[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.6.2007 KOM(2007) 332 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Důstojné stáří v informační společnosti Iniciativa i2010 Akční plán pro informační a komunikační technologie a stárnutí {SEC(2007)811} SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Důstojné stáří v informační společnosti Iniciativa i2010 Akční plán pro informační a komunikační technologie a stárnutí (Text s významem pro EHP) 1. IKT pro stárnutí: sociální nutnost a hospodářská příležitost 3 1.1. Úvod 3 1.2. Akční plán pro důstojné stáří v informační společnosti 4 2. Překonání překážek a využívání příležitostí 5 2.1. Pochopení vůči starším uživatelům 5 2.2. Viditelnost a transparentnost trhu 6 2.3. Regulační překážky 6 2.4. Technické překážky 7 2.5. Překážky základního přístupu a nedostatek vhodných řešení 7 2.6. Další překážky 7 3. Cíle a akce akčního plánu pro IKT a stárnutí 8 3.1. Zlepšování informovanosti a zajištění konsenzu 9 3.2. Vytváření podmínek, které skýtají prostor pro rozšiřování možností 9 3.3. Podpora zavádění a využívání IKT 10 3.4. Přípravy na budoucnost 11 4. Závěr 11 1. IKT PRO STÁRNUTÍ: SOCIÁLNÍ NUTNOST A HOSPODÁřSKÁ PřÍLEžITOST 1.1. Úvod Evropské obyvatelstvo stárne: průměrná délka života se prodloužila z 55 let v roce 1920 na dnešních více než 80 let. S odchodem generace poválečného baby boomu do důchodu se v letech 2010 až 2030 počet lidí ve věku od 65 do 80 let zvýší o téměř 40 %. Tato demografická změna představuje pro evropskou společnost i hospodářství značný problém[1]. Informační a komunikační technologie (IKT) mohou v řešení tohoto problému hrát významnou roli. IKT mohou starším osobám pomoci zlepšit kvalitu života, být déle zdraví a déle žít samostatně. Objevují se inovativní řešení, která pomáhají překonávat problémy s pamětí, zrakem, sluchem a pohyblivostí, jež se častěji objevují ve stáří[2]. IKT také umožňují starším osobám zůstat déle aktivní v práci nebo ve společenství lidí, do kterého patří. Zkušenosti a dovednosti, které získali za celý svůj život, jsou jejich velkou výhodou, zvláště pak ve znalostní společnosti . S rostoucím počtem starých a slabých lidí (skupina nad 80 let se do roku 2050 rozroste téměř dvojnásobně) poroste i poptávka po zdravotnických a sociálních službách, avšak finanční udržitelnost těchto služeb působí značné starosti již dnes[3]. IKT umožňují efektivnější řízení a poskytování zdravotní a sociální péče a rozšiřují i možnosti komunitní péče a péče o sebe sama a inovaci služeb. Pro ekonomiku i společnost obecně mohou být IKT velkým přínosem. I když má starší populace velkou kupní sílu a stárnutí se stává globálním jevem, trh IKT pro důstojné stáří v informační společnosti je stále ještě v počátcích a nezajišťuje ještě plnou dostupnost a využívání řešení, která IKT umožňují. K důvodům patří špatná informovanost o příležitostech i potřebách uživatelů i nedostatečná výměna zkušeností, fragmentace systémů úhrad a certifikací, nedostatečná interoperabilita a vysoké náklady na vývoj a ověřování. Komise se proto rozhodla zahájit akční plán pro důstojné stáří v informační společnosti , popsaný v tomto sdělení, jak bylo ohlášeno v iniciativě i2010[4]. Cílem akčního plánu je nejenom zajistit starším lidem vyšší kvalitu života při značných úsporách nákladů na zdravotní a sociální péči, ale rovněž přispět k vytvoření silné průmyslové báze pro IKT a stárnutí v Evropě. Akční plán je první reakcí Evropské komise na ministerské prohlášení z Rigy z roku 2006 k tématu začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion)[5] a podporuje politiku EU v oblasti růstu a konkurenceschopnosti v souladu s upravenou lisabonskou agendou, demografických změn, zaměstnanosti, zdraví a rovných příležitostí[6]. Komise rovněž navrhne podporu pro nový výzkumný program evropských zemí k tématu důstojného stáří v informační společnosti podle článku 169 Smlouvy. 1.2. Akční plán pro důstojné stáří v informační společnosti Tento akční plán má být v oblasti politiky i průmyslu impulsem pro intenzivní vývoj a využívání uživatelsky přívětivých nástrojů a služeb IKT, pro zohledňování potřeb starších uživatelů a pro podporu dalších oblastí politik souvisejících s řešením potřeb stárnoucího obyvatelstva. Tímto akčním plánem se zejména podporuje akční plán Komise 2003–2010 pro zdravotně postižené osoby[7]. Akční plán řeší překážky vstupu služeb a nástrojů IKT na trh a usiluje o vytvoření příležitostí, především pro starší lidi dnes i v budoucnu, zlepšováním informovanosti, vytvářením společné strategie, odstraňováním technických a regulačních překážek a podporou využívání, společného výzkumu a inovací. Koordinuje stávající snahy a přidává mnoho nových akcí na integraci, doplnění a posílení stávající práce. Řeší přitom tři oblasti potřeb uživatelů: Důstojné stárnutí v práci, neboli „aktivní stárnutí v práci“: Být déle aktivní a produktivní, pracovat kvalitněji, a lépe vyvážit práci a soukromý život s pomocí snadno dostupných IKT, inovativních postupů pro přizpůsobivá a pružná pracoviště, s pomocí dovedností a schopností souvisejících s IKT a s pomocí učení se prostřednictvím IKT (elektronické dovednosti (e-skills) a e-learning). Důstojné stárnutí v rámci společenství : Být stále společensky aktivní a kreativní[8] s pomocí IKT řešení pro rozvoj sociálních sítí a pro přístup k veřejným a komerčním službám, které pomáhají zvyšovat kvalitu života[9] a snižovat sociální izolaci (jeden z hlavních problémů starších lidí ve venkovských a řídce osídlených oblastech i v městských oblastech, kde existuje jen omezená podpora rodiny). Důstojné stárnutí doma : Déle si užívat zdravějšího a kvalitnějšího života za pomoci technologií a udržet si vyšší míru nezávislosti a důstojnosti. Evropské odvětví IKT (včetně malých a středních podniků) a poskytovatelé zdravotní a sociální péče mohou zavést mnohé z prvků určených k poskytování služeb stárnoucím zákazníkům. Do ověřování, jak uživatelé přijímají nová řešení a jestli jsou tato řešení nákladově efektivní, lze zapojit partnerství veřejného a soukromého sektoru. Pokud Evropa odpoví na tuto výzvu včas a odstraní technické a regulační překážky i překážky spočívající v chování, může se IKT pro důstojné stáří stát motorem pro vznik nových pracovních míst a pro růst[10] a úspěšným hlavním trhem pro Evropu[11]. IKT pro důstojné stáří: sociální nutnost a hospodářská příležitost Informační společnost může umožnit starším lidem, pokud si to budou přát, plně se jako aktivní a zodpovědní občané podílet na chodu společnosti a hospodářství, a může zároveň přinášet výhody podnikům i hospodářství a společnosti obecně. 2. PřEKONÁNÍ PřEKÁžEK A VYUžÍVÁNÍ PřÍLEžITOSTÍ 2.1. Pochopení vůči starším uživatelům Trh produktů a služeb pro IKT a stárnutí je stále ještě v počátcích. Nedostatečná informovanost o trhu a jeho malé zviditelnění, nedostatek standardů a interoperability a nejistota ohledně udržitelnosti obchodních modelů představují překážky v jeho využívání. Fragmentace způsobuje, že existuje mnoho různých řešení, která jsou nákladná. Využití trhu dále brání nevyřešené etické otázky a celkově nedostatečná koordinace a spolupráce uživatelů s průmyslem a nedostatek společných strategií. Při odstraňování těchto překážek a při využívání těchto příležitostí se musí pozornost soustředit na uživatele. V tomto dokumentu jsou zdůrazněny dva rysy uživatelů. Pokud se starší lidé setkávají s novými technologiemi, mohou se ocitnout v relativně nevýhodném postavení . Může to být z důvodu jejich osobní situace (příjem, vzdělání, místo bydliště, zdravotní stav, možné postižení či otázky související s rovnými příležitostmi), složitosti technologií nebo zprostředkující úlohou profesionálů (lékaři, rehabilitační pracovníci, terénní odborníci na samostatné bydlení a přizpůsobování pracoviště), oficiálních i neoficiálních poskytovatelů péče a rodinných příslušníků. Výrobky a služby navíc často nebývají upraveny tak, aby odpovídaly zvláštním potřebám starších uživatelů nebo nejsou dostatečně dostupné, což zvyšuje pocit frustrace a závislosti. Dokud nebudou přijata příslušná opatření, tato situace bude vzhledem k rychlosti technologického vývoje platit i pro ty, kdo zestárnou v budoucnu. V případě zdravotní a sociální péče jsou často systémy úhrad a pojistné systémy založeny na složitých postupech. Pokud tyto postupy v některé fázi selžou, mohou se staří lidé cítit naprosto bezmocní. Důležitým trendem v oblasti IKT, který umožní se s touto situací vyrovnat, je zdůrazňování zodpovědnosti uživatelů . Starší uživatelé mohou být informováni mnohem lépe než v minulosti, a mohou tak stále více přebírat odpovědnost za své zdraví, kondici a samostatné bydlení, a to s pomocí informací z internetu, tematických televizních kanálů a dalších řešení pro každodenní život, osobní zdraví a kondici, která jsou založena na IKT. Kromě toho již některé země upravily svůj systém péče a pojištění a kontrolují náklady a zvyšují efektivitu a kvalitu systému; odpovědnost se přitom přesouvá ze státu na samotné občany a soukromý sektor. 2.2. Viditelnost a transparentnost trhu Nedostatečná informovanost v některých částech evropského odvětví IKT[12], dále mezi zprostředkovateli a mezi konečnými uživateli pomocných technologií je hlavním důvodem, proč trh IKT pro seniory ještě není plně rozvinut. Starší uživatelé často nejsou dostatečně informováni o možných řešeních. Neexistují téměř žádné systematické přehledy a srovnávací hodnocení technologií, které by sloužily k informování spotřebitelů. I povědomí o uživatelsky přívětivých aspektech tradičních technologií pro pracoviště je značně kolísavé. Aplikace pro telemedicínu a podporu domácí péče jsou osvědčené, ale jejich využívání je stále ještě omezeno nedostatečnými vědomostmi o jejich možnostech u osob, které by je mohly potenciálně využívat, například u místních úřadů. Průmysl stále ještě nemá úplný přehled o aspektech určujících požadavky uživatelů, například o socioekonomických faktorech, potřebách jednotlivých pohlaví a výši příjmu, které mohou znemožnit přístup k IKT, osobních přístupech a postojích k IKT, a dokonce ani o životním stylu. Firmy a místní úřady proto stále ještě pracují metodou pokusu a omylu. Nesystematický přístup k rozvoji trhu je příčinou vysokých nákladů na výzkum a ověřování trhu. Nedostatečná transparentnost platných pravidel a předpisů, včetně podpůrných programů pro inovativní řešení, omezuje uživatele i průmysl a způsobuje, že řešení jsou nákladná. Rozvoj trhu také obecně trpí nedostatečnou výměnou praktických zkušeností. Například neexistují vzorové příklady realizací inteligentních domácností pro samostatné bydlení nebo příklady podobných adaptací pracovišť. Inovativní osvědčené postupy se stále realizují v malém rozsahu vzhledem k roztříštěným přístupům ke sdílení rizik a k nedostatku realizací zaměřených na budoucnost (včetně inovativních způsobů zadávání veřejných zakázek). Omezená míra rozšíření technologií, nedostatečné povědomí o efektivitě nákladů a nedostatečné přijímání inovativních služeb uživateli i technologické problémy (např. interoperabilita) představují překážky na cestě k vyšším investicím. 2.3. Regulační překážky Odlišné používání ustanovení o postižení obsažených ve směrnicích o regulačním rámci pro elektronickou komunikaci v různých členských státech představuje překážku pro občany s postižením, z nichž mnozí jsou starší lidé, omezuje je v přístupu a užívání komunikačních služeb a způsobuje roztříštěnost trhu dostupných technologií. Nedostatek společných standardů a postupů pro posuzování shody je překážkou pro stávající i nové služby a technologie, jako jsou inteligentní domácnosti, integrované IKT systémy pro zdravotní a sociální péči a podpůrné technologie, v jejich cestě na masové trhy, a brání tak vzniku konkurenčních příležitostí. Rozdíly v systémech úhrad sociální a zdravotní péče v jednotlivých členských státech a nejistota ohledně právních požadavků na lékařkou certifikaci služeb fungujících na bázi IKT (například telemedicína a samostatné bydlení) snižují možnost, že by kolektivní systémy pojištění pokryly investiční náklady za tyto služby, a brání tak jejich vývoji a zavádění. 2.4. Technické překážky Přístup, dostupnost a snadné užívání přístrojů a služeb jsou základními podmínkami pro poskytování vyspělých služeb v rámci stárnoucí společnosti, které podporují sociální začleňování. Tradiční produkty a služby IKT zřídkakdy řeší potřeby starších občanů, tedy problémy související s různými problémy zhoršujícími se s věkem. Trh obvykle přehlíží potřeby starších uživatelů: neexistují téměř žádné pokyny, dobrovolné ani povinné standardy nebo související regulační rámce. Technologická řešení pro konečné uživatele často vyžadují kombinaci a propojení několika služeb a nástrojů způsobem, který přesahuje schopnosti většiny koncových uživatelů[13]. Trh sám však nenabízí dostatečné pobídky k tomu, aby byla zajištěna interoperabilita a modularita různých zařízení a služeb, takže se zvyšují náklady pro konečné uživatele, nelze využívat úspory z rozsahu a vznikají překážky pro vnitřní trh v oblasti IKT a stárnutí. 2.5. Překážky základního přístupu a nedostatek vhodných řešení Starší lidé jsou obzvlášť vystaveni riziku, že nebudou moci využívat výhod, jež nabízí informační společnost, protože mnozí z nich nemají základní přístup ke komunikačním sítím, např. k širokopásmovým a informačním technologiím. Pouze 10 % lidí starších 65 let využívá pravidelně internet, v porovnání s průměrem 47 % v 25 členských státech EU[14]. Důvodem omezeného přístupu je nejčastěji nedostatečná motivace, nedostatek finančních prostředků, neschopnost zacházet s digitálními zařízeními a nedostatek vhodného školení. Trh v současné době dostatečně neinvestuje do inovace pro nalezení smysluplných a cenově dostupných řešení pro starší uživatele, například integrovaných a snadno ovladatelných služeb pro samostatné a zdravé bydlení. Je třeba prolomit začarovaný kruh nedostatečných řešení, špatné informovanosti, nedostatečných úspor z rozsahu a nedostatku standardů a udržitelných obchodních modelů, který je příčinou nedostatečných investic do výzkumu a neexistence inovativních řešení. 2.6. Další překážky Různá řešení mohou své výhody přinášet jen tehdy, pokud budou mít uživatelé přístup k základním prostředkům IKT, budou mít vhodné vzdělání a motivaci a pokud budou řádně řešeny etické a psychologické otázky. Neexistuje však konkrétní referenční bod pro IKT pro stárnutí, například pokud jde o zaručení lidské důstojnosti a samostatnosti v případech, kdy řešení vyžadují určitý stupeň sledování a zásahů. IKT pro stárnutí trpí značným nedostatkem koordinace, což je jen odrazem roztříštěnosti poptávky a nabídky . Situace se možná pomalu zlepšuje v oblasti tradičního průmyslu (IKT, zdravotnictví) spolu s tím, jak v rámci odvětví vznikají nová spojenectví, ale obor podpůrných technologií zůstává velmi roztříštěný. Evropské organizace sdružující uživatele jsou stále mnohem menší než podobné organizace například v USA nebo v Kanadě a jejich možnosti působit na utváření partnerských vztahů mezi průmyslem a veřejnými orgány jsou tak omezené. Jedním z hlavních důvodů vzniku těchto překážek je nedostatečná koordinace a spolupráce trhu v různých sektorech dodávkového řetězce v oblasti služeb . Spolupráce napříč průmyslovými odvětvími, mezi uživateli a veřejnými orgány je přitom zásadní, pokud chceme dosáhnout velkého zviditelnění a informovanosti, vykazovat větší efektivitu nákladů, zvyšovat transparentnost a přitom chápat potřeby uživatelů, hledat řešení pro interoperabilitu, slaďovat jednotlivé regulační rámce, společně nést rizika v oblasti výzkumu a inovací a obecně sledovat pokrok. Potenciál odvětví - Evropané nad 65 let vlastní majetek a příjmy v hodnotě přes 3 000 mld. EUR. - Trh s aplikacemi pro inteligentní bydlení (pomoc s nákupy, odíváním, samostatným pohybem apod., jejíž potřeba je vyvolána věkem) se v letech 2005 až 2020 ztrojnásobí z 13 milionů osob na 37 milionů. - V roce 2005 mělo 68 milionů lidí nějakou formu postižení způsobenou věkem. V roce 2020 to bude už 84 milionů lidí. - Časnější propouštění pacientů z nemocničního ošetření umožněné zavedením mobilních možností monitorování zdravotního stavu by jen v SRN ušetřilo 1,5 mld. EUR ročně. - Výzkumné projekty EU vyvinuly technologie pro individuální navádění v prostoru, pro domácí péči a pro vzdálené sledování zdravotního stavu a zdravotní poradenství, inteligentní alarmy či přirozená rozhraní pro dostupné IKT. 3. CÍLE A AKCE AKčNÍHO PLÁNU PRO IKT A STÁRNUTÍ Akční plán pro důstojné stáří v informační společnosti se snaží urychlit zajištění výhod pro občany, firmy i veřejné orgány: - pro občany – vyšší kvalita života a lepší zdraví díky prodloužení možnosti bydlet samostatně a díky aktivnímu stárnutí v práci, kdy je zajištěno, že starší pracovníci mohou pravidelně rozšiřovat své schopnosti, což zvyšuje jejich sociální účast; - pro firmy – rozšíření trhu a větší tržní příležitosti na vnitřním trhu IKT a stárnutí v Evropě, produktivní pracovní síly s lepšími dovednostmi a celosvětově silnější pozice na rozšiřujících se trzích; - pro veřejné orgány – snižování nákladů, vyšší efektivita a celkově vyšší kvalita systémů zdravotní a sociální péče. Akční plán je strukturován do čtyř oblastí: 1. zlepšování informovanosti a zajištění konsenzu a společných strategií, 2. vytváření podmínek, které skýtají prostor pro rozšiřování možností, 3. zrychlení zavádění a využívání IKT a investic do ověřených řešení, 4. koordinace přípravy na budoucnost formou výzkumů a inovací. 3.1. Zlepšování informovanosti a zajištění konsenzu Základním předpokladem úspěchu je vědět o příležitostech a překážkách. Informování je do značné míry povinností předních účastníků na vnitrostátní, regionální i místní úrovni. Přidaná hodnota na evropské úrovni spočívá v tom, že IKT a stárnutí se v politice EU těší značné pozornosti. Je třeba zavést společné vize, strategie a partnerské vztahy, které budou zapojovat všechny zainteresované osoby: starší lidi a jejich zástupce, ministerstva a další veřejné orgány na vnitrostátní i regionální úrovni, průmysl a poskytovatele, zaměstnavatele, veřejné a soukromé zdravotní pojišťovny, výzkumné instituce a akademickou obec, telekomunikační a stavební firmy i úřady odpovědné za zavádění a dodržování norem. Příkladem je nalezení integrovaných řešení pro samostatné bydlení: právní, technické a finanční překážky a pochopení potřeb uživatelů je třeba řešit v rámci společných iniciativ v oblasti regulace, výzkumu, ověřování a zavádění řešení a zlepšování informovanosti, na nichž se budou podílet všichni účastníci. V roce 2007 bude proto Komise podporovat snahy podnikatelů a organizací občanské společnosti zavést inovační platformu pro důstojné stáří v informační společnosti (fórum, které bude spolupracovat na strategických inovacích v oblasti výzkumu, využívání a zavádění řešení) s cílem vytvořit společné plány, příklady a způsoby provádění v celém dodavatelském řetězci. Ministerská debata vedená v rámci portugalského předsednictví v Radě ministrů v druhé polovině roku 2007 podpoří politické návrhy prosazující využívání IKT pro aktivní stárnutí v práci. Zvláštní pozornost bude věnována i problémům starších žen v informační společnosti. IKT pro důstojné stáří bude v roce 2008 klíčovým příspěvkem k evropské iniciativě začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion) a bude rovněž založen internetový portál pro IKT a stárnutí. 3.2. Vytváření podmínek, které skýtají prostor pro rozšiřování možností Komise provede v letech 2007 a 2008 další hodnocení tržních překážek, které brání využívání technologií pro samostatné bydlení a zformuluje doporučení pro další kroky. Vzhledem k potenciálu využití identifikace pomocí radiových vln (RFID) v systémech samostatného bydlení zhodnotí Komise možnosti a okolnosti využití těchto technologií. V roce 2007 bude pracovat na doporučení pro členské státy týkajícím se dopadů na ochranu soukromí a bude podporovat investice do dalšího výzkumu RFID a rozsáhlejší pilotní projekty[15]. Komise podpoří snahu členských států naplnit cíle ministerského prohlášení z Rigy, pokud jde o hledání možností, časových termínů, a při poskytování rad ohledně odstraňování právních a technických překážek ve využívání technologií pro samostatné bydlení (například různé systémy úhrad a certifikace, nedostatečná interoperabilita systémů IKT). Komise bude především spolupracovat se zástupci členských států v příslušných podskupinách i2010 na zpřístupnění informací o stávajících vnitrostátních regulačních a organizačních přístupech a na výměně osvědčených postupů. Vzhledem k souvislostem mezi stárnutím a postiženími by měly členské státy posílit provádění stávajících právních požadavků na přístupnost elektronických technologií a podporovat standardizaci v této oblasti. Komise rovněž využije příležitosti k revizi regulačního rámce pro elektronickou komunikaci a posoudí potřebu nových právních předpisů, jak oznámila ve svém sdělení o přístupnosti elektronických technologií z roku 2005[16]. V souladu s akčním plánem pro elektronické zdravotnictví (e-health)[17] vydá Komise v roce 2007 doporučení pro interoperabilitu elektronického zdravotnictví , které se bude týkat klíčových infrastrukturních dat elektronického zdravotnictví (souhrny o pacientech, pohotovostní databáze). Členské státy, účastníci z řad podnikatelů, organizace uživatelů i regionální a místní úřady by měly podporovat základní přístup prostřednictvím širokopásmových služeb IKT pro stárnutí a zlepšovat schopnosti starších lidí využívat digitální technologie. Pomohou tak do roku 2010 snížit deficit v přístupu na internet na polovinu v souladu s ministerským prohlášením z Rigy. Komise zřídí internetový portál a podpoří tak výměnu osvědčených postupů a přístup k programům, službám, řešením a společným iniciativám účastníků. Komise rovněž v letech 2007/2008 přezkoumá politiku podpory schopností starších obyvatel využívat digitální technologie a vyhodnotí jejich pokrok. Ministerská debata v rámci slovinského předsednictví v první polovině roku 2008 se bude zabývat etickými otázkami IKT v souvislosti se stárnutím. Komise formou výzkumů, analýz a pilotních projektů zaměřených na ověřování trhu podpoří průmysl i organizace uživatelů při řešení etických problémů a při hledání možností, jak zavést určitá etická pravidla. 3.3. Podpora zavádění a využívání IKT Nedostatečné ověřování dopadů potenciálních řešení na základě socioekonomických hodnocení a ověřování řešení před jejich dalším rozšířením v současné době brání jejich širšímu využívání. Komise proto zahájí několik pilotních projektů v sekci Programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) zaměřené na IKT, prováděných průmyslem, poskytovateli služeb a regionálními, místními i vnitrostátními orgány, které se v roce 2007 nejprve soustředí na samostatné bydlení a na sledování chronických onemocnění. Komise bude rovněž podporovat srovnávání a zkoumání potenciálu IKT v oblasti stárnutí v práci (v rámci CIP) a souvislost se strukturálními fondy a inovativními možnostmi zadávání veřejných zakázek v oblasti IKT na úrovni místních, regionálních a vnitrostátních orgánů. Bude zaveden Program evropských cen pro inteligentní domácnosti a samostatné bydlení . Do roku 2008 by měla být v každém členském státě oceněna alespoň jedna inteligentní domácnost i2010; jejich počet by se měl podstatně zvýšit do roku 2010 a vést k založení evropské sítě pro výměnu zkušeností a osvědčených postupů. Profesní sdružení, průmysl, akademická obec i organizace uživatelů se vyzývají, aby zaváděly školicí programy, které se budou zabývat mimo jiné přístupností webových stránek, přístupností tradičních nástrojů a služeb IKT a všeobecným designem. Komise využije soulad s již probíhajícími projekty EU a bude usilovat o založení magisterského programu Design pro všechny, v němž se bude spoléhat na podporu ze strany partnerů z oblasti průmyslu a organizací uživatelů. 3.4. Přípravy na budoucnost IKT pro stárnutí je prvním krokem: věda a technologie se rychle vyvíjejí a slibují uživatelsky stále přívětivější, inteligentnější a nákladově efektivnější řešení. Vedoucí postavení v oblasti inovací může být klíčovým faktorem úspěchu evropského průmyslu. Aby se zrychlilo a udrželo tempo, jakým inovace přináší výhody, jsou zapotřebí společné výzkumné programy, spojení omezených prostředků a vytváření společných platforem. Komise již zintenzivnila výzkumy v oblasti IKT pro stárnutí prováděné v sekcích 7. rámcového programu pro technologie informační společnosti věnovaných elektronickému zdravotnictví a začleňování a věnuje se především zapojení uživatelů a širšímu zavádění IKT vhodných pro uživatele všech věkových skupin. Spojí výzkumné a vývojové projekty EU s dalšími projekty do společného interoperabilního rámce pro řešení týkající se IKT a služby pro stárnutí. Komise navrhuje Parlamentu a Radě, aby v souladu s článkem 169 Smlouvy podpořily novou výzkumnou iniciativu pro důstojné stáří v informační společnosti, jejímž cílem je koordinovat výzkumné programy členských států v oblasti IKT pro stárnutí (připravené v rámci iniciativy pro asistované žití v domácím prostředí). Tato iniciativa bude stimulovat tržně orientované výzkumy aplikací pro samostatné bydlení. Spojí dlouhodobější výzkumy prováděné v rámci 7. rámcového programu s rozsáhlými inovačními projekty v rámci CIP. Komise rovněž vyzývá Evropské technologické platformy, aby se ve svých strategických výzkumných programech zabývaly právě IKT a stárnutím. 4. ZÁVěR Akční plán pro důstojné stáří v informační společnosti definuje prioritní oblasti a činnosti, v nichž mohou IKT nejlépe pomoci řešit problémy a využívat příležitosti související se stárnutím evropského obyvatelstva. Zabývá se největšími překážkami souvisejícími s připraveností trhu, dostatkem a dostupností produktů a služeb a udržitelností poskytování služeb a obchodních modelů. Akční plán staví na širší spolupráci mezi zainteresovanými subjekty a snaží se uvolnit slibný potenciál pro IKT a stárnutí v Evropě i jinde. Komise žádá všechny zainteresované subjekty v občanské společnosti, orgány i podniky, aby jednaly jako partneři, aby dosáhly cílů důstojného stáří v informační společnosti. Členské státy se vyzývají, aby tyto kroky aktivně podporovaly a prováděly. Evropský parlament se vyzývá, aby podpořil posilování práv a příležitostí starších lidí v informační společnosti v kontextu legislativního rámce a programů EU, a umožnil tak všem plně se podílet na fungování hospodářství i společnosti v Evropě. [1] KOM(2005) 658; KOM(2006) 57 . [2] 45 % osob ve věku 75 a více let je omezeno ve své každodenní činnosti. [3] V příštích desetiletích stoupnou výdaje na důchody a zdravotní a dlouhodobou péči o 4–8 % HDP. Poměr pracujících (kteří tyto výdaje umožňují) k důchodcům poklesne do roku 2050 z 5:1 na 2:1. [4] KOM(2005) 229: vzorová iniciativa i2010 zaměřená na potřeby stárnoucí společnosti, zejména na péči o lidi ve stárnoucí společnosti a na technologie napomáhající k zajištění dobrých životních podmínek, nezávislého života a zdraví. [5] Ministerská konference k tématu IKT pro společnost podporující sociální začlenění v Rize a ministerské prohlášení z Rigy, červen 2006. [6] KOM(2005) 658, op. cit. , KOM(2006) 30, KOM(2005) 525, zpráva Ahovy skupiny; směrnice Rady 2000/78/ES; SEK(2006)1195; KOM(2003) 650. [7] KOM(2003) 650. [8] Např. užívání internetu 2.0/webu 2.0; digitální televize, pokud budou dostupné pro všechny; a mobilní komunikace. [9] V souladu s projektem rok 2007 – Evropský rok rovných příležitostí pro všechny . [10] Síť stříbrné ekonomiky. [11] Ahova zpráva, op. cit. [12] 48 % osob nad 50 let se domnívá, že stávající zařízení a služby IKT nepokrývají dostatečně jejich potřeby – Senior Watch. [13] Např. kombinací podpůrných technologií s tradičními technologiemi. [14] Eurostat, průzkum využívání IKT v domácnostech a jednotlivci v rámci Společenství v roce 2006. [15] KOM(2007) 96. [16] KOM(2005) 425. [17] KOM(2004) 356.