(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a kritériem 2.2 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Irsku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Plán se zaměřuje zejména na reformy a investice, které usnadňují zelenou a digitální transformaci, jakož i na aktivní podporu začleňování na trh práce a prohlubování dovedností. Tyto investice rovněž pomáhají předfinancovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti, podpořit soukromé investice a využívat přímější nástroje financování ke stimulaci výzkumu a inovací. Plán se dále zavazuje k reformám v oblasti sociálního a cenově dostupného bydlení, důchodů, zdravotní péče a regulačních překážek podnikání a zároveň zavádí opatření, která by měla částečně řešit problémy související s bojem proti praní peněz a agresivním daňovým plánováním.

(19)Podle programu stability z roku 2022 by mělo saldo veřejných financí dosáhnout přebytku ve výši 1,2 % HDP v roce 2024 a 1,4 % HDP do roku 2025. Celkový schodek veřejných financí by tak měl v průběhu programového období zůstat pod úrovní 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají horní hranici růstu hlavních výdajů ve výši 5 % ročně. Poměr dluhu k HDP by měl podle projekcí v programu stability do roku 2025 klesnout, konkrétně se snížit na 43,8 % v roce 2024 a na 40,7 % v roce 2025. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako nízká.

(18)Nedojde-li ke změně politiky, v roce 2023 by mělo nastavení fiskální politiky podle prognózy Komise z jara 2022 činit 1,8 % HDP. Předpokládá se, že Irsko bude v roce 2023 dále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by měl zůstat ve srovnání s rokem 2022 stabilní. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí neutrální povahu a bude činit 0,0 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 1,8 procentního bodu. Toto zahrnuje dopad postupného zrušení opatření k řešení zvýšených cen energií (0,2 % HDP).

(17)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v jejím programu stability z roku 2022 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky v roce 2022 bude v souladu s doporučením Rady podpůrné ve výši –0,3 % HDP. Irsko plánuje setrvale podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic, jak doporučila Rada. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by měl zůstat ve srovnání s rokem 2021 stabilní. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Irsko proto hodlá zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak doporučila Rada. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 víceméně neutrální povahu a bude činit 0,0 procentního bodu. To zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (0,2 % HDP).

(14)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2022, je realistický. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 6,4 % a v roce 2023 o 4,4 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 počítá s nižším růstem reálného HDP ve výši 5,4 % v roce 2022 a podobným růstem HDP ve výši 4,4 % v roce 2023, zejména v důsledku nižší osobní spotřeby a nižších prognóz vývozu v roce 2022. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek vládního sektoru v roce 2022 klesne na 0,4 % HDP a v roce 2023 se změní na přebytek ve výši 0,2 %. Pokles v roce 2022 odráží zejména silný růst hospodářské aktivity a ukončení většiny mimořádných opatření. Poměr dluhu k HDP by se měl podle projekcí v programu stability snížit na 50,1 % v roce 2022 a klesnout na 46,3 % v roce 2023. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá na základě politických opatření známých ke dni její uzávěrky schodek veřejných financí ve výši 0,5 % HDP v roce 2022 a přebytek ve výši 0,4 % v roce 2023. To je v souladu se saldem veřejných financí předpokládaným v programu stability z roku 2022. Prognóza Komise z jara 2022 očekává podobný poměr dluhu k HDP ve výši 50,3 % v roce 2022 a 45,5 % v roce 2023.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023 s cílem podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu v zimní prognóze 2022 se v roce 2023 jeví jako vhodné přejít od podpůrného celkového nastavení fiskální politiky, které se uplatňovalo v období 2020–2022, k obecně neutrálnímu celkovému nastavení fiskální politiky, ale je třeba případně reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby zmiňované pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje pro hospodářský výhled v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní prudké zdražování energií a pokračující narušení dodavatelských řetězců opodstatňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do konce roku 2023.

(24)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Irsko řadě dalších výzev souvisejících s oběhovým hospodářstvím a odpadními vodami. Produkce odpadu v Irsku je téměř o 25 % vyšší než průměr EU, což ze země činí pátého největšího producenta komunálního odpadu na obyvatele v EU. Pokrok ve zvyšování míry recyklace se v posledních letech zpomalil, zatímco spalování výrazně vzrostlo. Oběhové využívání materiálů v Irsku v roce 2020 činilo 1,8 %, což je výrazně pod průměrem EU, který činil 12,8 %. Irsko potřebuje více pobídek a investic, aby mohlo provádět ambicióznější strategii pro nakládání s odpady a oběhové hospodářství a zároveň se vyhnout vytváření nadměrných spalovacích kapacit. Je třeba vyvinout větší úsilí na podporu oběhových obchodních modelů, které pokrývají celý životní cyklus materiálů, s cílem zredukovat množství odpadu a snížit spotřebu zdrojů. I když bylo dosaženo určitého pokroku při usnadňování investic do nakládání s odpadními vodami, méně než 50 % odpadních vod v Irsku je čištěno v souladu s právem EU. Nejvýznamnější překážkou kvality povrchových vod v Irsku je nadměrné množství živin z nevyčištěných odpadních vod a ze zemědělství. Je zapotřebí významné modernizace infrastruktury, jakož i důraznějšího přístupu ke kontrole znečištění vody ze zemědělské činnosti. Vhodná infrastruktura pro nakládání s odpadními vodami je rovněž klíčem ke zlepšení kvality života a zdravotního stavu široké veřejnosti. Odpovídající infrastruktura pro nakládání s odpadními vodami navíc napomáhá regionálnímu rozvoji, přispívá k udržitelnému růstu a tvorbě pracovních míst a je přínosná pro cestovní ruch.

(25)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy identifikovány nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(26)Podle údajů z roku 2020 Irsko ropu a plyn z Ruska nedováží. Závislost Irska na ruském uhlí (22 % dovozu uhlí) je nižší než průměr EU, a to v situaci, kdy je rovněž hmotnost pevných fosilních paliv ve skladbě zdrojů energie (7,6 %) nižší než průměr EU. Irsko je sice vystaveno ruské ropě a plynu v omezenější míře, než je průměr EU, avšak současná geopolitická situace a vysoké ceny energií zvyšují naléhavost toho, aby zintenzivnilo své úsilí o splnění cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie stanovených ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Irský akční plán v oblasti klimatu zahrnuje ambiciózní cíl transformace energetického systému země do roku 2030. To Irsku umožní dosáhnout v letech 2018 až 2030 snížení celkových emisí skleníkových plynů o 51 %. Nezbytné reformy a rozsah této transformace budou značné, od zajištění nezbytných veřejných a soukromých investic až po včasné splnění závazků. K plnému využití obnovitelných zdrojů energie a dosažení cílů Irska v oblasti klimatu je nutná komplexní modernizace irské energetické infrastruktury. Klíčem ke snížení závislosti na fosilních palivech bude vytvoření investičního rámce, který usnadní a podpoří investice do přechodu na zelenou energii. Pokud jde o obnovitelné zdroje energie, přetrvávají problémy v systému plánování a povolování, zejména pokud jde o dlouhou dobu trvání řízení o vydání stavebního povolení a zdlouhavá a nákladná odvolací řízení. Zlepšení účinnosti systému plánování a povolování tím, že se zajistí, aby byly ve všech fázích plánovacích procesů k dispozici odpovídající zdroje, a tím že se zefektivní celkový rámec, by mohlo urychlit rozsáhlý rozvoj, a urychlit tak zelenou transformaci. Kromě toho bude mít pro snížení přetížení zásadní význam rozšíření a posílení elektrické sítě a podpůrné infrastruktury v klíčových lokalitách. Větší bezpečnost dodávek energie podpoří zejména nová propojovací vedení pro přenos elektřiny do sousedních zemí. Bude rovněž zapotřebí zvýšit skladovací kapacitu a hromadně zavádět dobíjecí stanice pro elektromobily. K diverzifikaci skladby zdrojů energie by také přispělo vypracování vnitrostátní strategie pro vodík z obnovitelných zdrojů.

(27)Klíčovou úlohu při snižování spotřeby energie budou hrát opatření v oblasti energetické účinnosti. Vysoké úspory energie jsou nezbytné nejen pro dosažení cílů Irska v oblasti klimatu, ale také pro dosažení cíle EU snížit čisté emise skleníkových plynů o 55 %. Zatímco akční plán v oblasti klimatu je na správné cestě, Irsko zatím ve snižování emisí skleníkových plynů zaostává. Uplatňováním zásady „energetická účinnost v první řadě“ a snahou o hluboké úspory energie v budovách by Irsko mohlo snížit svou závislost na dovozu energie. Vyšší počet elektromobilů by znamenal možnost většího využívání elektřiny vyrobené z domácích zdrojů namísto závislosti na dovozu pohonných hmot. Vzhledem k tomu, že akční plán v oblasti klimatu zahrnuje cíl, kterým je jeden milion elektromobilů na irských silnicích do roku 2030, je zapotřebí výrazně rozšířit počty elektrických dobíjecích stanic. Má-li Irsko dostát cílům balíčku „Fit for 55“, bude zapotřebí dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu obnovitelné energie a energetické účinnosti.

(28)Vzhledem k tomu, že urychlený přechod na klimatickou neutralitu a odklon od fosilních paliv si v několika odvětvích vyžádá značné náklady na restrukturalizaci, může Irsko v rámci politiky soudržnosti využívat mechanismus pro spravedlivou transformaci, aby zmírnilo socioekonomický dopad přechodu v nejpostiženějších regionech. Kromě toho může Irsko využít Evropský sociální fond plus ke zlepšení pracovních příležitostí a posílení sociální soudržnosti.

(29)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2022 a její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1.

(30)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny přijaly opatření k provedení doporučení týkajícího se hospodářské politiky eurozóny, a to i prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost. V případě Irska se to odráží zejména v níže uvedených doporučeních č. 1 a 2,

DOPORUČUJE Irsku v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit, aby byl růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky, a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, mimo jiné s využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu RePowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic. Řešit očekávaný nárůst výdajů na důchody související se stárnutím obyvatelstva zajištěním fiskální udržitelnosti státního důchodového systému.

2.Pokračovat v provádění svého plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli uvedenými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 8. září 2021. Předložit programové dokumenty v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027, aby mohly být projednány s Komisí a následně mohlo započít jejich provádění.

3.Zaměřit úsilí na podporu oběhového hospodářství. Zejména rozvíjet infrastrukturu i politiky pro předcházení vzniku odpadů a zvyšování opětovně použitého a recyklovaného obsahu a vytvořit účinnější systém odděleného sběru recyklovatelného odpadu, včetně biologicky rozložitelného odpadu. Podporovat bezpečnější a čistší okruhy odpadních vod.

4.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech. Urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména větrné energie na moři, mimo jiné zavedením reforem ke zlepšení účinnosti systému plánování a povolování, zejména zkrácením doby trvání řízení. Modernizovat energetickou infrastrukturu, a to i pro skladování. Zajistit rychlé provedení hloubkových modernizací budov. Urychlit elektrifikaci dopravy, mimo jiné instalací dobíjecích zařízení.

V Bruselu dne