[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 09.03.2006

KOM(2006) 103 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

O ZLEPŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SITUACE V ODVĚTVÍ RYBOLOVU

OBSAH

1. Úvod 3

2. Zdroje hospodářských a sociálních obtíží 3

2.1. Klesající příjem 3

2.1.1. Stagnace tržních cen 3

2.1.2. Nižší výnosy rybolovu 4

2.2. Stoupající náklady 5

3. Řešení hospodářských obtíží 5

3.1. Krátkodobá záchrana a restrukturalizace 6

3.1.1. Podpora na záchranu a restrukturalizaci 6

3.1.2. Slučitelnost některých provozních podpor 8

3.2. Dlouhodobá opatření a iniciativy 9

3.2.1. Zlepšování řízení rybolovu 9

3.2.1.1. Přesun směrem k maximálním stálým výnosům (MSY) 9

3.2.1.2. Hospodářské řízení rybolovu 9

3.2.1.3. Zlepšování správy rybářské politiky 9

3.2.1.4. Přizpůsobení intenzity rybolovu dostupným zdrojům 10

3.2.2. Lepší dodržování předpisů týkajících se řízení rybolovu 10

3.2.2.1. Zlepšení provádění předpisů a kontrol 10

3.2.2.2. Stupňování boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu 11

3.2.3. Organizace a fungování trhu s rybami 11

3.2.4. Podpora výzkumu metod rybolovu s nižší spotřebou pohonných hmot a s větším ohledem na životní prostředí 11

3.3. Podpora Společenství 12

4. Závěry 12

ANNEX 13

Úvod

Význam odvětví rybolovu nespočívá jen v jeho přímém příspěvku k HDP Evropské unie. Nejen že dodává význačný podíl proteinů potřebných pro lidskou spotřebu, ale rovněž významně přispívá k hospodářské a sociální struktuře mnoha pobřežních komunit v celé EU.

V posledních letech má toto odvětví problémy s obtížným přizpůsobováním se, neboť snižování populací ryb a nepříznivé tržní podmínky oslabily jeho výnosnost. Reforma společné rybářské politiky urychlila modernizaci řízení rybolovu v Unii a nasměrovala jej směrem k udržitelnému stavu. To povede k hospodářsky zdravějšímu odvětví rybolovu, ale jedná se o obtížný proces, který s sebou nevyhnutelně přinese opatření na omezení odlovů, času stráveného rybolovem, a tudíž i zisků a který bude pokračovat i v dohledné budoucnosti.

Nedávné zvýšení provozních nákladů, k němuž došlo v důsledku vyšších cen pohonných hmot, proto přišlo v citlivé době a způsobilo nebývalé obtíže v mnoha oblastech tohoto odvětví. Kombinace snižování populací ryb, nevyhnutelných restriktivních řídicích opatření, značných nárůstů nákladů a neměnného nebo snižujícího se příjmu znamená, že provoz mnoha plavidel s vysokou spotřebou pohonných hmot je ztrátový.

V tomto sdělení Komise určuje zdroje hospodářských obtíží a navrhuje možnosti řešení jak krátkodobých, tak dlouhodobých výzev, před nimiž stojí odvětví rybolovu.

Zdroje hospodářských a sociálních obtíží

Za posledních několik let se hospodářská situace mnoha rybářských provozů zhoršila, převážně v důsledku snižujícího se příjmu. Tato situace se v poslední době přiostřila kvůli prudkému nárůstu nákladů v důsledku zvýšených cen pohonných hmot, což ohrožuje finanční životaschopnost mnoha rybářských provozů. Tento nárůst nákladů výrazně pociťují i členové posádek, jejichž mzdy jsou podílem z příjmu z odlovu (po odečtení všech provozních nákladů, včetně nákladů na pohonné hmoty); ztráta příjmu u členů posádky může být v některých případech až 25 %[1]. Rovněž existuje nebezpečí, že v důsledku ztráty výnosnosti může být nižší bezpečnost na plavidle.

I když se tyto hospodářské obtíže týkají v různé míře všech součástí rybářského loďstva, zejména ovlivňují plavidla, která používají vlečná zařízení a zaměřují se na druhy žijící při dně, tj. trawlery lovící u dna.

Klesající příjem

Stagnace tržních cen

Ke snižování příjmů z rybolovu přispěly faktory trhu. V posledních letech nesledovaly ceny u mnoha komerčně důležitých živočišných druhů trendy ve výrobních nákladech. V období mezi rokem 2000 a první polovinou roku 2005[2] například stagnovaly nebo se dokonce snížily průměrné ceny při prvním prodeji u určitého počtu druhu síhů.

Za viníka stagnace nebo klesajících cen ryb je často považován narůstající podíl dovozů na trhu EU s rybami a rozvoj akvakultury. Jejich přispění ke klesajícím příjmům rybářů je však pravděpodobně méně závažné než jiné faktory, jakými je např. koncentrace prodeje ve velkých distribučních řetězcích a vyšší konkurence mezi rybími a jinými potravinářskými produkty, která výrazně nutí velkoobchodníky, aby snižovali ceny a ziskové marže. To se odráží v celém tržním řetězci, ale zasahuje nejvíce primární producenty, tj. rybáře. U druhů, jako je treska nebo treska tmavá, nemůže odvětví rybolovu EU nadále poskytovat potřebný objem a potřebné množství a již téměř u všech dodávek se jedná výhradně o dovoz.

Nižší výnosy rybolovu

Intenzivní rybolov, který obecně zvyšuje úmrtnost ryb hodně nad přípustné maximum pro udržitelný rybolov, snižuje populace ryb a drasticky snižuje hospodářskou produkci rybářů[3].

Pokud jde o severovýchodní Atlantik a přilehlé vody, zhodnotila míru využití u populací ryb v souvislosti s udržitelností[4] v roce 2003 Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). Ze 43 posuzovaných populací byl zjištěn nadměrný odlov u 35 (tj. 81 %) a pouze u 8 byl odlov na úrovních odpovídajících nejvyšším dlouhodobým výnosům (tj. maximálnímu stálému výnosu, MSY)[5]. Nadměrný odlov dva až pětkrát překročil úroveň nejvyššího výnosu; obzvláště vysoký byl u druhů žijících při dně. Nadměrný odlov se však neomezuje na severovýchodní Atlantik; dochází k němu všude.

V důsledku toho musí rybáři čelit značnému omezování svých práv k lovu. Kvóty přidělené plavidlům lovícím na západě Evropy hlavní druhy žijící při dně (treska, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, treska tmavá a štikozubec) a bentické druhy (platýz velký, jazyk mořský, ďas mořský a humr severský) se snižují od poloviny devadesátých let 20. století. Pro tresku byly například v období od roku 1998 do roku 2005[6] sníženy celkové přípustné odlovy (TAC) o 54 %. Klesající trend vykazují i populace jiných druhů žijících při dně. Toto omezení práv k lovu populací tresky vedlo k omezením rybolovu přidružených populací v rámci smíšených lovišť, která jsou běžná zejména v Severním moři.

Mezitím se za posledních deset let velmi pomalu snižovala lovná kapacita (prostornost plavidla a výkon motoru) – o 2 % za rok ve výkonu motoru[7]. Toto nepatrné snížení bylo úplně vyrovnáno stálým nárůstem výkonu rybářských plavidel[8]. Přes snížení lovné kapacity nenaznačují vědecké poznatky žádné podstatné zlepšení u komerčně důležitých populací[9].

Nadměrný odlov znamená velký tlak na populace a urychluje jejich snižování, což zase nutí plavidla, aby zvyšovala celkovou intenzitu rybolovu, a snižuje pohnutky směřující k dodržování pravidel řízení rybolovu. Tato sestupná spirála vedoucí k nižším výnosům a příjmům rybářů, se musí převrátit. Intenzita rybolovu se musí vrátit k úrovním slučitelným s vyššími a udržitelnými výnosy rybolovu. Existují různé způsoby jejího snížení, ale klíčovým faktorem vedoucím k nadměrnému odlovu je zcela jistě nadměrná kapacita; důležitým cílem je proto odstranění této nadměrné kapacity.

Stoupající náklady

Nedávný nárůst cen pohonných hmot znamenal pro rybářská plavidla podstatné zvýšení provozních nákladů. V období od ledna 2003 do prosince 2005 výrazně vzrostly ceny námořních lodních paliv[10]. V roce 2004 zůstaly ceny pohonných hmot používaných při rybolovu na větší vzdálenosti (380 CST) poměrně stálé; v roce 2005 se však tyto ceny téměř zdvojnásobily. Ceny pohonných hmot používaných při pobřežním rybolovu (lodní motorová nafta) se neustále zvyšovaly až do září 2005, pak se nepatrně snížily. Tento vývoj výrazně ovlivnil výnosnost rybářských provozů, třebaže dopad na náklady závisí na typu zařízení (vlečné zařízení či bez vlečného zařízení) a cílových živočišných druzích.

V období od roku 2003 do roku 2005 vzrostly náklady na pohonné hmoty u trawlerů přibližně z 18 % na 36 % hodnoty vykládek a u loďstev používajících pasivní zařízení přibližně z 9 % na 18 %. Z toho vyplývá, že pro většinu trawlerů lovících u dna – a tím pro největší část rybářského loďstva – je čistý provozní zisk negativní[11].

Řešení hospodářských obtíží

Pro vyřešení současných hospodářských obtíží v odvětví rybolovu je třeba přijmout krátkodobá i dlouhodobá opatření.

Z krátkodobého pohledu je třeba mobilizovat dostupné nástroje a zdroje, které mají pomoci zachránit a restrukturalizovat rybářské provozy schopné znovu získat výnosnost prostřednictvím strukturálních změn. Je proto nutné prozkoumat, jakým způsobem mohou být použity stávající nástroje a současný rámec státní podpory, založené na pokynech Společenství ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích[12] a na pokynech k prozkoumání státní podpory v odvětví rybolovu[13], aby byly zachráněny a restrukturalizovány rybářské provozy v obtížné situaci.

Tato opatření na záchranu a restrukturalizaci je rovněž zásadně třeba koncipovat s dlouhodobou perspektivou, aby se odvětví rybolovu mohlo přizpůsobit nové situaci s vysokými cenami pohonných hmot. V průběhu tohoto procesu vyzve Komise členské státy, aby využívaly strukturálních nástrojů Společenství pro rybolov[14], s cílem doprovodit potřebné úpravy a podpořit rybářské komunity v přechodném období.

Krátkodobá záchrana a restrukturalizace

Podle právních předpisů Společenství mohou členské státy do určité míry podporovat rybářské provozy, které stojí před úpadkem. Existují možnosti poskytnout státní podporu provozům, které se ocitly v nesnázích, pod podmínkou dodržení stávajících platných pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Tento oddíl vysvětluje, jakým způsobem má Komise v úmyslu použít pokyny na odvětví rybolovu.

Podpora na záchranu a restrukturalizaci

Protože ceny pohonných hmot pravděpodobně zůstanou vysoké, musí se rybářské provozy přizpůsobit nové situaci a restrukturalizovat, pokud mají znovu získat životaschopnost, zejména v případě plavidel používajících vlečné zařízení a zaměřujících se na populace žijící při dně.

Podporu na záchranu je třeba brát jako krátkodobou podporu, která má neprosperující provoz udržet finančně při životě po dobu nezbytnou pro vypracování plánu restrukturalizace nebo likvidace. Takováto podpora na záchranu, která nesmí trvat déle než šest měsíců, musí mít formu splatného úvěru nebo záruky. Pokud po podpoře na záchranu následuje schválený plán restrukturalizace, může být podpora na záchranu splacena pomocí podpory, kterou dostane podnik ve formě podpory na restrukturalizaci.

Další restrukturalizace rybářských provozů za účelem znovunastolení hospodářské životaschopnosti bude často znamenat investice do úpravy rybářských plavidel. Obecná pravidla ohledně podpory pro tyto investice stanoví bod 4.4 pokynů ke státní pomoci v odvětví rybolovu. Umožňují podporu na modernizaci a vybavení rybářských plavidel s výhradou pravidel stanovených v nařízení o finančním nástroji pro orientaci rybolovu (FNOR). Podmínky pro poskytování státní podpory pro tyto účely jsou proto stejné jako podmínky použitelné na podporu Společenství podle nařízení FNOR.

Mohla by se však zvážit státní podpora pro určité typy modernizace a vybavení plavidel, která není povolena podle bodu 4.4, pokud je zaměřena na restrukturalizaci rybářských provozů jako součást režimů podpory na záchranu a restrukturalizaci povolených Komisí[15]. Členské státy, které se rozhodnou poskytnout takovouto podporu, musí získat pro obecný rámec svých státních „režimů podpory na záchranu a restrukturalizaci“ souhlas Komise, pokud se režimy týkají malých nebo středních podniků, které jsou vyňaty z povinnosti jednotlivého oznamování[16]. Komise tyto režimy posoudí na základě pokynů Společenství ke státní podpoře pro podniky v nesnázích za předpokladu, že bude restrukturalizace podniků založena na realistických hospodářských předpokladech v současném kontextu, a zohlední stav a možný vývoj cílových populací. Podpora na záchranu by měla být omezena na nezbytné minimum. Účelem restrukturalizace musí být zajištění výnosnosti podniku ve smyslu odstavce 37 pokynů snížením provozních nákladů bez zvýšení stávající celkové intenzity a kapacity rybolovu.

Komise podle těchto pokynů přezkoumá státní podporu pro následující investice do rybářských plavidel, pokud budou prováděny v rámci takovýchto režimů podpory na záchranu a restrukturalizaci a pokud tyto investice budou nezbytnými pro návrat životaschopnosti:

- první změna rybolovného zařízení vedoucí k méně náročné metodě rybolovu z hlediska spotřeby pohonných hmot,

- nákup vybavení na zlepšení účinnosti pohonných hmot, jako je ekonoměr, nebo

- jedna výměna motoru za předpokladu, že

- u plavidel o celkové délce kratší než 12 m, která nepoužívají vlečné zařízení, má nový motor stejný výkon jako motor původní nebo je jeho výkon menší,

- u všech ostatních plavidel o celkové délce do 24 m má nový motor nejméně o 20 % menší výkon než původní motor, nebo

- u trawlerů o celkové délce nad 24 m má nový motor nejméně o 20 % menší výkon než původní motor a plavidlo změní metodu rybolovu na metodu méně náročnou z hlediska spotřeby pohonných hmot.

Výkon nových motorů nad 130 kW, na něž je tato státní podpora poskytnuta, bude ověřen na základě „osvědčení o NOx“[17]. Veškeré snížení výkonu motoru v důsledku výměny motoru s veřejnou podporou bude odečteno od vnitrostátních referenčních úrovní a stropů pro kapacitu loďstev[18].

V případě jednotlivých podniků, které provozují několik plavidel, by Komise podle pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětví rybolovu mohla souhlasit, aby se snížení výkonu motoru uvedené výše ve druhé a třetí pododrážce použilo „celkově“ na úrovni podniku. Vyřazení plavidla, na které se neposkytuje veřejná podpora, z provozu by bylo rovněž zohledněno v potřebném snížení.

Podobně by mohly být přijatelné vnitrostátní režimy podpory, které umožňují plán restrukturalizace předložený skupinou malých a středních podniků[19]. V tomto případě by mohla být výnosnost některých členů skupiny (nebo některých provozovaných plavidel) zlepšena prostřednictvím opatření, které přijmou jiní členové, např. vyřazením plavidla z provozu, jak bylo uvedeno v předchozím odstavci.

Kromě toho by mohla být ze stejných důvodů jako u podpory na modernizaci a vybavení přijatelná i státní podpora pro dočasné odstavení z činnosti po dobu potřebnou k provádění výše uvedených investic do rybářských plavidel podle bodu 4.1.2. pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětví rybolovu, pokud je poskytována jako součást takových režimů podpory na záchranu a restrukturalizaci.

Jakákoli jiná veřejná podpora, včetně podpory Společenství , poskytnutá podniku v nesnázích bude muset být zohledněna v celkovém posouzení plánů restrukturalizace a dlouhodobé životaschopnosti.

Komise je připravena přezkoumat vnitrostátní „režimy podpory na záchranu a podpory na restrukturalizaci“ malých a středních podniků zřízené členskými státy, aby byly současné hospodářské obtíže vyřešeny co nejdříve. Členské státy by měly Komisi do dvou let po zveřejnění tohoto sdělení oznámit tyto režimy podpory a případně jednotlivé plány v případě větších podniků. Komise režimy podpory přezkoumá na základě příslušných předpisů strukturálních fondů použitelných na odvětví rybolovu a zejména s ohledem na míru podpory, pokud se podpora týká investic do rybářských plavidel. Do dvou let po schválení oznámeného plánu Komisí by členské státy měly vydat správní rozhodnutí o plánech restrukturalizace. Vzhledem k tomu, že současné hospodářské obtíže postihují především plavidla používající vlečné zařízení, je Komise toho názoru, že takováto podpora na restrukturalizaci by měla být hlavně zaměřena na trawlery.

Slučitelnost některých provozních podpor

Současné obtíže v odvětví rybolovu se stupňují vzhledem k nedávnému nárůstu cen pohonných hmot. To vede k tomu, že se z odvětví rybolovu ozývají hlasy volající po veřejné intervenci, která by tento náhlý nárůst nákladů kompenzovala. Takováto podpora by byla provozní podporou, která není slučitelná se Smlouvou. Komise by žádnou podporu oznámenou pro tento účel neschválila.

Jako alternativní řešení k přímé podpoře pro náklady na pohonné hmoty obhajovaly některé zúčastněné subjekty režim záruk na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Společenství, v němž by mohly být peníze placené odvětvím v příznivé době vyplaceny jako kompenzace v případě náhlého zvýšení provozních nákladů (např. nárůstu cen pohonných hmot). Komise by takovýto režim mohla schválit pouze tehdy, pokud by poskytoval záruky splacení veškeré veřejné podpory za obchodních podmínek, což se za současné hospodářské situace jeví jako velmi nepravděpodobné.

Dlouhodobá opatření a iniciativy

Je zřejmé, že dlouhodobé pozitivní vyhlídky pro odvětví lze zajistit pouze v souvislosti s obnovenými populacemi ryb a udržitelnými rybolovnými činnostmi. Komise, která bude nadále směřovat k těmto cílům a vyvíjet činnost na několika frontách, vyzývá členské státy, Evropský parlament a Radu, aby tato opatření podpořily.

Zlepšování řízení rybolovu

Přesun směrem k maximálním stálým výnosům (MSY)

Reforma společné rybářské politiky se dosud soustředila na obnovu nejvíce ohrožených populací, které rovněž patří k populacím s nejvyšším obchodním významem, aby se dostaly do bezpečných biologických limitů tak rychle, jak jen to dovolí hospodářské a sociální faktory. Toto zaměření se na nejohroženější populace ryb je nevyhnutelné a nezbytné, neboť zdravější populace a udržitelný rybolov znamená výrazně vyšší hospodářské výnosy, než jsou v současnosti.

Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji, který se konal v Johannesburgu, si mezinárodní společenství dalo za cíl dostat do roku 2015 populace ryb na úroveň odpovídající maximálnímu stálému výnosu. Z hlediska Společenství, které v roce 2002 přijalo prostřednictvím reformy společné politiky v odvětví rybolovu přístup k řízení rybolovu založený na ekosystémech, je to nejenom velmi žádoucí z důvodů zachování populací, ale rovněž to přispěje k obnově hospodářské výnosnosti v odvětví rybolovu. Systém řízení rybolovu, který přináší maximální stálé výnosy, by znamenal vyšší hospodářské zisky ve formě více předvídatelných dodávek, vyššího množství větších dospělých ryb s lepší cenou, bohatších lovišť ryb, z nichž bude vyšší zisk na jednotku. Úkolem je provádět opatření, pomocí nichž se dosáhne obnovy populací, která je předpokladem, aby bylo možné při odlovu dosáhnout úrovní maximálního stálého výnosu.

V první polovině roku 2006 má Komise v úmyslu zahájit diskuzi o strategii Společenství pro postupné snižování úmrtnosti způsobené rybolovem ve všech hlavních rybolovných oblastech a do roku 2015 předloží sdělení o provádění cíle, jímž je maximální stálý výnos. Současně budou pokračovat práce na plánech obnovy a řízení, neboť jsou nezbytným krokem ke stabilizaci ohrožených rybolovných oblastí, než budou vypracovány strategie pro odlov s maximálním stálým výnosem.

Hospodářské řízení rybolovu

Zatímco hospodářské řízení rybolovných práv je výlučně v pravomoci členských států, mají metody přidělování, rozdělování nebo převodu rybolovných práv mezi plavidly na vnitrostátní úrovni rovněž vliv na hospodářskou situaci loďstva. Diskuze na toto téma na úrovni Společenství na základě sdělení Komise je plánována na letošní rok.

Zlepšování správy rybářské politiky

Reforma společné rybářské politiky z roku 2002 stanovila zřízení regionálních poradních sborů za účelem posílení zapojení zúčastněných subjektů. Dosud byly zřízeny tři sbory, práce na zřízení dalšího byly ukončeny a tři další se připravují. Tím, že spojí zástupce všech zúčastněných subjektů, aby mohli radit Komisi v oblasti rybářské politiky, mohou regionální poradní sbory sehrát významnou úlohu při budování důvěry a posilování spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, vědci a veřejnými orgány. To by mělo vést k lepšímu dodržování předpisů, což pak zase zefektivní obnovu a ochranu populací ryb.

Záleží na zúčastněných subjektech, zda budou regionální poradní sbory úspěšné. Evropská Komise se bude všemožně snažit v tomto procesu pomoci a v roce 2007 přezkoumá fungování regionálních poradních sborů, aby byl jejich příspěvek ke zlepšování řízení v oblasti rybolovu optimální. I nadále budou k rozvoji a provádění politik Společenství přispívat stávající struktury pro konzultace zúčastněných subjektů, jako je Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu (ACFA) a Výbor pro sociální dialog.

Přizpůsobení intenzity rybolovu dostupným zdrojům

Nadměrná kapacita loďstev představuje jednak problém hospodářský, jednak problém pro zachování rybolovných zdrojů. Z hlediska zachování zdrojů by mohlo být potřebné rovnováhy mezi mírou využití a dostupností zdrojů teoreticky dosaženo nasazením většího loďstva po kratší dobu nebo menšího loďstva po delší dobu. Nadměrná kapacita však jasně vede k nadměrnému odlovu a nižšímu hospodářskému výkonu. Vzhledem ke snižování mnoha populací ryb a k nutnosti dále snižovat intenzitu rybolovu jsou v současnosti mnohá loďstva EU značně větší, než by bylo třeba, pokud má být každé plavidlo v loďstvu provozováno se ziskem; to platí zejména pro odlov druhů žijících při dně.

Tuto nerovnováhu mezi nadměrnou intenzitou rybolovu a dostupnými zdroji je naléhavě třeba řešit, pokud má odvětví rybolovu ve Společenství znovu získat výnosnost. Řízené vyřazování plavidel z provozu zvýší práva k lovu pro plavidla, která v provozu zůstávají.

Některé členské státy (např. Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Nizozemsko a Spojené království) nedávno přijaly či zvažují programy vyřazování plavidel z provozu nebo tyto programy připravují. Na vyřazení plavidel z provozu je možno poskytnout jak státní podporu, tak i podporu Společenství. Členské státy a Společenství by rovněž měly prozkoumat způsoby, jak za pomoci podpory budoucího Evropského rybářského fondu (EFF) posílit opatření na snižování nadměrné kapacity loďstev. Je možno použít i další opatření pomáhající upravit lovnou kapacitu, jako např. prémii za přeřazení plavidel na jiné účely než rybolov.

Lepší dodržování předpisů týkajících se řízení rybolovu

Skutečnost, že někteří rybáři předpisy nedodržují, znamená vážné hospodářské ohrožení těch, kteří je dodržují, i stavu populací ryb. Značný podíl na celkových odlovech mají často nehlášené odlovy a vykládky. To pak zase snižuje kvalitu vědeckého poradenství, a tak dále ohrožuje populace. Je proto velmi důležité, aby Komise, členské státy a zúčastněné subjekty na dodržování předpisů spolupracovaly.

Zlepšení provádění předpisů a kontrol

Členské státy musí zajistit řádné provádění předpisů společné rybářské politiky. Komise prověřuje, zda je rámec kontroly stanovený členskými státy přiměřený. Nově vytvořená Agentura pro kontrolu rybolovu ve Vigu, která má zahájit svou činnost v roce 2006, poskytne Společenství velkou příležitost, jak zlepšit kontrolu rybářských činností a dodržování předpisů z oblasti rybolovu v celé Unii. Za tímto účelem bude s agenturou spolupracovat Komise. V případě potřeby Komise přijme příslušná opatření vůči členským státům, které nebudou plnit své závazky při dodržování předpisů.

Stupňování boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu

Nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov představuje pro loďstvo Společenství zdroj nekalé soutěže. Komise chce v rámci akčního plánu Společenství na vymýcení nedovoleného, nehlášeného a neřízeného rybolovu[20] zintenzivnit svůj boj proti těmto praktikám jak ve vodách Společenství, tak v mezinárodních vodách. Nedovolený, nehlášený a neřízený rybolov přináší vysoké zisky a je nedílnou součástí obchodní strategie dotyčných provozovatelů; při řešení tohoto problému se Komise zaměří na to, aby ti, kdo těží z nedovoleného, nehlášeného a neřízeného rybolovu, přišli o své očekávané zisky.

Organizace a fungování trhu s rybami

Komise má v úmyslu zahájit komplexní hodnocení stávající organizace trhu a zejména se zaměřit na efektivitu a účinnost stávajících mechanismů určených na zlepšení finančních výnosů z vykládky úlovků a případně nových nástrojů na zlepšení uvádění ryb a produktů rybolovu na trh. Rovněž má v úmyslu spolu s profesními organizacemi prozkoumat všechny možnosti řešení, jak zlepšit odbytové možnosti pro rybáře uvádějící na trh své produkty.

Kodex chování pro obchod s rybami v Evropské unii by byl rovněž užitečný; iniciativa by měla vzejít od odvětví rybolovu. Komise vyzývá Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu, aby takovýto kodex vypracoval.

Členské státy by měly plně využívat možnou pomoc ze strany Společenství (FNOR, později ERF) při investicích do zlepšování kvality a hodnoty produktů rybolovu nebo marketingových struktur.

K rozlišování produktů uvedených na trh by rovněž mohly sloužit programy pro ekoznačky, které by fungovaly jako obchodní stimul pro udržitelnější a hodnotnější rybolov. Komise by ocenila větší využívání potenciálních výhod, které přinášejí programy pro ekoznačky pro produkty rybolovu, a očekává, že výsledky přinese diskuze vyvolaná jejím nedávným sdělením k této problematice[21].

Podpora výzkumu metod rybolovu s nižší spotřebou pohonných hmot a s větším ohledem na životní prostředí

Komise zajistí, aby byly potřeby v odvětví rybolovu přiměřeným způsobem zohledňovány v ročních pracovních programech, které provádějí sedmý rámcový program na podporu výzkumu ze strany Společenství, a navrhuje výzkum zvýšené udržitelnosti a konkurenceschopnosti v odvětví rybolovu a akvakultury a výzkum prostředků snižování dopadů na životní prostředí. Jednou z prioritních oblastí by měl být vývoj nových technologií, zejména návrh zdokonaleného rybolovného zařízení.

Zvláštní důraz se klade na výrobu obnovitelné energie, zejména na vývoj a demonstraci nových typů biopaliv. Prioritou budou rovněž energetická účinnost a úspory energie prostřednictvím optimalizace, potvrzení a demonstrace nových koncepcí a technologií pro odvětví. Komise má v úmyslu uspořádat na jaře 2006 pracovní seminář k úsporám energie v odvětví rybolovu. To by mohlo během letošního roku vést k dalším iniciativám ze strany Komise.

Podpora Společenství

Komise navrhuje, aby členské státy používaly během procesu přizpůsobování finanční nástroje Společenství pro rybolov, a doprovodily tak nezbytné změny a pomohly rybářským komunitám přizpůsobit se nové situaci. FNOR (do konce programového období) i ERF (od 1. ledna 2007) mohou podpořit restrukturalizační opatření přijatá členskými státy v rámci jejich vnitrostátních režimů podpory na záchranu a restrukturalizaci a pomoci financovat opatření na přizpůsobování se loďstev v dlouhodobém měřítku a rovněž podpořit nezbytné sociální změny v dotčených rybářských komunitách.

Pokud bude nařízení o ERF přijato začátkem roku 2006, uvažovala by Komise o změně nařízení o FNOR, aby harmonizovala některá z jejich ustanovení tak, aby mohly být zbývající fondy FNOR použity na provádění restrukturalizačních opatření. V mezidobí Komise výjimečně přijme požadavky, které již vznesly některé členské státy, mimo lhůtu stanovenou pro předkládání úprav a pozmění své programy FNOR pro rok 2005 s cílem řešit situaci popsanou v tomto sdělení.

Od členských států se očekává, že zajistí přiměřené rozdělení finančních zdrojů podle jednotlivých priorit ERF. Úroveň financí přidělených na opatření na přizpůsobení a úpravu rybářského loďstva v rámci provozních programů v členských státech by měla odrážet vážnost současné hospodářské situace a potřebu dosáhnout znovu výnosnosti odvětví rybolovu.

Závěry

Ze současné obtížné situace, v níž se odvětví rybolovu nachází, nevede jednoduchá cesta. Je ale možné a nutné vrátit odvětví jeho výnosnost vzhledem k jeho významu hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu pro pobřežní komunity v celé EU.

Všichni zúčastnění – na úrovni Společenství, vnitrostátní a místní úrovni – by měli podpořit odvětví rybolovu v jeho snahách o restrukturalizaci a zaměřit se na společný cíl, jímž je udržitelný rybolov.

Cílem tohoto sdělení je stanovit rámec pro zúčastněné subjekty, členské státy a orgány Společenství, aby se mohly účastnit předkládání jak krátkodobých opatření na záchranu rybářských provozů v nesnázích, tak strukturálních úprav v odvětví rybolovu, které jsou nezbytné z hlediska dlouhodobé udržitelnosti a prosperity.

ANNEX

Graph 1: average market prices 2000 – 2005 for cod, haddock and hake (fresh)

[pic]

Graph 2a: evolution of TACs for demersal species

[pic]

Graph 2b: evolution of TACs for benthic species

[pic]

Graph 2c: evolution of TACs for pelagic species

[pic]

Graph 3: evolution of fleet capacity (power)

[pic]

Graph 4: Trend in fuel prices 2003-2005

[pic]

Source: International Energy Agency (IEA )

Table 1: Estimated impact of increase of fuel costs on income of crew members (‘share fishermen’)

2004 | 2005 | Difference |

% | % |

Gross Value | 100 | 100 |

Taxes and Fees | 10 | 10 |

Operating Costs: - other than fuel. - fuel | 15 15 | 15 30 |

Total Operating Costs | 30 | 45 |

Remainder to be shared | 60 | 45 |

Share for the Ship-owner | 30 | 22,5 | -25% |

Share for the Crew | 30 | 22,5 | -25% |

Assumptions:

1. Marine fuel oil has doubled in price between 2003 and 2005, from 0,30€ to 0,60€/litre.

2. All other factors in income and costs function are supposed to have remained unchanged in % between 2003 and 2005.

Table 2: ICES report 2005 – long-term high yields evaluation

Area | Number of stocks | Number of stocks evaluated | Number of stocks overfished |

North Sea, eastern channel, Skagerrak and Kattegat | 23 | 12 | 8 |

West of Scotland | 10 | 3 | 2 |

Western waters | 26 | 14 | 13 |

Iberian Atlantic | 11 | 7 | 5 |

Baltic Sea | 13 | 2 | 2 |

Widely distributed[22] | 5 | 5 | 2 |

Total | 91 | 43 | 35 |

[pic]

[1] Viz tabulka 1.

[2] Viz graf 1.

[3] Ke snižování populací ryb možná přispívají i jiné faktory, jako jsou klimatické změny a znečišťování, ačkoli v mnohem menší míře než nadměrný rybolov. Návrh Komise na tematickou strategii na ochranu mořského prostředí se zaměřuje na dosažení zdravého mořského prostředí, které mimo jiné vede ke zdravým populacím ryb.

[4] Zpráva poradních výborů pro řízení rybolovu (ACFM – Advisory Committee on Fishery Management), pro mořské prostředí (ACME – Advisory Committee on the Marine Environment) a pro ekosystémy (ACE – Advisory Committee on Ecosystems) z roku 2005; ICES Advice, svazky 1–11, s. 1418, Kodaň, 2005.

[5] Viz tabulka 2.

[6] Viz grafy 2a, b a c.

[7] Viz graf 3.

[8] Podle zprávy vypracované pro Komisi v červnu 2001 („Dopad technického pokroku na intenzitu rybolovu“) jsou rybářská plavidla v závislosti na druhu rybolovu rok od roku stále výkonnější – v průměru o 2 až 4 %.

[9] Zpráva ICES z roku 2005.

[10] Viz graf 4.

[11] Na základě údajů z rozvahy na rok 2003 předložených v dokumentu „Hospodářská výkonnost vybraných evropských rybářských loďstev – roční zpráva z roku 2004“ (viz předchozí poznámka a tabulka 3).

[12] Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

[13] Úř. věst. C 229, 14.9.2004, s. 5, zejména bod 4.1.2.

[14] Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR), Úř. věst. L 337, 30.12.1999, s. 10, nařízení naposledy pozměněné nařízením 485/2005 (Úř. věst. L 81, 30.3.2005, s. 1); od 1. ledna 2007 Evropský rybářský fond (ERF) (KOM/2004/0497 v konečném znění).

[15] Viz bod 4.1.2 pokynů Společenství ke státní podpoře pro odvětví rybolovu.

[16] Viz body 18 a 79 pokynů Společenství ke státní podpoře pro podniky v nesnázích.

[17] Osvědčení EIAPP (Engine International Air Pollution Prevention) vydávané v souladu s přílohou VI úmluvy MARPOL (Mezinárodní úmluva o zabránění znečišťování z lodí, 1973, ve znění protokolu z roku 1978) (MARPOL 73/78).

[18] Kapitola III nařízení 2371/2002 (Úř. věst. L 358. 31.12.2002, s. 59).

[19] Takováto seskupení by mohla být založena např. na prováděném rybolovu, umístění plavidel nebo obchodních vazbách.

[20] KOM(2002) 180.

[21] KOM(2005) 275.

[22] Including depleted pelagic shark stocks.