V rámci hodnocení se usilovalo o porovnání situace podle nařízení o IAS se situací, jaká by existovala v případě, že by IFRS nebyly přijaty. Pro porovnání s IFRS však neexistovalo jednoznačné měřítko, jelikož v EU neexistuje žádná alternativa a během sledovaného období se národní nebo americké obecně uznávané účetní zásady (GAAP) vyvíjely.

V době přijetí nařízení o IAS panovala shoda, že jeho cíle mají větší význam pro kotované společnosti v EU, což se projevilo v oblasti povinného uplatňování, kterou mohou členské státy rozšířit. Některé zúčastněné strany se domnívaly, že by uplatňování IFRS mohlo mít podobné přínosy, zejména pro investory, pokud by se jejich používání rozšířilo (např. na individuální roční účetní závěrky kotovaných společností, které nesestavují konsolidované účetní závěrky). Jiné zúčastněné strany vyzdvihly riziko uložení příliš složitých standardů malým a středním podnikům.

Krize ukázala, že je nutné pochopit dopady předpisů na finanční trhy a ekonomiky. V nařízení o IAS je uvedeno, že podmínkou přijetí v EU je to, aby mezinárodní standardy odpovídaly evropskému veřejnému zájmu. Pojem „veřejný zájem“ není definován, lze však mít za to, že zahrnuje celkovou finanční stabilitu a ekonomická hlediska. Zejména je nutné posoudit, zda mohou účetní standardy poškodit hospodářství nebo konkrétní zúčastněné strany, jako jsou dlouhodobí investoři. V rostoucí míře se rovněž požaduje, aby se předpisy zvažovaly komplexně, pokud jde o jejich kumulativní účinky.

Společnosti však IFRS velkou měrou podpořily, což znamená, že považují náklady za úměrné přínosům. Ze zjištěných údajů vyplývá, že poměr nákladů a přínosů závisí na charakteristice společnosti, jako je její velikost a rozsah mezinárodní činnosti. Některé zúčastněné strany spatřovaly výhody v rozšíření používání IFRS na základě toho, že společnostem je umožněno přijmout IFRS, jelikož to by znamenalo úspory nákladů, zejména u společností v kotovaných skupinách. Některé zúčastněné strany rovněž navrhovaly pro dceřiné společnosti kotovaných skupin lehčí verzi IFRS s omezenými zveřejňovanými údaji. Bylo zaznamenáno, že náklady na přijetí IFRS mohou představovat překážku primární veřejné nabídky akcií, zejména u malých a středních podniků.

Koncem 90. let minulého století vedly internacionalizace podniků, dotvoření jednotného trhu a globalizace finančních trhů k potřebě nalézt společný účetní jazyk pro kotované společnosti. Některé z nich musely sestavovat dodatečný soubor účtů podle mezinárodních nebo amerických standardů, jelikož jejich národní účetní závěrky nebyly na mezinárodní úrovni uznávány. EU se rozhodla uplatňovat u kotovaných společností IFRS prostřednictvím nařízení, jelikož potíže při sladění různých účetních tradic v členských státech by bránily odpovídajícímu zdokonalení účetních směrnic.

IFRS, které EU přijala, byly kodifikovány v právně závazném nařízení Komise č. 1126/2008, jež je v případě každého nového standardu a změny pozměňováno. Komise vypracovává dvakrát ročně nezávazné konsolidované znění stávajících standardů ve všech jazycích EU. Zjištěné údaje poukazují na potřebu lepšího překladu do některých jazyků, praktické problémy při konsolidaci standardů a některé rozdíly mezi konsolidovaným zněním IASB a EU. Mohla by být proto užitečná úřední kodifikace všech IFRS ze strany Komise.

V obdržených reakcích bylo rovněž vyjádřeno přesvědčení, že by reforma EFRAG měla zvýšit vliv Evropy při tvorbě standardů v ranější fázi tohoto procesu.

3.2.3.Kritéria pro přejímání

V nařízení o IAS je stanovena řada kritérií, která musí být splněna, aby mohl být standard přejat k používání v EU. Standard by neměl být v rozporu se zásadou „pravdivého a věrného“ obrazu, která je stanovena v účetní směrnici, měl by odpovídat evropskému veřejnému zájmu a splňovat základní kritéria týkající se kvality informací potřebných pro účetní závěrky. V Maystadtově zprávě bylo uvedeno, že by jako součást veřejného zájmu bylo možno připojit další dvě kritéria: standardy by neměly ohrozit finanční stabilitu a nesmí bránit hospodářskému rozvoji Unie. Alternativně se navrhovalo vydání sdělení s pokyny k výkladu kritéria týkajícího se veřejného zájmu.

Zpětná vazba celkově ukazuje, že stávající kritéria fungují řádně, a ačkoli by si některé zúčastněné strany přály, aby byla v nařízení zahrnuta další kritéria, nezazněl jednoznačný většinový názor požadující připojení určitého kritéria. Některé zúčastněné strany se však domnívaly, že by bylo užitečné stanovit konkrétněji to, co evropský veřejný zájem zahrnuje, zatímco jiné usuzovaly, že pojem je dostatečně obecný, aby měl smysl a umožňoval postupovat v praxi pružně. Většina zúčastněných stran nedoporučovala změny samotného nařízení o IAS, nýbrž upřednostňovala, aby Komise v každém jednotlivém případě určila oblasti, na které by se měla EFRAG zaměřit.

Úkolem je zajistit společné chápání pojmů použitých v nařízení, včetně „veřejného zájmu“ a „pravdivého a věrného“ obrazu. V posledně uvedeném případě některé zúčastněné strany doporučovaly, aby byl standard výslovně posouzen z hlediska toho, zda povede k přísnému účetnictví, což se pokládalo za důležitý faktor při poskytování pravdivého a věrného obrazu. V zájmu lepšího pochopení kritérií pro přejímání by Komise spolu s EFRAG měly vyhotovit pokyny.

3.3.Správa a řízení

3.3.1.Nadace IFRS

Nadace IFRS je nezávislá organizace, která stanoví účetní standardy pro více než 100 zemí. K zajištění odpovědnosti vůči veřejnosti proto potřebuje spolehlivý systém správy a řízení.

Nadace má třístupňovou strukturu správy a řízení, což má podporovat transparentnost, oddělení funkcí a náležitý dohled. Veřejný dohled nad Nadací IFRS zajišťuje Monitorovací rada, která se skládá z orgánů veřejné moci, včetně Evropské komise. Záležitosti v širokém veřejném zájmu může tato rada postoupit IASB.

V roce 2013 byla Nadace IFRS financována především z příspěvků. Cílem je zavedení (povinných) příspěvků jednotlivých zemí, a to úměrně HDP dané země. To se stále jeví jako problematické, jelikož mnoho zemí, které IFRS používají, neposkytuje příspěvky v odpovídající výši. Nadace je proto financována i nadále z dobrovolných příspěvků, často od soukromého sektoru, což může vyvolat riziko střetu zájmů. EU jako celek, včetně příspěvků členských států, je hlavním poskytovatelem finančních prostředků Nadaci IFRS s víceletým závazkem, což Nadaci IFRS zajišťuje stálý zdroj financování a pomáhá snížit její závislost na soukromém sektoru.

Ve sledovaném období došlo k řadě pozitivních změn: zřízení poradního fóra pro účetní standardy s evropským zastoupením; doporučení pro správce (trustees) vydaná poradní skupinou pro metodiku práce a analýzy dopadů, jež IASB provede, a přezkumy standardů po jejich zavedení.

V reakci na požadavky zúčastněných stran, včetně evropských, IASB svůj koncepční rámec dále rozvíjí, díky čemuž se zlepší účetní výkaznictví, a to poskytnutím úplného a aktualizovaného souboru koncepcí, jež bude používat při své budoucí práci. Dne 28. května 2015 byl zveřejněn konzultativní dokument, který se zabývá řadou důležitých záležitostí, včetně znovuzavedení zásady obezřetnosti jako důležitého prvku v účetním výkaznictví.

Nadace IFRS musí podle svých stanov svou organizační strukturu každých pět let přezkoumat. Minulé přezkumy vedly k významnému zlepšení její správy a řízení. Další přezkum bude představovat příležitost k řešení otázky financování a rozhodovacího procesu nadace, včetně úlohy Monitorovací rady.

3.3.2.EFRAG

V červenci 2014 předložila Komise zprávu o pokroku dosaženém v provádění reformy EFRAG v návaznosti na Maystadtovu zprávu. Komise dospěla ke kladnému závěru, pokud jde o pokrok, jehož bylo doposud dosaženo. Reforma nabyla účinnosti dne 31. října 2014, kdy vstoupily v platnost pozměněné stanovy EFRAG a její interní předpisy. To zahrnovalo zřízení nového subjektu s rozhodovacími pravomocemi – rady EFRAG, v níž jsou vyváženým způsobem zastoupeny veřejné a soukromé zájmy, aby se posílila legitimita jejích postojů a přispělo k tomu, že Evropa bude vystupovat jednotně.

4.Závěry a další kroky

Komise je s celkovou kvalitou hodnocení spokojena a v této souvislosti má za to, že celkové výsledky jsou náležitě podložené, a to navzdory omezené dostupnosti kvantitativních údajů. Hlavní zjištění ukázala, že cílů nařízení bylo dosaženo.

Ze zjištěných údajů vyplynulo, že reforma EFRAG ve sledovaném období je považována za důležitý faktor při posilování váhy EU při tvorbě IFRS.

Existují však možnosti zlepšení způsobu, jakým jsou ustanovení nařízení o IAS uplatňována, a Komise určila řadu praktických kroků, jež by bylo možno učinit.

Fungování nařízení o IAS