Využívání záruk bylo také rozšířeno do externí sféry prostřednictvím Evropského fondu pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+) v rámci záruky pro vnější činnost zřízené nařízením o nástroji pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI). Záruka pro vnější činnost se skládá z kombinace záruk a zaručených úvěrů na investice a makrofinanční pomoc v předvstupních, sousedních a jiných zemích.

Fond představuje kapitálovou rezervu, z níž jsou čerpány prostředky na úplné a okamžité pokrytí veškerých požadovaných odtoků prostředků a čerpání záruk vyplývajících z finančních nástrojů, rozpočtových záruk a programů úvěrů, k nimž se vytvářejí opravné položky. Aby mohl sloužit jako spolehlivá rezerva pro tato čerpání prostředků, je fond spravován způsobem, který by měl přinejmenším usilovat o zachování kapitálu během investičního horizontu fondu (9 let). Makroekonomická volatilita, která měla negativní dopady na výsledky fondu v roce 2021, představuje nové výzvy pro dosažení tohoto cíle v krátkodobém horizontu.

Tato zpráva představuje první výroční zprávu o společném rezervním fondu (dále jen „fond“), a to za období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021.

K 31. prosinci 2021 činila čistá aktiva společného rezervního fondu 12,31 miliardy EUR. Podle aktuální investiční strategie (viz oddíl 2.1) tvořilo hlavní aktiva fondu portfolio cenných papírů investující zejména do dluhopisů investičního stupně (státních, SSA, podnikových, finančních), klasifikovaných jako přebytek nebo schodek v reálné hodnotě (11,27 miliardy EUR), a peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty (1,03 miliardy EUR).

Předpokládá se, že během období 2022–2030 obdrží fond z přispívajících nástrojů další prostředky ve výši 19,3 miliardy EUR, přičemž každoroční přítok peněžních prostředků do fondu bude činit 1 až 3 miliardy EUR. Tyto přítoky prostředků mohou být kompenzovány odtoky na pokrytí čerpaných záruk a způsobilých nákladů. Očekává se, že do roku 2026 či 2027 dosáhne fond velikosti přesahující 20 miliard EUR.

Na tomto základě se každodenní rozhodování o výběru aktiv řídí jasnou referencí, což snižuje nebezpečí, že portfolio převezme příliš velké riziko. Je to právě tato investiční politika a proces tvorby referenčního portfolia, které vedly k aktuálnímu složení aktiv portfolia a výslednému profilu rizika a výnosu. Převážná část společného rezervního fondu (a starších portfolií, která tento fond převzal z fondů EFSI a EFSD) byla dosud omezena na investice do cenných papírů (dluhopisů) investičního stupně s pevným výnosem denominovaných v eurech a amerických dolarech a emitovaných členskými státy EU, mezinárodními finančními institucemi nebo nižšími než státními orgány, bankami či podniky, jakož i do hypotečních (krytých) dluhopisů.

Pokyny pro správu aktiv stanovují, že fond by měl zajistit zachování kapitálu během svého investičního horizontu, a to s vysokou mírou jistoty. Tento záměr je naplňován prováděním jednotné investiční politiky, která je vymezena odkazem na referenční/srovnávací portfolio a která vyjadřuje úroveň rizika, jenž je společný rezervní fond ochoten podstoupit.

·celkovou výší peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů, která by byla v jednotlivých záručních fondech požadována na vyplacení čerpaných záruk, pokud by tyto zdroje byly drženy a spravovány samostatně.

Zatímco neustále se měnící situace, pokud jde o nákazy a restrikce, udržovala volatilitu trhu na zvýšené úrovni, kombinace vyšší inflace a očekávání přísnější měnové politiky tlačila výnosy dluhopisů do celkově rostoucího trendu. Vzhledem k tomu, že se pohybují opačným směrem než výnosy, ceny dluhopisů poklesly, a tím výrazně utrpělo ocenění. Tento vývoj ještě zhoršila skutečnost, že nabídka výnosových dluhopisů neposkytuje téměř žádný polštář pro výnosy kvůli nízkým a většinou záporným výnosům, které nabízejí vysoce kvalitní a likvidní cenné papíry, do nichž společný rezervní fond investuje.

První rok činnosti společného rezervního fondu probíhal v mimořádně náročném tržním prostředí pro investice s pevným výnosem, což mělo negativní dopad na ocenění cenných papírů fondu. Rok 2021 byl pro trhy s dluhopisy nejhorším rokem od roku 1999, kdy indexy globálních trhů s dluhopisy poklesly o 4,7 % a indexy trhů s dluhopisy denominovanými v eurech o 2,85 %. Tento výsledek byl způsoben vyšší inflací, která vyvolala tržní očekávání, že centrální banky budou zpřísňovat měnovou politiku. To mělo následně negativní dopad i na výnos společného rezervního fondu, přestože zůstal v souladu se svou referenční hodnotou a výrazně překonal vývoj celkového trhu s dluhopisy. Tyto změny tržního prostředí a jejich dopad na výnosy z investic do dluhopisů jsou stručně popsány níže.

3.ODDÍL III

3.1.Diverzifikace okruhu investic

Negativní výkonnost společného rezervního fondu v roce 2021 poukazuje na rizika investování výlučně do jedné třídy aktiv (s pevným výnosem). Výhled pro portfolia s pevným výnosem zůstane pravděpodobně několik dalších let nejistý vzhledem ke stále nízkým úrovním výnosů a znovu se objevujícím obavám z inflace.

Aby podpořila dlouhodobější výkonnost portfolia, hodlá Komise rozšířit okruh investic společného rezervního fondu nad rámec investic s pevným výnosem, a to v mezích stávajících pokynů pro správu aktiv.

Výsledky hloubkové analýzy rizik a výnosů, podrobněji popsané v pracovním dokumentu útvarů Komise přiloženém k této zprávě, ukázaly výhody, které může další diverzifikace tříd aktiv přinést v dlouhodobém horizontu. To by umožnilo zmírnit nadměrnou expozici vůči aktivům s nízkým pevným výnosem.

I když by se do určité míry zvýšilo riziko, omezená akciová expozice ve výši do 20 % portfolia by zůstala v souladu s tolerancí společného rezervního fondu k riziku a zvýšila by očekávaný průměrný výnos na jednotku rizika.

Expozici vůči akciím lze budovat postupně prostřednictvím investic do fondů obchodovaných na burze (ETF), které nabízejí nákladově efektivní diverzifikovanou expozici vůči širokým akciovým indexům. Tyto indexy jsou v zásadě koše akcií významných společností napříč širokým spektrem odvětví a zeměpisných oblastí. Fondy ETF tudíž nabízejí širší expozici vůči cílovým akciovým trhům a zmírňují idiosynkratické riziko investování do akcií několika málo společností.

Komise by chtěla dokončit veškeré přípravy na investování do akciových fondů ETF do podzimu 2022 v závislosti na dokončení řady nezbytných technických a provozních procesů. Tyto investice by byly postupně navyšovány s ohledem na podmínky na trhu a úrovně ocenění – případně investováním nových přítoků prostředků do společného rezervního fondu.

3.2.Zahrnutí environmentálních, sociálních a správních faktorů do referenčního portfolia společného rezervního fondu

Pokyny pro správu aktiv již zahrnují negativní screeningová kritéria, jako je např. vyloučení dluhopisů souvisejících s aktivitami v oblasti hazardu či tabákových výrobků. Kromě toho pokyny pro správu aktiv vyžadují, aby společný rezervní fond zohledňoval i hlediska ESG. V současné době má portfolio společného rezervního fondu velkou expozici vůči cenným papírům splňujícím faktory ESG (viz také poznámka pod čarou č. 19), která je výrazně větší než u referenčního portfolia (13,4 % u portfolia fondu oproti 4,5 % v případě referenčního portfolia ke konci roku 2021). Komise si nicméně přeje postavit politiku společného rezervního fondu v environmentální, sociální a správní oblasti na pevnější základ a zahrnout tuto oblast do aktualizované verze referenčního portfolia.

Za tímto účelem se předpokládá, že se do referenčního portfolia společného rezervního fondu, které bude aktualizováno v souvislosti s realizovanou diverzifikací okruhu investic, přidá zaměření na environmentální, sociální a správní oblast, aby se zajistil spolehlivý srovnávací bod pro portfolia se stejnými cíli a atributy, jako má společný rezervní fond. Přepracování referenčního portfolia pro investice společného rezervního fondu může být také příležitostí k systematičtějšímu začlenění environmentálních, sociálních a správních hledisek. Předpokládá se, že podíl cenných papírů navázaných na oblast ESG se bude v portfoliu dále zvyšovat, což bude podpořeno referenční hodnotou s explicitními environmentálními, sociálními a správními charakteristikami. Naplňování profilu společného rezervního fondu v environmentální, sociální a správní oblasti bude předmětem budoucích výročních zpráv.

Existují přesvědčivé ekonomické důkazy o tom, že trhy začaly v poslední době upřednostňovat investice zohledňující environmentální, sociální a správní hlediska. Komise se prezentuje jako lídr mezi politickými orgány, které prosazují ekologické a udržitelné postupy, a tudíž je vhodné využít této diverzifikace jako příležitosti k užšímu sladění naši investiční strategie s politickými prioritami.

3.3.Závěry

První rok fungování společného rezervního fondu byl ve znamení hladkého vybudování nezbytného provozního, technického a účetního zázemí a dále i úspěšných převodů stávajících portfolií do jednotlivých oddílů fondu.

Společný rezervní fond má v současnosti v držení aktiva ve výši 12,31 miliardy EUR a představuje robustní kapitálovou rezervu pro rozpočtové záruky a úvěry třetím zemím, k nimž se vytvářejí opravné položky. V roce 2021 nenastaly žádné události spojené s operačním rizikem, jelikož všem žádostem o čerpání záruk bylo vyhověno a účetní závěrka byla dokončena v plánovaném termínu.

Velkou většinu aktiv společného rezervního fondu tvoří dluhopisy investičního stupně nebo peněžní prostředky, což vytváří dostatečný likvidní polštář. Obrat v cyklu úrokových sazeb, který zvýšil výnosy a zároveň snížil ceny dluhopisů, měl však na tento druh likvidních aktiv významný dopad. Rok 2021 byl pro investory do dluhopisů nejhorším rokem za více než dvacet let.

Tváří v tvář těmto výzvám hodlá Komise dále posilovat odolnost společného rezervního fondu.

Komise má za cíl rozšířit okruh investic společného rezervního fondu, a zmírnit tak riziko expozice vůči jediné třídě aktiv. Interní analýza (viz dokument pracovních útvarů Komise) ukázala, že omezené a postupné vyvažování společného rezervního fondu tak, aby zahrnoval expozici vůči akciím až do výše 20 %, může mít významný pozitivní dopad na dlouhodobé očekávané výnosy, přičemž riziko se zvýší jen nepatrně. Tato práce ukazuje, že diverzifikované portfolio (včetně akcií do výše až 20 %) má očekávaný výnos 1,6 %, zatímco portfolio s expozicí pouze vůči aktivům s pevným výnosem má očekávaný výnos 0,7 %.

Projekt diverzifikace je také příležitostí k souběžnému strukturování přístupu Komise k většímu investování do aktiv splňujících faktory ESG při naplňování jejích politických priorit v oblasti ekologicky šetrného a udržitelného růstu. Díky současnému organickému přístupu spočívajícímu v upřednostňování aktiv s environmentálním, sociálním a správním profilem se fond již nyní ze všech portfolií, které jsou pod správou Komise, nejvíce orientuje na environmentální, sociální a správní oblast. Systematičtějším začleněním environmentálních, sociálních a správních hledisek do referenčního portfolia lze orientaci společného rezervního fondu na environmentální, sociální a správní oblast aktivněji řídit.

V době zpracování této zprávy na počátku roku 2022 je výkonnost portfolia fondu i referenčního portfolia i nadále pod tlakem, neboť došlo k dalšímu celkovému zvýšení výnosů i nejistoty v souvislosti s rostoucí inflací, očekávaným zpřísněním měnové politiky a invazí na Ukrajině. Na druhé straně jsou nyní aktiva investována do dluhopisů s kladnými výnosy, což – pokud tento vývoj přetrvá delší dobu – pomůže pokrýt nedávno vzniklé ztráty. Poslední období, které se vyznačuje výrazným posunem v očekávání ohledně úrokových sazeb, přestavuje etapu, kdy je ocenění aktiv společného rezervního fondu nejvíce zranitelné. Pokud nedojde k dalším otřesům na trhu, je pravděpodobné, že během příštích dvou až tří let se podaří ztráty utrpěné v nedávné minulosti eliminovat. Zkušenosti z bouřlivého roku 2021 nicméně poukazují na limity investiční politiky omezené na jedinou třídu aktiv (dluhopisy) bez ohledu na to, jak uvážlivě jsou tato aktiva vybírána.