Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument k sdělení komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Malé, čisté a konkurenceschopné - Program na pomoc malým a středním podnikům při dosahování souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí - Stručné posouzení dopadů {KOM(2007) 379 v konečném znění} {SEC(2007) 906} {SEC(2007) 908} /* SEK/2007/0907 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 8.10.2007 SEK(2007) 907 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument k SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Malé, čisté a konkurenceschopné Program na pomoc malým a středním podnikům při dosahování souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí Stručné posouzení dopadů {KOM(2007) 379 v konečném znění} {SEC(2007) 906} {SEC(2007) 908} Malé a střední podniky (MSP), jež jsou definovány jako společnosti s méně než 250 zaměstnanci, se velkou měrou podílejí na hospodářství Evropy. Stejně jako velké podniky mohou i MSP mít značný dopad na životní prostředí. Tento tlak nevzniká pouze činností jednotlivých podniků, nýbrž je to kombinovaný celkový nepříznivý dopad napříč odvětvími (přestože v některých případech mohou mít jednotlivé podniky významný vliv na místní či regionální úrovni). Ačkoliv o konkrétních dopadech těchto podniků na životní prostředí existuje pouze málo důkazů, výsledky výzkumů se v zásadě shodují na tom, že MSP představují obzvláště problematickou skupinu, pokud jde o soulad s právními předpisy v oblasti životního prostředí. V odborné literatuře se všeobecně uznává, že pro některé společnosti a veřejné orgány by bylo příliš komplikované a obtížné konkrétně určit, jak MSP v jednotlivých případech přispívají ke znečištění (např. znečištění ovzduší), pokud jde o environmentální zátěž způsobenou různými druhy znečišťujících látek (např. CO2, SOx, NOx, atd.) v každém členském státě. V mnoha případech zde dokonce neexistují žádné údaje. Často uváděný přibližný údaj 70% průmyslového znečištění v Evropě se zdá být spolehlivým a mnoho studií se pokouší poskytnout „nahlédnutí“ do určitých environmentálních problémů způsobených MSP v některých zemích. Britská zpráva například odhaduje, že MSP jsou zodpovědné za 60 % všech emisí oxidu uhličitého z podniků ve Spojeném království, a vyvozuje, že mezi MSP je velký prostor pro zlepšení, pokud jde o energetickou účinnost a snižování emisí. Odhady z Nizozemska a ze Spojeného království naznačují, že komerční a průmyslový odpad z MSP představuje v průměru 50 % celkového objemu odpadů. Tyto studie ještě více potvrzují názor, že MSP vyvíjejí značný tlak na životní prostředí. Mnoho regionálních a vnitrostátních studií dokládá, že většina MSP má pouze malé povědomí o tom, jaké má jejich činnost dopady na životní prostředí a jak tyto dopady řídit. Podle nedávné dobře zdokumentované studie Spojeného království provedené společností NetReg se pouze 7 % podniků ve Spojeném království domnívá, že provádí činnosti, které by mohly poškodit životní prostředí; tento podíl však vzrostl na 41 % poté, co jim byl předložen seznam škodlivých činností. Většina MSP je „ve zdánlivém souladu“, neboť ne vždy mají dost informací o právních předpisech na zajištění toho, aby s nimi byly v souladu. Z průzkumu provedeného ze strany Institute of Directors (IoD, Spojené království) vyplynulo, že členové zapojení do odvětví jako je stavební činnost, hornictví, doprava nebo výroba, která jsou „silně regulována“ právními předpisy v oblasti životního prostředí, prokázali relativně nízkou úroveň znalostí: 59 % členů z odvětví výroby mělo „nepříliš vysokou“ nebo ještě menší úroveň znalostí; v odvětví stavební činnosti, hornictví nebo dopravy byl odpovídající podíl 52 %. Stejná studie prokázala, že pouze 26 % podniků v odvětví výroby znalo „velmi dobře“ nebo „dost dobře“ REACH. Podle studií je nízká úroveň souladu MSP následkem nedostatku povědomí o dopadech jejich vlastních činností na životní prostředí, neznalosti právních předpisů o životním prostředí, nedostatkem schopnosti vypořádat se s nepříznivými účinky na životní prostředí, které způsobují, a někdy nadměrné administrativní a finanční zátěže, kterou nutnost souladu vyvolává. Dodržování požadavků dále brání domněnka, že ochrana životního prostředí je nákladná a nepřináší podnikům téměř žádné výhody. Generální ředitelství Evropské komise pro životní prostředí připravilo posouzení dopadů jako základ pro rozvoj pomocného programu, který se zaměří na pomoc MSP vyhovět stanoveným požadavkům (KOM(2007) 379 v konečném znění). Hlavní hlediska programu byla projednána se zúčastněnými stranami na konzultační schůzce v roce 2005 a dále na jednáních ad hoc v roce 2006. Z posouzení dopadů vyplývá, že současná situace je problematická ze tří hlavních důvodů: 1. Tím, že si MSP nejsou vědomy škodlivých účinků svých činností na životní prostředí a právních předpisů v oblasti životního prostředí, které se na ně vztahují, mohou představovat významnou hrozbu pro životní prostředí a narušit účinnost mnoha opatření Společenství na ochranu životního prostředí. 2. Nedodržování environmentálních pravidel by mohlo představovat velká a přímá rizika pro všechny zaměstnance MSP. 3. Zlepšené řízení z hlediska ochrany životního prostředí by mohlo MSP přinést hospodářské a/nebo finanční výhody (plynoucí ze zvýšené ekologické účinnosti a ekologické inovace), což je možnost, kterou si zřejmě mnoho MSP neuvědomuje. Měla by být přijata určitá opatření; v opačném případě nebude pro MSP a životní prostředí ani nadále existovat koherentní politika a současná situace se nezlepší. Během několika minulých let vyvinula Komise řadu iniciativ zaměřených na pomoc MSP při řešení jejich environmentálních problémů, a to zejména prostřednictvím systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí, udělování ekoznačky, čistých technologií a finanční podpory. Na vnitrostátní úrovni bylo již také zavedeno mnoho iniciativ na pomoc MSP s plněním požadavků právních předpisů a se zlepšováním jejich vlivu na životní prostředí. Ve studii vypracované pro Komisi jako podklad pro posouzení dopadů bylo určeno 92 takových iniciativ na vnitrostátní a regionální úrovni v 15 členských státech EU. Komise však musí společně s místními a vnitrostátními iniciativami i nadále hrát doplňkovou úlohu, neboť mnoho členských států stále ještě iniciativy zaměřené na MSP na regionální ani na vnitrostátní úrovni nemá. V mnoha případech podpora, které mohou MSP využít, nutně nesouvisí s plněním požadavků právních předpisů v oblasti životního prostředí, ani není konkrétně zaměřená na MSP. Kromě toho se zdá, že členské státy se aktivně nesnaží poučit ze zkušeností v ostatních členských státech ani s nimi spolupracovat, takže v rámci EU existují izolované iniciativy bez koherentní struktury. Tento program, který se zaměří na pomoc MSP vyhovět stanoveným požadavkům v oblasti životního prostředí, bude sloužit jako rámec a jako podklad pro financování za účelem splnění této povinnosti. Tím by mělo dojít ke zlepšení vlivu na životní prostředí v členských státech a ke vzniku větších environmentálních, sociálních a hospodářských výhod ve Společenství. Vytvořením rovných podmínek s koherentním a harmonizovaným prováděním norem v oblasti životního prostředí v rámci EU se zkvalitní fungování vnitřního trhu. Dalšími výhodami by mohl být pozitivní dopad na přístup na trh pro MSP a zvýšení konkurenceschopnosti prostřednictvím výměny osvědčených postupů, lepšího porozumění environmentálním požadavkům a zavedení nákladově efektivních systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí. Skutečnost, že drtivá většina vnitrostátních právních předpisů v oblasti životního prostředí vychází z právních předpisů EU, je dalším důvodem pro iniciativu tohoto druhu na evropské úrovni. V posouzení dopadů bylo zváženo šestnáct alternativních možností politik uspořádaných do čtyř hlavních skupin: - koordinace iniciativ členských států vedoucích k souladu, - zvyšování účinnosti stávajících politických opatření pro MSP, - posilování komunikace a zvyšování povědomí, - zlepšování finanční podpory na udržitelnou produkci MSP. Ne všechny z šestnácti možností politik byly vhodné pro další zvážení. Pravidelné inspekce prováděné donucovacími orgány představují nezbytný, avšak stále ještě nedostatečný nástroj. Podpora činnosti členských států prostřednictvím stanovování úkolů pro dosažení souladu nebo zadávání většího počtu inspekcí MSP, jakož i některé další možnosti zvažované v posouzení dopadů, nepovedou k dosažení cílů, a nejsou proto do programu zahrnuty. Podle odborné literatury jsou vzhledem k velice rozdílným vlastnostem MSP ve srovnání s velkými společnostmi nejlepším řešením různé přístupy. Ke zlepšení povede pouze soubor doplňkových opatření zaměřených na všechny příčiny nízké úrovně souladu. Tento soubor by zahrnoval vzdělávání a zvyšování povědomí, posuzování a určování problémů přímo na místě, cílené konzultace, výměnu informací a nejlepších postupů a odstranění administrativní zátěže. Program, který je zaměřen na pomoc MSP vyhovět stanoveným požadavkům v oblasti životního prostředí, usiluje o podporu při dosahování souladu se stávajícími právními předpisy v oblasti životního prostředí a při jejich řádném provádění; jeho cílem není MSP poskytovat výjimky nebo výsady. Doplní stávající právní předpisy a obecné politické iniciativy a neměl by představovat další legislativní zátěž. Jako takový je program v souladu s principy lepší právní úpravy, neboť tento přístup využívá k minimalizaci administrativní zátěže pro MSP spojené s dosahováním souladu. Komise se zavázala ke spolupráci s členskými státy vedoucí k identifikaci a změně těch částí právních předpisů EU, které zbytečně ztěžují pochopení politiky nebo její uplatňování, aby tak usnadnila MSP cestu k dosažení souladu. Jedná se o nákladově efektivní přístup využívající ty nejlepší politické nástroje a prostředky, které v případě potřeby zdokonaluje; podporuje nové možnosti financování pro MSP a spolupracuje se sítěmi na podporu podnikání a s organizacemi, které se již těmito problémy zabývají. Aby mohla být zvýšena úroveň znalostí a dostupnost údajů o dopadech činností MSP na životní prostředí, tvoří nedílnou součást programu výměna informací a osvědčených postupů mezi členskými státy, jakož i pravidelné sledování opatření, při němž se budou shromažďovat údaje o jejich účincích. Komise odhaduje, že jen pomocí této činnosti bude mít program výrazné pozitivní environmentální, hospodářské a sociální dopady. Díky programu však také dojde ke zlepšení vlivu MSP na životní prostředí ve střednědobém horizontu, neboť se zvýší povědomí a porozumění, především pokud jde o hospodářské výhody a úspory nákladů plynoucí z větší ekologické účinnosti. Očekávané environmentální přínosy zahrnují zvýšenou recyklaci vedlejších produktů a odpadů, snížené využívání energie a zdrojů a minimální produkci odpadů. Posouzení dopadů určilo mnoho hospodářských výhod plynoucích ze souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí a z lepšího řízení environmentálních rizik a dopadů. Nejzřejmějšími výhodami jsou snižování nákladů pomocí uplatňování systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí (omezené využívání energie a materiálů), které rovněž identifikují procesy, jež je třeba zlepšit, a vytváření nových obchodních příležitostí prostřednictvím ekologických veřejných zakázek a povzbuzování inovativního způsobu myšlení. Z lepšího image společnosti vyplývá několik výhod, jako je například zlepšení vztahů se zákazníky pomocí ekoznačky a snadnější přístup ke kapitálu od investorů, kteří se zajímají o životní prostředí. Další významnou hospodářskou výhodou je, že podniky, které mohou prokázat řádné řízení environmentálních rizik a vlivů, mohou být finančními subjekty lépe ohodnoceny, a získají tak lepší přístup ke kapitálu. Všechna opatření stanovená v programu nabízejí MSP podporu a vzhledem k dobrovolné účasti nepřinášejí administrativní zátěž v podobě nových právních požadavků. Program obzvláště usiluje o udržení administrativních nákladů na nízké úrovni, čímž přispěje k dosažení souladu. Kromě toho mohou společnosti očekávat některé sociální výhody. Jestliže se podnik připojí k certifikovanému systému řízení z hlediska ochrany životního prostředí, jako je Systém řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí EU (EMAS), napomůže lepší přístup k informacím o životním prostředí a vnímání environmentálních rizik a dopadů ke zdokonalení organizace podniku a zaměstnanci budou více motivováni k dosahování společných cílů. Dalším důležitým přínosem je skutečnost, že čím vyšší je úroveň uvědomělého vztahu k životnímu prostředí a jeho porozumění ze strany vedoucích pracovníků a zaměstnanců, tím větší bude vzájemná důvěra a porozumění mezi MSP a jejich regulátory (veřejné orgány). To by mělo na místní úrovni umožnit konstruktivní dialog o zjednodušení nadměrné administrativní zátěže pro MSP v oblasti životního prostředí. Program, který se zaměří na pomoc MSP vyhovět stanoveným požadavkům v oblasti životního prostředí, navrhne činnosti na posílení aspektu MSP v otázce stávajících politik a iniciativ a na začlenění vzdělávání a budování kapacit, díky kterým bude program komplexní a koherentní. Ačkoli je primárním cílem programu dosažení souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí, má potenciál na zlepšení vlivu MSP na životní prostředí i nad rámec pouhého souladu. Možnosti politik vybrané v posouzení dopadů tvoří základ pro konkrétní opatření navržená v programu, která byla seskupena kolem těchto témat: - lepší právní úprava v oblasti navrhování a provádění politik za účelem usnadnění souladu MSP, minimalizace administrativní zátěže a uvolnění zdrojů na zlepšení souladu; - přístupnější a lépe přizpůsobené režimy řízení z hlediska ochrany životního prostředí , jejíž pomocí by se problematika životního prostředí mohla propojit s hlavními činnostmi MSP jasným a nákladově efektivním způsobem; - cílená finanční pomoc a víceletý finanční program na propagaci a podporu opatření na zajištění souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí a na udržitelnou produkci MSP; - budování odborných znalostí v oblasti životního prostředí na místní úrovni za účelem překonání nedostatku know-how; - lepší komunikace a cílenější informace za účelem řešení informačních nedostatků a zvyšování povědomí o problematice životního prostředí.