EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.6.2022 COM(2022) 317 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o pracovním plánu pro kulturu 2019–2022

















Obsah 1. ÚVOD 2. SOUVISLOSTI 3. POSOUZENÍ PRACOVNÍHO PLÁNU: prioritní oblasti 3.1. Priorita A: Udržitelnost v oblasti kulturního dědictví 3.2. Priorita B: Soudržnost a životní pohoda 3.3. Priorita C: Ekosystém podporující umělce, pracovníky v kulturních a kreativních odvětvích a evropský obsah 3.4. Priorita D: Rovnost žen a mužů 3.5. Priorita E: Mezinárodní kulturní vztahy 3.6. Priorita F: Kultura jako hnací síla udržitelného rozvoje 3.7. Kulturní statistiky 3.8. Digitalizace 4. POSOUZENÍ PRACOVNÍHO PLÁNU: pracovní metody 4.1. Otevřená metoda koordinace (OMK) 4.2. Šíření a oznamování výstupů pracovního plánu 4.3. Zúčastněné strany z kulturní sféry 5. POSOUZENÍ PRACOVNÍHO PLÁNU: politické výstupy 6. ZÁVĚRY: úvahy o lepším rámci a nových prioritách

ZPRÁVA KOMISE O PRACOVNÍM PLÁNU PRO KULTURU (2019–2022) 1.ÚVOD Rada ve svých závěrech o pracovním plánu pro kulturu 2019–2022 vyzvala Komisi, „aby do června 2022 přijala (…) a závěrečnou zprávu o jeho provádění, a to na základě dobrovolných písemných příspěvků členských států. S ohledem na tuto zprávu může předsednictví Rady případně zvážit, zda by měl být na následující období navržen nový pracovní plán pro kulturu“. Tato zpráva shrnuje výsledky dosažené při provádění pracovního plánu od ledna roku 2019 z hlediska priorit, pracovních metod a opatření stanovených v souvislosti s koronavirovou pandemií a procesem oživení. Zamýšlí se také nad tím, jak by bylo možné posílit tvorbu politik a spolupráci v oblasti kultury na úrovni EU a předkládá návrhy priorit, na něž by se měl zaměřit nový pracovní plán po roce 2022. Za účelem vypracování této zprávy provedla Komise průzkum názorů členských států na význam a provádění pracovního plánu pro kulturu 2019–2022 (viz příloha). Ve svém posouzení vychází rovněž ze spolupráce a pravidelné výměny informací s jinými orgány a institucemi EU a dialogu s kulturními a kreativními odvětvími vedeného v rámci různých fór. Tento dokument se zaměřuje na činnosti prováděné v rámci pracovního plánu 2019–2022. Nejedná se o vyčerpávající analýzu všech opatření kulturní politiky, která byla v těchto letech vypracována na úrovni EU. 2.SOUVISLOSTI Politická činnost EU v oblasti kultury se v posledních letech řídila Evropským programem pro kulturu zavedeným Komisí, evropským akčním rámcem pro kulturní dědictví , který navázal na Evropský rok kulturního dědictví 2018, společným sdělením „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ a víceletými pracovními plány pro kulturu, přijatými Radou . Zničující dopad koronavirové pandemie na kulturu od počátku roku 2020 prohluboval problémy, s nimiž se kulturní a kreativní odvětví potýkají, zejména v oblasti životních a pracovních podmínek umělců a pracovníků v odvětví kultury a generování příjmů ve prospěch umění a kultury. Orgány veřejné správy se zaměřovaly především na zmírnění dopadu krize a na podporu oživení těchto odvětví. Byla přijata cílená opatření na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU . Členské státy a Komise v rámci své spolupráce v oblasti kultury poskytovanou podporu pravidelně sledovaly – šlo o užitečný postup řízený předsednickou zemí EU. Komise také zřídila platformu Creatives Unite , jejímž cílem je shromažďovat informace týkající se kulturních a kreativních odvětví v EU v souvislosti s reakcí na krizi COVID-19. Na základě výzev kulturních a kreativních odvětví k větší koordinaci opatření na úrovni EU vydala Komise v červnu 2021 pokyny pro bezpečné obnovení činností v kulturních a kreativních odvětvích . Průmyslová strategie EU a její aktualizace určily mimo jiné ekosystém kulturních a kreativních odvětví. Tento přístup je pro inkluzivní a udržitelné oživení uvedených odvětví klíčový a s ohledem na jejich význam pro další ekosystémy (např. ekosystém cestovního ruchu) přispívá k zajištění souběžné ekologické a digitální transformace hospodářství EU jako celku. Za účelem vyvedení z krize byl v únoru 2021 zaveden a vstoupil v platnost Nástroj pro oživení a odolnost . Kulturní a kreativní odvětví podporu tohoto nástroje do značné míry využívají, zejména prostřednictvím přímých opatření v rámci vnitrostátních plánů oživení a odolnosti, ale také nepřímo prostřednictvím průřezových opatření. Komise tyto investice a plánované reformy zmapovala a zveřejnila tematický informační list věnovaný kulturním a kreativním odvětvím v rámci srovnávacího přehledu Nástroje pro oživení a odolnost. Kromě toho byly některé programy a fondy EU podle víceletého finančního rámce 2021–2027 upraveny tak, aby v souvislosti s oživením poskytovaly kulturním a kreativním odvětvím cílenější podporu, včetně navýšení rozpočtu pro program Kreativní Evropa a klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“ v rámci programu Horizont Evropa . V listopadu 2021 Komise zprovoznila rovněž první interaktivní příručku pro evropské financování kultury CultureEU . S ohledem na institucionální vývoj EU byl stávající pracovní plán pro kulturu zahájen téměř současně s dohodou Evropské rady o „Nové strategické agendě 2019–2024“ a novým mandátem Komise v prosinci 2019, které stanovily šest zastřešujících politických cílů. Tvorba politik a činnost v oblasti kultury obecně i nadále sledovaly a plnily cíle zelené a digitální transformace a přispívaly k podpoře evropského způsobu života. Krize COVID-19 znovu potvrdila význam těchto obecných priorit a urychlila již existující trendy v oblasti kultury, například pokud jde o digitální transformaci nebo pozornost věnovanou změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí. Zviditelnila neocenitelnou úlohu kultury v zajišťování kvality lidského života a zlepšování sociální soudržnosti a transformace . Za této nové situace byly zahájeny další významné iniciativy EU. Tyto iniciativy buď z kultury do značné míry vycházejí, nebo utvářejí kulturní politiku, například Nový evropský Bauhaus , Evropský rok mládeže 2022 nebo Evropská agenda dovedností. V globálním měřítku se kultura jako oblast politiky zviditelnila a získala na uznání navzdory krizi COVID-19, ba dokonce právě kvůli ní. Vedoucí představitelé skupiny G20 ve svém prohlášení z Říma (v říjnu 2021) poprvé připomněli vnitřní hodnotu kultury a její úlohu v rámci udržitelného rozvoje a při posilování odolnosti a obnovy ekonomik a společností. Kromě toho rezoluce OSN o kultuře a udržitelném rozvoji z prosince 2021 znovu potvrdila úlohu kultury jakožto předpokladu pro dosažení cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje a hnací síly jejich realizace. K udržení dynamiky v této oblasti přispívá proces předcházející konferenci Mondiacult 2022, celosvětové konferenci UNESCO o kultuře a udržitelném rozvoji, která je plánována na září 2022 v Mexiku. Od února 2022 se vážným problémem pro politickou spolupráci v oblasti kultury stala rovněž ruská vojenská agrese proti Ukrajině a jejímu lidu. Ruská invaze nejenže ohrožuje životy umělců a pracovníků kulturních odvětví na Ukrajině, ale má také za následek vážné škody na celé škále jejího bohatého a rozmanitého dědictví a kulturních projevů, což vyžaduje jednotnou a koordinovanou odpověď ze strany EU. Evropští ministři odpovědní za kulturu a média vydali na svém zasedání v Angers, které se uskutečnilo ve dnech 7. až 8. března 2022, prohlášení , v němž vyjádřili svou solidaritu a pevné odhodlání pomoci Ukrajině tyto problémy překonat. Komise mobilizuje své nástroje a prostředky, aby podpořila ukrajinské umělce a pracovníky kulturních odvětví prchající ze země, jakož i kulturní organizace v zemích, které ukrajinské uprchlíky přijímají, a aby podpořila ochranu kulturního dědictví, např. prostřednictvím programu Kreativní Evropa nebo mechanismu civilní ochrany EU (viz platforma Creatives Unite). 3.POSOUZENÍ PRACOVNÍHO PLÁNU: prioritní oblasti Od roku 2002 stanoví členské státy EU své priority pro spolupráci v oblasti kulturní politiky ve víceletých pracovních plánech, které se přijímají prostřednictvím závěrů Rady. Pracovní plán pro kulturu 2019–2022 (ve znění z května 2020) představuje klíčový strategický nástroj, jímž se řídí politická spolupráce na úrovni EU. Vymezuje šest prioritních oblastí činnosti a osmnáct témat s odpovídajícími činnostmi pro členské státy, Komisi a předsednictví EU, platných od roku 2019. Zjištění z průzkumu provedeného Komisí naznačují, že členské státy považují za nejvýznamnější priority pro tvorbu politik na úrovni EU „udržitelnost v oblasti kulturního dědictví“, „kulturu jako hnací sílu udržitelného rozvoje“ a „ekosystém podporující umělce, pracovníky v kulturních a kreativních odvětvích a evropský obsah“. Na vnitrostátní úrovni byla vyzdvihována rovněž „soudržnost a životní pohoda“. Členské státy se shodují na tom, že klíčovou průřezovou prioritou jsou statistiky v oblasti kultury. Celkově byly všechny činnosti pracovního plánu prováděny podle plánu. Dosažení takto vysokého počtu plánovaných výstupů v krátkém časovém horizontu a během pandemie COVID-19 lze považovat za významný úspěch. V několika případech si situace vyžádala přizpůsobení pracovních formátů nebo časových rámců v zájmu minimalizace dopadu na výstupy. Zachování vzájemného propojení mezi různými výstupy v rámci průběžně upravované agendy (kdy např. na studii provedenou EU navazuje skupina pro otevřenou metodu koordinace – OMK – a následné závěry Rady) si vyžádalo další koordinaci, pro soudržnost tvorby politik na úrovni EU však prokazatelně bylo přínosné. Témata dohodnutá v roce 2019 za rakouského předsednictví se ukázala být nanejvýš vhodná a zůstala relevantní po celou dobu trvání pracovního plánu – tento názor sdílejí všechny členské státy. V následujících oddílech je popsáno provádění pracovního plánu podle jednotlivých priorit na základě posouzení práce a výstupů spojených s každým z osmnácti témat.

3.1.Priorita A: Udržitelnost v oblasti kulturního dědictví Participativní správa kulturního dědictví V roce 2019 byl zahájen projekt vzájemného učení s názvem „Kulturní dědictví v akci“. Tento projekt, navržený Komisí a financovaný z programu Kreativní Evropa, je řízen konsorciem (síť Eurocities, společnost KEA European Affairs, Síť evropských regionů pro výzkum a inovace, federace Europa Nostra a Evropská rada architektů). Je jedním z odkazů Evropského roku kulturního dědictví 2018 a je zahrnut do evropského akčního rámce pro kulturní dědictví. Projekt umožňuje výměnu poznatků o kulturním dědictví mezi více než 100 místními a regionálními tvůrci politik. Zaměřuje se na participativní správu, adaptivní opětovné využívání a zásady kvality platné pro zásahy do kulturního dědictví. V listopadu 2020 konsorcium zveřejnilo 32 inovativních postupů . Projekt bude pokračovat sdílením poznatků a výměnou zkušeností v rámci druhé fáze do ledna 2023, přičemž se bude zaměřovat na tři vzájemně propojená témata: 1) oživení a odolnost prostřednictvím kulturního dědictví ve světě po pandemii; 2) udržitelnější kulturní dědictví přispívající k řešení klimatické krize; 3) správa a financování: nové úlohy pro místní a regionální orgány. Zúčastněnými místními a regionálními tvůrci politik je projekt velice oceňován. V rámci tohoto tématu uspořádalo chorvatské předsednictví v únoru 2020 v Dubrovníku konferenci předsednictví s názvem „Podpora evropské spolupráce v oblasti ohroženého kulturního dědictví“ . Související závěry Rady o řízení rizik v oblasti kulturního dědictví byly přijaty v květnu 2020. Přizpůsobování kulturního dědictví změně klimatu Skupině OMK pro „Posilování odolnosti kulturního dědictví vůči změně klimatu“ předsedalo Německo. Zpráva bude spolu s doporučeními dokončena do července 2022. Hlavními cíli bylo určení a výměna osvědčených postupů a inovativních opatření zaměřených na ochranu hmotného i nehmotného kulturního dědictví v souvislosti se změnou klimatu. Součástí bylo zkoumání možností, jak by kulturní dědictví mohlo přispívat ke zmírňování změny klimatu a k boji proti ní v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. Práce skupiny se zaměřovala na zkoumání stávajících a nově vznikajících hrozeb a dopadů, diskusi o vhodných adaptačních a zmírňujících opatřeních, jež jsou k dispozici, jakož i budování odolnosti statků kulturního dědictví tváří v tvář měnícímu se životnímu prostředí při současném zamezení nevhodnému přizpůsobování. Navzdory své naléhavosti je toto téma stále ještě relativně nové. Závěrečná zpráva a doporučení této skupiny jsou cenným příspěvkem k nesmírně potřebné diskusi o něm a k plánování opatření souvisejících se změnou klimatu v oblasti kulturního dědictví na evropské i vnitrostátní úrovni. Zásady kvality pro zásahy financované EU, jež mají potenciální dopad na kulturní dědictví V roce 2019, v návaznosti na Evropský rok kulturního dědictví, zveřejnila Mezinárodní rada pro památky a památná místa dokument „Evropské zásady kvality“. Rumunské předsednictví uspořádalo v dubnu 2019 ve městě Sighişoara konferenci předsednictví s názvem „Zásady kvality pro kulturní dědictví“. V listopadu 2020 byly Evropské zásady kvality dále revidovány. Zásad kvality se týkal rovněž projekt vzájemného učení „Kulturní dědictví v akci“. Tento projekt určil osvědčené postupy týkající se kvality zásahů do kulturního dědictví, které byly zahrnuty do seznamu osvědčených postupů. Doplňkové financování pro kulturní dědictví Ve dnech 25.–26. ledna 2021 uspořádala Komise online seminář zaměřený na doplňkové financování pro kulturní dědictví. Zúčastnilo se ho přes 100 osob, mezi nimiž byli zástupci 22 členských států. Příspěvky zahrnovaly příklady využití partnerství veřejného a soukromého sektoru, skupinového financování a fundraisingu, loterijních společností, darů a kombinovaných zdrojů. Pokud jde o příspěvky nejvýznamnějších řečníků, Evropská investiční banka se zaměřila na možné způsoby zatraktivnění kulturního dědictví pro soukromé investory, zatímco Evropská kulturní nadace se zabývala úlohou dobročinných organizací a nadací. O výsledky provedeného výzkumu a některé případové studie se podělily rovněž dva projekty financované EU. Zpráva z tohoto semináře, v níž je shromážděno více než 100 osvědčených postupů, byla široce distribuována. Rada pro kulturu uspořádala politickou rozpravu na toto téma dne 18. května 2021. 3.2.Priorita B: Soudržnost a životní pohoda Sociální soudržnost Ve dnech 26.–27. listopadu 2020 uspořádala Komise online seminář zaměřený na využití kultury ke zlepšování sociální soudržnosti. Tento seminář nahrazoval skupinu OMK, která byla k řešení tohoto tématu původně určena. Skupina nemohla být zřízena podle plánu z důvodu zpoždění prací předchozí skupiny OMK pro sociální soudržnost 2017–2018 (na něž měla navázat) a omezení způsobených onemocněním COVID-19. V průběhu akce diskutovalo více než 50 účastníků z 22 členských států o možných způsobech podpory sociální soudržnosti prostřednictvím kultury na místní a regionální úrovni a zkoumalo udržitelné, opakovatelné a inkluzivní modely spolupráce mezi orgány veřejné správy a odborníky z kulturní praxe. Odborníci si také vyměnili názory na vzájemné působení mezi kulturou a stárnutím a kulturou a životní pohodou a dále na úlohu kultury v předcházení vylidňování venkova, jakož i v umožňování návratu na trh práce. Podkladové dokumenty k tomuto semináři a zpráva o něm byly zveřejněny . Výměny informací na toto téma pokračovaly v rámci konference portugalského předsednictví s názvem „Kultura, soudržnost a sociální dopad“, která se uskutečnila ve dnech 5.–6. května 2021 v Portu. Vysoce kvalitní architektura a zastavěné prostředí Skupina OMK pro toto téma, jíž předsedalo Estonsko, zveřejnila svou zprávu nazvanou „Směřování ke sdílené kultuře architektury – Investování do vysoce kvalitního prostředí pro život pro všechny“ dne 6. října 2021. Zpráva vychází ze souboru případových studií, které byly shromážděny z různých úrovní správy napříč Evropou a byly zkoumány skupinou OMK v letech 2020–2021. Zahrnuje příklady osvědčených postupů a politická doporučení ke způsobu uvádění kritérií kvality pro architekturu a zastavěné prostředí do praxe. Jedním ze závěrů je, že „vysoce kvalitní design a pečlivě uvážené zásahy mohou udržovat život a autentičnost kulturních statků a předcházet nežádoucí ztrátě jejich kulturního významu“.

Kromě zprávy byl vytvořen také soubor nástrojů (dostupný ve všech úředních jazycích EU), který má osobám s místní a regionální rozhodovací pravomocí pomáhat při posuzování kvality míst a stavebních projektů. Závěrečná konference, na níž byla prezentována a rozebírána provedená práce, se uskutečnila v Grazu a Mariboru ve dnech 6.–8. října 2021. Zpráva se promítla rovněž do závěrů Rady o kultuře, vysoce kvalitní architektuře a zastavěném prostředí jakožto klíčových prvcích iniciativy Nový evropský Bauhaus, které byly přijaty v prosinci 2021. Porozumění digitálnímu publiku Na konci roku 2021 Komise zahájila odbornou práci na tomto tématu prostřednictvím platformy Voices of Culture (Hlasy kultury) . Jejím cílem je prozkoumat možnost dobrovolných pokynů pro shromažďování a správu údajů o digitálním publiku se zvláštním zaměřením na múzická umění (divadlo, tanec, živá hudba) a kulturní dědictví (muzea, galerie, historické budovy, památky kulturního dědictví, akce a činnosti nehmotného dědictví). Odborníci využili poznatky získané při uplatňování postupů souvisejících s onemocněním COVID-19 a příležitosti a problémy v oblasti shromažďování a správy údajů o digitálním publiku rozebrali ve zprávě , která bude předložena v polovině roku 2022. Mladé kreativní generace V návaznosti na konferenci předsednictví „Mladé kreativní generace“, již uspořádalo Rumunsko v březnu 2019 v Bukurešti, byly v květnu 2019 přijaty závěry Rady. Občanství, hodnoty a demokracie Finské předsednictví uspořádalo v červenci 2019 v Helsinkách konferenci předsednictví pod názvem „Občanství, hodnoty a demokracie“. V prosinci 2021 Komise zahájila nezávislou studii nazvanou „Význam účasti občanů na kultuře pro občanskou angažovanost a demokracii – politické poznatky z mezinárodního výzkumu“. Studie shrne dosavadní znalosti a důkazy na toto téma, vyvodí z nich klíčová politická ponaučení a vyzdvihne příklady úspěšných opatření z několika členských států EU. Předpokládá se, že studie bude dokončena v listopadu 2022. 3.3.Priorita C: Ekosystém podporující umělce, pracovníky v kulturních a kreativních odvětvích a evropský obsah Postavení a pracovní podmínky umělců V prosinci 2020 Komise zveřejnila studii o postavení a pracovních podmínkách umělců a pracovníků v kulturních a kreativních odvětvích . Studii zpracovala Evropská síť odborníků pro kulturu a audiovizuální oblast v úzké spolupráci s organizacemi odvětvových zúčastněných stran. Byla široce distribuována, například formou prezentace v únoru 2021 v rámci mezivládního výboru, zřízeného Úmluvou Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) z roku 2005. Komise tento postup podpořila zahájením dialogu na totéž téma v rámci platformy Voices of Culture. Zpráva o brainstormingu na téma „Postavení a pracovní podmínky umělců a pracovníků v kulturních a kreativních odvětvích“ byla zveřejněna v červnu 2021 . Skupina OMK pro postavení a pracovní podmínky umělců a pracovníků v kulturních a kreativních odvětvích zahájila činnost v září 2021 a předsedalo jí Rakousko a Irsko. Do její práce se zapojují odborníci jak z ministerstev kultury a zaměstnanosti, tak z ministerstev sociálních věcí ze všech 27 členských států EU. Cílem této skupiny je zabývat se pracovními podmínkami umělců a pracovníků v kreativních odvětvích a sdílet osvědčené postupy, přičemž by měl být zohledněn širší ekosystém podporující umělce a pracovníky v kulturních a kreativních odvětvích a evropský obsah. Doporučení k uvedeným tématům budou vypracována na zbývajících zasedáních skupiny. Předpokládá se, že zpráva skupiny bude zveřejněna v polovině roku 2023. Umělecká svoboda Dne 21. října 2021 uspořádala Komise online seminář zaměřený na uměleckou svobodu, jehož se zúčastnilo přibližně 60 zástupců z 20 členských států. Vystoupili na něm řečníci z mezinárodních organizací (OSN, UNESCO, Rady Evropy), členských států (Švédsko, Španělsko), občanské společnosti (Culture Action Europe, FreeMuse) a polské Lodžské univerzity. Trojice workshopů se zaměřovala na a) současný stav svobody uměleckého projevu v EU; b) osvědčené postupy pro uplatňování, prosazování a ochranu svobody uměleckého projevu a c) právní rámec pro ochranu, prosazování a naplňování svobody uměleckého projevu. Zpráva o tomto semináři byla zveřejněna a sborník z něj bude využit mimo jiné jako podklad pro práci na výše zmíněné studii zaměřené na občanství, hodnoty a demokracii. Audiovizuální koprodukce V březnu 2019 byla v Bukurešti uspořádána konference rumunského předsednictví s názvem „Upevňování evropské spolupráce prostřednictvím koprodukcí“ . V návaznosti na ni byly v květnu 2019 přijaty závěry Rady o zlepšení přeshraničního šíření evropských audiovizuálních děl s důrazem na koprodukce . Skupině OMK předsedalo Nizozemsko a místopředsedajícím bylo Rumunsko. Její zpráva „Koprodukce, které mají úspěch“ byla zveřejněna dne 10. března 2022. V roli pozorovatelů se skupiny účastnily například organizace jako Evropské sdružení ředitelů filmových agentur, Cine-Regio, Evropská audiovizuální observatoř a Eurimages. Skupina dospěla k závěru, že přestože cílem všech koprodukcí je spojení sil a spolupráce, pro možnost získání veřejné podpory je klíčový status „oficiální“ koprodukce. Koprodukce se šíří lépe a dostávají se k širšímu publiku než díla na čistě národní úrovni, čímž se podílejí na podpoře mezinárodní kariéry talentů. Charakter audiovizuálního ekosystému a koprodukcí změnila pandemie COVID-19, která zapůsobila jako katalyzátor trendů a zdůraznila význam vyvážených vztahů mezi jednotlivými aktéry. Koprodukce jsou příležitostí k přehodnocení způsobu naší spolupráce tváří v tvář nejnaléhavějším výzvám naší doby, včetně nezbytné ekologizace audiovizuálního odvětví. Hudba V červnu 2019 uspořádalo Rumunsko v Bukurešti konferenci předsednictví s názvem „Hudba hýbe Evropou – Příležitosti a výzvy pro hudební odvětví v digitálním věku“. Pracovní plán 2019–2022 zahrnoval dva semináře zaměřené na hudbu v roce 2020. Tyto semináře byly sloučeny do jedné velké online konference, již Komise uspořádala ve dnech 4.–5. března 2021 pod názvem „Hudba hýbe Evropou: Rozmanitost a konkurenceschopnost evropského hudebního odvětví“. Sešlo se na ní téměř 100 účastníků – převážně odborníků z členských států EU a zástupců hudebního odvětví. Plenární diskuse s externími řečníky zahrnovaly zasedání zaměřená na dopad onemocnění COVID-19, úlohu hudby v zajišťování sociální soudržnosti a životní pohody, streamování hudby a kulturní rozmanitost a iniciativu Hudba hýbe Evropou. Na tato čtyři zasedání navázala politická rozprava určená výhradně pro odborníky z členských států. Výsledky byly shrnuty ve zprávě, která se mimo jiné stala podkladem pro zvláštní zasedání v rámci konference portugalského předsednictví o zahájení programu Kreativní Evropa v červnu 2021.

Mnohojazyčnost a překlady Skupina OMK sestávala z literárních překladatelů, vydavatelů, zástupců financujících institucí či ministerstev kultury a předsedala jí Francie. Svou zprávu skupina zveřejnila dne 3. února 2022 . Její práce se zaměřovala na hlavní problémy, s nimiž se překladatelé setkávají, například nízkou atraktivitu tohoto povolání (především z důvodu špatných platových a pracovních podmínek) a skutečnost, že trh s přeloženými díly je ekonomicky nestabilní, zejména v případě méně používaných jazyků. Zpráva této skupiny navrhuje opatření zaměřená na zatraktivnění překladatelské profese, zajištění většího množství příležitostí k odborné přípravě a možnost vyjednání lepších platových a pracovních podmínek pro tuto profesi. Doporučuje větší rozsah veřejného financování, které by podpořilo překladatelské projekty a spravedlivé podmínky prostřednictvím širokého přístupu zahrnujícího celý hodnotový řetězec – od autorů až po knihkupce. Opatření zaměřená na podporu čtení by se také měla nést ve výrazně evropském duchu. Francouzské předsednictví uspořádalo v únoru 2022 v Lille fórum nazvané „Inovace, technologie a mnohojazyčnost“. V dubnu 2022 byly přijaty závěry Rady o posílení mezikulturních výměn prostřednictvím mobility umělců a pracovníků kulturního a kreativního odvětví a prostřednictvím mnohojazyčnosti v digitální éře, které zohledňovaly i doporučení skupiny OMK. Financování a inovace v kulturních a kreativních odvětvích Rumunsko uspořádalo během svého předsednictví neformální zasedání ministrů kultury v Bukurešti. Výsledkem bylo přijetí Bukurešťského prohlášení ministrů kultury a jejich zástupců o úloze kultury při budování budoucnosti Evropy ze dne 16. dubna 2019. Původně navrhované dva bilanční semináře, které měly navázat na práci provedenou ohledně tohoto tématu podle předchozího pracovního plánu, byly sloučeny do jediné akce s názvem „Ekosystémy kulturních a kreativních odvětví: Překlopení šancí“ (Flipping the Odds). Tu uspořádala Komise ve spolupráci s projektem Creative FLIP v Bruselu ve dnech 28. až 29. ledna 2020 . Sešlo se na ní téměř 250 účastníků z kulturních a kreativních odvětví z celé Evropy. Byli mezi nimi například tvůrci politik EU, zástupci dialogu Voices of Culture a zástupci Evropské sítě kreativních středisek. Byla tak zajištěna součinnost mezi projekty a tvorbou politik a práce napříč izolovanými přístupy a obory. Účastníci hovořili rovněž o tom, do jaké míry byla prováděna doporučení předchozích skupin OMK pro „Přístup k financím“ a „Veřejné politiky podporující inovace a podnikání v kulturních a kreativních odvětvích“ a průřezové závěry Rady, a o práci, kterou ještě zbývá vykonat. Výsledná doporučení byla shrnuta v brožuře, která byla široce distribuována . 3.4.Priorita D: Rovnost žen a mužů Rovnost žen a mužů Komise iniciovala nezávislou studii o genderových rozdílech v kulturních a kreativních odvětvích, jejíž výsledky byly zveřejněny v srpnu 2019. Aktualizovaná verze byla vydána v září 2020 . Studii vypracovala Evropská síť odborníků na kulturu a audiovizuální oblast v úzké spolupráci s odvětvovými zúčastněnými stranami. Zpráva byla v říjnu 2020 předložena Výboru Rady pro kulturní otázky a v září 2019 skupině OMK pro rovnost žen a mužů v kulturních a kreativních odvětvích. Byla široce distribuována. Kromě toho jí byly inspirovány některé akce zaměřené na rovnost žen a mužů, jež uspořádalo německé předsednictví. Ve dnech 4.–5. září 2019 byla s podporou Komise uspořádána schůzka dialogu Voices of Culture zaměřená na rovnost žen a mužů a byla předložena zpráva z dialogu Voices of Culture . Náplní skupiny OMK pro rovnost žen a mužů v kulturních a kreativních odvětvích, jíž předsedalo Rakousko, bylo sdílení zkušeností za účelem vydání doporučení k možným způsobům odstranění genderové nerovnosti v kulturních a kreativních odvětvích. Zpráva této skupiny, vydaná v červnu 2021 , se zaměřuje na nejdůležitější problémy, jako jsou genderové stereotypy, sexuální obtěžování, přístup na pracovní trh a rozdíly v odměňování žen a mužů, přístup k sociálním dávkám, přístup ke zdrojům, přístup k vedoucím pozicím a podnikání žen, shromažďování údajů, rovnost žen a mužů na pracovišti a metodiky genderového rozpočtování a genderového mainstreamingu, jakož i jazyk zohledňující genderové aspekty. Výsledky skupiny OMK byly nejprve prezentovány na konferenci portugalského předsednictví o sociální soudržnosti ve dnech 5.–6. května 2021. Byly ve shodě se strategií pro rovnost žen a mužů 2020–2025, kterou přijala Komise. V prosinci 2020 přijalo Německo závěry předsednictví o rovnosti žen a mužů v kultuře široce odrážející doporučení odborníků. V dubnu 2022 bylo provedeno zhodnocení situace s cílem určit pokrok a oblasti, v nichž je třeba dosáhnout zlepšení. Poznatky získané během procesu OMK byly později využity jako podklad pro fórum o rovnosti žen a mužů uspořádané v rámci francouzsko-portugalského období 2022, jehož hostitelem bylo ve dnech 8.–10. března 2022 v Angers francouzské předsednictví. 3.5.Priorita E: Mezinárodní kulturní vztahy Strategický přístup Závěry Rady o strategickém přístupu EU k mezinárodním kulturním vztahům a rámci pro činnost byly přijaty Radou pro zahraniční věci dne 8. dubna 2019 . Tyto závěry uznávají nutnost průřezového přístupu ke kultuře a zároveň usilují o posílení účinnosti a dopadu zahraniční politiky EU prostřednictvím začlenění mezinárodních kulturních vztahů do jejích nástrojů zahraniční politiky. Požadují lepší koordinaci politiky mezi generálními ředitelstvími Komise, členskými státy a kulturními organizacemi, například v rámci společné přípravy místních strategií delegacemi EU, jejími členskými státy a Komisí. Kulturní spolupráce i nadále podporuje společné hodnoty a jedinečnou kulturní rozmanitost Evropy coby určující faktor globálního vlivu EU ve světě prostřednictvím spravedlivých, rovnocenných a dlouhodobých partnerství. Akce slovinského předsednictví s názvem „Budoucnost odemčena!“ se zabývala kulturními a kreativními odvětvími jako zprostředkovateli změny. Uspořádalo ji ministerstvo zahraničních věcí ve dnech 12.–15. září 2021 a šlo o spojení konference na vysoké úrovni o kultuře v zahraničních vztazích, Kreativního fóra v Lublani, evropského summitu kreativních odvětví a zasedání vyšších úředníků zaměřeného na mezinárodní kulturní vztahy. Z hlediska zeměpisné působnosti zahrnovala rovněž západní Balkán, jižní Středomoří a Afriku. 3.6.Priorita F: Kultura jako hnací síla udržitelného rozvoje Kulturní rozměr udržitelného rozvoje Účastníky skupiny OMK, jíž spolupředsedaly Finsko a Německo, byli odborníci z vnitrostátních správních orgánů, vědečtí odborníci, zástupci UNESCO a další externí odborníci. Předpokládá se, že zpráva bude zveřejněna v září 2022. Této práci předcházel dialog v rámci platformy Voices of Culture na téma „Kultura a cíle udržitelného rozvoje“, který byl uspořádán s podporou Komise v únoru 2021. Výsledkem byla zpráva dialogu Voices of Culture . Skupina OMK se zaměřila na trojici témat: 1) podpora a zlepšování začlenění kultury do vnitrostátních strategií udržitelného rozvoje prostřednictvím dobrovolných vnitrostátních přezkumů; 2) nástroje pro podávání zpráv UNESCO, v nichž je kultura považována za jednoznačný faktor cílů udržitelného rozvoje; a 3) projekty založené na přístupu „zdola nahoru“, vedené zúčastněnými stranami a sítěmi, v nichž klíčoví kulturní aktéři společně usilují o naplnění cílů v oblasti udržitelnosti a dosahují přesvědčivých výsledků. Dalším významným úkolem této skupiny je poskytnout vstupní údaje pro plánovanou zprávu Komise o kultuře a udržitelném rozvoji, která by měla být zveřejněna v druhé půli roku 2022, jakož i formulovat stanoviska a doporučení, která budou zahrnuta do závěrečného prohlášení konference Mondiacult, již UNESCO pořádá v září 2022 v Mexiku. Práce této skupiny OMK je zároveň propojena s vyvíjející se potřebou většího začlenění kultury do strategického plánování veřejné politiky, s ohledem na skutečnost, že životní systémy společností byly vážně zasaženy pandemií, klimatickou krizí a zhoršováním stavu životního prostředí.

3.7.Kulturní statistiky Pravidelné poskytování spolehlivých údajů o kultuře je pro fakticky podloženou tvorbu politik nezbytné. Pracovní plán vyzdvihuje kulturní statistiky coby průřezovou prioritu, jíž je třeba přikládat odpovídající význam. Eurostat poskytuje harmonizované údaje na úrovni EU a aktualizuje zvláštní sekci svých webových stránek věnovanou kulturním statistikám, jakmile má k dispozici nové údaje z příslušných evropských průzkumů. V letech 2020–2021 Eurostat vydal tři dotazníky pro národní statistické úřady, které se týkaly odvětví hudby, odvětví kulturního dědictví a knižního odvětví. Cílem bylo získat alternativní zdroje údajů na vnitrostátní úrovni. Pravidelně je informována a konzultována pracovní skupina Eurostatu pro kulturní statistiky, což má přispět ke zlepšování kvality statistik týkajících se kultury a k jejich dalšímu zdokonalování. V polovině roku 2020 Komise vyzvala k předkládání návrhů na „Měření kulturních a kreativních odvětví v EU“ za účelem realizace pilotního projektu navrženého Evropským parlamentem v roce 2019. Cílem je vytvořit rámec pro měření těchto odvětví a doplnit chybějící údaje na úrovni Eurostatu. Projekt by měl být ukončen v prosinci 2022. V návaznosti na studii proveditelnosti zřízení Evropské hudební observatoře v rámci iniciativy Hudba hýbe Evropou byly některé činnosti týkající se údajů začleněny do Evropské observatoře pro porušování práv k duševnímu vlastnictví. Další statistické práce popsané v uvedené studii byly v roce 2022 zahrnuty do zvláštní odvětvové výzvy týkající se hudby v rámci programu Horizont Evropa („Směřování ke konkurenceschopnému, spravedlivému a udržitelnému evropskému hudebnímu ekosystému“). 3.8.Digitalizace Způsob, jímž kulturní a kreativní odvětví vytvářejí, předkládají, spravují a sdílejí obsah, je čím dál tím častěji digitální, což těmto odvětvím nabízí obrovské příležitosti k růstu a experimentování, k přehodnocení možností zlepšování komunikace s tradičním a obtížněji oslovitelným publikem a ke zvýšení účasti na kulturním dění. Pandemie COVID-19 tuto digitální transformaci urychlila. Krize navíc zviditelnila již existující problémy týkající se spravedlivého využívání digitálních technologií. K otázkám, které je třeba vyřešit, aby digitalizace byla pro evropské kulturní aktéry a občany přínosná, patří: i) náklady na přístup k technologiím; ii) nedostatečné dovednosti (digitální a v oblasti správy údajů); iii) nespravedlivé rozdělení příjmů z digitálního užití; iv) závislost na externích platformách; v) převaha mainstreamových poskytovatelů; vi) podpora a ochrana kulturní rozmanitosti; vii) chybějící infrastruktura/služby pro některá odvětví a viii) digitální propast. Některé z těchto otázek jsou již nyní stěžejní součástí pracovního plánu pro kulturu, jakož i práce Komise a členských států v oblasti digitální politiky v rámci jejich příslušných pravomocí. 4.POSOUZENÍ PRACOVNÍHO PLÁNU: pracovní metody U všech předpokládaných činností určuje pracovní plán rovněž pracovní metody, které je třeba použít. Patří mezi ně: skupiny OMK, konference, projekty vzájemného učení, studie, semináře, bilanční semináře, expertní skupiny, závěry Rady a neformální zasedání ministrů kultury . V pracovním plánu bylo uvedeno celkem osm skupin OMK. Skupina OMK pro sociální soudržnost však byla převedena do podoby online semináře. Krize COVID-19 si vyžádala další drobné úpravy, například přesunutí některých z deseti plánovaných konferencí, některých seminářů (dva byly sloučeny a čtyři odloženy) a činností vzájemného učení (dvě byly sloučeny). Ve svých odpovědích na Komisí prováděný průzkum považovala převážná většina členských států stávající pracovní metody za vhodné k naplnění cílů pracovního plánu. Za nejvhodnější pracovní metodu jsou považovány skupiny OMK a za druhou nejvhodnější semináře. Konference, studie, bilanční semináře a vzájemné učení byly hodnoceny jako méně oblíbené. S ohledem na výhody a omezení jednotlivých pracovních metod bylo vzneseno několik návrhů na další pracovní formáty, které by bylo možné v budoucnu doplnit (viz oddíl 6 této zprávy). 4.1.Otevřená metoda koordinace (OMK) Otevřená metoda koordinace byla coby pružný a nezávazný rámec i nadále klíčovou pracovní metodou provádění pracovního plánu a napomáhala strukturované spolupráci mezi členskými státy. Práce každé skupiny OMK odpovídala určité prioritě pracovního plánu. Novinkou tohoto pracovního plánu je skutečnost, že mandáty skupin byly připraveny Komisí a následně schváleny Výborem Rady pro kulturní otázky. Skupiny tak mají jasný rámec a zaměření. Členské státy tento přístup hodnotí kladně. Skupiny OMK měly v průměru šest oficiálních zasedání (většinou online), z nichž všechna byla organizována Komisí. Některé skupiny se navíc setkávaly i na neformálních zasedáních a schůzkách zaměřených na vypracování návrhů. Některé z nich se také rozdělily do podskupin, které pracovaly na dílčích tématech. V rámci této metody je do každé skupiny zapojeno v průměru 25–50 odborníků ze zhruba 23 členských států. Práce skupin obvykle trvá 1–2 roky, počítaje v to i dobu potřebnou k dokončení zprávy. Jedna skupina OMK zahrnovala jako novinku webovou stránku s případovými studiemi, materiály s možností stažení a podcasty; pro odborníky a Komisi to však znamenalo větší pracovní zátěž. Do tří ze sedmi skupin OMK byly zapojeny partnerské země, například Švýcarsko, Norsko a Island. Členské státy shledávají tuto spolupráci se zeměmi, které nejsou členy EU, v rámci skupin OMK užitečnou a vyjadřují rovněž ochotu zapojit do příslušných témat země západního Balkánu. Podle průzkumu si členské státy otevřené metody koordinace jako pracovní metody vysoce cení, zároveň však vnímají zátěž v podobě požadavků na podávání zpráv, jež se na tyto skupiny vztahují. Členské státy považují zprávy skupin OMK i samotná zasedání za důležité. Zdá se však, že přímý vliv zpráv OMK na tvorbu politik a praxi zúčastněných stran je jen omezený. Průzkum mimo jiné naznačuje, že valná většina členských států nevyužila k tvorbě politik na vnitrostátní, regionální či místní úrovni víc než pět z deseti (uvedených) zpráv OMK. Členské státy však uvedly i několik konkrétních příkladů, kdy zprávy OMK tvorbu politiky na vnitrostátní úrovni ovlivnily, například při přípravě strategií a reforem nebo při vytváření nových organizací. 4.2.Šíření a oznamování výstupů pracovního plánu Většina členských států podle průzkumu nepovažuje za potřebné, aby v pracovním plánu byly stanoveny činnosti spojené s informováním, které by byly závazné. Řada činností je již zavedena, například překlad zpráv, zveřejňování informací na webových stránkách a platformách veřejné správy, konference, diskuse a semináře, které stimulují veřejnou diskusi o tématech souvisejících s předpokládanými výstupy pracovního plánu. Zkušenosti ukazují, jak velké množství práce a odborných dovedností se vynakládá na provádění jiných činností pracovního plánu. Aby se zvýšil dopad této práce na tvorbu politik a praxi zúčastněných stran, bylo by zřejmě nejužitečnější cíleným a uvážlivým způsobem posílit šíření a oznamování výsledků skupin OMK a dalších výstupů pracovního plánu v členských státech. Měly by přitom být zahrnuty všechny správní úrovně, organizace zúčastněných stran, profesní sdružení, tisk apod. Výstupy skupin OMK a jiné předpokládané výstupy pracovního plánu by za tímto účelem měly mít vysokou úroveň a měly by být pro tvůrce politik vhodné. Zprávy často bývají obsažné, ale zároveň složité, dlouhé a obtížně využitelné v praxi. Má-li být maximálně využit jejich potenciál, je třeba, aby poskytovaly jasná a konkrétní politická doporučení podložená příslušnými fakty. Musí být výstižné a musí být psány srozumitelným jazykem prostým slangových výrazů, jemuž rozumějí a mohou podle něho jednat i neodborníci. Podporovány by měly být kratší a cílenější zprávy, obsahující shrnutí nejdůležitějších zjištění. Tím by se zároveň mohly zrychlit překladatelské a komunikační procesy. 4.3.Zúčastněné strany z kulturní sféry Do provádění pracovního plánu pro kulturu se větší měrou než dříve zapojovaly kulturní organizace a další zúčastněné strany, zejména s ohledem na pandemii. Z tohoto důvodu se více akcí a diskusí odehrávalo v online prostředí a kulturní a kreativní odvětví byla nucena jednat společně na úrovni EU a při řešení potřeb těchto odvětví vystupovat jednotně (např. společná veřejná prohlášení). Zapojení zúčastněných stran je popsáno rovněž v dalších částech tohoto dokumentu.

V souladu s Novou evropskou agendou pro kulturu Komise dále posílila svůj strukturovaný dialog o kultuře s občanskou společností. Zahájila novou řadu dialogu Voices of Culture 2019–2022, která se zaměřuje na aktuální témata a zároveň je v souladu s prioritami pracovního plánu. Zahrnuta byla tato témata: úloha kultury v mimoměstských oblastech EU ; vyvážené zastoupení žen a mužů v kulturních a kreativních odvětvích (propojení s OMK); kultura a cíle udržitelného rozvoje (propojení s OMK); postavení a pracovní podmínky umělců a pracovníků v kulturních a kreativních odvětvích (propojení s OMK) a mezinárodní kulturní vztahy (příspěvek k diskusi vyšších úředníků na zasedání uspořádaném během francouzského předsednictví) . Zlepšila se součinnost, včetně zasedání svádějících dohromady účastníky OMK a dialogu Voices of Culture, aby mohli sdílet své výstupy a zprávy. Komise kromě toho připravila další cílené odvětvové dialogy zaměřené na kulturu, zejména na kulturní dědictví (expertní skupina pro kulturní dědictví) a hudbu („Hudba hýbe Evropou“). Zároveň v rámci unijního Paktu pro dovednosti a v souladu s průmyslovou strategií EU mobilizovala zúčastněné strany k vytváření rozsáhlého dovednostního partnerství v ekosystému kulturních a kreativních odvětví. Stále existuje prostor pro rozšíření spolupráce mezi zúčastněnými stranami a občanskou společností a pro zlepšení provádění pracovního plánu, což v průzkumu zmínily i členské státy. 5.POSOUZENÍ PRACOVNÍHO PLÁNU: politické výstupy Mimo priority, jež pro kulturu stanoví jednotlivá předsednictví EU, počítal pracovní plán pro kulturu již od samého počátku s přijetím několika (možných) závěrů Rady, včetně předchozí odborné práce – skupin OMK, studií a seminářů (dynamická, průběžně upravovaná agenda). Členské státy ve svých odpovědích na otázky průzkumu považovaly toto propojení mezi výstupy pracovního plánu a prací rotujícího předsednictví za užitečné. Propojení odborné a akademické práce s hmatatelnými politickými výstupy se ukázalo být prospěšné při řešení klíčových priorit a v budoucnu by mělo být posíleno. Výsledkem bylo přijetí těchto závěrů Rady: -o mladých kreativních generacích, přijatých v květnu 2019 za rumunského předsednictví, -o zlepšení přeshraničního šíření evropských audiovizuálních děl, přijatých v květnu 2019 za rumunského předsednictví, -o řízení rizik v oblasti kulturního dědictví, přijatých v květnu 2020 za chorvatského předsednictví, -o rovnosti žen a mužů v kulturních a kreativních odvětvích, přijatých v prosinci 2020 za německého předsednictví (závěry předsednictví) , -o kultuře, vysoce kvalitní architektuře a zastavěném prostředí jako klíčových prvcích iniciativy Nový evropský Bauhaus, přijatých v prosinci 2021 za slovinského předsednictví, a -o posílení mezikulturních výměn prostřednictvím mobility umělců a pracovníků v kulturních a kreativních odvětvích a prostřednictvím mnohojazyčnosti v digitální éře, přijatých v dubnu 2022 za francouzského předsednictví. Některé nové otázky se zásadním významem pro tvorbu kulturních politik a dopadem na kulturní a kreativní odvětví v Evropě (např. ničivé zemětřesení v Záhřebu v březnu 2020, zvyšující se dynamika Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, pandemie COVID-19 a proces oživení) přiměly kromě toho příslušná předsednictví k vypracování politických odpovědí a výstupů v oblasti: -kulturního rozměru udržitelného rozvoje, přijatých v listopadu 2019 za finského předsednictví (usnesení Rady) , -změn pracovního plánu pro kulturu (2019–2022), přijatých v květnu 2020 za chorvatského předsednictví, a -oživení, odolnosti a udržitelnosti kulturních a kreativních odvětví, přijatých v květnu 2021 za portugalského předsednictví . Předsednictví uspořádala řadu akcí na vysoké úrovni, které se týkaly priorit pracovního plánu a podporovaly politickou agendu, přestože v pracovním plánu nejsou uvedeny. Šlo například o: -neformální zasedání ministrů kultury zaměřená na ochranu společného kulturního dědictví Evropy a řešení důsledků pandemie COVID-19 a dopadu ruské invaze na Ukrajinu, -setkání vyšších úředníků v oblasti mezinárodních kulturních vztahů, uspořádaná ministerstvy zahraničních věcí nebo ve spolupráci s nimi v září 2020, září 2021 a dubnu 2022, -konference a akce předsednictví, např. v listopadu 2020 o ochraně kulturního dědictví a multilateralismu, v dubnu 2021 o kulturní demokracii a v březnu 2022 o rizicích ohrožujících kulturní dědictví, muzea, archivy a architekturu. Množství politických výstupů vytvořených v rámci tohoto – a také předchozího – pracovního plánu pro kulturu naznačuje, že je třeba zrekapitulovat a posoudit dosažený pokrok, pokud jde o opatření přijatá v návaznosti na zjištění, doporučení a výzvy v rámci tvorby politik na vnitrostátní a evropské úrovni.