Sdělení komise Evropskému parlamentu a Radě - Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2009–2010 (SEK(2009) 1333) (SEK(2009) 1334) (SEK(2009) 1335) (SEK(2009) 1336) (SEK(2009) 1337) (SEK(2009) 1338) (SEK(2009) 1339) (SEK(2009) 1340) /* KOM/2009/0533 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.10.2009 KOM(2009) 533 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISEEVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2009–2010 (SEK(2009) 1333) (SEK(2009) 1334) (SEK(2009) 1335) (SEK(2009) 1336) (SEK(2009) 1337) (SEK(2009) 1338) (SEK(2009) 1339) (SEK(2009) 1340) SDĚLENÍ KOMISEEVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2009–2010 ÚVOD Páté rozšíření Evropské unie pomohlo v Evropě upevnit demokracii a právní stát. Zlepšilo hospodářské příležitosti a zvýšilo váhu EU v boji s celosvětovými problémy, jako je změna klimatu, stejně jako konkurenceschopnost a regulaci finančních trhů a dohled nad nimi. V posledních pěti letech prokázala rozšířená Unie svou schopnost spolupracovat při řešení vážných problémů, jimž čelí. Rozšíření je jedním z nejúčinnějších nástrojů EU v oblasti zahraniční politiky. Současný proces rozšiřování EU se odehrává na pozadí hluboké recese dotýkající se mnoha oblastí. Krize postihla jak stávající členy EU, tak přistupující země. V téže době obdržela EU tři nové žádosti o členství: od Černé Hory (v prosinci 2008), Albánie (v dubnu 2009) a Islandu (v červenci 2009). Tyto žádosti znovu dokazují přitažlivost EU a důležitost její role v prosazování stability, bezpečnosti a prosperity. Kroky kupředu, které učinily přistupující země při zavádění reforem, jim umožnily procházet dalšími fázemi procesu přistoupení. Přístupová jednání s Chorvatskem jsou téměř v konečném stadiu. Přístupová jednání s Tureckem vstoupila do náročnější fáze, kdy je třeba dodat reformám nový impuls. Bývalá jugoslávská republika Makedonie učinila významný pokrok při řešení zásadních problémů. K žádosti Černé Hory o členství připravuje Komise své stanovisko. Připravuje rovněž stanovisko k žádosti Islandu. K žádosti Albánie je Komise připravena vydat stanovisko, až ji k tomu vyzve Rada. Pro všechny země západního Balkánu platí, že pokud dosáhnou dalšího pokroku a prokáží svou připravenost, mohl by jim být udělen status kandidátské země. Země západního Balkánu a Turecko ovšem ještě musí – v různé míře – výrazně přidat v plnění stanovených kritérií a podmínek. Tempo reforem je často pomalé. Mezinárodní hospodářská krize jen zhoršuje stávající obtíže. V několika případech je přístupový proces nepřijatelně ovlivňován dvoustrannými otázkami. Ve světle těchto problémů nabízí cestu kupředu obnovená shoda o rozšiřování, jež byla dohodnuta na zasedání Evropské rady v prosinci 2006. Tato politika je založena na zásadách upevnění závazků, spravedlivých a přísně vymezených podmínek a dobré komunikace s veřejností, spolu se schopností EU integrovat nové členy. EU se podařilo zlepšit kvalitu procesu rozšíření. Především se nyní již od počátku více zaměřuje pozornost na právní stát a řádnou veřejnou správu. Přístupový proces nabízí silnou podporu při provádění politických a hospodářských reforem. Strategickým zájmem EU je na základě dohodnutých zásad a podmínek zachovat dynamiku tohoto procesu. Politika rozšiřování EU umožňuje pečlivě řídit proces, v němž se kandidátské a potenciální kandidátské země přiblíží EU podle tempa svých politických a hospodářských reforem a podle své schopnosti převzít povinnosti vyplývající z členství v souladu s kodaňskými kritérii. V oblasti západního Balkánu zůstává klíčová regionální spolupráce, jež představuje ústřední prvek procesu stabilizace a přidružení. Lisabonská smlouva reformuje orgány rozšířené Unie, aby jí umožnila přizpůsobit své politiky rychle se měnícímu dění ve světě. Co se týče rozšíření, smlouva zajistí vytvoření institucionálního rámce, který by měl umožnit orgánům Unie hladce se přizpůsobit situaci, kdy se k EU připojí nový členský stát, a pozmění přístupový proces, takže o žádostech o členství bude informován Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty. Ustavení bezvízového režimu pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu a Srbsko, k němuž dojde na začátku roku 2010 na základě návrhu Komise, prokáže, že reformy přinášejí viditelné výhody občanům. V polovině roku 2010 předloží Komise podobné návrhy pro Albánii a Bosnu a Hercegovinu, pokud tyto země splní dané podmínky. Co se týče otázky Kypru, vedoucí představitelé řeckého a tureckého společenství na Kypru vstupují do rozhodující etapy jednání o celkovém urovnání pod dohledem OSN. Komise podporuje jejich snahu a poskytuje jim odborné poradenství v otázkách spadajících do působnosti EU. Toto sdělení popisuje, jakého pokroku dosáhly země účastnící se procesu rozšíření a jakým zásadním problémům čelily. Vysvětluje přístup Komise, jehož cílem je v následujícím roce řídit a podporovat jejich úsilí. V přiloženém dokumentu Komise dále nastiňuje, jakou cestou by se mělo ubírat Kosovo[1], aby v souladu s evropskou perspektivou celého regionu pokročilo dále směrem k integraci do EU. ZÁSADNÍ PROBLÉMY Následující oddíl se zabývá zásadními problémy, jež v současnosti proces rozšíření ovlivňují. V rámci své politiky rozšíření může EU pomáhat v boji s těmito problémy, ale primární odpovědnost leží na příslušných zemích. Hospodářská krize Ekonomiky zemí západního Balkánu a Turecka zasáhla různou silou celosvětová recese. Unie v koordinaci s mezinárodními finančními institucemi pomáhá přistupujícím zemím zmírnit dopad krize a připravit půdu pro důkladnou obnovu. Na západním Balkáně a v Turecku od druhé poloviny roku 2008 v důsledku menší poptávky po vývozu a nižšího objemu přímých zahraničních investic a přeshraničních úvěrů silně oslabovala hospodářská činnost. Stav rozpočtu se ve všech ekonomikách zhoršil. Míra nezaměstnanosti, jež byla v několika zemích již předtím vysoká, ještě vzrostla. Hospodářský propad zasáhl západní Balkán a Turecko stejnou měrou jako EU v průměru, ale méně než nejhůře postižené členské státy EU. Makroekonomická situace však zůstává ve všech zemích nejistá. Země západního Balkánu mají omezený rejstřík prostředků na přípravu politiky silné vnitrostátní makroekonomické reakce na krizi. Kvůli dřívější procyklické fiskální politice, úvěrům vystaveným v cizích měnách, jakož i hypotékám a velké vnější nerovnováze brání měnovým a fiskálním opatřením závažné překážky. Za těchto okolností byla obecně reakce většiny zemí regionu na krizi odpovídající, přestože na počátku byla v několika případech podceněna závažnost problému. V současném nejistém období pomáhá zemím regionu západního Balkánu perspektiva členství v EU udržet si důvěru v hospodářství a poskytuje jim opěrný bod pro hospodářské politiky. Některé přistupující země dokázaly současně využívat výhod strukturálních reforem provedených v posledních letech, což pomohlo zmírnit dopad krize. Lepší finanční regulace, například v Chorvatsku a Turecku, přispěla ke stabilitě a odolnosti bankovního sektoru. Srbsko a Bosna a Hercegovina získaly podporu z Mezinárodního měnového fondu, jelikož v obou zemích zesílila vnější nerovnováha a kvůli dřívější expanzivní politice byly zasaženy obzvláště veřejné finance. Krize je v přistupujících zemích na postupu, především co se týče dopadu na reálnou ekonomiku a v jejím rámci na zaměstnanost a sociální situaci. Obnova si vyžádá značný čas, jelikož podle předpovědí se budou hospodářské aktivity hlavních obchodních partnerů oživovat jen pomalu. Příliv kapitálu, jenž by stimuloval domácí poptávku, pravděpodobně zůstane utlumen. Byla přijata krátkodobá opatření na zmírnění sociálních dopadů krize na nejzranitelnější části společnosti. Ve střednědobém horizontu je vysoce důležité zajistit zdravou fiskální politiku a klást důraz na účinnější a efektivnější veřejné výdaje a na investice. Je nezbytné se zabývat strukturální nezaměstnaností a ochranou zranitelných skupin obyvatel, což znamená provádět politiky zaměstnanosti a opatření na sociální ochranu. Reakce na krizi musí zohlednit nutnost udržitelného rozvoje a problém změny klimatu a upřednostnit opatření, jež povedou k vytvoření zabezpečeného a udržitelného nízkouhlíkového hospodářství. Reformy spojené s členstvím v EU přispívají k lepší konkurenceschopnosti a otevřenosti a k vytvoření právního rámce příznivého pro obchod a investice. Pro zlepšení podnikatelského prostředí je zásadní zavést opatření na upevnění právního státu, zahrnující boj proti korupci. Co se týče podpory EU, předvstupní pomoc byla naprogramována tak, aby podpořila bankovnictví, projekty v oblasti infrastruktury, malé a střední podniky a vytváření pracovních míst, a to i ve venkovských oblastech. K tomuto účelu bylo vyčleněno 200 milionů EUR v podobě grantů nástroje předvstupní pomoci (NPP), jež přinesou investice ve výši nejméně 1 miliardy EUR, spolufinancované mezinárodními finančními institucemi v podobě půjček. Komise navrhla, aby byl požadavek na spolufinancování pro přijímající země v rámci pomoci z NPP omezen. Srbsku poskytla Komise prostřednictvím NPP přímou rozpočtovou podporu na zmírnění dopadu finanční krize. Komise dále navrhla Radě, aby schválila makrofinanční pomoc Srbsku v podobě půjčky ve výši 200 milionů EUR. Tyto možnosti zůstávají otevřené i pro další země, pokud to bude třeba. V obou případech je finanční pomoc podmíněná, mimo jiné dohodou s Mezinárodním měnovým fondem o stabilní makroekonomické politice. Komise úzce spolupracuje s mezinárodními finančními institucemi, jež se zavázaly zvýšit objem půjček pro oblast západního Balkánu a Turecka v roce 2009 na více než 5 miliard EUR. Právní stát Země západního Balkánu a Turecko stále čelí značným problémům v oblasti právního státu, obzvláště při boji proti korupci a organizované trestné činnosti. Tyto záležitosti jsou pro zajištění fungující demokracie a hospodářství klíčové a do značné míry podmiňují přístupový proces. Ovlivňují také – někdy nepřiměřeně – to, jak veřejnost EU vnímá rozšíření. Přistupující země zaměřují na vyřešení těchto problémů značné úsilí. Komise bude i nadále využívat plného potenciálu procesu rozšíření, aby tuto práci podpořila, a bude pečlivě sledovat její výsledky. V mnoha oblastech převládá korupce, jež ovlivňuje každodenní život občanů a podnikatelské prostředí. Oblasti, na něž je obzvláště třeba se soustředit, zahrnují zadávání veřejných zakázek a privatizaci, soudnictví, financování politických stran a transparentnost veřejné správy a vlády. Zásadní význam má nezávislé a nestranné soudnictví a státní zástupci, specializující se na boj s korupcí a s ní spojenou trestnou činností, stejně jako profesionální policie a správa, zbavená politických vlivů. V oblastech jako zadávání veřejných zakázek, práva duševního vlastnictví, finanční kontrola, audit a boj s korupcí chybějí dobře navržené a efektivně prováděné právní předpisy. Je třeba vyvinout větší snahu v boji proti organizované trestné činnosti, jež zůstává problémem v celém regionu. Donucovací orgány budou muset být účinnější a spolupracovat, aby dokázaly potírat mezinárodní kriminální organizace. V souladu s obnovenou shodou o rozšíření a s ohledem na zkušenosti při pátém rozšíření je zřejmé, že vytvoření právního státu je klíčovou prioritou, kterou se příslušné země musí zabývat na počátku přístupového procesu. S pomocí EU došlo k určitému pokroku při vytváření efektivních právních předpisů a struktur pro boj proti korupci a organizované trestné činnosti, ale pro dosažení viditelných výsledků je nezbytné přísně provádět a prosazovat právní předpisy. V roce 2009 bylo v rámci pomoci NPP na posílení soudnictví a prosazování práva rozděleno zhruba 80 milionů EUR. Spolu s odborníky členských států na soudnictví a boj proti korupci a organizované trestné činnosti v kandidátských zemích vedla Komise mise pro vzájemné hodnocení a bude jejich činnost dále zintenzivňovat. Používání kritérií v průběhu přístupových jednání a dialog o uvolnění vízového režimu poskytly podněty k reformám. Komise nadále podporuje regionální spolupráci orgánů soudnictví, policie a státních zastupitelství v boji proti korupci a organizované trestné činnosti. Země západního Balkánu musí zlepšit soudní spolupráci v regionu, aby bylo zajištěno efektivní fungování jejich soudních systémů. V tomto ohledu je obzvláště důležité zabývat se problémem beztrestnosti válečných zločinů a jiných závažných trestných činů. Proto by tyto země měly přezkoumat, jaká omezení týkající se vydávání jejich občanů a předávání trestních řízení existují v jejich právních rámcích. Komise bude i nadále podporovat partnerské země v boji proti korupci a organizované trestné činnosti. Efektivních a udržitelných výsledků však lze dosáhnout jedině za podpory nezbytné politické vůle a skutečného odhodlání úřadů příslušných zemí. Komise bude pokrok dosažený v příslušných oblastech pečlivě sledovat a zaměří se na výsledky. Ve většině přistupujících zemí zůstává důvodem k obavám svoboda slova. Hlavní prvky právního rámce na ochranu svobody slova a médií sice obecně existují, vážné obavy však vzbuzuje nepřiměřený politický tlak na sdělovací prostředky a rostoucí počet výhrůžek a fyzického napadení novinářů, stejně jako některé zbývající právní překážky. Tyto problémy je nutné naléhavě začít řešit. Dvoustranné otázky Proces rozšíření ovlivňují čím dál více dvoustranné otázky, mimo jiné otázka hranic. Dvoustranné otázky by se měly vyřešit mezi zúčastněnými stranami a neměly by zdržovat přístupový proces. Ve vykazovaném období se přístupová jednání s Chorvatskem pozdržela kvůli otázce hranic mezi Slovinskem a Chorvatskem. Rámce pro jednání s Chorvatskem a Tureckem, jež schválily všechny členské státy, stanoví, že EU očekává, že kandidátské země vyřeší všechny pohraniční spory v souladu s principem mírového urovnání sporů podle Charty OSN, zahrnujícím v případě potřeby jurisdikci Mezinárodního soudního dvora. Nacházení oboustranně přijatelných řešení zbývajících otázek a uzavírání příslušných dohod se sousedními zeměmi je také součástí procesu stabilizace a přidružení. Komise očekává, že všechny zúčastněné strany se svými sousedy učiní v tomto smyslu vše potřebné pro vyřešení zbývajících dvoustranných otázek. Kde to bude vhodné, je Komise připravena napomáhat při hledání řešení, pokud o to zúčastněné strany požádají. Je povzbudivé, že díky Mezinárodnímu soudnímu dvoru bylo v zásadních otázkách dosaženo dohody mezi Chorvatskem a Černou Horou o demarkaci hranic na poloostrově Prevlaka. Všechny strany zúčastněné v takovýchto dvoustranných sporech odpovídají za nalezení řešení v duchu dobrých sousedských vztahů a se zřetelem k obecným zájmům EU. Tím se posílí efektivnost obnovené shody o rozšíření, jež potvrzuje, že tempo přibližování zemí směrem k EU je určováno tempem jejich reforem. Regionální spolupráce V posledních letech zaznamenala regionální spolupráce v jihovýchodní Evropě významný pokrok a zdejší region si stále více osvojuje tento proces. Regionální spolupráce však nefunguje tak dobře, jak by měla. Nepřiměřeně ji ovlivňují dvoustranné spory a neshody ohledně Kosova. Je třeba rovněž zlepšit efektivnost regionálních struktur a iniciativ. Překážkou regionální spolupráce se stávají neshody ohledně účasti Kosova na regionálních setkáních, iniciativách a dohodách. Pokud se současné praktiky nezmění, mohlo by to ohrozit normální fungování důležitých struktur, jako je Středoevropská dohoda o volném obchodu (CEFTA), Rada pro regionální spolupráci (RCC) nebo Regionální institut pro veřejnou správu (ReSPA). Komise důrazně vyzývá všechny zúčastněné strany, aby hledaly praktická a pragmatická řešení, jak docílit regionální spolupráce, aniž by byly dotčeny rozdílné názory v otázce statusu. Výsledky pokračující regionální spolupráce se posuzují ve všech fázích procesu rozšíření v rámci všeobecných podmínek procesu stabilizace a přidružení. Již více než rok působí Rada pro regionální spolupráci, regionální nástupce Paktu o stabilitě pod politickou záštitou procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě. Nyní musí rada zesílit své úsilí o dosažení konkrétních výsledků. Rada hraje strategickou úlohu při rozvíjení regionální spolupráce a při určování a řešení potřeb regionálních činností a struktur. Náleží jí rovněž role při plánování pomoci Společenství související s regionální spoluprací. Komise práci RCC podporuje a financuje třetinu rozpočtu jejího sekretariátu na období 2008–2010. Komise se zapojila do dialogu se sekretariátem rady o prioritách, zlepšování fungování a dalším rozvoji této organizace. Zkoumá rovněž, jaká opatření si vyžádá pomoc v budoucnu a jak by se jí dalo nejlépe využít ke zvýšení efektivity práce rady. Regionální spolupráce je na západním Balkáně důležitá především pro hospodářský rozvoj a smíření. Může také přispět k řešení dopadů hospodářské krize. Klíčovou úlohu má regionální oblast volného obchodu, zřízená v rámci CEFTA. V rámci CEFTA byly úspěšně vyjednány další důležité kroky při liberalizaci obchodu, zejména obchodu se zemědělskými produkty, ale zatím nejsou v platnosti, přičemž práce na odstraňování technických překážek obchodu pokračují. V platnost vstoupila ustanovení o diagonální kumulaci mezi EU a některými zeměmi západního Balkánu, což zlepšilo regionální obchodní integraci. Existuje však nebezpečí, že by CEFTA mohla být ochromena neshodami v otázce statusu Kosova, jež již znemožnily přijetí protokolu o liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty. V důsledku mezinárodní krize se zvyšují ochranářské tlaky, což vede k přijetí určitých opatření porušujících smluvní povinnosti. Je třeba vzdorovat tomuto trendu a odstranit tato porušení. V oblasti dopravy a energetiky zaznamenala regionální spolupráce pokrok. Energetické společenství prosazuje reformu energetiky a zlepšuje zabezpečení dodávek v regionu, přičemž současně integruje region do energetického trhu Společenství. Pokračují jednání o vytvoření dopravního společenství mezi EU a zeměmi západního Balkánu, jež by měla být ukončena do konce tohoto roku. Dohoda o společném evropském leteckém prostoru (ECAA) přispívá k růstu letecké dopravy mezi zeměmi EU a západního Balkánu, které postupně integruje do vnitřního trhu letecké dopravy EU. Regionální spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí je posilována. Regionální institut pro veřejnou správu (ReSPA) zvýšil svou vzdělávací činnost. Přednostně musí pokračovat ratifikace mezinárodní dohody, která zřizuje jeho právní subjektivitu, aby mohl institut začít plně fungovat. V souvislosti s Lublaňským procesem podporuje Komise obnovu kulturního dědictví jakožto důležitého prostředku ke smíření, jenž také přispívá k rozvoji místního hospodářství. Na nadcházející ministerské konferenci v Lublani v listopadu 2009 bude Komise prosazovat další opatření na obnovu. V návaznosti na závěry Evropské rady z června 2009 připraví Komise do konce roku 2010 strategii EU pro dunajský region. Přistupující země i zúčastněné organizace se budou na tomto procesu úzce spolupodílet. Co se týče regionu Černého moře, Turecko se zavázalo ke spolupráci v regionu a je součástí rámce Černomořské synergie. Komise podporuje účast Turecka v programech spolupráce v povodí Černého moře v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství. Komise bude i nadále podporovat regionální spolupráci a struktury na západním Balkáně, mimo jiné prostřednictvím většího zapojení regionu do plánování a programování programu NPP určeného pro více příjemců. PřEDVSTUPNÍ NÁSTROJE: řEšENÍ KLÍčOVÝCH PRIORIT Dosáhnout bezvízového cestování V souladu se závazky Soluňské agendy vstoupil proces uvolňování vízového režimu pro země západního Balkánu do rozhodující etapy. Od ledna 2008 se současně s dohodami o usnadnění vydávání víz provádějí ve všech zúčastněných zemích readmisní dohody. Plány, jež byly v roce 2008 přijaty pro jednotlivé země v souvislosti s dialogem o uvolnění vízového režimu, se ukázaly být úspěšnými podněty pro urychlení reforem v příslušných oblastech, zejména v oblasti bezpečnosti dokumentů, správy hranic a boje proti korupci a organizované trestné činnosti. S ohledem na pokrok, jehož jednotlivé země dosáhly při plnění příslušných kritérií pro uvolnění vízového režimu, Komise v červenci 2009 navrhla ustavit bezvízový režim pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu a Srbsko. Ustavení bezvízového režimu na začátku roku 2010 bude důležitým příspěvkem k mezilidským kontaktům, ukazujícím občanům těchto zemí, že jim reformy spojené s evropskou perspektivou přinesou viditelné výhody. V polovině roku 2010 předloží Komise návrhy týkající se Albánie a Bosny a Hercegoviny, pokud tyto země splní dané podmínky. Studie týkající se Kosova, která by měla být přijata současně s tímto sdělením, navrhuje pokračovat v podpoře usnadnění vízového režimu a zahájit tento proces pro Kosovo, s cílem případně vízový režim uvolnit, až budou provedeny nezbytné reformy a splněny příslušné podmínky. Zajistit kvalitu předvstupní přípravy V rámci obnovené shody o rozšíření se o nadále usiluje o zlepšování kvality tohoto procesu. Přísná kritéria stanovená jako podmínky pro otevírání i uzavírání kapitol jednání se ukázala být mocným nástrojem na zajištění souladu se stávajícími smluvními závazky a podpořila zavádění obtížných hospodářských, legislativních a správních reforem v zemích účastnících se jednání, a tím přispěla k jejich včasným přípravám na přistoupení. Připravuje se studie o finančních dopadech přistoupení Chorvatska k EU. Příští stanoviska k žádostem o členství budou zahrnovat odhady dopadů přistoupení žadatelské země na klíčové oblasti politik EU. Za účelem sledování jejich pokroku se s příslušnými zeměmi vede intenzivní politický dialog, přičemž jako hlavní referenční dokumenty slouží dohody o partnerství. V souvislosti s krizí byl dále posílen hospodářský dialog. Na straně přistupujících zemí je třeba zajistit, aby nové právní předpisy byly připraveny důkladně a na základě konzultací se zúčastněnými stranami, a aby byly řádně provedeny. Pro snazší zajištění účinného provádění acquis je třeba vytvořit nezávislou, transparentní a odpovědnou veřejnou službu založenou na výsledcích. Přiblížit občany i správu k EU Vyšší účast organizací občanské společnosti posiluje kvalitu demokracie a přispívá ke smiřování. Jejich zapojení do reforem v přistupujících zemích přispívá ke kvalitě přístupového procesu, stejně jako k zachování veřejné podpory pro tento proces. Prostřednictvím nového finančního nástroje pro podporu občanské společnosti v rámci NPP financovala Komise zřízení úřadů technické podpory v každé přijímající zemi a mnoho krátkých návštěv v institucích EU, jakož i účast zhruba 800 osob na workshopech v zemích západního Balkánu a Turecku. Komise bude nadále podporovat partnerství občanské společnosti s důrazem na odvětví, jako je kultura, menšiny a podnikatelská sdružení. Při sbližování institucí a občanů partnerských zemí s EU se osvědčila účast v programech a agenturách Společenství. Komise zvýšila svou podporu agenturám Společenství, aby přistupujícím zemím umožnila připravit se na jejich členství v nich. Poté, co byly představeny zlepšené možnosti spolufinancování Společenstvím, připojily se potenciální kandidátské země k novým programům. Komise bude nadále podporovat partnerské země při budování potřebných kapacit a zdrojů na zajištění úspěšné účasti v programech a agenturách Společenství. V souladu se zaměřením na základní otázky správy bude Komise i nadále věnovat velkou pozornost otázce profesionální a fungující veřejné správy. Bude nadále podporovat výměnu osvědčených postupů a sdílení znalostí mezi zeměmi v oblasti reformy veřejné správy. Za tímto účelem bude Komise využívat všech dostupných nástrojů, jako twinning, TAIEX či SIGMA[2], a zlepší své kontakty s dalšími mezinárodními institucemi a výcvikovými zařízeními pro státní správu na národní, regionální a evropské úrovni. Finančně podporovat přistupující země Nástroj předvstupní pomoci zprostředkovával i v roce 2009 pomoc zemím západního Balkánu a Turecku. V roce 2009 bude vyčleněna částka 1,5 miliardy EUR. Zvláštní důraz se klade na budování státu, řádnou veřejnou správu, právní stát a rozvoj občanské společnosti. Nástroj předvstupní pomoci i nadále podporuje přeshraniční spolupráci a udržitelný rozvoj příhraničních oblastí, čímž přispívá ke smíření a k dobrým sousedským vztahům, stejně jako k přípravám na přistoupení k EU. Komise bude nadále zaměřovat svou pomoc na podporu předvstupních příprav založených na prioritách partnerství. Kandidátské země dosáhly pokroku v decentralizovaném řízení financování. Proces decentralizace probíhá uspokojivě v Chorvatsku a Turecku a obě země se musí zaměřit na splnění všech podmínek, které se k němu váží. Bývalá jugoslávská republika Makedonie dosáhla decentralizace dvou složek NPP, regionálního rozvoje a lidských zdrojů, ale další decentralizace si vyžádá další úsilí. Komise poskytuje i nadále nezbytnou podporu kandidátským zemím, aby jim pomohla splnit požadavky na decentralizované řízení fondů EU, a zaměřuje se také na regionální rozvoj, rozvoj lidských zdrojů a rozvoj venkova. V ostatních přistupujících zemích odpovídají za provádění pomoci EU delegace Komise, jež jsou po zrušení Evropské agentury pro obnovu všechny v plném počtu, a spolupracují také s příjemci, aby zajistily účinné a efektivní využívání pomoci ES. Decentralizovaná pomoc zůstává střednědobým cílem, zejména co se týče příprav budoucího řízení nástrojů politiky soudržnosti. Komise podporuje rozvoj odvětvových strategií v přijímajících zemích, aby usnadnila strategičtější, programově založený přístup k poskytování pomoci a aby pomohla zlepšit účinnost poskytované pomoci. Jak to upravuje nařízení o NPP, posílila Komise proces koordinace dárcovské pomoci zapojující členské státy EU, mezinárodní finanční instituce a další dárce. To vyžaduje, aby byly vytvořeny a koordinovány priority a aby bylo provádění pravidelně sledováno přímo na místě. Komise, partnerské mezinárodní finanční instituce a členské státy finalizují podmínky pro vytvoření investičního rámce pro západní Balkán (WBIF). Jedná se o zásadní krok, který usnadní podporu poskytovanou investicím do infrastruktury, malých a středních podniků a do energetické účinnosti. Jeho cílem je spojit zdroje Komise, partnerských mezinárodních finančních institucí, členských států a dalších dárců a propojit tyto grantové zdroje s půjčkami mezinárodních finančních institucí za účelem financování prioritních projektů v dotčených odvětvích. K tomu vyčlenila Komise více než 100 milionů EUR v podobě grantů, což z ní činí největšího přispěvatele. Celkově by měly být v rámci WBIF v příštích letech poskytnuty půjčky v celkové výši více než 1 miliarda EUR. Spolupracovat v otázkách změny klimatu EU posílí svůj pravidelný dialog o změně klimatu s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidátskými zeměmi, a to především prostřednictvím budoucí sítě RENA (Regional Environmental Network for Accession). Komise předpokládá, že všechny přistupující země podpoří cíl EU dosáhnout na kodaňské konferenci o změně klimatu na konci roku 2009 ambiciózní a komplexní dohody. V posledních letech poskytla Komise 120 milionů EUR v grantech nástroje na podporu při budování institucí, jež přinesou investice zhruba ve výši 600 milionů EUR do projektů v oblasti energetické účinnosti, což zemím západního Balkánu a Turecku pomůže snížit emise skleníkových plynů. Komise bude i nadále podporovat iniciativy přistupujících zemí týkající se změny klimatu. Komunikovat o procesu rozšiřování Lepší komunikace s veřejností patří k základním zásadám obnovené shody o rozšíření. Aby byl proces rozšiřování EU úspěšný, je důležité naslouchat občanům, věnovat se jejich obavám a odpovídat na jejich otázky. Postoj veřejnosti EU k budoucímu rozšíření je ovlivňován tím, jak vnímá rozšíření minulá. Při příležitosti pátého výročí pátého rozšíření předložila Komise studii o jeho hospodářských úspěších a výzvách, jež došla k závěru, že rozšíření přispělo k růstu a učinilo z EU silnějšího partnera ve světovém hospodářství. Komise podporuje informovanou veřejnou diskusi o dopadech rozšíření a uspořádala řadu akcí k jeho pátému výročí, jež připadá na rok, kdy si současně připomínáme 20. výročí pádu železné opony. Komise vytvořila webovou stránku věnovanou této otázce a podílela se na přípravě audiovizuálních materiálů. Zajištění podpory veřejnosti zůstává zásadním cílem politiky rozšiřování EU a v tomto ohledu bude Komise pokračovat v provádění aktivní komunikační politiky. Bude obzvláště podporovat a doplňovat snahy jak členských států, jež mají v tomto ohledu klíčovou odpovědnost, tak partnerských zemí a zaměří své komunikační aktivity na subjekty a osoby, které mají vliv na veřejné mínění, především na organizace občanské společnosti a novináře, jakož i na mládež. Obzvláštní úsilí bude věnováno podpoře povědomí v EU o kultuře a způsobu života v partnerských zemích účastnících se procesu přistoupení. POKROK PřISTUPUJÍCÍCH ZEMÍ A PROGRAM NA ROKY 2009–2010 Směřování kandidátských a potenciálních kandidátských zemí směrem k EU Země západního Balkánu se během uplynulého roku dále přibližovaly k členství v EU a region dosáhl dalšího, i když nerovnoměrného, pokroku při provádění reforem a plnění stanovených kritérií a podmínek. Výrazný pokrok dosažený při uvolňování vízového režimu vedl Komisi k tomu, že v červenci 2009 navrhla zrušení vízové povinnosti pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu a Srbsko. Síť dohod o stabilizaci a přidružení byla ještě více rozšířena. Dvě země regionu podaly žádost o členství. Pro všechny země západního Balkánu platí, že pokud dosáhnou dalšího pokroku a prokáží svou připravenost, mohl by jim být udělen status kandidátské země. Nezbytným prvkem na cestě všech zemí směrem k členství v EU je uspokojivá bilance při plnění povinností plynoucích z dohody o stabilizaci a přidružení, včetně ustanovení souvisejících s obchodem. Následující oddíl shrnuje pokrok a stanoví program na roky 2009–2010 pro přistupující země . Chorvatsko Chorvatsko dosáhlo dalšího pokroku v důležitých politických reformách. Země trvale plní politická kritéria a pokročila vpřed ve většině oblastí, mimo jiné zintenzivnila úsilí na poli právního státu. Prioritní cíle přístupového partnerství byly z velké části splněny. Ve svém sdělení nazvaném „Strategie rozšíření a hlavní výzvy 2008–2009“[3] představila Komise orientační plán pro dosažení závěrečné fáze přístupových jednání. Plán podnítil snahy Chorvatska o plnění kritérií pro otevírání i uzavírání kapitol jednání podle orientačního harmonogramu předloženého v tomto plánu. Kvůli zpoždění v určitých oblastech se Chorvatsku nepodařilo v některých kapitolách pokročit vpřed podle tohoto plánu. V přípravách bylo celkově přesto dosaženo značného pokroku, takže technická jednání jsou nyní téměř v konečném stadiu. Chorvatsko silně zasáhla hospodářská krize, ale její dopad se podařilo zmírnit díky odolnému bankovnímu sektoru a vysokým devizovým rezervám. Pro zvýšení jeho konkurenceschopnosti bude mít zásadní význam posílení strukturálních reforem a přijetí věrohodné střednědobé rozpočtové strategie. Přístupová jednání se pozdržela kvůli otázce hranic mezi Slovinskem a Chorvatskem, takže až do října 2009 nemohlo být otevřeno či uzavřeno mnoho kapitol, ačkoli technicky byly finalizovány již dříve. Při urovnávání tohoto sporu, jenž by měl zůstat dvoustrannou otázkou, funguje Komise jako zprostředkovatel. Půl roku vyvíjela Komise za podpory tria předsednických zemí intenzivní snahy, jež připravily půdu pro politickou dohodu mezi oběma stranami, dosaženou v září 2009. Komise vítá nedávný pokrok, který vedl k otevření či předběžnému uzavření mnoha kapitol na říjnové přístupové konferenci. Přístupový proces by neměly zdržovat dvoustranné otázky. Chorvatsko musí zvýšit reformní úsilí v oblasti soudnictví a základních práv, zvláště co se týče nezávislosti a účinnosti soudnictví, boje proti korupci a organizované trestné činnosti, práv menšin, což zahrnuje i návrat uprchlíků, a souzení válečných zločinů. Zvláštní pozornost bude třeba věnovat reformě veřejné správy. Chorvatsko musí rovněž zajistit, aby jeho vláda podnikla všechny nezbytné kroky k vyřešení problému přístupu ICTY k důležitým dokumentům. Komise připravuje soubor finančních opatření pro přistoupení Chorvatska. Chorvatsko musí zvýšit své úsilí o vytvoření požadovaných nástrojů pro řízení a kontrolu finančních nástrojů Společenství. Komise doporučuje, aby Rada zřídila ad hoc technickou pracovní skupinu, která by na základě dokumentů připravených Komisí vypracovala návrh smlouvy o přistoupení. Pokud Chorvatsko splní všechna zbývající kritéria včas, přístupová jednání by včetně všech přechodných ustanovení mohla být ukončena v příštím roce. Bývalá jugoslávská republika Makedonie Od roku 2005, kdy bylo přijato stanovisko Komise[4] a kdy získala status kandidátské země, upevnila Bývalá jugoslávská republika Makedonie fungování demokracie a zajistila stabilitu institucí v zemi, zaručující dodržování zásad právního státu a respektování základních práv. V této práci je třeba pokračovat. Země se výrazně zaměřila na klíčové priority přístupového partnerství[5]. Prezidentské volby a volby do místních orgánů, konané v březnu a dubnu 2009, proběhly v souladu s většinou mezinárodních standardů. Zejména díky zavedení jednacího řádu parlamentu a novému zákonu o parlamentu se zlepšilo jeho fungování. Je prováděn zákon o policii, především dochází ke jmenování oblastních a místních policejních velitelů, a pokračuje reforma policie prostřednictvím přijetí zákona o vnitřních záležitostech. Byla dokončena legislativní část strategie soudní reformy, začaly pracovat nové soudy a soudní orgány a zlepšila se celková účinnost. Ke značnému pokroku došlo v oblasti boje proti korupci, kde dochází ke stíhání v případech na vysoké úrovni, a v posilování právního rámce, zejména díky přijetí pozměněného zákona o financování politických stran a zlepšování kapacity protikorupčních orgánů. Byl změněn zákon o státní službě tak, aby došlo k posílení pravomocí agentury v oblasti státní služby, a byl tak učiněn další krok k vytvoření kariérního řádu založeného na výsledcích. V oblasti zaměstnanosti se zrychlilo provádění aktivních opatření na trhu práce a zlepšilo se podnikatelské prostředí, mimo jiné díky posílení regulačních orgánů. Bývalá jugoslávská republika Makedonie plní své závazky vyplývající z dohody o stabilizaci a přidružení. Na základě toho Komise v říjnu navrhla podle článku 5 této dohody přejít do druhé fáze přidružení. Zemi zasáhla hospodářská krize, ale díky stabilnímu bankovnímu sektoru a stálé úrovni soukromé spotřeby se podařilo zmírnit zpomalování růstu. Konkurenceschopnost hospodářství by mohla pomoci zlepšit zdravá fiskální politika a přijetí opatření proti strukturální nezaměstnanosti. V otázce názvu se stále nepodařilo vyjednat s Řeckem řešení. Země se zapojuje do rozhovorů k jejímu řešení pod záštitou OSN. Je třeba se zdržet činností a prohlášení, které by mohly mít negativní vliv na dobré sousedské vztahy. Součástí udržování dobrých sousedských vztahů, jež mají zásadní význam, je řešení otázky názvu země, dojednané pod záštitou OSN a přijaté oběma zeměmi. Černá Hora Černá Hora pokračuje v politických reformách a parlamentní volby v březnu 2009 splňovaly téměř všechny mezinárodní standardy, ale je třeba řešit zbývající nedostatky. Bylo dosaženo určitého pokroku při reformování soudnictví. Provádění prozatímní dohody postupuje obecně hladce. Černou Horu zasáhla hospodářská krize, ale díky dobré turistické sezoně a protikrizovým opatřením se její dopad podařilo zmírnit. Pro další zlepšování konkurenceschopnosti je zásadní pokračovat ve strukturálních reformách. V prosinci 2008 podala Černá Hora žádost o členství v EU a v dubnu 2009 vyzvala Rada Komisi, aby k ní předložila své stanovisko. Přípravy tohoto stanoviska probíhají. Černá Hora bude muset doložit konkrétní výsledky v upevňování právního státu, především pokud jde o reformu soudnictví a boj proti korupci. Je třeba dále posilovat správní a donucovací kapacity. Albánie Albánie dosáhla pokroku v důležitých politických reformách. Parlamentní volby v červnu 2009 splňovaly téměř všechny mezinárodní standardy, ale je třeba dále usilovat o řešení zjištěných nedostatků. Provádění dohody o stabilizaci a přidružení, jež vstoupila v platnost v tomto roce, postupuje obecně hladce. Hospodářská krize dosud zasáhla Albánii jen v omezené míře. Pro konkurenceschopnost země je zásadní pokračovat ve strukturálních reformách a modernizovat infrastrukturu. V dubnu 2009 podala Albánie žádost o členství v EU. V červenci 2009 Rada prohlásila, že se k žádosti Albánie o členství v EU vrátí, až bude ukončen albánský volební proces. Komise je připravena začít připravovat své stanovisko, až ji k tomu Rada vyzve. Albánie musí vykázat pokrok, a to především, pokud jde o právní stát, a zejména v boji proti korupci, stejně jako v zajišťování řádného fungování státních orgánů, a obzvláště nezávislosti soudní moci. Je třeba více posílit správní a donucovací kapacitu. Bosna a Hercegovina Provádění prozatímní dohody v Bosně a Hercegovině je celkově uspokojivé. Země však vykazuje jen velmi omezený pokrok v provádění klíčových reforem. Vnitřní politické klima se zhoršilo, správnému fungování institucí stále brání překážky a nadále převládá vyhrocená rétorika. Zatím nebyly splněny všechny požadavky na hladký přechod od Úřadu vysokého představitele (OHR) k posílené přítomnosti EU v zemi. V této souvislosti EU souhlasila s opatřeními na posílení úřadu a mandátu zvláštního zástupce EU (ZZEU) a v souladu se Smlouvami a se zřetelem k institucionální rovnováze zvažuje vytvoření „personální unie / zdvojené funkce“ ZZEU a vedoucího delegace Komise. Bosna a Hercegovina musí naléhavě urychlit klíčové reformy. Pro postup vpřed je nezbytně nutná existence společné vize politických představitelů země o směru, kterým se má ubírat, a politické vůle plnit požadavky evropské integrace. Bosna a Hercegovina musí také splnit podmínky pro ukončení činnosti OHR. Dokud nebude činnost OHR ukončena, nebude Evropská unie moci posoudit žádost Bosny a Hercegoviny o členství. Dříve než bude Komise moci doporučit udělit jí status kandidátské země, musí Bosna a Hercegovina provést reformu svého ústavního rámce tak, aby její orgány mohly efektivně pracovat. Země musí být především schopna přijmout, provádět a prosazovat právní předpisy a pravidla EU. Komise vyzývá Bosnu a Hercegovinu, aby nyní neprodleně pokračovala v nutných ústavních změnách. Komise je připravena podpořit Bosnu a Hercegovinu v úsilí o rozvoj její ústavy a v provádění ostatních klíčových reforem, jež zemi umožní pokročit vpřed v procesu přistoupení. Bosnu a Hercegovinu silně zasáhla hospodářská krize a země požádala o finanční pomoc Mezinárodní měnový fond. Bosna a Hercegovina musí znovu přistoupit ke strukturálním reformám hospodářství a zajistit zdravé veřejné finance. Srbsko Srbsko dosáhlo výsledků při uplatňování prozatímní dohody s EU a provedlo důležité politické reformy v souladu s evropskými standardy, čímž prokázalo své odhodlání přiblížit se k EU. Srbsko se také snaží provádět ambiciózní program evropské integrace. Srbsko disponuje správní kapacitou, která je nezbytná pro dosažení výrazného pokroku na cestě k přistoupení k EU. Je třeba jí využít k usilovnému pokračování v programu reforem tak, aby bylo dosaženo viditelného pokroku v prioritních oblastech, jako je posílení právního státu. Srbsko silně zasáhla hospodářská krize a požádalo MMF a EU o finanční pomoc. Země musí zrychlit tempo reforem a zajistit udržitelnost veřejných financí. Spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) se dále zlepšila, ale Ratko Mladić a Goran Hadžić, obvinění ICTY, zůstávají na svobodě. S přihlédnutím k trvalé spolupráci s ICTY a obnovenému úsilí o evropský integrační proces se Komise domnívá, že by prozatímní dohodu nyní měla začít provádět EU. Srbsko musí prokázat konstruktivnější postoj vůči účasti Kosova v regionálním obchodě a spolupráci. Spolupráce s misí EU v Kosovu na podporu právního státu (EULEX) začala, ale je třeba toto úsilí zesílit, zejména pokud jde o operaci EULEX na severu Kosova. Kosovo V Kosovu se podařilo zachovat stabilitu, zůstává však nejistá. Po restrukturalizaci mezinárodní přítomnosti byly po celém území Kosova rozmístěny jednotky mise EU na podporu právního státu (EULEX) a jsou plně funkční. Úřady pomohly usnadnit jejich rozmístění v Kosovu. Obavy vyvolávají nedávné incidenty, při nichž došlo k poškození majetku mise. Kosovo musí zajistit trvalou podporu činnosti mise. Kosovo se stalo členem Mezinárodního měnového fondu a Světové banky. Země přijala některé zásadní právní předpisy. Je však třeba ještě splnit důležité úkoly, jako je posílení právního státu, boj proti korupci a organizované trestné činnosti, posílení správní kapacity, ochrana srbské menšiny i dalších menšin a podpora dialogu a usmíření mezi komunitami. EU vyzývá kosovské Srby, aby se podíleli na práci institucí Kosova a zúčastnili se listopadových obecních voleb. Kosovo musí zaujmout konstruktivní přístup k regionální spolupráci včetně účasti v regionálním obchodě. Díky dárcovské konferenci konané v roce 2008 se Kosovu dostává významně vyšší finanční pomoci. Prostřednictvím NPP bylo pro Kosovo na roky 2007–2011 vyčleněno téměř 500 milionů EUR. Hospodářská krize zasáhla Kosovo jen mírně. Zásadní je, aby kosovské orgány dodržely své závazky ohledně fiskální disciplíny, řízení veřejných výdajů a reformy hospodářské a sociální politiky. V souladu s evropskou perspektivou celého regionu podporuje EU politický a hospodářský rozvoj Kosova. Pro zajištění blaha obyvatel Kosova i stability v širším regionu je zásadní zlepšit životní podmínky v zemi. Na tomto základě, a v souladu se strategií rozšíření z roku 2008 a závěry Rady z prosince 2008, Komise současně s tímto strategickým dokumentem schválila také sdělení nazvané „Kosovo* – naplňování evropské perspektivy“. V této studii jsou vymezeny nástroje Společenství, jež může EU mobilizovat na podporu politického a sociálně-ekonomického rozvoje Kosova. Zejména navrhuje strukturovaný přístup k přibližování kosovských občanů k EU, mimo jiné prostřednictvím vízového dialogu s perspektivou případného uvolnění vízového režimu. Komise dále navrhuje prodloužit platnost autonomních obchodních opatření, a jakmile Kosovo splní příslušné požadavky, navrhne v patřičné lhůtě směrnice pro jednání o obchodní dohodě. Turecko Turecko vyjadřuje i nadále svůj závazek účastnit se procesu přistoupení k EU. Proběhly svobodné a spravedlivé volby do místních zastupitelství. Byly podniknuty pozitivní kroky v oblasti soudnictví, kde byla přijata reformní strategie a akční plán, jakož i v oblasti vztahů mezi civilní a vojenskou sférou a kulturních práv. Parlament především změnil právní předpisy tak, aby v době míru mohly civilní soudy soudit příslušníky vojska. Vláda otevřela širokou veřejnou diskusi s cílem zabývat se kurdskou otázkou a veřejnoprávní televize začala provozovat jeden kanál, který vysílá pouze v kurdštině. Co se týče přístupových jednání, byly otevřeny další kapitoly. Turecko přijalo národní program pro přijetí acquis . Byl jmenován hlavní vyjednavač na plný úvazek, což by mělo pomoci zjednodušit úsilí vlády o reformy související s EU. To je důležité obzvláště proto, že přístupová jednání vstoupila do náročnější etapy, kdy Turecko musí intenzivně pracovat na plnění kritérií, aby mohlo dále pokročit v otevírání kapitol. Turecko silně zasáhla hospodářská krize, ale díky odolnému bankovnímu sektoru a protikrizovým opatřením se její dopad podařilo zmírnit. Pro další zvyšování konkurenceschopnosti je zásadní pokračovat ve strukturálních reformách a provádět důslednou fiskální politiku. Vyšetřování údajné kriminální sítě Ergenekon vedlo k vážným obviněním, týkajícím se i vojenských důstojníků a osob z nacionalistických kruhů. Tento případ je pro Turecko příležitostí posílit důvěru v řádné fungování jeho demokratických institucí a právního státu. Je důležité, aby soudní řízení v této souvislosti plně dodržovala řádné soudní postupy, především práva žalovaných. Tempo reforem se nyní musí významně zrychlit. Obavy přetrvávají v řadě oblastí, jako je svoboda slova, svoboda tisku, svoboda vyznání, právo zakládat odbory, civilní kontrola vojenských potřeb a práva žen a rovnost žen a mužů. Je třeba významně přidat v řešení otázky beztrestnosti osob zapojených do mučení a špatného zacházení. Vládní iniciativa v kurdské otázce by měla přinést konkrétní opatření, zaručující tureckým občanům požívání plných práv a svobod bez ohledu na jejich původ, a výrazně zlepšit situaci na jihovýchodě země. Pro reformní proces včetně práce na ústavní reformě bude prospěšný lepší dialog mezi politickými stranami. Turecko vyjádřilo podporu pokračujícím jednáním pod záštitou OSN mezi vedoucími představiteli řeckého a tureckého společenství na Kypru s cílem dosáhnout úplného urovnání kyperského problému. Nebylo však dosaženo žádného pokroku v normalizování dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. Turecko neprovedlo dodatkový protokol k dohodě o přidružení v plném rozsahu a neodstranilo všechna omezení volného pohybu zboží ani omezení týkající se přímého dopravního spojení s Kyprem. Turecko musí neodkladně splnit svůj závazek týkající se zajištění úplného a nediskriminačního provádění dodatkového protokolu k dohodě a pokročit při normalizaci dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. EU bude nadále sledovat a kontrolovat pokrok v oblastech, na které se v souladu se závěry Rady ze dne 11. prosince 2006 vztahuje prohlášení ze dne 21. září 2005. Řecko vzneslo mnoho formálních stížností na pokračující narušování svého vzdušného prostoru Tureckem, mimo jiné přelety nad řeckými ostrovy. Dobré sousedské vztahy zůstávají velmi důležité. Turecko hraje klíčovou úlohu v regionální bezpečnosti a podpoře dialogu mezi civilizacemi. Zahájilo iniciativy přispívající ke stabilizaci na jižním Kavkazu, na Středním východě a v dalších regionech. Účastní se řady mírových misí EU. Bylo vyvinuto značné diplomatické úsilí o normalizování vztahů s Arménií, jež vyústily v říjnu 2009 v historický podpis protokolů o normalizaci vztahů. Je důležité, aby obě země tyto protokoly rychle ratifikovaly. V červenci 2009 podepsalo Turecko mezivládní dohodu o plynovodu Nabucco. Tento projekt představuje významný strategický krok k těsnější energetické spolupráci mezi EU, Tureckem a dalšími státy regionu, jakož i k diverzifikaci zdrojů energie. Včasné dokončení jižního koridoru pro přepravu plynu, zejména urychleným provedením mezivládní dohody o plynovodu Nabucco, patří mezi nejvyšší priority EU pro zabezpečení dodávek energie. Přístupový proces nabízí Turecku silnou motivaci, aby pokračovalo v reformách, posílilo demokracii a lidská práva a pokročilo v modernizaci země. Hlavním hlediskem zůstává při pokračování tohoto procesu rychlost provádění reforem v Turecku. Island Island podal žádost o členství v EU dne 16. července 2009 a dne 27. července vyzvala Rada Komisi, aby k ní připravila své stanovisko. Žádost Islandu bude posuzována podle zásad daných Smlouvou, kritérií stanovených Evropskou radou na zasedání v Kodani v roce 1993, jakož i závěrů zasedání Evropské rady z prosince 2006 o obnovené shodě o rozšiřování, jež zajišťují spravedlivé a přísně vymezené podmínky, založené na zásadě posuzovat každou zemi podle jejích vlastních zásluh. Island je země se zavedenou demokracií. Velmi silně jej zasáhla celosvětová hospodářská a finanční krize. Prostřednictvím svého členství v Evropském hospodářském prostoru je značnou měrou začleněn do vnitřního trhu. Je rovněž členem schengenského prostoru. Island je významným partnerem EU v rámci Severní dimenze a s ohledem na rozvoj politiky EU pro Arktidu. Ve svém stanovisku Komise tyto prvky zohlední. Výsledky, jichž dosáhl Island při uplatňování závazků vyplývajících z Dohody o Evropském hospodářském prostoru, budou zásadním prvkem v hodnocení Komise. Komise připravuje změnu nástroje předvstupní pomoci tak, aby byl Island zahrnut mezi přijímající země. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Na základě výše uvedené analýzy předkládá Komise tyto závěry a doporučení : 1. Přístupový proces značně podporuje provádění politických a hospodářských reforem v přistupujících zemích a posiluje mír a stabilitu v Evropě. Zájmem EU je na základě dohodnutých zásad a podmínek a obnovené shody o rozšíření zachovat dynamiku procesu rozšiřování. 2. Přistupující země neunikly dopadům celosvětové hospodářské recese. EU pomáhá přistupujícím zemím zmírnit dopad krize a připravit půdu pro důkladnou obnovu. Provádění reforem souvisejících s EU představuje podporu tomuto úsilí. 3. V oblasti právního státu, obzvláště v boji proti korupci a organizované trestné činnosti, ale také v posilování správní kapacity, přetrvávají značné problémy, na jejichž řešení se přistupující země musí zaměřit. Komise bude i nadále využívat všech nástrojů procesu rozšíření k podpoře těchto zemí v jejich úsilí. Je třeba se neodkladně zabývat otázkami svobody projevu a médií. 4. Přístupový proces by neměl být zdržován dvoustrannými otázkami. Dvoustranné otázky by se měly vyřešit mezi oběma zúčastněnými stranami, jež odpovídají za nalezení řešení v duchu dobrých sousedských vztahů se zřetelem k obecným zájmům EU. 5. Regionální spolupráce v jihovýchodní Evropě se zlepšila, země zdejšího regionu si tento proces stále více osvojují. Je však třeba zlepšit účinnost regionálních struktur a iniciativ. Regionální spolupráci by neměly stát v cestě neshody ohledně Kosova[6]. 6. Ustavení bezvízového režimu pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu a Srbsko, k němuž dojde na začátku roku 2010 na základě návrhu Komise, prokáže, že reformy přinášejí viditelné výhody občanům. V polovině roku 2010 předloží Komise návrhy týkající se Albánie a Bosny a Hercegoviny, pokud tyto země splní podmínky stanovené v plánech. Při budování životaschopných hospodářských struktur může Kosovu přinést velkou pomoc volný pohyb osob a výměnné programy, především pro mladé občany a studenty. Na tomto základě by měla pokračovat podpora usnadnění vízového režimu a měl by být zahájen tento proces pro Kosovo, s cílem případně vízový režim uvolnit, až budou provedeny nezbytné reformy a splněny příslušné podmínky. 7. Chorvatsko dosáhlo značného pokroku v přístupových jednáních. Přístupová konference v říjnu 2009 zaznamenala tento pokrok, ke kterému došlo po politické dohodě mezi Slovinskem a Chorvatskem v otázce hranic v září 2009. Šlo o významný krok vpřed, který dal přístupovým jednáním nový impuls. Chorvatsko musí pokračovat ve svém reformním úsilí, zejména v oblasti soudnictví a veřejné správy, boje proti korupci a organizované trestné činnosti, podpory práv menšin, včetně návratu uprchlíků, a souzení válečných zločinů. Chorvatsko musí zajistit vyřešení problému přístupu ICTY k dokumentům. Pokud Chorvatsko splní všechny zbývající podmínky, přístupová jednání by mohla být ukončena v příštím roce. 8. Bývalá jugoslávská republika Makedonie se výrazně zaměřila na klíčové priority přístupového partnerství. Na tomto základě a s přihlédnutím k celkovému reformnímu pokroku se Komise domnívá, že země dostatečně plní politická kritéria stanovená Evropskou radou na zasedání v Kodani v roce 1993 a v rámci procesu stabilizace a přidružení. Bývalá jugoslávská republika Makedonie učinila další krok k tomu, aby se stala fungujícím tržním hospodářstvím, a pokročila v řadě oblastí spojených s její schopností převzít závazky vyplývající z členství.Ve smyslu uvedených úvah a s přihlédnutím k závěrům Evropské rady z prosince 2005 a prosince 2006 Komise doporučuje, aby s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie byla zahájena jednání o přistoupení k Evropské unii.Udržování dobrých sousedských vztahů, včetně dojednání všemi stranami přijatého řešení otázky názvu země pod záštitou OSN, má nadále zásadní význam. 9. V prosinci 2008 podala Černá Hora žádost o členství v EU a v dubnu 2009 vyzvala Rada Komisi, aby k ní předložila své stanovisko. Parlamentní volby splňovaly téměř všechny mezinárodní standardy, ale je třeba řešit některé nedostatky. Černá Hora má nadále značné problémy v oblasti posilování správní kapacity a upevňování právního státu. 10. V dubnu 2009 podala Albánie žádost o členství v EU a Komise je připravena vypracovat k ní své stanovisko, až ji k tomu vyzve Rada. Parlamentní volby splňovaly většinu mezinárodních standardů, ale při budoucích volbách je třeba dořešit některé nedostatky. Důležitým úkolem zůstává posílení právního státu a zajištění řádného fungování státních orgánů. 11. Bosna a Hercegovina musí naléhavě urychlit klíčové reformy. Pro postup vpřed je nezbytně nutná existence společné vize politických představitelů země o směru, kterým se má ubírat, a politické vůle plnit požadavky evropské integrace. Bosna a Hercegovina musí také splnit stanovené podmínky pro ukončení činnosti OHR. Dokud nebude činnost OHR ukončena, nebude Evropská unie moci posoudit žádost Bosny a Hercegoviny o členství. Dříve než bude Komise moci doporučit udělit status kandidátské země, bude Bosna a Hercegovina muset provést reformu svého ústavního rámce tak, aby její orgány mohly efektivně pracovat. Země musí být především schopna přijmout, provádět a prosazovat právní předpisy a pravidla EU. 12. Srbsko dosáhlo výsledků v uplatňování prozatímní dohody s EU a provedlo důležité politické reformy v souladu s evropskými standardy, čímž prokázalo své odhodlání integrovat se do EU. Vzhledem k trvalé spolupráci Srbska s ICTY a obnovenému úsilí země zapojit se do evropského integračního procesu se Komise domnívá, že by prozatímní dohodu nyní měla začít provádět EU. Důležitým úkolem zůstává posílení právního státu a urychlení hospodářských reforem. Srbsko musí prokázat konstruktivnější postoj vůči účasti Kosova v regionálním obchodě a spolupráci. Spolupráce s misí EU v Kosovu na podporu právního státu (EULEX) začala, ale je třeba v tomto úsilí pokračovat, zejména pokud jde o operaci EULEX na severu Kosova. 13. V Kosovu se podařilo zachovat stabilitu, zůstává však nejistá. Jednotky EULEX, mise EU v Kosovu na podporu právního státu, byly rozmístěny po celém území Kosova a jsou plně funkční. Kosovo má značné problémy v oblastech, jako je posílení právního státu, boj proti korupci a organizované trestné činnosti, posílení správní kapacity, ochrana srbské menšiny i dalších menšin a podpora dialogu a usmíření mezi komunitami. Kosovo musí zaujmout konstruktivní postoj k regionální spolupráci a zajistit trvalou podporu činnosti mise EULEX. Komise navrhuje způsoby, jak mobilizovat nástroje Společenství na další podporu politického a sociálně-ekonomického rozvoje Kosova, zejména v oblasti víz a obchodu, a jak postupovat v souladu s evropskou perspektivou celého regionu směrem k integraci do EU v rámci procesu stabilizace a přidružení. Co se týče obchodu, Komise navrhuje prodloužit platnost autonomních obchodních opatření, a jakmile Kosovo splní příslušné požadavky, navrhne v patřičné lhůtě směrnice pro jednání o obchodní dohodě. 14. Turecko musí začít stavět na obnoveném úsilí o politické reformy, jež začalo vyvíjet. Přístupová jednání vstoupila do náročnější fáze, kdy bude Turecko muset intenzivně pracovat na plnění příslušných podmínek. Přístupový proces nabízí Turecku silnou motivaci, aby posílilo demokracii a lidská práva, více se modernizovalo a přiblížilo k EU. Turecko hraje klíčovou úlohu v regionální bezpečnosti, dodávkách energie a podpoře dialogu mezi civilizacemi. Bylo vyvinuto značné diplomatické úsilí o normalizování vztahů s Arménií, jež v říjnu 2009 vyústily v historický podpis protokolů o normalizaci vztahů. Turecko musí zajistit plné, nediskriminační provádění dodatkového protokolu k dohodě o přidružení a pokročit v normalizování vztahů s Kyperskou republikou. EU bude nadále sledovat a kontrolovat pokrok v oblastech, na které se v souladu se závěry Rady ze dne 11. prosince 2006 vztahuje prohlášení ze dne 21. září 2005. Dobré sousedské vztahy mají neustále zásadní důležitost. 15. Co se týče otázky Kypru, vedoucí představitelé řeckého a tureckého společenství na Kypru vstupují do rozhodujícího stadia jednání o celkovém urovnání pod dohledem OSN. Komise podporuje jejich snahu a poskytuje jim odborné poradenství v otázkách spadajících do působnosti EU. Vyzývá vedoucí představitele obou stran, aby zintenzivnili svou snahu co nejdříve dovést rozhovory o urovnání situace do úspěšného konce, a Turecko vyzývá, aby konkrétně přispělo k dosažení úplného vyřešení otázky Kypru tímto způsobem. 16. Island podal žádost o členství v EU a Komise k ní připravuje své stanovisko, jak ji k tomu vyzvala Rada. Žádost Islandu bude posuzována podle zásad daných Smlouvou a kritérií stanovených Evropskou radou na zasedání v Kodani v roce 1993, jakož i závěrů zasedání Evropské rady z prosince 2006 o obnovené shodě o rozšiřování. Island je prostřednictvím svého členství v Evropském hospodářském prostoru a schengenském prostoru těsně integrován do EU v několika oblastech. 17. V otázkách rozšiřování má zásadní význam podpora veřejnosti. Je důležité, aby orgány členských států, partnerských zemí a EU podporovaly u veřejnosti porozumění politice rozšiřování EU. PŘÍLOHA Závěry týkající se Albánie, Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory, Srbska, Kosova[7] a Turecka Albánie V dubnu vstoupila v platnost dohoda o stabilizaci a přidružení a obecně postupuje její provádění hladce. Albánie trvale pokračuje v plnění politických kritérií v rámci evropského partnerství. Podle posouzení OBSE/ODIHR proběhly červnové parlamentní volby převážně v souladu s mezinárodními standardy, ale je nutné se více zabývat doporučeními pro příští volby. Viditelně se pokročilo v registrování voličů a v právním rámci, ale byly také zaznamenány nedostatky v postupech sčítání hlasů. Byla dokončena volební reforma a volební zákon byl vzhledem ke konání voleb přijat včas. Na základě nového občanského rejstříku byly sestaveny zdokonalené seznamy voličů, čímž byla z velké části splněna příslušná klíčová priorita evropského partnerství. Byla v podstatě ukončena distribuce průkazů totožnosti, takže mohou volit i občané, kteří nevlastní cestovní pas. Kultura dialogu mezi hlavními politickými stranami během předvolebního období se však zhoršila. Je třeba obnovit politický dialog, jednu z klíčových priorit evropského partnerství. V oblasti posílení demokracie a právního státu bylo dosaženo určitého pokroku. V rámci všeobecné volební reformy došlo i na řešení hlavních doporučení OBSE/ODIHR z předchozích voleb. Parlament přijal mnoho důležitých zákonů nezbytných pro přiblížení acquis EU. Kulturu dialogu však zatlačily do pozadí stranicko-politické programy a klíčové reformy byly zpožděny. Albánie částečně pokročila v posilování svých vládních struktur za účelem koordinace evropské integrace. Přesto zůstává nezbytné nadále posilovat kapacitu a strategické plánování. V oblasti veřejné správy stále docházelo ke jmenování úředníků v rozporu se zákonem o státní službě; především šlo o využívání dočasných smluv. Nedostatečná transparentnost a odpovědnost při jmenování zůstává klíčovou prioritou evropského partnerství, jíž je třeba se zabývat. Je nutné intenzivně pracovat na vytváření nezávislé a účinné veřejné správy, založené na schopnostech a zbavené politických zásahů. Pro dosažení dalšího pokroku bude klíčové úplné prosazení zákona o státní službě, posílení institucionální kapacity Úřadu pro veřejnou správu a provádění strategie pro reformu veřejné správy. Reforma soudního systému příliš nepokročila . Byl zřízen systém soukromých exekutorů. Stále však nebyla přijata komplexní reformní strategie soudnictví. Lustrační zákon byl přijat prostou většinou hlasů v parlamentu, aniž by proběhly veškeré konzultace či bylo dosaženo konsenzu. Ústavní soud poté provádění lustračního zákona pozastavil. Nebyl dokončen právní rámec pro reformu soudnictví. Důležité právní akty týkající se fungování vrchního soudu a správních soudů se dosud projednávají. Přetrvává problém s nedořešenými případy a soudní infrastruktura stále není dostatečná. Závažný problém představují nadále pokusy výkonné moci omezovat nezávislost moci soudní. Odklady z procedurálních důvodů u případů na vysoké úrovni, jako je proces Gërdec, zpochybnily nestrannost soudnictví. Obecně fungovalo soudnictví stále nedostatečně a bude nutno silně zapracovat na zajištění jeho nezávislosti, transparentnosti a účinnosti jakožto nutném předpokladu splnění této klíčové priority evropského partnerství. Vláda pokračuje ve svém úsilí předejít korupci a bojovat proti ní . Započalo provádění protikorupční strategie a akčního plánu, jež patří ke klíčovým prioritám evropského partnerství. V oblasti zadávání veřejných zakázek byly přijaty právní předpisy vyžadující používání elektronických on-line postupů. Usilovalo se o zajištění větší transparentnosti v některých odvětvích, například ve vzdělávání. Jde o pozitivní vývoj. V mnoha oblastech je však korupce stále rozšířena a představuje velmi závažný problém. Na zničení kultury beztrestnosti, která je v zemi stále převládá, je nutná silnější politická vůle, a to i u případů na vysoké úrovni. Institucionální opatření a koordinace mezi jednotlivými orgány v boji proti korupci jsou obecně stále nedostatečné. Je třeba dále intenzivně pracovat na všech aspektech tohoto problému, včetně otázky odpovědnosti soudců a transparentnosti financování politických stran. Dosáhlo se opět určitého pokroku v oblasti lidských práv a ochrany menšin , kde byl v zásadě vytvořen právní rámec. V mnoha oblastech je však třeba více usilovat o lepší prosazování stávajících právních předpisů. Co se týče občanských a politických práv , byla přijata opatření zaměřená na špatné zacházení ve vyšetřovací vazbě. Byla postavena nová vězeňská zařízení a vazební věznice pro mladistvé a duševně nemocné. Probační systém funguje. Závažným problémem obzvláště ve starších vězeňských zařízeních zůstávají špatné podmínky, jež ještě zhoršuje přeplněnost věznic. Je třeba více usilovat o ochranu lidských práv a provádět doporučení lidového zástupce. Co se týče přístupu ke spravedlnosti, problematický zůstává přístup zranitelných skupin a některých menšin k právní pomoci. Byl vytvořen právní rámec na ochranu svobody slova. Na některé provozovatele sdělovacích prostředků však byl vyvíjen nátlak, došlo i k jejich vypovězení z budov patřících vládě. Je třeba dokončit právní rámec pro politiku v oblasti médií a provést stávající právní předpisy. Na dokončení právního rámce bude třeba intenzivně pracovat, stejně jako na zlepšení transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků a nezávislosti státního regulačního úřadu pro rozhlasové a televizní vysílání. Na uspokojivé úrovni zůstává dodržování svobody shromažďování a vyznání. Vláda zesílila snahu o podporu občanské společnosti . Byly podniknuty kroky k zapojení občanské společnosti do vypracovávání návrhů právních předpisů. Účast organizací občanské společnosti na tvorbě politik je však nutné dále posilovat. V oblasti hospodářských a sociálních práv bylo dosaženo jen omezeného pokroku. Částečně se pokročilo v posilování práv žen . Volební zákon obsahuje 30% kvótu zastoupení žen, kterou při červnových volbách uplatnila většina politických stran. Byla ustavena Národní rada pro rovnost žen a mužů. Stávající právní předpisy na ochranu žen před všemi formami násilí však nejsou plně uplatňovány. Obavy stále vzbuzuje problém domácího násilí. V oblasti práv dětí se dosahuje trvalého pokroku. Počet alternativních trestů uložených mladistvým stoupá. Je však třeba více se zabývat otázkou dětské práce a míry předčasných odchodů ze školy, především u romských dětí. Opatření na podporu sociálně znevýhodněných a zdravotně postižených osob jsou stále omezená. Dále je třeba zlepšit koordinaci vládních agentur. Je nutné více usilovat i o posílení pracovních a odborových práv . Nedostatečný pokrok ve změnách pracovního práva ztěžuje i nadále rozvoj sociálního dialogu. Navíc stále nebyl přijat antidiskriminační zákon. V jedné z klíčových priorit evropského partnerství, upevňování vlastnických práv, se příliš nepokročilo. Byly dokončeny hodnotové mapy pozemků v celé zemi, jež jsou nezbytné pro kompenzace jejich bývalým vlastníkům. Je však se více zabývat všemi aspekty tohoto problému. Nedořešené majetkové otázky stále brání rozvoji fungujícího trhu s pozemky, snižují potenciál zahraničních investic a poskytují příležitosti ke korupci. V této oblasti bude klíčové přijmout komplexní strategii zabývající se právními a institucionálními otázkami. V oblasti ochrany menšin bylo dosaženo dalšího pokroku . Byly podniknuty kroky se záměrem zaměstnat osoby patřící k menšinám v policii. Provádění Rámcové úmluvy Rady Evropy je však třeba dále posilovat. Stále neexistují žádné přesné údaje o menšinách. V tomto ohledu bude klíčové příští sčítání obyvatel, při němž se současně mají dodržovat mezinárodní standardy o ochraně osobních údajů. Právní rámec pro ochranu menšin je nutné dále rozvinout a vyjasnit, aby všechny menšiny mohly plně požívat svých kulturních práv. Byly podniknuty určité kroky pro zlepšení situace Romů , ale provádění strategie pro Romy je pomalé. Romská menšina stále čelí velmi obtížným životním podmínkám a diskriminaci. Co se týče regionálních otázek a mezinárodních závazků , hraje Albánie nadále konstruktivní úlohu při udržování regionální stability a budování dobrých vztahů s ostatními zeměmi západního Balkánu a se sousedními zeměmi EU. Země se aktivně podílela na regionální spolupráci, včetně procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP), Rady pro regionální spolupráci (RCC) a Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA). Dvoustranné vztahy s dalšími přistupujícími zeměmi a se sousedními členskými státy EU byly i nadále pozitivní. Co se týče Mezinárodního trestního soudu, dvoustranná dohoda se Spojenými státy o imunitě není v souladu s příslušnými společnými postoji EU a jejími hlavními zásadami. Albánie musí zajistit soulad s postojem EU. Albánské hospodářství si na pozadí mezinárodní finanční a hospodářské krize udrželo makroekonomickou stabilitu. V průběhu roku 2008 hospodářský růst dále zrychloval, ale v roce 2009 došlo k jeho zpomalení v důsledku snížení vývozu, převodů finančních prostředků a růstu úvěrů. Měnová politika zůstala řádná a podařilo se udržet cenovou stabilitu. Expanzivní fiskální politika sice zahrnovala provedení velmi potřebných veřejných prací na silniční síti, vedla ovšem ke vzniku vysokého rozpočtového schodku. Problémy pro hospodářský rozvoj a podnikatelské prostředí představují stále nedostatky v oblasti právního státu, nízká úroveň infrastruktury a stínová ekonomika. Pokud jde o hospodářská kritéria , Albánie značně pokročila směrem k fungujícímu tržnímu hospodářství. Aby se ve střednědobém výhledu vyrovnala s konkurenčními tlaky a tržními silami v rámci Unie, musí Albánie vyvinout reformní úsilí a posílit svůj právní systém a také vyřešit nedostatky v infrastruktuře a lidských zdrojích. Vláda reagovala na mezinárodní krizi použitím všech měnových a fiskálních nástrojů i regulačních opatření. Silný příliv kapitálu, zčásti způsobený urychleným procesem privatizace, více než dostačoval na financování schodku běžného účtu. Pokračující provádění reformy daňové správy rozšířilo daňový základ, zlepšilo celkovou daňovou morálku a pomohlo omezit stínovou ekonomiku. Účinnější vybírání daní v roce 2008 přispělo k dosažení přebytku v primárním saldu rozpočtu a vylepšilo kombinaci politiky. Podíl vlastnictví státu v hospodářství se zejména v odvětví energetiky a telekomunikací dále snížil. Byl více zjednodušen vstup na trh a účastníci trhu mohli využívat zdokonaleného rejstříku majetku a úvěrů. Přes složité mezinárodní prostředí zůstal v bankovním sektoru dostatek kapitálu a peněžní hotovosti. Díky rozsáhlým veřejným pracím se zlepšila kvalita silniční sítě. Expanzivní fiskální politika během předvolebního období však vedla ke zvýšení rozpočtového schodku za rok 2008 a odhad schodku na rok 2009 zůstává značně vysoký. Je třeba dále usilovat o konsolidaci veřejných financí. Stále se nevedou konkurzní řízení. Nedostatečná správní kapacita podrývá autoritu a akceptovatelnost právního systému. Rozšířené zůstávají neformální způsoby plnění smluv, jež obcházejí právní systém. Nedořešené majetkové otázky maří i nadále rozvoj fungujícího trhu s pozemky a nedovolují vyčerpat investiční potenciál. Zásadním problémem zůstává stínová ekonomika. Nezaměstnanost je stále vysoká. Vzdělávací systém potřebuje zásadní reformu. Dopravní infrastruktura zůstává nedostatečná a kvůli nedostatečné diverzifikaci výroby elektrické energie a nízké propojitelnosti nejsou stále plně zabezpečeny dodávky elektřiny. Albánie pokročila při slaďování svých právních předpisů, politik a kapacity s evropskými standardy . K pokroku, ač nerovnoměrnému, došlo ve většině oblastí. V oblastech, jako je volný pohyb zboží, energetika a politika pro malé a střední podniky, bylo dosaženo dalšího pokroku. V jiných oblastech, jako jsou práva duševního vlastnictví, audiovizuální politika, zemědělská a veterinární/rostlinolékařská kontrola, se pokročilo pouze částečně. Obecně je nutné dále zlepšovat správní kapacitu a efektivnost provádění právních předpisů. Pokroku bylo dosaženo v některých oblastech vnitřního trhu . Co se týče volného pohybu zboží , opět se významně pokročilo v přijímání evropských standardů a v oblasti akreditace a metrologie. Kapacity pro vymáhání práva však musí být posíleny. Díky revizi nařízení devizových aktivitách se zlepšil právní rámec v oblasti pohybu kapitálu. Ustavení konzultativních a rozhodovacích orgánů pomohlo zlepšit předpisový rámec pro ochranu spotřebitele . V zavádění výpočetní techniky a infrastruktury do celní správy došlo k dalšímu pokroku, je však třeba dosáhnout dalšího sblížení s evropskými standardy a posílení správní kapacity. Celní úředníci nemají status státních úředníků. V oblasti daní se dosahuje trvalého pokroku. Činnost daňové správy se zlepšila a informatizace daňových úřadů je téměř dokončena. Výběr daní je však obecně stále nízký. Zdanění dovozu ojetých aut a tiskovin není v souladu se závazky vyplývajícími z dohody o stabilizaci a přidružení. U antimonopolních předpisů i předpisů o státní podpoře v oblasti hospodářské soutěže došlo k dalšímu pokroku . Právní rámec je ve velké míře v souladu s acquis Společenství, je však třeba více usilovat o jeho provádění. V oblasti zadávání veřejných zakázek byl zaznamenán určitý pokrok. Na většinu veřejných zakázek se rozšířily elektronické postupy. Je však nutné dále sbližovat nedořešené právní předpisy v oblasti koncesí, síťových odvětví a přezkumných řízení. Kapacita Agentury pro zadávání veřejných zakázek se sice zlepšila, musí však být dále posílena. V oblasti práv duševního a průmyslového vlastnictví došlo k určitému pokroku . Počet případů jejich porušování předložených soudu se zvýšil. Je tu však nutné dále značně zapracovat. Vymáhání práva je stále slabé a kapacity patentového úřadu a úřadu pro autorská práva, jakož i zkušenosti a kvalifikace v soudnictví, jsou i nadále nedostatečné. Jen malého pokroku bylo dosaženo v sociální politice a zaměstnanosti . Zvýšil se rozpočet na sociální ochranu a byla schválena strategie bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Standardy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci však nejsou ani nadále dostatečné a kapacita inspektorátu práce zůstává nízká. Pokračovalo legislativní sbližování se standardy EU v některých oblastech veřejného zdraví. Správní kapacita však zůstává nedostatečná. Určitého pokroku bylo dosaženo v přibližování předpisů v oblasti vzdělávání a politiky výzkumu evropským standardům. Pokrok lze zaznamenat u některých odvětvových politik . Pokud jde o průmysl a malé a střední podniky , provádění Evropské charty pro malé podniky značně pokročilo. K určitému pokroku došlo v oblasti zemědělství , pokud se jedná o právní a institucionální rámec, ale strukturální nedostatky nebyly odstraněny. Laboratorní kapacita v oblasti bezpečnosti potravin a veterinární a rostlinolékařské politiky se zlepšila, dosud však neodpovídá standardům EU, což snižuje vývozní kapacitu Albánie. Bylo dosaženo dalšího pokroku v oblasti rybolovu u horizontálních právních předpisů, inspekce a mezinárodní spolupráce. Kontrola úlovků a vykládek je však stále nedostatečná. Co se týče životního prostředí , došlo k jistému zlepšení v nakládání s odpady a ochraně přírody. Kapacity pro tvorbu politik, jejich provádění a vymáhání se však musí ještě posílit. V dopravě se zlepšil legislativní rámec v odvětví letecké a námořní dopravy. Obecně je ale nutné dosáhnout dalšího výrazného zlepšení. K pokroku došlo v odvětví energetiky . Distribuční síť energetické společnosti byla privatizována. Provádějí se opatření na zlepšení výroby elektrické energie a propojitelnosti. Odvětví energetiky však nadále vykazuje nedostatky. Zabezpečení dodávek energie je stále nejisté. Je nutné se nadále snažit snižovat ztráty a zlepšovat výběr poplatků. V oblasti informační společnosti a médií byl zaznamenán jen omezený pokrok. Pokračovala liberalizace trhu v oblasti elektronické komunikace, stále ji ale brzdí nedostatek nástrojů na ochranu hospodářské soutěže. Správní kapacita rady regulační agentury je nadále nedostatečná. Pokud jde o audiovizuální politiku , bylo dosaženo jen částečného pokroku. Je třeba dále usilovat o provádění akčního plánu reformy médií. Co se týče finanční kontroly , došlo k mírnému pokroku, ale je nutné dále posílit právní rámec a prováděcí kapacitu. V oblasti statistiky bylo dosaženo dalšího pokroku. V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti nastal pokrok ve většině oblastí, i když nebyl rovnoměrný. V rámci dialogu o uvolnění vízového režimu byly přijaty kroky ke splnění kritérií stanovených v plánu uvolnění vízového režimu a byly zavedeny klíčové reformy v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. V oblasti vízové politiky bylo dosaženo dalšího pokroku. Byly podniknuty kroky, jež mají vést ke splnění kritérií určených v plánu uvolnění vízového režimu. Cizinecký zákon vstoupil v platnost a byly přijaty prováděcí právní předpisy. Začal fungovat spolehlivý občanský rejstřík a evidence obyvatel a byly distribuovány průkazy totožnosti. Zvýšilo se tempo zavádění biometrických pasů. Je však třeba dále usilovat o sbližování s evropskými standardy. Pokračovalo se v provádění dohody uzavřené mezi Albánií a ES o zpětném přebírání osob. V oblasti správy hranic došlo k určitému pokroku. Pokračuje provádění strategie integrované správy hranic. Je však nutné dále usilovat o účinnou koordinaci mezi jednotlivými orgány a o poskytování odpovídajícího výcviku, lidských zdrojů a vybavení hraničních stanovišť. Je třeba účinně provádět zákon o státních hranicích. Také přeshraniční spolupráci je třeba rozšířit. V oblasti azylu byl zaznamenán významný pokrok. Byl revidován azylový zákon. Musí být však ještě přijata řada prováděcích opatření, aby byl dokončen právní rámec. Dalšího pokroku bylo dosaženo v oblasti migrace . Pokračuje provádění národní strategie pro migraci. Je třeba dále posílit boj proti ilegální migraci. Mírného pokroku se dosáhlo v oblasti předcházení praní peněz . Právní rámec a správní kapacita se zlepšily. Je však nutné posílit zdroje pro vyšetřování a vymáhací kapacitu ke konfiskování majetku. Spolupráce mezi policií a soudy zůstává nedostatečná. V oblasti boje proti drogám došlo k omezenému pokroku. Výsledky v této oblasti zůstávají nedostatečné, je nutné posílit především spolupráci mezi jednotlivými agenturami. Obchod s drogami vzbuzuje i nadále vážné obavy. Díky provádění nového zákona o policii došlo k určitému pokroku v této oblasti. K určitým zlepšením došlo v personálu. Je však třeba dále usilovat o zvýšení vyšetřovací kapacity, zlepšení spolupráce v trestním stíhání a řízení lidských zdrojů. Je nutné dále posilovat struktury policejní správy, personálu, odborné přípravy a vnitřní kontroly. Je třeba se více zabývat sestavováním spolehlivých statistik trestné činnosti. Stále jen omezeného pokroku se dosahuje v boji proti organizované trestné činnosti , která zůstává vážným problémem. Byla přijata opatření na ochranu svědků, nejsou však dostatečná. Zlepšila se spolupráce s Interpolem, což umožnilo uplatnit řadu mezinárodních zatýkacích rozkazů. Boji proti organizované organizované trestné činnosti brání korupce, malá ochrana svědků a nedostatečné využívání kriminalistických zpravodajských služeb. Obtíže při spolupráci mezi policií a státními zastupitelstvími nadále snižovaly účinnost vyšetřování. Určitý pokrok lze zaznamenat v oblasti boje proti obchodování s lidmi. Začala fungovat internetová databáze údajů o obětech. Zlepšila se správní kapacita koordinátora pro boj proti obchodu s lidmi a vnitrostátního mechanismu předávání. Pro provádění národní strategie boje proti obchodu s lidmi je však nutné najít další zdroje a zlepšit koordinaci mezi jednotlivými orgány, zejména pokud jde o ochranu obětí. Albánie zůstává výchozí zemí obchodování s lidmi. Vnitřní obchod s ženami a dětmi roste. V ochraně osobních údajů bylo dosaženo dalšího pokroku . Existuje právní rámec a byl jmenován nezávislý dozorčí orgán pro ochranu údajů. Aby však mohl efektivně fungovat úřad komisaře pro ochranu údajů, musí být zajištěny odpovídající zdroje včetně odborného vzdělávání. Je třeba více usilovat o zajištění řádného provádění stávajících právních předpisů a posílení správní kapacity. Bosna a Hercegovina Při plnění politických kritérií pokročila Bosna a Hercegovina jen velmi omezeně. Vnitřní politické klima se zhoršilo, správnému fungování institucí stále brání překážky a převažuje vyhrocená rétorika. Kvůli chybějícímu konsenzu, nedostatku politické vůle a složitému institucionálnímu rámci postupuje zavádění reforem pomalu. Zásadním prvkem nutným pro další přibližování země k Evropské unii zůstává dosažení společné vize politických představitelů o směru, kterým se země bude ubírat, a o reformách souvisejících s EU. Zásadní je splnit stanovené cíle a požadavky, aby svou činnost mohl ukončit Úřad vysokého představitele (OHR)[8]. Dokud není činnost OHR ukončena, nemůže Evropská unie posoudit žádost země o členství v EU. Dříve než Komise doporučí udělit status kandidátské země, je nutné provést reformu ústavního rámce Bosny a Hercegoviny tak, aby její orgány mohly efektivně pracovat. V tomto smyslu se političtí vůdci země zapojili do společné iniciativy EU a USA, započaté ve dnech 8.–9. října v Sarajevu. Tu je nyní třeba převést v konkrétní výsledky, jež uvolní cestu Bosny a Hercegoviny vpřed směrem k EU prostřednictvím ústavních změn a obnoveného domácího konsenzu. Pokud jde o demokracii a právní stát , příliš se nepokročilo při vytváření lépe fungujících a účinnějších státních struktur ani při provádění ústavní reformy, jež patří ke klíčovým prioritám evropského partnerství. Ústava Bosny a Hercegoviny byla poprvé změněna tak, aby došlo k úpravě statusu distriktu Brčko, což představuje významný vývoj a pokrok. Vysoký představitel však nedávno musel použít svou výkonnou pravomoc, aby se pokročilo při ukončování mezinárodního dohledu nad tímto distriktem. Státoprávní systém Bosny a Hercegoviny stále zahrnuje mezinárodní přítomnost. Země částečně pokročila v plnění požadavků na uzavření OHR a přechod k posílené přítomnosti EU. Tento proces však brzdí nedostatečné politické odhodlání. Nyní je nutné začít bezodkladně usilovat o plnění zbývajících cílů, tedy o rozdělení majetku mezi stát a ostatní správní úrovně, vyřešení otázky majetku resortu obrany a zajištění stabilního a konstruktivního politického prostředí v zemi. Státní výkonné a zákonodárné orgány fungují nedostatečně. Činnost parlamentu Bosny a Hercegoviny stále omezují neodpovídající technické a lidské zdroje a nedostatečná zůstává jeho spolupráce s Radou ministrů a parlamenty obou entit. Parlament přijal jen malý počet zákonů týkajících se evropské integrace. Správní orgány všech úrovní stále ovlivňuje politické napětí v zemi, jakož i neucelenost a nekoordinovaná tvorba politik. Ukazuje se, že orgány často nejsou schopny rychle jmenovat úředníky na vysoké úrovni. Práci ředitelství pro evropskou integraci brání všeobecné politické klima a po většinu vykazovaného období také neobsazený post ředitele. Proběhly přípravy na sčítání obyvatel v roce 2011, ale dosud nebyl přijat celostátní zákon o sčítání, který je pro tuto proceduru klíčový. V oblasti veřejné správy bylo dosaženo určitého pokroku, je však zapotřebí nepolevovat v úsilí. Pomalu, ale přece se provádí reformní strategie pro veřejnou správu, jež patří mezi hlavní priority evropského partnerství. Fond pro podporu reformy veřejné správy pracuje a uskutečňuje řadu projektů. Koordinace různých správních útvarů v zemi se však musí dále zlepšit. Je třeba trvale usilovat o předcházení politickému vměšování, omezení významu etnické a politické příslušnosti při jmenování do funkce a o vytvoření profesionální, nestranné, odpovědné, transparentní a efektivní veřejné služby založené na výsledcích a schopnostech. Byli jmenováni celostátní veřejní ochránci práv, ale kvůli neochotě entit uzavřít tyto stávající úřady na úrovni entit stále nemohou plnohodnotně pracovat. Ve zdokonalování soudního systému dosáhla Bosna a Hercegovina omezeného pokroku. Byly přijaty nové právní předpisy a zavedena některá opatření na snížení počtu nevyřízených případů. Pokročilo se ve vybavování soudů odpovídající informační technologií. Provádění národní strategie pro rozvoj soudnictví a strategie pro vyšetřování válečných zločinů však není dostatečné a musí se zrychlit. Hlavními překážkami reformy v této oblasti jsou i nadále složitý právní rámec, fragmentované soudnictví a chybějící jednotný rozpočet. Stále dochází k častému politickému vměšování. Neexistence nejvyššího soudu s celostátní jurisdikcí představuje závažnou překážku. Problematické zůstává stíhání organizované trestné činnosti. Politické orgány Bosny a Hercegoviny se nezabývaly žádostí soudních orgánů o prodloužení mandátů mezinárodních soudců a státních zástupců. Stíhání válečných zločinů vnitrostátním soudem zůstává obecně uspokojivé, v entitách a kantonech se ale musí zlepšit. Je třeba dále zvyšovat nezávislost, odpovědnost a účinnost soudnictví. Úřady Republiky Srbsko čím dál více zpochybňují legálnost, jurisdikci a kompetentnost celostátní policie a justičních orgánů pro působení na jejím území. To představuje závažný důvod k obavám. Bosna a Hercegovina dosáhla jen malého pokroku v boji proti korupci , která je v mnoha oblastech stále rozšířená a představuje závažný problém. Byla přijata nová strategie a akční plán na období 2009–2014, ale provádění strategického rámce na období 2006–2009 bylo nedostatečné. Jen málo se pokročilo v provádění doporučení vyslovených Skupinou států proti korupci. Stíhání je i nadále nedostatečné, bylo vyneseno jen velmi málo rozsudků. Bosna a Hercegovina musí své odhodlání posílit a postupovat proti korupci rozhodněji. V otázce lidských práv a ochrany menšin bylo dosaženo jen omezeného pokroku. Bosna a Hercegovina ratifikovala hlavní mezinárodní úmluvy o lidských právech, je však třeba zajistit jejich trvalé lepší uplatňování. Musí se zlepšit výkon vnitrostátních rozhodnutí, včetně těch vydaných Ústavním soudem Bosny a Hercegoviny. Je nutné začít naléhavě řešit neslučitelnost ústavního rámce Bosny a Hercegoviny s Evropskou úmluvou o lidských právech, dříve než dojde k volbám v roce 2010 a než vstoupí v platnost dohoda o stabilizaci a přidružení. Občanská a politická práva jsou všeobecně respektována. Došlo k určitému pokroku ve sjednocování uplatňování trestních sankcí na úrovni státu a entit. Byl přijat celostátní zákon o právní pomoci v trestním řízení. Je však třeba zlepšit přístup k právní ochraně v občanských a trestních věcech a zajistit rovnost před zákonem. Důvodem ke znepokojení zůstává špatné zacházení se zadrženými. Plánovaná výstavba státní věznice se značně opožďuje. Ústava státu i ústavy entit zaručují svobodu projevu a médií, svobodu shromažďování a sdružování a svobodu vyznání . Je však třeba lépe provádět stávající právní předpisy. Zvýšil se počet případů údajného pronásledování novinářů. Sdělovací prostředky jsou stále více etnicky orientovány. Provádění reformy veřejnoprávního vysílání, jedné z klíčových priorit evropského partnerství, brání nedostatečná harmonizace a pomalé uplatňování právního rámce, a to především ve federaci. Výkonná moc musí nadále usilovat o zlepšení dialogu s občanskou společností a podporovat její rozvoj. Orgány musí zajistit, aby se finanční podpora nevládním organizacím rozdělovala objektivně a transparentně. Jen k omezenému pokroku došlo v oblasti hospodářských a sociálních práv . Ačkoli právní rámec Bosny a Hercegoviny obsahuje ustanovení na ochranu hospodářských a sociálních práv, jejich celkové uplatňování není dostatečné. Na státní úrovni byl přijat souhrnný zákon o boji proti diskriminaci, ale jeho rozsah je dosti omezený. Je stále zapotřebí trvale usilovat o ochranu žen před všemi formami násilí. Problémy přetrvávají v oblasti zdraví dětí , jejich sociální ochrany, vzdělávání a domácího násilí páchaného na dětech. Nedostatky v systémech sociální péče mají nepříznivý vliv na podmínky zranitelných skupin obyvatel, včetně mentálně postižených. Ratifikace revidované Evropské sociální charty sice představuje pozitivní vývoj, její provádění je však třeba zlepšit. Složité státoprávní uspořádání a neucelenost právních předpisů stále brání rozvoji celostátního sociálního dialogu. Určitého omezeného pokroku bylo dosaženo v oblasti kulturních práv a práv menšin . Díky ustavení federativní rady byla dokončena síť rad pro národnostní menšiny, i když ještě není plně funkční. Pomalu se provádí strategie a akční plán na podporu romské menšiny. Přesto je potřeba učinit další kroky vedoucí k lepšímu uplatňování zákona o národnostních menšinách a změnit celostátní ústavu, aby se menšinám dostalo přístupu ke všem politickým funkcím. Rozdělování dětí ve školách na základě etnického principu představuje i nadále problém. Navzdory posílení finančních zdrojů na zavádění strategie pro Romy čelí tato menšina stále velmi obtížným životním podmínkám a diskriminaci. Nedostatečná evidence obyvatel nadále brání jejich přístupu k základním sociálním a hospodářským právům. Pokud jde o uprchlíky a vysídlené osoby , jejich bezpečnostní situace se dále zlepšila, ovšem jen k malému zlepšení došlo v socio-ekonomickém integrování osob po jejich návratu. Stále nebyla přijata celostátní strategie zaměřená na podporu procesu navracení a na zajišťování řádného provádění přílohy VII daytonské/pařížské mírové dohody. Pokud jde o regionální záležitosti a mezinárodní závazky , pokračuje uplatňování daytonské/pařížské mírové dohody. Spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) je nadále uspokojivá. Silné znepokojení však vyvolávají prohlášení politického vedení Republiky Srbsko, jež zpochybňuje věrohodnost válečných masakrů civilního obyvatelstva. Bosna a Hercegovina by se měla spolu se svými sousedy zabývat regionálními rozdíly v pojetí beztrestnosti, a to včetně přijetí kroků k dosažení dohod o vydávání v případech válečných zločinů. Co se týče Mezinárodního trestního soudu, dvoustranná dohoda se Spojenými státy o imunitě není v souladu se společnými postoji a hlavními zásadami EU. Bosna a Hercegovina musí zajistit soulad s postojem EU. Bosna a Hercegovina se i nadále aktivně podílí na regionální spolupráci, včetně procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP), Rady pro regionální spolupráci (RCC) a Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA). Vztahy Bosny a Hercegoviny se sousedními zeměmi zůstávají stabilní, ale neučinilo se dost pro podporu usmiřování a řešení zbývajících otázek, což přitom patří mezi klíčové priority evropského partnerství. Otevřené zůstávají především otázky obchodu a hranic se sousedními zeměmi. Hospodářství Bosny a Hercegoviny značně zpomalilo ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008, kdy reálnou ekonomiku začala ovlivňovat celosvětová krize. Tento trend pokračoval i v roce 2009 a přivedl zemi do recese. Míra nezaměstnanosti zůstala velmi vysoká. Kvalita veřejných financí se dále zhoršila a charakterizuje ji zejména dramatické zvýšení běžných výdajů. Země požádala o zařazení do programu Mezinárodního měnového fondu a vyjednala dohody o pohotovostním úvěru na tři roky. Navzdory určitému pokroku při celostátní koordinaci hospodářské politiky zůstalo odhodlání uskutečnit strukturální reformy místně nevyvážené. Pokud jde o hospodářská kritéria , Bosna a Hercegovina jen málo postoupila směrem k fungujícímu tržnímu hospodářství. V souvislosti s reformami je třeba vynaložit značné úsilí, aby byla země z dlouhodobého hlediska schopna odolávat konkurenčnímu a tržnímu tlaku v rámci Evropské unie. Podařilo se zachovat finanční a měnovou stabilitu, jelikož centrální banka vhodně reagovala na výkyvy způsobené mezinárodní finanční krizí. Režim pevných směnných kurzů i nadále požíval velké míry důvěryhodnosti. V souladu s mezinárodním vývojem cen se inflace značně snížila. Vnější nerovnováha poklesla, což způsobila především rychle se upravující obchodní bilance. Rozmach finančního zprostředkování se sice zpomalil, ale bankovní sektor se zatím s důsledky celosvětové krize vyrovnává dobře. Bylo zaznamenáno určité omezené zlepšení podnikatelského prostředí, obzvláště v oblasti stavebních povolení, převodů majetku, registrace podnikatelských subjektů a odchodů z trhu. Kvalita a udržitelnost veřejných financí se však dále zhoršila. Běžné výdaje, obzvláště na mzdy a sociální dávky, v roce 2008 dramaticky vzrostly a podíl celkového veřejného dluhu na HDP zůstal vysoký. Restrukturalizace veřejných podniků, liberalizace síťových odvětví ani privatizace nijak nepokročila. Nedostatečná výrobní kapacita a strukturální nepružnost – vysoké sazby sociálních odvodů, zkreslené metody stanovování mezd, vysoké a špatně cílené sociální transfery a nízká mobilita pracovních sil – omezují i nadále vytváření nových pracovních míst a fungování trhu práce. Nezaměstnanost zůstává velmi vysoká a velkou výzvu představuje i nadále stínová ekonomika. Neúčinnost správy má stále nepříznivý vliv na podnikatelské prostředí. Pokles přímých zahraničních investic i veřejných investic způsobil zpomalení modernizace infrastruktury. Ve slaďování právních předpisů a politik s evropskými standardy pokročila Bosna a Hercegovina jen málo. Určitého pokroku bylo dosaženo v oblastech, jako je doprava, cla, daně, vzdělávání a kultura, a v řadě záležitostí týkajících se spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. Je třeba ještě zapracovat obzvláště v oblasti pohybu zboží, osob a služeb, sociální politiky a politiky zaměstnanosti, státní podpory, energetiky a životního prostředí. Provádění prozatímní dohody (IA) je obecně uspokojivé. Zrychlit se však musí přípravy na plnění požadavků stanovených v IA a v dohodě o stabilizaci a přidružení, což je jedna z klíčových priorit evropského partnerství. Správní kapacita Bosny a Hercegoviny musí být dále posílena, aby výsledky provádění dohody o stabilizaci a přidružení mohly být uspokojivé. Země také musí nadále usilovat o vytvoření plně funkčního jednotného hospodářského prostoru uvnitř svých hranic, jak to požaduje evropské partnerství. Určitého pokroku dosáhla Bosna a Hercegovina v plnění priorit evropského partnerství v oblasti vnitřního trhu . Pokud jde o volný pohyb zboží , bylo dosaženo omezeného pokroku v oblasti standardizace, akreditace, metrologie a dozoru nad trhem. V této oblasti je třeba trvale usilovat o sbližování právního rámce s právními předpisy EU a o rozvoj potřebné správní kapacity. K omezenému pokroku došlo v oblasti služeb, práva usazování a práva společností . Právní předpisy o leasingu na úrovni entit byly sladěny, zatím však nedošlo ke zřízení jednotné státní agentury pro dohled nad bankovnictvím. Legislativní iniciativy entit v této oblasti stále nejsou dostatečně koordinovány. K určitému rozvoji došlo v oblasti volného pohybu kapitálu . Republika Srbsko přijala právní předpisy o devizových operacích. Určitého pokroku bylo dosaženo v celní oblasti, i když je třeba zlepšit sbližování právních předpisů a správní kapacitu. Stále nebyly vytvořeny strategie v oblasti cel, obzvláště u řízení lidských zdrojů, odborného vzdělávání a informačních technologií. V oblasti daní byl přijat nový zákon o spotřební dani, aby se zlepšila fiskální udržitelnost. Pokud jde o hospodářskou soutěž , Bosna a Hercegovina mírně pokročila v oblasti antimonopolní kontroly. V oblasti státní podpory nedošlo k viditelnému pokroku. Nebyly dosud přijaty právní předpisy o státních podporách ani zřízen funkčně nezávislý orgán pro dohled nad státními podporami. Je třeba nadále usilovat o správné provádění postupů při zadávání veřejných zakázek po celé zemi. Jen omezeného pokroku bylo dosaženo v oblasti vymáhání práv duševního vlastnictví , ačkoli byly ratifikovány další mezinárodní dohody. V této oblasti je třeba dokončit právní rámec a dále posílit donucovací kapacitu. V sociální politice a politice zaměstnanosti a veřejného zdraví došlo jen k malému pokroku. Právní předpisy a politiky v oblasti sociálního zabezpečení a zaměstnanosti, stejně jako právní předpisy v oblasti veřejného zdraví, jsou i nadále velmi neucelené. Nedostatečná spolupráce mezi různými úrovněmi státní správy představuje stále závažnou překážku rozvoje nezbytných koordinovaných přístupů. Určitého pokroku bylo dosaženo při sbližování předpisů s evropskými standardy v oblasti vzdělávání a kultury . Bosna a Hercegovina především ratifikovala Úmluvu UNESCO z roku 2005 o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů. Konference ministrů školství přispěla k zajištění základní koordinace činností čtrnácti příslušných ministerstev v zemi. Dosud však nebyla dokončena harmonizace právních předpisů na úrovni entit a kantonů a jejich provádění v zemi probíhá nejednotně. Musí být posílena správní kapacita různých vzdělávacích agentur. V oblasti výzkumu se Bosna a Hercegovina připojila k sedmému Rámcovému programu pro výzkum a rozvoj, ale je třeba ještě značně zlepšit výzkumné kapacity na státní úrovni. Jednání o přistoupení ke Světové obchodní organizaci pokračovala, proces ale stále není ukončen. V řadě odvětvových politik dosáhla Bosna a Hercegovina určitého omezeného pokroku při plnění evropských standardů. V oblasti průmyslu došlo jen k malému pokroku. Stále nebyla vypracována komplexní průmyslová politika. Co se týče malých a středních podniků , byl přijat celostátní strategický rámec. Nyní se musí začít provádět. Určitého pokroku bylo dosaženo v oblasti zemědělství a rybolovu . Byl přijat strategický rámec pro harmonizaci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova. Provádění státního zákona o zemědělství, potravinách a rozvoji venkova je však pomalé. Nepokročilo se při zřizování celostátního ministerstva zemědělství, pravomoci v odvětví zemědělství zůstávají na úrovni entit. Jen omezeného pokroku bylo dosaženo v oblasti bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky. Kvůli neodpovídajícím lidským a finančním zdrojům a nedostatečné koordinaci mezi státními útvary a útvary entit problémy přetrvávají. V přípravách v oblasti životního prostředí zůstává Bosna a Hercegovina v počáteční fázi. Během sledovaného období nedošlo k výraznému pokroku. Zatím nebyl přijat celostátní zákon o ochraně životního prostředí, který by vytvářel rámec pro celostátní harmonizovanou ochranu životního prostředí, a dosud také nebyla zřízena státní agentura pro životní prostředí. V odvětví dopravy dosáhla Bosna a Hercegovina určitého pokroku. K určitému rozvoji došlo u transevropských dopravních sítí a tranzitní dopravy, ale pokrok byl dosti omezený v odvětví silnic, železnic a vnitrozemských vodních cest. Bosna a Hercegovina se stala plnoprávným členem Sdružených leteckých úřadů (JAA). Je třeba neustále usilovat o konzistentní uplatňování dohody o společném evropském leteckém prostoru. Musí být přijata další opatření, aby mohla být dokončena reorganizace institucionálního uspořádání a vytvořeny odpovídající podmínky pro otevření trhu pro všechny druhy dopravy. V oblasti energetiky k pokroku nedošlo. Jakožto signatář Smlouvy o Energetickém společenství musí Bosna a Hercegovina provést příslušné právní předpisy EU, avšak v řadě oblastí týkajících se energetiky výrazně zaostává. Pozadu jsou zejména reformy v plynárenství. Rozvoji energetiky nadále brání různé faktory. Fungování celostátní přenosové společnosti (TRANSCO) silně brzdí politické vměšování a špatné řízení. Souhrnná strategie pro energetiku dosud nebyla vypracována. Pro případ nouze jsou k dispozici pouze velmi omezené zásoby energie. Jen nevýrazného pokroku bylo dosaženo v oblasti informační společnosti a médií . Dosud nebylo dosaženo plné harmonizace právního rámce pro veřejnoprávní vysílání v zemi a reforma systému veřejnoprávního vysílání se odkládá. Nezávislost regulačního orgánu v oblasti komunikací (CRA) je nadále slabá kvůli absenci řádně jmenovaného generálního ředitele a rady. Nezávislost CRA zůstává problematická. V oblasti finanční kontroly došlo pouze k omezenému pokroku. Připravené politické dokumenty na celostátní úrovni a na úrovni entit stále nebyly přijaty. Je třeba více usilovat o zlepšení veřejné vnitřní finanční kontroly a sledování auditních zpráv. Dalšího technického pokroku bylo dosaženo v oblasti statistiky . Spolupráce mezi statistickými orgány v zemi na celostátní úrovni a na úrovni entit však zůstává nedostatečná. Vypracovávání statistik a jejich kvalita se musí zlepšit, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost národním účtům a statistikám v klíčových odvětvích včetně obchodu, podnikání a zemědělství. Zásadní význam bude mít sčítání obyvatel v roce 2011. V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti bylo dosaženo dalšího pokroku. V rámci dialogu o uvolnění vízového režimu byly přijaty kroky ke splnění všech kritérií stanovených v plánu uvolnění vízového režimu a byly zavedeny klíčové reformy v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. V oblasti vízové politiky bylo dosaženo dalšího pokroku. Byly přijaty místní předpisy upravující postupy vydávání víz, jak to stanovuje schengenské acquis . Začala zkušební fáze vydávání nových biometrických pasů. Pro zajištění bezpečné a účinné správy systému osobních dokumentů byla zřízena nová, centrální agentura. Je však třeba dále usilovat o sbližování s evropskými standardy. Provádění dohody s ES o zpětném přebírání osob pokračuje i nadále hladce. V oblasti správy hranic, azylu a migrace byla rovněž přijata některá konkrétní opatření. Byla přijata národní strategie pro azyl a migraci a byl vytvořen migrační profil Bosny a Hercegoviny. Probíhá provádění nové strategie integrované správy hranic a byly podniknuty iniciativy týkající se spolupráce se sousedními zeměmi. Je však nutné vyjasnit rozdělení odpovědnosti na hraničních přechodech a obsazování stanovišť. Určitého dalšího pokroku bylo dosaženo v oblasti předcházení praní peněz . Byl přijat nový zákon proti praní peněz a pokračuje spolupráce na mezinárodní úrovni. Byla přijata národní strategie a akční plán pro boj proti praní peněz a jeho prevenci. Vnitrostátní právní předpisy je stále třeba harmonizovat jak vzájemně, tak vzhledem k mezinárodním úmluvám. Právní předpisy o konfiskaci majetku nejsou v souladu s mezinárodními standardy a nejsou v rámci země harmonizovány. V boji proti drogám byly podniknuty některé pozitivní kroky. Byla přijata strategie pro boj proti nedovoleným omamným látkám a odpovídající akční plán. Začala pracovat Komise pro omamné látky. Obchod s drogami však zůstává nadále závažným problémem, jehož řešení vyžaduje trvalé úsilí. Málo se pokročilo v oblasti činnosti policie a provádění policejní reformy, jež patří mezi klíčové priority evropského partnerství. Provádění právních předpisů přijatých v roce 2008 je pomalé a začaly pracovat jen některé celostátní agentury, jež tyto předpisy zavádějí. Dosahování