ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) /* COM/2012/0107 final */





ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) 1. Souvislosti: politický závazek v období krize 1.1. Úvod V roce 2008 Rada a Evropský parlament znovu potvrdily, že boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je jedním z hlavních závazků EU a jejích členských států a dohodly se na tom, že vyhlásí rok 2010 Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (dále jen „evropský rok 2010“)[1]. Evropský rok 2010 probíhal v období hospodářských a sociálních problémů, které podnítily větší angažovanost a přispěly k tomu, že se chudoba a sociální vyloučení staly jedním z ústředních témat strategie Evropa 2020. Tento evropský rok zdůraznil zásadní význam zapojení občanů a jejich informovanosti a poskytl příležitosti pro pozitivní zapojení mužů a žen žijících v chudobě. Tento rok rovněž ukázal, že Evropa může podporovat nové modely správy věcí veřejných, a zdůraznil nutnost vytvořit více mostů mezi nejdůležitějšími aktéry. Krize totiž zasáhla právě lidi žijící v chudobě a čelící sociálním vyloučení a ty, kdo s nimi denně pracují, a proto se působení této iniciativy může plně projevit jen s obtížemi. V souladu s rozhodnutím, kterým se vyhlašuje evropský rok 2010, poskytuje tato zpráva přehled o provádění, výsledcích a celkovém úspěchu tohoto evropského roku, přičemž vychází ze závěrů externího hodnocení[2]. 1.2. Koordinace EU v oblasti sociálního začleňování Při zahájení Lisabonské strategie v březnu 2000 vyzvala Evropská rada členské státy a Komisi k tomu, aby přijaly opatření, jak „rozhodným způsobem ovlivnit odstranění chudoby“ do roku 2010, a Evropská rada tento cíl od té doby znovu a znovu zdůrazňuje. Otevřená metoda koordinace v oblasti sociální ochrany a sociálního začleňování (sociální OMK) byla vytvořena za tím účelem, aby se zajistila strategická koordinace mezi členskými státy. Tato metoda napomohla k identifikaci společných problémů, rozšířila společnou znalostní základnu a podpořila řádnou správu věcí veřejných. Ještě je však třeba dokončit posílení politického závazku a viditelnosti, interakci s ostatními oblastmi politik a závazky všech zúčastněných subjektů. 1.3. Evropský rok 2010 a jeho cíle V závěru prvního desetiletí spolupráce EU v oblasti chudoby a sociálního vyloučení byl evropský rok 2010 koncipován tak, aby působil jako katalyzátor při zvyšování informovanosti, budování nových partnerství a vytváření nových impulsů. Byly sledovány čtyři hlavní cíle: Uznání práv – uznání práv osob žijících v chudobě a čelících sociálnímu vyloučení na důstojný život a plnou účast na životě společnosti. Sdílená odpovědnost a účast – přebírání odpovědnosti za politiky a činnosti v oblasti sociálního začleňování ze strany veřejnosti a zdůrazňování kolektivní odpovědnosti a odpovědnosti každého jednotlivce za boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Soudržnost – podpora soudržnější společnosti zvyšováním veřejného povědomí o výhodách, které každému z nás poskytuje společnost, v níž byla vymýcena chudoba, v níž se prosazuje spravedlivé rozdělování a kde není nikdo odsouván na okraj. Závazek a konkrétní opatření – opětovné zdůrazňování významného politického závazku EU bojovat proti chudobě a sociálnímu vyloučení a podpora tohoto závazku a souvisejících činností na všech úrovních. 2. Evropský rok 2010: provádění a zásadní činnosti 2.1. Řízení a finanční plnění Rozpočet ve výši 17,25 milionu EUR byl použit na činnosti ve 29 zúčastněných zemích (27 členských států EU plus Island a Norsko) a na evropské úrovni. Programování a finanční řízení v členských státech Vnitrostátní prováděcí orgány (VPO) koordinovaly evropský rok 2010 a spravovaly finanční prostředky EU na úrovni jednotlivých zemí v souladu s národním programem navrženým na základě konzultací s hlavními zúčastněnými stranami. Celkem bylo 29 VPO (27 v členských státech, v Norsku a na Islandu) z rozpočtu EU přiděleno v rámci nepřímého centralizovaného řízení 9,27 milionu EUR. Každá země musela přispět částkou, která odpovídala nejméně výši grantu z EU. Některé země poskytly více prostředků, než bylo požadováno. Kromě toho bylo zajištěno soukromé financování prostřednictvím výzev k předkládání návrhů s požadavkem pohyblivé procentní sazby spolufinancování. Programování a finanční řízení na úrovni EU Na iniciativy na evropské úrovni, přičemž většinu z nich představovaly zásadní činnosti prováděné na evropské úrovni, byl vyčleněn rozpočet ve výši 8 milionů EUR. Většinou byly plně financovány, ale některé činnosti (úvodní a závěrečná konference) byly spolufinancovány z 80 %. Zatímco celoevropské iniciativy byly koordinovány na evropské úrovni, ostatní byly prováděny decentralizovaně v zúčastněných zemích v úzké spolupráci mezi národními zpravodaji dodavatele v oblasti komunikace a VPO. Poradní výbor zástupců ze zúčastněných zemí se pravidelně scházel za tím účelem, aby poskytoval své poradenství a pomoc Komisi při plánování a provádění činností souvisejících s evropským rokem 2010. Skupina odborníků ze zúčastněných zemí EU, která zahrnovala asi 70 evropských nevládních organizací a dalších organizací (sítě nebo regionální/místní úřady, sociální partnery, nadace, expertní skupiny typu „think-tank“, evropské/mezinárodní subjekty), sloužila jako informační a konzultační kanál a sešla se pětkrát v období od března 2009 do března 2011. Evropský rok 2010 v číslech: – 29 zúčastněných zemí (27 členských států, Norsko a Island), – přibližně 900 spolufinancovaných činností s podporou buď VPO, nebo zúčastněných stran, nejméně dalších 1 800 celostátních a místních činností s použitím loga, – přibližně 40 akcí EU (organizovaných orgány EU nebo ve spolupráci s akcemi velkého rozsahu), – 164 vyslanců (160 na vnitrostátní úrovni a 4 na evropské úrovni), – 49 milionů diváků a posluchačů vysílaných zpráv, – více než 400 000 jednotlivých návštěvníků internetových stránek evropského roku, – více než 10 000 tištěných/online článků, – 1 200 příspěvků do soutěže o novinářskou cenu Journalist Award a 60 vítězů, – více než 60 videí vyrobených na úrovni EU, – 200 fotografií z 18 evropských zemí účastnících se Projektu uměleckého partnerství, – rozpočet v celkové výši 17,25 milionu EUR (z rozpočtu EU) + 9 milionů EUR (z vnitrostátních rozpočtů), tj. celkem 26,25 milionu EUR. 2.2. Provádění v zúčastněných zemích Lokální činnosti Mnoho činností na celostátní, regionální a místní úrovni bylo podporováno zúčastněnými stranami, zejména nevládními organizacemi, jež vedly 664 spolufinancovaných projektů, a vnitrostátními prováděcími orgány, které přímo propagovaly 220 činností. Patří k nim: – informační akce (diskuse, didaktické materiály, mediální práce, umělecké soutěže, řetězce solidarity, otevřené univerzity, vytváření sociálních sítí …), – přímá podpora pro dotčené osoby (informace o právech, podpora ze strany komunit, posílení účasti prostřednictvím umění, informální učení …), – rozvoj politiky (konference, semináře, zasedání s aktivní účastí, zavádění nových politických programů a akčních plánů …), – odborné činnosti (výzkum, studie, publikace …). Skutečnost, že vzdělávacích a mediálních výstupů bylo více než studií a průzkumů, potvrzuje roli tohoto roku jakožto kampaně na zvýšení povědomí. Bylo vydáno asi 10 000 tištěných/online článků. Počet a rozsah spolufinancovaných projektů podporovaných zúčastněnými stranami se výrazně liší a pohybuje se v rozmezí od jednoho ve Finsku a dvou v Litvě až po 71 ve Francii a 92 v Irsku. Ve většině zemí činila průměrná částka spolufinancování méně než 20 000 EUR, čímž se umožnila podpora organizací s omezenou absorpční schopností. Kromě toho byla více než 1 800 celostátních a místních činností poskytnuta „morální podpora“, jelikož směly využít loga i bez získání finančních prostředků v rámci evropského roku 2010. Úloha vnitrostátních „vyslanců“ Celkem bylo ve 22 zemích jmenováno 160 národních vyslanců evropského roku 2010 s cílem oslovit širší veřejnost. Jednalo se o osoby různého zaměření: herci, zpěváci, osoby činné v nevládních organizacích, akademičtí pracovníci, sportovci, podnikatelé, osoby s přímou zkušeností s chudobou a sociálním vyloučením, lidé z obzvláště rizikových skupin (lidé se zdravotním postižením, Romové, svobodné matky atd.). Počet jmenovaných vyslanců se pohyboval v rozmezí od jednoho (Francie a Rumunsko) do 26 v Rakousku. 2.3. Činnosti na úrovni EU Řada činností byla koordinována a prováděna Evropskou komisí, ale mnoho z nich bylo provedeno rovněž španělským a belgickým předsednictvím, zúčastněnými stranami a dalšími orgány a institucemi EU. Informační, komunikační a propagační kampaň Hlavní činností na evropské úrovni byla společná kampaň koordinovaná Evropskou komisí, z valné části ve 23 jazycích, která byla prováděna v zúčastněných zemích ve spolupráci s dodavatelem v oblasti komunikace a VPO: – rozvoj sítě pro mediální vztahy a pravidelné přesahy do médií (tištěných/online/audiovizuálních) týkající se hlavních událostí (např. snídaně s novináři), – internetové nástroje včetně internetových stránek kampaně (www.2010againstpoverty.eu) ve 23 jazycích, skupina „sociální Evropa“ na Facebooku, stránky Flickr pro fotografie a příspěvky na YouTube, EUTube a Wikipedii, – publikace – brožura Eurobarometr, zpravodaj (6 vydání), přehled osvědčených postupů („Getting out of Poverty“ – „Jak se dostat z chudoby“), časopis pro období po roce 2010 („Springboard into the Future“ – „Odrazový můstek do budoucnosti“) a přehled klíčových statistik, – produkce audiovizuálního materiálu (jeden propagační klip ve 23 jazycích, 29 krátkých filmů o jednotlivých zemích a klipy s novinkami o hlavních událostech), – partnerství s 26 evropskými projekty (hudební a filmové festivaly, akce nevládních organizací atd.), – propagační materiály (plakáty, záložky do knih, pera, trička, závěsné šňůrky), – čtyři vyslanci kampaně na úrovni EU (dr. Vaira Vīķe-Freiberga, dr. Lesley-Anne Knight, Michał Piróg a Tasha de Vasconcelos), kteří se postarali o větší zájem sdělovacích prostředků a zviditelnili evropský rok 2010 díky svému aktivnímu zapojení a podpoře jeho poselství. Zahajovací a závěrečné akce evropského roku 2010 Zahajovací konference, která se konala v Madridu dne 21. ledna pod záštitou španělského předsednictví, se zúčastnilo 400 účastníků. Na závěrečné konferenci, která se konala dne 17. prosince v Bruselu pod záštitou belgického předsednictví, byly představeny zásadní úspěchy a vyzdviženy vybrané vnitrostátní projekty. Závěrečné prohlášení o evropském roce (viz níže), které přijala Rada ministrů, bylo při této příležitosti formálně schváleno. Široký politický závazek k dosažení cílů evropského roku 2010 se odrazil v tom, že se obou akcí zúčastnily různé subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněné strany i zástupci na vysoké úrovni, včetně předsedů Evropské rady a Komise, španělského a belgického předsedy vlády a mnoha národních ministrů. Dva týdny pozornosti V červnu a říjnu se konaly dva týdny pozornosti, které měly dodat impuls tím, že se činnosti na úrovni EU a vnitrostátní činnosti a akce koncentrovaly do krátkého období, přičemž byl kladen silný důraz na partnerství a účast. Dvě celoroční iniciativy – Projekt uměleckého partnerství a celoevropská soutěž novinářů Projekt uměleckého partnerství (IN)VISIBLE/(NE)VIDITELNÍ (duben 2010 – listopad 2010) podpořil díla studentů v celé EU, jejichž tématem bylo zobrazení chudoby prostřednictvím fotografií. Všechny fotografie byly zveřejněny na internetových stránkách evropského roku 2010 a 70 z nich bylo na konci roku 2010 vystaveno v Bruselu. Smyslem novinářské ceny Journalists Award (duben 2010 – prosinec 2010) bylo podpořit novináře, jejichž činnost přispívá k větší informovanost a širšímu pochopení chudoby a sociálního vyloučení. Bylo předloženo téměř 1 200 článků nebo audiovizuálních zpráv a byli vybráni vítězové jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni. Průzkumy a studie Eurobarometr Průzkum Eurobarometr zveřejněný v říjnu 2009[3] zjišťoval veřejné mínění o politikách pro prevenci a boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Byly rovněž provedeny a zveřejněny čtyři bleskové průzkumy Flash Eurobarometr o vnímání sociálních dopadů krize ze strany veřejnosti. Činnosti na úrovni EU organizované partnery Kromě činností koordinovaných GŘ EMPL v Komisi bylo zorganizováno mnoho evropských činností. – Zvláštní koalice nevládních organizací[4] sdružila více než 40 organizací a zahájila společné činnosti (lidský řetěz kolem Evropského parlamentu, vlastní internetové stránky www.endpoverty.eu, výměna informací). – Velký počet evropských zúčastněných stran koncipoval v rámci tohoto roku různé činnosti, včetně konferencí, informačních akcí a specifických poradenských činností. – Evropský parlament vydal několik souvisejících zpráv, v červnu zorganizoval setkání lidí žijících v chudobě a v lednu 2011 uspořádal Agoru občanů na toto téma. – Evropský hospodářský a sociální výbor uspořádal konferenci na vysoké úrovni o chudobě a sociálním vyloučení (květen 2010), vytvořil stálou skupinu pro evropský rok 2010 a zahájil i několik konkrétních iniciativ (Lidovou univerzitu, slyšení). – Výbor regionů uspořádal v červnu fórum a jedna z jeho politických skupin vyhlásila filmovou soutěž („Poverty in Europe: Can you picture a way out?“ – „Chudoba v Evropě: jak z toho ven?“). – Zastoupení Evropské komise v zúčastněných zemí významně přispěla tím, že zorganizovala mnoho komunikačních činností (např. fotografickou soutěž, kontakty se znevýhodněnými skupinami, koncerty pod širým nebem, informační stánky) a účastnila se různých diskusí, debat a konferencí na tato témata. V mnoha zemích se rovněž aktivně zapojila informační střediska Europe Direct. – V rámci samotné Evropské komise vytvořila kromě GŘ EMPL i mnohá jiná generální ředitelství konkrétní projekty a iniciativy (např. v oblasti zdraví, informační společnosti, výzkumu, mládeže, kultury, cestovního ruchu atd.). – Před zahájením evropského roku 2010 byla v rámci novinářské soutěže Evropské komise EU Journalists Award 2009 „Společně proti diskriminaci“ udělena zvláštní cena článkům zaměřeným na chudobu a diskriminaci. 3. Čeho evropský rok dosáhl? 3.1. Pevné politické odhodlání navzdory obtížné hospodářské situaci Tento evropský rok se konal za kritické sociální situace, kdy se diskutovalo o budoucnosti klíčových politik EU. V návaznosti na podnět k zahájení evropského roku 2010 v celé EU mohla vzniknout příslušná motivace, čímž se zdůraznila nutnost politického závazku na nejvyšší úrovni. Vzhledem k těmto souvislostem byl boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení uznán za jednu z klíčových priorit strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Poprvé v historii byl tento závazek propojen s kvantitativním cílem, totiž vymanit „do roku 2020 nejméně 20 milionů lidí z chudoby a sociálního vyloučení“. V závěrečném prohlášení o evropském roce[5] byl znovu potvrzen závazek pokračovat v těchto snahách a prohlubovat je. Strategie Evropa 2020 uznává potřebu silné angažovanosti na vnitrostátní úrovni. Členské státy byly tedy vyzvány k tomu, aby ve svých národních programech reforem vymezily konkrétní vnitrostátní cíle pro snížení chudoby a sociálního vyloučení. Evropský rok 2010 rovněž přispěl k vývoji politik na domácí scéně nad rámec strategie Evropa 2020, jelikož řada zemí využila této příležitosti ke koncipování nebo provádění nových politických iniciativ a k posílení vazeb s jinými politickými tématy (jako je zdravotnictví, spravedlnost, boj proti diskriminaci a finance). Tento vývoj sice představuje další krok směrem k posílení uvedeného závazku EU a členských států, musí však být vnímán se zřetelem na situaci těch nejzranitelnějších, která se v roce 2010 v mnoha případech zhoršila. 3.2. Rozvoj nových partnerství a aliancí Evropský rok poskytl významný podnět pro posílení partnerství a zapojení nových účastníků, od místní úrovně až po evropskou. Tyto aliance byly vytvořeny především mezi zúčastněnými stranami (zejména nevládními organizacemi a nadacemi), ale zapojily se rovněž institucionální subjekty na různých úrovních (místní orgány, akademičtí pracovníci, kulturní organizace, školy atd.). Kromě toho poskytl evropský rok 2010 impuls k překonání tradičních hranic tím, že se zapojily subjekty, které se sice podílejí na řešení otázek chudoby a sociálního vyloučení spíše nepřímo, ale přesto mají velký vliv (např. podniky, sdělovací prostředky, orgány veřejné správy nad rámec útvarů pro sociální začleňování atd.). V některých zemích sehrálo v této souvislosti významnou úlohu zapojení „vyslanců“ evropského roku 2010. Na evropské úrovni byla posílena spolupráce s řadou klíčových subjektů a nových zúčastněných stran a také spolupráce mezi jednotlivými útvary Evropské komise. Ovšem i přes některé pozitivní příklady nebyly plně využity příležitosti pro posílení vazeb se sociálními partnery a soukromým sektorem. 3.3. Uspokojit potřebu lepší komunikace Oslovit širokou veřejnost a změnit vnímání chudoby byly pro evropský rok 2010 obzvláště náročné cíle. Údaje, které shromáždil dodavatel v oblasti komunikace, ukazují, že informace o evropském roce se dostaly přibližně k jedné desetině Evropanů prostřednictvím sdělovacích prostředků a přispěly ke zvýšení povědomí o různých podobách chudoby v Evropě a o úloze EU. O evropském roce 2010 bylo zveřejněno mnoho informací v tisku, a to jak v tištěné, tak v elektronické podobě, zejména pokud šlo o hlavní události a klíčové fáze. Rovněž bylo využito sociálních médií s cílem oslovit širší publikum. Dopad této iniciativy na odbourávání stereotypů je obtížnější posoudit. Nicméně několik zásadních činností, jako konference EU na téma „Chudoba: mezi skutečností a představami – komunikační výzva“, která se konala v říjnu 2009, jakož i celostátní, regionální a místní iniciativy umožnily osobám žijícím v chudobě vyjádřit se. Tyto iniciativy rovněž podnítily nezbytnou diskusi o tom, jak co nejlépe podávat zprávy o této složité otázce tak, aby se přihlédlo k zájmům osob žijících v chudobě a zároveň k problémům spojeným se stále náročnější novinářskou prací. Kromě toho evropský rok 2010 zvýšil povědomí o potřebě, aby veřejné orgány komunikovaly lépe a jiným způsobem o otázkách sociálního začleňování, do jejichž šíření by se měly více zapojit sdělovací prostředky, aby se povědomí o nich dostalo jak k ohroženým osobám, tak k široké veřejnosti. Za tímto účelem byly vyzkoušeny a dále propracovány nové přístupy (např. partnerství s hlavními událostmi nebo sdělovacími prostředky). 3.4. Zajištění větší účasti osob žijících v chudobě Účast osob žijících v chudobě byla uznána za jeden z důležitých cílů evropského roku 2010, aby se podnítilo zapojení jednotlivců a rovněž jako přímější forma občanské účasti. Evropský rok částečně naplnil původní očekávání tím, že poskytl mužům a ženám, kterých se to přímo týká, příležitost promluvit při klíčových událostech (úvodní a závěrečná konference, místní události, Lidové univerzity) a ve sdělovacích prostředcích (videa, konference o vnímání chudoby) a posílil jejich účast na těchto akcích. Podpořil rovněž rozvoj strukturovaných forem účasti prostřednictvím různých projektů vypracovaných v zúčastněných zemích. Evropský rok kromě toho přispěl k tomu, že byla prozkoumána souvislost mezi sociálním vyloučením, chudobou a diskriminací. Uskutečněné iniciativy měly do jisté míry pozitivní dopad na všechny skupiny ohrožené diskriminací (jako jsou migranti, etnické menšiny, lidé se zdravotním postižením, starší lidé). 3.5. Doplnění stávajících iniciativ EU Tento evropský rok doplnil stávající iniciativy a programy EU v oblasti sociálního začleňování a snižování nerovností, jako je program PROGRESS[6] a sociální OMK. Poskytl možnosti financování pro projekty, které byly nezpůsobilé pro jiné programy EU, a tak pomohl oslovit širší spektrum účastníků. Možnosti doplnění dalších iniciativ financovaných EU však nebyly plně využity a budou dále rozvíjeny v rámci příštího víceletého finančního rámce. 3.6. Rozvíjení nových přístupů Během tohoto evropského roku byla vyzkoušena řada inovativních přístupů: využití sociálních médií pro komunikaci, jednání s novináři, moderní participativní přístupy k plánování politik, sociální politika a sociální podnikání založené na důkazech. Některé iniciativy navázaly spojení s jinými oblastmi politiky, jako je zejména zdraví, spravedlnost a finance. Tyto inovace by mohly být dále rozvíjeny, jelikož jejich dopad je potenciálně významný. Současné úsilí o konsolidaci rozpočtu však bude významnou překážkou jakéhokoli jejich rozšiřování. 3.7. Zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech oblastech Byla přijata příslušná ustanovení za účelem zohlednění rovnosti žen a mužů, například při řízení tohoto evropského roku, a nepřímé důkazy nasvědčují tomu, že specifické otázky rovnosti žen a mužů, jako jsou situace rodičů samoživitelů a bezdomovectví, se řešily vyváženým způsobem. Hledisko pohlaví však nebylo klíčovými subjekty v roce 2010 dostatečně silně vnímáno a údaje rozčleněné podle pohlaví nebyly poskytovány systematicky. 4. Cesta vpřed: dosažení trvalého účinku Ještě stále pociťujeme dopady hospodářské krize. Nezaměstnanost zůstává na vysoké úrovni a v EU je stále nepřijatelně velký počet lidí, kteří žijí pod hranicí bídy nebo na okraji společnosti. V sázce je samotná soudržnost evropských společenství[7]. Zásadní politiky pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení jsou sice primárně v rukou členských států, ale EU hraje důležitou roli a musí splnit očekávání, která jsou do ní vkládána. Má jasně vymezené kompetence a disponuje novými nástroji, aby mohla podpořit členské státy a pomohla změnit životy těch nejzranitelnějších. Mezi tyto nástroje patří strategie Evropa 2020, jakož i Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení[8], které sociální začleňování zařadily mezi priority agendy EU. 4.1. Evropa 2020: od slov k činům Současná krize dokládá, do jaké míry je hospodářský a sociální vývoj v členských státech EU propojen. Na základě této zkušenosti zavedla EU novou pracovní metodu, a sice evropský semestr, aby zajistila koordinaci zásadních politických priorit ze strany EU před tím, než jsou přijata rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Činnosti roku 2011 kladly důraz na udržitelné veřejné finance a vytváření pracovních míst a růst. Boj proti nezaměstnanosti a řešení sociálních důsledků krize jsou jednou z pěti priorit roční analýzy růstu na rok 2012[9] a členské státy by měly chránit zranitelné osoby tím, že ještě více zlepší účinnost systémů sociální ochrany, budou provádět strategie aktivního začleňování a zajistí přístup ke službám podporujícím začlenění na trhu práce a ve společnosti. Úsilí by se mělo zvýšit tak, aby výsledkem historického závazku snižování chudoby a sociálního vyloučení do roku 2020 byla výrazná změna. Celkem 26 členských států nyní navrhlo vnitrostátní cíle snižování chudoby a vymezily konkrétní strategii pro splnění národních programů reforem, které předložily v dubnu roku 2011. Tyto programy však dosud nesplnily cílové hodnoty, na kterých se státy kolektivně dohodly v červnu 2010. 4.2. Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: rámec činností Jakožto jedna ze stěžejních iniciativ v rámci strategie Evropa 2020 zdůrazňuje tato platforma agendu Komise za účelem zvýšení úsilí v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení a je založena přímo na zkušenostech evropského roku 2010. Podporovat přístup založený na partnerství a širší účast Jedním z hlavních cílů této platformy je rozšířit a posílit zapojení zúčastněných stran. Proto byla zachována a rozšířena skupina zúčastněných stran, která byla zřízena pro účely evropského roku 2010. Komise rovněž spolupracovala s předsednictvími Rady na transformaci každoročního kulatého stolu o chudobě a sociálním vyloučení v každoroční konferenci s širším záběrem, která zhodnotí pokrok dosažený na cestě k tomuto hlavnímu cíli a provede přezkum provádění činností v rámci platformy. První výroční konference se konala ve dnech 17. a 18. října 2011. Postupem času poskytne tato konference příležitost posílit a prohloubit spolupráci s jinými orgány a institucemi EU a upevnit vazby s dalšími oblastmi politik, jakož i s hlavními zúčastněnými stranami. Konkrétní akce v celém spektru politik Ve sdělení o platformě byl navržen soubor opatření v klíčových politických oblastech, která jdou nad rámec sociálního začleňování v úzkém slova smyslu. Mezi tato opatření patří finanční služby (doporučení Komise o přístupu k základnímu platebnímu účtu[10]), energetika, vzdělávání (např. sdělení Komise a doporučení Rady o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky[11]), zdraví (založení evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí v roce 2011, provádění sdělení s názvem „Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU“[12]), migrace a integrace. Bude nezbytné zejména zvýšit úsilí na podporu začleňování Romů do společností v EU a pomáhat integraci menšin v sousedních zemích, jak je vymezeno v rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020[13]. Ochrana a začleňování menšin včetně Romů mají rovněž zvláštní význam, jelikož jsou nezbytnou součástí procesu uvolnění vízového režimu se zeměmi východního partnerství a monitorování po uvolnění vízového režimu, pokud jde o země západního Balkánu. Účinnější využívání finančních prostředků EU a ESF V souladu s výsledky přezkumu rozpočtu bylo ve sdělení o platformě zdůrazněno, že Evropský sociální fond by měl být využíván k podpoře úsilí členských států dosáhnout cílů strategie Evropa 2020, včetně cíle snížení chudoby. Proto klade legislativní balíček pro politiku soudržnosti na období 2014–2020, který Komise přijala dne 5. října, výrazně větší důraz na sociální začleňování. Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je uznáván jako jeden ze čtyř tematických cílů Evropského sociálního fondu. Podle návrhu Komise[14] by z ESF měl být vyčleněn minimální podíl 20 % na opatření v oblasti sociálního začleňování, včetně těchto priorit: začleňování, integrace znevýhodněných skupin, přístup ke službám, sociální ekonomika a strategie rozvoje se zapojením místních komunit. Bude dále podporována účast sociálních partnerů a občanské společnosti, stejně jako zjednodušení systému provádění. Vypracování přístupu k sociálním inovacím a reformám, který bude založen na důkazech Rostoucí poptávka po sociálních intervencích vedla ke zvýšení povědomí o nutnosti prozkoumat nové přístupy, které by pomohly řešit stávající a nové sociální problémy, zlepšit nákladovou efektivnost sociálních politik a lépe využívat hodnocení při tvorbě politik. Tato platforma proto oznámila důležitou iniciativu v oblasti sociálních inovací, která zahrnuje podporu sociálních inovací založených na důkazech prostřednictvím informačních činností, politickou a finanční podporu projektům, budování kapacit pro klíčové subjekty a další rozvoj metodických přístupů. Posílení strategické koordinace mezi členskými státy V souladu se stanoviskem Výboru pro sociální ochranu týkajícím se „posílení otevřené metody koordinace v sociální oblasti v kontextu strategie Evropa 2020“, které Rada schválila dne 17. června 2011, je třeba zlepšit viditelnost a dopad sociální OMK. Sociální rozměr strategie Evropa 2020 poskytuje příležitost k posílení sociální OMK. Úsilí se zaměří na zlepšování vzájemného učení a analytické kapacity, užší zapojení zúčastněných stran a rozvoj synergií s Evropskou platformou pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. 5. Závěry Evropskému roku 2010 se podařilo poskytnout nový impuls boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení v Evropě. V této době, kdy se hospodářství a společnost nacházejí v obzvláště náročné situaci, ukázal tento evropský rok mnoha lidem realitu chudoby a sociálního vyloučení v Evropě a upozornil na nutnost nalézt inovativní a efektivnější programy. Upozornil rovněž na stávající a potenciální příspěvky zúčastněných stran a tvůrců politik, poukázal na významnou multiplikační funkci sdělovacích prostředků a zdůraznil význam naslouchání mužům a ženám žijícím v chudobě. Rovněž zdůraznil, že je třeba politického závazku na nejvyšší úrovni a že je nutné oslovit i lidi, kteří nejsou tradičně zapojeni do politik sociálního začleňování. Následující evropské roky (Evropský rok dobrovolnictví v roce 2011, Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity v roce 2012 a Evropský rok občanů v roce 2013) tematicky úzce souvisejí s evropským rokem 2010 a zkušenosti získané díky evropskému roku 2010 mohly být uplatněny při jejich přípravě a provádění. Důraz nyní musí být kladen na to, aby se udrželo tempo započaté evropským rokem 2010. Za tímto účelem bude Evropská komise spolupracovat s Radou, Evropským parlamentem a všemi klíčovými zúčastněnými stranami, aby byly využity nástroje, které poskytuje strategie Evropa 2020 a Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. PŘÍLOHA Příklady iniciativ zúčastněných zemí, vnitrostátních prováděcích orgánů nebo zastoupení Evropské komise – Belgický projekt na pomoc sociálně vyloučeným lidem, aby se uchytili na trhu práce pomocí na míru upraveného poradenství a vytváření sítí. – Okružní jízda mladých umělců autobusem po Portugalsku s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o chudobě a sociálním vyloučení. – Nizozemský projekt, jehož cílem je propojit místní partnerství v 60 různých obcích a vypracovat integrované strategie pro boj proti sociálnímu vyloučení v příslušných oblastech. – Irské partnerství, jehož cílem je vysílání příběhů lidí, kteří žijí v chudobě, na největší radiostanici v zemi. – Rakouský program pro odbornou přípravu finančních poradců, aby mohli pomáhat osobám, které se potýkají s dluhy a jinými finančními problémy. – Německý projekt na pomoc znevýhodněným lidem přistěhovaleckého původu začlenit se do společnosti tím, že jim jsou nabídnuty příležitosti k dobrovolným činnostem v místním společenství. – Řada regionálních seminářů ve Francii, jejichž cílem je zdůraznit povinnosti regionálních orgánů v boji proti chudobě a přitom respektovat rozmanitost měst a regionů. – Dánský program, jehož cílem je pomoci lidem s mentálním postižením najít si práci, a sice tak, že pracovníci úřadů práce jsou školeni k tomu, aby dokázali zohlednit konkrétní potřeby těchto osob. – Kampaň v Lucembursku na podporu služeb spojených s nemovitostmi, které pomáhají lidem s přístupem k dostupnému bydlení v soukromém sektoru a zároveň zaručují platby nájemného vlastníkům nemovitostí. – Italský supermarket, který poskytuje bezplatně základní potraviny těm nejpotřebnějším. – Zastoupení Evropské komise v Bulharsku uspořádalo literární soutěž na téma evropského roku 2010 a projektu „Jaro Evropy“. Nejlepší eseje byly zveřejněny v brožuře. – Semináře pro studenty (ve věku 14–19 let) na téma „boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“, které organizoval úřad Evropské komise ve Walesu. Zúčastnilo se celkem více než 480 studentů. – Informace pro místní partnery o sociálních programech EU zaměřených na zlepšení sociálního začlenění Romů a jiných rizikových skupin poskytované informačním střediskem Europe Direct v Komotini v Řecku. Doporučení pro budoucí evropské roky Evropská komise podporuje následující doporučení, která vyplývají zejména z externího hodnocení, pro řízení, plánování a provádění budoucích evropských roků. Předběžné plánování a následné činnosti – Navrhnout opatření pro podrobné plánování programů tak, aby byly činnosti na úrovni EU naplánovány nejméně jeden rok předem; zajistit podobné předběžné plánování v zúčastněných zemích. – Zajistit, aby závazky byly splněny, a to buď zachováním redukovaného týmu, který zajistí následná opatření vyplývající z evropského roku, nebo formálním pověřením zvláštního oddělení v Evropské komisi. – Na vnitrostátní úrovni posílit vazby mezi jednotlivými evropskými roky, které spolu tematicky souvisí, a sice sloučením závěrečné akce jednoho roku se zahajovací akcí roku následujícího. – Včas identifikovat případné partnerské události a vytvořit partnerství nejméně šest měsíců před začátkem evropského roku. – Posílit plánování a koordinaci mezi všemi komunikačními útvary Evropské komise před zahájením evropského roku. Administrativní postupy – Provést přezkum opatření pro správní, smluvní a finanční řízení vnitrostátního financování za účelem snížení zátěže spojené s řízením a administrativní zátěže na straně prováděcích subjektů jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. – Vypracovat příručku pro navrhovatele projektů o postupech při správě grantů, které mají VPO přizpůsobit a používat. Komunikační nástroje – Dále rozvíjet inovativní komunikační kanály pro evropské roky, zejména nástroje sociálních sítí. – Zvážit zrušení vyslanců na úrovni EU. Pokud budou považováni za nezbytné, mělo by se jednat o dostatečný počet jednotlivců (10–15) z různých prostředí, aby byl zajištěn příslušný dopad. – Objasnit hned od počátku příslušné úkoly dodavatele v oblasti komunikace a VPO při provádění komunikační kampaně na vnitrostátní úrovni. – Pravidelné kontakty s tiskem a novináři jsou klíčové. – Udržet míru pružnosti v provádění komunikační kampaně na vnitrostátní úrovni tak, aby mohla být přizpůsobena místním potřebám a situacím. – Zapojit angažované vnitrostátní vyslance, kteří budou skutečně k dispozici, a vysoké úředníky, aby přilákali pozornost sdělovacích prostředků v jednotlivých zemích; rozvíjet strategická partnerství s klíčovými sdělovacími prostředky. – Lépe určit úlohy jednotlivých zastoupení Evropské komise a mediálních a informačních služeb v členských státech (provozovaných národními vládami nebo jinými organizacemi), jako jsou informační střediska Europe Direct, aby mohl být lépe využit jejich příspěvek pro komunikační činnosti. Zapojení zúčastněných stran – Zajistit, aby mechanismy pro správu a řízení zapojení zúčastněných stran byly uzpůsobeny tak, aby dokázaly splnit očekávání; nadále rozlišovat mezi administrativní a politickou stránkou věci. – Umožnit zúčastněným stranám více se účastnit činností na úrovni EU tím, že budou přispívat ke koncepci komunikační kampaně; nejdůležitějšími faktory jsou vzájemná důvěra a spolehlivost. – Od samého počátku zapojit vnitrostátní subjekty do koncepce národních programů s cílem zajistit jejich plnou podporu. Dát jim příležitost, aby mohly během kampaně poskytovat zpětnou vazbu. – Vést v patrnosti zdvojování úsilí, pokud budou zúčastněné strany chtít vytvořit své vlastní internetové stránky, loga a slogany. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008. [2] Evropská komise požádala externího smluvního partnera o provedení hodnocení ex post (od 16. prosince 2009 do 16. dubna 2011). Uvedená zpráva byla dokončena v červnu 2011. [3] Special Eurobarometer No 321 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_321_en.pdf. [4] http://endpoverty.eu. [5] Prohlášení Rady o Evropském roce boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení: spolupráce v boji proti chudobě v roce 2010 a v dalších letech. 3053. zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, Brusel, 6. prosince 2010, Úř. věst. C 333, 10.12.2010, s. 8. [6] Jak dokládá výzva k předkládání návrhů z roku 2010 na projekty na snižování nerovností v oblasti zdraví. [7] Výbor pro sociální ochranu, Zpráva o sociálním rozměru strategie Evropa 2020, 2011. [8] Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost, KOM(2010) 0758 v konečném znění. [9] KOM(2011) 815 v konečném znění, Roční analýza růstu na rok 2012. [10] K(2011) 4977/4. [11] KOM(2011) 18, Úř. věst. C 191 (2011). [12] KOM(2009) 567 v konečném znění. [13] Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020, KOM(2011) 173 v konečném znění. [14] KOM(2011) 607 v konečném znění, návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006.