforem povinnost vést záznamy o všech příkazech zadaných do jejich systémů. ESMA by měl koordinovat výměnu informací mezi příslušnými orgány s cílem zajistit, aby měly přístup ke všem záznamům o transakcích a příkazech, včetně těch zadaných v platformách působících mimo jejich území, jež se týkají finančních nástrojů podléhajících jejich dohledu. 29. Mělo by se zamezit dvojímu ohlašování týchž informací. Nemělo by být nutné, aby hlášení, která obsahují všechny informace požadované pro účely hlášení transakcí, podaná registrům obchodních údajů zaregistrovaným nebo uznaným pro příslušné nástroje v souladu s nařízením [nařízení o infrastruktuře evropských trhů] byla podávána příslušným orgánům, nýbrž by je příslušným orgánům měly předávat registry obchodních údajů. Nařízení [nařízení o infrastruktuře evropských trhů] by mělo být v tomto smyslu změněno. 30. Veškerá výměna nebo přenos informací příslušnými orgány by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[20]. Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem ESMA by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[21], které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení. 31. Nařízení [nařízení o infrastruktuře evropských trhů] stanoví kritéria, podle nichž by kategorie OTC derivátů měly podléhat zúčtovací povinnosti. Zabraňuje také narušování hospodářské soutěže tím, že vyžaduje nediskriminační přístup k ústředním protistranám, které obchodním místům nabízejí zúčtování OTC derivátů, a nediskriminační přístup ústředních protistran nabízejících zúčtování OTC derivátů k údajům obchodních míst o obchodech. Jelikož OTC deriváty jsou definovány jako derivátové smlouvy, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu, je nutné tímto nařízením zavést obdobné požadavky pro regulované trhy. V případě, že deriváty, s nimiž se obchoduje na regulovaných trzích, podléhají podle orgánu ESMA tomuto nařízení, měla by se na ně vztahovat zúčtovací povinnost. 32. Vedle požadavků směrnice 2004/39/ES, která členským státům brání v nepatřičném omezování přístupu k poobchodní infrastruktuře, jakou je ústřední protistrana a mechanismus vypořádání, je nezbytné, aby toto nařízení odstranilo různé další obchodní překážky, pomocí nichž lze zamezovat hospodářské soutěži v zúčtování finančních nástrojů. Aby se zabránilo veškerým diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat k zúčtování transakce prováděné v různých obchodních místech, pokud vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou. Přístup by měl být odepřen pouze v případě, že nejsou splněna některá kritéria pro přístup stanovená v aktech v přenesené pravomoci. 33. Obchodní místa by také měla mít povinnost poskytovat přístup, včetně přístupu k údajům, transparentním a nediskriminačním způsobem ústředním protistranám, které si přejí zúčtovávat transakce uskutečňované v daném obchodním místě. Rovněž licence a přístup k informacím o indexech a dalších referenčních hodnotách, které se používají k určování hodnoty finančních nástrojů, by měly být ústředním protistranám a ostatním obchodním místům poskytovány na nediskriminačním základě. Cílem odstranění překážek a diskriminačních praktik je zesílení hospodářské soutěže v oblasti zúčtování finančních nástrojů a obchodování s nimi v zájmu snížení investičních a výpůjčních nákladů, odstranění neefektivity a podpory inovace na trzích Unie. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj poobchodní infrastruktury a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu. 34. Poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhá vnitrostátním režimům a požadavkům. Tyto režimy se navzájem velice liší a na podniky schválené podle těchto režimů v členských státech se vztahuje svoboda poskytovat služby a právo usazovat se pouze v členském státě, kde jsou usazeny. Je vhodné zavést společný právní rámec na úrovni Unie. Režim by měl harmonizovat stávající rozdrobený rámec, zabezpečit jistotu a jednotné zacházení s podniky ze třetích zemí, které chtějí působit v Unii, zabezpečit, aby Komise provedla předběžné posouzení rovnocennosti s právním rámcem a rámcem dohledu třetích zemí, a také by měl poskytnout srovnatelnou úroveň ochrany investorům v EU, kteří využívají služeb podniků ze třetích zemí. 35. Poskytování služeb neprofesionálním klientům by vždy mělo vyžadovat založení pobočky na území Unie. Založení pobočky podléhá schválení a dohledu v Unii. Měla by být uzavřena odpovídající ujednání o spolupráci mezi dotčeným příslušným orgánem a příslušným orgánem ve třetí zemi. Poskytování služeb bez pobočky by se mělo omezit na způsobilé protistrany. Mělo by podléhat registraci u orgánu ESMA a dohledu ve třetí zemi. Mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány ve třetí zemi by měla existovat odpovídající ujednání o spolupráci. 36. Ustanovení tohoto nařízení, které upravuje poskytování služeb podniky ze třetích zemí na území Unie, by neměla mít vliv na to, aby osoby usazené v Unii mohly z vlastní výlučné iniciativy využívat investičních služeb podniku ze třetí země. Pokud podnik ze třetí země poskytuje služby z vlastní výlučné iniciativy osoby usazené na území Unie, neměly by tyto služby být považovány za služby poskytované na území Unie. V případě, že podnik ze třetí země nabízí své služby klientům či možným klientům v Unii, nebo pokud propaguje či inzeruje investiční služby nebo činnosti spolu s pomocnými službami v Unii, neměly by se tyto služby považovat za služby poskytované z vlastní výlučné iniciativy klienta. 37. Sekundární spotové trhy s emisními povolenkami zaznamenaly řadu podvodných praktik, které by mohly narušit důvěru v systém obchodování s emisemi podle směrnice 2003/87/ES; přijímají se opatření na posílení systému registrů emisních povolenek a podmínek pro otevření účtu za účelem obchodování s nimi. Aby byla posílena integrita těchto trhů a zabezpečeno jejich efektivní fungování, včetně komplexního dohledu nad obchodní činností, je vhodné doplnit opatření přijatá směrnicí 2003/87/ES tím, že se emisní povolenky plně zahrnou do oblasti působnosti tohoto nařízení a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) a zařadí se do kategorie finančních nástrojů. 38. Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy. Zejména by měly být přijaty akty v přenesené pravomoci týkající se konkrétních podrobností ohledně definic, přesné povahy požadavků na transparentnost obchodů, podrobných podmínek pro poskytování výjimek z předobchodní transparentnosti, opatření pro odklad zveřejnění provedeného obchodu, kritérií pro uplatňování povinností předobchodní transparentnosti u systematických internalizátorů, zvláštních ustanovení týkajících se nákladů v souvislosti s dostupností údajů o trhu, kritérií pro poskytnutí či odmítnutí přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami a dalšího určení podmínek, za kterých mohou hrozby pro ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů či stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části opodstatňovat přijetí opatření orgánem ESMA. 39. Prováděcí pravomoci týkající se přijímání rozhodnutí o rovnocennosti právních rámců a rámců dohledu třetích zemí pro poskytování služeb podniky ze třetích zemí by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[22]. 40. Přestože jsou příslušné vnitrostátní orgány v lepší situaci pro sledování vývoje na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s transparentností obchodů, s hlášením transakcí, s obchodováním s deriváty a se zákazy produktů a praktik je možné plně chápat pouze v měřítku celé Unie. Z toho důvodu může být cílů tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie; Unie může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. 41. Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajišťovat dostatečnou ochranu vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem, jimiž disponuje ESMA, by bylo účinné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních a prováděcích technických norem nezahrnujících politická rozhodnutí a jejich předložením Komisi. 42. Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA podle článku 23 ohledně obsahu a specifikací hlášení o transakcích, podle článku 26 ohledně kritérií likvidity, při jejichž splnění se na deriváty bude vztahovat obchodní povinnost v organizovaných obchodních systémech, a podle článku 36 ohledně informací, které žádající podnik ze třetí země poskytne orgánu ESMA ve své žádosti o registraci, by měla Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 SFEU a v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. 43. Komise by měla být rovněž zmocněna k přijímání prováděcích technických norem prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 SFEU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010. ESMA by měl být pověřen vypracováním návrhů prováděcích technických norem uvedených v článku 26 k upřesnění toho, zda by kategorie derivátů prohlášená za podléhající zúčtovací povinnosti podle nařízení [] (nařízení o infrastruktuře evropských trhů) nebo její příslušná podskupina měla být obchodována pouze v organizovaných obchodních systémech, a předložením těchto návrhů Komisi. 44. Použití požadavků stanovených tímto nařízením by mělo být odloženo s cílem uvést jejich použitelnost do souladu s používáním provedených pravidel přepracované směrnice a zavést všechna zásadní prováděcí opatření. Celý soubor předpisů by se pak měl začít používat ve stejném okamžiku. Odloženo by nemělo být pouze použití zmocnění k přijetí prováděcích opatření, aby nezbytné kroky k vypracování a přijetí těchto prováděcích opatření mohly začít co nejdříve. 45. Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, zvláště právo na ochranu osobních údajů (článek 8), právo na svobodu podnikání (článek 16), právo na ochranu spotřebitele (článek 38), právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47) a právo nebýt dvakrát trestně stíhán nebo trestán za stejný trestný čin (článek 50) a musí být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I PřEDMěT A OBLAST PůSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1 Předmět a oblast působnosti 46. Toto nařízení stanoví jednotné požadavky v těchto oblastech: 47. zveřejňování údajů o obchodech; 48. hlášení transakcí příslušným orgánům; 49. obchodování s deriváty v organizovaných místech; 50. nediskriminační přístup k zúčtování a nediskriminační přístup k obchodování s referenčními hodnotami; 51. pravomoci příslušných orgánů a orgánu ESMA pro zásahy u produktů a pravomoci orgánu ESMA pro řízení pozic a limitů; 52. poskytování investičních služeb či provádění investičních činností podniky ze třetích zemí bez pobočky. 53. Toto nařízení se vztahuje na investiční podniky, na úvěrové instituce povolené podle směrnice [nová směrnice MiFID], pokud poskytují jednu nebo více investičních služeb nebo provádějí investiční činnosti a na regulované trhy. 54. Hlava V tohoto nařízení se použije také na všechny finanční protistrany podle definice v čl. [2 odst. 6] a všechny nefinanční protistrany spadající do působnosti čl. [5 odst. 1 písm. b)] nařízení [] (nařízení o infrastruktuře evropských trhů). 55. Hlava VI tohoto nařízení se použije také na ústřední protistrany a na osoby s vlastnickými právy k referenčním hodnotám. Článek 2 Definice 56. Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 57. „investičním podnikem“ právnická osoba, jejímž obvyklým předmětem činnosti či podnikání je poskytování jedné nebo více investičních služeb třetím stranám a/nebo provádění jedné nebo více investičních činností na profesionálním základě. Do definice investičních podniků mohou členské státy zahrnout i podniky, které nejsou právnickými osobami, pokud 58. jejich právní status zajišťuje zájmům třetích stran úroveň ochrany, která je rovnocenná ochraně poskytované právnickou osobou, a 59. podléhají rovnocennému obezřetnostnímu dohledu uzpůsobenému jejich právní formě. Pokud však fyzická osoba poskytuje služby, jejichž součástí je i držení peněžních prostředků nebo převoditelných cenných papírů třetích stran, může být daná osoba považována pro účely tohoto nařízení a směrnice [nová směrnice MiFID] za investiční podnik, pouze pokud splňuje, aniž jsou dotčeny ostatní požadavky předepsané směrnicí [nová směrnice MiFID], tímto nařízením a směrnicí [nová směrnice o kapitálových požadavcích], tyto podmínky: 60. musí být chráněna vlastnická práva třetích stran k nástrojům a prostředkům, především pro případ nesolventnosti podniku nebo jeho vlastníků, konfiskace, vyrovnání nebo jakýchkoli jiných kroků uplatňovaných věřiteli podniku nebo jeho vlastníků; 61. podnik musí podléhat předpisům přijatým za účelem kontroly solventnosti podniku a jeho vlastníků; 62. roční účetní závěrka podniku musí být ověřována jednou nebo více osobami, které jsou k auditu účetnictví zmocněny podle vnitrostátního práva; 63. pokud má podnik pouze jediného vlastníka, musí tento vlastník přijmout opatření na ochranu investorů pro případ, že by podnik ukončil činnost následkem úmrtí vlastníka nebo jeho neschopnosti nebo v jakémkoli podobném případě; 64. „úvěrovými institucemi“ úvěrové instituce podle definice ve směrnici 2006/48/ES; 65. „systematickým internalizátorem“ investiční podnik, které organizovaně, často a systematicky obchoduje na vlastní účet prováděním příkazů klientů mimo regulovaný trh, systém MTF nebo OTF; 66. „organizátorem trhu“ osoba nebo osoby řídící nebo vykonávající činnost regulovaného trhu. Organizátorem trhu může být regulovaný trh sám; 67. regulovaným trhem“ mnohostranný systém, který provozuje a/nebo řídí organizátor trhu a který sdružuje nebo umožňuje sdružování vícečetných zájmů třetích stran na nákupu či prodeji finančních nástrojů, uvnitř systému a v souladu s jeho pevně stanovenými pravidly, způsobem, jenž vede k uzavření smlouvy týkající se finančních nástrojů přijatých k obchodování podle jeho pravidel a/nebo systémů, a který má povolení a funguje pravidelně a v souladu s hlavou III směrnice [nová směrnice MiFID]; 68. „mnohostranným obchodním systémem (dále jen systém „MTF“)“ mnohostranný systém, který provozuje investiční podnik nebo organizátor trhu a který sdružuje vícečetné zájmy třetích osob na nákupu či prodeji finančních nástrojů – uvnitř systému a v souladu s pevně stanovenými pravidly – způsobem, který vede k uzavření smlouvy v souladu s hlavou II směrnice [nová směrnice MiFID]; 69. „organizovaným obchodním systémem (dále jen systém „OTF“)“ systém nebo zařízení, které není regulovaným trhem ani systémem MTF, které je provozováno investičním podnikem nebo organizátorem trhu a ve kterém mohou uvnitř systému vzájemně reagovat vícečetné zájmy třetích stran na nákupu či prodeji finančních nástrojů způsobem, který vede k uzavření smlouvy v souladu s hlavou II směrnice [nová směrnice MiFID]; 70. „finančními nástroji“ nástroje uvedené v příloze I oddíle C směrnice [nová směrnice MiFID]; 71. „převoditelnými cennými papíry“ kategorie cenných papírů, které jsou obchodovatelné na kapitálovém trhu (s výjimkou platebních nástrojů), například: 72. akcie společností a další cenné papíry rovnocenné akciím společností, osobních společností či jiných subjektů včetně depozitních certifikátů k akciím; 73. dluhopisy a jiné formy dluhových cenných papírů, včetně depozitních certifikátů k těmto cenným papírům; 74. všechny ostatní cenné papíry, se kterými je spojeno právo nabývat nebo prodávat takové převoditelné cenné papíry nebo ze kterých vyplývá právo na vypořádání v penězích, jež se určuje odkazem na převoditelné cenné papíry, měny, úrokové sazby nebo výnosy, komodity nebo jiné indexy či míry; 75. „depozitními certifikáty“ cenné papíry obchodovatelné na kapitálovém trhu, které představují vlastnictví cenných papírů emitenta, jenž nemá v místě obchodování sídlo, a které mohou být přijaty k obchodování na regulovaném trhu a obchodovány nezávisle na cenných papírech uvedeného emitenta; 76. „fondy obchodovanými na burze“ podílové jednotky otevřených systémů kolektivního investování, které jsou volně obchodovatelné na kapitálových trzích a ve většině případů sledují výkonnost indexu; 77. „certifikáty“ cenné papíry obchodovatelné na kapitálovém trhu, které mají v případě splacení investice emitentem přednost před akciemi, ale nezajištěné dluhopisové nástroje a jiné podobné nástroje mají přednost před nimi; 78. „strukturovanými finančními produkty“ cenné papíry, které byly vytvořeny za účelem sekuritizace a převodu úvěrového rizika spojeného se souborem finančních aktiv a které svému držiteli dávají nárok na pravidelné platby závisející na peněžním toku z podkladových aktiv; 79. „deriváty“ finanční nástroje definované v odst. 9 písm. c) a uvedené v příloze I oddíle C bodech 4) až 10) směrnice [nová směrnice MiFID]; 80. „komoditními deriváty“ finanční nástroje definované v odst. 9 písm. c), které se vztahují ke komoditě nebo k podkladovému aktivu, uvedené v příloze I oddíle C bodu 10) směrnice [nová směrnice MiFID] nebo v příloze I oddíle C bodech 5), 6), 7) a 10) směrnice [nová směrnice MiFID]; 81. „vykonavatelným projevem zájmu“ zpráva od jednoho účastníka jinému účastníkovi v obchodním systému o dostupném obchodním zájmu, která obsahuje všechny informace nezbytné ke sjednání obchodu; 82. „příslušným orgánem“ orgán určený každým členským státem v souladu s článkem 48 směrnice [nová směrnice MiFID], není-li v uvedené směrnici stanoveno jinak; 83. „schváleným systémem zveřejňování (dále jen „APA“)“ osoba, která má podle ustanovení směrnice [nová směrnice MiFID] povolení poskytovat službu zveřejňování zpráv o obchodech jménem investičních podniků v souladu s články [11 a 12] tohoto nařízení; 84. „poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací (dále jen „CTP“)“ osoba, která má podle ustanovení směrnice [nová směrnice MiFID] povolení poskytovat službu spočívající ve shromažďování zpráv o obchodech s finančními nástroji uvedenými v článcích [5, 6, 11 a 12] tohoto nařízení od regulovaných trhů, systémy MTF, OTF a APA a v jejich konsolidaci do elektronického datového toku, který bude v reálném čase poskytovat údaje o cenách a objemech podle finančních nástrojů; 85. „schváleným mechanismem hlášení (dále jen „ARM“)“ osoba, která má podle ustanovení směrnice [nová směrnice MiFID] povolení poskytovat službu spočívající v hlášení podrobností o transakcích příslušným orgánům nebo orgánu ESMA jménem investičních podniků; 86. „řídícím orgánem“ řídící orgán poskytovatele služeb hlášení údajů, který má dohledovou funkci, řídicí funkci, konečnou rozhodovací pravomoc a pravomoc stanovovat strategii, cíle a celkové směřování tohoto subjektu. Řídící orgán zahrnuje osoby, které skutečně řídí činnost daného subjektu; 87. „dohledovou funkcí“ řídící orgán, který v rámci své kontrolní funkce dohlíží na rozhodování vedení a sleduje je; 88. „vrcholovým vedením“ osoby, které vykonávají výkonné funkce v rámci poskytovatele služeb hlášení údajů a které jsou odpovědné za každodenní řízení; 89. „referenční hodnotou“ obchodní index nebo zveřejňovaná číselná hodnota vypočítaná použitím vzorce na hodnotu jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje; 90. „obchodním místem“ regulovaný trh, systém MTF nebo OTF; 91. „ústřední protistranou“ ústřední protistrana podle definice v čl. 2 odst. 1 nařízení [] (nařízení o infrastruktuře evropských trhů); 92. „investičními službami a činnostmi“ služby a činnosti podle čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice [nová směrnice MiFID]; 93. „finanční institucí třetí země“ subjekt, jehož ústředí je usazeno ve třetí zemi, který má podle právních předpisů uvedené třetí země povolení nebo licenci vykonávat některou z činností uvedených ve směrnici 2006/48/ES, směrnici [nová směrnice MiFID], směrnici 2009/138/ES, směrnici 2009/65/ES, směrnici 2003/41/ES nebo směrnici 2011/61/EU; 94. „velkoobchodními energetickými produkty“ smlouvy a deriváty definované v čl. 2 odst. 4 nařízení [nařízení o integritě a transparentnosti trhu s energií]. 95. Definice stanovené v odstavci 1 se použijí také na směrnici [nová směrnice MiFID]. 96. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijmout opatření upřesňující některé technické prvky definic stanovených v odstavci 1, aby je přizpůsobila vývoji trhu. HLAVA II TRANSPARENTNOST PRO OBCHODNÍ MÍSTA KAPITOLA 1 Transparentnost pro kapitálové nástroje Článek 3Požadavky předobchodní transparentnosti pro obchodní místa v souvislosti s akciemi, depozitními certifikáty, fondy obchodovanými na burze, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji 97. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF zveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, sdělované prostřednictvím jejich systémů pro akcie, depozitní certifikáty, fondy obchodované na burze, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje přijaté k obchodování či obchodované v systémech MTF nebo OTF. Tento požadavek se vztahuje také na vykonavatelné projevy zájmu. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF tyto informace průběžně zveřejňují během běžné doby obchodování. 98. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny zveřejňovat své ceny akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů podle článku 13, přístup k mechanismům, jež využívají ke zveřejňování informací podle odstavce 1. Článek 4 Poskytování výjimek 99. Příslušné orgány mohou regulovaným trhům a investičním podnikům a organizátorům trhů provozujícím systém MTF nebo OTF prominout povinnost zveřejňovat informace uvedené v čl. 3 odst. 1 na základě tržního modelu nebo druhu a velikosti příkazů v případech vymezených v souladu s odstavcem 3. Příslušné orgány mohou tuto povinnost prominout zejména u příkazů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané akcie, depozitní certifikáty, fondy obchodované na burze, certifikáty či jiné podobné finanční nástroje nebo daný druh akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů. 100. Před poskytnutím výjimky v souladu s odstavcem 1 příslušné orgány oznámí zamýšlené využití každé jednotlivé žádosti o výjimku orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejich fungování. Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději 6 měsíců před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do 3 měsíců od obdržení oznámení vydá ESMA dotyčnému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost každé výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v aktu v přenesené pravomoci přijatém podle odst. 3 písm. b) a c). Pokud daný příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán záležitost předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi. 101. Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijme opatření, která stanoví: 102. rozsah zveřejňovaných kupních a prodejních cen nebo kotací určených tvůrci trhu a intenzity obchodních zájmů na těchto cenách pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje; 103. velikost a druh příkazů, pro které lze prominout zveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1, pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje; 104. tržní model, u kterého lze zveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1 prominout, a zejména možnost uplatňování této povinnosti na metody obchodování používané regulovanými trhy, které v rámci svých pravidel uzavírají transakce odkazem na ceny stanovené mimo regulovaný trh nebo periodickou aukcí, pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje. 105. Výjimky poskytnuté příslušnými orgány v souladu s čl. 29 odst. 2 a čl. 44 odst. 2 směrnice 2004/39/ES a články 18 až 20 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 před datem použitelnosti tohoto nařízení přezkoumá ESMA do [dvou let od data použitelnosti tohoto nařízení]. ESMA vydá dotyčnému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí, zda jsou jednotlivé výjimky nadále slučitelné s požadavky tohoto nařízení a jakéhokoliv aktu v přenesené pravomoci vycházejícího z tohoto nařízení. Článek 5 Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní místa v souvislosti s akciemi, depozitními certifikáty, fondy obchodovanými na burze, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji 106. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF zveřejňují cenu, objem a čas transakcí provedených s akciemi, depozitními certifikáty, fondy obchodovanými na burze, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji přijatými k obchodování či obchodovanými v systému MTF nebo OTF. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF zveřejňují podrobnosti o těchto transakcích v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné. 107. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny zveřejňovat podrobnosti o svých transakcích s akciemi, depozitními certifikáty, fondy obchodovanými na burze, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji podle článku 19, přístup k mechanismům, jež využívají ke zveřejňování informací podle odstavce 1. Článek 6 Povolení odkladu zveřejnění 108. Příslušné orgány mohou povolit regulovaným trhům odložit zveřejnění podrobností o transakcích na základě druhu nebo objemu těchto transakcí. Příslušné orgány mohou povolit odložit zveřejnění zejména u transakcí, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané akcie, depozitní certifikáty, fondy obchodované na burze, certifikáty či jiné podobné finanční nástroje nebo danou kategorii akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad zveřejnění obchodu a tato opatření jasně sdělí účastníkům trhu a veřejnosti. ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad zveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření uplatňována v praxi. 109. Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijme opatření, která stanoví: 110. údaje, které musí regulované trhy a investiční podniky, včetně systematických internalizátorů a investičních podniků a regulovaných trhů provozujících systém MTF nebo OTF, uvádět v informacích poskytovaných veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje; 111. podmínky, za nichž lze regulovanému trhu a investičnímu podniku, včetně systematických internalizátorů nebo investičních podniků či organizátorů trhu provozujících systém MTF nebo OTF, povolit odklad zveřejnění obchodů, a kritéria uplatňovaná při rozhodování o transakcích, u kterých je z důvodu jejich objemu nebo druhu použitých akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů povolen odklad zveřejnění, a to pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje. Kapitola 2 Transparentnost pro nekapitálové nástroje Článek 7 Požadavky předobchodní transparentnosti pro obchodní místa v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, emisními povolenkami a deriváty 112. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF podle provozovaného obchodního systému zveřejňují ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, za příkazy či kotace sdělované prostřednictvím jejich systémů pro dluhopisy a strukturované finanční produkty, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro které byl vydán prospekt, pro emisní povolenky a pro deriváty přijaté k obchodování nebo obchodované v systému MTF či OTF. Tento požadavek se také vztahuje na vykonavatelné projevy zájmu. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF tyto informace průběžně zveřejňují během běžné doby obchodování. 113. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny zveřejňovat své ceny dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, emisních povolenek a derivátů podle článku 17, přístup k mechanismům, jež využívají ke zveřejňování informací uvedených v odstavci 1. Článek 8 Poskytování výjimek 114. Příslušné orgány mohou regulovaným trhům a investičním podnikům a organizátorům trhu provozujícím systém MTF nebo OTF prominout povinnost zveřejňovat informace uvedené v čl. 7 odst. 1 pro zvláštní soubory produktů na základě tržního modelu, zvláštní charakteristiky obchodní činnosti s produktem a likvidity v případech vymezených v souladu s odstavcem 4. 115. Příslušné orgány mohou regulovaným trhům a investičním podnikům a organizátorům trhu provozujícím systém MTF nebo OTF prominout povinnost zveřejňovat informace uvedené v čl. 7 odst. 1 na základě druhu a velikosti příkazů a metody obchodování v souladu s odstavcem 4. Příslušné orgány mohou tuto povinnost prominout zejména u příkazů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, emisní povolenky či deriváty nebo daný druh dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, emisních povolenek či derivátů. 116. Před poskytnutím výjimky v souladu s odstavci 1 a 2 příslušné orgány oznámí zamýšlené využití výjimek orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejich fungování. Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději 6 měsíců před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do 3 měsíců od obdržení oznámení vydá ESMA dotyčnému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost každé jednotlivé žádosti o výjimku s požadavky stanovenými v odstavcích 1 a 2 a specifikovanými v aktu v přenesené pravomoci přijatém podle odst. 4 písm. b). Pokud daný příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi. 117. Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijme opatření, která stanoví: 118. rozsah zveřejňovaných příkazů, kotací, cen a intenzity obchodních zájmů na těchto cenách pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 7 odst. 1; 119. podmínky, za kterých lze zveřejnění informací před uskutečněním obchodu v souladu s odstavci 1 a 2 prominout pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje na základě: i) tržního modelu; ii) zvláštní charakteristiky obchodní činnosti s produktem; iii) profilu likvidity, včetně počtu a druhu účastníků trhu na daném trhu a jakýchkoliv jiných příslušných kritérií pro posuzování likvidity; iv) objemu nebo druhu příkazů a objemu a druhu emise finančního nástroje. 120. Výjimky poskytnuté příslušnými orgány v souladu s čl. 29 odst. 2 a čl. 44 odst. 2 směrnice 2004/39/ES a články 18 až 20 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 před datem použitelnosti tohoto nařízení přezkoumá ESMA do [dvou let od data použitelnosti tohoto nařízení]. ESMA vydá dotyčnému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí, zda jsou jednotlivé výjimky nadále slučitelné s požadavky stanovenými v tomto nařízení a v jakémkoliv aktu v přenesené pravomoci vycházejícím z tohoto nařízení. Článek 9 Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní místa v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, emisními povolenkami a deriváty 121. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF zveřejňují cenu, objem a čas transakcí provedených s dluhopisy a strukturovanými finančními produkty, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro které byl vydán prospekt, pro emisní povolenky a pro deriváty přijaté k obchodování nebo obchodované v systému MTF či OTF. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF zveřejňují podrobnosti o těchto transakcích v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné. 122. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny zveřejňovat podrobnosti o svých transakcích s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, emisními povolenkami a deriváty podle článku 20, přístup k mechanismům, jež využívají ke zveřejňování informací podle odstavce 1. Článek 10 Povolení odkladu zveřejnění 123. Příslušné orgány mohou povolit regulovaným trhům a investičním podnikům a organizátorům trhu provozujícím systém MTF či OTF odložit zveřejnění podrobností o transakcích na základě jejich druhu nebo objemu. Příslušné orgány mohou povolit odklad zveřejnění zejména u transakcí, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, emisní povolenky či deriváty nebo danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, emisních povolenek či derivátů. Regulované trhy a investiční podniky a organizátoři trhu provozující systém MTF nebo OTF získají předem souhlas příslušného orgánu k navrhovanému opatření na odklad zveřejnění obchodu a tato opatření jasně sdělí účastníkům trhu a investorům obecně. ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad zveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření využívána v praxi. 124. Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijme opatření, která stanoví: 125. údaje, které musí regulované trhy a investiční podniky, včetně systematických internalizátorů a investičních podniků a regulovaných trhů provozujících systém MTF nebo OTF, uvádět v informacích poskytovaných veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje; 126. podmínky, za nichž lze pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje povolit odklad zveřejnění obchodů pro regulovaný trh, investiční podnik, včetně systematických internalizátorů nebo investičních podniků či organizátorů trhu provozujících systém MTF nebo OTF, a kritéria uplatňovaná při rozhodování o transakcích, u kterých je z důvodu jejich objemu nebo druhu použitých dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, emisních povolenek či derivátů povolen odklad zveřejnění nebo vynechání objemu transakce. Kapitola 3 Povinnost nabízet údaje o obchodech samostatně a za přiměřených obchodních podmínek Článek 11Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje samostatně 127. Regulované trhy a organizátoři trhu a investiční podniky provozující systémy MTF a OTF zveřejňují informace zveřejňované v souladu s články 3 až 10 jako samostatně nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti. 128. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijmout opatření, která upřesní nabízení údajů o předobchodní a poobchodní transparentnosti, včetně úrovně členění údajů, které mají být zveřejněny, jak stanoví odstavec 1. Článek 12 Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje za přiměřených obchodních podmínek 129. Regulované trhy, systémy MTF a OTF zveřejňují informace zveřejňované v souladu s články 3 až 10 za přiměřených obchodních podmínek. Informace jsou poskytovány bezplatně 15 minut po zveřejnění transakce. 130. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 přijmout opatření, která objasňují, co jsou přiměřené obchodní podmínky zveřejňování informací uvedené v odstavci 1. HLAVA III TRANSPARENTNOST PRO INVESTIčNÍ PODNIKY , VčETNě SYSTEMATICKÝCH INTERNALIZÁTORů, PROVOZUJÍCÍ MIMOBURZOVNÍ (OTC) OBCHODY ČLÁNEK 13 POVINNOST INVESTIčNÍCH PODNIKů ZVEřEJňOVAT PEVNÉ KOTACE 131. Systematičtí internalizátoři akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů zveřejňují pevné kotace akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů přijatých k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodovaných v systému MTF či OTF, pro které jsou systematickými internalizátory a pro které existuje likvidní trh. V případě akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů, pro které neexistuje likvidní trh, sdělují systematičtí internalizátoři kotace svým klientům na požádání. 132. Tento článek a články 14, 15 a 16 se použijí na systematické internalizátory při obchodech s objemy nepřesahujícími standardní tržní objem. Na systematické internalizátory, kteří obchodují pouze objemy o velikosti přesahující standardní tržní objem, se tento článek nevztahuje. 133. Systematičtí internalizátoři mohou rozhodnout o objemu nebo objemech transakcí, jejichž ceny budou kotovat. Minimální kotovaný objem se rovná alespoň 10 % standardního tržního objemu akcie, depozitního certifikátu, fondu obchodovaného na burze, certifikátu nebo jiného podobného finančního nástroje. Pro konkrétní akcii, depozitní certifikát, fond obchodovaný na burze, certifikát či jiný podobný finanční nástroj zahrnuje každá kotace pevnou kupní nebo prodejní cenu pro objem nebo objemy až do velikosti standardního tržního objemu pro kategorii akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů, ke které daný finanční nástroj patří. Kotace rovněž odrážejí převažující tržní podmínky pro tuto akcii, depozitní certifikát, fond obchodovaný na burze, certifikát či jiný podobný finanční nástroj. 134. Akcie, depozitní certifikáty, fondy obchodované na burze, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje se sdružují do kategorií na základě aritmetického průměru hodnoty příkazů prováděných pro tento finanční nástroj na trhu. Standardním tržním objemem každé kategorie akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů je objem představující aritmetický průměr hodnot příkazů provedených na trhu pro finanční nástroje patřící do každé kategorie. 135. Pro každou akcii, depozitní certifikát, fond obchodovaný na burze, certifikát nebo jiný podobný finanční nástroj se trh skládá ze všech příkazů provedených v souvislosti s daným finančním nástrojem v Evropské unii kromě příkazů, které ve srovnání s tržním objemem obvyklým pro daný finanční nástroj představují svým měřítkem velký rozsah. 136. Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 23 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot příkazů provedených na trhu pro danou akcii, depozitní certifikát, fond obchodovaný na burze, certifikát a jiný podobný finanční nástroj kategorii, ke které daný finanční nástroj patří. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu. 137. K zajištění účinného oceňování akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro své klienty nejlepších podmínek přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 opatření, která stanoví prvky týkající se zveřejnění pevné kotace, jak je uvedeno v odstavci 1, a standardního tržního objemu, jak je uvedeno v odstavci 2. Článek 14 Provádění příkazů klientů 138. Systematičtí internalizátoři své kotace zveřejňují pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování. Jsou oprávněni své kotace kdykoli aktualizovat. Rovněž mohou za výjimečných podmínek na trhu své kotace stáhnout. Kotace se zveřejňuje způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek. 139. Systematičtí internalizátoři provádějí při dodržení článku 27 směrnice [nová směrnice MiFID] příkazy, které obdrží od klientů v souvislosti s akciemi, depozitními certifikáty, fondy obchodovanými na burze, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji, pro které jsou systematickými internalizátory, za ceny kotované v okamžiku přijetí příkazu. V odůvodněných případech však mohou tyto příkazy provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do zveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu. 140. Systematičtí internalizátoři mohou také provádět příkazy, které obdrží od profesionálních klientů, za ceny odlišné od cen kotovaných, aniž by museli plnit požadavky stanovené v odstavci 2, a to u transakcí, u nichž je realizace několika cenných papírů součástí jedné transakce, nebo u příkazů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena. 141. Pokud systematický internalizátor, jenž uvádí pouze jednu kotaci nebo jehož nejvyšší kotace je nižší než standardní tržní objem, obdrží od klienta příkaz týkající se objemu vyššího, než je jím kotovaný objem, ale nižšího, než je standardní tržní objem, může se rozhodnout tu část příkazu, která přesahuje velikost jeho kotace, provést za předpokladu, že bude provedena za kotovanou cenu, není-li podle podmínek předchozích dvou odstavců dovoleno něco jiného. Pokud systematický internalizátor kotuje různé objemy a obdrží a rozhodne se provést příkaz spadající mezi tyto objemy, provede jej za jednu z kotovaných cen v souladu s článkem 28 směrnice [nová směrnice MiFID], není-li podle podmínek předchozích dvou pododstavců dovoleno něco jiného. 142. K zajištění účinného oceňování akcií, depozitních certifikátů, fondů obchodovaných na burze, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro jejich klienty nejlepších podmínek přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 41 opatření, která stanoví kritéria, kdy ceny spadají do zveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu, jak je uvedeno v odstavci 2. 143. Komise může pros