CS Úřední věstník Evropské unie C 305/3

Závěry Rady ze dne 8. června 2010 o opatřeních k omezení příjmu soli u obyvatelstva v zájmu lepšího zdraví – přijetí závěrů

2010/C 305/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

1. PŘIPOMÍNÁ

a) článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (EU) (1), který stanoví, že při vymezení a provádění všech politik a činností EU je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a že činnost EU doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví;

b) usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. července 2007 o činnosti zaměřené na řešení problematiky kardiovaskulárních chorob (2), které vyzývá členské státy, aby za účelem podpory zdravého životního stylu dále propracovávaly své akční plány zaměřené na faktory ovlivňující zdraví, které souvisejí se životním stylem, a žádá Komisi, aby podporovala iniciativy a spolupráci se zainteresovanými stranami, jejichž cílem je podpora lepšího kardiovaskulárního zdraví pomocí lepší výživy a tělesné aktivity, což jsou prostředky k prevenci obezity, vysokého krevního tlaku a s nimi spojených komplikací;

c) akční plán Světové zdravotnické organizace na období 2008–2013 pro globální strategii prevence a kontroly nepřenosných nemocí (3), který vyzývá ke snížení stupně vystavení jednotlivců i populací společným variabilním rizikovým faktorům nepřenosných nemocí a jejich determinantům a zároveň si klade za cíl zvýšit schopnost jednotlivců i populací volit zdravější způsob života a dodržovat životní styl, který podporuje dobré zdraví;

d) závěry Rady ze dne 6. prosince 2007 (4) týkající se bílé knihy Komise o strategii pro Evropu v oblasti výživy a otázek souvisejících s nadváhou a obezitou, která stanoví integrovaný přístup EU k tomu, jak přispět k omezení nemocí způsobených špatnou výživou, nadváhou a obezitou; Rada v těchto závěrech uvítala návrh obsažený v bílé knize, aby členské státy zvážily omezení spotřeby soli jako první prioritu k diskusi v rámci Komisí zřízené skupiny na vysoké úrovni pro výživu a fyzickou aktivitu (dále jen „skupina na vysoké úrovni“) a vyzvala členské státy k podpoře činností zaměřených na úpravu složení potravin s cílem snížit obsah soli, nasycených tuků, transmastných kyselin, přidaného cukru a energetické hustoty vzhledem k roli, jakou tyto prvky hrají při vzniku nepřenosných nemocí, nadváhy a obezity;

e) fórum Světové zdravotnické organizace a technické zasedání na téma omezování příjmu soli u obyvatelstva, které se konalo v Paříži ve dnech 5. až 7. října 2006 (5), kde byla přezkoumána souvislost mezi nadměrnou konzumací soli a zdravím a vydána doporučení členských státům a dalším zúčastněným stranám, jak omezit příjem soli u obyvatelstva s dlouhodobým cílem předcházet nepřenosným nemocem;

f) odborná stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, která konstatují, že denní příjem sodíku (3-5 g sodíku, cca 8-11 g soli) u většiny Evropanů vysoce přesahuje doporučený denní příjem a že hlavním zdrojem sodíku ve stravě jsou zpracované potraviny představující 70–75 % celkového příjmu soli (6);

2. DOMNÍVÁ SE, ŽE

a) podle evropské statistiky kardiovaskulárních onemocnění za rok 2008 (7) byla kardiovaskulární onemocnění příčinou téměř poloviny všech úmrtí v EU, konkrétně 42 %, což představuje více než 2 miliony úmrtí, a že celkové náklady spojené s kardiovaskulárními onemocněními dosáhly v EU v roce 2006 výše 192 miliard EUR; zhruba 57 % z této sumy představovaly náklady na zdravotní péči, 21 % náklady související se snížením produktivity a 22 % náklady na neformální péči o osoby s kardiovaskulárními onemocněními;

b) podle odhadů Světové zdravotnické organizace je příčinou úmrtí v důsledku kardiovaskulárních onemocnění vysoký systolický krevní tlak, který je odpovědný za 51 % mozkových příhod a 45 % úmrtí v důsledku ischemické choroby srdeční (8);

c) měnící se demografická struktura EU vyžaduje, aby lidé pracovali déle, a že oslabení organismu v důsledku vysokého krevního tlaku a kardiovaskulárních onemocnění má nepříznivý vliv na trh práce (9);

d) existují přesvědčivé vědecké důkazy o tom, že současná vysoká spotřeba soli v Evropě je závažným faktorem vedoucím ke zvyšování krevního tlaku, a tím i kardiovaskulárním onemocněním, a že kromě vlivu na krevní tlak může mít rovněž přímé nepříznivé účinky zvyšující riziko mozkových příhod, hypertrofie levé komory srdeční a onemocnění ledvin (10);

e) k řešení tohoto problému jsou nezbytná konkrétní a koordinovaná opatření, jako je zvýšení povědomí obyvatelstva o této problematice a snížení obsahu soli v potravinách;

f) je nezbytné dlouhodobě monitorovat pokrok, protože výsledky, pokud jde o snížený příjem soli a riziko souvisejících onemocnění, se ukáží až za nějakou dobu;

3. ZDŮRAZŇUJE, že k řešení tohoto úkolu je třeba komplexní přístup, který by měl zahrnovat vnitrostátní údaje o stávající spotřebě soli, opatření ke zvýšení povědomí obyvatelstva, činnosti zaměřené na úpravu složení potravin s cílem snížit jejich obsah soli a monitorovací a hodnotící proces;

4. VÍTÁ činnosti a pokrok uskutečněné během prvních dvou let působení skupiny na vysoké úrovni, která zajišťovala výměnu informací o politických iniciativách a připravovala koordinovaná opatření;

5. VÍTÁ skutečnost, že byl vytvořen dobrovolný evropský rámec pro vnitrostátní iniciativy v oblasti soli (11), který podporuje a posiluje vnitrostátní akční plány s cílem provádět vnitrostátní doporučení nebo doporučení Světové zdravotnické organizace;

6. VÍTÁ opatření v oblasti úpravy složení potravin, která již členské státy přijaly, a podporu, již těmto opatřením poskytují výrobci potravin, maloobchod, restaurace a dodavatelé stravovacích služeb, s vědomím toho, že zpracované potraviny představují zhruba za 70-75 % celkového příjmu soli;

7. PODPORUJE ambiciózní cíl snížení obsahu soli v potravinách, na kterém se dohodla skupina na vysoké úrovni;

8. ZDŮRAZŇUJE, že je třeba zajistit uzpůsobení vnitrostátních přístupů k omezení spotřeby soli tak, aby se týkaly všech socioekonomických skupin společnosti a zahrnuly potraviny všech cenových kategorií;

9. ZDŮRAZŇUJE potřebu zvážit nadnárodní rozměr činností týkajících se úpravy složení potravin a úlohu, jakou mohou hrát v tomto přístupu stávající mnohostranná fóra, jako je například akční platforma EU pro stravu, tělesnou aktivitu a zdraví (12);

10. ZDŮRAZŇUJE významnou úlohu označování potravin jakožto prostředku poskytování viditelných, jasných a snadno srozumitelných informací spotřebiteli, jež mu umožní zvolit produkty s nižším obsahem soli. K tomuto bodu dodává, že skupina na vysoké úrovni se rozhodla používat výraz „sůl“ místo termínu „sodík“, který je živinou, na niž jsou iniciativy ve skutečnosti zaměřeny, a to proto, že výraz „sůl“ je srozumitelnější a většinou právě v podobě soli je sodík přidáván do potravin;

11. ZDŮRAZŇUJE potřebu monitorovat činnosti týkající se úpravy složení produktů, zvyšování povědomí veřejnosti a příjmu soli u obyvatelstva s cílem umožnit pravidelné hodnocení, přezkum politik a opatření a šíření výsledků mezi širokou veřejnost;

12. VÍTÁ práci Evropské sítě pro opatření v oblasti soli, kterou zřídilo Spojené království v návaznosti na výzvu Světové zdravotnické organizace zřídit v rámci členských států sítě, které poskytnou příležitost k výměně informací, doporučení a technických poznatků o různých aspektech strategií snižování obsahu soli;

13. VYZÝVÁ členské státy, aby posílily nebo vytvořily, pokud tak již neučinily, koordinované a udržitelné vnitrostátní politiky v oblasti výživy zahrnující programy na omezení soli s cílem snížit spotřebu soli na vhodnou úroveň, včetně:

a) stanovení realistických cílů, které odpovídající úrovni přijmu soli u obyvatelstva v době vytváření politik, a stanovení splnitelného časového rámce pro dosažení těchto cílů;

b) zvýšení povědomí veřejnosti o přínosu spotřeby přiměřeného množství soli pro zdraví a o opatřeních, která lze přijmout ke snížení příjmu, jakož i podnětů odborníkům v oblasti zdraví k poskytování informaci o potřebě omezení soli ve stravě;

c) podpory výrobců a dodavatelů potravin k posílení opatření v oblasti úpravy složení potravin s cílem dosáhnout maximálního možného snížení obsahu soli v potravinách a pokrmech na trhu;

d) shromažďování příslušných a srovnatelných informací o příjmu soli u obyvatelstva a množství soli v potravinách, které tvoří zásadní složku stravy v členských státech, aby bylo možné monitorovat a hodnotit pokrok dosahovaný v rámci vnitrostátních politik zaměřených na omezení spotřeby soli;

e) poskytnutí podpory rámci EU pro vnitrostátní iniciativy v oblasti soli s cílem omezit příjem soli;

14. VYZÝVÁ Komisi, aby:

a) pokračovala v systematickém přístupu k řešení problematiky vysoké spotřeby soli na evropské úrovni prostřednictvím provádění rámce EU pro omezení soli a přitom zohlednila práci příslušných mezinárodních organizací, zejména Světové zdravotnické organizace;

b) členským státům i nadále poskytovala účinnou podporu při jejich úsilí o posílení, zachování nebo vypracování vnitrostátních iniciativ zaměřených na dosažení přiměřené úrovně spotřeby soli;

c) spolu s členskými státy pravidelně zjišťovala nejnižší množství obsahu soli dosažené v dané chvíli na úrovni EU u různých kategorií a podkategorií potravin, které obvykle představují hlavní zdroj soli v běžném jídelníčku, což by pomohlo určit, co je v každé z kategorií technicky proveditelné;

d) podporovala opatření členských států i výrobců a dodavatelů potravin v oblasti úpravy složení potravin a prozkoumala a určila mechanismy a nástroje, které potravinářský průmysl povzbudí k tomu, aby i nadále pokračoval ve snižování množství soli v potravinách;

e) v rámci akční platformy EU pro stravu, tělesnou aktivitu a zdraví posilovala spolupráci se zúčastněnými subjekty, zejména s cílem podpořit opatření v oblasti úpravy potravin za účelem snížení množství soli v potravinách;

f) pravidelně informovala o pokroku, jehož dosáhla při provádění rámce EU pro omezení soli. Zprávy o pokroku by měly zahrnovat výsledky jednání se společnostmi, které obchodují se zahraničím nebo s evropskými obchodními organizacemi nebo odvětvími, a posouzení reakce různých zúčastněných subjektů. Zprávy o pokroku by měly zahrnovat rovněž posouzení dopadu opatření EU a dopadu opatření, jež vykazují jednotlivé členské státy;

g) analyzovala situaci a opatření přijatá v EU a v jejích členských státech, a v roce 2012 o zjištěných skutečnostech podala zprávu.

(1) Úř. věst. C 115, 9.5.2008, s. 47.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0346+0+DOC+XML+V0//CS

(3) http://www.who.int/nmh/publications/9789241597418/en/

(4) Dokument 15612/07.

(5) http://www.who.int/dietphysicalactivity/reducingsaltintake_EN.pdf

(6) Vědecká stanoviska panelu o dietetických produktech, výživě a alergiích vydaná na žádost Komise a týkající se:

a) nejvyššího tolerovatelného příjmu sodíku (přijato dne 21. dubna 2005). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_opinion_ej209_sodium_v2_en1,5.pdf

b) přezkumu označování referenčních hodnot příjmu u vybraných nutričních prvků (přijato dne 13. března 2009). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_op_ej1008_labelling_reference_intake_values_en.pdf

(7) Evropská statistika kardiovaskulárních onemocnění, vydání z roku 2008. European Heart Network.

(8) Global Health risks, Mortality and burden of disease attributable to selected major risk. WHO 2009. http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241563871_eng.pdf

(9) Kanavos P, Östergren J, Weber MA et al. High blood pressure and health policy. New York: Ruder Finn, Inc., 2007.

(10) FJ He and GA Mac Gregor. A comprehensive review on salt and health and current experiences of worldwide salt reduction programmes. Journal of Human Hypertension (2009) 23, 363-384.

(11) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf

(12) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm