sdělení komise Evropskému parlamentu podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí pozměněného návrhu směrnice Evropského Parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracované znění) /* KOM/2010/0165 konecném znení - COD 2008/0223 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 15.4.2010 KOM(2010)165 v konečném znění 2008/0223 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí pozměněného návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracované znění) 2008/0223 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí pozměněného návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracované znění) 1. SOUVISLOSTI Datum předání návrhu EP a Radě (KOM(2008) 0780 – COD/2008/0223): | 13. listopadu 2008 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne: | 13. května 2009 | Stanovisko Výboru regionů ze dne: | 24. dubna 2009 | Stanovisko Evropského parlamentu, první čtení, ze dne: | 23. dubna 2009 | Datum přijetí postoje Rady v prvním čtení: | 14. dubna 2010 | 2. CÍL NÁVRHU KOMISE Cílem přepracovaného znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov je objasnit a zjednodušit některá ustanovení, rozšířit oblast působnosti směrnice a posílit některá její ustanovení, aby se zlepšila jejich účinnost, jakož i zajistit vedoucí úlohu veřejného sektoru. Cíle a zásady stávající směrnice jsou zachovány a členské státy mohou i nadále vymezovat konkrétní požadavky na energetickou náročnost. 3. PŘIPOMÍNKY K POSTOJI RADY V PRVNÍM ČTENÍ 3.1. Obecné připomínky týkající se postoje Rady Znění sjednaného postoje Rady je v podstatě v souladu s návrhem Komise, a proto je lze podpořit. 3.2. Dohoda o postoji Rady v prvním čtení Sjednaný postoj Rady je výsledkem interinstitucionálních jednání, která proběhla ve dvou fázích. První fáze se týkala obsahu návrhu a druhá fáze zahrnovala přizpůsobení návrhu Smlouvě o fungování Evropské unie, pokud jde o prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci (články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie), jakož i o právní základ. Pokud jde o podstatu návrhu, potvrdil předseda Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) Herbert Reul dne 30. listopadu 2009 souhlas Parlamentu se zněním dohodnutým v rámci třístranného rozhovoru dne 17. listopadu 2009 a potvrzeným ze strany Výboru stálých zástupců dne 20. listopadu 2009. Pokud jde o přizpůsobení návrhu Smlouvě o fungování Evropské unie, dosažený kompromis potvrdil dne 24. března 2010 Výbor stálých zástupců a dne 25. března 2010 předseda Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) Herbert Reul. Sjednaný postoj Rady byl formálně přijat písemným postupem dne 14. dubna 2010. Hlavními tématy jednání, o nichž byla dosažena dohoda, jsou: Změna právního základu (preambule): V důsledku vstupu Smlouvy o fungování Evropské unie v platnost se společní tvůrci právních předpisů dohodli na změně právního základu podle čl. 194 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. K článku 1 byl připojen odstavec, v němž se zdůrazňuje, že požadavky stanovené směrnicí jsou minimálními požadavky a nebrání členským státům v přijetí nebo zavedení přísnějších opatření. Komise s těmito změnami souhlasí, neboť se jimi nemění platný postup rozhodování. Ustanovení o prováděcích aktech a aktech v přenesené pravomoci (články 22 až 26): Směrnice svěřuje Komisi pravomoc přijmout srovnávací metodický rámec článku 5 (do 30. června 2011) a přizpůsobit technickému pokroku (body 3 a 4 přílohy I) na automaticky prodlužovanou dobu pěti let počínaje dnem vstupu směrnice v platnost. Parlament a Rada mohou přenesení pravomoci kdykoli zrušit a vyslovit proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení s možností prodloužit tuto lhůtu z vlastního podnětu o dva měsíce. Na žádost Parlamentu se do návrhu zahrnulo prohlášení Komise týkající se oznamování aktů v přenesené pravomoci během období institucionálních prázdnin, jakož i společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o tom, že ustanovení této směrnice nebudou zakládat precedens s ohledem na jejich stanoviska k aktům v přenesené pravomoci ( viz příloha I ). Od Komise se rovněž vyžaduje, aby v souladu s poradním postupem uvedeným v článku 3 rozhodnutí 1999/468/ES přijala prováděcí akt s cílem zavést dobrovolný společný certifikační režim pro energetickou náročnost jiných než obytných budov (čl. 10 odst. 9). Nákladově optimální minimální požadavky na energetickou náročnost a srovnávací metodický rámec (článek 5 a příloha III): Komise vypracuje srovnávací metodiku pro výpočet nákladově optimálních úrovní pro energetickou náročnost budov. Členské státy odůvodní každou významnou nesrovnalost a předloží plán, v němž budou uvedena vhodná nápravná opatření. Stávající budovy (článek 7): Toto ustanovení bylo posíleno požadavkem, aby požadavky na energetickou náročnost splňovaly všechny budovy, u kterých probíhá větší renovace, a aby byly požadavky na energetickou náročnost stanoveny rovněž pro prvky budov. Technické systémy budov (článek 8): Nové ustanovení vyžaduje stanovení požadavků na energetickou náročnost budov pro technické systémy budov (např. otopné soustavy, systémy pro přípravu teplé vody, klimatizační systémy). Budovy s téměř nulovou spotřebou energie (článek 9): Byl dosažen konsenzus s ohledem na vymezení „budov s téměř nulovou spotřebou energie“ a potřebu vypracovat vnitrostátní plány na zvýšení počtu takových budov. Členské státy zajistí, aby po 31. prosinci 2018 nové budovy užívané a vlastněné orgány veřejné moci a do 31. prosince 2020 všechny ostatní nové budovy byly „budovami s téměř nulovou spotřebou energie“. Finanční pobídky a překážky trhu (článek 10): Tento nový článek byl zahrnut s cílem zdůraznit význam odpovídajícího financování. Členské státy vypracují seznam stávajících a navrhovaných opatření a Komise předloží analýzu dostupných zdrojů. Komise ve svém prohlášení o financování v oblasti energetické náročnosti budov naznačuje svou úlohu při podpoře využívání nástrojů financování s cílem dosáhnout energeticky účinného a nízkouhlíkového evropského stavebního odvětví (viz příloha II) . Certifikáty energetické náročnosti (články 11 až 13): Toto ustanovení se zpřísnilo zdokonalením obsahu certifikátů, a to zpřísněním povinnosti vystavit certifikáty ve veřejných budovách a zavedením požadavku uvádět ukazatel energetické náročnosti v inzerátech o prodeji budov. Inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů (články 14 až 16), jakož i nezávislí odborníci a nezávislý kontrolní systém (článek 18 a příloha II): Větší flexibilita členských států, pokud jde o inspekce klimatizačních systémů, byla propojena s požadavkem zajistit nezávislé kontrolní systémy pro certifikáty a inspekční zprávy o otopných soustavách a klimatizačních systémech. Ustanovení o přezkumu (článek 19): Ustanovení o přezkumu bylo upřesněno stanovením data pro vyhodnocení směrnice (do 1. ledna 2017). Provedení (článek 28): Přijetí právních a správních předpisů členskými státy bylo změněno na „dva roky ode dne vstupu“ směrnice „v platnost“. Data použití vnitrostátních předpisů provádějících převážnou část ustanovení směrnice jsou nyní „dva roky a šest měsíců“ a „tři roky“ ode dne vstupu směrnice v platnost. Pro použití čl. 11 odst. 1 a 2 na jednotlivé pronajímané ucelené části budov byla poskytnuta dodatečná lhůta (do 31. prosince 2015). 4. ZÁVĚR Postoj Rady splňuje cíle původního návrhu Komise. Komise proto jeho znění podporuje. Příloha I Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie „Evropský parlament, Rada a Komise prohlašují, že ustanoveními této směrnice nejsou dotčeny budoucí postoje těchto orgánů, pokud jde o provádění článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie nebo jednotlivých legislativních aktů obsahujících tato ustanovení.“ Prohlášení Komise „Evropská komise bere na vědomí, že Evropský parlament a Rada mají za to, že s výjimkou případů, kdy se legislativním aktem stanoví postup pro naléhavé případy, by oznamování aktů v přenesené pravomoci mělo zohledňovat období prázdnin daných orgánů (zimní, letní a období voleb do evropských orgánů) s cílem zajistit, aby Evropský parlament a Rada mohly uplatnit svá práva ve lhůtách stanovených v příslušných legislativních aktech, a je připravena jednat odpovídajícím způsobem.“ Příloha II Prohlášení Komise o financování energetické účinnosti budov „Komise zdůrazňuje klíčovou úlohu, kterou nástroje financování hrají při úspěšné přeměně evropského stavebního odvětví na energeticky účinný a nízkouhlíkový sektor. Komise bude nadále členské státy podporovat v tom, aby široce využívaly dostupné finanční prostředky v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (na zvyšování energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v odvětví bytové výstavby je možné v současné době kromě neomezené finanční podpory dostupné pro udržitelné zdroje energie v případě veřejných a obchodních/průmyslových budov využít až 4 % celkové výše vnitrostátních prostředků v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, což představuje částku 8 miliard EUR) a aby lépe využívaly všech dostupných finančních prostředků a fondů, které mohou sloužit jako pobídka v oblasti investic do energetické účinnosti. Komise navíc přezkoumá možnost dalšího rozvoje všech stávajících iniciativ, jako je například Iniciativa pro inteligentní města[1] nebo využívání rozpočtových prostředků v rámci programu Inteligentní energie – Evropa II, a to například za účelem výměny poznatků a technické pomoci při zřizování vnitrostátních revolvingových fondů. Kromě toho Komise připraví přehled a analýzu mechanismů financování, které se v současné době používají v členských státech, přičemž jejich závěry zohlední při snaze šířit osvědčené postupy v celé EU. V návaznosti na analýzu uvedenou v čl. [9a odst. 4] směrnice [2010/XXX/ES] Komise rovněž zváží další možný vývoj finančních pobídek (mimo jiné s ohledem na nástroje Společenství uvedené za tímto účelem v čl. 9a odst. 4a) a jejich optimální využití v oblasti investic do zvyšování energetické účinnosti budov.“ [1] Plán SET, KOM(2009) 519.