Úvod

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“) požaduje, aby Komise před 30. červnem 2016 přezkoumala dvě finanční ustanovení, konkrétně zvýšení plateb pro členské státy s dočasnými rozpočtovými problémy podle článku 24 (dále jen „navýšení“) a maximální míru spolufinancování ze strany EU ve výši 85 % platnou pro všechny operační programy na Kypru podle čl. 120 odst. 3.

Prodloužení navýšení (článek 24 nařízení o společných ustanoveních)

Navýšení bylo v roce 2010 zavedeno pro členské státy s největšími rozpočtovými problémy .

Jednalo se o země, na něž se vztahují ozdravné programy, nebo země, na něž se ozdravné programy vztahovaly kdykoli od roku 2007. Způsobilé země získaly na žádost další platby ve výši 10 % všech svých vykázaných výdajů a dále dostávaly platby navýšené o 10 procentních bodů nad maximální míru spolufinancování, dokud se na ně program vztahoval. O navýšení bylo třeba žádat za každý program a ve všech případech bylo uděleno, a to i se zpětnou účinností.

Ustanovení umožnilo uspíšit platby EU oproti původnímu finančnímu plánu, což vedlo k okamžitému zmírnění tlaku na rozpočet, přineslo likviditu a snížilo úroveň potřebného vnitrostátního spolufinancování v rámci politiky soudržnosti. Následné zvýšení absorpce rovněž v případě řady zemí přispělo ke snížení rizika ztráty finančních prostředků. Uplatnění dotčeného opatření však mělo za následek snížení celkového finančního objemu programu, což mohlo být důvodem, proč některé země ustanovení nevyužily, nebo jej využily pouze částečně.

Země způsobilé pro navýšení využily finančního ustanovení v různém rozsahu, pokud jde o finanční částky, a to v závislosti na úrovni certifikovaných výdajů za období, kdy se na ně vztahoval ozdravný program. Od roku 2011 až do konce roku 2015 vyplatila Komise v případě Kypru, Řecka, Maďarska, Irska, Portugalska a Rumunska před plánovaným termínem v důsledku navýšení více než 3 miliardy EUR (příspěvky z EFRR, ESF a Fondu soudržnosti celkem). Z finančního hlediska bylo největším příjemcem Řecko (platby EU přesahující 1,3 miliardy EUR). Některé země (např. Lotyšsko) nevyužily ustanovení vůbec a jiné požádaly, aby bylo použito pouze pro určité programy (např. Kypr, Irsko a Portugalsko).

Programy na období 2014–2020

V období 2014–2020 je mechanismus zachován podle čl. 24 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních a vztahuje se i na EZFRV a ENRF. Ve zmíněném ustanovení se uvádí, že do 30. června 2016 se v případě členských států s dočasnými rozpočtovými problémy navýší průběžné platby Komise o 10 procentních bodů („10% navýšení“) nad maximální míru spolufinancování.

Řecko, Kypr, Irsko, Rumunsko a Portugalsko jsou v současnosti způsobilé pro 10% navýšení průběžných plateb v rámci programů na období 2014–2020, pokud jde o žádosti o platby podané před 30. červnem 2016 , jelikož tyto země po 21. prosinci 2013 splňovaly podmínky stanovené v čl. 24 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních týkající se obdržení finanční pomoci. Platnost programů finanční pomoci pro Kypr, Irsko, Portugalsko a Rumunsko od té doby skončila.

To znamená, že k 30. červnu 2016 bude jedinou zemí s programem finanční pomoci Řecko.

Aktuální otázky a další postup

Při úpravě článku 24 nařízení o společných ustanoveních je třeba zohlednit dvě otázky, konkrétně i) okruh způsobilých zemí a ii) dobu, po kterou se ustanovení uplatní.

Pokud jde o okruh způsobilých zemí, ze zahrnutého přezkumu v polovině období v roce 2016 vyplývá, že země, které finanční pomoc dále nedostávají, by již neměly být způsobilé pro navýšení. To také podpořil normotvůrce, který v článku 24 nařízení o společných ustanoveních stanovil přímou vazbu mezi ozdravnými programy a ESI fondy. Tato přímá vazba by měla být zachována. Umožnila by Řecku a jakékoli jiné zemi, na niž se v budoucnu bude vztahovat ozdravný program, podporu prostřednictvím mechanismu navýšení. Legislativní návrh je koncipován takovým způsobem, aby se uplatnil i na jakoukoli jinou zemi, na niž se bude vztahovat ozdravný program.

Zdá se, že další přezkum způsobilosti pro navýšení v období 2014–2020 není zapotřebí. Země, na které se vztahují ozdravné programy, potřebují mít jistotu ohledně časového rozsahu a výše plateb EU, jež mají rovněž dopad na velikost jejich programů a potřebné vnitrostátní spolufinancování.

Pokud jde o časový rozsah ustanovení, způsobilost pro navýšení za období 2007–2013 skončila dnem, kdy země přestala přijímat finanční pomoc. V případě období 2014–2020 však byla způsobilost pro navýšení spojena s koncem účetního období, které v současnosti běží od 1. července do 30. června, tj. do 30. června 2016 . Tento systém platí i pro členský stát, který přestal přijímat finanční pomoc počátkem roku 2014.

Komise navrhuje, aby se způsobilost zachovala do 30. černa roku následujícího po kalendářním roce, v němž členský stát přestane přijímat finanční pomoc v rámci ozdravného programu. Tento přístup odpovídá účetnímu období ESI fondů a období způsobilosti by se tak prodloužilo maximálně o 18 měsíců. To dotčenému členskému státu poskytne finanční jistotu při plánování vnitrostátního spolufinancování potřebného k čerpání ESI fondů. Rovněž se tím sníží riziko ztráty finančních prostředků, poté co skončí způsobilost pro navýšení.

Prodloužení platnosti maximální míry spolufinancování ze strany EU ve výši 85 % týkající se Kypru

V čl. 120 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních je pro období od 1. ledna 2014 do 30. června 2017 stanovena výjimečná míra spolufinancování ze strany EU pro všechny programy na Kypru v maximální výši 85 %. Toto ustanovení se vztahuje pouze na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, nikoli na EZFRV a ENRF. Z hlediska podpory ze strukturálních fondů je Kypr pro období 2014–2020 klasifikován jako rozvinutější region. Na rozvinutější regiony se obvykle vztahuje maximální míra spolufinancování ze strany EU ve výši 50 %.