V neposlední řadě se toto navrhované doporučení zabývá pracovními podmínkami v odvětví předškolního vzdělávání a péče. Pracovníci v tomto odvětví, mnohdy ženy, často čelí obtížným pracovním podmínkám a omezeným kariérním vyhlídkám. Zlepšování pracovních podmínek vyžaduje intenzivnější sociální dialog, odpovídající odměňování a možnosti prohlubování dovedností a změn kvalifikace. Podpora spravedlivých pracovních podmínek pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče by měla přispět k získávání pracovníků – mužů i žen – do tohoto odvětví a jejich udržení a rovněž může přispět k řešení genderové segregace v tomto odvětví a k odstranění nedostatku pracovníků, s nímž se mnoho zemí potýká. Představuje také důležitý aspekt pro zajištění kvality péče. EU podporuje investice a reformy členských států v oblasti předškolního vzdělávání a péče prostřednictvím různých nástrojů financování, zejména Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus a Nástroje pro oživení a odolnost. Tato podpora je zvláště důležitá pro řešení územních nerovností mezi členskými státy a uvnitř těchto států. EU rovněž poskytuje přímou technickou podporu reforem pomocí Nástroje pro technickou podporu. Komise v rámci evropského semestru sleduje provádění politik v oblasti předškolního vzdělávání a péče a hodnotí pokrok učiněný k naplnění barcelonských cílů a bude tak činit i nadále.

Mnoho členských států kromě investic do předškolního vzdělávání a péče zavedlo právní nárok na místo v zařízení předškolního vzdělávání a péče, zatímco jiné zavedly povinnou docházku do zařízení předškolního vzdělávání a péče, zejména v posledním roce před nástupem do základní školy. Současně s tím, že byl na toto místo zaveden právní nárok, musí orgány veřejné správy zaručit místo pro každé dítě, jehož rodiče o to požádají (ve věkovém rozmezí, na které se nárok vztahuje); naproti tomu v zemích, kde je účast v systému předškolního vzdělávání a péče povinná, musí orgány veřejné správy zajistit dostatečný počet míst v předškolních zařízeních pro všechny děti ve věkovém rozmezí, na které se vztahuje právní povinnost. Ve většině členských států již takový právní nárok existuje, nicméně věk, od kterého se nárok uplatňuje, se značně liší. V Evropě existují značné rozdíly ve věku, od kterého mají děti místo v zařízení předškolního vzdělávání a péče zaručeno. Pouze sedm členských států EU zavedlo právní nárok na místo v zařízení předškolního vzdělávání a péče pro děti od raného věku (6–18 měsíců). Tento nárok často následuje bezprostředně po skončení dovolené na péči o dítě, protože v ideálním případě by neměla existovat pauza mezi koncem přiměřeně placeného pracovního volna z rodinných důvodů a právním nárokem na místo v zařízení předškolního vzdělávání a péče. Pro děti ve věku tří let a starší existuje právní nárok ve třinácti členských státech a některé členské státy se k jeho zavedení zavázaly v rámci svých národních plánů pro oživení a odolnost.

Tyto investice mohou přinést dodatečné příjmy z daní a sociálního zabezpečení. Celkově by díky vyšším výdělkům a zaměstnanosti vzrostly příjmy z daní a ze sociálního zabezpečení, což by snížilo celkové požadavky na financování opatření politiky péče ze 3 % HDP (před zdaněním) na čistá 2 % HDP (po zdanění). Mezinárodní organizace práce odhaduje, že míra, s níž se členským státům mohou navrátit investice do odvětví péče, činí v průměru přibližně 55 %, přičemž tato míra závisí zejména na výši potřebných investic, poptávce po pracovní síle v daném členském státě a úrovni zdanění. Členské státy mohou zlepšit fiskální udržitelnost investic do předškolního vzdělávání a péče tím, že vyhodnotí dopad na veřejné finance a zajistí nákladovou efektivitu, mimo jiné prostřednictvím účinně navržených mechanismů financování, které jsou v souladu s celkovou udržitelností veřejných financí.

Podpora veřejného sektoru poskytovaná odvětví předškolního vzdělávání a péče je sociální investicí, která přináší mnohonásobnou návratnost jednotlivcům, společnosti i hospodářství jako celku. Podporuje účast žen na trhu práce, podněcuje k jejich zaměstnávání na plný úvazek, zlepšuje vývoj dětí, posiluje sociální začlenění a spravedlnost a pomáhá prolomit mezigenerační kruh chudoby. V souvislosti s nedostatkem pracovních sil a přetrvávajícími rozdíly v zaměstnanosti představuje zvýšení účasti žen na trhu práce, mimo jiné díky zlepšení přístupu k předškolnímu vzdělávání a péči, velkou příležitost pro inkluzivní a udržitelný růst. Investice do předškolního vzdělávání a péče mají také významný potenciál pro vytváření pracovních míst. Nedávný výzkum Mezinárodní organizace práce (MOP) ukazuje, že roční investice ve výši 1,1 % HDP do předškolního vzdělávání a péče a 1,8 % HDP do dlouhodobé péče by v Evropě do roku 2035 vytvořily dalších 26,7 milionu pracovních míst.

Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv stanovil hlavní cíl, jímž je zvýšit celkovou míru zaměstnanosti do roku 2030 na nejméně 78 % obyvatelstva (ve věku 20–64 let), což uvítali vedoucí představitelé EU na summitu v Portu v květnu 2021 a v červnu 2021 Evropská rada. Má-li být tohoto cíle dosaženo, musí Evropa usilovat o snížení rozdílu v zaměstnanosti žen a mužů ve srovnání s rokem 2019 alespoň na polovinu a zvýšit poskytování předškolního vzdělávání a péče, a tím přispět k lepšímu sladění profesního a soukromého života a podpořit větší účast žen na trhu práce.

Při uzavření a omezení pečovatelských služeb během pandemie se od žen poskytování péče vyžadovalo ještě více. Krize COVID-19 prohloubila genderové rozdíly v oblasti neplacené péče, posílila tradiční genderové role a zmařila dosud dosažený skromný pokrok v rovnosti žen a mužů. Podle elektronického průzkumu nadace Eurofound o životě, práci a COVID-19 strávily ženy s dětmi ve věku do dvanácti let péčí o děti v průměru 62 hodin týdně, oproti 36 hodinám u mužů ve stejné situaci, a domácími pracemi 23 hodin, zatímco u mužů šlo během pandemie o 15 hodin. Téměř třetina těchto žen (29 %) uvedla, že se kvůli pečovatelským povinnostem těžko soustředí na práci, zatímco u mužů se jednalo o 11 %.

Genderové rozdíly v poskytování péče, konkrétně rozdíly v čase, který ženy a muži věnují neplacené pečovatelské práci, souvisí s genderovými stereotypy v povoláních a rolích žen i mužů a dále je posilují. Od žen se stále všeobecně očekává, že budou poskytovat neplacenou péči ve větší míře než muži, a to i v rodinách se dvěma výdělečně činnými osobami. Před krizí COVID-19 strávily v EU zaměstnané ženy, které mají děti mladší sedmi let a žijí v páru, neplacenou prací v průměru 39 hodin týdně, zatímco zaměstnaní muži ve stejné situaci 19 hodin týdně. Genderové rozdíly v poskytování péče byly vyšší u žen v nejistých zaměstnáních.

Cílem tohoto doporučení je povzbudit členské státy, aby zvýšily účast na předškolním vzdělávání a péči, a usnadnily tak ženám zapojení na trhu práce a posílily sociální a kognitivní vývoj dětí, zejména dětí ve zranitelném postavení nebo ze znevýhodněného prostředí. Komise konkrétně navrhuje revidovat barcelonské cíle a vytvořit tak nový impuls pro podporu dalšího sbližování členských států, co se týká účasti dětí na předškolním vzdělávání a péči, a tím přispět k vyššímu zapojení žen na trhu práce a k odstranění rozdílu v zaměstnanosti žen a mužů. Zaměřuje se také na další aspekty důležité pro dosažení barcelonských cílů, zejména cenovou dostupnost, přístupnost a kvalitu předškolního vzdělávání a péče, jež jsou klíčové pro uspokojení potřeb rodičů a dětí, a ovlivňují tedy skutečné využívání těchto služeb. Komise rovněž vyzývá členské státy, aby zohlednily časovou intenzitu účasti dětí na předškolním vzdělávání a péči, která by měla být dostatečná k tomu, aby rodičům umožnila smysluplně se zapojit do placené práce, a dále podíl dětí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, které se účastní předškolního vzdělávání a péče.

Dostupnost služeb předškolního vzdělávání a péče je klíčovým faktorem účasti žen na trhu práce. Korelace mezi účastí matek na trhu práce a mírou zápisu do předškolního vzdělávání a péče je obzvláště silná u matek, jejichž nejmladšímu dítěti jsou méně než tři roky. S ohledem na tuto skutečnost stanovila Evropská rada v roce 2002 barcelonské cíle v oblasti péče o děti, jejichž záměrem je zvýšit účast žen na trhu práce díky lepšímu poskytování předškolního vzdělávání a péče. Evropská rada určila dva cíle, a to 90% účast dětí od tří let do věku zahájení povinné školní docházky a 33% účast dětí mladších tří let. Přestože barcelonských cílů bylo na úrovni EU v průměru dosaženo, některé členské státy výrazně zaostávají a rozdíly přetrvávají zejména u dětí z domácností s nižšími příjmy.

Ve svém projevu o stavu Unie v roce 2021 předsedkyně von der Leyenová oznámila Evropskou strategii v oblasti péče na podporu mužů a žen v tom, aby se jim v různých fázích života dostalo co nejlepší péče a aby mohli nalézt co nejlepší rovnováhu mezi svým pracovním a soukromým životem. Iniciativa sestává ze sdělení Komise o Evropské strategii v oblasti péče doprovázeného dvěma návrhy doporučení Rady, jedním o revizi barcelonských cílů v oblasti předškolního vzdělávání a péče a druhým o dlouhodobé péči.

Je plně v souladu s víceletým finančním rámcem EU na období 2021–2027, který poskytuje možnosti financování EU v rámci nástrojů, jako je Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus včetně jeho složky Zaměstnanost a sociální inovace, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Fond pro spravedlivou transformaci a programy Horizont Evropa a Digitální Evropa, přičemž všechny hrají významnou roli v podpoře investic členských států do přístupné, cenově dostupné a kvalitní infrastruktury a služeb předškolního vzdělávání a péče. Reformy a investice může podpořit také Nástroj pro technickou podporu. Návrh je rovněž plně v souladu s nařízením, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, pokud jde o způsobilé reformy a investice mající za cíl zmírnit hospodářský a sociální dopad pandemie COVID-19 a změnit evropské ekonomiky a společnosti v udržitelnější, odolnější a lépe připravené na výzvy a příležitosti zelené a digitální transformace v rámci cíle nástroje.

Strategie EU pro práva dítěte, kterou Komise přijala v březnu 2021, spojuje všechny stávající i budoucí iniciativy a akce v oblasti práv dětí – včetně revize barcelonských cílů – do jednoho soudržného politického rámce. Cílem strategie je vybudovat co nejlepší život pro děti v Evropské unii i na celém světě tím, že se posílí účast dětí ve společnosti a budou naplňována jejich práva v souladu s Úmluvou OSN o právech dítěte. Strategie se mimo jiné zaměřuje na socioekonomické začleňování, zdraví a vzdělávání dětí a zabývá se předškolním vzděláváním a péčí jakožto součástí budování inkluzivního a kvalitního vzdělávání pro všechny děti. Rada Evropské unie ve svých závěrech ze dne 9. června 2022 o Strategii EU pro práva dítěte zdůraznila, že všechny děti mají právo na nediskriminační přístup ke klíčovým službám, jako je předškolní vzdělávání a péče, zdravotnictví, výživa a bydlení, jež jsou důležité pro jejich rozvoj a dobré životní podmínky.

Ve sdělení z roku 2020 nazvaném „Vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025“ jsou začleňování a genderová rovnost označeny za jeden ze šesti rozměrů, které je třeba posílit. Na základě tohoto sdělení přijala Rada dne 19. února 2021 usnesení o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030), které obsahuje cíl na úrovni EU, podle nějž by se předškolního vzdělávání a péče mělo účastnit alespoň 96 % dětí ve věku od tří let do věku zahájení povinné školní docházky. Usnesení rovněž zdůrazňuje význam zlepšení kvality, rovnosti, inkluze a úspěchu pro všechny v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Aby byla zajištěna konzistentnost, používá tento návrh uvedený cíl Evropského prostoru vzdělávání jako revidovaný barcelonský cíl pro věkovou skupinu od tří let do věku povinné školní docházky.

Podobně i výbor EHSV opakovaně vyzýval k revizi barcelonských cílů a k ucelenému přístupu, a to v několika stanoviscích, v nichž zdůraznil potřebu větších investic do vysoce kvalitních pečovatelských služeb a zařízení, jež jsou pro každou rodinu cenově i jinak dostupná. Vyzval také k tomu, aby investice směřovaly do sociální infrastruktury, zejména do oblasti předškolního vzdělávání a péče i mimoškolní péče, a aby barcelonské cíle v oblasti péče o děti byly ambicióznější a zahrnovaly i péči o další závislé osoby.

Návrh doplňuje úsilí členských států v oblasti řešení nerovnosti žen a mužů a účasti žen na trhu práce, jakož i v oblasti podpory práv, rovných příležitostí a dobrých životních podmínek všech dětí. Respektuje postupy jednotlivých členských států a rozmanitost vnitrostátních systémů. Uznává, že odlišné vnitrostátní, regionální nebo místní situace by mohly vést k rozdílům ve způsobu provádění doporučení. To členským státům umožní využít doporučení podle svých konkrétních podmínek.

Revize cílů zahrnuje další rozměry důležité pro dosažení barcelonských cílů (přístupnost, cenová dostupnost a kvalita). Pokud jsou pro tyto rozměry k dispozici ukazatele, budou zahrnuty do portálu pro monitorování strategie pro rovnost žen a mužů a do výroční zprávy o genderové rovnosti.

Evropská komise bude i nadále sledovat barcelonské cíle v rámci evropského semestru, který je klíčovým nástrojem monitorování účasti žen na trhu práce a genderové rovnosti, a to i prostřednictvím analýzy uvedené ve zprávách o jednotlivých zemích a případně pomocí doporučení pro jednotlivé země. Do svého hodnocení navíc zahrne intenzitu účasti všech dětí na předškolním vzdělávání a péči (počet hodin strávených v zařízení týdně) a účast dětí z různých skupin, včetně dětí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, a pokud je to možné, dětí se zdravotním postižením, dětí z přistěhovaleckého prostředí, romských dětí a dalších relevantních skupin, přičemž přihlédne k věku dětí a zvláštním podmínkám jednotlivých členských států.

Na závěr se dne 7. dubna 2022 konalo specializované jednání se sociálními partnery na úrovni EU. Sociální partneři již v prosinci 2020 vydali společné prohlášení o poskytování péče o děti v EU, v němž bylo zdůrazněno, že dostupná, přístupná, cenově dostupná a kvalitní zařízení péče o děti mají zásadní význam pro to, aby rodiče mohli pracovat, což se týká především matek. Sociální partneři rovněž vyzvali k revizi barcelonských cílů, jejímž účelem bude podpořit hodnotu práce v tomto odvětví, a k vytváření dobrých pracovních podmínek, včetně posílení kolektivního vyjednávání a zajištění kvalitních a stabilních pracovních míst, spravedlivých mezd a odpovídající úrovně sociální ochrany. Vyzvali také k přijetí opatření, která by do tohoto odvětví přilákala pracovníky, zejména muže. Tyto názory potvrdilo dubnové jednání sociálních partnerů. Sociální partneři zdůraznili zejména potřebu integrovaného přístupu zohledňujícího životní cyklus a potřebu zvýšit investice do tohoto odvětví a s ohledem na demografickou změnu a hospodářské vyhlídky jej učinit pro pracovníky přitažlivějším.

Komise dne 11. března 2022 uspořádala strategický dialog s více než 50 organizacemi občanské společnosti. Organizace občanské společnosti uvítaly revizi barcelonských cílů a souhlasily s výzvami, které Komise identifikovala. Zdůraznily, že je třeba posoudit překážky, které brání účasti: zabývat se tím, jak se míra účasti dále člení (např. děti z přistěhovaleckého prostředí, děti se zdravotním postižením atd.); zařazením dětí a jejich zdravého vývoje do středu zájmu této politiky; podporou investic do systémů intervenčních služeb pro děti se zdravotním postižením v raném věku jako formou opatření na podporu jejich účasti na předškolním vzdělávání a péči, a tím i účasti jejich matek na placené práci.

Během orientačních diskusí se zástupci členských států v rámci Výboru pro sociální ochranu (17. března 2022) a Výboru pro zaměstnanost (1. dubna 2022) členské státy sdělily řadu příkladů a osvědčených vnitrostátních postupů a vyjádřily předběžný všeobecný souhlas s celkovým cílem iniciativy, analýzou výzev a navrhovanými cíli politiky. Několik členských států poukázalo na to, že iniciativa by měla být rozvíjena za plného respektu k pravomocím členských států, měla by také přihlédnout k odlišným vnitrostátním podmínkám a odlišnému uspořádání systémů péče a vyvarovat se administrativní zátěže. Byl rovněž zdůrazněn význam financování z prostředků EU, podpory vzájemného učení a zlepšování souboru faktických podkladů.

Evropská rada zdůraznila, že je důležité zabývat se rozdíly v odměňování žen a mužů a genderovými rozdíly v poskytování péče společně, neboť oba tyto jevy na sobě do značné míry závisí a vzájemně se posilují. Rada rovněž vyzvala k dlouhodobým veřejným investicím do vysoce kvalitních, cenově dostupných a přístupných zařízení a infrastruktury pro poskytování péče, do rozvoje dovedností v oblasti péče a do pečovatelských služeb. Rada vyzvala Komisi, aby předložila revizi barcelonských cílů s cílem posílit vzestupnou konvergenci při poskytování kvalitního předškolního vzdělávání a péče mezi členskými státy, a zdůraznila právo všech dětí na nediskriminační přístup ke klíčovým službám, jako je předškolní vzdělávání a péče.

(9)Při investování do služeb předškolního vzdělávání a péče by členské státy měly kromě pouhé dostupnosti zařízení zohlednit řadu dalších rozměrů, jako je časová intenzita účasti, podíl účastnících se dětí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, jakož i přístupnost, cenová dostupnost a kvalita poskytovaných pečovatelských služeb. Toto doporučení tudíž stanoví opatření k řešení uvedených aspektů.

(8)Význam předškolního vzdělávání a péče pro děti zdůraznilo několik iniciativ Unie. Toto doporučení vychází z těchto politických iniciativ: doporučení Rady ze dne 22. května 2019 o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče pomáhá členským státům zlepšit služby předškolního vzdělávání a péče a poukazuje na to, že tyto služby musí být inkluzivní, přístupné, cenově dostupné a vysoce kvalitní. Strategie EU pro práva dítěte poskytuje rámec pro činnost EU s cílem lépe prosazovat a chránit práva dětí a uznává úlohu předškolního vzdělávání a péče za přínosnou pro kognitivní a sociální vývoj dětí. Doporučení Rady ze dne 14. června 2021, kterým se zavádí evropská záruka pro děti, si klade za cíl zajistit, aby děti ohrožené chudobou nebo sociálním vyloučením měly bezplatný a účinný přístup ke klíčovým službám, včetně předškolního vzdělávání a péče, a to ve všech regionech, tedy i v odlehlých a venkovských oblastech.

(6)Evropský pilíř sociálních práv zdůrazňuje význam rovnosti žen a mužů, rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a předškolního vzdělávání a péče jako klíčových cílů Unie. Evropský pilíř sociálních práv stanoví, že rovnost zacházení a příležitostí pro ženy a muže musí být zajištěna a podporována ve všech oblastech, včetně účasti na trhu práce, podmínek zaměstnání a kariérního postupu. Uznává také právo dětí na cenově dostupné a kvalitní předškolní vzdělávání a péči; právo dětí na ochranu před chudobou a právo dětí ze znevýhodněného prostředí na zvláštní opatření ke zvýšení rovných příležitostí. Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv mezi hlavními cíli Unie, jichž má být dosaženo do roku 2030, navrhuje, že do roku 2030 by mělo být zaměstnáno alespoň 78 % obyvatel ve věku 20 až 64 let. K dosažení uvedeného cíle akční plán stanoví záměr snížit rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů ve srovnání s rokem 2019 alespoň na polovinu, a to i prostřednictvím revize barcelonských cílů. Akční plán uznává, že zvýšení poskytování formálního předškolního vzdělávání a péče by podpořilo větší účast žen na trhu práce a lepší sladění profesního a soukromého života. Tímto doporučením Unie plní svůj závazek stanovený v akčním plánu.

(3)Povinnosti péče o děti, zvláště o velmi malé děti, představují pro účast žen na trhu práce výrazné omezení. V roce 2021 v rámci šetření pracovních sil uvedlo 27,9 % žen ve věku 25–49 let, které nebyly součástí pracovní síly, že hlavním důvodem, proč si nehledají zaměstnání, je péče o děti nebo dospělé osoby vyžadující péči, ve srovnání s pouhými 8,0 % mužů; v roce 2019, tedy v době před pandemií, tyto hodnoty činily 32,6 % žen a 7,6 % mužů. Zároveň míra zaměstnanosti osob ve věku 25–49 let s dětmi do šesti let věku dosahovala u mužů hodnoty 90,1 %, ve srovnání s 67,2 % u žen. V Evropě neplacené pečovatelské povinnosti brání v účasti na trhu práce přibližně 7,7 milionu žen, oproti pouze 450 000 mužů.

(1)V zájmu odstranění faktorů, jež odrazují ženy od účasti na trhu práce, stanovila Evropská rada v roce 2002 barcelonské cíle v oblasti péče o děti, sestávající ze dvou cílů: míry účasti na předškolním vzdělávání a péči ve výši 33 % u dětí ve věku do tří let a ve výši 90 % u dětí od tří let do věku zahájení povinné školní docházky. Ačkoli v průměru bylo v Unii těchto cílů dosaženo, mezi členskými státy i v jednotlivých státech přetrvávají značné rozdíly, zejména u dětí z domácností s nižšími příjmy a u nejmladší skupiny dětí.

Komise do pěti let zveřejní podrobnou zprávu, která bude obsahovat přehled stavu provádění doporučení na základě barcelonských cílů a všech relevantních aspektů, včetně politik a příkladů osvědčených postupů z členských států.

Se záměrem zlepšit dostupnost, rozsah a relevanci příslušných údajů na úrovni EU toto doporučení vyzývá členské státy, aby rozvíjely nebo zlepšovaly sběr údajů v řadě oblastí souvisejících s jeho prováděním. Členské státy by měly zejména zlepšit sběr údajů o účasti dětí na předškolním vzdělávání a péči, a to i v souvislosti s dětmi ve zranitelném postavení nebo ze znevýhodněných skupin.

(10)Aby se primárním pečujícím osobám, tedy převážně ženám, usnadnila účast na trhu práce, měl by být počet hodin strávených v zařízení předškolního vzdělávání a péče dostatečný k tomu, aby rodičům umožňoval smysluplně se zapojit do placené práce. Docházka by měla být podporována za současného přihlédnutí k nejlepšímu zájmu dítěte. Pokud děti zařízení předškolního vzdělávání a péče dosud nenavštěvují v plném rozsahu, měli by oba rodiče využívat práva na pracovní volno z rodinných důvodů a pružné uspořádání práce, přiznaného směrnicí (EU) 2019/1158, například částečných pracovních úvazků, pružné pracovní doby a práce na dálku, aby se zajistilo, že pečovatelské povinnosti budou rozděleny rovnoměrně, a současně by se docházka měla s věkem dítěte postupně zvyšovat. Vzhledem k důležitosti tohoto rozměru by se společně s účastí na předškolním vzdělávání a péči měla sledovat časová intenzita účasti dítěte.

(11)Ženy s nízkými profesními dovednostmi a ženy z nízkopříjmových domácností, které mají děti, navíc čelí více překážkám při odborné přípravě a hledání zaměstnání a více faktorům, jež je odrazují od (opětovného) vstupu do zaměstnání, a to kvůli finančním i nefinančním omezením účasti jejich dětí na předškolním vzdělávání a péči. Podpora vyšší účasti dětí ve zranitelném postavení a ze znevýhodněného prostředí na inkluzivním předškolním vzdělávání a péči by měla příznivý dopad na návrat jejich matek do práce. Zvláště obtížná je situace žen se zdravotním postižením nebo žen s dětmi se zdravotním postižením.

(12)Účast na předškolním vzdělávání a péči má pro děti řadu výhod. Údaje ukazují, že poskytování kvalitního předškolního vzdělávání a péče hraje zásadní roli při zlepšování kognitivního, sociálního a vzdělávacího vývoje dětí od raného věku. Podle doporučení Rady ze dne 22. května 2019 o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče může být účast na předškolním vzdělávání a péči účinným nástrojem k dosažení rovnosti při vzdělávání dětí ve znevýhodněném postavení, v jakém jsou děti se zdravotním postižením nebo se speciálními potřebami, děti ohrožené chudobou nebo sociálním vyloučením, děti z přistěhovaleckého prostředí, děti uprchlíků, romské děti a děti z jiných menšinových skupin, děti žijící ve venkovských a odlehlých oblastech s nedostatečnou infrastrukturou péče a děti v náhradní péči.

(13)Doporučení Rady, kterým se zavádí evropská záruka pro děti, a doporučení Rady o rovnosti, začlenění a účasti Romů zdůrazňují, že rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu předškolnímu vzdělávání a péči má zásadní význam pro přerušení přenosu sociálního vyloučení a pro zajištění rovných příležitostí pro děti ve znevýhodněném postavení. Evropská záruka pro děti od členských států žádala, aby do devíti měsíců od přijetí doporučení předložily národní plány jeho provádění. Míra docházky těchto dětí je však výrazně nižší, a to zejména u nejmladších dětí, což může později vést k horším výsledkům vzdělávání a vysoké míře předčasného ukončení školní docházky, zvláště u romských dětí nebo dětí z přistěhovaleckého prostředí a dětí bez rodičovské péče. Účast na předškolním vzdělávání a péči je důležitá také pro děti prchající před válkou na Ukrajině, stejně jako pro ostatní děti, které hledají ochranu v Unii nebo jí požívají. Pro všechny tyto potenciálně zranitelné děti by měl být zajištěn rovný přístup k běžným inkluzivním a nesegregovaným službám předškolního vzdělávání a péče.

(14)Podobně mají právo účastnit se běžného předškolního vzdělávání a péče na rovnoprávném základě s ostatními děti se zdravotním postižením. O polovinu dětí se zdravotním postižením se starají pouze jejich rodiče. Je proto důležité zajistit, aby předškolní vzdělávání a péče byly přístupné, inkluzivní a kombinované s cílenými opatřeními, která pomáhají řešit specifické potřeby, a to i pomocí opatření zaměřených na odstraňování překážek a segregace, vybavení pracovníků potřebnými kompetencemi nebo najímání specializovaných pracovníků, aby se v případě potřeby bylo možné zabývat individuálními potřebami a individuálními osnovami.

(15)Pro zajištění toho, aby děti měly z účasti na předškolním vzdělávání a péči prospěch, má zásadní význam vysoká kvalita tohoto předškolního vzdělávání a péče. Ačkoli neexistuje jediný způsob, jak v prostředí předškolního vzdělávání a péče definovat a měřit pojem kvality, její podstata spočívá v kvalitě interakce mezi dospělými a dětmi, a to bez ohledu na zavedený systém předškolního vzdělávání a péče. Členské státy by měly zajistit poskytování vysoce kvalitního předškolního vzdělávání a péče a vzít při tom v úvahu různé rozměry stanovené v doporučení ze dne 22. května 2019 o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče, včetně přístupu ke službám předškolního vzdělávání a péče, kvalifikací a pracovních podmínek pracovníků, pedagogického vzdělávacího programu, monitorování a hodnocení a také řízení a financování. Důležité by měly být zejména prvky, jako je poměr počtu pracovníků k počtu dětí, kvalifikace pracovníků a kontinuální profesní vzdělávání.

(16)Kvalita poskytování předškolního vzdělávání a péče je také důležitým faktorem pro vytvoření důvěry mezi rodiči a institucemi, které vzdělávání a péči poskytují, a tedy důležitým faktorem při usnadňování větší účasti na předškolním vzdělávání a péči.

(17)Dalším důležitým rozměrem poskytování předškolního vzdělávání a péče je přístupnost. Zahrnuje odpovídající infrastrukturu a dostupné přijímací kapacity a provozní dobu. Dále obsahuje přizpůsobení se speciálním potřebám rodičů a pomoc při překonávání složitých administrativních postupů. Podpora při orientaci ve správních postupech by měla být poskytována v různých formách, včetně jazykové a digitální podpory, a to zejména pro skupiny ve zranitelném postavení nebo ze znevýhodněného prostředí, které například nemohou používat digitální nástroje nebo k nim nemají přístup. Zahrnuje také přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, včetně dětí, rodičů a odborníků, v souladu s požadavky na přístupnost stanovenými v přílohách I a III směrnice (EU) 2019/882.

(18)Přístupnost dále zahrnuje profesionalizaci pracovníků a odborníků, aby bylo možné náležitě podporovat děti se zdravotním postižením nebo se speciálními potřebami v běžných nesegregovaných zařízeních. Členské státy by měly zajistit, aby byly odstraněny překážky bránící využívání služeb předškolního vzdělávání a péče a předcházelo se jim, včetně překážek pro osoby se zdravotním postižením, a aby služby předškolního vzdělávání a péče byly skutečně inkluzivní.

(19)Řeší-li se přístupnost, je třeba zohlednit územní nerovnováhu. Překážkou účasti může být dlouhá doba dojíždění spojená se vzdáleností, chybějící nebo omezené dopravní spojení a dopravní zácpy. Odlehlé a venkovské oblasti jsou obzvláště znevýhodněny kvůli chybějícím dostatečným službám předškolního vzdělávání a péče v daném místě. Tato územní nerovnováha může přispět k problémům s cenovou dostupností. Proto je důležité zohlednit různé profily uživatelů služeb předškolního vzdělávání a péče v plánech mobility a zahrnout územní pokrytí do sběru údajů pro účely hodnocení a monitorování.

(20)Vysoké náklady na předškolní vzdělávání a péči v mnoha členských státech stále představují značnou překážku účasti. Údaje úřadu Eurostat ukazují, že v mnoha zemích hraje faktor nákladů významnou roli v rozhodnutí nevyužívat formálních služeb péče o děti, zvláště v domácnostech ohrožených chudobou. Podle statistik Evropské unie o příjmech a životních podmínkách za rok 2016 péči o děti kvůli nákladům na ni nevyužívá 13 % rodičů a pro 11 % je středně nebo velmi obtížné si ji dovolit. U domácností ohrožených chudobou jsou tyto procentní hodnoty více než dvojnásobné, tedy 28 % v prvním případě a 27 % ve druhém. Vědecké výzkumy ukazují, že vysoce kvalitní předškolní vzdělávání a péče mají značný ekonomický, sociální, vzdělávací a rozvojový přínos. Zajištění cenově dostupného předškolního vzdělávání a péče je tedy přínosné pro účast žen na trhu práce; a to má také dlouhodobý pozitivní vliv na růst v oblasti vzdělávání od raného věku a vytváří základ pro pozitivní přístup k učení po celý život, což přesahuje samotné děti účastnící se vzdělávání a rozšiřuje se dále i na celou společnost. Členské státy by proto měly zajistit, aby náklady na předškolní vzdělávání a péči byly úměrné příjmům domácností a nepředstavovaly překážku pro využívání předškolního vzdělávání a péče. Kromě toho by členské státy měly zohlednit i další náklady spojené s účastí na předškolním vzdělávání a péči, jako je doprava, oblečení a vybavení potřebné v případě účasti dítěte na péči.

(21)Jedním ze způsobů, jak zajistit dostatečné poskytování přístupného a cenově dostupného vysoce kvalitního předškolního vzdělávání a péče, je zavedení právního nároku na předškolní vzdělávání a péči, na jehož základě by orgány veřejné správy zaručily místo pro všechny děti, jejichž rodiče o to požádají, bez ohledu na jejich zaměstnání, socioekonomický nebo rodinný status. Ve většině členských států již takový právní nárok existuje, nicméně věk, od nějž se nárok uplatňuje, se značně liší. V ideálním případě by neměla existovat pauza mezi koncem přiměřeně placeného pracovního volna z rodinných důvodů a právním nárokem na místo v zařízení předškolního vzdělávání a péče.

(22)Očekává se, že zvýšení dostupnosti vysoce kvalitního, přístupného a cenově dostupného předškolního vzdělávání a péče pro rodiny a zlepšení pracovních podmínek a platů v tomto odvětví bude mít ekonomické přínosy. Fiskální udržitelnost investic do předškolního vzdělávání a péče lze zároveň optimalizovat vyhodnocováním dopadu na veřejné finance a pravidelným sledováním a neustálým zlepšováním nákladové efektivnosti na základě osvědčených postupů, včetně účinné podoby mechanismů financování, které jsou v souladu s celkovou udržitelností veřejných financí.

(23)Klíčový význam má pro rodiče snadný přístup k odpovídajícím informacím online i offline o předškolním vzdělávání a péči. To se týká informací o nárocích na vhodné služby a jejich dostupnosti, způsobech přístupu k nim a případně o nároku na finanční podporu.

(24)Nedostatečné povědomí o právech rodičů a dětí v oblasti předškolního vzdělávání a péče a o významu tohoto vzdělávání a péče pro budoucí vzdělávací úspěchy představuje další překážku pro využívání služeb, která ovlivňuje účast žen na trhu práce. Správné a důkladné informování rodičů by mělo vést k promyšleným a informovaným rozhodnutím o možnostech péče.

(25)Předškolní vzdělávání a péče trpí v mnoha zemích nedostatkem pracovníků. Tento problém lze řešit pomocí řady strategií, jako je zlepšování pracovních podmínek, kariérní vyhlídky a odpovídající odměňování, možnosti pravidelného prohlubování dovedností a změn kvalifikace, rozvoj kreativních náborových strategií a výzvy k zapojení do pracovních sil v předškolním vzdělávání a péči směřované na různé nedostatečně zastoupené skupiny, jako jsou muži nebo lidé s různorodým kulturním zázemím, např. migranti a uprchlíci. Nedostatek pracovníků by mohl pomoci řešit jednoduchý a rychlý mechanismus uznávání kvalifikací. Například doporučení Komise (EU) 2022/554 se zabývá přístupem osob prchajících před válkou na Ukrajině k regulovaným povoláním.

(26)Podpora spravedlivých pracovních podmínek pracovníků v předškolním vzdělávání a péči by měla přispět k tomu, že toto odvětví přiláká nové pracovníky, a zároveň pomoci zajistit, aby ti, kdo v tomto odvětví pracují, byli ochotni a schopni ve své práci zůstat až do odchodu do důchodu. Stejně tak může přispět k řešení genderové segregace v tomto odvětví. V této souvislosti poskytují politické pokyny MOP ohledně podpory důstojné práce pracovníků v předškolním vzdělávání návod k možnému provádění doporučení, co se týče profesního a kariérního rozvoje, odpovídajícího odměňování včetně rovného odměňování, udržitelného zaměstnávání a pracovních podmínek, jakož i podpory sociálního dialogu v tomto odvětví.

(27)Péče o děti nekončí s jejich nástupem do základní školy. Potřeby péče o děti od věku základní školní docházky mohou rovněž omezovat účast matek na trhu práce a jejich pracovní dobu, neexistují-li v rámci vnitrostátních školských systémů odpovídající, kvalitní a cenově dostupná řešení péče o děti po vyučování a během prázdnin. Pokud nejsou k dispozici možnosti péče o starší děti, dostupnost předškolního vzdělávání a péče pro mladší sourozence rodičům účast na trhu práce neumožní, což může následně ovlivnit využívání předškolního vzdělávání a péče u mladších sourozenců. Členské státy by proto měly zajistit odpovídající, kvalitní a cenově dostupnou mimoškolní péči. Ta by měla v relevantních případech zahrnovat nabídku dohledu a podpory při plnění domácích úkolů, zejména pro děti ze znevýhodněného prostředí.

(28)Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem zůstává velkou výzvou pro mnoho rodičů, zvláště žen. Obtížné sladění pracovních a pečovatelských povinností je hlavní překážkou, která přispívá k nedostatečnému zastoupení žen na trhu práce. V této souvislosti jsou role žen a mužů v oblasti péče často ovlivňovány genderovými stereotypy. Nerovnováha mezi péčí ze strany žen ve srovnání s muži následně posiluje genderové stereotypy v povoláních a rolích mužů i žen.

(29)Tyto přetrvávající genderové rozdíly v poskytování péče je třeba řešit, zejména prostřednictvím podpory čerpání pracovního volna z rodinných důvodů ze strany otců a pružných uspořádání pracovní doby, v relevantních případech spolu s rovnějším sdílením pečovatelských povinností v párech z hlediska placené a neplacené práce. Provedení směrnice (EU) 2019/1158 by mělo posílit právo pracovníků s pečovatelskými povinnostmi na pracovní volno z rodinných důvodů a právo žádat o pružné uspořádání pracovní doby. Další opatření by se měla zaměřit na zvyšování povědomí o těchto nových právech a na sledování, zda pracovníci mohou tato práva plně využívat, aniž by v práci zažívali nepříznivé zacházení.