ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2009

OBSAH

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

Zpráva nezávislého auditora

Rozvaha k 31. prosinci 2009

Výkaz výsledku hospodaření za rok 2009

Výkaz peněžních toků za rok 2009

Výkaz změn vlastního kapitálu za rok 2009

Účetní metody a příloha k účetní závěrce

Informace k rozpočtu na rozpočtový rok 2009

Nezávislá zpráva o ověření

Účetní metody a příloha k účetní závěrce

1. Obecně

Evropský účetní dvůr (dále jen „Účetní dvůr“) byl založen Bruselskou smlouvou ze dne 22. července 1975 a svoji činnost jako orgán vnější kontroly Unie se sídlem v Lucemburku zahájil v říjnu 1977.

Poslání Evropského účetního dvora

Evropský účetní dvůr byl zřízen Smlouvou jako orgán kontroly hospodaření EU. Jako externí auditor EU se podílí na zlepšování finančního řízení EU a vystupuje jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Evropské unie.

Účetní dvůr poskytuje auditní služby, v jejichž rámci posuzuje příjmy a výdaje EU. Zkoumá, zda byly finanční operace řádně zaznamenány a vykázány, legálně a správně provedeny a zda jejich řízení bylo hospodárné, efektivní a účelné. Účetní dvůr o výsledcích svých auditů informuje ve srozumitelných, relevantních a objektivních zprávách. Kromě toho se vyjadřuje k otázkám finančního řízení.

Účetní dvůr podporuje odpovědnost a transparentnost a je nápomocen Evropskému parlamentu a Radě při dohledu nad plněním rozpočtu EU, především během udílení absolutoria. Zasazuje se o to, aby byl efektivně fungující organizací na špičce vývoje v oblasti auditu veřejných orgánů a veřejné správy.

Rozpočtový rok Účetního dvora začíná 1. ledna a končí 31. prosince.

2. Významné účetní metody a prezentace účetní závěrky

2.1 Základ prezentace

Účetní závěrka se sestavuje v souladu s ustanoveními nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému finančnímu nařízení Rady.

Účetní závěrka se sestavuje v souladu s účetními pravidly Evropské unie (účetní pravidla ES), která vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS –International Public Sector Accounting Standards). Účetní pravidla přijímá po poradě s ostatními orgány a institucemi účetní Komise.

2.2 Oceňování zůstatků a operací v cizích měnách

Peněžní položky v jiných měnách než euru se převádějí na euro směnným kurzem platným k datu operace.

Kurzové zisky a ztráty vzniklé v důsledku vypořádání operací v cizích měnách a při přepočtu peněžních aktiv a pasiv denominovaných v cizích měnách podle směnných kurzů ke konci roku jsou zaúčtovány ve výkazu výsledku hospodaření.

Zůstatky peněžních aktiv a pasiv ke konci roku denominované v cizích měnách se převádí na eura na základě směnných kurzů platných 31. prosince.

2.3 Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek

Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek se vykazuje v historických cenách po odečtení odpisů a snížení hodnoty. Položky nízké hodnoty (nižší než 420 EUR) se vykazují jako náklady během roku pořízení. Majetek dodaný během účetního období, který však nebyl ke konci roku zaplacen, se vykazuje jako „nedokončený“. Nedokončený majetek rovněž zahrnuje ke konci roku stálé probíhající velké stavební projekty.

Odpisy se rozúčtovávají lineární metodou počínaje měsícem pořízení na předpokládanou dobu použitelnosti následujícím způsobem:

Nehmotný majetek (licence na počítačové programové vybavení) 4 roky Budovy 25 let nebo očekávaná doba použitelnosti Zařízení, stroje a vybavení 4 roky, 8 let Nábytek a vozový park 4 roky, 8 let, 10 let Počítačové technické vybavení 4 roky Úpravy pronajatých budov délka pronájmu Ostatní zařízení budov a staveb 4 roky, 6 let, 8 let

2.4 Zaměstnanecké požitky

Podle článku 19 nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 2290/77 ze dne 18. října 1977 o platových poměrech členů Účetního dvora (Úř. věst. L 268, 20.10.1977, s. 1) představují zaměstnanecké požitky budoucí důchodové nároky členů Účetního dvora. O požitcích stanovených tímto důchodovým systémem se účtuje v rozpočtu Unie a členské státy společně zaručují výplatu těchto požitků.

Závazek k budoucím důchodovým platbám se účtuje a uvádí v souladu s účetním pravidlem ES č. 12 „Zaměstnanecké požitky“. Metodika výpočtu závazku zohledňuje charakteristické rysy důchodového systému v souladu s ustanoveními účetního pravidla IPSAS 25 (Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor).

IPSAS 25 vyžaduje, aby se zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru posuzovaly podle svého aktuálního stavu (tj. když člen získá svá důchodová práva). Pojistněmatematický závazek se stanovuje průběžně, přičemž se zohledňují jak požitky slíbené v průběhu aktivního života, tak předpokládaná zvýšení platů. K výpočtu hodnoty závazku se používá pojistněmatematická metoda zvaná „přírůstková metoda“.

Závazek se snižuje o odhad částky daně, která bude na budoucí důchodové platby uplatněna, neboť tyto daně se vrací do rozpočtu EU jako příjem.

Důchodový závazek se každoročně přepočítává k rozvahovému dni. Ve výkazu výsledku hospodaření důchodové náklady daného roku sestávají z důchodů vyplacených v průběhu roku a opravy důchodového závazku ke konci roku, obojí bez daně. O pojistněmatematických ziscích a ztrátách se účtuje ve výkazu výsledku hospodaření.

Pokud jde o možná „aktiva plánu“, Evropská unie v současné době žádná aktiva určená pro financování důchodových závazků nemá.

2.5 Rezervy na rizika a náklady

Rezervy na rizika a náklady slouží k pokrytí ztrát nebo dluhů, jejichž povaha je jasně dána a u nichž je pravděpodobné nebo jisté, že k datu sestavení rozvahy vzniknou, ale u nichž je nejistá jejich výše nebo datum jejich vzniku.

2.6 Účtování nákladů

Operace a události jsou v účetní závěrce zaúčtovány v období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují podle množství dodaného zboží či podílu poskytnutých služeb.

Naopak některé platby provedené v běžném roce se týkají následných období a jsou účtovány jako náklady příštích období, které budou do těchto následných období zahrnuty.

Na výpočet výdajů a nákladů příštích období ke konci roku se odkazuje jako na oddělení účetních období. Pro související postup byla zavedena podrobná metodika a poskytnuty praktické pokyny.

3. Příloha k rozvaze

3.1 Dlouhodobý nehmotný majetek

Pohyby dlouhodobého nehmotného majetku v roce 2009:

(EUR) Hrubá účetní hodnota k 1. lednu 2009 Přírůstky Úbytky Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2009 Oprávky (nehmotného majetku) k 31. prosinci 2009 Čistá účetní hodnota k 31. prosinci 2009 Počítačové programové vybavení 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216 Celkem 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216

3.2 Dlouhodobý hmotný majetek

Pohyby dlouhodobého hmotného majetku v roce 2009:

(EUR) Hrubá účetní hodnota k 1. lednu 2009 Přírůstky Úbytky a reklasifikace Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2009 Oprávky (hmotného majetku) k 31. prosinci 2009 Čistá účetní hodnota k 31. prosinci 2009 Pozemky 776 630 — — 776 630 — 776 630 Budovy 52 074 987 7 515 1 392 129 53 474 631 –26 319 838 27 154 793 Zařízení, stroje a vybavení 131 603 68 128 –3 402 196 329 – 116 064 80 265 Počítačové technické vybavení 4 187 142 507 846 — 4 694 988 –3 603 516 1 091 472 Nábytek a vozový park 2 042 600 198 610 – 158 011 2 083 199 –1 306 282 776 917 Ostatní zařízení budov a staveb 1 899 367 82 907 –1 758 1 980 516 –1 808 983 171 533 Nedokončený majetek 4 077 754 3 817 107 –1 392 129 6 502 732 — 6 502 732 Celkem 65 190 083 4 682 113 – 163 171 69 709 025 –33 154 683 36 554 342

„Nedokončený majetek“ představuje aktiva, která byla dodána zčásti nebo byla dodána, ale do konce roku nebyla vyfakturována. Rovněž zahrnuje ke konci roku stálé probíhající velké stavební projekty. Když je dodávka přijata a je předložena faktura, jsou související aktiva přeúčtována do příslušné položky.

Hodnota nedokončeného majetku k 31. prosinci 2009 je 6 502 732 EUR a odpovídá studiím k budově K3 (2 077 656 EUR) a stavebním pracím v souvislosti s bezpečností a zdravím při práci v budově K1 (4 425 076 EUR).

Částka ve výši 1 392 129 EUR na renovaci a modernizace konferenční místnosti v budově K1 byla letos převedena do položky „budovy“.

3.3 Krátkodobé pohledávky

(EUR) 31. prosinec 2009 31. prosinec 2008 Krátkodobé pohledávky především z převodu důchodových nároků zaměstnanců z důchodových systémů členských států 398 142 504 166 Různé pohledávky týkající se převážně platových nákladů a záloh na služební cesty 367 360 335 446 Náklady příštích období na pronájem budov a smlouvy na informační technologie 197 446 614 114 Pohledávka od subjektů EU (Úřad pro úřední tisky) 2 260 2 055 Celkem 965 208 1 455 781

3.4 Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty

(EUR) 31. prosinec 2009 31. prosinec 2008 Hotovost 1 000 1 000 Běžný bankovní účet 1 526 466 1 487 625 Celkem 1 527 466 1 488 625

3.5 Zaměstnanecké požitky

Závazky na budoucí důchodové platby se počítají bez daní vybíraných z budoucích důchodových plateb (viz také bod 2.4).

(EUR) 31. prosinec 2009 31. prosince 2008 Hrubá částka 68 741 798 63 730 921 Daňová sazba (%) 17,57 17,57 Daně 12 077 934 11 197 523 Čistá částka bez daně 56 663 864 52 533 398 Změna čistého důchodového závazku 4 130 466 10 665 938

Důchodový plán pro členy je plán definovaných požitků. Definovanými požitky v tomto kontextu jsou:

— přechodné příspěvky (vyplácené na konci tříletého mandátu),

— starobní důchod,

— invalidní důchod a příspěvky,

— pozůstalostní důchod (vypláceny po úmrtí člena, ať již k němu dojde před odchodem do důchodu nebo po něm).

Kategorie příjemců, u nichž je třeba závazek vyčíslit:

— aktivní členové,

— neaktivní členové s přechodným příspěvkem,

— neaktivní členové po přechodném období (důchod jako náklad příštího období),

— členové v důchodu,

— osoby s trvalou invaliditou,

— osoby s dočasnou invaliditou,

— pozůstalí manželé a manželky,

— sirotci.

Výpočet závazku provádí Eurostat za pomoci kvalifikovaného nezávislého odborníka a s ohledem na uplatňování metodiky a na definici odpovídajících pojistněmatematických předpokladů.

Posouzení důchodového závazku vyžaduje manipulaci s proměnnými, které souvisejí s ekonomickými a demografickými aspekty. Hodnoty přiřazené těmto proměnným vycházejí ze sběru informací, odhadů nebo jsou dokonce stanoveny libovolně.

K hlavním pojistněmatematickým předpokladům patřila odhadovaná nominální diskontní sazba (4,1 % v prosinci 2009), očekávaná dlouhodobá inflace (2,3 % v prosinci 2009) a obecné zvýšení platů (0 % v prosinci 2009). V prosinci 2008 byly týmž proměnným přiřazeny tyto hodnoty pro tytéž proměnné tyto hodnoty: 3,7 %, 1,5 % a 0,3 %.

Změnu hrubého důchodového závazku v průběhu roku 2009 nelze připsat změně metodiky nebo jinému neobvyklému faktoru. Tento vývoj lze vysvětlit následovně:

(EUR) Hrubý důchodový závazek k 31. prosinci 2008 63 730 921 Změna závazku zapříčiněná novými účastníky 0 Změna závazku související s charakteristickými vlastnostmi stálé populace 3 958 178 Náklady v souvislosti se službou „stálé“ populace 5 614 685 Úrokové náklady „stálé“ populace 2 510 704 Důchody vyplacené v průběhu roku –2 977 454 Historické pojistněmatematické zisky a ztráty –1 189 757 Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající ze změn předpokladů 1 052 699 Úroky 3 295 980 Věková analýza 0 Obecné zvýšení platů –2 243 281 Jiné změny pojistněmatematických předpokladů 0 Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající ze změn metodiky a jiných změn 0 Hrubý důchodový závazek k 31. prosinci 2009 68 741 798

„Náklady v souvislosti se službou“ odrážejí skutečnou hodnotu dodatečných důchodových práv získaných aktivními členy v souvislosti se službou v průběhu roku.

„Úrokové náklady“ vznikají v důsledku zvyšování věku členů, kteří zatím nejsou v důchodu. Členové jsou starší a doba mezi novým datem ocenění a datem, kdy obdrží své budoucí požitky, je o jeden rok kratší.

U „důchodů vyplacených v průběhu roku“ se jedná o platby v průběhu roku. Podrobně o nich pojednává bod 4.9.

„Pojistněmatematické zisky a ztráty“ vznikají z rozdílů mezi očekáváními plynoucími z předpokladů na následující rok a tím, co se v tomto roce skutečně událo.

3.6 Ostatní dlouhodobé závazky

Částka 175 000 EUR je na základě smlouvy splatná při ukončení pronájmu budovy K9.

3.7 Rezervy na rizika a náklady

Komise se odvolala k Soudnímu dvoru ve věci úpravy platů zaměstnanců EU, o níž rozhodla Rada v prosinci 2009 (1,85 %) a která byla nižší, než úprava navrhovaná Komisí (3,7 %).

V případě Účetního dvora se tato rozporovaná částka odhaduje na 650 000 EUR bez daně a odpovídá zvýšení platů o 1,85 % za období od 1. července 2009 do 31. prosince 2009.

3.8 Závazky

(EUR) 31. prosince 2009 31. prosince 2008 Krátkodobé závazky 548 543 540 605 Různé platové závazky a závazky vůči zaměstnancům 425 994 427 175 Výdaje příštích období – jiné než orgány EU 4 161 463 5 918 135 Výdaje příštích období – orgány EU 874 060 753 963 Závazky vůči konsolidovaným subjektům EU, převážně vůči Evropské radě a Evropskému parlamentu 18 648 107 124 Celkem 6 028 708 7 747 002

„Výdaje příštích období – jiné než orgány EU“ zahrnují hodnotu nevyčerpané dovolené ke konci roku, která se snižuje z 1 936 117 EUR v roce 2008 na 1 799 770 EUR v roce 2009.

4. Příloha k výkazu výsledku hospodaření

4.1 „Prostředky převedené z Komise na jiné orgány a instituce“ představují měsíční žádosti Účetního dvora o poskytnutí finančních prostředků k doplnění jeho bankovního účtu, které jsou adresovány Komisi.

4.2 „Výnosy ze správní činnosti“ tvoří převážně srážky z platů členů a zaměstnanců na daně a příspěvky na sociální zabezpečení.

4.3 „Ostatní provozní výnosy“ pocházejí kromě jiného z prodeje publikací Úřadem pro publikace.

4.4 „Osobní náklady“ zahrnují platy členů a stálých, smluvních a dočasných zaměstnanců. Přechodné příspěvky pro bývalé členy a daně související s důchody a přechodnými příspěvky členů jsou nyní součástí položky „pohyb důchodů“ (viz bod 4.9).

4.5 „Náklady na dlouhodobý majetek“ představují odpisy hmotného a nehmotného majetku.

4.6 Nejvýznamnější položky „ostatních správních nákladů“:

— pronájem budov a související náklady,

— informační technologie a telekomunikace,

— výdaje na služební cesty,

— úklidové a bezpečností služby.

4.7 „Finanční výnosy“ jsou bankovní úroky z běžného účtu Účetního dvora.

4.8 „Finanční náklady“ jsou bankovní poplatky za běžný účet Účetního dvora.

4.9 Položka „pohyb důchodů“ zahrnuje veškeré náklady související s důchody členů Účetního dvora. Patří sem důchody a přechodné příspěvky vyplacené v průběhu roku a oprava ke konci roku u souvisejícího závazku ke všem budoucím důchodovým platbám.

Protože důchodový závazek nyní zahrnuje náklady na přechodné příspěvky, přechodné příspěvky vyplacené v průběhu roku by měly být součástí položky „pohyb důchodů“. V účetní závěrce za rok 2008 to takto vykázáno nebylo a přechodné příspěvky (1 095 429 EUR) a daně odečtené z plateb (– 382 779 EUR) byly vykázány v rámci „osobních nákladů“.

V souladu s účetním pravidlem ES č. 14 a podle níže uvedené tabulky je třeba tyto dvě částky přeúčtovat, aby mohly být údaje za rok 2008 přepracovány (a znovu vykázány) a byla zajištěna řádná srovnatelnost informací mezi roky 2008 a 2009. Toto přeúčtování nemá na konečný výsledek hospodaření daného roku ani na rozvahu žádný dopad.

(EUR) 2 009 2008 Přepracováno (a znovu vykázáno) 2008 Účetní závěrka Změny čistého důchodového závazku členů 4 130 466 10 665 938 10 665 938 Vyplacené doživotní důchody 2 020 586 1 750 629 1 750 629 Vyplacené pozůstalostní důchody 356 249 346 908 346 908 Vyplacené přechodné dávky 542 642 1 095 429 — Vyplacené invalidní důchody 57 977 — — Důchody vyplacené v průběhu roku – mezisoučet 2 977 454 3 192 966 2 097 537 Daně odečtené z plateb – 386 534 – 382 779 — Celkový pohyb důchodů 6 721 386 13 476 125 12 763 475

5. Podrozvahové položky

5.1 Podmíněná aktiva

V souladu se smluvními závazky poskytli dodavatelé tyto bankovní záruky:

(EUR) 31. prosinec 2009 Cestovní kancelář 100 000 Renovace budovy K1 545 951 Projektové řízení budovy K3 578 000 Leasing vozového parku 75 000 Pojišťovna 1 361 Telekomunikace 20 000 Celkem 1 320 312

5.2 Závazky k budoucímu financování

(EUR) 31. prosinec 2009 Operativní leasing k budovám 11 683 829 Operativní leasing na informačnětechnologické vybavení, vozy a další vybavení 1 001 910 Mezisoučet 12 685 739 Závazky proti dosud nečerpaným prostředkům (restant à liquider – zbývající závazky), po odečtení výdajů příštích období za rok 2010 56 918 665 Celkem 69 604 404

Zbývající závazky (restant à liquider) jsou součástí rozpočtového účetnictví, který odpovídá hodnotě zbývajících závazků. Jde o rozdíl mezi přijatými závazky a platbami, který vzniká z důvodu časové prodlevy mezi přijetím závazku a provedením příslušné platby.

Příčinou nárůstu zbývajících závazků oproti loňskému roku je výstavba nové budovy K3.

5.3 Stavební projekty Účetního dvora

Účetní dvůr se nastěhoval do svého ústředí (budovy K1) v roce 1988 a tuto budovu i pozemek, na kterém stojí, zakoupil přímo v roce 1990. V roce 1999 uzavřel Účetní dvůr s lucemburským státem rámcovou smlouvu, jejímž prostřednictvím získal za částku 1 EUR právo použít další pozemek po dobu 49 let (dobu platnosti lze jednou prodloužit) pro stavbu přístavby (budova K2). U druhé přístavby (budovu K3) však z důvodu odlišných realizačních podmínek projektu uzavřely 22. února 2008 lucemburský stát a Účetní dvůr novou rámcovou smlouvu.

Co se týče obou pozemků pro dvě výše zmíněné přístavby (K2 i K3), stát je prodal Účetnímu dvoru za symbolickou cenu 1 EUR. Pokud by naopak Účetní dvůr hodlal někdy postoupit jednu nebo druhou budovu třetí straně, která by nebyla subjektem nebo orgánem či institucí Společenství, vrátí Účetní dvůr pozemek do vlastnictví státu za symbolickou cenu 1 EUR, přičemž lucemburský stát má na budovu předkupní právo za cenu, kterou určí nezávislý znalec. Pokud se stát rozhodne tohoto předkupního práva nevyužít, udělí kupujícímu budovy právo užívat pozemky.

V Lucembursku se povoluje používání kancelářských budov na dobu 15 let. Po uplynutí této doby musí být budova modernizována, aby splňovala platné normy v oblasti zdraví, bezpečnosti a životního prostředí. Proto musely být v budově K1 v průběhu uplynulých dvou let provedeny práce v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Ačkoliv obecně je lze nyní považovat za dokončené, jejich formální konečné schválení bude potvrzeno v roce 2010. Budova K2 se používá od listopadu 2003 a její povolení k provozu (autorisation d’exploitation) tedy platí do roku 2018.

Práce na stavbě budovy K 3 byly zahájeny v březnu 2010. První část financování ve výši 55 milionů EUR byla zahrnuta do rozpočtu na rok 2009. Část těchto prostředků byla vydána v roce 2009 a rozdíl je uveden mezi zbývajícími závazky (restant à liquider) (viz bod 5.2). Tento rozdíl připadá na smlouvy se stavebními společnostmi, které budou podepsány v roce 2010. Dne 15. června 2009 po zveřejnění otevřené výzvy k podávání nabídek podepsal Účetní dvůr s jedním konsorciem jako projektovým manažerem smlouvy o poskytování služeb pro výstavbu budovy K3. Povinností projektového manažera je mimo jiné jménem Účetního dvora zajišťovat a podepisovat smlouvy se stavebními společnostmi, monitorovat provádění stavebních prací a před provedením platby kontrolovat příslušné faktury. Po ověření faktur a schválení platby odpovědnými útvary Účetního dvora odpovídá za provedení platby stavebním společnostem projektový manažer. Projektový manažer tak přijímá vůči stavebním společnostem finanční závazky. Smlouva mezi Účetním dvorem a projektovým manažerem jako protiváhu vyžaduje, aby Účetní dvůr měl v rámci rozpočtových limitů dostatečné prostředky na pokrytí závazků projektového manažera vůči stavebním společnostem. Aby byly tyto prostředky zajištěny, podepsal Účetní dvůr svěřeneckou smlouvu s místní bankou, a má tedy prostředky poskytnuté rozpočtovým orgánem k dispozici. Využitím svěřenecké smlouvy jsou současně chráněny finanční zájmy Unie.

5.4 Možné závazky vyplývající ze soudních sporů

Žádné.