P9_TA(2021)0347

Stárnutí starého kontinentu – možnosti a výzvy spojené s politikou zaměřenou na stárnutí po roce 2020

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2021 o stárnutí starého kontinentu: možnosti a výzvy spojené s politikou zaměřenou na stárnutí po roce 2020 (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Evropský parlament,

— s ohledem na články 6, 153, 156 a 174 Smlouvy o fungování Evropské unie,

— s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), a zejména na její články 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 a 35,

— s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením,

— s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie, který stanoví, že zásada nediskriminace na základě věku je obecnou zásadou práva EU jako zvláštní případ rovného zacházení (1),

— s ohledem na závěry Rady ze dne 7. června 2010 o aktivním stárnutí,

— s ohledem na závěry Rady ze dne 9. září 2020 o lidských právech, účasti a dobrých životních podmínkách starších osob v éře digitalizace,

— s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a na cíle udržitelného rozvoje,

— s ohledem na Politické prohlášení a Madridský mezinárodní akční plán pro problematiku stárnutí, které byly přijaty na 2. světovém shromáždění o stárnutí konaném ve dnech 8.–12. dubna 2002,

— s ohledem na ministerské prohlášení přijaté na čtvrté ministerské konferenci Evropské hospodářské komise OSN o stárnutí v Lisabonu dne 22. září 2017 nazvané „Udržitelná společnost pro všechny věkové skupiny: využití potenciálu delšího života“,

— s ohledem na zprávu nezávislého experta OSN pro požívání veškerých lidských práv staršími osobami o dopadu koronavirového onemocnění (COVID-19) na požívání všech lidských práv starších osob, která byla předložena na 75. zasedání Valného shromáždění OSN dne 21. července 2020,

— s ohledem na evropský pilíř sociálních práv,

— s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 940/2011/EU ze dne 14. září 2011 o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (2) a na původní sdělení Evropské komise k tomuto tématu ze dne 6. září 2010 (COM(2010)0462),

— s ohledem na doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (3),

— s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o úloze žen ve stárnoucí společnosti (5) a na své usnesení ze dne 15. listopadu 2018 o pečovatelských službách v EU pro větší rovnost žen a mužů (6),

— s ohledem na své usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o demografické výzvě a mezigenerační solidaritě (7),

— s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o chudobě: z hlediska rovnosti žen a mužů (8),

— s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o vytvoření podmínek na trhu práce příznivých pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem (9),

— s ohledem na své usnesení ze dne 14. června 2017 o potřebě vypracovat strategii Evropské unie pro odstranění rozdílu ve výši důchodů žen a mužů a předcházení tomuto rozdílu (10),

— s ohledem na své usnesení ze dne 14. listopadu 2017 o využívání nástrojů politiky soudržnosti v regionech k řešení demografické změny (11),

— s ohledem na svůj postoj přijatý v prvním čtení dne 28. března 2019 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (12),

— s ohledem na směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (13) a stanoví zásada zákazu diskriminace na základě náboženského vyznání či víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v zaměstnání a povolání,

— s ohledem na návrh směrnice Rady ze dne 2. července 2008 o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci (COM(2008)0426) předložený Komisí a na stanovisko Parlamentu k tomuto návrhu ze dne 2. dubna 2009 (14),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. října 2006 nazvané „Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“ (COM(2006)0571),

— s ohledem na zprávu Komise ze dne 15. prosince 2006 nazvanou „European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)“ (Evropské hospodářství – dopad stárnutí na veřejné výdaje: prognózy výdajů členských států EU-25 na důchody, zdravotní péči, dlouhodobou péči, vzdělávání a dávky v nezaměstnanosti (2004–2050)),

— s ohledem na zprávu Komise a Výboru pro sociální ochranu pro ministry v Radě pro zaměstnanost a sociální politiku ze dne 7. října 2014 nazvanou „Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society“ (Přiměřená sociální ochrana odpovídající potřebám dlouhodobé péče ve stárnoucí společnosti),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvané „Iniciativa na podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pracujících rodičů a pečujících osob“ (COM(2017)0252),

— s ohledem na zprávu Komise ze dne 24. listopadu 2017 s názvem „The 2018 Ageing Report:: Underlying Assumptions & Projection Methodologies“ (Zpráva o stárnutí obyvatelstva za rok 2018: výchozí předpoklady a projekční metodiky),

— s ohledem na zprávu Komise ze dne 25. května 2018 s názvem „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)“ (Zpráva o stárnutí obyvatelstva za rok 2018: hospodářské a rozpočtové projekce pro 28 členských států EU (2016–2070)),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. března 2020 nazvané „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025“ (COM(2020)0152),

— s ohledem na zprávu Komise ze dne 17. června 2020 o dopadu demografických změn (COM(2020)0241),

— s ohledem na zprávu Světové zdravotnické organizace (WHO) ze dne 1. dubna 2002 nazvanou „Active Ageing: A Policy Framework“ (Aktivní stárnutí: politický rámec),

— s ohledem na zprávu WHO ze dne 1. října 2007 nazvanou „Global Age-Friendly Cities: A Guide“ (Města vstřícná k seniorům: příručka),

— s ohledem na globální zprávu WHO ze dne 30. září 2015 o stárnutí a zdraví,

— s ohledem na globální strategii a akční plán WHO v oblasti stárnutí a zdraví pro období 2016–2020 a na rozhodnutí OSN vyhlásit roky 2020–2030 „Desetiletím zdravého stárnutí“,

— s ohledem na zásady OSN pro seniory přijaté rezolucí Valného shromáždění 46/91 ze dne 16. prosince 1991,

— s ohledem na Global AgeWatch Index z roku 2015,

— s ohledem na zprávu OSN z roku 2019 o stárnutí světové populace,

— s ohledem na postavení aktivního stárnutí jako jednoho z klíčových prvků strategie Evropa 2020,

— s ohledem na evropskou agendu dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost,

— s ohledem na zákon Spojeného království o rovnosti z roku 2010, který zakazuje diskriminaci osob na základě změny pohlaví, sexuální orientace a pohlaví,

— s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1158 ze dne 20. června 2019 o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob a o zrušení směrnice Rady 2010/18/EU (15) (dále jen „směrnice o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem“),

— s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

— s ohledem na stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova,

— s ohledem na postoj Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ve formě pozměňovacích návrhů,

— s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A9-0194/2021),

Obecné poznámky

A. vzhledem k tomu, že stárnutí obyvatelstva v Evropě je demografickým jevem, který zahrnuje jak pokles míry plodnosti i úmrtnosti, tak prodloužení střední délky života;

B. vzhledem k tomu, že počet obyvatel EU klesá; vzhledem k tomu, že v roce 1960 tvořili obyvatelé EU 13,5 % světové populace, zatímco v roce 2018 tvořili 6,9 % a očekává se, že do roku 2070 budou představovat přibližně 4 % (16); vzhledem k tomu, že tato situace souvisí mimo jiné s poklesem porodnosti v EU ve srovnání s ostatními regiony světa, což vede ke stárnutí obyvatelstva s dopadem na věkové složení a relativní podíly různých věkových skupin a přispívá k obrácení demografické pyramidy; vzhledem k tomu, že demografické změny jsou univerzálním jevem a klesající podíl EU na světové populaci odráží dřívější začátek tohoto globálního procesu (17); vzhledem k tomu, že by nemělo být podceňováno aktivní zapojení starších osob do společnosti; vzhledem k tomu, že více než 20 % osob ve věku 65–74 let a přibližně 15 % osob ve věku 75 let nebo starších se účastní formálních či neformálních dobrovolných činností (18);

C. vzhledem k tomu, že stávající demografická situace má vážný dopad na sociální, hospodářskou a územní soudržnost EU; vzhledem k tomu, že je důležité, aby EU začlenila demografická hlediska do všech svých politik; vzhledem k tomu, že se očekává, že počet obyvatel v produktivním věku (ve věku od 15 do 64 let) se výrazně sníží z 333 milionů v roce 2016 na 292 milionů v roce 2070; vzhledem k tomu, že se předpokládá, že do roku 2100 budou osoby ve věku 80 let a více představovat 14,6 % populace (19);

D. vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je jednou ze základních hodnot EU, která je uznána jak ve Smlouvách, tak v Listině, a vzhledem k tomu, že se EU zavázala prosazovat ji ve všech svých činnostech;

E. vzhledem k tomu, že dlouhověkost je pozoruhodným společným úspěchem založeným na významném pokroku v hospodářském a sociálním rozvoji a v oblasti zdraví, který výrazně zlepšil kvalitu života a přispěl k 10letému nárůstu průměrné délky života mužů a žen za posledních 50 let; vzhledem k tomu, že se očekává, že v letech 2016 až 2070 vzroste střední délka života ze 78,3 na 86,1 roku u mužů a z 83,7 na 90,3 roku u žen; vzhledem k tomu, že nárůst průměrné střední délky života musí být za všech okolností považován za jeden z faktorů pokroku civilizace a nikoli za překážku; vzhledem k tomu, že podle údajů činila v roce 2018 střední délka života prožitá ve zdraví 64,2 let u žen a 63,7 let u mužů (20); vzhledem k tomu, že rozdíl mezi očekávanou střední délkou života a počtem let prožitých ve zdraví je však znepokojující a je třeba jej naléhavě řešit;

F. vzhledem k tomu, že delší život v lepším zdraví je cenný jak pro jednotlivce, tak pro společnost, neboť vytváří nové příležitosti pro účast a začlenění starších osob do hospodářského a společenského života; vzhledem k tomu, že zapojení do společnosti ve starším věku zase přispívá ke zdraví a blahu jednotlivců; vzhledem k tomu, že existuje souvislost mezi dlouhověkostí a sociálním postavením; vzhledem k tomu, že účast na různých sociálních činnostech, jako je dobrovolnictví, sport nebo záliby, jakož i pravidelný kontakt s rodinou nebo přáteli mají obvykle pozitivní dopad na celkové zdraví seniorů a brání jejich izolaci;

G. vzhledem k tomu, že přirozený demografický vývoj EU je od roku 2012 negativní, přičemž v roce 2019 bylo zaznamenáno více úmrtí (4,7 milionu) než porodů (4,2 milionu); vzhledem k tomu, že míra plodnosti v EU klesá a v roce 2018 spadla na 1,55; vzhledem k tomu, že to souvisí s celou řadou faktorů, včetně zlepšování zdraví a zvyšování úrovně vzdělání (21), ale také s celkovou sociálně-ekonomickou situací, včetně nejistoty a znehodnocování příjmů, které postihují všechny skupiny, ale především mladé lidi, zejména kvalitu jejich života, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a plánování života; vzhledem k tomu, že demografické změny by mohly mít ve střednědobém a dlouhodobém horizontu dopad na hospodářskou a sociální udržitelnost EU; vzhledem k tomu, že přístup ke kvalitním veřejným službám je jedním z rozhodujících faktorů kvality života; vzhledem k tomu, že hospodářský a sociální dopad demografické změny zvýrazňuje potřebu posílit systémy sociálního zabezpečení a zdravotní péče;

H. vzhledem k tomu, že výzkum ukazuje na souvztažnost mezi mírou plodnosti a politikami, které podporují lepší pracovní příležitosti, důstojné pracovní a životní podmínky, flexibilní organizaci práce, slušnou podporu rodin, finanční podporu během mateřské, otcovské a rodičovské dovolené, kvalitní péči o děti od raného věku a rovnoměrnější rozdělení odpovědnosti za péči mezi muže a ženy;

I. vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti na částečný úvazek je vyšší u žen (31,3 %) než u mužů (8,7 %) a týká se také více starších žen (64,1 %) než starších mužů (49,8 %); vzhledem k tomu, že v roce 2018 činila délka obvyklé pracovní doby v EU-28 u mužů ve věku od 65 do 74 let v průměru 30,3 hodin týdně a u žen ve stejné věkové skupině 24,1 hodin týdně, a vzhledem k tomu, že se očekává, že muži budou ekonomicky aktivní 38,6 let, zatímco u žen činí toto období 33,7 roku (22);

J. vzhledem k tomu, že odstranění rozdílu v zaměstnanosti žen a mužů je podmíněno dodržováním základních sociálních práv a poskytováním základních sociálních služeb;

K. vzhledem k tomu, že ženy ve věku od 55 do 64 let mají nižší míru zaměstnanosti než muži (52,4 % u žen ve srovnání s 65,4 % u mužů) a je u nich největší pravděpodobnost, že budou poskytovateli neformálních pečovatelských služeb v domácnosti (23);

L. vzhledem k tomu, že celkový počet lidí v produktivním věku (15–64) poklesne v EU mezi lety 2005 a 2030 o 20,8 milionu, protože generace silných populačních ročníků odejde do důchodu, což bude mít za následek větší zátěž pro systémy zdravotní péče a důchodové systémy členských států; vzhledem k tomu, že se očekává, že celkový poměr věkové závislosti dosáhne 57 % do roku 2100, což je téměř dvojnásobek oproti roku 2019 (31 %);

M. vzhledem k tomu, že medián věku v EU-28 vzrostl z 38,3 roku v roce 2001 na 43,1 roku v roce 2018 (24); vzhledem k tomu, že v roce 2018 bylo 19 % občanů EU ve věku 65 let nebo starších a že jejich potřeby by měly být zohledňovány při tvorbě politik na úrovni EU, na vnitrostátní a regionální úrovni;

N. vzhledem k tomu, že život provázejí změny, jako je ztráta partnera, příbuzných nebo přátel, zhoršení zdraví a změny ve zvycích, pracovních vzorcích a finanční situaci; vzhledem k tomu, že starší lidé jsou obzvláště vystaveni sociálnímu vyloučení a izolaci; vzhledem k tomu, že rostoucí počet dospělých osob v EU zažívá sociální izolaci (75 milionů lidí – 18 % obyvatelstva); vzhledem k tomu, že riziko společenské izolace je nejvyšší mezi staršími osobami, zatímco pocit osamělosti se nevíce vyskytuje ve věkové skupině 26–45 let (25);

O. vzhledem k tomu, že více než 50 % pečujících osob mladších 65 let kombinuje péči se zaměstnáním; vzhledem k tomu, jak často připomíná Komise, že pečovatelské povinnosti jsou jedním z hlavních důvodů pro nižší míru účasti žen na trhu práce, a to buď proto, že pracují na zkrácený pracovní úvazek, nebo zcela opustí placenou práci, což představuje ztrátu pro Evropu ve výši 370 miliard EUR ročně; vzhledem k tomu, že z odhadů vyplývá, že 80 % veškeré péče v celé EU poskytují neformální pečovatelé, jimiž jsou většinou ženy (75 %), což ukazuje na existenci rozdílů v oblasti péče mezi ženami a muži, které výrazně ovlivňují rozdíly ve výši důchodů žen a mužů; vzhledem k tomu, že péče poskytovaná neformálními pečovateli bez jakékoli formální pracovní smlouvy je obzvláště problematická, neboť je ponechává mimo trh práce a bez jakékoli možnosti legalizace; vzhledem k tomu, že tato situace má dvojí negativní účinek, kdy na jedné straně jsou tito neformální pečovatelé (převážně ženy) zpravidla málo placeni, nemají sociální ochranu, neodvádí příspěvky na sociální zabezpečení, takže na konci svého pracovního života buď nepobírají žádné důchody, nebo pobírají pouze minimální důchod, a na druhé straně má tato situace nepříznivý dopad na stát a jeho příslušné instituce, které jsou připraveny o příspěvky na sociální zabezpečení a daně, jež odvádějí zaměstnavatelé a zaměstnanci;

P. vzhledem k tomu, že osoby se zdravotním postižením nebo příslušníci etnických, rasových, jazykových, sexuálních či jiných menšin všech věkových skupin zatajovaly nebo zatajují část své identity ze strachu nebo kvůli hrozbě odmítnutí či zneužití; vzhledem k tomu, že starší osoby se zdravotním postižením nebo s odlišným rasovým, etnickým nebo sociálním původem, genetickými rysy, jazykem nebo sexuální orientací čelí větší diskriminaci, stigmatizaci či zacházení bez jejich souhlasu a jsou vystaveni většímu riziku sociálního vyloučení;

Q. vzhledem k tomu, že onemocnění COVID-19 má rovněž významný dopad na demografii; vzhledem k tomu, že mnoho starších osob zemřelo a – jak vyplývá z některých studií – koronavirus měl značný dopad na populační trendy v EU, jako je zkrácení střední délky života a plánování rodiny;

R. vzhledem k tomu, že při přípravě politik v oblasti stárnutí by měl být náležitě zohledňován dopad genderových rozdílů v oblasti zdraví a nerovností v oblasti zdraví ve vztahu k sociálně-kulturním faktorům; vzhledem k tomu, že některá onemocnění a zdravotní potíže spojené s věkem, jako např. deprese nebo kardiovaskulární onemocnění, mají různý dopad na ženy a na muže; vzhledem k tomu, že některá onemocnění a zdravotní potíže, jako např. Alzheimerova choroba nebo demence, rakovina prsu, inkontinence, osteoporóza či osteoartritida, postihují více ženy než muže; vzhledem k tomu, že výskyt těchto zdravotních potíží bude v našich stárnoucích společnostech stále častější;

S. vzhledem k tomu, že demografické změny nemají stejný dopad na všechny země a regiony, ale mají větší dopad na regiony, které již zaostávají, což zhoršuje stávající územní a sociální nerovnosti; vzhledem k tomu, že vylidňování nejvíc postihuje venkovské, okrajové a nejvzdálenější regiony, včetně ostrovů, přičemž tyto oblasti opouštějí především mladí lidé a ženy, což zvyšuje podíl starších lidí žijících v těchto oblastech a mohlo by zvýšit riziko sociální izolace; vzhledem k tomu, že u venkovského obyvatelstva je v některých regionech menší pravděpodobnost, že bude ohroženo chudobou a sociálním vyloučením než u městského obyvatelstva (26);

T. vzhledem k tomu, že počet starších osob (80 let a více) v letech 2010 až 2030 vzroste o 57,1 % (27), což bude mít významné důsledky pro systémy sociálního zabezpečení;

U. vzhledem k tomu, že opatření omezující volný pohyb osob v důsledku onemocnění COVID-19 a hospodářská recese měly na ženy nepřiměřený dopad kvůli nerovnému rozdělení pečovatelských povinností, odvětvové specializaci a zvýšené míře domácího násilí;

V. vzhledem k tomu, že v letech 2000 až 2015 vzrostl počet obyvatel ve věku 60 a více let v celé EU ve městech o 68 % a ve venkovských oblastech o 25 %;

W. vzhledem k tomu, že podle Evropské pozorovací sítě pro územní plánování se počet obyvatel v evropských aglomeracích do roku 2050 zvýší o 24,1 milionu a bude představovat téměř polovinu celkového počtu obyvatel EU, zatímco počet obyvatel na venkově se sníží o 7,9 milionu lidí;

X. vzhledem k tomu, že starší ženy se obecně častěji než starší muži potýkají s vážnými obtížemi v přístupu k základnímu zboží a službám, jako jsou zdravotní služby, dlouhodobá péče a důstojné bydlení, a to v důsledku řady faktorů, jako je rozdíl v odměňování a rozdíl ve výši důchodů žen a mužů, delší dlouhověkost žen nebo větší podíl starších žen, které žijí samy (28);

Y. vzhledem k tomu, že u starších lidí je větší pravděpodobnost, že budou mít omezený přístup k internetu a nedostatek povědomí a znalosti o stávajících a vznikajících technologiích; vzhledem k tomu, že pouze 35 % osob ve věku 55 až 74 let má základní digitální dovednosti ve srovnání s 82 % osob ve věku 16 až 24 let (29), a v důsledku toho jsou senioři více ohroženi vyloučením, včetně digitálního vyloučení; vzhledem k tomu, že v důsledku omezení volného pohybu osob a sociálních opatření přijatých členskými státy v reakci na pandemii COVID-19 se sociální i digitální vyloučení starších osob zhoršilo; vzhledem k tomu, že bezbariérové a uživatelsky vstřícné technologie mohou pomoci tyto problémy překonat; vzhledem k tomu, že Rada se v roce 2020 touto otázkou zabývala a vydala závěry o lidských právech, účasti a dobrých životních podmínkách starších osob v éře digitalizace,

Z. vzhledem k tomu, že počet obyvatel v některých regionech EU klesl v letech 1998 až 2018 v důsledku rychlého vylidňování a stárnutí obyvatelstva až o 15 %; vzhledem k tomu, že rychlé demografické změny vedou k neúměrně vysokým nákladům na přizpůsobení; vzhledem k tomu, že téměř dvě třetiny regionů s rychlým úbytkem obyvatelstva jsou regiony s nízkým HDP na obyvatele (30); vzhledem k tomu, že stárnutí populace vede k poklesu počtu obyvatel v produktivním věku a může mít za následek snižování počtu obcí a vesnic v celé EU; vzhledem k tomu, že rozhodnutí o slučování obcí a vesnic nebo o jejich začleňování do jiných obcí nebo měst mohou také vést k jejich úplnému zmizení;

AA. vzhledem k tomu, že všechny politiky, které se zabývají demografickými příležitostmi a výzvami, musí vycházet z přístupu založeného na právech a důkazech a musí dodržovat zásady rovnosti, zejména rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace, a chránit práva žen, včetně jejich sexuálních, reprodukčních a hospodářských práv; vzhledem k tomu, že řešení demografických výzev nesmí v žádném případě oslabit individuální reprodukční autonomii; vzhledem k tomu, že přístup ke službám a komoditám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví má zásadní význam pro tělesné, duševní a sociální blaho;

AB. vzhledem k tomu, že v některých členských státech se objevují snahy využívat demografickou změnu s cílem oslabit sexuální a reprodukční zdraví a práva, a tím přispívat k postupnému omezení osobních svobod; vzhledem k tomu, že všechny politiky zaměřené na demografickou změnu musí být založeny na právech, zaměřené na lidi, individuálně uzpůsobené a založené na důkazech a musí podporovat sexuální a reprodukční práva;

AC. vzhledem k tomu, že politiky a opatření EU v oblasti stárnutí a demografických změn musí být plně v souladu se strategií EU pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025; vzhledem k tomu, že existuje úzká souvislost mezi demografickými výzvami a začleňováním hlediska rovnosti žen a mužů, což by se mělo odrazit v příslušných politických reakcích;

AD. vzhledem k tomu, že statistiky týkající se využívání času ukazují na nerovnoměrný podíl pečovatelské práce podle pohlaví v celé Evropě; vzhledem k tomu, že navzdory významným rozdílům mezi jednotlivými členskými státy, které souvisejí s rozsahem sociálního zabezpečení a sociálních služeb a s různou mírou aktivity žen, nesou ženy neúměrně velkou část zátěže v oblasti péče, což má hluboký dopad na jejich výkonnost na trhu práce a na jejich volby v oblasti plánování rodičovství;

AE. vzhledem k tomu, že je třeba věnovat zvláštní pozornost velmi vysokému věku, aby bylo možné v případě potřeby pomoci osobám se ztrátou nezávislosti a zabránit tomu, aby se ocitly v izolaci;

AF. vzhledem k tomu, že od roku 2013 postupně roste v EU podíl důchodců ve věku 65 let a více, kteří jsou ohroženi chudobou;

AG. vzhledem k tomu, že starší lidé přispívají do společnosti a činí tak i během pandemie COVID-19, zejména jako zaměstnanci, pečovatelé nebo dobrovolníci; vzhledem k tomu, že například mnoho starších zdravotnických pracovníků v důchodu se vrátilo do práce, aby podpořilo úsilí o zvládnutí pandemie; vzhledem k tomu, že neformální pečovatelé – většinou ženy – zintenzivnili své úsilí, aby nahradili snížení počtu služeb během pandemie v oblasti vzdělávání, péče o děti a dlouhodobé péče;

AH. vzhledem k tomu, že stárnoucí populace může být zdrojem znalostí o místních tradicích, potravinách a způsobech života ve venkovských oblastech, což lze na oplátku využít k rozvoji místního cestovního ruchu a podnikání;

AI. vzhledem k tomu, že připravovaná dlouhodobá vize pro venkovské oblasti nastíní strategii EU pro řešení dopadu demografické změny na naši sociálně-ekonomickou strukturu;

AJ. vzhledem k tomu, že generační obměna je jedním ze specifických cílů společné zemědělské politiky (SZP) na období po roce 2020; vzhledem k tomu, že předávání znalostí a mezigenerační učení mají zásadní význam pro posílení spolupráce a solidarity mezi generacemi, čímž překonávají generační propast;

Zdraví a péče

AK. vzhledem k tomu, že je třeba vždy náležitě zohlednit etická rizika vyplývající z používání technologií ve zdravotnictví;

AL. vzhledem k tomu, že WHO definuje zdravé stárnutí jako proces rozvíjení a zachovávání funkčních schopností, které umožňují dobré životní podmínky ve starším věku; vzhledem k tomu, že existuje vzájemná souvislost mezi vnímaným zdravím a příjmem; vzhledem k tomu, že v roce 2017 méně než třetina (32,4 %) starších osob v prvním příjmovém kvintilu (20 % obyvatel s nejnižšími příjmy) vnímala své zdraví jako dobré nebo velmi dobré oproti 54,7 % starších lidí, kteří patří k 20 % obyvatelstva s nejvyššími příjmy (31); vzhledem k tomu, že podle výsledků evropského dotazníkového šetření o zdravotním stavu trpí většina starších osob chronickými nemocemi nebo obtížemi a pouze každá devátá osoba prohlásila, že takové problémy nemá, a vzhledem k tomu, že mnoho postižení se objevuje nebo se zhoršuje v pokročilém věku; vzhledem k tomu, že téměř polovina starších lidí v EU (ve věku 65 let a více) uvedla, že má potíže s alespoň s jednou osobní činností nebo činností v domácnosti (32); vzhledem k tomu, že přibližně čtvrtina obyvatel EU se v roce 2018 potýkala s dlouhodobými omezeními v důsledku zdravotních problémů (33); vzhledem k tomu, že přibližně 15 % dospělých ve věku 60 let a více má nějakou duševní poruchu;

AM. vzhledem k tomu, že ve většině rozvinutých zemí se staršími lidmi rozumí osoby ve věku 65 let a více; vzhledem k tomu, že věková skupina osob ve věku 65 let a více je velmi různorodá a existují v ní značné rozdíly, pokud jde o zdraví, životní styl, postavení a životní a sociální podmínky; vzhledem k tomu, že je proto třeba se vyvarovat zevšeobecňování; vzhledem k tomu, že zaměření se na věk 65 let jako horní věkovou hranici pro sběr údajů často neodpovídá realitě ekonomických a sociálních aktivit starších lidí, což vede k neúplným a nepřesným údajům; vzhledem k tomu, že v řadě statistik a shromážděných údajích senioři chybí, neboť statistické údaje o osobách nad 65 let se obvykle neshromažďují; vzhledem k tomu, že s ohledem na rostoucí podíl populace ve vyšším věku již není tento přístup adekvátní;

AN. vzhledem k tomu, že ačkoli jsou rozdíly ve vzdělání žen a mužů ve většině evropských zemí ve prospěch žen, z hlediska ekonomické aktivity a mezd jsou ženy za mateřství penalizovány, zatímco mužům přináší otcovství výhody; vzhledem k tomu, že je důležité poukázat na obtíže, s nimiž se ženy potýkají při slaďování mateřství s rozvojem profesní kariéry a které omezují možnosti jak v oblasti mateřství, tak v oblasti rozvoje profesní kariéry; vzhledem k tomu, že snaha o rozhodování mezi kariérou a mateřstvím obvykle končí tím, že ženy odkládají mateřství do pozdějšího věku, čímž se snižuje potenciální počet dětí, nebo zůstávají bezdětné; vzhledem k tomu, že všechny tyto faktory snižují porodnost pod náhradový poměr, což má za následek stárnutí obyvatelstva;

AO. vzhledem k tomu, že s věkem se zvyšuje počet lidí, kteří jsou závislí na pomoci druhých nebo potřebují zdravotní péči a dlouhodobou péči; vzhledem k tomu, že procento lidí, které tyto služby potřebují, je vyšší u osob ve věku 80 let a více; vzhledem k tomu, že závislost se věkem zvyšuje, ale ovlivňují ji také další faktory, jako jsou sociálně-ekonomické a environmentální faktory, dosažená úroveň vzdělání, mezilidské vztahy a osobní pohoda; vzhledem k tomu, že potřeby péče a podpory jsou různé a vhodné prostředky k zajištění samostatnosti a nezávislosti se liší; vzhledem k tomu, že z velké části pečují o starší závislé osoby neformální, obvykle neplacené pečovatelky, kterým je rovněž 60 let nebo více;

AP. vzhledem k tomu, že systémy neformální a formální péče jsou pod tlakem v důsledku demografických změn, které ještě zhoršuje nedostatek formálních pečovatelů; vzhledem k tomu, že výzkum nadace Eurofound ukazuje, že je třeba zajistit přístup k domácí nebo komunitní péči osobám s malými potřebami dlouhodobé péče, a to nejen kvůli podpoře neformálních pečovatelů a zlepšení kvality života příjemců péče, ale také v zájmu rychlejšího rozpoznání nových potřeb a rychlejší reakce na ně;

AQ. vzhledem k tomu, že v EU neexistuje jednotná definice závislosti; vzhledem k tomu, že vyšší věk nemusí nutně znamenat závislost;

AR. vzhledem k tomu, že někteří starší lidé nemohou mít prospěch z opatření a politik aktivního stárnutí kvůli různým faktorům, jako je místo bydliště, jejich zdravotní stav, nedostatečná motivace a nedostatek návyků či příležitostí pro pravidelnou fyzickou, duševní, kulturní nebo sociální aktivitu a rekreaci; vzhledem k tomu, že starší lidé mohou také čelit obtížím při přístupu ke sportovním, kulturním a rehabilitačním zařízením a potýkají se s finančními omezeními nebo s nedostatkem či nepřiměřeností činností uzpůsobených jejich duševnímu a tělesnému stavu; vzhledem k tomu, že účinná strategie aktivního stárnutí by měla příznivý dopad na seniory, společnost a hospodářství jako celek;

AS. vzhledem k tomu, že vytvoření podmínek pro zdravé stárnutí a soběstačnost žen a mužů prostřednictvím komplexního přístupu k staršímu věku jako životní fázi, jakož i přizpůsobení bydlení a místního prostředí způsobem, který umožní starším lidem žít po co nejdelší možnou dobu doma a ve svém prostředí, přinese systémové i individuální výhody;

AT. vzhledem k tomu, že smyslem péče a podpory by mělo být zachování soběstačnosti, nezávislosti a dobrých životních podmínek starších osob; vzhledem k tomu, že idea stárnutí ve vlastní komunitě v prostředí vstřícném vůči starším osobám má klíčový význam pro územní plánování a posílení přechodu od ústavní péče ke komunitním službám; vzhledem k tomu, že možnosti zachování soběstačnosti a nezávislosti závisí na takových podmínkách, jako je prostředí vstřícné vůči starším osobám, přístupnost a cenová dostupnost služeb, včetně kvalitního bydlení a komunitní péče; vzhledem k tomu, že demografická změna vyžaduje odpovídající reakci na konkrétní potřeby v oblasti zdraví a na podpůrné služby a zařízení;

AU. vzhledem k tomu, že se šíří nestandardní formy práce, které sice poskytují flexibilitu pro plnění pečovatelských povinností, avšak ne vždy reagují na potřeby pracujících osob, a vzhledem k tomu, že kvůli nemožnosti časově si péči zorganizovat je pro ženy obtížnější skloubit mateřství a zaměstnání;

AV. vzhledem k tomu, že nahromadění zdravotních rizik, zranění a chronických onemocnění v průběhu života zvyšuje riziko zdravotního postižení; vzhledem k tomu, že starší lidé častěji konzultují praktické lékaře a specialisty, ale také uvádějí, že v některých členských státech mají větší potíže s přístupem ke zdravotnickým službám než průměrná populace, mimo jiné kvůli ceně zdravotnických služeb, velkým vzdálenostem a dlouhým čekacím listinám (34); vzhledem k tomu, že investice do pečovatelských služeb mají zásadní význam pro zajištění důstojného života pro všechny, kteří potřebují nebo poskytují péči; vzhledem k tomu, že lidé ze starších věkových skupin jsou zranitelnější, a tudíž náchylnější k chorobám a komplikacím a úmrtím spojeným s různými nemocemi, včetně onemocnění COVID-19; vzhledem k tomu, že onemocnění COVID-19 zdůraznilo potřebu odolnějších systémů zdravotní péče a větší kapacity pro intenzivní péči; vzhledem k tomu, že v této souvislosti by měl být co nejdříve zajištěn přístup k lékařské péči a poskytování osobních ochranných prostředků v zařízeních dlouhodobé péče;

AW. vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 ukázala, že dostupné a vysoce kvalitní veřejné a pečovatelské služby jsou účinnou reakcí na potřeby obyvatelstva, včetně potřeb seniorů, kteří se v řadě případů během pandemie setkali a nadále setkávají s diskriminací kvůli věku, pokud jde o přístup ke zdravotnickým a pečovatelským službám, včetně překážek v lékařské péči obecně; vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 znovu upozornila na nedostatek odpovídajícího bydlení, kvalitních pečovatelských zařízení a dostatečných pečovatelských a podpůrných služeb; vzhledem k tomu, že nejvyšší podíl infekcí a úmrtí způsobených onemocněním COVID-19 v EU byl zaznamenán v domovech pro seniory a v pečovatelských domech, v rámci rezidenčních služeb pro seniory, osoby se zdravotním postižením a dalších sociálních služeb (35); vzhledem k tomu, že mnoho starších lidí zemřelo během pandemie v důsledku přetíženosti mnoha jednotek intenzivní péče; vzhledem k tomu, že v některých případech byl jedním z hlavních kritérií pro rozhodnutí o dostupnosti intenzivní péče věk pacienta; vzhledem k tomu, že mnoho starších lidí čelilo překážkám v přístupu k lékařské péči nesouvisející s onemocněním COVID-19 a že pečovatelské služby byly obecně během pandemie omezeny nebo zcela pozastaveny;

AX. vzhledem k tomu, že stárnutí obyvatelstva EU přináší nové výzvy pro rovnost žen a mužů, neboť ženy jsou i nadále hlavními poskytovateli péče (placené i neplacené) (36); vzhledem k tomu, že koronavirová krize tuto situaci ještě zhoršila;

AY. vzhledem k tomu, že starší lidé jsou méně odolní vůči extrémním klimatickým jevům, jako jsou opakované vlny tepla;

Právo na důstojné stárnutí

AZ. vzhledem k tomu, že zajištění důstojného života znamená zajištění práva na včasný odchod pracovníků do důchodu, který jim umožní prožít důchod ve zdraví a v nezávislosti; vzhledem k tomu, že právo na odchod do důchodu musí být spojeno s délkou odpracovaných let a nesmí záviset na změnách průměrné střední délky života ani na jiném důvodu, který slouží k vyvíjení tlaku na pracovníky; vzhledem k tomu, že požívání důchodu by mělo být založeno na příjmech, které poskytnou důchodcům důstojné životní podmínky, včetně ochrany zdraví, kulturního obohacování a získávání nových dovedností, a umožní jim plně se zapojit do sociálního prostředí, v němž žijí;

BA. vzhledem k tomu, že důstojný život, zejména pro starší osoby, nelze oddělit od práva na přístupné bydlení, a to v hygienických a pohodlných podmínkách, které jim umožní stárnout obklopeni sociální ochranou a ochranou rodiny; vzhledem k tomu, že v řadě situací, kdy dochází k tlaku ze strany spekulantů s nemovitostmi, jsou starší osoby první, kdo je vystěhován, což zvyšuje jejich sociální izolaci a funkční závislost;

BB. vzhledem k tomu, že ženy jsou vystaveny většímu riziku chudoby a sociálního vyloučení, mimo jiné i kvůli dlouhodobým rozdílům v zaměstnanosti žen a mužů, rozdílům v odměňování a ve výši důchodů, přerušování pracovní dráhy kvůli rodinným a pečovatelským povinnostem a častější práci na částečný úvazek (37), v některých případech také kvůli nejistému a dočasnému zaměstnání (38), což se týká zejména matek samoživitelek; vzhledem k tomu, že kvůli těmto faktorům je pro mnoho žen obtížné ušetřit peníze na pozdější období života, a jsou tudíž obzvláště zranitelné vůči chudobě ve stáří;

BC. vzhledem k tomu, že podle Eurostatu pobírají ženy ve všech členských státech EU nižší důchody než muži; vzhledem k tomu, že ženy v EU ve věku nad 65 let pobírají důchod, který je v průměru o 30 % nižší než u mužů;

BD. vzhledem k tomu, že průzkum Eurobarometru z roku 2019 ukazuje, že 40 % obyvatel EU se cítí diskriminováno na základě věku; vzhledem k tomu, že diskriminace na základě věku je přítomna na mnoha úrovních a projevuje se různými způsoby, a to i v individuálním přístupu a vnímání sebe sama a ve vztazích mezi generacemi; vzhledem k tomu, že je dokázáno, že diskriminace na základě věku ohrožuje zdraví a snižuje střední délku života a brání plné účasti na společenském, kulturním a občanském životě a může vést k omezení přístupu starších osob ke službám nebo k omezení jejich aktivní účasti na trhu práce jak na vnitrostátní, tak na unijní úrovni, a přístupu ke službám na pracovišti, což vede k marginalizaci a sociálnímu vyloučení; vzhledem k tomu, že podle posledního evropského průzkumu pracovních podmínek v Evropě představuje diskriminace na základě věku nejčastější formu diskriminace na pracovišti; vzhledem k tomu, že další formy diskriminace uváděné staršími lidmi zahrnují přístup k finančním produktům a službám, zdravotní péči, vzdělávání, odborné přípravě a volnočasovým aktivitám (39); vzhledem k tomu, že úspěšný boj proti diskriminaci na základě věku a věkovým stereotypům, a to i na trhu práce, je nezbytný pro aktivní stárnutí, pro dosažení větší solidarity mezi generacemi a pro využívání zkušeností nabytých staršími pracovníky; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu je také třeba posílit rovný přístup ke zboží a službám;

BE. vzhledem k tomu, že podle Světové zdravotnické organizace (WHO) je aktivní stárnutí procesem optimalizace příležitostí pro zdraví, účast a bezpečnost s cílem zvýšit kvalitu života ve stáří, neboť lidem umožňuje využívat jejich potenciál pro dobré životní podmínky v průběhu celého života a zapojovat se do společnosti podle svých potřeb, přání a schopností a současně jim poskytuje přiměřenou ochranu, bezpečnost a péči, pokud potřebují pomoc;

BF. vzhledem k tomu, že se EU a některé členské státy aktivně účastní porad o nových mezinárodních nástrojích na ochranu práv starších osob; vzhledem k tomu, že tyto mezinárodní porady by měly být aktivně podporovány a povzbuzovány; vzhledem k tomu, že směrnice Rady 2000/78/ES sice stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání, nezabývá se však diskriminací v jiných oblastech sociálního života ani vícenásobnou diskriminací;

BG. vzhledem k tomu, že se starší osoby někdy stávají oběťmi násilí, zneužívání a dalších znepokojivých skutků, jako jsou podvody a nekalé obchodní praktiky, zbavení způsobilosti k právům a právním úkonům nebo zbavení prostředků k řízení vlastních záležitostí; vzhledem k tomu, že k případům výskytu a možné prevenci jevu zneužívání seniorů by mělo existovat více údajů a výzkumu; vzhledem k tomu, že je nezbytné usilovat o získání komplexnějších údajů o špatném zacházení se staršími lidmi;

BH. vzhledem k tomu, že EU financuje pilotní iniciativy, jako jsou EuROPEAN, MILCEA a WeDO v oblasti boje proti trestné činnosti namířené vůči starším osobám;

BI. vzhledem k tomu, že starší lidé ve venkovských nebo odlehlých oblastech mohou čelit vyšším rizikům spojeným s věkem, včetně chudoby, horšího přístupu ke kvalitní zdravotní péči a službám, menší sociální podpory nebo horších příležitostí pro sociální interakci a nedostatečného přístupu ke službám veřejné dopravy;

Zaměstnanost a aktivní stárnutí

BJ. vzhledem k tomu, že podle průzkumu Eurobarometru z roku 2012 se 60 % osob v EU vyjádřilo proti zvyšování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, zatímco 61 % se domnívalo, že každý by měl mít možnost pokračovat v práci i po dosažení tohoto věku; vzhledem k tomu, že v závislosti na svých finančních potřebách by téměř polovina pracovníků ve věku nad 50 let upřednostnila kratší pracovní dobu, zatímco značná část důchodců by chtěla pracovat alespoň několik hodin týdně (40); vzhledem k tomu, že práce po dosažení důchodového věku je spojena s pracovními politikami na podporu zaměstnatelnosti a s tím, že pracovníci zůstávají v zaměstnání déle, pokud si to přejí; vzhledem k tomu, že míra náboru starších pracovníků, kteří nemají zaměstnání, je mimořádně nízká a že starší pracovníci čelí vysokému riziku, že se stanou dlouhodobě nezaměstnanými; vzhledem k tomu, že míra chudoby a sociálního vyloučení osob ve věku 55 až 64 je vyšší než průměr EU pro všechny věkové skupiny; vzhledem k tomu, že 56 % lidí v EU má obavy, že jejich příjem ve stáří nebude dostatečný (41); vzhledem k tomu, že pravděpodobnost získání nového pracovního místa s věkem klesá, částečně kvůli strukturálním překážkám včetně diskriminace na základě věku (42); vzhledem k tomu, že údaje ukazují, že lidé, kteří jsou v důchodu, ale i nadále z vlastního rozhodnutí pracují, jsou v průměru spokojenější se svým životem než lidé, kteří jsou plně v důchodu (43); vzhledem k tomu, že vědomí smyslu života po 50. roce života obecně klesá, avšak u osob, které po odchodu do důchodu nadále pracují nebo se podílejí na péči o děti nebo dlouhodobé péči (44), zůstává mnohem silnější; vzhledem k tomu, že boj proti nezaměstnanosti starších osob v EU zůstává i nadále velmi důležitý;

BK. vzhledem k tomu, že vhodné pracovní podmínky a podmínky zaměstnávání, včetně zvýšené bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, pracovního prostředí vstřícného vůči starším osobám, nižších kvantitativních požadavků a autonomie v oblasti pracovní doby, mohou starší lidi povzbudit a umožnit jim, aby zůstali na trhu práce, pokud si to přejí;

BL. vzhledem k tomu, že je třeba věnovat zvláštní pozornost potřebám pracovníků na fyzicky a psychicky náročných pracovních pozicích; vzhledem k tomu, že tuto otázku lze řešit prostřednictvím strategií v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, politik na podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě a jejich využívání v práci i mimo ni, podpory mezigeneračních výměn na pracovištích a možnosti postupného odchodu do důchodu, což přinese výhody jak jednotlivcům, tak společnosti;

BM. vzhledem k tomu, že stárnoucí EU s menším počtem pracovníků může vyvíjet tlak na veřejné rozpočty a systémy sociálního zabezpečení a zdravotní péče; vzhledem k tomu, že se odhaduje, že celkové náklady na stárnutí (45) budou do roku 2070 činit 26,7 % HDP (46); vzhledem k tomu, že studie vypracovaná pro Komisi v roce 2018 o stříbrné ekonomice (osoby ve věku 50 let a více) odhaduje, že příspěvek stříbrné ekonomiky EU k HDP do roku 2025 bude činit 6,4 bilionu EUR a 88 milionů pracovních míst; vzhledem k tomu, že by to odpovídalo 32 % HDP EU a 38 % zaměstnanosti v EU (47);

BN. vzhledem k tomu, že pro aktivní stárnutí má zásadní význam prosazování perspektivy životního cyklu a zvyšování povědomí mezi zaměstnavateli o významu pracovního prostředí vstřícného vůči starším osobám; vzhledem k tomu, že boj proti nezaměstnanosti mezi mladými a staršími lidmi zůstává v mnoha regionech jednou z klíčových výzev; vzhledem k tomu, že EU a členské státy musí i nadále přiměřeně reagovat na výzvy na trhu práce; vzhledem k tomu, že je třeba přizpůsobovat dovednosti starších pracovníků, kteří jsou obzvláště ohroženi hospodářskou restrukturalizací, a provádět politiky na podporu mobility starších osob na trhu práce, zejména pokud jde o opětovné zaměstnávání;

BO. vzhledem k tomu, že zaměstnavatelé často nejsou ochotni nabízet starším pracovníkům odpovídající školení; vzhledem k tomu, že celoživotní učení přispívá k aktivnímu stárnutí a umožňuje lidem pracovat a plně se zapojit do společnosti; vzhledem k tomu, že Parlament přijal usnesení k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Erasmus+;

BP. vzhledem k tomu, že zajištění kvalitního zaměstnání, včetně důstojných mezd, ochrany zdraví a bezpečnosti při práci a dobré rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pracovníků po celou dobu jejich pracovní dráhy je předpokladem udržitelného pracovního života a aktivního a zdravého stárnutí po odchodu do důchodu; vzhledem k tomu, že to vyžaduje nejen omezení výskytu pracovních rizik, ale také prosazování a podporu zdravých návyků pracovníků a řešení rizik, jako jsou psychosociální rizika a muskuloskeletální poruchy; vzhledem k tomu, že zdraví a výkonnost starších pracovníků nejsou dány jejich věkem, nýbrž vzájemným působením faktorů, jako je individuální životní styl a expozice rizikům na pracovišti (48); vzhledem k tomu, že kvalitní pracovní místa a bezpečná a zdravá pracoviště jsou důležité nejen pro dobré životní podmínky pracovníků, ale také pro konkurenceschopnost podniků a udržitelnost systémů sociálního zabezpečení;

BQ. vzhledem k tomu, že dopad demografických změn na trhu práce poukazuje na důležitost dalšího zlepšování řízení podniků a metod práce, jakož i na významnou úlohu digitálních řešení, jako je práce na dálku, zejména v souvislosti s pandemií COVID-19, neboť nabízejí řadu příležitostí ke zlepšení pracovních podmínek pro zaměstnance, včetně těch, kteří se blíží věku odchodu do důchodu, a poskytují inkluzivnější pracovní prostředí, zejména pro účely rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a pro osoby se zdravotním postižením;

BR. vzhledem k tomu, že regiony s vysokou mírou nezaměstnanosti se vyznačují vyšší mírou stárnutí a klesajícím počtem obyvatel;

BS. vzhledem k tomu, že zaměstnanci ve věkové skupině 55–64 let tvořili v roce 2019 59,1 % pracovní síly v EU (49); vzhledem k tomu, že v roce 2016 byla přibližně třetina správců rodinných zemědělských podniků ve věku 65 let nebo více a většině (57 %) bylo 55 let či více; vzhledem k tomu, že pouze každý desátý správce zemědělského podniku byl mladší 40 let;

Řešení demografických výzev prostřednictvím podpory fondů Unie

BT. vzhledem k tomu, že programy, projekty a opatření na podporu strategií aktivního stárnutí by se měly odrážet ve všech oblastech politik, a vzhledem k tomu, že členské státy by měly k řešení demografických výzev využívat všechny dostupné nástroje EU, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, zejména Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti, Evropský sociální fond plus (ESF+) a Nástroj pro propojení Evropy; vzhledem k tomu, že fondy EU usnadňují budování základní infrastruktury;

BU. vzhledem k tomu, že iniciativy, jako je Access City Award (evropská cena pro bezbariérová města) podporují přizpůsobování veřejných prostor potřebám osob s omezenou schopností pohybu a orientace a mají příznivý dopad na jejich nezávislost; vzhledem k tomu, že tyto iniciativy nejen zlepšují kvalitu jejich života, zajišťují jejich sociální začlenění a zaručují jim rovné uplatňování základních práv, ale mohou mít také pozitivní hospodářský dopad;

BV. vzhledem k tomu, že počet jednočlenných domácností se od roku 2010 zvýšil o 19 %; vzhledem k tomu, že v roce 2019 žilo samo 40 % žen v EU ve věku nad 65 let, což je více než dvojnásobek podílu mužů, kteří žijí sami (50); vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech je bydlení pro mladé lidi, svobodné osoby, starší osoby, osoby se zdravotním postižením, chronicky nemocné osoby a osoby s funkčními omezeními nedostačující kvůli problémům s přístupností, nízké kvalitě nebo vysokým nákladům na život a na bydlení; vzhledem k tomu, že bydlení by mělo být cenově dostupné, přístupné, bezpečné a pohodlné, což jsou obzvláště důležité faktory, a to nejen pro starší lidi; vzhledem k tomu, že pokud starší lidé své bydlení nevlastní, je u nich menší pravděpodobnost, že jej zrenovují;

BW. vzhledem k tomu, že lidská práva jsou univerzální, nezcizitelná, nedělitelná, vzájemně závislá a provázaná a náležejí všem lidem a všem generacím, bez diskriminace na jakémkoli základě; vzhledem k tomu, že starší lidé, včetně osob se zdravotním postižením, jsou pro společnost cenní, a proto by se měli v co největší míře zapojovat do společnosti a žít důstojně a co nejvíce nezávisle; vzhledem k tomu, že oživení EU zaměřené na spravedlivější, inkluzivnější a odolnější společnost, která nikoho neopomíjí, by se mělo zakládat na mezigenerační solidaritě;

BX. vzhledem k tomu, že všechny členské státy a EU jako celek přistoupily k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, a jsou tedy právně vázány povinností zajistit soběstačnost jednotlivců, zákaz diskriminace, plné a účinné zapojení do společnosti a rovné příležitosti a přístupnost; vzhledem k tomu, že v Evropské unii žije více než 80 milionů osob se zdravotním postižením, z nichž většinu tvoří ženy a dívky, a vzhledem k tomu, že většina zdravotních postižení vzniká v průběhu života; vzhledem k tomu, že osoby se zdravotním postižením častěji čelí riziku chudoby a diskriminace (51); vzhledem k tomu, že politiky v oblasti stárnutí musí zajišťovat ochranu a sociální začlenění osob se zdravotním postižením, jakož i jejich přístup na trh práce a ke službám; vzhledem k tomu, že mobilita je klíčová pro podporu nezávislého života a soběstačnosti; vzhledem k tomu, že je zásadní zajistit plně přístupný dopravní řetězec „od dveří ke dveřím“;

BY. vzhledem k tomu, že neurodegenerativní onemocnění, jako je Alzheimerova choroba a jiné formy demence, zůstávají ve většině evropských zemí nedostatečně diagnostikovány; vzhledem k tomu, že existují zřetelné ukazatele, které naznačují, že stávající počet potvrzených případů demence (9 milionů) se do roku 2050 zdvojnásobí (52); vzhledem k tomu, že demence je hlavní příčinou závislosti a zdravotního postižení starších osob v Evropské unii a v současné době postihuje přibližně 10 milionů lidí, a vzhledem k tomu, že se očekává, že se její výskyt do roku 2030 zdvojnásobí;

BZ. vzhledem k tomu, že SZP je i nadále klíčovým nástrojem na podporu venkovského hospodářství a tvorby pracovních míst ve venkovských oblastech;

CA. vzhledem k tomu, že naše potravinové zabezpečení závisí na úspěchu generační obměny v zemědělství;

Boj proti diskriminaci starších osob

1. zdůrazňuje, že ocenění starších osob a boj proti jejich diskriminaci je možný pouze prostřednictvím politik v oblasti sociálního, kulturního a hospodářského začleňování, které se zaměří na poskytování spravedlivých důchodů, jež zajistí dobrou kvalitu života; zdůrazňuje proto význam systémů veřejného sociálního zabezpečení, které jsou distributivní a založené na přispívající mezigenerační solidaritě a zajišťují potřeby všech bez ohledu na jejich vlastní příspěvek (což je obzvláště důležité například pro ženy, které strávily svou profesní dráhu jako pečovatelky), a umožňují tak důstojnou kvalitu života bez chudoby a sociálního vyloučení;

2. vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily své úsilí v boji proti všem formám diskriminace starších osob, obzvláště žen, zejména v oblasti zaměstnávání, přístupu k finančním produktům a službám, zdravotní péče, bydlení, podpory soběstačnosti, vzdělávání, odborné přípravy a volnočasových aktivit; dále Komisi a členské státy vyzývá, aby podporovaly pozitivní vnímání stáří ve společnosti a sociální začleňování starších lidí tím, že budou prostřednictvím vhodných opatření prosazovat v Unii prostředí vstřícné vůči starším osobám, a aby podporovaly výměnu osvědčených postupů na všech úrovních správy a posílily svou podporu stříbrné ekonomiky v EU; vyzývá Komisi, aby po dvaceti letech přijala opatření navazující na zprávu o provádění směrnice 2000/78/ES s cílem posílit rámec pro boj proti diskriminaci na základě věku v zaměstnání a povolání;

3. zdůrazňuje význam genderové rovnosti, začleňování genderového hlediska a ochrany práv menšin s ohledem na řešení demografických výzev;

4. vyjadřuje politování nad existujícími rozdíly ve výši důchodů žen a mužů a žádá členské státy, aby předložily konkrétní opatření k jejich řešení zahrnující boj proti rozdílům v odměňování žen a mužů a zvyšování míry zaměstnanosti žen prostřednictvím opatření zaměřených na rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem, boje proti nejisté a neformální práci a zajištění minimálního příjmu pro všechny;

5. zdůrazňuje, že prodlužování zákonného věku odchodu do důchodu není vhodným nástrojem pro řešení stávající hospodářské a sociální krize, neboť by mohlo vést k dalšímu zhoršení základních práv starších pracovníků;

6. zdůrazňuje, že má-li se ženám ve venkovských oblastech dostávat více příležitostí, je nezbytné zachovat stávající podprogram zaměřený na tento cíl i v příštím víceletém finančním rámci; požaduje zejména podporu pro ženy v zemědělství prostřednictvím opatření na podporu přístupu k půdě, zahájení činnosti a sociálního zabezpečení;

7. vyzývá Komisi a Radu, aby vyhlásily Rok mezigenerační solidarity a aktivního stárnutí, který bude doplňovat cíle a myšlenky Evropského dne mezigenerační solidarity a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity 2012 a bude z nich vycházet, s cílem zvýšit povědomí o problémech, kterým starší lidé čelí, a podporovat strategie na jejich zmírňování, a zároveň odstranit stereotypy a předsudky, posílit vazby a solidaritu mezi generacemi, potlačovat sociální vyloučení a řešit otázky sexuálního zdraví; zdůrazňuje význam této iniciativy nejen v souvislosti s demografickými změnami, ale také s pandemií COVID-19, která obzvláště tvrdě zasáhla zranitelné skupiny, včetně starších osob a jejich pečovatelů; dále vyzývá členské státy, aby při řešení demografických výzev konzultovaly s akademickými odborníky a organizacemi občanské společnosti; vyzývá Komisi a Radu, aby urychleně provedly závěry Rady o lidských právech, účasti a dobrých životních podmínkách starších osob v éře digitalizace, včetně vytvoření „platformy pro účast a dobrovolnickou činnost po skončení pracovního života“ a podpory mezigeneračních výměn a vazeb;

8. připomíná, že rozdíl ve výši důchodů žen a mužů vyplývající z rozdílů v jejich odměňování činí 37 % a vyplývá z nerovností nahromaděných v průběhu pracovního života žen a z období jejich nepřítomnosti na trhu práce, která jsou ženám vnucena v důsledku četných forem nerovnosti a diskriminace; zdůrazňuje, že tento rozdíl je třeba s ohledem na demografické změny naléhavě řešit, neboť starší ženy budou jeho dopady akutně pociťovat po dlouhou dobu;

9. vítá zelenou knihu Komise ze dne 27. ledna 2021 nazvanou: „Stárnutí: Podpora mezigenerační solidarity a odpovědnosti“ (COM(2021)0050); vyzývá Komisi, aby připravila akční plán EU o demografické změně a mezigenerační solidaritě s přihlédnutím k rozmanitosti a složitosti situace specifických věkových skupin i k rozdílům mezi členskými státy; zdůrazňuje, že tento plán by měl být sociálně inkluzivní a zaměřovat se na důstojné, aktivní a zdravé stárnutí a měl by být vypracován v souladu s iniciativou Světové zdravotnické organizace nazvanou „Desetiletí zdravého stárnutí“ za účasti zástupců všech generací; vyzývá Komisi a členské státy, aby při provádění cílů udržitelného rozvoje věnovaly zvláštní pozornost situaci starších osob; opakuje svou výzvu členským státům, aby neprodleně přijaly navrhovanou směrnici Rady o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci, která má zásadní význam pro boj proti diskriminaci na základě jakýchkoli důvodů, ve všech oblastech společenského života a pro boj proti vícenásobné diskriminaci;

10. připomíná, že demografická změna je jev, který se ve skutečnosti týká všech generací bez ohledu na místo jejich bydliště, a nikoli pouze starších osob ve venkovských oblastech; zdůrazňuje proto, že je důležité, aby související politiky týkající se všech regionů včetně městských oblastí vycházely z přístupu založeného na životním cyklu;

11. domnívá se, že dlouhodobá vize pro venkovské oblasti bude muset klást zvláštní důraz na programy aktivního zapojování starších obyvatel venkovských komunit;

12. zdůrazňuje, že je třeba lépe vyšetřovat násilí páchané na starších osobách a předcházet mu;

13. vyzývá Komisi a členské státy, aby ratifikovaly a provedly Úmluvu Rady Evropy o předcházení násilí páchanému na ženách a domácímu násilí a boji proti němu;

Zdravotní a dlouhodobá péče o starší osoby

14. zdůrazňuje, že starší ženy jsou více postiženy vysokými náklady na dlouhodobou péči, neboť střední délka života žen je delší, zatímco jejich zdravotní stav na konci života je horší, což zvyšuje jejich potřebu dlouhodobé péče a pomoci; připomíná rovněž, že ženy tvoří převážnou většinu neformálních pečovatelů, což poskytuje zejména starším ženám v produktivním věku omezené příležitosti k přístupu na trh práce a k získávání vlastních důchodových nároků;

15. vyzývá Komisi a členské státy, aby závislým osobám zajistily důstojný život; zdůrazňuje, že je třeba podporovat strategie zaměřené na kvalitní individualizovanou podporu pro závislé osoby; zdůrazňuje, že je třeba zohledňovat potřeby osob s různými onemocněními, včetně těch neurodegenerativních, jako je Alzheimerova choroba a demence, od diagnostiky až po léčbu a dlouhodobou péči;

16. poukazuje na význam pružných forem práce, které ženám a mužům umožňují sladit pracovní a rodinný život, a na potřebu osvětových kampaní o rovném rozdělení domácích prací, péče o děti a ošetřovatelské péče, lepších investic do pečovatelské infrastruktury a rovné, nepřevoditelné a placené mateřské a otcovské dovolené za účelem dosažení pokroku v lepším rozdělení placené a neplacené práce podle pohlaví;

17. zdůrazňuje, že je třeba bojovat proti genderové segmentaci na trhu práce, zejména pokud jde o dobře placené pracovní dráhy zaměřené na budoucnost, jako jsou přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika, informační a komunikační technologie a digitální odvětví; zdůrazňuje význam vzdělávání v těchto oblastech po celou dobu života, a to i pro starší ženy, aby se zvýšila jejich dlouhodobá účast na trhu práce;

18. vyzývá členské státy, aby zajistily rovný přístup ke zdravotnickým a pečovatelským službám, a to i doma, jakož i k rezidenční nebo komunitní dlouhodobé péči a paliativní péči bez diskriminace na jakémkoli základě;

19. vyzývá Komisi a členské státy, aby chránily a podporovaly sexuální a reprodukční práva a zaručily všeobecný přístup ke službám a komoditám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví;

20. vyzývá Komisi, aby při řešení demografických výzev v EU zaujala přístup založený na důkazech a lidských právech, tak aby všichni obyvatelé EU mohli v plné míře naplňovat svá práva v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví; odsuzuje všechny snahy využívat demografickou změnu s cílem oslabit genderovou rovnost a sexuální a reprodukční zdraví a práva a vyzývá Komisi a Radu, aby v této souvislosti bránily hodnoty Unie;

21. zdůrazňuje, že je nanejvýš důležité plně chránit právo starších osob na péči a podporu, umožnit jim přístup k cenově dostupným, kvalitním a komplexním pečovatelským a podpůrným službám přizpůsobeným jejich individuálním potřebám, stejně jako podporovat dobré životní podmínky, soběstačnost, nezávislost a začlenění do společnosti bez jakékoli diskriminace; zdůrazňuje klíčovou úlohu dostatečně financovaných systémů sociální ochrany při zajišťování cenově dostupné a skutečně přístupné péče;

22. vyzývá Komisi, aby předložila návrh dohody v oblasti péče pro Evropu a evropský program pro pečovatele, jejichž cílem bude přejít k pečovatelskému hospodářství, což bude vyžadovat příslušné investice a právní předpisy na úrovni Unie, a zaujmout komplexní přístup ke všem potřebám a službám péče a stanovit pokyny pro kvalitu péče během celého života, a to včetně péče o děti, starší osoby a osoby s dlouhodobými potřebami, s cílem určit a uznat jednotlivé druhy neformální péče a zajistit mimo jiné finanční podporu pro pečovatele, odpovídající doby dovolené či cenově dostupné služby;

23. vyzývá k přijetí nezbytných opatření na podporu vyšší míry zaměstnanosti žen, jako je například cenově dostupná péče a péče o děti, přiměřená doba rodičovské dovolené a flexibilita v oblasti pracovní doby a pracoviště, a to i pro muže; poukazuje na to, že podle odhadů OECD by shodná míry účasti na trhu práce vedla k navýšení HDP na obyvatele o 12,4 % do roku 2030;

24. vyzývá Komisi a členské státy, aby uplatňovaly zásadu zohledňování otázky zdraví ve všech oblastech politik a posuzovaly dopad politických rozhodnutí na zdraví ve všech příslušných oblastech;

25. připomíná, že dosažení vyšší míry porodnosti bude vyžadovat větší počet pracovních příležitostí, stabilní zaměstnání a bydlení, důstojné životní a pracovní podmínky, pružné uspořádání práce, štědrou rodinnou podporu a placenou rodičovskou dovolenou pro oba rodiče, kvalitní péči o děti od nejranějšího věku a rovné rozdělení neplacené péče a rodinných povinností mezi muže a ženy; zdůrazňuje, že s ohledem na demografické změny a předpokládané prodloužení střední délky života je klíčové zajistit plnou účast žen na trhu práce bez přestávek nebo přerušení pracovní dráhy či přechodu na částečný úvazek a na dočasnou práci, neboť se tím sníží riziko chudoby žen ve stáří; naléhavě proto vyzývá členské státy, aby urychleně a v plném rozsahu provedly ve vnitrostátním právu směrnici o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem a prováděly ji v praxi, a vyzývá je, aby zavedly přísnější než minimální normy stanovené touto směrnicí;

26. vyzývá Komisi a členské státy, aby se dále zaměřovaly na uživatelsky přívětivé, bezpečné a dostupné podpůrné digitální technologie, péči na dálku a telemedicínu, zejména v regionech dotčených demografickým poklesem a ve vzdálených regionech; zdůrazňuje, že používání těchto technologií by mělo být v plném souladu se stávajícím rámcem pro ochranu údajů, přičemž by měly být vždy řádně zohledněny etické otázky týkající se používání technologií v oblasti zdraví; vybízí členské státy, aby zřizovaly centra denní péče pro starší osoby v blízkosti škol a mateřských škol, což by mohlo podpořit mezigenerační vazby;

27. je přesvědčen, že každý by měl mít právo zvolit si kvalitní pečovatelské služby, které jsou pro něj a jeho rodinu vhodné; je přesvědčen, že přístup k rozvoji pečovatelských služeb by měl zohledňovat všechny kategorie uživatelů a rozdíly mezi nimi a širokou škálu preferencí pro požadované typy pečovatelských služeb; konstatuje, že je třeba rozvíjet pečovatelské služby s cílem posílit kontinuitu péče, preventivní zdravotní péči, rehabilitaci a nezávislý život;

28. požaduje vytvoření regulačního rámce, který zaručí kvalitní pečovatelské služby a péči na dálku a telemedicínu tím, že pečovatelům poskytne právní záruky a stanoví nezbytné požadavky na odbornou přípravu s cílem zajistit péči a primární péči pro všechny občany EU bez ohledu na věk a ve všech zeměpisných oblastech;

29. vybízí členské státy, aby podporovaly flexibilní, dostatečné a individualizované modely péče, a zdůrazňuje, že aktivní zdravé stárnutí, dobré životní podmínky a zaměstnatelnost starších osob v produktivním věku mají zásadní význam pro zajištění udržitelnosti systémů sociálního zabezpečení a péče; vyzývá členské státy, aby podporovaly rozvoj prostředí vstřícného vůči starším osobám a řešení v oblasti domácí, rodinné a komunitní péče, včetně péče o osoby trpící demencí, aby vytvořily veřejnou síť podpůrných služeb a zdravotnického vybavení, podporovaly mobilitu, nezávislý život, sociální začlenění a soběstačnost a usnadňovaly iniciativy občanské společnosti a sociální ekonomiky zaměřené na tyto oblasti;

30. vyzývá členské státy, aby lépe uznávaly hodnotu neformální péče, zlepšily sociální ochranu a různé typy podpory neformálních pečovatelů, poskytovaly odbornou podporu, odbornou přípravu a vzájemné poradenství pro neformální pečovatele a v úzké spolupráci se sociálními partnery zaváděly různé formy pravidelné úlevy pro rodinné příslušníky pečující o starší osoby, zejména pro ty, kteří potřebují respitní péči a služby denní péče, a podpůrné služby včetně flexibilních pracovních ujednání; vyzývá členské státy, aby navrhly cílené strategie na pomoc neformálním pečovatelům a uznávaly jejich přínos k péči o starší osoby a aby předložily návrhy na příslušné služby odlehčovací péče; zdůrazňuje, že poskytování neformální péče by mělo být volbou a že by měly být podporovány formální pečovatelské služby;

31. vybízí členské státy, aby rozvíjely dobrovolnickou činnost a pomoc pro starší osoby, neboť ta plní zvláštní úlohu v krizových situacích, jak se ukázalo během pandemie COVID-19;

32. vyzývá členské státy, aby bojovaly proti chudobě žen, zejména v pozdějších fázích života, která má nepříznivý dopad jak na sociální zabezpečení žen, tak na úroveň HDP v EU, a aby pracovníkům zajišťovaly přiměřenou sociální ochranu;

33. vyzývá členské státy, aby zajišťovaly přístup k rehabilitačním a reintegračním službám s cílem podpořit starší pracovníky, kteří se chtějí vrátit na trh práce poté, co svou pracovní dráhu museli ze zdravotních důvodů přerušit, jelikož aktivní stárnutí je klíčem ke zdraví;

34. zdůrazňuje, že feminizace chudoby je důsledkem několika faktorů, včetně nerovností mezi ženami a muži v kariérním postupu, skutečnosti, že ženy jsou často zaměstnávány na základě nestandardních smluv, že partneři pomáhající osobám samostatně výdělečně činným často nejsou přihlášeni k odvodům sociálního zabezpečení, a chudoby v domácnostech vedených matkami samoživitelkami;

35. zdůrazňuje, že rozšíření onemocnění COVID-19 posloužilo jako důkaz toho, jak je nezbytné, aby členské státy měly spolehlivé a inkluzivní zdravotnické systémy, které jsou schopné reagovat na krizi; vyzývá členské státy, aby zajistily dostatečný počet odborníků v oblasti zdravotnických a pečovatelských služeb a aby zajistily přístup ke geriatrické medicíně v celé EU; vyzývá členské státy, aby zajistily odpovídající pracovní podmínky a podmínky zaměstnávání ve zdravotnických a pečovatelských povoláních a investovat do vzdělávání a školení, jako prostředek k zaručení kvality poskytované péče; vyzývá k vytvoření pobídek k výkonu pečovatelského povolání o starší osoby;

Sociální ochrana a sociální začleňování

36. vybízí členské státy, aby starším osobám zajistily důstojnou životní úroveň, a vyzývá je proto, aby sdílely svou správnou praxi, zejména pokud jde o vytvoření minimálního starobního důchodu;

37. vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly doporučení ke snížení rizika chudoby a sociálního vyloučení ve starším věku zaměřující se zejména na rozdíly ve výši důchodů žen a mužů, starší osoby se zdravotním postižením, starší migranty, starší Romy, starší osoby náležející k etnickým, rasovým, jazykovým nebo sexuálním menšinám a na další skupiny, které jsou nepřiměřeně postiženy chudobou a sociálním vyloučením; vybízí Výbor pro sociální ochranu, aby skupinám, které se potýkají s vysokou mírou chudoby a sociálního vyloučení, věnoval podrobnější analýzu;

Aktivní stárnutí

38. zdůrazňuje, že vytváření a zavádění příležitostí k celoživotnímu učení, které jsou přiměřené věku, je jedním za zásadních a nezbytných předpokladů pro posílení sociální a hospodářské udržitelnosti a osobního prospěchu; vyzývá členské státy, aby investovaly do dovedností a vzdělávání a rozvíjely formální, neformální a informální projekty vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení, jakož i příležitosti pro lepší integraci starších osob, včetně on-line vzdělávání, bez ohledu na to, zda jsou stále součástí trhu práce nebo již odešli do důchodu;

39. v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba posílit digitální dovednosti starších lidí, což jim může pomoci nejen využívat on-line vzdělávání, ale také zlepšit jejich přístup ke zdravotní péči a dalším digitálním službám; požaduje vytvoření přístupných a cenově dostupných programů digitálních dovedností, které budou odpovídat potřebám starších osob; vyzývá Komisi, aby přijala konkrétní opatření zaměřená na starší osoby; dále vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly iniciativy zaměřené na zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci, zejména pro zranitelné skupiny, s cílem pomoci lidem nalézt kvalitní pracovní místo a reagovat na potřeby trhu práce, bojovat proti digitální propasti a zajistit, aby se tyto osoby účinně přizpůsobily inovativním řízením a pracovním metodám a digitálním řešením, jako je práce na dálku, a aby z nich měly prospěch;

40. vyzývá členské státy, aby využívaly fondy ESF+ a EFRR na podporu vytváření kvalitních pracovních míst, prosazování lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a vytváření pracovních příležitostí v regionech ohrožených vylidňováním, se zvláštním důrazem na zlepšení účasti žen na trhu práce; zdůrazňuje význam poradenských služeb, celoživotního učení a programů pro rekvalifikaci a změnu kvalifikace pracovníků všech věkových kategorií;

41. vyzývá členské státy a Evropskou síť veřejných služeb zaměstnanosti, aby rozvíjely výměnu postupů v oblasti začleňování starších uchazečů o zaměstnání na trh práce;

42. vítá závazek Komise zajistit všem pracovníkům důstojnou mzdu, a to buď prostřednictvím zákonných minimálních mezd, nebo kolektivního vyjednávání;

43. zdůrazňuje, že řešení demografických změn by mělo vycházet z přístupu založeného na právech a podporovat a vytvářet rovné příležitosti, dialog a solidaritu namísto hospodářské soutěže mezi lidmi různých generací;

44. vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily řádné provádění směrnice o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem a podporovaly regionální a místní iniciativy a projekty zaměřené na dosažení lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem mužů a žen;

45. vítá návrh Komise na zahájení programu pro „dobrovolníky z digitální oblasti“ ( 53 ) , jehož cílem je umožnit mladým kvalifikovaným pracovníkům a zkušeným seniorům sdílet své digitální dovednosti s tradičními podniky; vybízí členské státy, aby rozvíjely dobrovolnictví a mentorství, tak aby byly znalosti předávány mezi generacemi s cílem působit proti sociálnímu vyloučení a umožnit sdílení dovedností a zkušeností, podpořit zlepšování dovedností mladých pracovníků a zachovat tradiční řemesla jako součást Evropského dědictví;

46. vyzývá Komisi a členské státy, aby překlenuly digitální propast a dále prozkoumaly možnosti sociálního začlenění starších osob v produktivním věku a jejich začlenění do trhu práce, zejména těch, kteří žijí v domácnosti, prostřednictvím internetu, dalších informačních technologií a umělé inteligence pro kulturní, zábavní, vzdělávací, pracovní, komunikační a lékařské účely, včetně péče na dálku a telemedicíny bezpečným způsobem, a zajištěním nejvyšší úrovně ochrany osobních údajů, přičemž uznává význam přímého osobního kontaktu a důstojného a humánního přístupu; vyzývá zejména k vypracování strategií pro zlepšení digitálních dovedností, konektivity a přístup k přístrojům v zařízeních dlouhodobé péče;

47. konstatuje, že lepší propojení a dostupnost služeb ve venkovských a odlehlých oblastech mají zásadní význam pro řešení vylidňování těchto regionů a sociálního a digitálního vyloučení starších obyvatel žijících v těchto oblastech; vyzývá proto členské státy, aby uznaly význam venkovských a odlehlých oblastí pro jejich rozmanitost a rozvíjely jejich potenciál podporou investic do místního hospodářství, podporou podnikání a zlepšováním jejich infrastruktury;

48. vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy v boji proti chudobě, která se dotýká zejména matek samoživitelek, a dále se prohloubila díky krizi, což vede k dalšímu sociálnímu vyloučení;

49. poukazuje na zásadní dopad stále se vyvíjejících digitálních technologií na každodenní život lidí, a proto zdůrazňuje potřebu vysokorychlostního internetového připojení a nezbytného a moderního technického vybavení ve školách, nemocnicích a ve všech dalších příslušných zařízeních veřejných služeb, včetně účinné elektronické správy; domnívá se, že příležitosti k celoživotnímu učení v kombinaci s digitalizací mají zásadní význam pro to, aby stárnoucí obyvatelstvo ve venkovských a odlehlých oblastech mělo různé možnosti, včetně dodatečného příjmu; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby podporovaly programy vzdělávání a odborné přípravy, které pomohou stárnoucímu obyvatelstvu rozvíjet dovednosti a získávat odborné znalosti v oblastech, jako je elektronický obchod, on-line marketing a IKT; vyzývá členské státy, aby zajistily, že všechny domácnosti budou mít přístup k vysokorychlostnímu internetu a digitálnímu vybavení, a aby pokročily v získávání digitálních dovedností, zejména u zranitelných skupin;

50. domnívá se, že ekologická a digitální transformace EU by měla plně využít potenciál stárnoucích venkovských komunit; v této souvislosti připomíná, že je důležité zajistit ve venkovských oblastech přístup k širokopásmovému internetu a základním službám, využívání elektronických dovedností a nové přístupy k udržitelnému rozvoji, jako je koncepce inteligentních vesnic a udržitelná transformace potravinového systému;

51. zdůrazňuje, že v důsledku vývoje, digitalizace a specializace zemědělství potřebují lidé v tomto odvětví i ti, kteří do něj teprve vstupují, odpovídající úroveň digitální, technické a ekonomické odborné přípravy, a vyzývá k podpoře výměnných programů, diskusí, on-line školení a elektronického učení;

52. vyzývá členské státy, aby zohlednily zvláštní situaci starších pracovníků na trhu práce prostřednictvím opatření, jako jsou individuální školení či optimalizovaná pracovní doba;

53. vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy ve větším využívání strukturálních fondů na investice do veřejné péče o děti a péče o starší osoby a osoby závislé na pomoci jiných osob;

54. vyzývá členské státy, aby podporovaly fungování a rozvoj organizací seniorů a další formy účasti na společenském životě;

55. vyzývá Komisi a Výbor pro sociální ochranu, aby v následující zprávě o přiměřenosti důchodů podrobněji zkoumaly nestandardní trajektorie trhu práce a plně analyzovaly rozdíly ve výši důchodů žen a mužů ve všech jejich dimenzích a ve všech třech pilířích důchodových systémů; dále vyzývá Komisi, aby posoudila přiměřenost minimálních důchodů, které jsou zvláště důležité pro předcházení chudobě ve stáří;

56. zdůrazňuje, že utvářející se „stříbrná ekonomika“ by se mohla stát jedním z hlavních hnacích sil hospodářství, zejména ve venkovských oblastech, a může poskytnout příležitosti pro odvětví zdravotnictví a dlouhodobé péče a nabídnout účinnější vysoce kvalitní péči; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve strategiích EU a ve vnitrostátních strategiích zohlednila potenciál „stříbrné ekonomiky“ a aby ji v členských státech důrazněji prosazovala, a to včetně oblasti cestovního ruchu a kulturních výměn zaměřených na starší občany;

57. připomíná, že nejvzdálenější regiony jsou zvlášť náchylné k vylidňování a vyžadují zvláštní soubor opatření ke zmírnění negativních demografických změn, s nimiž se často potýkají; vyzývá členské státy, aby aktivně využívaly dostupné strukturální a investiční fondy k řešení problémů, s nimiž se tyto regiony potýkají;

58. vyzývá Komisi a členské státy, aby do přijímání rozhodnutí, která se týkají seniorů, zapojily organizace zastupující a chránící jejich zájmy;

59. zdůrazňuje, že práce na dálku může nabízet řadu příležitostí pro vzdálené oblasti jako jeden z nejlepších nástrojů k využívání digitálních technologií s cílem zachovat obyvatelstvo venkovských a odlehlých oblastí a zároveň může přinášet prospěch místním komunitám a hospodářství; vyzývá Evropskou komisi, aby předložila evropský program pro práci na dálku s cílem vytvořit legislativní rámec, který stanoví jasná minimální pravidla a podmínky pro práci na dálku v celé EU;

60. vyzývá Komisi a členské státy, aby práva starších osob se zdravotním postižením začlenily do všech politik a programů týkajících se zdravotního postižení a stárnutí, a zajistily tak plný soulad s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením;

Zvláštní politiky a výzkum

61. vyzývá členské státy, aby využívaly finanční prostředky EU a soukromé investice v kombinaci s vnitrostátními a místními investicemi, aby se zajistilo odpovídající, bezpečné a přístupné bydlení za dostupné ceny a přizpůsobily budovy potřebám starších, zranitelných a znevýhodněných osob; zdůrazňuje, že budovy by měly mít prvky přístupnosti; zdůrazňuje, že bezpečné bydlení je takové, ve kterém bylo omezeno riziko nebezpečí a kde je usnadněna reakce v případě nebezpečí; připomíná, že dostupné bydlení by mělo jít ruku v ruce s odpovídající infrastrukturou;

62. upozorňuje na zásadní úlohu, kterou regionální a místní orgány plní při smysluplném a udržitelném řešení demografických problémů ve venkovských a odlehlých oblastech;

63. vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly osvědčené postupy pro účinnou politiku stárnutí;

64. vyzývá členské státy, aby podporovaly iniciativy, jejichž cílem je posilovat mezigenerační vazby a podpořit starší osoby, které ze zdravotních nebo finančních důvodů musí opustit své domovy, najít si cenově dostupné bydlení, které odpovídá jejich potřebám;

65. vyzývá členské státy, aby při reformě důchodových systémů a při přizpůsobování věku odchodu do důchodu braly v úvahu genderový rozměr, a přihlížely přitom k rozdílům mezi ženami a muži v pracovních vzorcích a k vyššímu riziku diskriminace starších žen na trhu práce;

66. vyzývá členské státy, aby předcházely násilí vůči starším ženám a usilovaly o jeho nápravu v rámci svých vnitrostátních reakcí na onemocnění COVID-19, se zahrnutím linek pomoci a podpůrných služeb, a aby věnovaly zvláštní pozornost zařízením ústavní péče;

67. žádá Komisi a členské státy, aby vytvořily účinné programy boje proti násilí páchanému na ženách, které budou zahrnovat věkový rozměr, s cílem předcházet fyzickému, sexuálnímu, psychickému a ekonomickému zneužívání, kterým mohou trpět starší osoby, z nichž většinu tvoří ženy; navrhuje, aby byly provedeny statistické průzkumy týkající se nárůstu násilí páchaného na starších lidech s cílem upozornit na tento závažný problém – který starší lidé běžně nebývají schopni ohlásit, neboť mohou přijímat špatné zacházení, kterým trpí, jako přirozený důsledek svého stáří a závislosti na pomoci jiných osob – a s cílem účinněji bojovat proti zneužívání starších osob, a to i s větším nasazením společnosti jako celku;

68. poukazuje na to, že chráněné a podporované bydlení může přispět k deinstitucionalizaci péče; vyzývá členské státy, aby prozkoumaly možnosti podpory chráněného, podporovaného a mezigeneračního bydlení, jakož i úprav bydlení na základě kritérií kvality;

69. vybízí členské státy, aby prováděly informační a vzdělávací kampaně a opatření zaměřená na starší osoby v oblasti bezpečnosti silničního provozu, které by ukazovaly dopad fyziologických změn a psychomotorických schopností na schopnost pohybu po silnici, a zlepšily tak bezpečnost všech účastníků silničního provozu;

70. vybízí členské státy, aby zvýšily výdaje z fondů ESF+, EFRR a FST na školení a změnu kvalifikace starších pracovníků, zajistily rovný přístup k veřejným službám se zvláštním důrazem na přizpůsobení společností zaměstnávání starších osob a přizpůsobení veřejné infrastruktury, včetně dopravy a veřejného prostoru potřebám starších osob; vyzývá členské státy, aby podporovaly investice do veřejných služeb ve venkovských oblastech, které by přilákaly mladší generaci a zvýšily dobré životní podmínky starších lidí žijících v těchto oblastech; vyzývá k výraznějšímu využívání Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova s cílem bojovat proti izolaci a sociálnímu vyloučení starších osob ve venkovských a znevýhodněných oblastech se zvláštním zaměřením na oblasti ohrožené vylidňováním; vyzývá členské státy, aby využívaly možností, které v tomto ohledu nabízí program „Next Generation EU“;

71. zdůrazňuje význam přiměřených, spolehlivých a srovnatelných údajů jakožto základu politik a opatření pro řešení demografických výzev; vyzývá Komisi, aby přezkoumala statistický rámec EU zvýšením horní věkové hranice pro shromažďování údajů, zajištěním začlenění osob žijících v institucích a poskytováním údajů rozčleněných podle pohlaví a věku, při plném dodržování norem ochrany soukromí a základních práv; vyzývá Komisi a členské státy, aby shromáždily více údajů a více podporovaly rozvoj výzkumu v oblasti zdravého stárnutí a nemocí spojených se stářím a životních podmínek starších lidí;

72. přivítá akční plán pro evropský pilíř sociálních práv a vyzývá k urychlenému a účinnému provádění zásad uvedených v pilíři; vyzývá Komisi, aby v zájmu zlepšení a posílení zastoupení starších osob v procesu tvorby právních předpisů EU a v souladu se stávajícím Evropským parlamentem mládeže zvážila financování této iniciativy z programu Práva, rovnost a občanství EU;

73. vyzývá Komisi a členské státy, aby svá opatření zaměřily na prodloužení délky života starších lidí, který prožívají ve zdraví; zdůrazňuje v tomto ohledu význam programů celoživotní podpory a vzdělávání v oblasti zdraví, prevence nemocí a pravidelných prohlídek a provádění nových iniciativ, jako jsou lepší politiky prevence nemocí a účinnější programy zdravotní péče s cílem stimulovat proces zdravého stárnutí; vyzývá Komisi a členské státy, aby se aktivně zapojily do agendy Desetiletí zdravého stárnutí WHO, a to vypracováním plánů zdravého stárnutí v EU, které budou obsahovat přístup ke zdravotnickým a pečovatelským službám, ale také rozvoj podpory a prevence zdraví; vyzývá Komisi, aby v rámci programu Horizont Evropa vytvořila ambiciózní program výzkumu v oblasti tělesného a duševního zdraví; vybízí členské státy, aby zvážily využití finančních prostředků, které pro tento účel poskytuje víceletý finanční rámec a program „Next Generation EU“;

74. vyzývá členské státy, aby podporovaly mezigenerační výměnu, mimo jiné prostřednictvím podpory dobrovolné práce mladých lidí pro starší osoby, a aby podporovaly a financovaly mezigenerační centra, neboť ta mohou mít zásadní význam pro boj proti diskriminaci na základě věku a pro zajištění sociálního začlenění starších lidí; vybízí členské státy, aby vytvořily komunitní pečovatelská centra, příležitosti pro dobrovolnictví a celoživotní učení zaměřené na starší osoby v blízkosti škol a mateřských škol a podporovaly vytváření mezigeneračních vazeb podporou výměn mezi těmito službami; naléhavě vyzývá členské státy a Komisi, aby podpořily programy, projekty a činnosti, které dále posílí sociální, kulturní a politickou účast starších osob;

75. vyzývá Komisi a členské státy, aby prosazovaly a podporovaly inkluzivní trh práce a společnosti, které umožní rovnou účast a využívají dovedností a talentů všech; vyzývá členské státy, aby vypracovaly strategie na podporu zaměstnatelnosti a profesního řízení s cílem připravit se na stárnoucí pracovní sílu a nestálejší trhy práce z důvodu častých a hlubokých změn na trzích práce; zdůrazňuje, že tyto strategie by měly zahrnovat podporu vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení pro osoby všech věkových kategorií, podporu zdravých pracovišť zajišťujících přiměřená opatření pro zaměstnance se zdravotními obtížemi nebo zdravotním postižením, lepší sladění profesního a soukromého života a podporu mezigenerační výměny na pracovišti; vyzývá dále platformu EU pro charty diverzity, aby se více zaměřila na podporu rozmanitosti v oblasti různých věkových skupin a různých dovedností osob se zdravotním postižením na pracovišti; vyzývá Komisi, aby v nové rámcové strategii pro zdraví a bezpečnost na pracovišti zdůraznila psychosociální a fyzická rizika spojená s věkem pro ženy i muže; zdůrazňuje, že bezpečnost a ochrana zdraví při práci má zásadní význam;

76. vyzývá Komisi a členské státy, aby osobám ve věku 60 let a více, zejména ženám, usnadnily přístup k práci, neboť by to zvýšilo jejich celoživotní příjem, a aby zavedly pracovní činnosti s nízkým rizikem na částečný úvazek pro starší osoby, pokud jsou stále zdravé a schopné převzít odpovědnost; zdůrazňuje, že je třeba vytvářet placené pracovní příležitosti pro osoby, které již dosáhly zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a chtějí zůstat nebo se stát ekonomicky aktivními, nejen s ohledem na dodatečné příjmy, ale také jako prostředek k řešení sociálního vyloučení; vybízí dále k vytváření pobídek k dobrovolnictví a mentorství za účelem předávání znalostí mezi generacemi; zdůrazňuje, že tato opatření a činnosti nesmí být na úkor mladých uchazečů o zaměstnání nebo dlouhodobě nezaměstnaných;

77. vyzývá Komisi, aby přijala strategii EU pro pečovatele; zdůrazňuje, že investice do pečovatelských služeb jsou zásadní, neboť nejen zvýší míru zaměstnanosti žen, poskytnou pracovní příležitosti ve formální ekonomice těm, kdo dříve vykovávali činnost neformálních pečovatelů, a podpoří rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem žen, ale také zlepší životní podmínky starších osob prostřednictvím investic do zařízení dlouhodobé péče, opatření na zlepšení duševního zdraví a boje proti izolaci a opatření k předcházení násilí páchanému na starších ženách a boji proti němu, jakož i investování do zdraví a vzdělávání lidí, aby se zajistilo, že zůstanou v průběhu stárnutí aktivní a zachovají si dobrý zdravotní stav; vyzývá členské státy, aby přijaly soubor ukazatelů přístupu a udržitelnosti systémů péče o seniory, jakož i společný rámec kvality pro služby péče o seniory; zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby péče o starší osoby byla i nadále v kompetenci jednotlivých států;

78. vyzývá členské státy, aby zajistily větší ochranu starším osobám, které jsou obzvláště zranitelné vůči virovým infekcím, jako např. onemocnění COVID-19; vyzývá Komisi a členské státy, aby bojovaly proti izolaci, zanedbávání a sociálnímu vyloučení starších osob během pandemie COVID-19 tím, že budou podporovat informační kampaně, provádět výzkum, usnadňovat výměnu názorů a kombinovat strukturální a investiční fondy EU; dále vyzývá členské státy, aby zajistily uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči, jakož i dostupnost bezpečných a cenově dostupných léčivých přípravků a přístup k nim; zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 prokázala potřebu větší solidarity ze strany EU; vyzývá Komisi, aby vypracovala a přijala Evropskou chartu práv starších osob na základě článku 25 Listiny;

79. uznává významnou úlohu, kterou by politika soudržnosti a SZP mohly hrát při podpoře a zvyšování zaměstnatelnosti a začleňování žen ve venkovských a odlehlých oblastech, které se potýkají s demografickými problémy; vyzývá členské státy, aby za tímto účelem lépe využívaly příslušné finanční prostředky;

80. vyzývá členské státy, aby k řešení demografické změny využívaly fondy REACT-EU ( 54 )

81. zdůrazňuje, že nové technologie a inovativní metody by se mohly ukázat jako užitečné pro snížení nákladů na služby obecného zájmu při zachování životní úrovně a kvality služeb v odlehlých a řídce osídlených oblastech; vybízí členské státy a příslušné regionální a místní orgány, aby investovaly do nekonvenčních a inovativních opatření, jejichž záměrem je poskytnout obyvatelstvu základní služby a vytvořit vhodné prostředí, které by přilákalo lidi k návratu, a tím zvrátit trend vylidňování;

82. vyzývá členské státy, aby posílily výměnu osvědčených postupů souvisejících s vytvářením vhodných demografických politik a iniciativ zaměřených na využití možností a řešení výzev spojených se stárnoucí populací EU;

83. připomíná zvláštní povahu rodinného zemědělství, které slučuje zemědělskou činnost a rodinný život, přičemž starší zemědělci zůstávají aktivní i po dosažení věku odchodu do důchodu;

84. uvědomuje si, že starší lidé, včetně zemědělců, mají potenciál stát se hnací silou dynamické stříbrné ekonomiky ve venkovských oblastech založené na sociálních inovacích, inkluzivních venkovských komunitách a zdravějším životním prostředí; vyzývá Komisi, aby při budování své dlouhodobé vize venkovských oblastí a aktivního stárnutí tento potenciál pečlivě prozkoumala;

85. žádá veřejné instituce, aby podnítily vytvoření zvláštního systému ochrany, který bude věnovat pozornost specifikům nezaměstnanosti zemědělských pracovníků, jež plyne z velmi dočasného charakteru sezónních zemědělských prací; poukazuje na to, že tímto způsobem by bylo možné zvýšit jistotu pro osoby, které se rozhodnou pracovat v zemědělství;

86. poukazuje na to, že stárnoucí pracovní síla a nedostatečná generační obměna je problém, který je v zemědělství palčivější než v jiných sektorech; domnívá se, že pro zvrácení tohoto trendu je klíčové vytvářet další povolání s cílem umožnit generační obměnu a zároveň zajistit atraktivitu a ziskovost profesí v odvětví zemědělství;

87. uvědomuje si, že pouze 11 % všech zemědělských podniků v Evropské unii provozují zemědělci mladší 40 let ( 55 ) ; vyzývá členské státy, aby odstranily veškeré překážky, které mladým zemědělcům brání ve vstupu do zemědělského odvětví, včetně obtížného přístupu k půdě; dále vyzývá členské státy, aby podporovaly nové způsoby spolupráce mezi generacemi, jako jsou partnerství, podílnické hospodaření, dlouhodobý pronájem a další systémy, které by mohly řešit problém nedostatku půdy a povzbudit mladé lidi, aby se stali zemědělci;

88. znovu opakuje, že některé překážky generační obměny v zemědělství souvisejí s přístupem k půdě a převodem zemědělských podniků z jedné generace do druhé; připomíná, že starší zemědělci, kteří po odchodu do důchodu čelí riziku nízkého důchodu, ušlého příjmu (včetně plateb SZP) a sociálního vyloučení ve venkovských oblastech, obvykle zůstávají aktivní a své zemědělské podniky si drží déle; v této souvislosti zdůrazňuje, že jsou zapotřebí politické nástroje uzpůsobené na míru, které zaručí bezproblémový průběh transformace zemědělských podniků a aktivní stárnutí starších zemědělců ve venkovských komunitách;

89. konstatuje, že vnitrostátní důchodové systémy v mnoha členských státech neposkytují zemědělcům v důchodu dostatečný příjem; vyjadřuje politování nad tím, že jediným řešením tohoto stavu je často prodloužení zemědělské činnosti nad zákonem stanovený věk odchodu do důchodu, které zpomaluje generační obměnu; zdůrazňuje, že cílem podpor v rámci SZP není nahradit důchodový systém;

90. poukazuje na rostoucí potřebu vysoce kvalifikovaných mladých odborníků v zemědělství, zejména v regionech, a upozorňuje na to, že je třeba přijmout veškerá opatření v zájmu podpory mladých lidí ve studiu zemědělských profesí a snazšího předávání znalostí starších lidí mladší generaci;

91. domnívá se, že partnerství v zemědělských podnicích mezi staršími a mladšími generacemi jsou klíčem k prohloubení mezigenerační solidarity, předávání znalostí a vzájemnému učení, což je obzvláště důležité pro zavádění nových technologií a digitálních dovedností v zemědělství;

92. domnívá se, že převážnou většinu zemědělské pracovní síly v Evropě nadále představují pracovníci z řad rodinných příslušníků, ale konstatuje, že podíl tohoto druhu pracovní síly již několik let neustále klesá a v blízké budoucnosti by měl tento klesající trend pokračovat; zdůrazňuje, že nezadržitelný proces hromadného odchodu z venkova, který zažívají určité regiony EU, způsobí venkovským oblastem hospodářské, sociální a environmentální problémy, jež vyžadují ambicióznější a koordinovanější politiky;

93. zdůrazňuje, že je důležité podporovat venkovské oblasti v jejich rozmanitosti a podporovat investice do projektů, které podporují místní ekonomiky, včetně lepší dopravní dostupnosti a digitálního propojení; považuje za důležité připomenout, že udržení pracovních míst v zemědělství má přímý vliv na zachování hospodářství ve venkovských oblastech; dále je přesvědčen, že výzvy, kterým čelí všichni farmáři ohledně pochopení významu moderních technologií a jejich využívání, včetně inovací v zemědělství, by neměly být podceňovány; zdůrazňuje proto význam celoživotního odborného vzdělávání, poradenských služeb a výměny znalostí, a to v rámci SZP i mimo ni;

94. domnívá se, že je třeba usnadnit přístup žen k zemědělství prostřednictvím vhodných veřejných služeb, jež jim umožní se na zemědělské činnosti více podílet;

95. konstatuje, že stárnutí populace, zejména v zemědělských a venkovských oblastech, je nevyhnutelným trendem, který je třeba zohlednit při formulování hospodářských a sociálních politik; domnívá se, že otázka stárnoucí populace vyžaduje vícerozměrný přístup, a zdůrazňuje, že je důležité usilovat o to, aby se jednotlivé oblasti politiky a podpůrné nástroje více doplňovaly a byly prováděny ve větší vzájemné součinnosti; připomíná, že přiměřené zdroje a služby mají zásadní význam pro to, aby bylo starším lidem poskytnuto prostředí odpovídající potřebám jejich věku;

96. zdůrazňuje, že nerovnost v přístupu k půdě, přímé platby a podpora mezi zeměmi EU i v rámci těchto zemí patří k otázkám, které je třeba řešit, aby bylo možné zastavit regionální úpadek, podpořit starší osoby v důchodovém věku, aby ukončily zemědělskou činnost, a podnítit k zahájení zemědělské činnosti mladé lidi;

97. vyzývá členské státy, aby při tvorbě svých strategických plánů zohlednily podíl starších osob (ve věku nad 65 let) ve venkovských regionech a aby zvážily zavedení opatření, která budou zahrnovat starší obyvatele venkovských oblastí nebo se na ně zaměří, například prostřednictvím pružnějšího přístupu k podmínkám, které se vztahují na skutečnou a aktivní účast této věkové skupiny na hospodářském životě daného regionu;

98. zdůrazňuje, že s ohledem na situaci vyplývající z pandemie COVID-19 je nezbytné vsadit na živý a dynamický venkov, odstranit byrokracii a investovat do infrastruktury a kvalitních služeb ve venkovském prostředí s cílem zastavit proces stárnutí v zemědělství a podpořit úlohu žen coby majitelek zemědělských podniků;

99. konstatuje, že účinný systém mobility je jedním z předpokladů regionálního hospodářského rozvoje, územní soudržnosti a rozvoje regionálního potenciálu; poukazuje na to, že je proto nutné poskytnout nezbytné finanční prostředky na rozvoj a údržbu dopravních spojení, což by mohlo starší generaci povzbudit k tomu, aby zůstala v zemědělství déle, a přilákat mladé lidi z regionálních center, aby pracovali na venkově;

100. zdůrazňuje úlohu a význam SZP při podpoře generační obměny v odvětví zemědělství; vyzývá členské státy, aby ve svých strategických plánech upřednostňovaly opatření ke zvýšení počtu mladých zemědělců a aby podporovaly soudržnost s dalšími nástroji dostupnými na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU;

101. zdůrazňuje ústřední úlohu iniciativ komunitně vedeného místního rozvoje, pokud jde o obnovu a udržování živých a prosperujících místních venkovských ekonomik, a potřebu zachovat dostatečnou úroveň financování pro program LEADER; vyzývá členské státy, aby kapacit programu LEADER plně využily;

102. poukazuje na význam služeb poskytovaných nevládními organizacemi, zejména pro starší osoby; vyzývá k navýšení finančních prostředků na činnosti nevládních organizací v regionech;

o

o o

103. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

(1) Rozsudek ze dne 22. listopadu 2005, Werner Mangold v. Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2) Úř. věst. L 246, 23.9.2011, s. 5.

(3) Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 1.

(4) Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1.

(5) Úř. věst. C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(6) Úř. věst. C 363, 28.10.2020, s. 80.

(7) Úř. věst. C 74 E, 13.3.2012, s. 19.

(8) Úř. věst. C 76, 28.2.2018, s. 93.

(9) Úř. věst. C 204, 13.6.2018, s. 76.

(10) Úř. věst. C 331, 18.9.2018, s. 60.

(11) Úř. věst. C 356, 4.10.2018, s. 10.

(12) Úř. věst. C 108, 26.3.2021, s. 965.

(13) Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

(14) Úř. věst. C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(15) Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 79.

(16) COM(2020)0241.

(17) OSN, „Changing population age structures and sustainable development: a concise report“ (Změna věkové struktury obyvatel a udržitelný rozvoj: stručná zpráva), 2017.

(18) Eurostat, „Ageing Europe – statistics on social life and opinions“ (Stárnoucí Evropa – statistiky a názory týkající se sociálního života), údaje získané v červenci 2020.

(19) Eurostat, „Population structure and ageing“ (Struktura a stárnutí obyvatelstva), údaje získané v srpnu 2020.

(20) Pracovní dokument útvarů Komise ze dne 17. června 2020 doprovázející její zprávu o dopadu demografických změn (SWD(2020)0109), s. 7.

(21) OSN, „Changing population age structures and sustainable development: a concise report“ (Změna věkové struktury obyvatel a udržitelný rozvoj: stručná zpráva), 2017, s. 11.

(22) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Stárnoucí Evropa: analýza života starších osob v EU), 2019.

(23) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Stárnoucí Evropa: analýza života starších osob v EU), 2019.

(24) Výzkumná služba Evropského parlamentu, „Demographic outlook for the European Union“ (Demografický výhled Evropské unie), březen 2020, s. 3.

(25) Vědecké středisko EU: vědecký a znalostní útvar Komise, „How lonely are Europeans?“ (Jak osamělí jsou Evropané?), 12. června 2019.

(26) Výzkumná služba Evropského parlamentu, Demografické výhledy Evropské unie, březen 2020, s. 16.

(27) Základní scénář Eurostatu.

(28) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Stárnoucí Evropa: analýza života starších osob v EU), 2019.

(29) Evropská komise, index digitální ekonomiky a společnosti (DESI) 2020, s. 52.

(30) SWD(2020)0109), s. 42.

(31) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Stárnoucí Evropa: analýza života starších osob v EU), 2019, s. 53.

(32) Eurostat, „Disability statistics – elderly needs for help or assistance“ (Statistika týkající se zdravotního postižení – potřeba pomoci nebo podpory u seniorů), údaje získané v červnu 2019.

(33) Eurostat, „Functional and activity limitations statistics“ (Statistiky týkající se funkčních omezení a omezení činnosti), údaje získané v prosinci 2020.

(34) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Stárnoucí Evropa: analýza života starších osob v EU), 2019, s. 70.

(35) Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a další, „High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA“ (Vysoký dopad onemocnění COVID-19 v zařízeních dlouhodobé péče, návrh na monitorování v EU/EHP), Eurosurveillance, svazek 25, vydání 22, 4. června 2020.

(36) Evropský institut pro rovnost žen a mužů, „Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality“ (Stárnutí společnosti, migrace a změna klimatu přinášejí nové výzvy pro rovnost žen a mužů), 10. prosince 2019.

(37) V roce 2018 pracovalo v EU-27 30,5 % žen a 9,2 % mužů na částečný úvazek (Eurostat, šetření pracovních sil).

(38) Podíl smluv na dobu určitou u osob ve věku 15–64 let je v posledních letech stabilní. V roce 2018 dosáhl 12,1 % celkové zaměstnanosti. Podíl u žen je mírně vyšší (13,1 %) než u mužů (11,2 %) (Eurostat).

(39) Evropská agentura pro základní práva, věstníky o dopadech koronavirové pandemie v EU na základní práva: č. 3 z června 2020 zaměřený na starší osoby a č. 6 ze dne 30. listopadu 2020 zaměřený na sociální práva.

(40) Článek nadace Eurofound ze dne 19. května 2021 nazvaný „Retirement“ (odchod do důchodu).

(41) Eurofound, Evropský průzkum kvality života z roku 2016, s. 79.

(42) Eurofound, Evropský průzkum kvality života z roku 2016, s. 77.

(43) Eurofound, Evropský průzkum kvality života z roku 2016, s. 15.

(44) Eurofound, Evropský průzkum kvality života z roku 2016, s. 26.

(45) Ve zprávě o stárnutí obyvatelstva z roku 2018 jsou celkové náklady na stárnutí definovány jako veřejné výdaje na důchody, zdravotní péči, dlouhodobou péči, vzdělávání a dávky v nezaměstnanosti.

(46) Interinstitucionální dokument Komise ze dne 25. května 2018 s názvem „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)“ (Zpráva o stárnutí populace za rok 2018: Hospodářské a rozpočtové výhledy pro 28 členských států EU (2016–2070)).

(47) Zpráva Komise ze dne 12. dubna 2018 o stříbrné ekonomice.

(48) Zpráva Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci ze dne 4. října 2016 nazvaná „The ageing workforce: Implications for occupational safety and health – A research review“ (Stárnoucí pracovní síla: důsledky pro bezpečnost a zdraví při práci, přehled výzkumu).

(49) Eurostat, „Employment rate of older workers, age group 55-64“ (Míra zaměstnanosti starších pracovníků, věková skupina 55–64 let), navštíveno dne 2. června 2021.

(50) COM(2020)0241, s. 10.

(51) COM(2020)0241, s. 22.

(52) Zpráva Alzheimer Europe ze dne 17. února 2020 nazvaná „Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe“ (Ročenka demence v Evropě za rok 2019: odhad rozšíření demence v Evropě).

(53) Sdělení Komise ze dne 10. března 2020 ke „Strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky“ (COM(2020)0103).

(54) COM(2020)0241, s. 20.

(55) Eurostat, „Farmers and the agricultural labour force – statistics“ (Zemědělci a zemědělské pracovní síly – statistiky), údaje z listopadu 2018.