Sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu - Doprovodná opatření týkající se banánů: podpora poskytovaná zemím AKT, které jsou hlavními vývozci banánů, za účelem udržitelného přizpůsobování se novým tržním podmínkám /* KOM/2010/0101 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 17.3.2010 KOM(2010)101 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Doprovodná opatření týkající se banánů: podpora poskytovaná zemím AKT, které jsou hlavními vývozci banánů, za účelem udržitelného přizpůsobování se novým tržním podmínkám Banány[1] jsou rozhodující pro živobytí milionů lidí a v mnoha rozvojových zemích představují hlavní zdroje příjmů z vývozu[2]. Produkce banánů na vývoz do Evropské unie (EU) představuje pro některé z těchto států významnou hospodářskou činnost, která má multiplikační účinky na zbývající hospodářství. Africké, karibské a tichomořské (AKT) země vyvážející banány se tradičně těší preferenčnímu přístupu na trh EU. Tyto preference využívané zeměmi AKT byly zpochybněny dalšími členy Světové obchodní organizace (WTO) a odvolací orgán WTO opakovaně rozhodl proti společné organizaci trhu Evropské unie. Ve svém posledním rozhodnutí z prosince 2008 tento orgán vyzval EU, aby své celní sazby pro banány přehodnotila. V prosinci 2009 EU uzavřela se zeměmi Latinské Ameriky vyvážejícími banány dohodu o banánech, v níž je stanoven harmonogram snižování celní sazby podle doložky nejvyšších výhod pro banány. Celní sazby podle doložky nejvyšších výhod se budou v průběhu sedmi až devíti let snižovat ze současných 176 EUR až na 114 EUR za tunu. Země AKT vyvážející banány budou i nadále využívat bezcelního a bezkvótového přístupu na trh EU. V důsledku měnící se úpravy obchodování, zejména liberalizace doložky nejvyšších výhod v rámci WTO, však bude snižování preferenčního rozpětí pro země AKT vyvážející banány probíhat rychleji, než se původně předpokládalo. To představuje úkol, které bude třeba náležitě řešit. Evropská komise je odhodlána pomoci zemím AKT, aby se přizpůsobily účinkům změn, k nimž dochází v dovozním režimu EU. Začlenění všech rozvojových zemí do mnohostranného obchodního systému i do globálního hospodářství je jedním z hlavních cílů EU v oblasti rozvoje. Evropská komise proto navrhuje podpořit země AKT, které jsou hlavními vývozci banánů, a pomoci jim řešit úkoly, jimž budou čelit, prostřednictvím doprovodných opatření týkajících se banánů. Uvedená opatření budou podle návrhu trvat nejdéle čtyři roky (2010–2013) a bude na ně vyčleněn rozpočet ve výši 190 milionů EUR. Komise ve spolupráci s rozpočtovým orgánem prokoumá možnosti zvýšení této částky, pokud k tomu budou v rámci ročního rozpočtového procesu k dispozici odpovídající prostředky, o 10 milionů EUR. SITUACE Obchodní režim EU Africké, karibské a tichomořské (AKT) země vyvážející banány se tradičně těší preferenčnímu přístupu na trh EU. Tato situace byla od vytvoření společné organizace trhu s banány v roce 1993 zpochybňována ostatními státy jednak v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu a jednak prostřednictvím mechanismu pro řešení sporů WTO. Po několika sporech v rámci WTO a následných reformách obchodního režimu pro banány Evropské společenství zavedlo dne 1. ledna 2006 režim založený pouze na clech, s platným clem 176 EUR za tunu, a to v kombinaci s kvótou osvobozenou od cla, která v případě banánů pocházejících ze zemí AKT činí 775 000 tun. Tuto situaci však země s doložkou nejvyšších výhod nepovažovaly za uspokojivou a Odvolací orgán WTO rozhodl proti společné organizaci trhu Evropského společenství, přičemž poslední rozhodnutí bylo přijato v prosinci 2008. Mezinárodní obchodní jednání a probíhající spor v rámci WTO si proto vyžádaly, aby EU snížila svou celní sazbu podle doložky nejvyšších výhod pod současnou úroveň, která činí 176 EUR za tunu dovezených banánů. V prosinci 2009 EU, po dlouhých a složitých jednáních, uzavřela EU se zeměmi Latinské Ameriky vyvážejícími banány EU dohodu o banánech, v níž je stanoven harmonogram snižování celní sazby pro banány podle doložky nejvyšších výhod. Tato dohoda urovnává všechny nevyřešené spory v rámci WTO a stanoví, že se celní sazba podle doložky nejvyšších výhod bude v průběhu sedmi až devíti let snižovat ze současných 176 EUR až na 114 EUR za tunu. Země AKT budou i nadále využívat bezcelního a bezkvótového přístupu na trh EU, jenž bude od ledna 2008 nabízen v rámci dohod o hospodářském partnerství mezi regiony AKT a Evropskou unií. Změna v celním režimu EU znamená snížení preferenčního rozpětí pro země AKT. Na pomoc zemím AKT, které jsou dodavateli banánů, Evropská unie při procesu přizpůsobování navrhuje zavést doprovodná opatření, individuálně upravená pro jednotlivé země AKT vyvážející banány. Tato opatření budou vycházet z procesů přizpůsobování, jež byly zahájeny díky zvláštnímu systému pomoci a později zvláštnímu rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů AKT (viz dále oddíl 1.3). Obchodování s banány mezi AKT a EU Během desetiletí od roku 1999 se hlavními vývozci banánů z AKT stalo deset zemí, přičemž každá z nich každoročně do EU dodá více než 10 000 tun (příloha 1). V Africe jde o Kamerun, Pobřeží slonoviny a Ghanu. V karibské oblasti je to Belize, Dominika, Dominikánská republika, Jamaika, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny a Surinam. Grafy 1 a 2 zobrazují dovoz z těchto zemí do Evropského společenství uskutečněný během let 1999 a 2008. V určitém okamžiku posledních deseti let dodávalo banány do EU dvacet dalších zemí AKT. Tyto objemy však byly zanedbatelné – šlo průměrně o 40 tun banánů na rok a zemi. Graf 1: Dovoz do EU z afrických zemí, které jsou hlavními dodavateli banánů, 1999–2008 [pic] Zdroj: Comext, Eurostat, 2009 Graf 2: Dovoz do EU z karibských zemí, které jsou hlavními dodavateli banánů, 1999–2008 [pic] Zdroj: Comext, Eurostat, 2009 Minulé programy podpory Evropská unie v minulosti rozšířila podporu pro odvětví banánů zemí AKT financováním: - zvláštního systému pomoci[3] v letech 1994 až 1999 a - zvláštního rámce pomoci[4] v letech1999 až 2008. Oba programy podporovaly země AKT, které jsou tradičními vývozci banánů[5], při přizpůsobování se změnám v tržním režimu ES pro banány a pravděpodobným změnám v celních sazbách. Konkrétně tyto programy příjemcům pomáhaly: - produkovat banány konkurenceschopnějším způsobem a/nebo - diverzifikovat hospodářství rozvojem dalších odvětví tak, aby se snížila jejich závislost na banánech. Výsledky byly obecně příznivé, i když některé problémy přetrvávají, zejména v zemích, kde byla diverzifikace prioritou[6]. Čtyři země, Kapverdy, Grenada, Madagaskar a Somálsko, své vývozy do EU postupně snížily a nakonec ukončily. Dvě země AKT, které dříve nebyly tradičními dodavateli banánů, Dominikánská republika a Ghana, využily svého preferenčního přístupu na trh EU a staly se zeměmi vyvážejícími banány v poslední době, a nepatřily proto mezi příjemce podpory ani v rámci zvláštního systému pomoci ani zvláštního rámce pomoci. NOVÁ DOPROVODNÁ OPATřENÍ TÝKAJÍCÍ SE BANÁNů Cíle, příjemci a oblasti pomoci Evropská komise navrhuje podpořit prostřednictvím doprovodných opatření týkajících se banánů přizpůsobování se novým sazbám podle doložky nejvyšších výhod v případě deseti zemí AKT, které v posledních deseti letech dodávaly do EU v průměru 10 000 tun banánů ročně. Jde o Belize, Dominiku, Dominikánskou republiku, Ghanu, Jamaiku, Kamerun, Svatou Lucii, Pobřeží slonoviny, Svatý Vincenc a Grenadiny a Surinam. Doprovodná opatření týkající se banánů napomohou splnění cílů v oblasti spolupráce EU a zemí AKT, kterými jsou snižování chudoby, podpora udržitelného rozvoje a zajištění bezproblémového začleňování dotčených zemí do světového hospodářství. Tato opatření podpoří proces přizpůsobování se v zemích AKT vyvážejících banány, a to s ohledem na vlastní opatření a strategie přizpůsobování těchto zemí. Tato opatření se zaměří především na tři cíle: 1. Posílit konkurenceschopnost odvětví. Jedním z cílů je podpořit vývozce banánů, aby se v těch zemích, kde mají dobré podmínky pro přizpůsobování se vývoji v mezinárodním obchodě z dlouhodobého hlediska, stali konkurenceschopnějšími. 2. Podpořit hospodářskou diverzifikaci. Dalším cílem je pomoci oblastem, které v současné době závisejí na vývozu banánů, při zajišťování příjmů jinými způsoby, aby se snížila jejich zranitelnost, a to bez ohledu na to, zda nový zdroj příjmu doplňuje nebo nahrazuje příjem z vývozu banánů. 3. Řešit obecnější vliv přizpůsobování se na zaměstnanost, vzdělávání a zdravotní péči, využívání půdy a životní prostředí. Snížení celních sazeb bude pravděpodobně mít na země AKT vliv v sociální oblasti, z hlediska životního prostředí i hospodářství, a to zejména pokud se odvětví produkce banánů zmenší. Strategie přizpůsobování by tyto účinky mohly řešit a pomoc ze strany EU by tomu měla napomáhat. Požadavky na přizpůsobení se budou u jednotlivých přijímajících zemí výrazně lišit v závislosti na významu odvětví banánů pro jejich hospodářství, na objemu vývozu do EU a na jejich schopnosti přizpůsobit se. Bude-li vynaloženo zvýšené úsilí, mohou některé země svou konkurenceschopnost zachovat i na méně chráněném trhu. Jiné však budou nuceny hledat další řešení. Uvedená opatření by proto měla být individuálně upravena pro jednotlivé země a začleněna do jejich obecnějších strategií v oblasti zemědělství a rozvoje. Způsoby provádění Individuální strategie upravené pro jednotlivé země jim pomohou přizpůsobit se novým podmínkám na trhu a budou vodítkem pro poskytování pomoci EU, přičemž bude zajištěna vhodnost a účinnost doprovodných opatření týkajících se banánů. Každá země by měla navrhnout, nebo v případě, že již existuje, aktualizovat svou zvláštní národní strategii přizpůsobování pro odvětví banánů spolu s příslušnými aktéry, a to v souladu s obecnějšími opatřeními a rozvojovými strategiemi v oblasti zemědělství, životního prostředí a zaměstnanosti. Tyto strategie by měly zahrnovat zkušenosti a výsledky plynoucí z případných dřívějších programů na podporu odvětví banánů a měly by být založeny na dalším posouzení perspektivy z hlediska nových obchodních dohod. Na základě těchto národních strategií přizpůsobování bude přijata víceletá strategie podpory EU, která bude v souladu s programy EU na podporu jednotlivých zemí. Tyto strategie budou dále zkoumány s cílem rozhodnout, zda bude nutné vypracovat posouzení vlivů na životní prostředí. Příloha 1: Dovoz do EU ze zemí, které jsou hlavními a tradičními dodavateli banánů, 1999–2008 |1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 |2007 |2008 |Průměr v období 1999-2008 | |Belize | 55 650 |68 558 |51 609 |38 178 |73 806 |80 292 |74 189 |73 207 |62 357 |82 146 |65 999 | | Kamerun | 160 638 |204 978 |215 455 |229 913 |293 091 |260 056 |252 912 |252 702 |221 821 |279 530 |237 110 | | Kapverdy | 10 |2 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 | | Pobřeží slonoviny | 192 522 |200 163 |216 699 |210 788 |202 034 |208 948 |183 752 |221 791 |189 438 |216 583 |204 272 | | Dominika | 27 583 |27 713 |17 516 |17 467 |10 472 |12 167 |12 814 |13 298 |7 291 |10 281 |15 660 | | Dominikánská republika | 42 217 |59 807 |85 886 |97 331 |109 434 |101 337 |144 683 |176 757 |206 362 |170 464 |119 428 | | Ghana | 2 526 |2 972 |3 345 |3 201 |928 |1 788 |4 207 |22 404 |34 134 |45 951 |12 146 | | Grenada | 621 |784 |591 |557 |448 |406 |0 |0 |0 |0 |341 | | Jamajka | 51 635 |40 941 |42 958 |40 600 |41 775 |28 660 |11 654 |31 863 |18 371 |40 |30 850 | | Keňa | 19 |10 |1 |3 |1 |0 |0 |0 |0 |1 |4 | | Madagaskar | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | | Svatá Lucie | 65 532 |72 566 |34 727 |49 313 |32 520 |42 872 |28 243 |36 726 |30 456 |38 512 |43 47 | | Svatý Vincent a Grenadiny | 37 910 |42 923 |30 829 |32 520 |20 911 |23 962 |15 893 |17 239 |13 792 |8 975 |24 95 | | Surinam | 39 029 |34 234 |28 720 |6 548 |0 |19 387 |35 258 |45 119 |58 788 |65 812 |33 90 | | Tanzanie | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | | Zdroj: Comext, Eurostat, 2009 [1] V tomto sdělení se pojmem „banány“ rozumí banány, s nimiž se obchoduje na mezinárodní úrovni a na něž se vztahuje kód kombinované nomenklatury Světové obchodní organizace KN 08030019. Různé druhy banánů, včetně banánů platejnů, představují základní komoditu, která často významně přispívá k zajištění potravin pro domácnost. Dezertní banány, jež jsou běžné na evropském trhu, tedy odrůda Cavendish, je nečastěji obchodovaným ovocem na mezinárodní úrovni. [2] V roce 2004 položilo sdělení nazvané „Řetězce zemědělských surovin, závislost a chudoba – návrh akčního plánu EU“ (KOM(2004) 89 z února 2004) základ pro obnovené působení EU v oblasti zemědělských komodit v rozvojových zemích a vytyčilo strategické směry spolupráce. [3] Nařízení Rady (ES) č. 2686/94 ze dne 31. října 1994. [4] Nařízení Rady (ES) č. 856/1999 ze dne 22. dubna 1999 a nařízení Komise (ES) č. 1609/1999. [5] Belize, Kamerun, Kapverdy, Pobřeží slonoviny, Dominika, Jamajka, Madagaskar, Svatá Lucie, Svatý Vincenc Grenadiny, Somálsko a Surinam. [6] Viz „Dvouletá zpráva o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů zemí AKT“, KOM(2010) xxxx.