c) pravidelně přezkoumávaly své prováděcí plány a v případě potřeby prováděly jejich aktualizaci, a to způsobem stanoveným rozhodnutím konference smluvních stran.

b) předložily svůj prováděcí plán konferenci smluvních stran do dvou let ode dne, kdy pro ně Stockholmská úmluva vstoupí v platnost;

* Lindan, alfa- a beta-hexachlorcyklohexan, jakož i chlordekon a hexabrombifenyl jsou nové perzistentní organické znečišťující látky podle Stockholmské úmluvy, již předtím však byly zařazeny do Protokolu o POP a do nařízení o POP.

Úniky nezáměrně vyrobených vedlejších produktů uvedených v příloze C (dioxiny, furany, PCB, PeCB, HCB, PCN (od prosince 2016) a hexachlorbutadien (od prosince 2018)) se neustále snižují, přičemž hlavním cílem je pokud možno jejich úplné odstranění. Podle přílohy C musí smluvní strany podporovat a v souladu se svými akčními plány vyžadovat použití nejlepších dostupných technik pro nové zdroje v rámci svých hlavních kategorií zdrojů, které jsou uvedeny v části II a části III přílohy C Stockholmské úmluvy.

Čtvrtý prováděcí plán Unie je stanoven v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě. Přezkum a aktualizace třetího prováděcího plánu řeší změny obsažené v přepracovaném znění, v nařízení o POP, zařazení nových perzistentních organických znečišťujících látek do Stockholmské úmluvy a technický a legislativní pokrok v dané oblasti.

V úvodu se nachází přehled mezinárodního právního rámce nařízení o POP, včetně shrnutí Protokolu EHK OSN o POP a Stockholmské úmluvy.

V kapitole 2 je uveden současný stav plnění závazků EU jako smluvní strany výše zmíněných mezinárodních právních rámců. Jsou v ní popsány příslušné platné právní předpisy EU, jakož i finanční nástroje na podporu provádění.

Obsahuje zejména nové oddíly prováděcího plánu Unie, které poskytují podrobný popis nařízení o POP. V rámci nařízení o POP plní Evropská agentura pro chemické látky (ECHA) řadu úkolů na podporu Evropské komise, mimo jiné při určování nových látek, které jsou kandidáty na zařazení mezi perzistentní organické znečišťující látky. Tato změna nařízení těsněji slaďuje postupy podle nařízení o POP s příslušným právním předpisem o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), tj. s nařízením (ES) č. 1907/2006. Kromě toho je agentura ECHA povinna poskytovat na svých internetových stránkách doplňující informace, včetně oznámení o přípravě návrhu na zařazení nové látky na seznam a osmitýdenního konzultačního okna pro všechny zúčastněné strany, což umožňuje větší transparentnost a přístup k poskytování údajů o kandidátských POP pro průmysl, nevládní organizace a výzkumné subjekty.

Nařízení o POP rovněž mění povinnost členských států podávat zprávy. Roční a tříleté podávání zpráv Komisi o pokroku v plnění cílů nařízení (ES) č. 850/2004 podle článku 12 se nahrazuje článkem 13 nařízení o POP, který od členských států vyžaduje, aby vypracovaly a zveřejnily podrobnou zprávu o pokroku v plnění cílů nařízení o POP. Členské státy musí Komisi a agentuře ECHA umožnit přístup k informacím obsaženým ve zprávách.

Kapitola 2 dále obsahuje doplňující informace o právních předpisech Unie týkajících se půdy a kontaminované půdy, které v předchozích verzích prováděcího plánu Unie a prováděcího plánu Společenství chyběly. Tyto informace zahrnují podrobnosti o směrnici o odpovědnosti za životní prostředí (2004/35/ES), nařízení o hnojivých výrobcích (EU) 2019/1009 a tematické strategii pro ochranu půdy.

V kapitole 3 je uvedeno celkové hodnocení POP v Unii z hlediska jejich výroby, použití a uvádění na trh, jakož i jejich stávajících zásob a kontaminace toků odpadů. Tato kapitola vychází zejména ze zpráv a z prováděcích plánů zpracovaných členskými státy.

Jsou v ní obsaženy nové, podrobně rozvedené oddíly, které zahrnují zejména:

·bromovaný zpomalovač hoření dekabromdifenylether (dekaBDE), který se v Unii široce používal v plastech a bytovém textilu do doby, než v březnu 2019 vstoupilo v platnost omezení REACH týkající se používání dekaBDE. V květnu 2017 se konference smluvních stran Stockholmské úmluvy rozhodla zařadit dekaBDE na seznam v příloze A. Prováděcí plán Unie uvádí, že nejvíce byl dekaBDE v Unii využíván v roce 2000, kdy jeho spotřeba činila 75 000 tun, přičemž do roku 2019 bylo jeho používání postupně zcela zastaveno. Vzhledem k životnosti předmětů ošetřených dekaBDE lze očekávat, že dopad dekaBDE na toky odpadů bude přetrvávat ještě několik let,

·perfluorované povrchově aktivní činidlo perfluoroktanovou kyselinu (PFOA), její soli a sloučeniny příbuzné PFOA. PFOA je po perfluoroktansulfonové kyselině (PFOS) druhou perfluorovanou a polyfluorovanou alkylovou látkou (PFAS) uvedenou v příloze Stockholmské úmluvy. PFOA se v Unii rozsáhle používá ve velmi široké škále aplikací jako prostředek odpuzující vodu, olej a skvrny a také jako meziprodukt při výrobě fluorovaných polymerů. PFOA byla přidána do Stockholmské úmluvy v roce 2019 s řadou výjimek. Nakládání s PFOA a odpady kontaminovanými PFOA představuje pro Unii v příštím desetiletí a v dalších letech významný náročný úkol,

·pesticid pentachlorfenol (PCP), který se dříve používal jako konzervační prostředek na dřevo, především v průmyslových prostředích, např. na sloupy elektrického vedení a železniční pražce. PCP, jeho soli a estery byly přidány do přílohy A Stockholmské úmluvy v květnu 2015. Používání PCP v Unii bylo od roku 1991 omezeno a v roce 2008 bylo dále omezeno prostřednictvím nařízení REACH. Ačkoli se PCP k ošetření dřeva v Unii již po mnoho let nepoužívá, životnost ošetřených dřevěných trámů může být až 50 let, což může potenciálně vést k problémům s konečným nakládáním s odpadním dřevem,

·pesticid dikofol, který se používal jako náhrada za DDT pro regulaci roztočů a jiných škůdců u různých plodin, jako je ovoce, zelenina, okrasné rostliny, bavlna a čaj. Dikofol byl přidán do Stockholmské úmluvy v květnu 2019. V rámci Unie se roční využití dikofolu snížilo z 317 tun za rok 2000 na 32 tun za rok 2009. Po roce 2010 již použití dikofolu nebylo v Unii dále povoleno. V roce 2013 byl dikofol přidán rovněž do směrnice o normách environmentální kvality (2013/39/EU). Očekávají se omezené problémy vyplývající z dřívějšího použití (a nad rámec míst, kde se tak dělo), i když kontaminace dovážených plodin může představovat oblast pro další kontrolu.

Kapitola 3 rovněž obsahuje aktualizace činnosti směřující ke konečnému vyřazení a destrukci (nebo nevratné přeměně) polychlorovaných bifenylů (PCB) používaných jako teplonosné kapaliny v dielektrických zařízeních. Průzkum provedený v roce 2017 ukázal, že většina členských států učinila značný pokrok směrem k odstranění používání zařízení obsahujících PCB. Nařízení o POP obsahuje cíl stanovený Stockholmskou úmluvou pro postupné ukončení používání PCB do roku 2025.

Kapitola 3 dále podrobně popisuje práce na přehodnocení kritérií POP pro vysoce mobilní látky s možností vypracování nových doplňkových kritérií pro kritérium bioakumulace.

Kapitoly 4 a 5 poskytují hloubkovou analýzu jednotlivých závazků vyplývajících ze Stockholmské úmluvy, jež mají vliv na zacházení s POP v Unii. Prováděcí plán Unie v návaznosti na tuto analýzu vymezuje 31 opatření s cílem zlepšit provádění závazků Unie vyplývajících ze Stockholmské úmluvy.

Kapitoly 3 a 4 dokládají, že používání látek uvedených ve Stockholmské úmluvě nebo v Protokolu o POP a regulovaných nařízením o perzistentních organických znečišťujících látkách před rokem 2008 (staré POP) je v EU postupně ukončováno. Ke zbývajícímu využití starých POP dochází pouze u předmětů, které byly vyrobeny a uvedeny na trh před vstupem nařízení o těchto látkách v platnost, a u vzorků pro výzkumné účely. Na oba zbývající druhy využití se vztahují obecné výjimky stanovené ve Stockholmské úmluvě a v nařízení o POP.

Perzistentní organické znečišťující látky, které byly do seznamu Stockholmské úmluvy nebo do Protokolu o POP nově zařazeny v letech 2009 až 2017, byly následně zahrnuty do nařízení o POP. Používání POP přidaných do Stockholmské úmluvy v květnu 2019 bylo v Unii buď již dávno ukončeno (dikofol) nebo byly tyto látky podrobeny dalším regulacím podle REACH (PFOA, její soli a příbuzné sloučeniny) a v roce 2020 byly přidány do nařízení o POP.

Některé POP, zejména bromované zpomalovače hoření (PBDE a HBCDD) a perfluorované chemické látky (PFOA, její soli a příbuzné sloučeniny) se ještě donedávna používaly, což znamená, že v několika nadcházejících letech může odpad obsahující tyto látky představovat pro Unii a členské státy problém. Kromě toho byl odpad obsahující POP (např. zastaralé pesticidy nebo kontaminovaná zařízení) do některých členských států dovezen za účelem jeho zneškodnění a odstranění. Uvedený dovoz proběhl v souladu s ustanoveními Stockholmské úmluvy a přispívá k celkovému snížení množství POP i k řádnému nakládání s nimi v celosvětovém měřítku.

V několika členských státech se stále nacházejí zásoby zastaralých pesticidů obsahujících POP, jejichž výroba, používání a uvádění na trh jsou nyní v rámci nařízení o POP přísně zakázány. Tyto zásoby a jiné odpady, které sestávají z POP nebo jsou jimi kontaminovány, vyžadují odpovídající zacházení, aby bylo zajištěno jejich zneškodnění způsobem šetrným k životnímu prostředí, včetně specifikace a revize příslušných mezních hodnot a postupů nakládání s odpady. Za tímto účelem Komise v současné době připravuje návrh na změnu příloh IV a V nařízení o POP.

Průzkum v členských státech provedený v roce 2017 u zbývajících používaných zásob PCB v teplonosných kapalinách pro dielektrická zařízení ukázal, že oproti předpokládaným zásobám z roku 1990 jich zůstalo necelých 10 %. U malého počtu členských států však byly zbývající používané zásoby mnohem vyšší, a to přibližně ve výši 50 % oproti úrovni z roku 1990. Stockholmská úmluva stanoví postupné ukončení používání PCB v zařízeních do roku 2025 a od smluvních stran požaduje, aby do roku 2028 zajistily nakládání s odpady z kapalin obsahujících PCB způsobem, který bude šetrný k životnímu prostředí.