Zvláštní zpráva Byla podpora z EFRR pro 
malé a střední podniky 
v oblasti elektronického 
obchodu účinná?CS 2014  č. 20
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
ISBN 978-92-872-1318-1
doi: 10.2865/16523
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Byla podpora z EFRR pro 
malé a střední podniky 
v oblasti elektronického 
obchodu účinná?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2014  č. 20
02
 Obsah
Body
 Termíny a zkratky
I–IV Shrnutí
1–11  Úvod
1–3 Proč je elektronický obchod důležitý?
4–6 Strategie EU pro informační společnost
7–9 Podpora investic v oblasti elektronického obchodu z Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR)
10 –11  Systém řízení EFRR
12–16  Rozsah a cíle auditu
17– 62  Připomínky
17–27  Operační programy (OP) členských států poskytovaly dobrý základ pro podporu malým a středním 
podnikům v oblasti elektronického obchodu, ale nikoliv pro měření výkonnosti
18–19  Všechny vybrané členské státy vypracovaly operační programy v souladu s příslušnými regionálními 
či národními strategiemi pro informační a komunikační technologie (IKT)
20–27  Všechny kontrolované operační programy obsahovaly opatření pro oblast elektronického obchodu 
a související cílové hodnoty a ukazatele, ale pozdě provedené změny ukazatelů a cílů bránily řádnému 
hodnocení výkonnosti
28–51  Řídicí orgány se jak ve fázi výběru projektů, tak jejich monitorování zaměřovaly více na výstupy 
než na výsledky
29–43  Při postupech výběru projektů se jen zřídka posuzovalo, zda jsou vybrané projekty těmi, 
které nejpravděpodobněji přispějí k rozvoji malých a středních podniků anebo k cílům EU pro 
informační společnost
44–51  Řídicí orgány nebyly ve většině případů schopny posoudit dopad projektů na rozvoj malých 
a středních podniků
03 Obsah
52–62  Celkově byly projekty malých a středních podniků realizovány hladce, ale dosažené výsledky 
nebyly vždy doloženy
53–57  Projektové výstupy byly obecně v souladu s příslušnými žádostmi
58–62  Mnoho malých a středních podniků uvedlo, že mělo prospěch z realizace svého projektu, ale dosažené 
výsledky nebyly systematicky měřeny
63–68  Závěry a doporučení
 Odpovědi Komise
04
 Termíny  
a zkratky
B2B : Obchodní styk mezi podniky ( Business‑to‑Business ) 
DAE : Digitální agenda pro Evropu ( Digital Agenda for Europe )
Dopad : Dlouhodobější socio‑ekonomické důsledky, které lze pozorovat po určité době od dokončení intervence 
a které se mohou týkat buď přímých adresátů dané intervence, nebo nepřímých adresátů, již jsou mimo rámec 
intervence, a na které může mít intervence příznivý, či nepříznivý dopad.
Efekt mrtvé váhy : K efektu mrtvé váhy dochází tehdy, když je finanční podpora poskytnuta příjemci, který by i bez 
ní postupoval stejně. V takových případech nelze dosažený efekt přičíst dané politice a podpora vyplacená příjemci 
nemá žádný dopad. Ta část výdajů, které vytvářejí mrtvou váhu, je tak ze své podstaty vynaložena neúčinně, neboť 
nepřispívá ke splnění cílů.
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj: EFRR finančně podporuje hospodářskou a sociální soudržnost mezi 
regiony EU. Intervence z EFRR se provádějí hlavně prostřednictvím operačních programů, jež zahrnují velké 
množství projektů.
EU: Evropská unie
IKT: Informační a komunikační technologie 
Malé a střední podniky : Dle definice Komise jsou to podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční 
obrat nepřesahuje 50 milionů EUR anebo jejichž bilanční suma není vyšší než 43 milionů EUR.
OP: Operační program: dokument schválený Komisí, který má podobu uceleného souboru priorit, který zahrnuje 
víceletá opatření a obsahuje velký počet projektů. 
Řídicí orgán : Národní, regionální nebo místní veřejný orgán nebo veřejný či soukromý subjekt určený členským 
státem k řízení programu.
Výsledek : Bezprostřední změny, které se týkají přímých adresátů na konci jejich účasti na dané intervenci (např. 
zvýšený obrat, nárůst počtu zákazníků, nárůst procentního podílu elektronických prodejů, vytváření pracovních míst).
Výstup : To, co je přímo vyprodukováno nebo čeho je dosaženo pomocí prostředků přidělených na danou intervenci 
(např. granty přidělené malým a středním podnikům, vytvořené internetové stránky, pořízený software IT).
Zprostředkující subjekt : Veřejný či soukromý subjekt nebo útvar, za jehož činnost odpovídá řídicí orgán nebo 
který z pověření takového orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím operace.
05
 Shrnutí
I
Technologie elektronického obchodu jsou považovány 
za způsob, jak zrychlit hospodářský růst, dále rozvíjet 
jednotný trh a urychlit evropskou integraci. To má 
obzvláštní význam pro malé a střední podniky, které 
stále z hlediska zavádění informačních a komunikač ‑
ních technologií (IKT) zaostávají za velkými podniky.
II
Komise proto ve stále větší míře klade důraz na 
potřebu podporovat rozvoj elektronického obchodu, 
a to zejména prostřednictvím jedné ze svých stěžej ‑
ních iniciativ, Digitální agendy pro Evropu. V rámci 
rozpočtu EFRR byly v programovém období 2007–2013 
dány na podporu zavádění informačních a komunikač ‑
ních technologií malými a středními podniky k dispo ‑
zici přibližně tři miliardy EUR.
III
Audit se zabýval otázkou, zda byla podpora z EFRR 
malým a středním podnikům v oblasti elektronického 
obchodu účinná. Dospěl k závěru, že podpora z EFRR 
projektům z oblasti elektronického obchodu přispěla 
ke zvýšení dostupnosti obchodních služeb on‑line. 
Nedostatky v monitorování však zapříčinily, že nebylo 
možné posoudit, do jaké míry tato podpora přispěla 
k plnění strategií EU i členských států pro oblast infor ‑
mačních a komunikačních technologií a také napl ‑
ňování rozvojových cílů malých a středních podniků. 
Nedostatečné výběrové postupy kromě toho také 
způsobily, že byly spolufinancovány projekty, u nichž 
není pravděpodobné, že přinesou hodnotu za peníze.IV
Účetní dvůr proto doporučuje, aby Komise:
a) zajistila, aby od členských států dostávala kon ‑
zistentní a spolehlivé informace o pokroku je ‑
jich operačních programů, a to nejen z hlediska 
finančních údajů, ale rovněž z hlediska výkonnosti, 
s obzvláštním důrazem na ukazatele výsledků 
a příslušné cílové hodnoty;
b) trvala na tom, aby výběrová kritéria a výběrové 
postupy zavedené členskými státy zajišťovaly vý ‑
běr projektů, které u žadatelů budou maximalizo ‑
vat přidanou hodnotu z hlediska podpory rozvoje 
elektronického obchodu u malých a středních 
podniků a dosahování cílů Digitální agendy pro 
Evropu, a zároveň zajistit, aby tyto postupy byly 
vhodné pro cílové skupiny příjemců z hlediska 
potřebného času a administrativní práce;
c) vyžadovala po řídicích orgánech členských států, 
aby zavedly řídicí nástroje na sledování dopadu 
grantů na podnikatelský rozvoj podporovaných 
malých a středních podniků.
06
 Úvod
Proč je elektronický 
obchod důležitý?
01 
Elektronický obchod je nákup či prodej 
zboží nebo služeb mezi podniky, do ‑
mácnostmi, jednotlivci či soukromými 
organizacemi, prostřednictvím elek ‑
tronických transakcí prováděných na 
internetu nebo jiných počítačem pod ‑
porovaných sítí (on‑line komunikace)1.
02 
Technologie elektronického obchodu 
jsou považovány za způsob, jak zrychlit 
hospodářský růst, dále rozvíjet jednot ‑
ný trh a urychlit evropskou integraci. 
To má obzvláštní význam pro malé 
a střední podniky, jejichž roli v evrop ‑
ském hospodářství opakovaně uznala 
jak Rada, tak Evropský parlament 
a Komise, ale které stále z hlediska za ‑
vádění informačních a komunikačních 
technologií (IKT) zaostávají za velkými 
podniky.
03 
Podpora zavádění informačních a ko ‑
munikačních technologií, a zejména 
pak elektronického obchodu, má tedy 
klíčový význam z hlediska rozvoje cel ‑
kové konkurenceschopnosti (zejména 
v případě malých a středních podniků) 
a vytváření pracovních míst2, jak bylo 
konstatováno v několika dokumentech 
Komise3.Strategie EU pro 
informační společnost
04 
Od roku 2000 Komise vytvořila několik 
strategií pro rozvoj informační společ ‑
nosti v EU: zahájila iniciativu eEurope4 
a strategii evropská informační spo ‑
lečnost 2010 (strategie i2010)5 v rámci 
Lisabonské strategie a v roce 2010 
zahájila Digitální agendu pro Evropu, 
která představuje jednu ze sedmi 
stěžejních iniciativ stávající strategie 
Evropa 2020, jež má za cíl růst a tvorbu 
pracovních míst (viz graf 1 ).
05 
Digitální agenda pro Evropu navazuje 
na strategii i2010. Zdůrazňuje význam 
udržitelného odhodlání na úrovni EU 
i členských států (včetně regionální 
úrovně)6. Obsahuje opatření seskupe ‑
ná do pilířů7. Jeden z pilířů („jednotný 
digitální trh“) je mezi jiným zaměřen 
na zjednodušení on‑line transakcí 
a přeshraničních transakcí.  Tři z jeho 13 
cílových hodnot se týkají elektronic ‑
kého obchodu a jedna je specificky 
zaměřena na malé a střední podniky, 
tj. aby do roku 2015 provádělo elekt ‑
ronický prodej a nákup 33 % malých 
a středních podniků8. Nejnovější 
srovnávací přehled pokroku v oblasti 
Digitální agendy ukazuje, že nárůst po ‑
čtu malých a středních podniků, které 
provádějí elektronický prodej a nákup, 
je pomalý: z 12 % a 24 % v roce 2009 
na 14 % a 26 % v roce 2013.1 Společná definice Eurostatu 
a OECD.
2 Předpokládá se, že internetová 
ekonomika vytváří za každé 
zrušené pracovní místo 
2,6 nových pracovních míst 
a na čistém počtu nově 
vytvořených pracovních míst 
se může podílet až 25 % 
(dle odhadů tomu tak bylo ve 
Francii v období 1995–2010). 
McKinsey, Impact d’internet sur 
l’économie française  (Dopady 
internetu na francouzskou 
ekonomiku), březen 2011.
3 KOM(2010) 245 v konečném 
znění/2 ze dne 26. srpna 2010 – 
Digitální program pro 
Evropu, KOM(2011) 777 
v konečném znění ze dne 
15. listopadu 2011 – Pracovní 
program Komise na rok 2012, 
COM(2013) 739 final ze dne 
22. října 2013 – Program 
Komise na rok 2014.
4 KOM(99) 687 v konečném 
znění ze dne 8. prosince 1999 – 
eEurope  – informační 
společnost pro všechny.
5 KOM(2005) 229 v konečném 
znění ze dne 1. června 2005 – 
i2010  – evropská informační 
společnost pro růst 
a zaměstnanost.
6 KOM(2010) 245 v konečném 
znění/2, s. 7.
7 V roce 2010 existovalo v rámci 
Digitální agendy pro Evropu 
101 opatření seskupených do 
sedmi pilířů. V roce 2012 jako 
součást aktualizace této 
agendy přijala Komise sedm 
nových priorit a 31 nových 
opatření.
8 Dalšími dvěma cílovými 
hodnotami je, aby do 
roku 2015 nakupovalo 50 % 
osob na internetu a 20 % 
osob provádělo přeshraniční 
nákupy na internetu.
07 Úvod
9 Cílem bylo do roku 2015 
zdvojnásobit podíl 
elektronického obchodu 
na maloobchodním prodeji 
(z 3,4 % v roce 2010) 
a podíl odvětví internetu 
na evropském HDP (který 
v roce 2010 činil méně než 3 %). 
KOM(2011) 942 v konečném 
znění ze dne 11. ledna 2012 – 
Soudržný rámec pro posílení 
důvěry v jednotný digitální 
trh elektronického obchodu 
a on‑line služeb.Graf 1Strategie EU pro informační společnost
v
2000 2005 2015 2010 2020Lisabonská strategie (2000)
Cíl: Evropa se má do roku 2010 stát nejkonkurenceschopnější 
a nejdynamičtější ekonomikou na světě. 
Strategie zdůrazňuje nutnost toho, aby Evropa využila možnosti, 
které nabízí digitální ekonomika a internet.
Iniciativa eEurope 
a akční plány
Cíl: podnítit rozvoj 
služeb, aplikací 
a internetového obsahu. 
Obsahuje deset priorit, 
přičemž jednou z nich je 
urychlení rozvoje 
elektronického obchodu.Strategie pro 
informační 
společnost (strategie 
i2010)
Cíl: podpora konvergence 
v oblasti IKT do roku 2010 
prováděním tří dílčích 
programů, z nichž jeden je 
zaměřen na rozvoj 
jednotného evropského 
informačního prostoru.Cíl: dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího 
začlenění, a to prostřednictvím sedmi „stěžejních“ iniciativ, 
z nichž jednou je „Digitální agenda pro Evropu“. Strategie pro růst a zaměstnanost Evropa 2020 (2010)
Digitální agenda pro Evropu (DAE)
Cíl: znovu nastartovat ekonomiku EU a umožnit evropským 
občanům a podnikům co nejlépe využít digitální technologie
Cílové hodnoty: 13 cílových hodnot – tři speciﬁcké 
cílové hodnoty pro oblast elektronického obchodu
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
06 
Kromě toho Komise v lednu 2012 při ‑
jala sdělení o elektronickém obchodu 
a elektronických službách s cílem do 
roku 2015 zdvojnásobit objem elektro ‑
nického obchodu v EU9.
08 Úvod
Podpora investic v oblasti 
elektronického obchodu 
z Evropského fondu pro 
regionální rozvoj (EFRR)
07 
V programovém období 2007–2013 stra ‑
tegické obecné zásady Společenství10 
potvrdily důležitost zavádění IKT fir ‑
mami, zejména pak malými a středními 
podniky, z hlediska zvýšení produktivi ‑
ty a podpory otevřeného a konkuren ‑
ceschopného digitálního hospodářství. 
Přezkum Lisabonské strategie v polo ‑
vině období11 také zdůraznil význam 
zavádění informačních a komunikač ‑
ních technologií všemi hospodářskými 
odvětvími a úlohu politiky soudržnosti 
při podpoře zavádění informačních 
a komunikačních technologií.
08 
Rozpočet EFRR na zavádění informač ‑
ních a komunikačních technologií 
malými a středními podniky na pro ‑
gramové období 2007–2013, kam patří 
i investice do elektronického obchodu, 
činí přibližně tři miliardy EUR, tj. 11 % 
podpory zaměřené přímo na malé 
a střední podniky a 21 % podpory 
zaměřené na oblast IKT. Podle údajů 
Komise bylo do listopadu 2013 přidě ‑
leno na vybrané projekty 57 % výše 
uvedeného rozpočtu, což ukazuje na 
nízkou míru čerpání ve srovnání se vše ‑
mi strukturálními fondy, u nichž míra 
čerpání činí 85 % (viz též body 24 a 27).
09 
O částkách přidělených konkrétně na in ‑
vestice v oblasti elektronického obcho ‑
du nejsou k dispozici žádné údaje, neboť 
vykazované kategorie, které stanovují 
nařízení12, nevyžadují samostatné vyka ‑
zování podpory pro oblast elektronic ‑
kého obchodu. Kromě toho do kategorií 
výdajů, které se týkají elektronického 
obchodu, patří i vzdělávání, odborná 
příprava, vytváření sítí a ostatní služby 
a aplikace pro malé a střední podniky.Systém řízení EFRR
10 
EFRR tvoří součást fondů politiky sou ‑
držnosti. Prostředky těchto fondů jsou 
vynakládány prostřednictvím vícele ‑
tých programů v rámci mechanismů 
sdíleného řízení dohodnutých mezi 
Komisí a členskými státy. Pro každé 
programové období schvaluje Komise 
na základě návrhů členských států ope ‑
rační programy spolu s orientačními 
finančními plány, které obsahují příspě ‑
vek EU a příspěvky členských států.
11 
Projekty financované operačními pro ‑
gramy vybírají řídicí orgány a provádějí 
je soukromé osoby, sdružení, soukromé 
či veřejné společnosti nebo místní, re ‑
gionální a celostátní veřejné subjekty.10 Rozhodnutí Rady 2006/702/ES 
ze dne 6. října 2006 
o strategických obecných 
zásadách Společenství pro 
soudržnost (Úř. věst. L 291, 
21.10.2006, s. 11).
11 KOM(2005) 24 v konečném 
znění ze dne 2. února 2005 – 
Společně k růstu 
a zaměstnanosti. Nový začátek 
Lisabonské strategie.
12 Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 
ze dne 11. července 2006 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu a Fondu 
soudržnosti a o zrušení nařízení 
(ES) č. 1260/1999 a nařízení 
Komise (ES) č. 1828/2006 ze 
dne 8. prosince 2006, kterým 
se stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 o obecných 
ustanoveních týkajících 
se Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a k nařízení 
Evropského parlamentu a Rady 
(ES) č. 1080/2006 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj.
09
 Rozsah  
a cíle auditu
12 
Účetní dvůr zkoumal, zda byla podpo ‑
ra EFRR malým a středním podnikům 
v oblasti elektronického obchodu 
účinná. Audit se zaměřil na tři hlavní 
auditní otázky:
a) Představovaly operační programy, 
vytvořené členskými státy a schvá ‑
lené Komisí, dobrý základ pro účin ‑
nou podporu opatření v oblasti 
elektronického obchodu pro malé 
a střední podniky?
b) Vybíraly a monitorovaly řídicí orgá ‑
ny projekty v oblasti elektronické ‑
ho obchodu vhodným způsobem?
c) Byly projekty v oblasti elektronic ‑
kého obchodu spolufinancované 
z EFRR úspěšně realizovány a při ‑
nesly přijímajícím malým a střed ‑
ním podnikům měřitelné přínosy?
13 
Audit byl zaměřen na podporu po ‑
skytnutou z EFRR v průběhu progra ‑
mového období 2007–2013. Zahrnul 
pět operačních programů z těchto 
čtyř členských států: Řecka („Digitál ‑
ní konvergence“), Itálie („Piemont“ 
a „Emilia‑Romagna“), Polska („Inovativ ‑
ní ekonomika“) a Spojeného království 
(„Nížiny a vysočina Skotska“). Těchto 
pět programů celkově představovalo 
1,6 miliardy EUR (51 %) z rozpočtu EFRR 
určeného na zavádění informačních 
a komunikačních technologií malými 
a středními podniky.
14 
Tyto členské státy byly vybrány z toho 
důvodu, že jejich operační programy 
zahrnovaly opatření v oblasti elektro ‑
nického obchodu, a dále na základě 
rozpočtové alokace a částek přiděle ‑
ných na závazky pro oblast zavádění 
informačních a komunikačních techno ‑
logií malými a středními podniky.15 
Auditní práce zahrnovala:
a) přezkum strategického rámce 
Komise pro elektronický obchod 
a informační společnost;
b) přezkum národních a také relevant ‑
ních regionálních strategických 
dokumentů pro oblast elektro ‑
nického obchodu vypracovaných 
pro období 2007–2013 vybranými 
státy a rovněž analýzu souvisejících 
operačních programů;
c) návštěvy u vnitrostátních a regio ‑
nálních orgánů, které jsou odpo ‑
vědné za řízení operačních progra ‑
mů ve vybraných členských státech;
d) prověřování na místě u 30 projek ‑
tů13, jež byly v provozu nejméně dva 
roky, které mělo posoudit dopad 
těchto projektů. Celkové způsobilé 
náklady kontrolovaných projektů se 
pohybovaly od přibližně 1 800 EUR 
do 527 000 EUR (příspěvek z EFRR 
u těchto projektů se pohyboval od 
12 % do 74 %). Tři projekty měly 
podobu nefinanční podpory, tj. po ‑
skytnutí poradenských služeb;
e) studijní návštěvu v regionu, 
v němž se realizuje program tzv. 
poukázek na služby v oblasti 
inovací IKT (viz rámeček 2 ), což je 
pilotní projekt nedávno zahájený 
Komisí. Účelem studijní návštěvy 
bylo posoudit tento alternativní 
způsob využití prostředků z EFRR 
a porovnat jej s výběrovými po ‑
stupy, kterými byly kontrolované 
projekty vybrány a realizovány.
16 
Důkazní informace v rámci auditu byly 
shromažďovány prostřednictvím poho ‑
vorů s úředníky Komise a členských 
států a s vedoucími projektů.13 Je třeba poznamenat, že ve 
Spojeném království (Nížiny 
a vysočina Skotska) existovaly 
dvě úrovně realizace projektů 
(projekty navrhovatelů 
projektů a projekty malých 
a středních podniků). 
Do tohoto údaje jsou 
zahrnuty pouze projekty 
malých a středních podniků.
10
 Připomínky
Operační programy (OP) 
členských států 
poskytovaly dobrý základ 
pro podporu malým 
a středním podnikům 
v oblasti elektronického 
obchodu, ale nikoliv pro 
měření výkonnosti
17 
Účetní dvůr zkoumal, zda:
a) členské státy vypracovaly své ope ‑
rační programy v souladu s přísluš ‑
nými strategiemi v oblasti IKT;
b) v operačních programech byly 
definovány konkrétní cíle a opat ‑
ření zaměřené na zjištěné potřeby 
a rovněž vhodné cílové hodnoty 
a ukazatele na měření výkonnosti 
těchto operačních programů.
Všechny vybrané členské 
státy vypracovaly operační 
programy v souladu s pří -
slušnými regionálními či 
národními strategiemi pro 
informační a komunikační 
technologie (IKT)
18 
Při vypracovávání operačních pro ‑
gramů měly všechny vybrané členské 
státy zavedený strategický rámec, 
který byl zaměřen na jejich potřeby jak 
z hlediska zavádění IKT či informační 
společnosti, tak z hlediska rozvo ‑
je a konkurenceschopnosti malých 
a středních podniků. Z přezkoumá ‑
vaných strategií byla však jen řecká 
strategie dostatečně komplexní na to, 
aby její součástí byla také organizační 
struktura, která zahrnovala rozdělení 
odpovědnosti jak ve vztahu k plnění 
strategických cílů, tak potřebným 
a disponibilním zdrojům.19 
Strategie byly následně zohledněny 
řídicími orgány v operačních progra ‑
mech. Pouze italský (Emilia‑Romagna) 
a řecký operační program se však 
o těchto strategiích výslovně zmiňova ‑
ly. Kromě toho pouze řecký řídicí orgán 
výslovně odkazoval na strategie EU pro 
informační společnost od samotného 
začátku programového období. Když 
byla v květnu 2010 zahájena iniciativa 
Digitální agenda pro Evropu, jeden 
řídicí orgán ve Spojeném království ji 
řádně zohlednil a příslušným způso ‑
bem upravil svůj operační program (viz 
bod 23 a  rámeček 1 ).
11 Připomínky
Všechny kontrolované 
operační programy obsa -
hovaly opatření pro oblast 
elektronického obchodu 
a související cílové hodnoty 
a ukazatele, ale pozdě prove -
dené změny ukazatelů a cílů 
bránily řádnému hodnocení 
výkonnosti
20 
Opatření na podporu elektronického 
obchodu do svých operačních progra ‑
mů začlenily všechny řídicí orgány, a to 
buď v rámci opatření konkrétně urče ‑
ných pro malé a střední podniky, nebo 
jako součást širších opatření týkajících 
se elektronického podnikání a zavá ‑
dění IKT malými a středními podniky. 
Tyto orgány tak zohlednily potřeby 
stanovené v souvisejících strategiích 
(viz bod 18).
21 
Komise následně vyhodnotila analýzy 
potřeb obsažené v operačních progra ‑
mech a ověřovala, zda jsou stanovené 
cílové hodnoty v souladu s těmito ana ‑
lýzami a zda přispívají k politikám EU.22 
Všechny řídicí orgány předem defino ‑
valy své vlastní ukazatele výstupů pro 
opatření pro oblast elektronického 
obchodu obsažená v jejich operačních 
programech a všechny s výjimkou 
jednoho rovněž stanovily ukazatele 
výsledků (viz graf 2 ) spolu se souvise ‑
jícími cílovými hodnotami. Při zahájení 
programů sloužily tyto ukazatele jako 
dobrý základ pro sledování realizace 
programu. Nicméně pouze dva operač ‑
ní programy (Itálie (Piemont) a Řecko) 
obsahovaly též ukazatel „elektronický 
obchod pro podniky“ stanovený v Di ‑
gitální agendě pro Evropu. Vzhledem 
k rozmanitosti ukazatelů však nebyla 
možná žádná jejich agregace, jejíž po ‑
mocí by se získaly informace použitel ‑
né na vyšší úrovni.
23 
Účetní dvůr zjistil, že v období 
2009–2013 Komise schválila několik 
úprav u všech pěti zkoumaných ope ‑
račních programů. Ve třech případech 
(Řecko, Itálie (Piemont) a Polsko) došlo 
ke změně ukazatelů při úpravách 
provedených ke konci programového 
období, tj. v roce 2012 anebo 2013 
(viz též bod 19)14.14 Operační program pro 
Piemont byl upraven čtyřikrát 
(v roce 2009, 2010, 2012 a 2013) 
a operační program pro Řecko 
byl upraven dvakrát (v roce 
2011 a 2012), ale ukazatele byly 
upraveny pouze jednou  – 
v obou případech v roce 2012. 
V Polsku došlo k úpravám 
v roce 2011 a 2013, přičemž 
ukazatele byly změněny při 
obou příležitostech.Příklad úpravy operačního programu, která vhodným způsobem zajistila soulad 
s novou iniciativou EU: Spojené království (Nížiny a vysočina Skotska)
Operační program „Nížiny a vysočina Skotska“ byl v březnu 2011 upraven tak, aby zahrnoval opatření, která 
lépe odpovídají cílům nové stěžejní iniciativy EU – Digitální agendy pro Evropu.
Účelem změny bylo to, aby se do programu začlenila podpora pro širokopásmové připojení malých a středních 
podniků ve venkovských oblastech a aby se digitální strategie skotské vlády sladila s Digitální agendou pro Evropu.Rámeček 1
12 Připomínky Graf 2Podrobné informace o ukazatelích výkonnosti a o cílových hodnotách použitých 
u přezkoumávaných OP a o jejich změnách
Inovativní ekonomika
(Polsko)Počet spoluﬁnancovaných 
projektů (13 100)
Počet podniků, které dostávají 
podporu (11 400) Nížiny a vysočina Skotska
(Spojené království)Digitální konvergence 
(Řecko)Počet podniků, jimž bylo 
poskytnuto ﬁnancování pro 
začlenění IKT do jejich 
každodenního provozu 
(13 561 --> sníženo na 7 700)Emilia-Romagna (Itálie)Piemont (Itálie)Počet spoluﬁnancovaných 
projektů (125 pro dodávku 
služeb a 250 pro využití 
informačních služeb)OP
Počet podniků, jimž je poskytována 
podpora pro oblast elektronického 
obchodu (5 700)Počet podniků, které dostávají 
podporu (450)Ukazatele výstupů (a cílové hodnoty)
Financované podniky, které mohou přijímat objednávky 
(8,75 %)
Financované podniky, které mohou za prodeje přijímat 
platby on-line prostřednictvím internetu (1,31 %) --> 
Sloučeno na: ﬁnancované podniky, které mohou 
přijímat objednávky anebo platby on-line za 
prodeje prostřednictvím internetu (20 %)ŽádnéUkazatele výsledků (a cílové hodnoty)
Podniky, které obdržely objednávky on-line 
(60 %) --> Vypuštěno
Podniky, které provedly objednávky on-line 
(26 %) --> Změněno na: počet podniků, 
které provedly objednávky on-line (90)
Od zahájení OP: počet vytvořených strategií 
v oblasti elektronického obchodu (4 100)
Text/údaje tučným písmem: platné v současnosti
Text/údaje běžným písmem: již neplatíProcentní počet podniků, které realizují prodeje 
dalším podnikům („B2B“) prostřednictvím 
specializovaných internetových obchodů (12 %)
Procentní počet podniků, které mají systémy IT 
integrovány se systémy IT jiných podniků (17 %) 
--> Sloučeno a nahrazeno: počet podniků, které 
mají zavedený anebo integrovaný systém IT 
„B2B“ (5 300)
Počet podniků, které přijímají objednávky přes 
internet nebo jiné sítě (50 %) --> vypuštěno
Od zahájení OP: počet nově vytvořených 
pracovních míst v důsledku realizace projektů 
(17 500 ekvivalentů plné pracovní doby)
Od zahájení OP: počet elektronických služeb 
připravených k poskytování v důsledku 
realizace projektů (11 000)
Zdroj: EÚD.
13 Připomínky
24 
Konkrétně došlo k výrazné změně uka ‑
zatelů výsledků anebo jejich cílových 
hodnot, čímž bylo ztíženo posouzení 
skutečných výsledků realizovaného 
projektu. Tam, kde byly změněny 
cílové hodnoty (u operačních progra ‑
mů v Řecku, Itálii (Piemont) a Polsku), 
nebylo možné původní a nové hodno ‑
ty srovnat, neboť se změnila definice 
ukazatelů (u operačních programů 
v Řecku a Polsku) nebo měrné jednotky 
(u operačních programů v Řecku a Itálii 
(Piemont)) a tyto změny nebyly vždy 
odůvodněny snížením rozpočtu či vněj ‑
šími faktory. Ve dvou případech byla 
důvodem ke změně nízká poptávka po 
nabízených opatřeních, což mělo rov ‑
něž za následek nízké čerpání finanč ‑
ních prostředků (viz též body 8 a 27).
25 
Účetní dvůr se domnívá, že takovéto 
změny ke konci programového období 
(kdy už jsou známy skutečně dosažené 
výsledky) ohrozily objektivnost měření 
účinnosti OP při rozvoji elektronického 
obchodu. Komise nicméně tyto změny 
při schvalování úprav operačních pro ‑
gramů v roce 2012 a 2013 akceptovala.26 
Kromě toho většina monitorovací 
činnosti Komise se u OP zaměřila na 
finanční informace, které jsou sice 
důležité, ale nedostačují k posouzení 
skutečného dosaženého pokroku. Také 
kategorizace finančních údajů vykazo ‑
vaných Komisi dvěma řídicími orgány 
(v Řecku a Spojeném království) nebyla 
jednotná, neboť tyto orgány ne vždy 
klasifikovaly projekty v oblasti elek ‑
tronického obchodu správně, tj. podle 
příslušného výdajového kódu stanove ‑
ného v nařízení Rady15.
27 
Komise se od roku 2003 snaží vydá ‑
vat16 pokyny zaměřené na podporu 
využívání nástrojů politik pro oblast 
zavádění informačních a komunikač ‑
ních technologií malými a středními 
podniky, kam patří i elektronický ob ‑
chod. Kromě toho v roce 2013 rovněž 
navrhla alternativní iniciativu, která by 
malým a středním podnikům usnadnila 
realizaci projektů v oblasti IKT, tzv. pro ‑
gram poukázek na služby v oblasti ino ‑
vací IKT (viz rámeček 2 ). Účelem této 
iniciativy bylo řešit pomalé čerpání 
finančních prostředků, které byly dány 
k dispozici na problematiku zavádění 
IKT malými a středními podniky17.15 Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 
ze dne 11. července 2006 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu a Fondu 
soudržnosti a o zrušení 
nařízení (ES) č. 1260/1999 
(Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).
16 Např. pokyny Regional Policy 
for Smart Growth of SMEs  
(Regionální politika pro 
inteligentní růst malých 
a středních podniků) 
a Digital Agenda Toolbox  
(Soubor nástrojů pro Digitální 
agendu) (tyto dokumenty 
jsou k dispozici na internetové 
stránce platformy inteligentní 
specializace, kterou spravuje 
Společné výzkumné středisko 
Komise na adrese 
http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides ).
17 Míry čerpání pro opatření na 
podporu zavádění IKT malými 
a středními podniky byly 
výrazně pod průměrem EFRR.
14 Připomínky
Řídicí orgány se jak ve fázi 
výběru projektů, tak 
jejich monitorování 
zaměřovaly více na 
výstupy než na výsledky
28 
Účetní dvůr zkoumal, zda řídicí orgány 
dbaly o to, aby:
a) v rámci výběrového postupu 
získaly dostatek informací o dů ‑
vodech, proč podniky zamýšlejí 
investici provést, a také o tom, 
zda by realizace projektu mohla 
přispět k dosažení cílů OP , což by 
umožnilo maximálním způsobem 
využít potenciál financování EFRR 
na vytvoření přidané hodnoty jak 
z hlediska podpory rozvoje malých 
a středních podniků, tak z hlediska 
příspěvku k realizaci strategií EU 
pro informační společnost;b) byla v průběhu realizace i po ní 
monitorována výkonnost projektů, 
aby se tak mohl posoudit jejich 
příspěvek k rozvoji malých a střed ‑
ních podniků a k plnění strategic ‑
kých cílů.Program poukázek na služby v oblasti inovací IKT – alternativní program podpory 
pro malé a střední podniky
Program poukázek na služby v oblasti inovací IKT je zjednodušený program, který má malým a středním pod ‑
nikům pomoci modernizovat jejich podnikání zaváděním informačních a komunikačních technologií. V praxi 
se jedná o to, že program podnikům nabízí malou úvěrovou linku, aby si mohly od akreditovaných dodavatelů 
pořídit předem stanovené produkty či služby. Program má za cíl rychle podpořit malé a střední podniky a sní ‑
žit jejich administrativní zátěž.
Od roku 2013 prochází program testováním ve dvou španělských regionech. V regionu, kde tento pilotní pro ‑
jekt pokročil více (tj. v Murcii), trvá postup od výzvy k podávání nabídek až po schválení grantů dva měsíce. 
Kromě toho podle řídicího orgánu činí administrativní náklady méně než 10 %.
Účetní dvůr však zjistil dva nedostatky. Prvním je, že se nevěnovala dostatečná pozornost tomu, aby finan ‑
cování projektů bylo určováno poptávkou malých a středních podniků (a nikoliv poptávkou dodavatelů 
informačních a komunikačních technologií). Druhým nedostatkem je, že od přijímajících malých a středních 
podniků nebyly požadovány žádné ukazatele výsledků, čímž se znemožnilo hodnocení skutečného dopadu 
realizovaného projektu.Rámeček 2
15 Připomínky
Při postupech výběru pro -
jektů se jen zřídka posu -
zovalo, zda jsou vybrané 
projekty těmi, které nejprav -
děpodobněji přispějí k roz -
voji malých a středních pod -
niků anebo k cílům EU pro 
informační společnost
Řídicí orgány zřídka požadovaly 
při hodnocení projektových 
žádostí podnikatelský plán 
nebo kvantifikovatelné cílové 
hodnoty
29 
Nařízení o EFRR pro operační programy 
v programovém období 2007–2013 
nevyžadovaly podnikatelské plány 
ani jiné měřitelné finanční či podni ‑
katelské cíle. Má‑li se ale posoudit 
životaschopnost a relevance jakéhokoli 
podnikatelského záměru, je takovýto 
požadavek považován za osvědčený 
postup. U kontrolovaných operačních 
programů předkládání podnikatel ‑
ských plánů požadovaly (ale nikoliv 
systematicky) pouze dva z řídicích or ‑
gánů (v Polsku a Spojeném království). 
V důsledku toho předložilo podnikatel ‑
ský plán nebo jiné měřitelné finanční 
či podnikatelské cíle pouze šest z 30 
podniků, jejichž projekty byly prověřo ‑
vány (viz rámeček 3 ).30 
Kromě šesti příjemců, kteří předložili 
podnikatelský plán, zahrnulo do svých 
projektových žádostí kvantifikova ‑
telné podnikatelské cíle, které vytvo ‑
řily solidní základ pro monitorování 
projektům, dalších osm z 30 podniků, 
jejichž projekty byly kontrolovány 
(viz body 44–46).
31 
U zbývajících 16 kontrolovaných 
projektů (z 30) neměly řídicí orgány 
příslušné informace o důvodech, proč 
dané podniky zamýšlejí investici pro ‑
vést. Informace požadované řídicími 
orgány v těchto případech nezahr ‑
novaly podnikatelský plán ani žádné 
kvantifikovatelné podnikatelské cíle.
Příklad komplexního podnikatelského plánu v projektové žádosti
V Polsku bylo u všech projektů financovaných v rámci daného opatření a zaměřených na podporu mezipodniko ‑
vých (B2B) řešení, vyžadováno spolu s projektovým návrhem předložení komplexního podnikatelského plánu.
Tento podnikatelský plán musel poskytnout podrobné informace, mezi něž patřil popis společnosti, popis pro ‑
jektu (složky projektu, odůvodnění navrhované investice, podrobnosti o finančních, technických a lidských zdro ‑
jích potřebných k realizaci projektu), očekávané přínosy (včetně cílů, měřitelných ukazatelů výstupů a výsledků 
a cílových hodnot) a finanční informace o společnosti (rozvaha, výkaz zisků a ztrát a výkaz peněžních toků).
Takovéto detailní informace poskytly základ pro dobré porozumění důvodům zamýšlených projektů a pro 
následný výběr nejefektivnějších projektů.Rámeček 3
16 Připomínky
V některých případech 
nesplnily kontrolované 
projekty cíle opatření 
stanovené v operačních 
programech
32 
V Řecku nebylo pět z kontrolovaných 
spolufinancovaných projektů v soula ‑
du s cíli daného opatření stanovenými 
v operačních programech. Ačkoli kladl 
operační program důraz na potřebu 
podpořit mikropodniky a malé podni ‑
ky, umožnily výzvy k podávání návrhů, 
v jejichž rámci byly kontrolované pro ‑
jekty vybrány, žádat o spolufinancování 
také velkým podnikům (viz rámeček 4 ).33 
U jednoho opatření u jednoho ope ‑
račního programu (Polsko), které mělo 
za cíl pomoci začínajícím podnikům 
poskytovat služby on‑line, Účetní dvůr 
zjistil, že ve fázi výběru byl jediným 
požadovaným dokladem, že se jedná 
o začínající podnik, výpis z obchod ‑
ního rejstříku s datem založení pod ‑
niku. Toto výběrové kritérium bylo 
tedy možné snadno obcházet. Z pěti 
kontrolovaných projektů, kterým byla 
poskytnuta podpora v rámci shora 
uvedeného opatření, se u dvou ve 
skutečnosti jednalo o novou právní 
formu podniku, který již dříve existo ‑
val, a buď svou činnost ukončil, nebo 
výrazně omezil, přičemž tato činnost 
nyní přešla na nově založený podnik. 
Podnikatelé se rozhodli založit nový 
podnik z toho důvodu, aby splňoval 
kritéria způsobilosti, a mohl tak získat 
financování z EFRR. Toto obcházení 
uvedeného kritéria způsobilosti omezi ‑
lo účinnost opatření.
Výběr projektů, které nebyly v souladu s cíli opatření stanovenými v operačních 
programech
V Řecku byla v operačním programu výslovně zmíněna potřeba podporovat mikropodniky v odvětví cestovní ‑
ho ruchu a byla zde také definována opatření na řešení této potřeby. Tato opatření se ve velké míře zaměřova ‑
la na spádovou oblast tohoto operačního programu, kde byla úroveň zavádění informačních a komunikačních 
technologií obzvláště nízká. Bylo zjištěno, že mnoho podniků, na které program cíli, je na internetu nedosta ‑
tečně přítomno nebo není přítomno vůbec. Podpora takovýmto mikropodnikům měla rovněž za cíl omezit 
dopad sezónnosti řeckého podnikání v oblasti cestovního ruchu zvýšením ekonomických činností, které lze 
udržet v průběhu celého roku.
Výzva k podávání návrhů však byla formulována takovým způsobem, že se v ní nekladl důraz na mikropodniky 
ani na malé podniky. Výsledkem bylo, že financování získaly i velké hotely (čtyři ze sedmi posuzovaných pod ‑
niků v odvětví cestovního ruchu patřily největším řeckým hotelovým řetězcům).
Tyto hotely měly rovněž dobře zavedený obchodní model, který byl založen na dvou prvcích: prodeji pro ‑
střednictvím cestovních kanceláří (prodej přes internetovou stránku měl tedy pro ně menší význam) a spo ‑
léhání se na sezónnost provozu (v provozu jsou šest měsíců v roce). Realizace spolufinancovaných projektů 
neměla na jejich výše uvedený obchodní model tedy žádný dopad, ačkoli právě toto bylo cílem stanoveným 
v operačním programu i pokynech k němu.Rámeček 4
17 Připomínky
18 Výběrový postup ve Spojeném 
království (Skotsko) měl dvě 
fáze. V první fázi řídicí orgány 
uplatňovaly při výběru 
navrhovatelů projektů 
(zprostředkovatelů) 
dvoustupňový proces: 
jeho první stupeň umožňoval 
řídicímu orgánu 
(či zprostředkujícímu subjektu) 
zjistit, zda daný projekt splňuje 
kritéria způsobilosti operačního 
programu či nikoliv. Úspěšné 
projektové žádosti pak 
postoupily do druhého stupně, Nedostatečné výběrové 
postupy vedly k tomu, že 
spolufinancované projekty 
pravděpodobně neposkytnou 
optimální hodnotu za peníze
34 
U kontrolovaných operačních progra ‑
mů byly zjištěny rozdílnosti ve výběro ‑
vých postupech, což se týkalo zejména 
typů projektů, limitů financování 
a způsobu výběru (viz graf 3 )18.Graf 3Různé režimy výběru projektů v oblasti elektronického obchodu v jednotlivých 
členských státech
Zdroj: EÚD.Výběr projektů pro malé a střední 
podniky navrhovateli projektů: podle 
zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“
na základě splnění kritérií způsobilostiŽádostem je uděleno pořadí na 
základě vyhodnocení věcných 
kritérií (provedeného externími 
odborníky)
Do 200 000 EURDo roku 2010: podle zásady „kdo dřív 
přijde, je dřív na řadě“ na základě splnění 
kritérií způsobilosti
Od roku 2010: žádostem je uděleno pořadí 
na základě vyhodnocení věcných kritériíGranty: do 200 000 EUR anebo 
Neﬁnanční podpora: 
poradenské/konzultační službyDo 200 000 EUR
Podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“
na základě splnění kritérií způsobilostiV závislosti na programu: 
do 40 000 EUR (projekty v oblasti 
cestovního ruchu) nebo 200 000 EUR 
(maloobchodní projekty)
Přímé investice do malých a středních 
podnikůFinancování zprostředkovatelů
 (navrhovatelů projektů)Přímé investice do malých 
a středních podnikůPřímé investice do malých 
a středních podnikůVýběrový postup Investiční limit Typ podpory
Emilia-Romagna 
(Itálie)Piemont
(Itálie)
Digitální 
konvergence 
(Řecko)
Nížiny a vysočina 
Skotska 
(Spojené království)OP
Inovativní 
ekonomika 
(Polsko)
18 Připomínky
35 
Většina z výběrových postupů byla 
prováděna podle zásady „kdo dřív 
přijde, je dřív na řadě“ a uplatňovala se 
u nich jen kritéria způsobilosti, přičemž 
ta šla snadno splnit. Do roku 2010 
po užívaly řídicí orgány kvalitativní vý ‑
běrové postupy založené na věcných 
kritériích, udělování pořadí žádostem 
a na odborném hodnocení pouze 
u dvou z pěti operačních programů 
v Itálii (Piemont, Emilia‑Romagna). 
V roce 2010 se Polsko rozhodlo výběro ‑
vé postupy změnit a zavedlo kvalitativ ‑
ní vyhodnocování a udělování pořadí 
žádostem v procesu výběru.
36 
Ve více než třetině případů vedla kom ‑
binace nedostatečně náročných kritérií 
a nedostatečně srovnávacího výběru 
žádostí a absence komplexních pod ‑
nikatelských informací v projektových 
žádostech k tomu, že byly spolufinan ‑
covány projekty, které přinášely nízkou 
hodnotu za peníze nebo nepřinášely 
žádnou:
a) V Řecku byly čtyři projekty, které 
spočívaly ve vytvoření interne ‑
tových stránek s funkcí rezerva ‑
ce on‑line, zbytečné. Příslušné 
podniky před realizací projektu již 
internetovými stránkami s rezer ‑
vací on‑line disponovaly. Kromě 
toho měly vytvořené internetové 
stránky stejnou grafickou úpravu 
jako ostatní internetové stránky 
používané ostatními hotely patřící ‑
mi do stejného řetězce, které byly 
rovněž financovány (se stejnými 
nebo velmi podobnými náklady) 
z EFRR na základě stejné výzvy 
k podávání žádostí;b) deset z 30 kontrolovaných spo ‑
lufinancovaných projektů (všech 
deset bylo buď v Itálii (Emilia‑Ro ‑
magna a Piemont), nebo Řecku19) 
by bylo podle sdělení vlastníků 
projektu realizováno i bez veřejné ‑
ho spolufinancování. Kromě toho 
bylo pět z těchto deseti projektů 
zahájeno již dlouhou dobu před 
tím, než bylo oznámeno udělení 
dotace. Tři projekty pak započaly 
ještě před tím, než podniky před ‑
ložily žádost o spolufinancování. 
Všechny tyto projekty se vyznačují 
efektem mrtvé váhy;
c) v jednom členském státě (Spojené 
království) poskytovali navrhovate ‑
lé projektů podnikům poradenské 
služby navíc ke grantům nebo 
namísto grantů. V případě tří pro ‑
jektů malých a středních podniků, 
kterým bylo takto poskytnuto 
poradenství, byl dopad podpory 
podle vlastníků projektů zanedba ‑
telný, neboť všechny tři podniky 
již měly z minulosti nezávisle a na 
vlastní náklady vytvořenou svou 
vlastní strategii pro elektronický 
obchod a fungování na internetu. 
Ve dvou z těchto případů poraden ‑
ství podnikům nikterak nepomoh ‑
lo, a podniky je tudíž považovaly 
za zbytečné.v němž byly žádosti hodnoceny 
na základě konkrétních kritérií 
a následně jim byly přiděleny 
váhy. V druhé fázi celkového 
výběrového postupu vybraní 
navrhovatelé projektů 
poskytovali podporu malým 
a středním podnikům podle 
zásady „kdo dřív přijde, 
je dřív na řadě“.
19 Včetně čtyř projektů 
zmíněných v bodě 36 písm. a).
19 Připomínky
Výběrové postupy byly někdy 
příliš zdlouhavé
37 
Průměrná doba potřebná na schválení 
kontrolovaných projektů (tj. časové 
rozmezí mezi zveřejněním výzvy 
k podávání návrhů a udělením gran ‑
tu) činila u tří z pěti kontrolovaných 
operačních programů (v Řecku a Itálii 
(Emilia‑Romagna a Piemont)) více než 
šest měsíců. To mělo potenciální do ‑
pad na ty žadatele, kteří nebyli schop ‑
ni shromáždit dostatečný kapitál, měli 
tak zvýšenou potřebu finanční pod ‑
pory, v důsledku čehož nebyli schopni 
realizovat své projekty.
38 
Několikaměsíční zpoždění mohla být 
jen částečně vysvětlena skutečností, 
že součástí výběrového postupu bylo 
odborné hodnocení a srovnání obdrže ‑
ných žádostí na základě souboru věc ‑
ných kritérií. Taková situace byla v Itálii, 
kde průměrná doba schválení projektu 
činila buď osm měsíců (u operačního 
programu pro oblast Emilia‑Romagna), 
nebo 14 měsíců (u operačního progra ‑
mu pro Piemont).
39 
U výběrových postupů, které probíha ‑
ly na principu „kdo dřív přijde, je dřív 
na řadě“ a u nichž neprobíhalo věcné 
hodnocení a srovnávání žádostí, však 
bylo těžké odůvodnit sedmiměsíční 
zpoždění, jako tomu bylo v Řecku (OP 
„Digitální konvergence“). Podobné 
postupy ve Spojeném království (OP 
„Nížiny a vysočina Skotska“) či v Polsku 
(OP „Inovativní ekonomika) si totiž 
vyžádaly dobu dvou až čtyř měsíců.40 
Trvání výběrového postupu u řeckého 
operačního programu lze rovněž srov ‑
nat s dobou trvání pilotního projektu 
iniciativy poukázky na služby v oblasti 
inovací IKT, neboť jak daný operační 
program, tak tato iniciativa financova ‑
ly podobné typy standardizovaných 
projektů konkrétně definovaných na 
regionální úrovni podle zásady „kdo 
dřív přijde, je dřív na řadě“. V rámci 
pilotního poukázkového projektu 
byly vybrány velmi podobné projek ‑
ty a vyžádalo si to méně než třetinu 
času, který byl potřeba v Řecku (viz 
rámeček 2 ).
Ve většině navštívených 
členských států nezohledňoval 
výběrový postup přeshraniční 
dimenzi
41 
Ve všech navštívených členských 
státech s výjimkou Řecka (kde to bylo 
povinné) na počátku programového 
období nezohledňovaly výběrové po ‑
stupy, na jejichž základě byly kontrolo ‑
vané projekty vybírány, oblast přeshra ‑
ničních služeb on‑line, přestože je tato 
oblast důležitým faktorem z hlediska 
dosažení integrovanějšího digitálního 
trhu (jak uvádí strategie i2010 a zdů ‑
razňuje Digitální agenda pro Evropu) 
(viz též bod 5). V roce 2010 přehod ‑
notilo Polsko svůj výběrový postup 
a kritéria a u příslušných operačních 
programů zavedlo jako výběrové kri ‑
térium „mezinárodní rozměr projektu“ 
(tj. nabídku přeshraničních služeb).
20 Připomínky
42 
Pouze sedm z 22 podniků, jejichž 
projekty byly přezkoumávány a u nichž 
měly smysl přeshraniční transakce, 
skutečně realizovalo projekt, který jim 
umožnil vytvořit internetovou stránku 
pro přeshraniční transakce nebo pro 
tento účel upravit jejich stávající. Další 
čtyři podniky měly takovýto prvek již 
k dispozici buď interně, nebo v rámci 
skupiny podniků, do které patřily. Zna ‑
mená to, že polovina podniků, která 
mohla realizací svých projektů těžit 
z příležitostí, které nabízí přeshraniční 
elektronický obchod, tyto příležitosti 
nevyužila.
43 
Deset z 23 podniků, jejichž projek ‑
ty byly kontrolovány a u nichž bylo 
možné důvodně předpokládat, že mají 
vícejazyčnou internetovou stránku, 
skutečně mělo internetovou stránku ve 
dvou či více jazycích. Z těchto deseti 
podniků disponovaly dva vícejazyčnou 
internetovou stránkou ještě před reali ‑
zací projektu. Zbývajících osm mělo ta ‑
kovouto internetovou stránku poprvé 
právě díky realizaci svých projektů.Řídicí orgány nebyly ve vět -
šině případů schopny posou -
dit dopad projektů na rozvoj 
malých a středních podniků
U více než poloviny 
přezkoumávaných projektů 
neexistoval požadavek 
informovat o plnění cílů 
orientovaných na výsledky
44 
Všechny řídicí orgány vyžadovaly po 
přijímajících podnicích, aby předklá ‑
daly zprávy o postupu realizace jejich 
projektů. V závislosti na trvání projektu 
pak byly zprávy předkládány buď po re ‑
alizaci projektu, nebo během realizace 
a po jejím ukončení. V 16 z 30 prověřo ‑
vaných případů se však tyto informaci 
týkaly pouze fyzického dokončení pro ‑
jektu, tj. pořízení anebo vývoje nezbyt ‑
ných řešení IT. U třetiny kontrolovaných 
projektů zprávy rovněž neobsahovaly 
informace o trvání projektu.
45 
Příslušné řídicí orgány (v Řecku, Itálii 
a Spojeném království) nevyžadovaly 
ani u jednoho z daných 16 projektů 
žádné cíle orientované na výsledky. 
Jedinými požadovanými informacemi 
(které příjemci také poskytovali) byly 
skutečné náklady projektu a dosažené 
výstupy.
21 Připomínky
46 
U zbývajících 14 projektů bylo vyžado ‑
váno podrobné monitorování podni ‑
katelských údajů, aby tak mohly řídicí 
orgány posoudit bezprostřední dopad 
realizace projektu na rozvoj daného 
podniku. V případě jednoho řídicího 
orgánu byly platby provázány s výkon ‑
ností podniku (viz rámeček 5 ).47 
Po úplné realizaci projektů nebylo pro ‑
váděno žádné další systematické mo ‑
nitorování s výjimkou jednoho řídicího 
orgánu (Polsko) a jednoho navrhovatele 
projektu (Spojené království), které 
měly takovouto povinnost stanovenou 
v grantové dohodě. Ostatní řídicí orgá ‑
ny tedy neměly dostatečné informace 
na to, aby mohly posoudit, jak účinně 
poskytnutá podpora přispěla k rozvoji 
spolufinancovaných podniků anebo do ‑
sažení stanovených strategických cílů.
Příklad řízení orientovaného na výsledky: provázání plateb s výkonností
V Polsku byly platby provázány s dosažením podnikatelských cílů. V případech, kdy nebyly cílové hodnoty 
dosaženy, měl zprostředkující subjekt možnost částku grantu snížit.
Tento případ nastal u jednoho z posuzovaných projektů, u něhož nedostatečná výkonnost (nebyla dosažena 
očekávaná cílová hodnota výnosů) vedla ke snížení podpory z veřejných zdrojů o 5 %.Rámeček 5
V některých případech 
monitorovací systémy 
nezaznamenávaly spolehlivě 
výkonnost projektů
48 
U všech prověřovaných řídicích or ‑
gánů s výjimkou jednoho předávaly 
malé a střední podniky informace 
o výkonnosti v podobě standardizo ‑
vané zprávy. Jeden řídicí orgán (Itálie 
(Emilia‑Romagna)) však žádný takový standardizovaný formát neměl, což 
způsobovalo, že se předkládané zprávy 
kvalitativně velmi lišily: každý podnik 
se sám rozhodl, co a jak vykáže, což 
zase znamenalo, že řídicí orgán nebyl 
schopen posoudit, zda byl projekt 
dokončen úspěšně či nikoliv. Například 
jeden příjemce nevykázal, že jedna ze 
složek projektu nebyla vytvořena (ná ‑
kupní košík on‑line), a řídicí orgán této 
otázce nevěnoval pozornost, přestože 
daná složka tvořila součást spolufinan ‑
covaného projektu.
22 Připomínky
49 
V případě dalších dvou řídicích orgánů 
(Itálie a Spojené království) nebyly 
údaje zadávané do monitorova ‑
cích systémů plně spolehlivé anebo 
komplexní:
a) V Itálii (Piemont) nekontroloval ří ‑
dicí orgán správnost poskytnutých 
informací. U dvou ze čtyř posuzo ‑
vaných projektů byly informace 
vložené do systému chybné (v jed ‑
nom případě se to týkalo ukazatele 
vstupu a v druhém případě počtu 
zaměstnanců jednoho ze spolufi ‑
nancovaných podniků);
b) ve Spojeném království (Nížiny 
a vysočina Skotska) vedly nedosta ‑
tečně definované ukazatele, které 
řídicí orgán stanovil, k tomu, že 
si je každý navrhovatel projektu 
vykládal rozdílně, a pokrok při rea ‑
lizaci projektů tudíž nebyl vykazo ‑
ván jednotným způsobem.Nedostatek údajů v některých 
případech znemožnil sledovat 
hospodárné využívání 
prostředků EU
50 
Ve Spojeném království (Nížiny a vyso ‑
čina Skotska) byla podnikům poskyto ‑
vána podpora přes zprostředkovatele 
(tj. navrhovatele projektů). V některých 
případech tito zprostředkovatelé 
poskytovali nefinanční pomoc – tj. po ‑
radenské či konzultační služby (viz též 
bod 36 písm. c)).
51 
Ve dvou případech byly administrativní 
náklady zprostředkovatelů značné, ze ‑
jména ve srovnání s náklady pilotního 
projektu iniciativy poukázky na služby 
v oblasti inovací IKT (viz rámeček 2 ). 
Zatímco v ostatních členských státech 
bylo možné zjistit přesnou částku vy ‑
placenou malým a středním podnikům 
na zavádění IKT, v tomto případě ne ‑
bylo jasné, jaká částka podpory z EFRR 
byla skutečně na podporu příjemců 
vynaložena (viz rámeček 6 ).
Nedostatek informací o hospodárnosti administrativních výdajů vynaložených 
zprostředkovateli
Ve Skotsku realizoval řídicí orgán projekty přes zprostředkovatele, tj. navrhovatele projektů.
Vzhledem k tomu, že zprostředkovatelé sami poskytovali malým a středním podnikům poradenskou podporu, 
činily administrativní náklady včetně mezd významnou část proplácených výdajů: jeden navrhovatel projektu 
použil 55 % svého rozpočtu na mzdy a dalších 18 % na marketingovou činnost, zatímco u jiného představovaly 
mzdy 82 % celkového rozpočtu. Jelikož však nebyly předloženy žádné údaje, Účetní dvůr nebyl schopen do ‑
spět k závěru, zda byly příslušné prostředky vynaloženy hospodárně. Kromě toho jeden ze zprostředkovatelů 
nebyl schopen doložit strávený čas a vynaloženou práci při poskytování poradenství některým malým a střed ‑
ním podnikům, jimž poskytoval podporu.Rámeček 6
23 Připomínky
Celkově byly projekty 
malých a středních 
podniků realizovány 
hladce, ale dosažené 
výsledky nebyly vždy 
doloženy
52 
Účetní dvůr posuzoval, zda:
a) byly projekty realizovány a udr ‑
žovány tak, jak bylo původně 
plánováno;
b) bylo realizací projektů dosaženo 
zamýšlených ekonomických příno ‑
sů a tyto přínosy byly měřeny.
Projektové výstupy byly 
obecně v souladu s přísluš -
nými žádostmi
53 
Ve většině případů byly projekty 
realizovány v rámci daného rozpoč ‑
tu a bez větších zpoždění. Tam, kde 
došlo k překročení rozpočtu, byly dané 
částky malé a neměly ani vliv na částku 
spolufinancování z veřejných pro ‑
středků. U všech projektů byla zdržení 
nahlášena řídicím orgánům a těmito 
orgány schválena.
54 
U 25 z 30 kontrolovaných projektů bylo 
dosaženo výstupů dle plánu a tyto 
výstupy byly funkční:
a) 17 přijímajících podniků bylo 
schopno po vytvoření internetové 
stránky fungovat on‑line a devět 
z těchto podniků bylo schopno 
provádět elektronický prodej;b) dalších osm podniků již na interne ‑
tu fungovalo před realizací pro ‑
jektu, ale rozhodlo se buď vytvořit 
novou internetovou stránku, nebo 
modernizovat stávající.
U čtyř z výše uvedených 25 případů byl 
rozvoj elektronického obchodu součástí 
širších projektů zaměřených na digitali ‑
zaci vnitřních postupů podniku („e‑bu ‑
siness“, tj. elektronické podnikání).
55 
V případě ostatních pěti kontrolova ‑
ných projektů (v Řecku, Itálii (Piemont) 
a Polsku) nevedla realizace k zamýš ‑
leným výstupům. U jednoho projektu 
podnik vytvořenou aplikaci nepou ‑
žíval. Dalším čtyřem projektům – na ‑
vzdory vytvořeným a používaným 
aplikacím IT – se buď nepodařilo najít 
místo na trhu, nebo se potýkaly s tech ‑
nickými obtížemi (viz bod 57).
56 
Ačkoli u velké většiny projektů se na po ‑
čátku nepočítalo s rozpočtem na údržbu 
IT (bylo tomu tak jen u čtyř projektů), 
žádnému z podniků, jehož projekty byly 
posuzovány, to nepřineslo žádné kom ‑
plikace. Software IT byl obecně konci ‑
pován tak, aby náklady na jeho údržbu 
byly nízké a aby umožnoval uživatelům 
samostatně provádět aktualizace a změ ‑
ny (to byl případ 14 projektů).
24 Připomínky
57 
Větší technické problémy při realizaci 
či po ní se nevyskytly téměř u žádných 
podniků. Vyvinuté aplikace IT byly 
funkční a fungovaly bez přerušení. 
K několika málo výjimkám patřily tyto: 
dva podniky v Řecku, jejichž interneto ‑
vá stránka nebo stránka pro rezervace 
on‑line nebyla přístupná, a tři další 
podniky v Polsku a Itálii, kterým se ne ‑
podařilo najít místo na trhu a které ne ‑
měly žádné zákazníky. V těchto třech 
případech nebyla udržitelnost projek ‑
tů pouze otázkou údržby informačních 
technologií: jeden projekt totiž nebyl 
dokončen a u zbývajících dvou se 
podniky obávaly, že se jim nepodaří 
udržet svou hospodářskou činnost po 
skončení období udržitelnosti stanove ‑
ného předpisy.
Mnoho malých a středních 
podniků uvedlo, že mělo pro -
spěch z realizace svého pro -
jektu, ale dosažené výsledky 
nebyly systematicky měřeny
58 
Z 30 podniků, jejichž projekty byly 
posuzovány, měla necelá polovina 
povinnost předložit cílové hodnoty 
pro výsledky (viz též body 44–46). Ze 
14 projektů, jejichž žádosti obsahovaly 
cílové hodnoty, jež byly rovněž monito ‑
rovány, bylo výsledků dosaženo v osmi 
případech. Cílové hodnoty spočívaly 
ve zvýšeném obratu, nárůstu počtu zá ‑
kazníků, zvýšení podílu prodejů on‑line 
anebo vytváření pracovních míst.59 
Co se týče druhé poloviny podniků, jimž 
byla poskytnuta podpora z EFRR na 
rozvoj elektronického obchodu, nelze 
stanovit žádnou vazbu mezi obdržený ‑
mi vstupy a podnikatelským rozvojem, 
jehož se podniku podařilo dosáhnout.
60 
Třináct podniků tvrdilo, že díky reali ‑
zaci svých projektů dosáhlo nárůstu 
efektivnosti, ačkoli pouze jeden z nich 
stanovil v projektové žádosti pro 
tuto oblast cílovou hodnotu. Z těchto 
13 podniků byly nárůst efektivnosti 
schopny kvantifikovat pouze čtyři. Šest 
podniků nepropojilo spolufinancova ‑
nou internetovou stránku se svým in ‑
terním podnikatelským softwarem, což 
znamenalo, že každá rezervace on‑line 
musela být do jejich interních systémů 
vkládána manuálně.
61 
Tvorba pracovních míst obecně nebyla 
cílem většiny spolufinancovaných pro ‑
jektů. Osm projektů však mělo cílové 
hodnoty pro vytváření pracovních 
míst, které stanovily dané podniky 
v projektové žádosti jako cílové hod ‑
noty pro výsledky.
62 
Všem osmi projektům se podařilo spl ‑
nit své cíle. Dalších pět podniků uvedlo, 
že v důsledku realizace projektu 
zaměstnali jednoho pracovníka či ně ‑
kolik pracovníků; tuto skutečnost byly 
schopny doložit čtyři z nich. Polovina 
podniků, jejichž projekty byly posu ‑
zovány, zorganizovala školení pro své 
zaměstnance zaměřené na používání 
aplikací IT vytvořených v rámci pro ‑
jektu. Toto školení bylo přizpůsobeno 
potřebám jednotlivých podniků, které 
si ho vyžádaly, a nebyla tedy vydávána 
osvědčení o jeho absolvování. Bylo rov ‑
něž běžné školení přímo na pracovišti.
25
 Závěry  
a doporučení
63 
Technologie elektronického obchodu 
jsou považovány za způsob, jak zrychlit 
hospodářský růst, dále rozvíjet jednot ‑
ný trh a urychlit evropskou integraci. 
Komise proto ve stále větší míře klade 
důraz na potřebu podporovat rozvoj 
elektronického obchodu, a to zejména 
prostřednictvím jedné ze svých stěžej ‑
ních iniciativ, Digitální agendy pro Ev ‑
ropu. V rámci rozpočtu strukturálních 
fondů EU byly v programovém období 
2007–2013 dány na podporu zavádění 
informačních a komunikačních tech ‑
nologií malými a středními podniky 
k dispozici tři miliardy EUR.
64 
Audit se zabýval otázkou, zda byla 
podpora z EFRR malým a středním 
podnikům v oblasti elektronického 
obchodu účinná. Dospěl k závěru, že 
podpora z EFRR projektům z oblas ‑
ti elektronického obchodu přispěla 
ke zvýšení dostupnosti obchodních 
služeb on‑line. Nedostatky v monitoro ‑
vání však zapříčinily, že nebylo možné 
posoudit, do jaké míry tato podpora 
přispěla k plnění strategií EU i člen ‑
ských států pro oblast informačních 
a komunikačních technologií a také 
naplňování rozvojových cílů malých 
a středních podniků. Nedostatečné 
výběrové postupy kromě toho také 
způsobily, že byly spolufinancovány 
projekty, u nichž není pravděpodobné, 
že přinesou hodnotu za peníze.65 
Operační programy členských států 
byly dobrým základem pro poskytová ‑
ní podpory malým a středním podni ‑
kům v oblasti elektronického obchodu. 
Jejich součástí byla opatření pro tuto 
oblast, která byla v souladu národními 
či regionálními potřebami stanovený ‑
mi v příslušných strategiích IKT těchto 
členských států. Smysluplné měření 
dosaženého pokroku bylo ale někdy 
ohroženo skutečností, že ukazatele 
a cílové hodnoty byly revidovány, a to 
často ke konci programového období 
a ne vždy s řádným odůvodněním. 
Výdaje související s projekty z oblasti 
elektronického obchodu také nebyly 
Komisi vždy vykazovány ve správné ka ‑
tegorii, což bránilo celkovému posou ‑
zení těchto výdajů. V roce 2013 začala 
Komise řešit pomalé čerpání finančních 
prostředků a navrhla alternativní využi ‑
tí strukturálních fondů na podporu za ‑
vádění informačních a komunikačních 
technologií malými a středními pod ‑
niky prostřednictvím svého programu 
poukázek na služby v oblasti inovací 
IKT. Nevěnovala však dostatečnou po ‑
zornost monitorování výkonnosti, které 
je nezbytné pro hodnocení skutečně 
dosaženého pokroku (body 18–27).
66 
Řídicí orgány se zaměřily více na výstu ‑
py než na výsledky, a to jak ve fázi vý ‑
běru projektů, tak jejich monitorování. 
Omezený charakter výběrových kritérií 
vedl k tomu, že řídicí orgány někdy 
(pokud byly k dispozici finanční pro ‑
středky) financovaly všechny způsobilé 
projekty, a to bez ohledu na přidanou 
hodnotu jak z hlediska rozvoje malých 
a středních podniků, tak z hlediska 
naplňování cílů EU pro informační 
společnost (body 29–43). Kromě toho 
nebyly řídicí orgány ve většině přípa ‑
dů schopny posoudit dopad daného 
projektu na rozvoj malého a středního 
podniku. Ve dvou z vybraných člen ‑
ských států řídicí orgány neprováděly 
nezbytné kontroly spolehlivosti údajů 
zadávaných do systému (body 44–51).
26 Závěry a doporučení 
67 
Malé a střední podniky celkově reali ‑
zovaly projekty hladce a výstupy byly 
obecně v souladu s příslušnými pro ‑
jektovými žádostmi. Mnoho z malých 
a středních podniků uvedlo, že mělo 
z realizace projektů přínosy, ale výsled ‑
ky byly měřeny u méně než poloviny 
kontrolovaných projektů. V těchto pří ‑
padech byly zjištěny přínosy u více než 
poloviny příslušných malých a střed ‑
ních podniků (body 53–62).
68 
Účetní dvůr proto doporučuje:
Doporučení 1
Komise by měla zajistit, aby od člen ‑
ských států dostávala konzistentní 
a spolehlivé informace o pokroku 
operačních programů, a to nejen 
z hlediska finančních údajů, ale rovněž 
z hlediska výkonnosti. Za tímto účelem 
by měla:
a) posoudit relevantnost navrho ‑
vaných ukazatelů výsledků při 
schvalování operačních programů 
i jejich následných změn;
b) navrhnout monitorovací systém, 
který by umožňoval včasné měření 
pokroku u všech stanovených cílo ‑
vých ukazatelů a také srovnávání 
v čase;
c) navrhnout standardní ukazatele, 
které budou relevantní pro strate ‑
gické cíle EU v oblasti elektronické ‑
ho obchodu.Doporučení 2
Komise by měla trvat na tom, aby 
výběrová kritéria a výběrové postupy 
zavedené členskými státy zajišťovaly 
výběr projektů, které u žadatelů bu ‑
dou maximalizovat přidanou hodnotu 
z hlediska podpory rozvoje elektronic ‑
kého obchodu u malých a středních 
podniků a dosahování cílů Digitální 
agendy pro Evropu, a zároveň zajistit, 
aby tyto postupy byly vhodné pro cílo ‑
vé skupiny příjemců z hlediska potřeb ‑
ného času a administrativní práce.
Při výběru projektů by měly členské 
státy tam, kde je to vhodné, od žadate ‑
lů požadovat, aby:
a) odůvodnili potřebu realizovat daný 
projekt, ideálně v podobě dosta ‑
tečně podrobného a realistického 
podnikatelského plánu;
b) dokládali finanční životaschopnost 
projektu;
c) dokládali potřebu finanční pod ‑
pory z veřejných zdrojů, aby se tak 
předešlo výdajům, které doprovází 
efekt mrtvé váhy;
d) stimulovali vlastníky projektů, aby 
zohledňovali přeshraniční dimenzi 
svého podnikání, aby se tak plně 
využily možnosti nabízené jednot ‑
ným trhem.
27 Závěry a doporučení 
Doporučení 3
Komise by měla vyžadovat po řídicích 
orgánech členských států, aby zavedly 
řídicí nástroje na sledování dopadu 
grantů na podnikatelský rozvoj podpo ‑
rovaných malých a středních podniků. 
Měla by zejména vyžadovat, aby:
a) byl v grantových dohodách defino ‑
ván minimální soubor spolehlivých 
ukazatelů se souvisejícími cílovými 
hodnotami, a aby byl tento soubor 
ukazatelů měřen a následně mo ‑
nitorován, a to jak po dokončení 
projektu a uvedení projektu do 
provozu, tak v pozdější fázi, kdy je 
pravděpodobné, že nastane plný 
dopad projektu;b) tam, kde to bude vhodné, byl 
zaveden mechanismus, který zajistí 
provázanost plateb s výkonnos ‑
tí a který umožní úpravu plateb 
v případech výrazně nedostatečné 
výkonnosti;
c) byly prováděny nezbytné kontroly, 
aby se zajistila spolehlivost a kon ‑
zistentnost údajů zadávaných do 
monitorovacích systémů.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 12. listopadu 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
28
Na období 2014–2020 musí být součástí programů 
evropských strukturálních a investičních fondů 
„hlavní zásady pro výběr operací“  a „ukazatele 
výstupů, včetně kvantifikované cílové hodnoty“ , které 
jsou předmětem jednání s Komisí. Typ zásad výběru 
a podrobná výběrová kritéria budou záviset na kon ‑
krétním cíli a kontextu spolufinancovaných investic.
Od členských států, u nichž byly v uvedených 
oblastech zjištěny nedostatky, se požaduje, aby 
v programu (předběžná podmínka, akční plán) 
popsaly, jaká opatření orgány plánují přijmout, aby 
zlepšily postupy výběru projektů a snížily administ ‑
rativní zátěž příjemců. Členské státy se vyzývají, aby 
případně využívaly technickou pomoc proaktivním 
a cíleným způsobem pro předpokládaná zlepšení.
Evropská komise dále řídicím orgánům doporučí, 
aby doporučení Evropského účetního dvora zahr ‑
nuly do výběrového postupu a výběrových kritérií 
projektů digitálního růstu.
IV c)
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise zejména v zásadě souhlasí s tím, aby byl 
zaveden mechanismus, který zajistí, aby platby byly 
provázány s výkonností. Provázání plateb z EFRR 
pro elektronický obchod s výsledky by však bylo 
problematické.Shrnutí
III
Komise vítá hodnocení Účetního dvora.
Komise se domnívá, že účinnost podpory z EFRR pro ‑
jektům z oblasti elektronického obchodu umožňuje 
zvýšit dostupnost podnikatelských služeb on‑line.
Nová nařízení o evropských strukturálních a investič ‑
ních fondech (ESI fondy) na období 2014–2020 řeší 
otázku monitorování na programové úrovni pro ‑
střednictvím posílení orientace na výsledky a inter ‑
venční logiky zavedením předběžných podmínek. 
V případě investic do elektronického obchodu je 
vyžadována zvláštní předběžná podmínka ve formě 
strategického politického rámce pro digitální růst.
IV a)
Komise toto doporučení přijímá.
Pokud jde o období 2007–2013, Komise vyžaduje, 
aby řídicí orgány podávaly zprávy o realizaci pro ‑
gramů v souladu s platnými nařízeními o EFRR.
Programy evropských strukturálních a investičních 
fondů na období 2014–2020 budou klást větší důraz 
na výsledky založené na cílech. Na úrovni prioritní 
osy budou ukazatele zachycovat celkovou výkon ‑
nost v rámci osy, avšak nikoli jednotlivé výkonnosti 
všech druhů opatření, která by mohla být do této 
osy zahrnuta.
IV b)
Komise přijímá doporučení a bude žádat, aby člen ‑
ské státy přijaly vhodná opatření.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 29
Připomínky
18
Komise vítá hodnocení Účetního dvora týkající 
se strategického rámce zavedeného ve všech 
kontrolovaných členských státech. Komise dále 
zdůrazňuje, že nová nařízení o evropských struktu ‑
rálních a investičních fondech poskytují pro období 
2014–2020 lepší rámec pro orientaci na výkonnost 
a na výsledky. (Viz odpověď v bodě IVb.)
22
Nařízení, kterým se řídí programy na období 
2007–2013, neobsahuje požadavek, aby se pro účely 
monitorování používaly standardizované ukaza ‑
tele. Kromě toho neexistuje žádný hlavní ukazatel 
zvláště pro elektronický obchod.
„Ukazatel výsledků“ zachycuje výsledky, které se 
očekávají při realizaci určité činnosti. V důsledku 
toho členské státy volí takový ukazatel výsledků, 
jenž nejlépe měří výkonnost realizované činnosti. 
Přestože v případě ukazatelů výstupů je standardi ‑
zace možná, ukazatele výsledků jsou šité na míru 
a odpovídají sledovanému cíli.
Společná odpověď na body 23 a 25
Ukazatele výsledků jsou upravovány řídicími 
orgány během celého programového období. 
Komise po  ukazuje na to, že pokud členský stát 
požaduje změnu programu, je nezbytné přezkou ‑
mat rovněž odpovídající ukazatele v programu. 
V případě závažných odchylek je třeba v jednot ‑
livých případech zjistit příčinu těchto odchylek. 
Evropská komise jedná o změnách a požaduje, 
aby jí řídicí orgán poskytl řádné odůvodnění. 
Ukazatele výsledků jsou aktualizovány jak smě ‑
rem nahoru (v případě, že úroveň ambicí lze ještě 
zvýšit), tak směrem dolů (pokud ekonomická realita 
a pokrok učiněný v této oblasti nezávisely na řídicím 
orgánu). Pokud jde o Řecko, nedávná úprava ope ‑
račního programu Digitální konvergence z prosince 
2012 se převážně týkala značného snížení rozpočtu 
(asi o 300 milionů EUR) za účelem posílení operač ‑
ního programu Konkurenceschopnost. Toto snížení 
ovlivnilo nevyhnutelně hodnotu ukazatelů, které se 
musely odpovídajícím způsobem upřesnit a upravit.Úvod
05
Komise poukazuje na to, že podíl malých a střed ‑
ních podniků nakupujících on‑line je obecně 
mnohem vyšší a že cíli se mnohem více blíží průměr 
EU ve výši 26 %. Tento relativní úspěch je částečně 
způsoben vyšší výchozí hodnotou. Rovněž je 
snadné nakupovat on‑line, avšak prodávat on‑line 
je obtížné, protože musí být vytvořena platforma 
s platebními a dodacími mechanismy.
09
Komise sdílí obavy Účetního dvora týkající se nízké 
míry čerpání prostředků z fondů na zavádění infor ‑
mačních a komunikačních technologií. Komise proto 
vypracovala a poskytuje pokyny1, aby podpořila 
využívání nástrojů politiky pro zavádění informač ‑
ních a komunikačních technologií ze strany malých 
a středních podniků, včetně elektronického obchodu. 
Například jako součást „Inteligentního průvodce 
inovacemi ve službách“, příručka pro „Inteligentní 
růst malých a středních podniků“, příručka „Interna ‑
cionalizace malých a středních podniků“, příručka 
pro různé podpůrné metody na posílení digitálního 
růstu „Nástroj digitální agendy“ a Plán pro poukázky 
na služby v oblasti inovací IKT uvedený níže. Komise 
také prostřednictvím své technické pomoci poskytuje 
přístup k odborníkům na digitální růst2.
Komise rovněž v roce 2003 vytvořila evropskou síť 
pro podporu e‑obchodu pro malé a střední podniky 
(eBSN) jako platformu politické koordinace určenou 
pro vnitrostátní a regionální orgány s rozhodovací 
pravomocí a odborníky na elektronický obchod 
z oblasti veřejné politiky. Patří sem iniciativa na pod ‑
poru inteligentního využívání informačních tech ‑
nologií a integrace malých a středních podniků do 
celosvětového průmyslového hodnotového řetězce3.
1 Viz: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides
2  Podobně jako v letech 2013–2014 v případě Maďarska, 
Řecka a Itálie.
3  Viz: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Odpovědi Komise 30
S ohledem na zásadu subsidiarity a v režimu sdí ‑
leného řízení je na členských státech a regionech, 
aby se rozhodly, zda v rámci svých operačních 
programů program poukázek na služby v oblasti 
inovací IKT zavedou. Komise v současné době pod ‑
poruje zavádění tohoto programu regiony v rámci 
jejich strategií pro inovace nebo digitální růst.
Komise rovněž souhlasí s potřebou podporovat 
program podpory založený na poptávce, který řeší 
podnikatelské potřeby malých a středních podniků.
Z dosud získaných zkušeností v regionech však 
vyplývá, že malé a střední podniky nemají často 
dostatečné znalosti, aby přesně identifikovaly 
technologie / řešení IKT, které by odpovídaly jejich 
koncepci podnikání, a malé a střední podniky 
potřebují podporu, aby mohly identifikovat a for ‑
mulovat svoji poptávku v oblasti IKT a formulovat 
odpovídající podnikatelský plán. Součástí iniciativy 
v oblasti poukázek je také poskytování poradenství 
za účelem analýzy a určení správného obchodního 
řešení v oblasti IKT pro malé a střední podniky.
S ohledem na experimentální charakter iniciativy 
v oblasti poukázek a s ohledem na omezený čas 
realizace nejsou ještě dostupné ukazatele výsledků. 
Tyto informace budou zpřístupněny Komisi na příš ‑
tím zasedání monitorovacích výborů, které je naplá ‑
nováno na polovinu roku 2015.
Na úrovni programu je důležité zdůraznit, že v pro ‑
gramovém období 2007–2013 nebyly používány 
ukazatele výsledků, ale ukazatele výstupů. Tyto 
informace však budou požadovány od monitorova ‑
cích výborů.24
Změny ukazatelů operačního programu Inovační 
ekonomika v Polsku byly provedeny na začátku roku 
2011. Vzhledem k tomu, že operační program byl 
schválen na konci roku 2007 a první výzvy k podá ‑
vání návrhů byly vyhlášeny v roce 2008 a 2009, byly 
úpravy provedeny co nejdříve, jakmile byly získány 
první zkušenosti s prováděním tohoto opatření 
v polovině programového období s příslušným zdů ‑
vodněním poskytnutým řídicím orgánem.
26
Přestože Komise poskytla příslušným orgánům (viz 
poznámka pod čarou 6) pokyny týkající se zásad 
systému kategorizace informací, klasifikace výdajů 
zůstává v pravomoci řídicího orgánu.
Rámeček 2
V kontextu Evropského fondu pro regionální rozvoj 
„poukázky na služby v oblasti inovací IKT“ předsta ‑
vují způsob poskytování podpory, který umožňuje 
nebyrokratickým způsobem oslovit mikropodniky 
a malé a střední podniky. Neexistuje žádné univer ‑
zální řešení. Každý program bude vypracován a rea ‑
lizován regionálními a místními orgány ve formě 
grantů nebo finančních nástrojů podle příslušných 
zvláštních faktorů, jako je potenciál IKT a intenzita 
každého regionu, jeho integrace s dalšími inovač ‑
ními opatřeními v oblasti řízení, kapacita pro řízení 
programu, předchozí zkušenosti s podporou tako ‑
vých opatření nebo potřeba zlepšení zavádění IKT 
v malých a středních podnicích.
Odpovědi Komise 31
33
Komise zdůraznila, že v rámci jednání o programech 
evropských strukturálních a investičních fondů na 
období 2014–2020 pečlivě kontroluje „hlavní zásady 
pro výběr operací“ jako součást operačních pro ‑
gramů, aby se zajistilo, že odpovídají konkrétním 
cílům a typům operací4.
35
Komise se domnívá, že řídicí orgán (nebo pově ‑
řený zprostředkující subjekt) by měl uchovávat 
dostatečné důkazy, aby bylo možné prokázat, že 
výběrový postup je transparentní a splňuje kritéria, 
o nichž rozhodl výbor pro monitorování programů.
36 a)
Komise zdůrazňuje, že si je vědoma popsaného pří ‑
padu. Komise a daný členský stát iniciovaly vhodná 
nápravná opatření.
36 b)
Pokud jde o italské projekty, a jak vysvětlily orgány 
členských států, byla výzva k podávání návrhů 
vypracována v souladu s nařízením (ES) č. 1998/2006 
(„de minimis “). V tomto nařízení není na rozdíl od 
ostatních režimů podpory stanoven požadavek 
motivačního účinku. Výzva však omezila výdaje se 
zpětnou účinností do 1. ledna 2008 a nerozšířila je 
do 1. ledna 2007, jak by bývalo bylo možné.
4  Ustanovení čl. 96 odst. 2 písm. b) nařízení o společných 
ustanoveních: iii) popis typů a příkladů opatření, která mají být 
podporována v rámci jednotlivých investičních priorit, a jejich 
očekávaný přínos k plnění specifických cílů uvedených v bodě 
i), včetně hlavních zásad pro výběr operací, a případně určení 
hlavních cílových skupin, konkrétních cílových území, druhů 
příjemců, plánovaného využití finančních nástrojů a velkých 
projektů.29
V rámci sdíleného řízení spadá stanovení podrob ‑
ných výběrových kritérií a výběr projektů do odpo ‑
vědnosti členských států. To znamená, že při výběru 
projektů v oblasti elektronického obchodu řídicí 
orgán rozhodne, zda je nutné jako součást žádosti 
předložit podnikatelský plán (nebo jiné informace 
v souladu s cíli operačního programu) a o tom, jaké 
informace musí obsahovat. Řídicí orgán také ověří 
kvalitu projektové žádosti a podkladů (např. kvalitu 
podnikatelských plánů).
31
V rámci sdíleného řízení spadá stanovení podrob ‑
ných výběrových kritérií a výběr projektů do odpo ‑
vědnosti členských států. To znamená, že při výběru 
projektů v oblasti elektronického obchodu řídicí 
orgán rozhodne, zda je nutné jako součást žádosti 
předložit podnikatelský plán (nebo jiné informace 
v souladu s cíli operačního programu) a o tom, jaké 
informace musí obsahovat. Řídicí orgán také ověří 
kvalitu projektové žádosti a podkladů (např. kvalitu 
podnikatelských plánů).
Odpověď Komise na bod 32 
a rámeček 4
Komise zdůrazňuje, že si je vědoma případu popsa ‑
ného v bodě 32 a v rámečku 4. Komise a daný člen ‑
ský stát iniciovaly vhodná nápravná opatření.
Odpovědi Komise 32
43
O překladu webové stránky by se mohlo uvažovat 
tehdy, pokud vzniknou obchodní příležitosti na cílo ‑
vém trhu v zahraničí. Vzniklé náklady však mohou 
v závislosti na charakteru činnosti převýšit doda ‑
tečné přínosy.
Společná odpověď na body 44 a 45
Nařízení, kterým se řídí programy na období 
2007–2013, neobsahuje požadavek, aby se pro účely 
monitorování používaly standardizované ukaza ‑
tele. Kromě toho neexistuje žádný hlavní ukazatel 
zvláště pro elektronický obchod.
Analýza předložených zpráv o postupu realizace 
projektu je prováděna na úrovni členských států. 
Podle právních základů Komise poskytuje pokyny 
pro lepší řízení projektu.
„Ukazatel výsledků“ zachycuje výsledky, které se 
očekávají při realizaci určité činnosti. V důsledku 
toho členské státy volí takový ukazatel výsledků, 
jenž nejlépe měří výkonnost prováděné činnosti. 
Přestože v případě ukazatelů výstupů je standardi ‑
zace možná, ukazatele výsledků jsou šité na míru 
a odpovídají sledovanému cíli.
47
Systematické monitorování plně realizovaných 
projektů lze považovat za dobrou praxi, avšak podle 
právních předpisů není povinné.
Řídicí orgány by měly provádět hodnocení, jejichž 
účelem je posoudit účinnost, účelnost a dopad 
programu. V rámci hodnocení se posoudí, jak 
podpora z fondů přispěla k dosahování cílů 
jednotlivých priorit.37
Komise souhlasí s Účetním dvorem a v relevantních 
případech vznese na zasedání výborů pro monitoro ‑
vání programu otázku týkající se trvání výběru pro ‑
jektů s cílem zajistit schválené a rychlejší postupy.
40
Komise zdůrazňuje rozdíl intenzity intervence mezi 
řeckým operačním programem a pilotním projektem 
„poukázky na služby v oblasti inovací IKT“, která se 
v případě řeckého operačního programu zvýšila ze 
40 000 EUR na 200 000 EUR a v případě pilotního 
projektu z 5 000 EUR na 7 500 EUR. To by mohlo též 
vysvětlovat rozdíl v době trvání výběrového postupu.
Kromě toho region Murcia založil svůj pilotní 
projekt poukázek na služby v oblasti inovací IKT 
na rozsáhlých zkušenostech v oblasti navrhování, 
provádění a správy inovačních poukázek.
41
Přeshraniční dimenze závisí na charakteru podni ‑
katelské činnosti. Podnik může být místní, čímž se 
vylučují přeshraniční činnosti. Další expanze pod ‑
niku by mohla vyžadovat doplnění webové stránky 
o vícejazyčné volby.
Komise v případě programů EFRR na období 
2014–2020 zdůrazňuje důležitost internacionalizace 
malých a středních podniků, neboť z analýzy vyplývá, 
že malé a střední podniky, které jsou činné za hrani ‑
cemi svého státu, bývají konkurenceschopnější5.
5  Viz např.: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en.pdf
Odpovědi Komise 33
Komise zdůrazňuje, že také v období 2014–2020 se 
podávání zpráv Komisi o výsledcích netýká všech 
jednotlivých projektů, ale souhrnných výsledků 
programu/osy.
60
Komise upozorňuje, že podrobnosti týkající se ozna ‑
movacích povinností příjemců, včetně kvantitativních 
a kvalitativních cílů a zohlednění nákladů na vytvá ‑
ření údajů a podávání zpráv oproti objemu podpory, 
jsou v rámci sdíleného řízení stanoveny řídicím orgá ‑
nem v souladu operačním programem a jeho cíli.
Závěry a doporučení
64
Komise vítá hodnocení Účetního dvora. Komise se 
domnívá, že účinnost podpory z EFRR projektům 
z oblasti elektronického obchodu umožňuje zvýšit 
dostupnost podnikatelských služeb on‑line. Nová 
nařízení o evropských strukturálních a investič ‑
ních fondech (ESI fondy) na období 2014–2020 řeší 
otázku monitorování na programové úrovni pro ‑
střednictvím posílení orientace na výsledky a inter ‑
venční logiky zavedením předběžných podmínek. 
V případě investic do elektronického obchodu je 
vyžadována předběžná podmínka ve formě strate ‑
gického politického rámce pro digitální růst.
65
Nařízení, kterými se řídí programy na období 
2007–2013, neobsahují požadavek, aby se pro účely 
monitorování používaly standardizované ukaza ‑
tele. Kromě toho neexistuje žádný hlavní ukazatel 
zvláště pro elektronický obchod, který by umožnil 
konkrétní monitorování výkonnosti.49 a)
Komise tento problém uznává, avšak upozorňuje 
na dopady hospodářské/finanční krize, která vedla 
k vysoké míře zániků podniků a vystoupení z finan ‑
covaných projektů, jakož i k obecnému prodloužení 
doby realizace intervencí. Za účelem vyřešení této 
krize zaměřily orgány Piemontu své úsilí (včetně 
monitorování) na urychlení čerpání finančních 
prostředků.
Řídicí orgán realizuje řadu iniciativ, jejichž cílem je 
ukončit tuto „mimořádnou“ situaci a obnovit pravi ‑
delný, soustavný a řádný výkon řídicích činností pod ‑
porovaných počítačem pro všechny informace týka ‑
jící se stavu realizovaných financovaných projektů.
49 b)
Komise uznává, že příslušné ukazatele by měly být 
náležitě definovány, aby řídicí orgán mohl shromaž ‑
ďovat údaje na úrovni operačního programu.
Nová nařízení o evropských strukturálních a inves ‑
tičních fondech pro období 2014–2020 se tímto 
problémem zabývají.
Rámeček 6
Kontrolované projekty se týkají především poskyto ‑
vání odborného poradenství a podpůrných služeb 
novým i stávajícím podnikům zprostředkovateli. 
Hlavní nákladovou položku grantu přestavují 
tedy mzdy.
Kromě toho náklady na uvedení na trh vznikly 
z důvodu akcí sloužících k navazování kontaktů, 
které byly organizovány pro nové společnosti, aby 
se mohly setkat s úspěšnými podnikateli. Pro nové 
společnosti byly tyto akce přínosné, protože později 
z nich vznikly podnikatelské příležitosti.
58
Viz odpověď Komise k bodu 22 o lepším zaměření 
na výsledky podle nařízení o společných ustanove ‑
ních v období 2014–2020.
Odpovědi Komise 34
67
Komise vítá hodnocení Účetního dvora.
Doporučení 1
Pokud jde o období 2007–2013, Komise vyžaduje, 
aby řídicí orgány podávaly zprávy o realizaci pro ‑
gramů v souladu s platnými nařízeními o EFRR.
Programy evropských strukturálních a investičních 
fondů na období 2014–2020 budou však klást větší 
důraz na výsledky založené na cílech. Na úrovni 
prioritní osy budou ukazatele zachycovat celko ‑
vou výkonnost v rámci osy, avšak nikoli jednotlivé 
výkonnosti všech druhů opatření, která by mohla 
být do této osy zahrnuta.
Doporučení 1 a)
Komise akceptuje, že bude posuzovat relevanci 
navrhovaných ukazatelů výsledků při schvalování 
operačních programů i jejich následných změn.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá.
Jako součást posílení orientace na výsledky musí 
být v období 2014–2020 v programech jasně 
stanoveny společné ukazatele výstupů a ukaza ‑
tele výstupů specifické pro program (s cílovými 
hodnotami) a ukazatele výsledků, které budou 
měřit pokrok při dosahovaní změny, o niž se 
usiluje pomocí investice (s výchozími a cílovými 
hodnotami). Informace o pokroku při realizaci 
programu budou každoročně poskytovány Komisi 
(od roku 2016), což umožní sledování v čase. Tyto 
informace budou strukturované a umožní analýzy, 
porovnání a propojování a Komise má též v úmyslu 
tyto údaje zveřejnit.
Doporučení 1 c)
Komise toto doporučení částečně přijímá.Dále, pokud členský stát požaduje změnu pro ‑
gramu, je nezbytné přezkoumat rovněž odpovídající 
ukazatele v programu.
Navíc, ačkoli Komise poskytla příslušným orgánům 
pokyny6 týkající se zásad systému kategorizace 
informací, klasifikace výdajů zůstává odpovědností 
řídicího orgánu.
Komise poukazuje na experimentální charakter 
iniciativy „program poukázek na služby v oblasti 
inovací IKT“. Z doposud získaných zkušeností v regi ‑
onech vyplývá, že existuje skutečná potřeba takové 
iniciativy, aby bylo možné podpořit poptávku 
malých a středních podniků. Vzhledem k omeze ‑
nému času realizace nejsou dosud k dispozici ukaza ‑
tele výsledků. Tyto informace budou zpřístupněny 
Komisi na příštím zasedání monitorovacích výborů, 
které je naplánováno na polovinu roku 2015.
66
Komise se domnívá, že nová nařízení o evropských 
strukturálních a investičních fondech poskytují 
pro období 2014–2020 lepší rámec pro orientaci na 
výkonnost a na výsledky.
Komise v rámci jednání o programech ESI fondů 
na období 2014–2020 pečlivě kontroluje zejména 
„hlavní zásady pro výběr operací“ jako součást 
operačního programu, aby se zajistilo, že odpovídají 
konkrétním cílům a typům operací7.
6  Pokyny z roku 2009 http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_categorisation_data_
Note_Art_11.pdf  ‑
  Otázky a odpovědi vydané poprvé v roce 2009 a revidované 
v roce 2012 http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/
quick‑guides/categorisation_faq_rev201202.pdf  ‑ „A common 
sense use of the codes is encouraged, including the use of 
national conventions or definitions where available. … The 
Commission has not proposed harmonised definitions, but 
is happy to offer its opinion on any questions that arise.“ 
(„Podporuje se rozumné používání kódů, včetně používání 
vnitrostátních dohod nebo definicí, pokud tyto existují. … Komise 
nenavrhla harmonizované definice, avšak je ochotná poskytnout 
své stanovisko ke všem otázkám, které mohou vyvstat.“)
7  Čl. 96 odst. 2 písm. b) nařízení o společných ustanoveních: iii) 
popis typů a příklad ů opatření, která mají být podporována 
v rámci jednotlivých investičních priorit, a jejich očekávaný 
přínos k plnění specifických cílů uvedených v bodě i), včetně 
hlavních zásad pro výběr operací, a případně určení hlavních 
cílových skupin, konkrétních cílových území, druhů příjemců, 
plánovaného využití finančních nástrojů a velkých projektů.
Odpovědi Komise 35
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno 
členským státům a zdůrazňuje, že podrobnost 
informací by měla být v konkrétních podmínkách 
každého operačního programu přiměřená.
Doporučení 2 a)
Komise vznáší tyto otázky v kontextu jednání 
o návrhu programů evropských strukturálních 
a investičních fondů, které musí zahrnovat infor ‑
mace o zásadách výběru operací. Druh zásad 
výběru a podrobná výběrová kritéria však budou 
záviset na konkrétním cíli, druhu a objemu inter ‑
vence a na podmínkách investic. To nemusí ve všech 
případech podpory elektronického obchodu vést 
k požadavku na předložení podnikatelského plánu.
Doporučení 2 b)
Komise souhlasí s tím, že příspěvek z EFRR na pro ‑
jekt by měl vycházet z analýzy nákladů a přínosů, 
která dokládá finanční životaschopnost projektu. 
Jedná se o kritérium výběru stanovené monitorova ‑
cími výbory v členských státech.
Doporučení 2 d)
Komise podporuje internacionalizaci malých a střed ‑
ních podniků, protože mezinárodně působící malé 
a střední podniky vytvářejí více pracovních míst 
a inovací než malé a střední podniky, které působí 
pouze na svém vnitrostátním trhu8. Nařízení o evrop ‑
ských strukturálních a investičních fondech na 
období 2014–2020 proto podporují také spolupráci 
mimo oblast operačních programů (viz čl. 70 odst. 2 
nařízení o společných ustanoveních). Při posuzování, 
zda jsou konkrétní pobídky pro přeshraniční dimenze 
v projektech přiměřené, je však nutné zohlednit kon ‑
krétní cíle a druhy činností v programu.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en.htm#h2 ‑5. Komise souhlasí s významem monitorování dopadu 
grantů. Nicméně ukazatele vybrané pro sledování 
pokroku a dopadu nebudou standardní. Budou 
záviset na konkrétních cílech každého operačního 
programu. Použité ukazatele odrážejí různé potřeby 
a politické odpovědi regionů / členských států.
Strategický rámec politiky pro digitální růst však 
zahrnuje standardní ukazatele pro měření pokroku 
intervencí v oblastech IKT, jak předpokládá před ‑
běžná podmínka 2.1 přílohy XI nařízení o společ ‑
ných ustanoveních.
Doporučení 2
Komise přijímá doporučení a bude žádat, aby člen ‑
ské státy přijaly vhodná opatření.
Na období 2014–2020 musí být součástí programů 
evropských strukturálních a investičních fondů 
„hlavní zásady pro výběr operací“  a „ukazatele 
výstupů, včetně kvantifikované cílové hodnoty“ , 
které jsou předmětem jednání s Komisí. Druh zásad 
výběru a podrobná výběrová kritéria budou záviset 
na konkrétním cíli a podmínkách spolufinancova ‑
ných investic.
Od členských států, u nichž byly v uvedených oblas ‑
tech zjištěny nedostatky, se požaduje, aby v pro ‑
gramu (předběžná podmínka, akční plán) popsaly, 
jaká opatření orgány plánují přijmout, aby zlepšily 
postupy pro výběr projektů a snížily administra ‑
tivní zátěž příjemců. Členské státy se vyzývají, aby 
případně využívaly technickou pomoc proaktivním 
a cíleným způsobem pro předpokládaná zlepšení.
Evropská komise dále řídicím orgánům doporučí, 
aby doporučení Evropského účetního dvora zahr ‑
nuly do výběrového postupu a výběrových kritérii 
projektů digitálního růstu.
Odpovědi Komise 36
Doporučení 3 a)
Komise toto doporučení přijímá. V právním rámci 
na období 2014–2020 se vyžadují ukazatele 
výsledků v rámci programů na úrovni prioritní osy 
a ukazatele výstupů na úrovni operací během pro ‑
gramového období.
Doporučení 3 b)
Komise s doporučením v zásadě souhlasí, avšak 
v praxi ho nemůže přijmout. Výsledky projektů 
elektronického obchodu mohou být ovlivněny vněj ‑
šími faktory, které nemohou být předem známy. 
Provázání plateb z EFRR pro elektronický obchod 
s výsledky by z tohoto důvodu bylo problematické.
Doporučení 3 c)
Komise přijímá doporučení, aby se od členských 
států vyžadovalo zavedení nezbytné kontroly, aby 
se zajistila spolehlivost a konzistentnost údajů zadá ‑
vaných do monitorovacích systémů.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑CS‑N ISSN 1977 ‑5628EU v  posledních letech spolufinancuje 
projekty  v oblasti elektronického obchodu, 
a to v kontextu své politiky soudržnosti 
prostřednictvím podpory z  Evropského fondu 
pro regionální rozvoj. V této zprávě Evropský 
účetní dvůr posuzoval, zda projekty v oblasti 
elektronického obchodu úspěšně podporovaly 
zavádění informačních a komunikačních 
technologií malými a  středními podniky, 
na základě auditu vzorku projektů v oblasti 
elektronického obchodu spolufinancovaných EU 
v Řecku, Itálii, Polsku a Spojeném království.
Účetní dvůr dospěl k závěru, že podpora z EFRR 
určená na projekty z oblasti elektronického 
obchodu přispěla ke zvýšení dostupnosti 
obchodních služeb on -line. Nedostatky 
v monitorování však zapříčinily, že nebylo 
možné posoudit, do jaké míry tato podpora 
přispěla k plnění strategií EU i členských států 
pro oblast informačních a komunikačních 
technologií a  také k  naplňování rozvojových 
cílů malých a středních podniků.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR