– iniciativy EU v oblasti kybernetické bezpečnosti, například ty uvedené ve společném sdělení o kybernetické bezpečnosti. Konkrétně středisko pro kompetence v oblasti kybernetické bezpečnosti, které má být zřízeno, by mělo hledat synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti. Mohlo by aktivně pomáhat členským státům a dalším relevantním stranám poskytováním poradenství, sdílením zkušeností a usnadňováním spolupráce s ohledem na projekty a akce a také na žádost členských států působících jako projektový manažer ve vztahu k akcím v rámci Evropského obranného fondu,

– kosmický program EU, zejména jeho složky družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), pozorování a sledování vesmíru (SST) a Copernicus. Lze to učinit především zajištěním technické kompatibility tam, kde projekty využívají systém globálních navigačních satelitů (GNSS) a kapacit GOVSATCOM. Lze to rovněž učinit vývojem zlepšených senzorů, platformami výměny utajených údajů, aplikacemi založenými na datech nebo informováním a službami poskytovanými v rámci složek vesmírného programu,

Rozhodování o investicích do obrany a programech rozvoje obranných schopností je stále výsadou a odpovědností členských států. Unie nemůže a neměla by nahrazovat investice do obrany na nižší úrovni členských států. Může ovšem doplňovat, podporovat a konsolidovat jejich společné snahy o rozvoj obranných schopností s cílem podporovat evropský obranný průmysl a reagovat na bezpečnostní výzvy. Zamezilo by se tím duplikacím, umožnilo by to efektivněji využívat prostředky daňových poplatníků, zlepšila by se interoperabilita obranného vybavení, minimalizovala by se fragmentace a podnítila by konkurenceschopnost a inovace evropské obranné technologické a průmyslové základny.

–varianta 2 – zavést další opatření pro zvýšení flexibility a zjednodušení. Jediný fond by umožnil integrované plánování výzkumu a vývoje s harmonizovanými pravidly pro účast. Varianta 2 zohledňuje obavy zúčastněných stran ohledně toho, že by míry financování nepřímých nákladů podle metodiky základního scénáře byly příliš nízké. Je třeba zohlednit specifické charakteristiky odvětví, včetně závislosti na jediném kupci a významných omezeních, a významně omezených možnostech komerčně využívat výsledky výzkumu a vývoje zaměřeného na obranu. V rámci varianty 2 bude zavedená flexibilita, která umožní lépe financovat nepřímé náklady. Budou také zavedena zjednodušující opatření, např. granty ve formě jednorázových částek, a

Podle zprávy fond pomůže řešit tuto situaci tak, že nasměruje 13 miliard EUR do kooperativního obranného výzkumu a rozvoje schopností, což z Unie učiní jednoho z největších investorů do obranného výzkumu v EU, a fond se stane katalyzátorem přesměrování individuálních výdajů na projekty kooperativního vývoje se společnými technickými požadavky řešícími priority EU.

Zpráva o posouzení dopadů vysvětluje problémy a základní příčiny, které Komisi vedly k návrhu tohoto podnětu. Vztahují se ke škrtům v národních rozpočtech na obranu a nekoordinovaného financování, které vedou k neefektivitě a snížení dostupnosti obranného vybavení až na kritickou úroveň. Zpráva také konstatovala, že nedostatek inovací v obraně je problematický a že snižující se úroveň spolupráce v obranném výzkumu a vývoji a investic do vybavení omezují schopnost Unie vyvíjet nové obranné technologie a systémy. Rozdrobenost poptávky se odráží v neefektivní organizaci na straně nabídky, včetně významných duplicit, malého rozsahu výroby a průmyslových dodavatelských řetězců budovaných hlavně na národním základě. To vše omezuje interoperabilitu obranného vybavení a vede k nevyužívání možných úspor z rozsahu.

Komisař pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP svolal skupinu 16 významných osobností z oblasti obrany (z průmyslu, výzkumných organizací, Evropského i národních parlamentů a politických institutů), aby poskytly externí poradenství ohledně krátkodobých a střednědobých hledisek politiky obranného výzkumu. Na základě pravidelných debat a konzultací skupina zveřejnila v lednu 2016 zprávu na téma Evropský obranný výzkum - případ pro R&T program financovaný ze zdrojů EU (European Defence Research - the case for an EU-funded R&T programme) .

–pokud jde o míru financování, zúčastněné strany měly názor, že je nutné zohledňovat specifika tohoto odvětví. Výzkumné instituce vyzývaly k vyšším finančním příspěvkům na výzkum až do výše 100 % a krytí nepřímých výdajů na infrastrukturu. Zpráva zpracovaná skupinou osobností podílejících se na přípravné akci v oblasti obranného výzkumu (zpráva skupiny osobností) uvádí, že by měl být finančně kryt vyšší procentní podíl nepřímých nákladů,

–struktura fondu by měla odrážet holistický přístup zaměřený na schopnosti, pokrývající celý technologický cyklus, na základě jediného nařízení. Podrobná úprava obou oken by měla být sladěna co nejvíce,

Rozsáhlé používání nástrojů založených na výstupech (jednorázové částky a paušální platby za granty) umožní vyhnout se nutnosti účetních kontrol ex post zaměřených na způsobilé náklady, které mohou být velmi složité (bezpečnostní prověrky). Především tam, kde Unie jen dorovnává nízkou částkou provizorní rozpočet již schválený členským státem (podpora vývoje prototypů), bude unijní grant mít formu jednorázové částky uhrazené za výstupy schválené členskými státy. Platí pravidlo, že příspěvek Unie se platí za výstupy. To usnadní řízení fondu, sníží náklady na řízení a omezí míru chyb.

–podpoří vývoj obranných produktů a technologií Unie tím, že bude fungovat jako katalyzátor programů spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje klíčových obranných technologií; to by mělo vést k následným programům kooperativních investic do obrany, které by řešily budoucí potřeby schopností členských států a posilovaly rozvoj budoucích schopností prostřednictvím zvýšené spolupráce, a

Hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení budou posuzovat účinky programu na základě ukazatelů/cílů programu a podrobné analýzy toho, do jaké míry lze program považovat za relevantní, účinný, efektivní, do jaké míry dostatečně poskytuje přidanou hodnotu EU a je v souladu s dalšími politikami EU. Budou obsahovat zkušenosti s určováním nedostatků/problémů nebo možností dalšího zlepšení opatření nebo jejich výsledků a pomoci maximalizovat jejich využívání/dopady.

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 4, článek 183 a druhý odstavec článku 188 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)V evropském obranném akčním plánu přijatém dne 30. listopadu 2016 Komise uvedla, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných technologických a průmyslových kapacit v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný, inovativní a efektivní evropský obranný průmysl. Komise zejména navrhla zřídit Evropský obranný fond (dále jen „fond“) na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, což přispěje k synergiím a nákladové efektivnosti, a na podporu toho, aby členské státy nakupovaly a udržovaly obranné vybavení společně. Fond by doplnil vnitrostátní finanční prostředky již používané k tomuto účelu a měl by působit jako pobídka pro členské státy, aby více spolupracovaly a investovaly do obrany. Z fondu by byla podporována spolupráce v průběhu celého cyklu obranných produktů a technologií.

(2)Fond by přispěl k vytvoření silné, konkurenceschopné a inovativní obranné průmyslové a technologické základny a šel ruku v ruce s iniciativami Unie zaměřenými na integrovanější evropský obranný trh, a zejména pak se dvěma směrnicemi z roku 2009 o veřejných zakázkách a o transferech uvnitř EU v obranném odvětví.

(3)Evropský obranný fond by měl být zřízen integrovaným přístupem a tak, aby přispěl ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovativnosti obranného průmyslu Unie. Měl by být zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, inovativnosti, efektivnosti a autonomie obranného průmyslu Unie, a přispívat tak ke strategické autonomii Unie podporou přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a mezi podniky, výzkumnými středisky, vládami členských států, mezinárodními organizacemi a vysokými školami, a to jak ve fázi výzkumu, tak ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. Aby bylo možné dosáhnout inovativnějších řešení a otevřeného vnitřního trhu, měl by fond podporovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v obranném odvětví.

(4)Důležitým prvkem je fáze výzkumu, neboť podmiňuje kapacitu evropského průmyslu a autonomii evropského průmyslu vyvíjet produkty a nezávislost členských států jako koncových uživatelů v oblasti obrany. Fáze výzkumu spojená s rozvojem obranných schopností může zahrnovat významná rizika, zejména rizika související s nízkou úrovní vyspělosti a přelomovostí technologií. Také fázi vývoje, jež následuje po fázi výzkumu a technologií, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost a inovativnost obranného průmyslu Unie.

(5)Fond by neměl podporovat čistě základní výzkum, který by měl využívat jiných režimů podpory, mohl by však podporovat základní výzkum zaměřený na obranu, který by mohl tvořit základ pro řešení zjištěných nebo očekávaných problémů nebo možností.

(6)Fond by mohl podporovat akce týkající se jak nových produktů a technologií, tak modernizace těch stávajících, a to tam, kde použití již existujících informací potřebných k provedení akcí za účelem modernizace nepodléhá omezením ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Při podávání žádostí o financování z prostředků Unie by po právních subjektech mělo být požadováno, aby předložily informace relevantní pro prokázání neexistence těchto omezení. Pokud nebudou takové informace předloženy, financování z prostředků Unie by nemělo být možné.

(7)Aby bylo zajištěno, že prováděním tohoto nařízení budou dodrženy mezinárodní závazky Unie a členských států, akce související s produkty nebo technologiemi, jejichž použití, vývoj nebo výrobu zakazuje mezinárodní právo, by neměly získat financování v rámci fondu. V tomto ohledu by vývoji mezinárodního práva měla podléhat i způsobilost akcí souvisejících s novými obrannými produkty nebo technologiemi, např. takovými, které jsou obzvlášť navrženy k provádění smrtících úderů bez lidské kontroly nad rozhodnutími o jejich nasazení do boje.

(8)Obtížnost shody na konsolidovaných požadavcích na obranné schopnosti a na společných technických specifikacích nebo normách ztěžuje přeshraniční spolupráci mezi členskými státy a mezi právními subjekty usazenými v různých členských státech. Absence takových požadavků, specifikací a norem vedla k vysoké roztříštěnosti v odvětví obrany, technické komplexnosti, zdržením, nárůstu nákladů a nízké interoperabilitě. Shoda na společných technických specifikacích by měla být předpokladem pro akce, které zahrnují vyšší úroveň technologické připravenosti. Způsobilé pro podporu z fondu by rovněž měly být činnosti členských států, které vedou ke společným požadavkům na obranné schopnosti, podpůrné studie i akce zaměřené na podporu tvorby společné definice technických specifikací nebo norem.

(9)Jelikož cílem fondu je podpořit konkurenceschopnost a inovace obranného průmyslu Unie posilováním pákového efektu a doplňováním kooperativních činností v oblasti obranného výzkumu a technologií a snižováním rizika spojeného s vývojovou fází kooperativních projektů, měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž akce, které se týkají výzkumu a vývoje obranného produktu nebo technologie. Totéž bude platit i pro modernizaci stávajících obranných produktů a technologií, včetně jejich interoperability.

(10)Vzhledem k tomu, že fond zejména usiluje o posílení spolupráce mezi právními subjekty a členskými státy v Evropě, měla by být akce způsobilá k financování z fondu pouze tehdy, pokud je prováděna formou spolupráce alespoň tří subjektů usazených nejméně ve třech různých členských státech a/nebo přidružených zemích. Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazené nejméně ve dvou různých členských státech a/nebo přidružených zemích by neměly přímo ani nepřímo podléhat faktické kontrole stejného subjektu ani se ovládat navzájem. Pro posílení spolupráce mezi členskými státy může fond podpořit společné zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi.

(11)Podle [odkaz bude aktualizován v souladu s novým rozhodnutím o ZZÚ: článek 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU] jsou subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.

(12)Jelikož je fond zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, efektivnosti a autonomie obranného průmyslu Unie, měly by být k podpoře v zásadě způsobilé pouze subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo přidružených zemích a které nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Aby byla navíc zajištěna ochrana základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, neměla by se infrastruktura, zařízení, prostředky a zdroje, které příjemci a subdodavatelé používají u akcí financovaných z fondu, nacházet na území nepřidružených třetích zemí.

(13)Za určitých okolností, je-li to nezbytné k dosažení cílů akce, by mělo být možné odchýlit se od zásady, že příjemci a jejich subdodavatelé by neměli podléhat kontrole ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Z tohoto pohledu mohou být právní subjekty usazené v Unii, které podléhají kontrole nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země, způsobilé, pokud jsou splněny příslušné a přísné podmínky týkající se bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států. Účast takových subjektů by neměla být v rozporu s cíli fondu. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, prostředcích a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány.