Prostředky jsou do záručního fondu EU převáděny postupně, avšak toto financování bude v roce 2022 ukončeno. Podle čl. 12 odst. 4 jsou prostředky záručního fondu EU řízeny přímo Komisí a jsou investovány v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s náležitými obezřetnostními pravidly.

Podle článku 12 nařízení o EFSI představuje záruční fond EU likvidní rezervu, z níž je EIB vyplacena v případě čerpání záruky EU. V souladu s dohodou mezi EU a EIB o EFSI hradí záruční fond EU čerpání záruky v případě, že výše čerpání překračuje výši prostředků, jež má EIB k dispozici na účtu EFSI. Tento účet, jejž EIB spravuje, byl zřízen pro účely výběru příjmů EU a zpětně získaných částek, jež plynou z operací EFSI pod zárukou EU, a pro úhrady čerpání záruky EU do výše dostupného zůstatku.

Finančním nařízením 2018/1046 byl zřízen společný rezervní fond, v němž jsou drženy rezervy přidělené na krytí finančních závazků, které vyplývají z rozpočtových záruk a programů finanční pomoci spadajících do období ode dne použitelnosti víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Ustanovení o zřízení společného rezervního fondu vstoupila v platnost 1. ledna 2021 a od tohoto dne tvoří záruční fond EU samostatný podfond tohoto fondu.

Ustanovení čl. 16 odst. 6 nařízení o EFSI stanoví, že Komise je povinna každoročně do 31. května předložit Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru výroční zprávu o řízení záručního fondu Evropského fondu pro strategické investice („záruční fond EU“) v předchozím kalendářním roce, včetně posouzení adekvátnosti cílové částky, objemu záručního fondu a případné potřeby jeho doplnění. Výroční zpráva popíše finanční situaci záručního fondu EU na konci předchozího kalendářního roku, popis finančních toků během předchozího kalendářního roku, jakož i seznam významných transakcí a veškeré příslušné informace týkající se finančních účtů. Zpráva rovněž obsahuje informace o finančním řízení, výsledcích a riziku záručního fondu EU ke konci předchozího kalendářního roku.

Do záručního fondu EU byla během roku skutečně vyplacena celková částka 1 249 milionů EUR. Většina této částky byla uhrazena z prostředků na platby v souhrnném rozpočtu EU, částka ve výši 156 milionů EUR byla získána jako účelově vázané příjmy z EFSI a částka ve výši 5 milionů EUR byla převedena jako dodatečné prostředky na platby na konci rozpočtového roku.

Pokud jde o finanční výkonnost záručního fondu EU za rok 2020, sledované období bylo zakončeno hospodářským výsledkem ve výši 21,6 milionu EUR. Hlavní příspěvek pocházel z kladného čistého úrokového výnosu ve výši 17,0 milionu EUR a čistého zisku z prodeje realizovatelných cenných papírů (11,1 milionu EUR). To bylo vyrovnáno záporným výsledkem přecenění devizových finančních aktiv ve výši –5,7 milionu EUR. Zbývající čisté náklady ve výši –0,8 milionu EUR tvořily zejména poplatky za opatrovatele.

Celková aktiva záručního fondu EU dosahovala k 31. prosinci 2020 hodnoty 8 028 milionů EUR. Aktiva sestávala z portfolia investičních cenných papírů, které je klasifikováno jako realizovatelné (7 526 milionů EUR), z měnového forwardu na prodej USD s kladnou čistou současnou hodnotou, který je klasifikován jako finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty (6 milionů EUR), a z peněžních ekvivalentů (496 milionů EUR).

Podle těchto zásad musí aktiva v investičním portfoliu zajišťovat dostatečnou likviditu, která je úměrná pravděpodobnému objemu čerpání záruk, a současně je třeba usilovat o optimalizaci míry výnosu a rizika, která je slučitelná se zachováním vysokého stupně bezpečnosti a stability.

Byly přijaty investiční strategie a strategie řízení rizik, jež zohledňují investiční cíle a tržní výhled. Cílem investičního přístupu bylo rozšířit diverzifikaci v různých kategoriích aktiv s pevným výnosem.

4.2. Vývoj trhu v roce 2020

Vývoj trhu v roce 2020 byl ze všeho nejvíce poznamenán pandemií onemocnění COVID-19, jejím devastujícím dopadem na veřejné zdraví a světové hospodářství a také rychlými a důraznými politickými opatřeními vlád a centrálních bank.

Na začátku roku byla situace na trzích s pevným výnosem optimistická díky vývoji obchodních vztahů mezi USA a Čínou a obecně dobrému hospodářského klimatu. Výnos desetiletého německého vládního dluhopisu (Bundu) dosáhl v polovině ledna hodnoty –0,16 %, což bylo nakonec celoroční maximum.

Zhruba v březnu, kdy už se čím dál zřetelněji ukazovala nebezpečnost koronaviru, bylo na více než polovinu světové populace uvaleno omezení volného pohybu. To otřáslo celosvětovou nabídkou i poptávkou zejména ve službách, které vyžadují přímý kontakt se zákazníkem.

Na všech světových finančních trzích došlo k náhlému otřesu, který přinesl významný nárůst averze k riziku a volatility. Následná snaha rychle získat hotovost vedla k prodeji aktiv pod cenou a potažmo k narušení finančních trhů a ohrožení jejich stability.

Akciové trhy zaznamenaly prudký pokles a investoři se začali soustřeďovat na bezpečná aktiva, jako je například Bund, jehož výnos v půlce března rapidně klesl na roční minimum –0,86 %. Výnosy státních dluhopisů USA spadly ještě více v důsledku toho, že Federální rezervní systém USA na začátku března provedl dvě mimořádná snížení úrokových sazeb celkem o 150 bazických bodů. Trend výnosů cenných papírů v rámci „bezpečného přístavu“ se poté začal opět obracet a výnosy v tomto i v ostatních sektorech s pevným výnosem začaly v době tržní nejistoty a omezené likvidity stoupat. Výnos Bundu se deset dní po dosažení ročního minima vrátil na hodnotu –0,20 %. Rozpětí jiných evropských vládních dluhopisů vůči Bundu se značně rozšířilo, což platí i pro všechny ostatní kategorie aktiv s pevným výnosem.

Ve snaze obnovit důvěru poskytovaly vlády záchranné balíčky a centrální banky prováděly expanzivní měnovou politiku (která mimo jiné spočívala ve snižování základních úrokových sazeb a/nebo nákupech aktiv), to vše v nevídaném rozsahu. Pomohly tím uklidnit situaci na trhu a opět zvýšit celkové oceňování aktiv. Rozpětí byla v březnu nestálá, avšak v dubnu se stabilizovala a začala se obecně zmenšovat. Poté, co byly na celém světě včetně Evropy oznámeny bezprecedentní fiskální balíčky, v případě Evropy se jedná zejména o nástroj Next Generation EU s finanční kapacitou ve výši 750 miliard EUR, stouply v červnu celkové úrovně výnosů, avšak centrální banky pokračovaly v zajišťování příznivých podmínek financování, neboť přetrvávalo riziko nepříznivého vývoje. Celkově se po zbytek roku v eurozóně postupně snižovaly výnosy a rozpětí a vzhledem k pokrokům v oblasti očkování a s výhledem na možnou další stimulaci po listopadových prezidentských volbách v USA se neustále zvyšovala důvěra investorů. Výnos Bundu na konci roku činil –0,57 %.

I když se trhy s pevným výnosem vyznačovaly velmi vysokou volatilitou, celkově nabízely atraktivní investiční příležitosti, které zase přispěly k tomu, že záruční fond EU ke konci roku dosáhl kladného výnosu.

4.3. Složení a riziková charakteristika portfolia

Z výsledků portfolia záručního fondu EU ke konci roku vyplývá, že je portfolio dobře diverzifikované, co se týče kategorií aktiv a ratingových kategorií. Přibližně 6 % portfolia je kromě toho diverzifikováno mezi cenné papíry v jiné měně než v euru (USD) formou přidělení prostředků na státní dluhopisy USA a dluhopisy, jež vydali další emitenti v USA (např. nadnárodní subjekty, jiné suverénní subjekty nebo agentury), a mezi peněžní prostředky. Měnové riziko je zajištěno.

Podíl dluhopisů, které jsou v souladu s environmentálními, sociálními a správními kritérii, činil ke konci roku 2020 9,5 %, přičemž ke konci roku 2019 dosahoval 6,9 %. Durace portfolia ke konci roku 2020 činila 3,19 roku, jeho průměrný rating byl na známce BBB+.

Přibližně 33 % portfolia tvořily dluhopisy se splatností kratší než 1 rok, dluhopisy s proměnlivou úrokovou sazbou a krátkodobé nástroje peněžního trhu, které poskytují další likvidní rezervu portfolia.

Profil portfolia z hlediska durace, úvěrového rizika a likvidity byl kalibrován podle peněžních toků, jež by podle odhadů měly plynout z operací EFSI v rámci záruky EU (např. podle předpokládaných případů čerpání záruky a příjmů).

4.4. Výkonnost

Roční výkonnost se vypočítává jako časově vážená, aby se vyloučil vliv velikosti portfolia, jež se během roku nadále zvětšovalo.

V tržním prostředí, které se vyznačovalo volatilitou, jež souvisela se zdravotní situací, a historicky nízkými výnosy, dosáhl záruční fond EU v roce 2020 roční absolutní výkonnosti 1,246 %. Tato návratnost je v souladu s roční výkonností referenční hodnoty EFSI (1,23 %). V roce 2020 nicméně byly jak výkonnost referenční hodnoty, tak výkonnost portfolia ve velké míře podpořeny kladným vývojem výnosových křivek. Vzhledem k historicky nízkým výnosům, které byly dosaženy v EU a USA, by portfolio a referenční hodnota v příštích letech mohly být negativně ovlivněny opačným pohybem křivek (tj. rostoucími výnosy).

5.Posouzení adekvátnosti cílové částky a objemu záručního fondu EU

K 31. prosinci 2020 byly v rámci EFSI podepsány operace v celkové výši 82,7 miliardy EUR ve prospěch všech členských států, přičemž z této částky připadalo 57,2 miliardy EUR na okno pro infrastrukturu a inovace (629 operací) a 25,5 miliardy EUR na okno pro malé a střední podniky (792 operací). Oproti 31. prosinci 2019, kdy činil celkový objem podepsaných operací 68,7 miliardy EUR, tak došlo k výraznému nárůstu. Uvedené částky představují celkovou hodnotu operací podepsaných skupinou EIB od vzniku EFSI, přičemž expozice, jež plyne z nesplacených prostředků, je v rámci EFSI kryta ze záruky EU pouze zčásti. Krytí ze záruky EU je podrobněji popsáno v následujících odstavcích tohoto oddílu a v oddíle 3 výše. Celková expozice, jež plyne z vyplacených a dosud nesplacených prostředků a na niž se vztahuje záruka EU, dosahovala k 31. prosinci 2020 18,9 miliardy EUR (16,5 miliardy EUR na okno pro infrastrukturu a inovace a 2,4 miliardy EUR na okno pro malé a střední podniky), zatímco koncem roku 2019 18,4 miliardy EUR.