Zvláštní zpráva č. 6/2012 „Podpora Evropské unie pro turecké společenství na Kypru“





SHRNUTÍ I. Účetní dvůr posuzoval, zda Komise řídí nástroj finanční podpory tureckého společenství na Kypru v severní části Kypru [1]účelně. Účetní dvůr konkrétně zkoumal, zda Komise vypracovala program pomoci, který odráží cíle nástroje, a zda zavedla vhodné prováděcí mechanismy a zda jednotlivé projekty přinášejí zamýšlené výsledky. II. Audit se týkal období od přijetí nařízení Rady (ES) č. 389/2006 v únoru 2006 do třetího čtvrtletí roku 2011. Zkoumal se při něm vzorek 34 zakázek s celkovou hodnotou přibližně jedné třetiny (97,5 milionu EUR) veškerých rozpočtových prostředků přidělených na nástroj v období 2006–2011. III. Navzdory složitému politickému kontextu a těsnému časovému rozvrhu dokázala Komise vytvořit program, jenž odrážel cíle nařízení. Rovněž byla schopna rychle zřídit kancelář pro řízení programu a zavést vhodné prováděcí mechanismy. Hlavní nedostatek byl dán tím, že kancelář na podporu programu nefungovala podle propracovanějších postupů stejným způsobem jako delegace EU a že smlouvy s některými klíčovými pracovníky byly omezeny na dobu tří let. IV. Z programu bylo podpořeno mnoho různých příjemců z tureckého společenství na Kypru a program již přinesl některé výsledky. Nebylo však možné realizovat největší projekt programu (27,5 milionu EUR), kterým je výstavba závodu na odsolování mořské vody, což pro program představuje zásadní nezdar. Obecněji řečeno, udržitelnost projektů je kvůli omezené správní a finanční kapacitě orgánů tureckého společenství a zpožděnému přijímání příslušných "zákonů" z jejich strany často nejistá. V. Na základě výše uvedených připomínek předkládá Účetní dvůr Komisi soubor doporučení, která se vztahují k různým možným scénářům vycházejícím jak z vývoje procesu znovusjednocení, tak z rozsahu budoucí pomoci EU: - pokud v krátkodobém výhledu nedojde k urovnání a bude rozhodnuto, že tureckému společenství na Kypru by se mělo poskytnout další významné financování, měla by Komise podniknout některé kroky, aby své řízení programu pomoci posílila (viz bod 64), - bude-li rozhodnuto další rozsáhlý program pomoci nepodporovat, měl by se připravit akční plán na redukci nebo postupné zrušení činností pracovní skupiny Komise (viz bod 65), - pokud v procesu znovusjednocení nastane významný pokrok, měla by Komise včas připravit program, který by umožnil celé zemi, aby po znovusjednocení mohla využívat financování z EU (viz bod 66). ÚVOD ZÁKLADNÍ INFORMACE 1. Kypr získal samostatnost v roce 1960. Smlouva o zárukách, kterou téhož roku podepsali Řecko, Turecko, Spojené království a zástupci řeckého a tureckého společenství na Kypru, měla zaručit základní ustanovení ústavy a územní celistvost a svrchovanost Kypru. Brzy se však objevily neshody ohledně revize ústavy, které v roce 1963 vedly k politickému kolapsu a vlně násilí mezi oběma společenstvími. Po schválení rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN) č. 186 v březnu 1964 byly zřízeny Mírové síly OSN na Kypru (UNFICYP), které zde stále působí v současném počtu přibližně 1000 vojáků. 2. Kypr je dnes de facto rozdělen od turecké vojenské intervence v severní části ostrova v červenci 1974. Ta následovala po letech bojů mezi oběma společenstvími a krátkém a neúspěšném vojenském převratu, který provedly části Národní gardy kyperských Řeků vedené řeckými důstojníky. 3. Po tureckém vojenském zásahu rozšířila Rada bezpečnosti OSN mandát UNFICYP, pod nějž dnes spadá dohled nad faktickým příměřím a udržování nárazníkové zóny podél "zelené linie", jež odděluje severní a jižní část ostrova. V důsledku událostí v roce 1974 žijí kyperští Řekové a kyperští Turci odděleně každý na své straně nárazníkové zóny. Vlastnické otázky, které takto vznikly, jsou jedním z nejsložitějších problémů, které je třeba v rámci probíhajících snah o dosažení dohody vyřešit (viz bod 32). 4. Samozvaná "Severokyperská turecká republika" byla vyhlášena 15. listopadu 1983, avšak uznalo ji pouze Turecko. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 541 (z 18. listopadu 1983) se prohlašuje, že pokus vytvořit "Severokyperskou tureckou republiku" je neplatný. OSN uznává svrchovanost Kyperské republiky za podmínek její nezávislosti z roku 1960. 5. Na zasedání v Helsinkách v prosinci 1999 Evropská rada rozhodla, že politická dohoda nebude podmínkou pro vstup Kypru do Evropské unie (EU), přičemž však zdůraznila, že dohoda by vstupní proces usnadnila. V prosinci 2002 Evropská rada v Kodani rozhodla, že Kypr bude přijat jako nový členský stát EU, avšak současně zopakovala, že dává přednost vstupu sjednoceného Kypru. 6. V referendu konaném v dubnu 2004 odmítlo 76 % hlasujících kyperských Řeků Annanův plán na znovusjednocení, zatímco 65 % hlasujících kyperských Turků jej podpořilo. Kyperská republika tak 1. května 2004 do EU vstoupila jako stále de facto rozdělený ostrov. Celý ostrov je sice právně součástí EU, avšak platnost acquis communautaire je v severní části, kde Kyperská republika nevykonává skutečnou kontrolu, pozastavena. To představuje jedinečný politický, právní a diplomatický kontext. 7. V září 2008 bylo pod záštitou OSN zahájeno nové kolo rozhovorů, které stále probíhají. Generální tajemník Organizace spojených národů a vedoucí představitelé řeckého a tureckého společenství na Kypru se dohodli, že se popáté sejdou v lednu 2012. FINANČNÍ POMOC EU 8. Po referendu v roce 2004 Rada (ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy) týden před vstupem Kyperské republiky do EU požádala Komisi, aby předložila návrh programu podpory. Rada ve svých závěrech uvedla: "Turecké společenství na Kypru jasně vyjádřilo touhu po budoucnosti v rámci Evropské unie. Rada je odhodlána ukončit izolaci tureckého společenství na Kypru a pomoci znovusjednocení Kypru podporou jeho hospodářského rozvoje. Rada vyzvala Komisi, aby za tímto účelem předložila ucelený návrh se zvláštním důrazem na hospodářskou integraci ostrova a na zlepšení styků mezi oběma společenstvími a s EU. [2]" 9. Dne 7. července 2004 navrhla Komise balíček dvou nařízení: jedno se týkalo nástroje finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a druhé bylo nařízení o "přímém obchodu". Dohoda o přijetí balíčku v Radě se však ukázala jako obtížná a nařízení musela být rozdělena [3]. 10. Nařízení Rady o nástroji finanční podpory bylo nakonec přijato 27. února 2006 [4] a v první fázi na něj bylo přiděleno 258,8 milionu EUR. To byla ve skutečnosti částka, která byla pro turecké společenství na Kypru vyčleněna na provádění politik EU na Kypru, pokud se dosáhne politické dohody před přistoupením. Během období 2009–2011 byly přiděleny menší dodatečné částky v celkové výši 33,5 milionu EUR. Přidělené prostředky podle cílů nástroje jsou uvedeny v tabulce. Podrobný seznam projektů financovaných v rámci každého z cílů je uveden v příloze I. K 30. září 2011 vyplatila Komise zhruba 69 % celkové částky, na niž byly uzavřeny zakázky. TABULKA PŘIDĚLENÉ FINANČNÍ PROSTŘEDKY PODLE CÍLŮ (K 30. ZÁŘÍ 2011) (v milionech EUR) | Plánováno | % z celkové plánované částky | Uzavřené zakázky | Vyplaceno | % vyplacené z celkové částky uzavřených zakázek | Cíl 1 Rozvoj a restrukturalizace infrastruktury | 129,25 | 44,2 % | 135,02 | 76,49 | 56,6 % | Cíl 2 Podpora sociálního a hospodářského rozvoje | 84,65 | 29,0 % | 64,87 | 49,41 | 76,2 % | Cíl 3 Podpora usmíření, opatření vedoucích k vytvoření důvěry a občanské společnosti | 23,50 | 8,0 % | 19,90 | 17,61 | 88,5 % | Cíl 4 Přibližování tureckého společenství na Kypru k EU | 12,50 | 4,3 % | 8,62 | 7,49 | 87,0 % | Cíl 5 [9999] Příprava tureckého společenství na Kypru na zavedení a provádění acquis communautaireNepřidělené prostředky technické pomoci a nástroj programových rezerv | 21,35 | 7,3 % | 15,69 | 14,15 | 90,2 % | Mezisoučet – operativní část | 271,25 | 92,8 % | 244,10 | 165,15 | 67,7 % | Řízení (zaměstnanci a služební cesty), logistika | 21,05 | 7,2 % | 15,30 | 13,64 | 89,1 % | Celkem | 292,30 | 100,0 % | 259,40 | 178,79 | 68,9 % | ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 11. Auditoři hledali odpověď na obecnou otázku: "Řídí Komise nástroj finanční podpory tureckého společenství na Kypru účelně?" Otázka se zaměřila na to, zda: a) Komise dokázala navrhnout program pomoci, jenž zohledňoval cíle nástroje, a zavedla vhodné mechanismy pro jeho provádění; b) jednotlivé projekty financované v rámci programu dosahují zamýšlených cílů a zda je pravděpodobné, že budou udržitelné. Při auditu se neposuzovalo, zda program přispívá k politickému cíli nástroje, kterým je znovusjednocení. 12. Při auditu se posuzovaly důkazní informace, které byly získány z dokumentárních přezkumů, pohovorů a tří kontrolních návštěv na místě na Kypru v roce 2011. Auditoři zejména zkoumali vzorek 34 zakázek vybraných z devíti hlavních projektů z 24 projektů financovaných z programu, které pokrývaly všech pět cílů politik nástroje. Hodnota kontrolovaných zakázek činila celkem 97,5 milionu EUR neboli jednu třetinu celkových rozpočtových prostředků přidělených na nástroj (292,3 milionu EUR). Úplný seznam zakázek, které byly předmětem auditu, je uveden v příloze II. PŘIPOMÍNKY KOMISE SE PŘI PŘÍPRAVĚ A PROVÁDĚNÍ PROGRAMU VYROVNÁVALA S VÝZNAMNÝMI OMEZENÍMI 13. Při auditu se posuzovalo, zda Komise účelně řídila přípravu programu. Auditoři proto zkoumali, zda Komise stanovila jasné, logické a časově vymezené priority a akce, které byly zaměřeny na hlavní cíle nástroje a odpovídaly potřebám tureckého společenství na Kypru. Při auditu se rovněž zkoumalo, zda Komise při budování konkrétních prováděcích struktur a postupů pro tento program zohlednila své předešlé zkušenosti, vyhodnotila různé možnosti, které se nabízely, a zajistila si pro provádění programu dostatečné odborné znalosti. INTERVENCE ODRÁŽELY CÍLE PROGRAMU, PŘESTOŽE MĚL PROGRAM POKRÝT ŘADU RŮZNÝCH ODVĚTVÍ, NAŘÍZENÍ BYLO PŘIJATO SE ZPOŽDĚNÍM A NEEXISTOVAL VÍCELETÝ VÝHLED 14. Celkovým cílem pomoci financované nástrojem je podle článku 1 nařízení Rady umožnit znovusjednocení Kypru. Toho se má dosáhnout "posilováním hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru, přičemž zvláštní důraz bude kladen na hospodářskou integraci ostrova, na zlepšování styků mezi oběma společenstvími a s EU a na přípravu na acquis communautaire". Článek 2 nařízení uvádí celou řadu konkrétnějších cílů, na něž se má podpora použít (viz rámeček 1). Takto obecné vymezení cílů znamenalo, že pomoc bylo třeba financovat v mnoha různých odvětvích, což pro Komisi představovalo značné problémy s jejím prováděním, včetně problémů při vyčleňování potřebných lidských zdrojů. Přístup zaměřený na menší počet cílů by Komisi umožnil pomoc lépe zaměřit. 15. Všechny kontrolované intervence v různé míře přispěly k cílům nařízení vymezeným v článku 2. Nařízení se na infrastrukturu a hospodářský rozvoj tureckého společenství na Kypru zaměřilo proto, aby úroveň rozvoje hospodářství tureckého společenství na Kypru ve srovnání s hospodářstvím řeckého společenství nebyla překážkou politického řešení. Nejvíce prostředků bylo přiděleno na oblast dodávek vody a kanalizace a na oblast rozvoje venkova. To odráží přednostní potřeby, absorpční kapacitu v jednotlivých odvětvích a výsledky zvláštních studií proveditelnosti, jež byly provedeny (viz tabulka a příloha I). RÁMEČEK 1 CÍLE NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 389/2006 Článek 1 Obecný cíl a příjemci Společenství poskytne pomoc na umožnění znovusjednocení Kypru posilováním hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru, přičemž zvláštní důraz bude kladen na hospodářskou integraci ostrova, na zlepšování styků mezi oběma společenstvími a s EU a na přípravu na acquis communautaire. Článek 2 Cíle Pomoc se použije mimo jiné na: a) podporu sociálního a hospodářského rozvoje, včetně restrukturalizace, zejména pokud jde o rozvoj venkova, rozvoj lidských zdrojů a regionální rozvoj; b) rozvoj a restrukturalizaci infrastruktury, zejména v oblasti energetiky a dopravy, životního prostředí, telekomunikací a dodávek vody; c) usmíření, opatření vedoucí k vytvoření důvěry a podporu občanské společnosti; d) sblížení tureckého společenství na Kypru s Unií, mimo jiné na základě informací o politickém a právním řádu Evropské unie, podpory mezilidských vztahů a stipendií od Společenství; e) přípravu právních textů v souladu s acquis communautaire tak, aby byly okamžitě použitelné, jakmile dojde k úplnému vyřešení kyperského problému; f) přípravu na provádění acquis communautaire vzhledem k odvolání jeho pozastavení, ke kterému došlo v souladu s článkem 1 protokolu č. 10 aktu o přistoupení. 16. Cíl spočívající v "usmíření a opatřeních vedoucích k vytvoření důvěry" rovněž představoval důležitý dodatečný prostředek podpory obecného cíle znovusjednocení. Skutečná částka v rozhodnutí o financování z prosince 2006 však byla o 35 % nižší než v původním návrhu z července 2004. Tento posun odrážel výsledek jednání s vedoucími představiteli tureckého společenství na Kypru, kteří považovali infrastrukturu a hospodářský rozvoj tureckého společenství na Kypru za prvotní cíle nástroje. 17. Komise při programech pomoci obvykle široce využívá podporu budování kapacit, která doprovází její projekty, aby se posílila vnitrostátní správa a zvýšila udržitelnost financovaných projektů. Možnosti Komise takové postupy v tomto programu použít byly ovšem výrazně omezeny, protože správa tureckého společenství na Kypru není oficiálně mezinárodně uznávána. Komise tak kupříkladu nemohla využívat twinningové smlouvy, které jako nástroj budování kapacit v zemích připravujících se na přijetí acquis communautaire upřednostňuje [5]. V případech, kdy Komise pro budování kapacit využila technickou pomoc poradenských společností, mohli poskytovatelé technické pomoci vzhledem k politickým okolnostem pracovat spolu s orgány tureckého společenství na Kypru taktéž jen v omezené míře (viz též bod 45). 18. Dlouhá doba, které bylo třeba na přijetí nařízení Rady (viz bod 9), znamenala, že rozhodnutí o financování umožňující přidělit první částku 259 milionů EUR musela být vypracována a schválena během pouhého roku. Přípravné činnosti, které byly naplánovány na roky 2004–2005, nemohly být provedeny a Komise musela financovat důležité studie proveditelnosti z rozpočtu pouhých dvou milionů EUR, který byl poskytnut v rámci zvláštního balíčku pomoci na rok 2003 pro severní část Kypru [6]. Časový tlak během přípravné fáze projektu byl jedním z důvodů zásadních problémů, které se vyskytly u projektu odsolovacího závodu (viz body 38–40). 19. Opožděné schválení mělo též negativní dopad na přípravu zakázek, kterými se měly realizovat projekty. Jednalo se především o technické specifikace pro zadávací řízení, která místo toho, aby byla rozložena do čtyř a půl let mezi červencem 2004 a prosincem 2009, musela být dokončena za tři roky před vypršením lhůty pro uzavření zakázek. To ztěžovalo především infrastrukturní projekty v odvětví zásobování vodou (viz rámeček 2, písm. c)). Z celkových prostředků přidělených na zakázky zahrnuté do auditu tak byly na asi 62 % uzavřeny zakázky až v roce 2009, zatímco na celých 44 % byly uzavřeny zakázky až v prosinci 2009, tj. v měsíci, kdy lhůta vypršela. 20. Jelikož nařízení bylo přijato se zpožděním, Komise nemohla využít předpokládaného víceletého programového rámce na období 2004–2006. Navíc bylo financování od roku 2006 uvolňováno jen ad hoc a v omezeném rozsahu (viz bod 10). 21. Skutečnost, že chyběl víceletý programový rámec, nenapomáhala účelnému řízení programu. Zejména to znamenalo, že Komise nebyla schopna dopředu plánovat a řadit své intervence tak, aby měly maximální dopad, a přesunovat prostředky mezi různými odvětvími intervencí v závislosti na tom, jaké mají tato odvětví výsledky, a v závislosti na získaných zkušenostech. Podpora odvětví telekomunikací (viz bod 35) a stipendijních programů (viz bod 53) jsou dvě oblasti, kde se v tomto ohledu vyskytly obzvláštní problémy. Chybějící víceletý výhled také znesnadňuje řízení lidských zdrojů (viz bod 27). ÚČELNOST MÍSTNÍ KANCELÁŘE KOMISE NA PODPORU PROGRAMU KOMPLIKOVALO NĚKOLIK FAKTORŮ 22. Komise se při hledání vhodné struktury pro provádění programu potýkala se značnými obtížemi. Financování EU se v členských státech obvykle realizuje prostřednictvím vnitrostátních orgánů, avšak u tohoto programu to nebylo možné, neboť Kyperská republika v severní části Kypru nevykonává skutečnou kontrolu. Současně ovšem nebylo možné ustavit delegaci EU, která by pomoc prováděla, protože delegace lze zřizovat pouze mimo EU a celý ostrov je z právního hlediska součástí EU (viz bod 6). V nařízení se původně předpokládalo, že podporu bude provádět Evropská agentura pro obnovu (EAR), jejímž prostřednictvím Komise od roku 2000 realizovala velkou část své pomoci na západním Balkáně, avšak rozhodnutí uzavřít EAR znamenalo, že tato možnost také nepřicházela v úvahu [7]. 23. Ve světle těchto problémů využila Komise svých rozsáhlých zkušeností, aby našla nejvhodnější alternativní institucionální uspořádání. Model, který zvolila, spočíval v pracovní skupině se sídlem v ústředí a s místní kanceláří na podporu programu – kanceláří EU na podporu programu (dále jen EUPSO) – v severní části Kypru. Komise se přitom inspirovala kancelářemi technické pomoci, které využívá na Západním břehu Jordánu, a zohlednila náklady a přínosy různých přístupů a také politický kontext [8]. Umístění EUPSO v severní části Kypru umožnilo, aby se provádění programu pomoci monitorovalo podrobněji a aby program lépe reagoval na potřeby příjemců projektů. 24. Komise byla schopna rychle ustavit EUPSO na základě smlouvy o poskytování služeb podepsané v prosinci 2006 se společností GTZ [9]. Tento dodavatel již měl poskytovat logistickou podporu pro technickou pomoc v severní části Kypru podle stávající dohody [10]. 25. Kancelář EUPSO při řízení programu omezovala skutečnost, že nemohla fungovat tak jako delegace EU, které obvykle programy pomoci EU řídí. Jelikož chybí vedoucí delegace, veškerá klíčová rozhodnutí se musí provádět v ústředí Komise. Týká se to také zadávacích řízení, udělování zakázek a platebních postupů, protože příslušné pravomoci nebyly na kancelář EUPSO přeneseny tak, jak jsou přenášeny na delegace EU, což zpomaluje její fungování. Navíc se na schvalování zakázek a plateb podílejí uvnitř GŘ pro rozšíření čtyři různá oddělení. Hodnocení programu z roku 2009 rovněž poukázalo na zdlouhavé ověřovací postupy vyplývající z centralizované povahy schvalovacího procesu. 26. EUPSO na rozdíl od delegací EU nemá vlastní tiskové a komunikační oddělení, a nemůže tudíž vydávat vlastní tiskové zprávy. EUPSO se proto o všech materiálech ke zveřejnění v souvislosti s projekty EU radí se zastoupením EK v Kyperské republice, které je umístěno v části Nikósie, v níž Kyperská republika vykonává skutečnou kontrolu. I když toto uspořádání vzhledem k politicky citlivému kontextu přináší potenciální výhody, o postupech pro tyto konzultace neexistuje žádná podrobná provozní dohoda a byly zaznamenány případy, kdy se schválení dokumentů ze strany zastoupení EK zpozdilo až o dva měsíce (viz též bod 55). 27. Další omezení, s nímž se musí EUPSO vypořádat, spočívá v tom, že podle služebního řádu [11] úředníků Evropské unie mohou být smluvní zaměstnanci pracující v ústředí zaměstnáni nejvýše na dobu tří let. Naopak zaměstnanci pracující v delegacích mají smlouvy na pět let, někdy s možností prodloužení. Kvůli kratšímu trvání smlouvy přišla pracovní skupina o schopné a zkušené pracovníky v době, kdy projekty, jež řídili, nebyly ještě dokončeny. EUPSO navíc v současnosti jen obtížně získává pracovníky s příslušným profilem, kteří by je nahradili, neboť Komise může kvůli nejistotě ohledně budoucího financování nástroje nabídnout jen jednoleté smlouvy (viz též bod 20). POSTUPY, JIMIŽ SE PROGRAM PROVÁDÍ, NEJSOU VŽDY ÚČELNÉ 28. Komise podnikla příslušné kroky, aby vyhodnotila nejvhodnější způsoby provádění jednotlivých projektů. Jelikož nemůže uzavírat smlouvy o financování s orgány tureckého společenství na Kypru, protože je mezinárodní společenství oficiálně neuznalo, prováděla Komise pomoc v prvé řadě na základě přímých smluv jako jediný zadavatel. Kromě toho Komise řídila některé intervence společně s Rozvojovým programem OSN (UNDP) a tento přístup se ukázal jako vhodný pro zahájení pomoci EU, neboť jí umožnil vycházet z předchozích činností OSN. Nicméně před financováním nových intervencí EU prostřednictvím OSN je třeba přezkoumat, zda vzhledem ke zkušenostem, které Komise již získala, jsou tyto výhody z počáteční fáze stále relevantní. 29. Monitorovací mechanismy, které Komise zavedla, jsou v zásadě dostačující. Vedoucí jednotlivých úkolů a vedoucí odborů v kanceláři EUPSO sledovali partnery a dodavatele projektů, které byly předmětem auditu, a ukládali jim nápravná opatření. Kancelář EUPSO v případě potřeby podporovaly jednotky řízení programu a odborníci na technickou pomoc. Při spolupráci Komise v oblasti monitorování projektů prováděných na základě společného řízení s UNDP však vznikaly problémy. Při auditu byly zjištěny významné nedostatky v dohodách s UNDP o příspěvku na místní a městskou infrastrukturu, Společný výbor pro pohřešované osoby a na odminování, kde byly ukazatele výkonnosti často nedostatečné nebo nebyly důsledně vykazovány. 30. Komise si od počátku uvědomovala, že poskytování pomoci tureckému společenství na Kypru s sebou nese značná finanční a provozní rizika. V hodnocení provedeném v roce 2009 byla popsána nejvýznamnější rizika pro relevantnost, efektivnost, účelnost, dopad a udržitelnost každého z cílů nástroje. 31. Hodnocení poskytlo pracovní skupině pevný základ pro řízení rizika a pro zavedení strategie zajištění věrohodnosti. Komise přijala několik opatření s cílem omezit potřebu nápravných kontrol a snížit riziko dodatečných požadavků nebo pokut od smluvních stran. Zůstává ovšem riziko po dokončení projektů související s tím, jak jsou závazky spojené s vlastnictvím a provozováním infrastrukturních investic převáděny na příjemce, kteří nejsou oficiálně uznáni [12]. 32. Zvláštní riziko vyplývá z toho, že odhadem 78 % pozemků v soukromém vlastnictví v severní části Kypru právně patří kyperským Řekům [13], jejichž souhlas se pro infrastrukturní investice na jejich pozemcích financované EU vyžadoval. Komise stanovila postupy, kterými ve spolupráci s Katastrálním a zeměměřickým úřadem Kyperské republiky ověřuje vlastnictví nemovitostí. Přestože se v počátcích tento postup musel vyrovnávat s právními problémy a značnými prodleními, čas potřebný na zpracování dokumentů se od té doby snížil. 33. Komise přes značné úsilí účinně neřídila rizika spojená s realizací zakázky ve výši 27,5 milionu EUR na výstavbu závodu na odsolování mořské vody v Sirianokhori/Kumköy (viz rámeček 2). RÁMEČEK 2 ŘÍZENÍ RIZIK SOUVISEJÍCÍCH S PROVÁDĚNÍM Výstavba závodu na odsolování mořské vody a) Komise si uvědomovala riziko, že pokud v zadávacím řízení v rámci programu pomoci zvítězí společnost s pracovníky, kterými budou kyperští Řekové, mohou být s realizací zakázky kvůli možnému omezení přístupových práv do severní části Kypru potíže. U největší zakázky, která se měla v rámci programu financovat, tj. závodu na odsolování mořské vody v Sirianokhori/Kumköy, se toto riziko stalo skutečností. b) V oznámení o zakázce na stavební práce pro závod na odsolování mořské vody bylo uvedeno, že uchazeč musí předložit záruku za splnění zakázky ve výši 10 % hodnoty zakázky nejpozději 30 dní po obdržení podepsané smlouvy, jinak bude smlouva neplatná. Zhotovitel však záruku nikdy nepředložil. V souladu s oznámením o zakázce měla tedy Komise smlouvu ukončit již 17. ledna 2010. V takovém případě by byl závazek k částce 27,5 milionu EUR zrušen. c) Tím, že stavební práce zadala v nejpozdější možné chvíli (lhůta pro uzavření smlouvy vypršela 18. prosince 2009), přišla Komise také o možnost nabídnout zakázku jinému uchazeči. V oznámení o zakázce bylo stanoveno, že pokud vybraný uchazeč nepředloží záruku v dané lhůtě, smlouva bude neplatná a může být vyhotovena nová smlouva, která bude zaslána uchazeči, který předložil druhou nejlevnější vyhovující nabídku. Jelikož lhůta pro uzavření smlouvy vypršela, tato možnost již neexistovala. d) Komise zahájila dialog s vysokými politickými představiteli tureckého společenství na Kypru až v červnu 2010, tj. sedm měsíců po podpisu smlouvy v prosinci 2009. Vedoucí představitel tureckého společenství na Kypru odpověděl 17. června 2010 a ve své odpovědi vyjádřil politickou podporu projektu, avšak omezení vstupu byla částečně zrušena až v srpnu 2010. Kdyby Komise zahájila dialog již v prosinci 2009, bylo by na řešení této otázky více času. e) Komise jako zmírňující opatření vypracovala v červnu 2010 dodatek ke smlouvě, který by jí právně umožnil smlouvu bez smluvní pokuty zrušit, pokud by jí příjemce nemohl poskytnout ujištění o přístupových právech zhotovitele. Komise smlouvu následně 22. prosince 2011 ukončila. UDRŽITELNOST PROJEKTŮ JE PŘES URČITÉ VÝSLEDKY OHROŽENA 34. Účetní dvůr zkontroloval vzorek zakázek (viz bod 12 a příloha II), které souvisely s pěti cíli nástroje, aby posoudil, zda dosahovaly zamýšlených výstupů a výsledků a zda budou dosažené výsledky udržitelné. CÍL 1: ROZVOJ A RESTRUKTURALIZACE INFRASTRUKTURY ODVĚTVÍ TELEKOMUNIKACÍ 35. Cílem podpory EU na rozvoj a restrukturalizaci telekomunikační infrastruktury je nakonec sladit odvětví telekomunikací v severní části Kypru s normami EU ve shodě s acquis communautaire. Smyslem pomoci je zajistit síť, v níž může mít každý přístup k moderním telekomunikačním službám a kterou lze snadno propojit s telekomunikační sítí v oblastech pod skutečnou kontrolou vlády Kyperské republiky. Třebaže se tak stalo se zpožděním, většina technického vybavení byla dodána do 30. června 2011. Doprovodná zakázka na technickou pomoc byla značně zpožděna, především proto, že "zákony a předpisy" tureckého společenství na Kypru nebyly schváleny podle stanoveného časového plánu. 36. U jiných odvětví (viz níže), v nichž chybí dohody o financování, prováděla Komise program bez povinnosti příjemce provést před podpisem smluv na dodávky zařízení nutná reformní opatření. Je zde tudíž riziko, že ačkoli se v rámci programu investovaly značné částky do zařízení, odvětvové reformy nebudou provedeny. Poté, co vedení tureckého společenství na Kypru v květnu 2011 oznámilo restrukturalizaci odvětví, pracovníci "Telekomunikačního úřadu tureckého společenství na Kypru" zahájili stávku a uspořádali demonstrace. 37. Vzhledem ke zkušenostem s reformami odvětví telekomunikací v jiných zemích, včetně členských států EU, lze rovněž pochybovat o tom, zda 18 měsíců byla na tento projekt dostatečná doba. Kromě toho je kvůli způsobu, jakým ústřední správa tureckého společenství na Kypru řídí finance "Telekomunikačního úřadu tureckého společenství na Kypru", oslabena finanční udržitelnost úřadu jako poskytovatele služeb. ODVĚTVÍ DODÁVEK VODY 38. Výstavba závodu na odsolování mořské vody v Sirianokhori/Kumköy není jen hlavním projektem v odvětví dodávek vody, ale též největší intervencí financovanou nástrojem. Představuje přibližně 10 % z celkového financování, k němuž byly uzavřeny zakázky. Závod měl poskytovat 23000 m3 čisté pitné vody za den, a pokrývat tak spotřebu zhruba 100000 lidí. Konstrukční řešení závodu se během procesu formulace projektu značně změnilo. Podle původního návrhu se měl postavit závod, v němž by se upravovala poloslaná podzemní voda, avšak toto řešení bylo opuštěno kvůli obavám, zda by to bylo v souladu s rámcovou směrnicí o vodě. 39. Přestože jde o důležitou zakázku, její provádění pokročilo jen velmi málo, především kvůli tomu, že turecké ozbrojené síly odepřely kyperským Řekům pracujícím pro jednoho ze zhotovitelů v konsorciu přístup na staveniště a že nebyla vyřešena otázka záruky za splnění (viz rámeček 2). Podle podmínek smlouvy odpovídá za zajištění přístupu na staveniště jako zadavatel Komise, avšak ve skutečnosti je to mimo její kontrolu. 40. To, že se projekt nedaří uskutečnit, představuje pro celkový program pomoci zásadní nezdar. Dodávky vody jsou pro ostrov stále vážnějším problémem, protože za posledních 30 let klesly průměrné roční srážky o 40 %. Jelikož jedním z cílů projektu bylo zastavit ekologicky neudržitelné využívání zásob podzemní vody, zrušení projektu navíc znamená, že tento vážný ekologický problém nebude řešen. Vodonosná vrstva je stále více ohrožována pronikáním solí v důsledku nadměrného čerpání a také znečištění z lidských a zemědělských činností. 41. Dva menší projekty v oblasti zásobování vodou byly úspěšnější. a) Díky zakázce financované EU, která představuje 50 % většího projektu na renovaci rozvodné sítě v Nikósii, bylo renovováno 87 km sítě na severu města. Komise však nestanovila žádný ukazatel, kterým by posuzovala účelnost projektu, například pokud jde o snížení úniků či ročních nákladů na opravy. b) Cílem výstavby nové čistírny odpadních vod v Mia Milia / Haspolatu je modernizovat čištění odpadních vod v celé Nikósii a okolí. Jelikož čistírna je spravována oběma společenstvími, podporuje projekt také usmíření a budování důvěry. Stavitel čistírny získal zakázku na její údržbu a provoz na deset let po předání, aby byly i nadále zajišťovány kapacitní potřeby. Avšak "společný subjekt", který má tuto zakázku řídit a dohlížet na ni a který mají založit obě společenství, zatím nebyl ustaven, což ohrožuje udržitelnost projektu. 42. Bylo rovněž financováno zařízení na odebírání a rozbor vzorků vody a správu laboratorních informací, aby se rozšířila kapacita pro rozbory kvality vody pro veškeré služby v oblasti pitné vody a odpadních vod v severní části Kypru v souladu s příslušnými směrnicemi EU. I když bylo veškeré zařízení dodáno podle plánu, není jasné, zda budou cíle projektu splněny, jelikož laboratoř v současnosti nepracuje podle norem EU. V rámci zakázky na podporu budování kapacit bylo sice naplánováno dodatečné školení pracovníků příjemce, aby bylo zajištěno pokračující využívání zařízení, avšak v době auditu nebylo zřejmé, kdy bude školení poskytnuto a zda na ně budou vyčleněny potřebné lidské zdroje. CÍL 2: PODPORA SOCIÁLNÍHO A HOSPODÁŘSKÉHO ROZVOJE OBLAST ROZVOJE VENKOVA 43. K očekávaným výsledkům programu v oblasti rozvoje venkova patřilo zpracování plánu rozvoje venkova, zvýšení správní kapacity pro programování a provádění politiky v souladu s pravidly EU, provádění grantových programů pro investice přímo v hospodářstvích a pro diverzifikaci hospodářství v souladu s těmito novými politikami a konečně zlepšení podmínek na venkově. 44. Byl vypracován jak plán rozvoje venkova, tak strategie místního rozvoje, jaké se používají v programu EU Leader. Grant byl přidělen více než 200 jednotlivým zemědělcům či podnikatelům, kterým umožnil modernizovat jejich provozní zařízení a přiblížit se normám EU. Kromě toho bylo místním subjektům a nevládním organizacím poskytnuto téměř 40 grantů pro rozvoj obcí. Příjemci grantů obdrželi během přípravy a provádění svých projektů od Komise dotaci na technickou pomoc a díky grantovým programům se naučili moderním postupům v oblasti účetnictví, zadávání veřejných zakázek a monitorování. 45. Nicméně kapacitu místní správy a konečných příjemců je třeba dále posilovat. Převod know-how z technické pomoci poskytované orgánům tureckého společenství na Kypru, jež odpovídají za rozvoj venkova, brzdila skutečnost, že poskytovatelé technické pomoci kvůli politické situaci nepracují v kancelářích orgánů tureckého společenství na Kypru. Kromě toho je vlastnická odpovědnost za nový plán rozvoje venkova a zejména za strategie místního rozvoje, které jsou určeny pro členské státy v rámci programu EU Leader, stále velmi malá. Bez další podpory v následujících letech bude proto udržitelnost jen obtížně dosažitelná. Další intervence EU se sice skutečně rozvíjejí, avšak nyní jim v této oblasti konkuruje turecké financování. Přímá koordinace s Tureckem není ovšem za současných okolností možná. MÍSTNÍ A MĚSTSKÁ INFRASTRUKTURA 46. Podpora EU určená na modernizaci místní a městské infrastruktury má napomoci revitalizovat severní část Kypru, a to i otevřením nových přechodů na zelené linii. V rámci dvou fází programu UNDP bylo financováno přibližně 40 jednotlivých opatření, včetně některých velmi exponovaných s významným dopadem, jako bylo otevření dvou přechodů (ulice Ledra v Nikósii a Kato Pyrgos a Karavostasi – známý také pod jménem Limnitis/Yeşilırmak) a restaurování budovy Bedestan, což je významná památka kulturního dědictví a turistický cíl na severu Nikósie (viz rámeček 3). Většina jednotlivých opatření se potýkala se zpožděními, ačkoli v mnoha případech zpoždění souvisela s politickými obtížemi a problémy s ověřováním vlastnictví, které jsou z velké části mimo působnost Komise a UNDP. 47. Udržitelnost intervencí je potenciálně ohrožena tím, že turecké společenství na Kypru se na nich podílí jen v omezeném rozsahu. Na úrovni projektů neexistuje formální mechanismus, v němž by turecké společenství na Kypru bylo zastoupeno, a není zastoupeno ani v řídícím výboru projektů. Na úrovni intervencí UNDP sice s místními orgány na obecní úrovni těsně spolupracuje, aby je zapojilo do řízení projektů, avšak UNDP je jediným zadavatelem, což znamená, že orgány místní správy nezískaly zkušenosti jako zadavatelé. Zprávy UNDP se otázkou udržitelnosti s výjimkou projektu Bedestan výslovně nezabývají (viz rámeček 3). RÁMEČEK 3 VÝSLEDKY: MODERNIZACE MÍSTNÍ A MĚSTSKÉ INFRASTRUKTURY Otevření přechodů Podle článku 2 nařízení o zelené linii smí být linie překročena pouze na přechodech schválených příslušnými orgány Kyperské republiky. Dnes je takových přechodů sedm. Dva z nich, ulice Ledra a Kato Pyrgos a Karavostasi (známý také pod jménem Limnitis/Yeşilırmak), byly otevřeny v rámci projektu v dubnu 2008 a říjnu 2010. Otevírání nových přechodů usnadňuje kontakty mezi oběma společenstvími a přispívá k vzájemnému porozumění. Za poslední osmiměsíční vykazované období bylo zaznamenáno celkem 1,6 milionu přechodů: 26 % představovali kyperští Řekové z oblastí kontrolovaných vládou do severní části Kypru, 46 % představovali kyperští Turci ze severní části Kypru do vládou kontrolovaných oblastí a 28 % byli občané EU kromě Kypřanů a příslušníci jiných než členských zemí EU [14]. Restaurování budovy Bedestan Bedestan byl původně postaven jako byzantský kostel, ale v 16. století byl přeměněn na krytý trh. Ve 30. letech 20. století se budova již nepoužívala. Když projekt financovaný EU začal, byla budova ve velmi špatném stavu, měla propadlou střechu a různá další konstrukční poškození. Stavební práce byly provedeny ve dvou fázích: konstrukční práce v letech 2004–2006 a památkářské a restaurační práce v letech 2005–2009. V listopadu 2009 byl Bedestan znovuotevřen pro veřejnost jako kulturní středisko a slavnostního otevření se zúčastnili zástupci obou společenství. Projekt získal cenu Evropské unie za kulturní dědictví Europa Nostra v kategorii výzkumu. CÍL 3: PODPORA USMÍŘENÍ, OPATŘENÍ VEDOUCÍCH K VYTVOŘENÍ DŮVĚRY A OBČANSKÉ SPOLEČNOSTI 48. Byla poskytnuta podpora Společnému výboru pro pohřešované osoby, aby se uzavřela tato bolestná kapitola kyperských dějin, což by byl příspěvek k usmíření mezi řeckým a tureckým společenstvím na Kypru. Během období, na nějž se vztahovala první dohoda ve výši 1,5 milionu EUR (březen 2007 až květen 2009), byly identifikovány a rodinám navráceny ostatky 155 osob z odhadovaného počtu 1958 pohřešovaných osob. Prostředky na budoucí činnosti budou nadále záviset na dostupnosti financování od dárců, z nichž je EU ten nejvýznamnější. V této fázi nebyl pro podporu Společného výboru pro pohřešované osoby stanoven žádný jasný konečný cíl ani strategie jejího ukončení. 49. Komise z nástroje rovněž financovala semináře organizované Akademií politických studií Rady Evropy, aby se jak kyperští Turci, tak kyperští Řekové více dozvěděli o některých úkolech, které budou před ostrovem v budoucnosti stát. Semináře přispěly k lepší integraci vedoucích představitelů kyperských Turků, i když účast na nich nebyla vždy vysoká. Komise nepodnikla žádné konkrétní kroky, aby zajistila pokračování "Evropského fóra o Kypru", což je síť bývalých účastníků těchto seminářů. 50. Byly zahájeny programy "Kyperská občanská společnost v akci" a "Skupina pro podporu občanské společnosti", jejichž cílem je posílit organizace občanské společnosti a rozvíjet kulturu občanské společnosti v tureckém společenství na Kypru. Díky oběma programům bylo možné vybudovat kapacitu, avšak je třeba poskytnout další podporu, aby se v organizacích občanské společnosti kyperských Turků posílila provozní kapacita a finanční řízení. 51. Podpora EU významně přispěla k odminování na Kypru. Téměř všechna minová pole v nárazníkovém pásmu jsou již vyčištěna. Od roku 2007 poskytla EU z celkové částky 9 milionů EUR, která byla do tohoto úkolu investována, 6,5 milionu. Odminování kromě jiného díky otevření nových přechodů usnadnilo obchod a pohyb obyvatelstva (viz rámeček 3). Napomohlo také budování důvěry prostřednictvím spolupráce mezi tureckými ozbrojenými silami a ozbrojenými silami Kyperské republiky během procesu odminování. CÍL 4: PŘIBLIŽOVÁNÍ TURECKÉHO SPOLEČENSTVÍ NA KYPRU K EVROPSKÉ UNII 52. Stipendijní program EU je jednou z oblastí podpory EU, kterou turecké společenství na Kypru nejlépe zná a které si nejvíce cení. Hraje užitečnou roli při snižování izolace tureckého společenství na Kypru tím, že 400 studentům a učitelům umožnilo po jeden rok žít a studovat v jiném členském státě [15]. 53. Účelnost a udržitelnost programu je však omezena neexistencí víceletého výhledu. Výzva k předkládání návrhů není vyhlašována podle provozních potřeb, nýbrž podle toho, kdy Komise přijímá rozhodnutí o financování. Jelikož není zaručeno, že program bude pokračovat i následující rok, potenciální žadatelé nemohou plánovat dopředu (zejména ti, kteří nemohou strávit rok v zahraničí bez grantu). 54. Nakolik byl celkový cíl projektu splněn, není možno posoudit, protože následný průzkum mezi jednotlivými příjemci nebyl zatím proveden. Uzavírání smluv v rámci poslední výzvy na akademický rok 2011/12 se značně zpozdilo, zejména kvůli dočasnému nedostatku pracovníků v kanceláři EUPSO (viz bod 27). Do konce srpna 2011, tj. těsně před začátkem akademického roku, nebyla Komise schopna podepsat žádnou smlouvu. 55. Informační projekt o politickém a právním řádu Evropské unie ("InfoPoint") má turecké společenství na Kypru přiblížit EU prostřednictvím informačních aktivit a zvyšováním povědomí o EU a snahách o urovnání a znovusjednocení. Projekt již přinesl některé významné výsledky, včetně vytvoření kanceláře "InfoPoint" s otevřeným přístupem a internetových stránek [16] v angličtině a turečtině. Avšak rozdílné názory zastoupení EK v Nikósii a pracovní skupiny na řadu témat v rámci řídícího výboru projektu vedly k odložení rozhodnutí a následně opožděné realizaci projektu. Například spuštění internetových stránek projektu se kvůli těmto problémům zpozdilo o 16 měsíců. CÍL 5: PŘÍPRAVA NA ACQUIS COMMUNAUTAIRE 56. Komise rovněž financovala projekty připravující na acquis communautaire. Účetní dvůr zkoumal jeden z největších projektů tohoto druhu, který se týkal sledování kvality ovzduší. Přes problémy (viz rámeček 4), které rovněž ilustrují potíže, s nimiž se potýkaly jiné projekty, byly jak technická pomoc, tak veškeré vybavení dodány. 57. Tím, že do smlouvy o dodávkách začlenila dvanáctiměsíční "poprodejní servis", se Komise snažila zajistit udržitelnost projektu. Rozhodnutí místních orgánů zavázat dodavatele technické pomoci k průběžné provozní a údržbové podpoře je rovněž snahou zajistit udržitelnost. Byl přijat nový "zákon o životním prostředí", který je v souladu s legislativou EU, a příjemce z řad tureckého společenství na Kypru vypracoval koncepční dokument, v němž se rozebírají dopady, které bude mít zavedení "zákona" na rozpočet a lidské zdroje. Celková udržitelnost je však ohrožena, protože "Útvar ochrany životního prostředí" tureckého společenství na Kypru se potýká s vážnými rozpočtovými omezeními. RÁMEČEK 4 POTÍŽE S PROVÁDĚNÍM PROJEKTU NA SLEDOVÁNÍ KVALITY OVZDUŠÍ V závěrečné zprávě vypracované týmem technické pomoci pro projekt sledování kvality ovzduší se popisovaly následující potíže s jeho prováděním, které představují riziko pro výsledky projektu a jejich udržitelnost: a) zahájení projektu se zpozdilo o čtyři měsíce po podpisu smlouvy, když se čekalo na instalaci čtyř nových stanic na sledování kvality ovzduší, dodaných na základě první ze dvou smluv o dodávkách; b) v rámci jiných dvou projektů technické pomoci financovaných EU probíhala současně jejich spolupráce s "Útvarem ochrany životního prostředí" tureckého společenství na Kypru, takže byla potřeba úzká koordinace, aby nenastávaly situace, kdy čtyři odborníci současně chtěli pracovat jen s dvěma pracovníky "Útvaru ochrany životního prostředí". Tato situace však skutečně nastala a trvala několik týdnů; c) kvůli rozpočtovým omezením "Útvaru ochrany životního prostředí" se školení účastnilo méně osob, než se plánovalo. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ ZÁVĚRY 58. Komisi se podařilo vytvořit program, u něhož financované intervence odpovídaly cílům nástroje a u něhož byly zavedeny převážně vhodné prováděcí mechanismy. Program již přinesl některé kladné výsledky, avšak jejich udržitelnost je především kvůli nejistotě o budoucím financování EU často nejistá. 59. Komise se musela vyrovnávat se složitým politickým kontextem a problémy plynoucími z široké formulace cílů nařízení, jeho opožděného přijetí a nejistého časového rámce. Navzdory tomu dokázala vytvořit program, který se zabývá všemi odvětvími uvedenými v cílech nařízení a vhodně mezi nimi stanoví priority. Rovněž navzdory výrazným omezením našla způsob, jak v severní části Kypru rychle zřídit kancelář pro řízení programu a používat převážně vhodné implementační metody a opatření na zmírnění rizika. Hlavní nedostatek v řízení programu byl dán tím, že místní kancelář na podporu programu nefungovala podle propracovanějších postupů stejným způsobem jako delegace EU a že smlouvy s pracovníky byly uzavřeny na příliš krátkou dobu na to, aby mohli financované projekty řídit od začátku do konce. Kromě toho monitorování v rámci společného řízení s OSN bylo nedostatečné. 60. Z programu bylo podpořeno mnoho různých příjemců z tureckého společenství na Kypru, včetně zemědělců, studentů a osob využívajících nových přechodů, a program již přinesl některé významné výsledky. Nebylo však možné realizovat největší projekt, kterým je výstavba závodu na odsolování mořské vody (27,5 milionu EUR). To pro program představuje zásadní nezdar a může mít rovněž vážné ekologické důsledky. Obecněji řečeno, udržitelnost projektů je kvůli omezené správní kapacitě, zpožděnému přijímání příslušných "zákonů a předpisů" a nejistotě orgánů tureckého společenství na Kypru ohledně budoucího financování často nejistá. 61. V době auditu bylo stále nejasné, zda bude na program podpory EU poskytnut další významný objem financování. Tato nejistota ztěžuje řízení programu a má negativní dopad na jeho účelnost a udržitelnost. 62. Přes úsilí, které EU vyvíjí při přípravě a provádění pomoci tureckému společenství na Kypru, může být konečného cíle nástroje, tj. znovusjednocení Kypru, dosaženo pouze tehdy, pokud k tomu budou mít obě společenství politickou vůli. DOPORUČENÍ 63. Konkrétní doporučení k tomu, jak by Komise měla řídit pomoc EU tureckému společenství na Kypru, nutně závisí na vývoji jednání o znovusjednocení a politice EU v této oblasti. V doporučeních se berou v úvahu různé možné scénáře. 64. Za současné situace, kdy nebylo dosaženo dohody o znovusjednocení Kypru, a pokud bude rozhodnuto, že by se měl financovat další program pomoci EU, měla by Komise provést tato opatření: a) zavést mechanismus s víceletým výhledem, který umožní lepší plánování, provádění a udržitelnost; b) nalézt způsob, jak zajistit náležitou pružnost v délce zaměstnání osob pracujících pro pracovní skupinu; c) přenést řízení z ústředí Komise na EUPSO tam, kde to zvýší efektivnost programu; d) stanovit formální postupy pro lepší koordinaci mezi zastoupením EK v Nikósii a pracovní skupinou, aby byly informace z EUPSO a z projektů snadněji přístupné pro veřejnost; e) lépe formulovat budoucí dohody o příspěvku s partnerskými organizacemi, především s UNDP, aby bylo zajištěno řádné finanční a provozní výkaznictví, včetně relevantnějších a aktuálnějších ukazatelů výkonnosti; f) při rozhodování o přidělení budoucího financování brát v úvahu nejen nové projekty, ale také potřebu zajistit udržitelnost projektů stávajících; g) obzvláštní pozornost věnovat řádné přípravě nového projektu, který by řešil významnou otázku omezených zdrojů vody; h) požadovat od příjemců z řad tureckého společenství na Kypru, aby zavedli potřebný právní rámec, vyčlenili lidské a finanční zdroje a provedli reformy veřejné správy a finančního řízení, a podpořili tak účelné a udržitelné provádění pomoci. 65. Bude-li rozhodnuto další rozsáhlý program pomoci EU nepodporovat, měl by se připravit akční plán na redukci nebo postupné zrušení činností pracovní skupiny. 66. Aby se Komise připravila na scénář, kdy politické urovnání povede ke konci faktického rozdělení ostrova, měla by vypracovat program, který by umožnil celé zemi, aby po znovusjednocení mohla využívat financování z EU. Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá pan Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 6. března 2012. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Spojení "severní část Kypru" je zeměpisný termín, který označuje oblasti Kyperské republiky, v nichž vláda republiky nevykonává skutečnou kontrolu. [2] Závěry Rady o Kypru, DG E I 8907/04. Brusel: Rada Evropské unie, 27. dubna 2004. [3] Pokud jde o přijetí nařízení o "přímém obchodu", nebylo dosaženo žádného pokroku. Pohyb osob, zboží a služeb ze severní do jižní části Kypru upravuje "nařízení o zelené linii", které vstoupilo v platnost 1. května 2004 (nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 o režimu podle článku 2 protokolu č. 10 k aktu o přistoupení (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 128)). [4] Nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února 2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a mění nařízení (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu (Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 5). [9999] "Cíl 5" zde zahrnuje nepřidělené prostředky technické pomoci a nástroj programových rezerv, na které bylo přiděleno 1,74 milionu EUR. [5] Na základě twinningových smluv pracují odborníci ze státní správy členských států spolu se státními úředníky přijímajících zemí s cílem umožnit převod know-how. [6] Viz poznámka pod čarou č. 1. [7] Nařízení Rady (ES) č. 1756/2006 ze dne 28. listopadu 2006, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu (Úř. věst. L 332, 30.11.2006, s. 18). Ve zprávě z prosince 2005 pro Radu a Parlament Komise navrhla Evropskou agenturu pro obnovu zrušit, nicméně prodloužit její existenci do 31. prosince 2008. [8] Pracovní skupinu řídí vedoucí oddělení v Generálním ředitelství Komise pro rozšíření. EUPSO vede programový úředník, který je podřízen tomuto vedoucímu oddělení. Pracovní skupinu tvoří osm úředníků a 26 smluvních zaměstnanců, z nichž dva úředníci a 20 smluvních zaměstnanců pracují v EUPSO v rámci dlouhodobé mise. Pomáhá jim 12 pracovníků podpory z GTZ (viz bod 24). [9] GTZ (Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit) byla od 1. ledna 2011 přejmenována na GIZ (Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit). Jedná se o soukromého dodavatele, který však soustřeďuje zkušenosti z německých vládních agentur. [10] Jednalo se o nástroj pro technickou pomoc a výměnu informací EU (TAIEX). TAIEX zprostředkovává krátkodobou technickou pomoc a odbornou podporu a pomáhá uživatelům porozumět legislativě, která je v souladu s předpisy EU, a takovou legislativu koncipovat. Organizačně tvoří součást GŘ pro rozšíření a fyzicky se nachází v ústředí Komise. TAIEX podporuje turecké společenství na Kypru při zavádění a provádění acquis communautaire prostřednictvím mechanismu technické pomoci ve výši 13,7 milionu EUR, který se z nástroje financuje (viz příloha I). [11] Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie. [12] Na to upozornilo oddělení vnitřního auditu GŘ pro rozšíření. [13] KOM(2007) 536 v konečném znění ze dne 18. září 2007: Výroční zpráva 2006–2007 o provádění pomoci Společenství ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února 2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru. [14] KOM(2011) 284 v konečném znění ze dne 30. května 2011: Sedmá zpráva o provádění nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 a o stavu vyplývajícím z jeho uplatňování v období od 1. května do prosince 2010. [15] To odpovídá přibližně 1 ze 450 lidí žijících v severní části Kypru. [16] Viz Infopoint Evropské unie v Nikósii, http://www.abbilgi.eu. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I PŘEHLED VŠECH INDIVIDUÁLNÍCH PROJEKTŮ / ODVĚTVOVÝCH PROGRAMŮ K 30. ZÁŘÍ 2011 Cíle a projekty | Plánováno (EUR) [9999] | Uzavřené zakázky (EUR) | Vyplaceno (EUR) | Vyplaceno / uzavřené zakázky (%) | Cíl 1: Rozvoj a restrukturalizace infrastruktury Dílčí cíl 1 – Ochrana životního prostředí Projekt 1.1 – Odvětvový program na zlepšení kvality a řízení vodních zdrojů a hygienických služeb | 71400000 | 83852225 | 40619611 | 48 % | Projekt 1.2 – Podpora tureckého společenství na Kypru při řízení a ochraně možných lokalit v rámci programu Natura 2000 v severní části Kypru | 5000000 | 5176480 | 3855268 | 74 % | Projekt 1.3 – Sektorový program na nakládání s pevným odpadem určený pro turecké společenství na Kypru | 21200000 | 19367570 | 10750517 | 56 % | Projekt 1.4 – Studie proveditelnosti týkající se obnovy těžební oblasti u města Lefke | 900000 | 906500 | 906500 | 100 % | Dílčí cíl 2 – Zlepšení řízení energetického odvětví Projekt 1.5 – Zlepšení řízení energetického odvětví | 5000000 | 6035972 | 5841195 | 97 % | Projekt 1.6 – Rozvoj a obnova energetické infrastruktury – část II | 8750000 | 5341486 | 5135356 | 96 % | Dílčí cíl 3 – Zvýšení dopravní bezpečnosti Projekt 1.7 – Zvýšení dopravní bezpečnosti | 3000000 | 2724511 | 2266958 | 83 % | Dílčí cíl 4 – Telekomunikace Projekt 1.8 – Rozvoj a obnova telekomunikační infrastruktury | 14000000 | 11617413 | 7113606 | 61 % | Mezisoučet | 129250000 | 135022157 | 76489010 | 57 % | | Cíl 2: Podpora sociálního a hospodářského rozvoje Projekt 2.1 – Odvětvový program rozvoje venkova I a II | 37350000 | 29837192 | 19941407 | 67 % | Projekt 2.2 – Obnova místní a městské infrastruktury | 7000000 | 7000000 | 7000000 | 100 % | Projekt 2.3 – Obnova místní a městské infrastruktury – část II | 8000000 | 9784225 | 8850803 | 90 % | Projekt 2.4 – Odvětvový program rozvoje lidských zdrojů | 9200000 | 8080948 | 6542745 | 81 % | Projekt 2.5 – Úvěrový program pro mikropodniky a malé podniky – zrušen v roce 2009 (Prostředky z tohoto projektu byly převedeny na projekt TAIEX, informační a komunikační technologie / malé a střední podniky a projekty v oblasti vodních zdrojů a odpadních vod.) [7777] | 9000000 | 0 | 0 | 0 | Projekt 2.6 – Odvětvový program udržitelného hospodářského rozvoje | 6000000 | 6971860 | 3913291 | 56 % | Projekt 2.7 – Podpora rozvoje soukromého sektoru v tureckém společenství na Kypru | 8100000 | 3198200 | 3160000 | 99 % | Mezisoučet | 84650000 | 64872425 | 49408246 | 76 % | Cíl 3: Podpora usmíření, opatření vedoucích k vytvoření důvěry a občanské společnosti Projekt 3.1 – Usmíření, opatření na posílení důvěry a podpora občanské společnosti | 14000000 | 13404835 | 11115091 | 83 % | Projekt 3.2 – Program na pomoc při odstraňování nášlapných min | 6500000 | 6495894 | 6495894 | 100 % | Projekt 3.3 – Podpora rozvoje nových trendů ve výuce dějepisu za účelem usmíření a nastolení stability na Kypru – zrušen v roce 2008 (Prostředky z tohoto projektu byly převedeny na projekty podpory občanské společnosti.) | 1000000 | 0 | 0 | 0 | Podpora pro památky kulturního dědictví velkého významu pro obě společenství na Kypru | 2000000 | 0 | 0 | 0 | Mezisoučet | 23500000 | 19900729 | 17610985 | 88 % | | Cíl 4: Přibližování tureckého společenství na Kypru k Evropské unii Projekt 4.1 – Stipendijní program Společenství | 8000000 | 6256875 | 5536216 | 88 % | Projekt 4.2 – Podpora výměnných pobytů mládeže a dalších druhů osobních kontaktů | 3000000 | 1047892 | 904893 | 86 % | Projekt 4.3 – Informace o politickém a právním uspořádání Evropské unie | 1500000 | 1313100 | 1053100 | 80 % | Mezisoučet | 12500000 | 8617867 | 7494209 | 87 % | | Cíl 5: Příprava tureckého společenství na Kypru na zavedení a provádění acquis communautaire Projekt 5.1 – Technická pomoc při přijímání a provádění právních předpisů a provádění acquis prostřednictvím nástroje TAIEX – část II (složka A – podpora v rámci nástroje TAIEX); (složka B – drobná zařízení) + část I | 17150000 | 13699997 | 12911242 | 94 % | Projekt 5.2 – Budování kapacit v odvětví životního prostředí | 2460000 | 1140690 | 1117554 | 98 % | Nepřidělené prostředky technické pomoci a nástroj programových rezerv (nesprávně přiřazené pod rozhodnutí 2006/018-150) [8888] | 1740000 | 850203 | 621579 | 73 % | Mezisoučet | 21350000 | 15690890 | 14650375 | 93 % | | Celkem 1 | 271250000 | 244104068 | 165152825 | 68 % | | Souhrnná technická pomoc při provádění programu Mezisoučet a (studie, odborné poradenství, logistické řízení kancelářských prostor) | 11400000 | 8436605 | 6776955 | 80 % | Mezisoučet b (osobní náklady a náklady na služební cesty) rozhodnutí 2006/018-621, rozhodnutí 2006/018-316, rozhodnutí 2006/018-317 | 9650000 | 6865323 | 6858993 | 100 % | | Celkem 2 | 21050000 | 15301928 | 13635948 | 89 % | | Celkový součet | 292300000 | 259405996 | d178788773 | 69 % | [9999] Plánované částky jsou ty, které jsou uvedeny v návrzích na financování přiložených k rozhodnutím Komise. [7777] Projekt nemohl pokračovat, protože se nepodařilo dosáhnout dohody s institucí Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) vzhledem ke specifickým podmínkám, které panují v severní části Kypru. [8888] Ve finančních zprávách pracovní skupiny se tato položka označuje jako "cíl 6". Prostředky z nástroje programových rezerv byly převedeny na základě rozhodnutí Komise (2009)2928 na následující projekty: výbor pro pohřešované osoby (2 miliony EUR), odminování (1,5 milionu EUR). 1,2 milionu EUR bylo převedeno z nepřidělené technické pomoci na projekt TAIEX. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II PŘEHLED KONTROLOVANÝCH ZAKÁZEK WKS = zakázka na stavební práce | PMU = jednotka řízení projektu | SUP = zakázka na dodávky | UNDP = Rozvojový program OSN | SER = zakázka na služby | CoE = Rada Evropy | C.A. = dohoda o příspěvku | GRS = grantový program | Typ zakázky | Období zakázky | Název zakázky | Částka zakázky [9999] (EUR) | Vyplacená částka [9999] (EUR) | Projekt 1.1 Odvětvový program na zlepšení kvality a řízení vodních zdrojů a hygienických služeb PMU/SUP | list. 2009 – květ. 2010 | Dodávka zařízení na odebírání a rozbor vzorků vody a správu laboratorních informací | 580500 | 580500 | PMU/WKS | ún. 2009 – list. 2010 | Rekonstrukce vodovodní sítě v severní části Nikósie | 2640000 | 2375624 | PMU/WKS | pros. 2009 – ún. 2012 | Výstavba závodu na odsolování mořské vody | 27517814 | 0 | UNDP/C.A. | led. 2010 – čvc. 2013 | Výstavba čistírny odpadních v Mia Milia / Haspolatu | 8192242 | 4657046 | | Projekt 1.8 Rozvoj a obnova telekomunikační infrastruktury –/SUP | říj. 2009 – říj. 2012 | Modernizace sítě telekomunikační infrastruktury | 9828453 | 5897072 | –/SER | pros. 2008 – pros. 2011 | Rozvoj a obnova telekomunikační infrastruktury | 1598750 | 1098750 | | Projekt 2.1 Odvětvový program rozvoje venkova PMU/SER | květ. 2008 – čvc. 2011 | Technická pomoc na podporu politiky rozvoje venkova | 2868200 | 2265878 | –/SER | září 2008 – září 2012 | Technická pomoc na podporu provádění programu rozvoje venkova | 1994080 | 1595264 | PMU/SUP | pros. 2009 – červen 2011 | Dodávka zařízení pro veterinární laboratoře | 422154 | 422154 | PMU/GRS | list. 2009 – led. 2011 | Adataş (výzva 1 v rámci grantového programu rozvoje venkova 1, č. 127937) | 15192 | 15192 | | říj. 2009 – říj. 2010 | Andaç (výzva 1 v rámci grantového programu rozvoje venkova 1, č. 127937) | 52435 | 52435 | PMU/GRS | pros. 2009 – srp. 2011 | Çatalköy – boj proti hmyzu | 144098 | 72049 | | pros. 2009 – pros. 2011 | Kulturní dům v Büyükkonuku | 158400 | 126720 | | pros. 2009 – pros. 2011 | Dům kultury a umění v Serdarlι | 85998 | 68798 | | Projekty 2.2–2.3 Obnova místní a městské infrastruktury UNDP/C.A. | list. 2006 – září 2010 | Obnova místní a městské infrastruktury | 8249869 | 7424869 | | pros. 2007 – říj. 2011 | Obnova místní a městské infrastruktury – část II | 9784225 | 8850803 | | Projekt 3.1 – Usmíření, opatření na posílení důvěry a podpora občanské společnosti UNDP/C.A. | břez. 2007 – květ. 2009 | Podpora výboru pro pohřešované osoby | 1469566 | 1469566 | CoE/C.A. | srp. 2007 – květ. 2011 | Akademie politických studií Rady Evropy | 600000 | 351000 | –/SER | ún. 2008 – ún. 2011 | Technická pomoc na podporu opatření na usmíření a na podporu občanské společnosti v tureckém společenství na Kypru: "Skupina pro podporu občanské společnosti" | 1499000 | 1349631 | –/GRS | srp. 2009 – pros. 2010 | Výzkumný ústav Post: Vzděláním k míru III (výzva č. 126199 v rámci programu "Kyperská občanská společnost v akci") | 89310 | 82437 | květ. 2009 – květ. 2011 | KYTD: Oslava rozmanitosti a dobrovolnictví na Kypru (výzva č. 126199 v rámci programu "Kyperská občanská společnost v akci") | 166909 | 133528 | květ. 2009 – květ. 2011 | MRG-KISA: Práva menšin: příspěvek ke kyperskému problému (výzva č. 126199 v rámci programu "Kyperská občanská společnost v akci") | 197313 | 157851 | Projekt 3.2 – Odminování UNDP/C.A. | led. 2007 – ún. 2009 | Odstranění nášlapných min a munice na Kypru IV | 3995894 | 3995894 | led. 2010 – pros. 2011 | Odstranění nášlapných min a munice na Kypru V | 2500000 | 2500000 | | Projekt 4.1 – Stipendijní program Společenství –/GRS | led. 2007 – dub. 2007 | Výzva k vyjádření zájmu – stipendijní program Společenství 2007/08 (výzva 1) | 396160 | 396160 | říj. 2007 – dub. 2008 | Výzva k vyjádření zájmu – stipendijní program Evropského společenství 2008/09 (výzva 2) | 1564919 | 1537988 | list. 2008 – ún. 2009 | Stipendia Evropské unie III – program na akademický rok 2009/10 – místní grantový program (výzva 3) | 2346580 | 2271597 | pros. 2009 – ún. 2010 | Stipendia pro turecké společenství na Kypru – program na akademický rok 2010/11 (výzva 4) | 1313440 | 1051796 | ún. 2011 – dub. 2011 | Stipendia pro turecké společenství na Kypru – program na akademický rok 2011/12 (výzva 5) | - | - | | Projekt 4.3 – Informace o politickém a právním uspořádání Evropské unie –/SER | ún. 2009 – ún. 2012 | Vybudování informačního střediska o Evropské unii s otevřeným přístupem | 1300000 | 1040000 | | Projekt 5.2 – Budování kapacit v odvětví životního prostředí –/SUP | červen 2009 – ún. 2011 | Dodávka zařízení na sledování kvality ovzduší | 645450 | 645450 | –/SER | červen 2009 – září 2010 | Technická pomoc pro činnosti v oblasti sledování kvality ovzduší v severní části Kypru | 197983 | 183121 | | Zakázky GTZ na podporu pro EUPSO –/SER | čvc. 2006 – červen 2008 | Technická pomoc při provozu kanceláře na podporu programu v severní části Kypru (GTZ.A) | 3476000 | 2836524 | –/SER | červen 2008 – červen 2012 | Zřízení kanceláře na podporu programu v severní části Kypru (GTZ.B) | 1496795 | 1496795 | | Celkem | | | 97387729 | 57474492 | [9999] Stav k 30. září 2011 kromě grantových smluv: 31. března 2011. --------------------------------------------------