Komise mimoto neustále zdokonaluje své zprávy o výkonnosti v rámci své strategie „rozpočet zaměřený na výsledky“. Návrh rozpočtu na rok 2018 obsahuje programová prohlášení, která ukazují, čeho programy doposud dosáhly a co se od nich očekává, pokud jde o výsledky, pokrok a budoucí výzvy. To podporuje přístup k sestavování rozpočtu na základě výkonnosti.

Co se týká aktualizovaných dlouhodobých peněžních toků, ve sdělení o přezkumu/revizi víceletého finančního rámce v polovině období předložila Komise prognózu plateb, která zhodnotila udržitelnost stávajících stropů a obsahovala odhad zrušených prostředků a vývoj zbývajících závazků do konce stávajícího víceletého finančního rámce.

Co se týká žádosti o přehodnocení posouzení ex ante v případě dluhového nástroje v rámci Nástroje pro propojení Evropy s ohledem na vytvoření EFSI a o předložení posouzení dopadu EFSI, Komise se domnívá, že vývoj na trhu, k němuž došlo po zavedení finančního nástroje, by měl být posouzen v rámci přezkumu tohoto nástroje v polovině období.

Svým návrhem na revizi finančního nařízení / Omnibus již Komise usiluje o zahrnutí různých finančních mechanismů Unie, zejména svěřenských fondů, strategických investičních fondů, záručních fondů, facilit, finančních nástrojů a makrofinanční pomoci, do jednoho regulačního rámce finančního nařízení, jmenovitě hlavy X. Pravidla týkající se strukturálních a investičních fondů a fondů spravovaných Komisí jsou mimoto co možná nejvíce zjednodušena. Návrh je v současnosti projednáván s EP a Radou. Komise proto vítá veškeré návrhy Parlamentu, které usilují o další zlepšení způsobu řešení těchto problémů.

Co se týká slučitelnosti finančních nástrojů se strategií EU, Komise zdůrazňuje, že finanční nástroje jsou prostředkem, který slouží politikám EU. Neohrožují schválené politiky a neměly by být považovány za hrozbu pro jakoukoli politiku. Jejich využívání v příštích letech bude záviset na míře ambicí s ohledem na rozpočet a politiky EU a na tom, zda představují vhodný nástroj, který má těmto politikám sloužit.

EP rovněž vyzývá Komisi, aby zohlednila Pařížskou dohodu a zvýšila cíl týkající se výdajů souvisejících s oblastí klimatu v rozpočtu Unie z 20 % na 30 %. Komise objasnila své stanovisko k proveditelnosti významných změn ve stávajícím víceletém finančním rámci ve svých odpovědích na zvláštní zprávu EÚD č. 31/2016, která hodnotí pokrok, jehož Komise dosáhla při plnění cíle, který stanoví, že by na opatření související s klimatem mělo být vynaloženo 20 % rozpočtu, což znamená, že by rozpočet EU měl hrát v podpoře zohledňování této problematiky roli průkopníka.

Komise bude ve výročních zprávách o řízení a výkonnosti i nadále informovat o celkové rizikové částce. Riziková částka při uzavírce se pro rozpočtový rok 2016 odhaduje v rozmezí od 0,65 % do 1,07 % celkových výdajů v roce 2016. To prokazuje, že Komise účinně řídí rizika související s legalitou a správností výdajů v rámci víceletého výhledu.

Přijetím výroční zprávy o řízení a výkonnosti rozpočtu EU přebírá sbor členů Komise celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU. Komise se domnívá, že to zahrnuje odpovědnost za činnost jejích útvarů.

Pokud jde o žádost o statistický odhad míry chyb, Komise má za to, že by tento přístup vedl k další úrovni auditu, zejména u finančních prostředků podléhajících sdílenému řízení s členskými státy. Komise bude i nadále spolupracovat s auditními orgány členských států a společně s nimi stanoví statisticky validní přístup k odhadu míry chyb, které bude po validaci používat. Komise tak realizuje „zásadu jednotného auditu“ tím, že soustředí svou činnost na kontrolu auditorů členských států a validaci jejich auditů.

Komise přijala dne 28. února 2017 zprávu o hlavních příčinách chyb a přijatých opatřeních. Zpráva obsahuje závěr, že Komise a EÚD dospěly celkově ke stejným závěrům týkajícím se povahy a hlavních příčin trvale vysoké míry chyb: nedostatky v řídicích a kontrolních systémech, které někdy zhoršuje složitý právní rámec. Komise proto i nadále provádí svůj program zjednodušování pravidel, například v rámci návrhu na revizi finančního nařízení / Omnibus.

EP rovněž Komisi vyzývá, aby k finančnímu výkazu dodala i výroční prohlášení o správě a řízení a prohlášení o střednědobé a dlouhodobé fiskální udržitelnosti.

Komise bude své mechanismy řízení pravidelně aktualizovat a zveřejňovat. Ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti je již uveden údaj o rizikových částkách při uzavírce.

Co se týká prohlášení o střednědobé a dlouhodobé fiskální udržitelnosti, kvůli rozdílům v dimenzi zadlužení (tj. schopnosti plnit finanční závazky nebo refinancovat či zvýšit dluh) a dimenzi příjmů (tj. schopnosti měnit stávající míry zdanění nebo zavést nové zdroje příjmů) není rozpočet Unie srovnatelný s vnitrostátními rozpočty. V rámci EU je nástrojem, který zajišťuje střednědobou až dlouhodobou stabilitu a předvídatelnost budoucích požadavků na platby a rozpočtových priorit, víceletý finanční rámec. Komise podá zprávu o těchto aspektech později v tomto roce, jelikož rozpočtový cyklus neumožňuje zveřejnit tyto informace spolu s roční účetní závěrkou.

Co se týká žádosti EP i Rady o aktivní uplatňování přístupu „jediného auditu“, Komise potvrzuje, že tomu tak již je v případě systémů víceúrovňových kontrol v oblastech politiky, které jsou prováděny ve spolupráci s členskými státy a mezinárodními organizacemi.

Co se týká žádosti související s provedením analýzy tzv. „koherentních projektů“, která by měla zahrnovat posouzení ex ante, aby bylo ověřeno, zda náhradní projekty odpovídají původním cílům, Komise podotýká, že u těchto projektů je nahrazení možné na základě stávajícího právního rámce. V rámci sdíleného řízení za to odpovídá výhradně členský stát, který musí dodržet podmínky způsobilosti dotyčného programu, jak Komise objasňuje ve svých pokynech. Právní předpisy tento přístup umožňují. Úlohou Komise není provádět hodnocení ex ante týkající se těchto projektů v rámci zásad sdíleného řízení. Komise však provádí pravidelně audity s cílem ověřit, zda členské státy plní své povinnosti.

5.Řízení afrického mírového projektu (body 92–93)

EP v rámci usnesení o evropském rozvojovém fondu předložil Komisi dvě významné žádosti týkající se řízení afrického mírového projektu, a to v souvislosti se správou a podáváním zpráv o nápravných opatřeních při řízení finančních prostředků.

Co se týká správy, Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) podepsaly v lednu 2017 novou meziútvarovou dohodu, která stanoví jednoznačnou dělbu práce mezi GŘ DEVCO a ESVČ (ústředí a delegace), pokud jde o řízení afrického mírového projektu.

Pokud jde o nápravná opatření, na společném zasedání Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro rozvoj dne 31. ledna 2017 přednesl generální ředitel DEVCO prezentaci. S předsedy výborů bylo dohodnuto, že v příhodné době se uskuteční další prezentace.

GŘ DEVCO mimoto v roce 2016 přijalo a zahájilo nový akční plán zaměřený na odstranění zbývajících nedostatků v systému kontroly na základě výhrad vydaných v jeho výroční zprávě o činnosti za rok 2015, pokud jde o vysoce rizikové oblasti výdajů, které byly identifikovány na základě analýzy míry chyb. Zvláštní pozornost je věnována sledování operací u mezinárodních organizací jako jedné ze dvou konkrétních oblastí spojených s vyšším rizikem chyb. Třetí výhrada týkající se afrického mírového projektu byla vznesena zvlášť a souvisí s řadou cílených opatření, která jsou prováděna.

* * *