Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu

[COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD)]

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a některých kryptoaktiv (přepracované znění)

[COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)]

a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o mechanismech, které mají členské státy zavést za účelem předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, a o zrušení směrnice (EU) 2015/849

[COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

(2022/C 152/15)

Zpravodaj: Javier DOZ ORRIT Spoluzpravodaj: Benjamin RIZZO

Žádost o vypracování stanoviska Evropský parlament, 4. 10. 2021 Rada, 8. 10. 2021 Právní základ články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato v sekci 23. 11. 2021 Přijato na plenárním zasedání 8. 12. 2021 Plenární zasedání č. 565 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 230/7/0

1. Závěry a doporučení

1.1. Zprávy Evropské komise (2019) a Evropského účetního dvora (2021), akademické studie a nyní i dokumenty Pandora Papers a další podobné publikace upozorňují na to, jak závažným jevem je praní peněz v EU. Současné evropské právní předpisy jsou vzhledem k neúspěšné koordinaci a rozdílům mezi jednotlivými státy do značné míry nedostatečné.

1.2. EHSV důrazně podporuje balíček legislativních opatření proti praní peněz, zejména vytvoření a koncepci nového evropského Orgánu pro boj proti praní peněz (AMLA) s přímými dohledovými pravomocemi. Tento orgán by měl mít k dispozici dostatečné zdroje, aby se mohl stát základem integrovaného evropského systému dohledu a zpravodajských služeb.

1.3. EHSV souhlasí s rozložením obsahu mezi první nařízení o boji proti praní peněz – dohled nad soukromými institucemi – a šestou směrnici o boji proti praní peněz – koordinace vnitrostátních orgánů dohledu a finančních zpravodajských jednotek – a také s ustanoveními obou dvou předpisů, jejichž smyslem je harmonizace vnitrostátních právních předpisů a automatizace zaznamenávání a přenosu informací.

1.4. K tomu, aby byl boj proti praní peněz a souvisejícím predikativním trestným činům účinný, je zapotřebí kulturní změna a účinné zapojení organizované občanské společnosti. EHSV opakuje svůj návrh na vytvoření evropského paktu pro boj proti chování, které poškozuje etické a politické zásady našich demokracií a narušuje veřejné statky. Dále navrhuje, aby byl v rámci orgánu AMLA, nebo v rámci Evropské komise a za účasti orgánu AMLA vytvořen poradní orgán složený ze zástupců občanské společnosti.

1.5. EHSV navrhuje, aby nařízení o kryptoaktivech, které je součástí balíčku legislativních opatření proti praní peněz, bylo neprodleně provedeno. Návrh nařízení o trzích s kryptoaktivy ( 1 ) , který předložila Komise, představuje krok k celkové regulaci a měl by co nejdříve vstoupit v platnost. Tento návrh však nenahrazuje veškeré nástroje, jež jsou zapotřebí pro zajištění ochrany před finančními riziky a riziky v oblasti trestné činnosti, které jsou s těmito finančními produkty spojeny.

1.6. EHSV vyzývá Komisi, aby zvážila, jak tento balíček legislativních opatření uplatnit na kanály praní peněz mimo finanční systém: trh s uměleckými díly a aktivy vysoké hodnoty; svobodné přístavy, celní sklady a zvláštní ekonomické zóny; určité obchodní transakce, investice do nemovitostí, hazardní hry atd. Domnívá se, že v těchto oblastech budou zapotřebí nové evropské právní předpisy.

1.7. EHSV navrhuje, aby byly Europolu uděleny větší pravomoci a poskytnuty dostatečné zdroje k boji proti praní peněz, financování terorismu a přeshraniční organizované trestné činnosti a ke koordinaci vnitrostátních policejních složek v těchto oblastech. Účinná koordinace Úřadu evropského veřejného žalobce, Europolu a nového orgánu AMLA, která by měla být neprodleně zavedena, může být klíčem k tomu, aby byl v praxi tento balíček legislativních opatření úspěšný.

1.8. EHSV vyzývá Komisi, aby ve všech členských státech prosazovala urychlené provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2018/1673 ( 2 ) , která stanoví společnou definici trestného činu praní peněz. Zároveň Výbor požaduje, aby byla přijata nová směrnice, která by stanovila společnou definici souvisejících trestných činů a podle níž by příslušné sankce za tyto trestné činy měly mít určitý rozsah.

1.9. EHSV je velmi znepokojen tím, že v EU existuje obrovský počet „krycích společností“, které hrají klíčovou úlohu v praní peněz a vyhýbání se daňovým povinnostem. Navrhuje, aby orgány, které jsou v současné době odpovědnými orgány, a budoucí integrovaný systém dohledu vytvořily konkrétní programy ke sledování těchto společností, které jsou spravovány některými právnickými kancelářemi, poradenskými společnostmi nebo daňovými poradci, s cílem identifikovat jejich skutečné vlastníky a osoby odpovědné za jejich transakce a vyšetřit veškeré trestné činy, jichž se mohly dopustit.

1.10. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby prozkoumala možnost úplného zprovoznění orgánu AMLA do roku 2026, a to včetně zajištění přímého dohledu. EHSV v každém případě vyzývá všechny zúčastněné orgány, aby do té doby více spolupracovaly za účelem účinnějšího uplatňování stávajících právních předpisů.

1.11. EHSV považuje za nezbytné vypracovat nový, realistický a přesný seznam vysoce rizikových třetích zemí, který by obsahoval také všechny země, jež napomáhají praní peněz. Navrhuje také, aby Evropská komise přijala pravidlo, podle něhož by společnosti a jednotlivci zapojení do finanční trestné činnosti nebo praní peněz měli být vyloučeni ze zadávacích řízení.

1.12. EHSV vyzývá EU a vlády jednotlivých států, aby chránily život a integritu novinářů, zaměstnanců a úředníků, kteří upozorní na hospodářskou a politickou korupci, a považuje zpoždění při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 ( 3 ) za nepřijatelné.

2. Návrh Evropské komise a kontext

2.1. Evropská komise předložila v červenci 2019 posouzení boje proti praní peněz a financování terorismu (AML/CFT). Toto sdělení a čtyři hodnocení ( 4 ) poukázaly na závažné nedostatky v uplatňování stávajících právních předpisů a rozdíly mezi členskými státy v oblasti AML/CFT.

2.2. Boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz V zájmu řešení těchto problémů zveřejnila Komise dne 7. května 2020 akční plán pro předcházení praní peněz a financování terorismu ( 5 ) a zahájila o něm veřejnou konzultaci. Tento plán byl založen na šesti pilířích: účinné uplatňování stávajících pravidel, jednotný soubor pravidel EU, dohled na úrovni EU, podpora finančních zpravodajských jednotek (FIU) a spolupráce mezi nimi, lepší prosazování trestního práva a posílení úlohy EU ve světě. EHSV ve svém stanovisku ( 6 ) tento plán podpořil, stejně jako jeho neprodlené vypracování a uplatňování.

2.3. Poté, co akční plán schválila Rada a Evropský Parlament a proběhla zmíněná konzultace, rozpracovala Komise legislativní návrhy uvedené v toto plánu do podoby balíčku legislativních opatření, který předložila 20. července 2021 a jenž obsahuje následující návrhy: — nařízení, kterým se zřizuje evropský Orgán pro boj proti praní peněz a financování terorismu (7), — jednotný soubor pravidel v oblasti AML/CFT obsahující část právních předpisů (8), — nová, šestá, směrnice, kterou se revidují některé zbývající právní předpisy (9), a — změna nařízení o převodech peněžních prostředků s cílem zahrnout do něj kryptoaktiva (10).

2.4. Jádrem tohoto balíčku legislativních opatření je vytvoření nového orgánu EU (AMLA), který přebírá přímé dohledové pravomoci a posiluje pravomoci v oblasti koordinace vnitrostátních orgánů a spolupráce s nimi, čímž zajistí, aby soukromý sektor správně a důsledně uplatňoval pravidla EU. Konkrétně: — vytvoří ve spolupráci s vnitrostátními orgány jednotný integrovaný systém dohledu v oblasti AML/CFT, — bude přímo dohlížet na některé z nejrizikovějších finančních institucí, které působí v celé řadě členských států EU; AMLA bude mít nad těmito „vybranými povinnými osobami“ sankční pravomoci, — bude dohlížet na vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za jiné finanční a nefinanční instituce a uplatňování pravidel EU a koordinovat tyto orgány a provádět pravidelné hodnocení některých nebo všech činností jednoho, několika nebo všech finančních dohlížitelů, včetně hodnocení jejich nástrojů a zdrojů pro zajištění vysoké úrovně standardů a postupů dohledu, — bude prosazovat a podporovat spolupráci mezi finančními zpravodajskými jednotkami a usnadňovat přeshraniční komunikaci a společné analýzy.

2.5. Orgán AMLA, který bude řídit předseda, výkonná rada o pěti členech a generální rada, bude mít dvě alternativní složení a dva druhy pravomocí: pro dohled a pro finanční zpravodajské jednotky. Mezi jeho členy budou vedoucí pracovníci vnitrostátních orgánů dohledu a zpravodajských agentur, kteří budou řídit integrovaný evropský systém dohledu a finančního zpravodajství. Členem řídicích složek AMLA bude i člen Evropské Komise. V generální radě budou jako pozorovatelé působit zástupci Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) a Evropské centrální banky (ECB), jejichž pravomoci a nástroje – centrální databáze a síť FiU.net – v oblasti AML/CFT budou převedeny na tento nový orgán. AMLA zahájí svou činnost v roce 2024, přičemž všechna svá pracovní místa obsadí a přímý dohled začne vykonávat v roce 2026.

2.6. První nařízení EU o AML/CFT rozšiřuje seznam povinných osob o poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, platformy skupinového financování a provozovatele migračních služeb (kteří investorům usnadňují získání povolení k pobytu a v některých případech i státní příslušnosti). Zároveň toto nařízení posiluje a vyjasňuje kontroly a opatření hloubkové kontroly a reviduje také požadavky týkající se třetích zemí a politicky exponovaných osob. Podobně jsou vyjasněny požadavky týkající se skutečných majitelů a zavádějí se nové ke zmírnění rizika, že se pachatelé trestných činů budou skrývat za prostředníka. Jsou přijata opatření proti zneužívání nástrojů na doručitele a pro použití hotovosti je stanoven maximální limit ve výši 10 000 EUR.

2.7. Na rozdíl od nařízení, které upravuje činnost soukromého sektoru, se šestá směrnice o AML/CFT zaměřuje na institucionální systém tohoto boje a jeho přizpůsobení v jednotlivých členských státech. Návrh této směrnice objasňuje pravomoci, úkoly a přístup k informacím finančních zpravodajských jednotek, stanoví rámec pro společné analýzy a poskytuje právní základ pro systém FIU.net. Je v něm posílena pravomoc orgánů dohledu jednat a jsou zdokonaleny mechanismy pro spolupráci mezi orgány dohledu a s jinými orgány. Je umožněno propojení registrů bankovních účtů.

2.8. Navrhované nařízení o převodech peněžních prostředků a některých kryptoaktiv je přepracovaným zněním nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847 ( 11 ) o převodech peněžních prostředků, jehož cílem je zajistit, aby požadavky na sledovatelnost a identifikaci převodů kryptoaktiv byly podobné jako v případě peněžních prostředků. Na poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy se budou zároveň vztahovat požadavky, které jsou v nařízení o boji proti praní peněz stanoveny pro ostatní finanční subjekty.

3. Obecné připomínky

3.1. První směrnice o boji proti praní peněz byla přijata v roce 1991. Od té doby byly přijaty další čtyři směrnice o AML/CFT a desítky dalších doplňujících směrnic týkajících se finančního systému nebo související trestné činnosti. Výsledky tohoto úsilí, které orgány EU považují za svou prioritu, byly dosud zjevně neuspokojivé.

3.2. Úsilí EU v boji proti praní peněz v bankovním sektoru je roztříštěné a provádění nedostatečné Ohledně této skutečnosti panuje široká shoda. Odrazilo se to v posouzeních Komise z roku 2019 i v dokumentech dalších orgánů, jako jsou Evropský parlament, který na tuto skutečnost poukázal ve svých usneseních z března 2019 a července 2020 ( 12 ) , a Evropský účetní dvůr, který tak učinil ve své zprávě z června 2021 s názvem ( 13 ) . Stejně tak se nad tím pozastavila i naprostá většina odborných a akademických analýz a prací analytických středisek, zejména zpráva pracovní skupiny CEPS-ECRI ( 14 )

3.3. Podle odhadů představuje objem praní peněz mezi 1 % (Europol a Evropská Komise) a 1,3 % (Účetní dvůr) HDP 27 států EU, tj. mezi 140 a 208 miliardami EUR ročně. Ještě horší však je, že podle Europolu je zpětně získáno pouze 1 % tohoto objemu. V posledních letech došlo k řadě skandálů týkajících se praní peněz, do kterých byly zapleteny velké finanční instituce, a je důležité, že mnohé z nich by nebyly odhaleny bez uplatnění evropských právních předpisů nebo zásahu orgánů dohledu. Jinými slovy, i přes úsilí a ochotu Evropské komise a Evropského parlamentu nebylo dosaženo žádného pokroku, pokud jde o výsledky boje proti praní peněz a financování terorismu.

3.4. Když Mezinárodní konsorcium investigativních novinářů (ICIJ) zveřejnilo dokumenty Pandora Papers, opět to poukázalo na rozsah problému, který představuje praní peněz a související trestná činnost, a na zásadní úlohu daňových rájů při napomáhání této trestné činnosti. Je proto těžké pochopit, že jurisdikce, kterou tento dokument zmiňuje nejčastěji, není na unijním seznamu „nespolupracujících jurisdikcí“ a že Rada pro hospodářské a finanční věci z tohoto seznamu právě odstranila jinou jurisdikci, jejíž právní předpisy znemožňují určit skutečné majitele společností a účtů.

3.5. EHSV upozorňuje orgány EU a vlády jednotlivých států, že je třeba spolehlivě chránit život a integritu novinářů, zaměstnanců a úředníků, kteří upozorňují na hospodářskou a politickou korupci. Výbor je znepokojen tím, že řada členských států dosud nezahájila postupy k provedení směrnice (EU) 2019/1937 o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie, a vyzývá Komisi, aby přijala opatření k zajištění jejího bezodkladného provedení do konce roku 2021.

3.6. Selhání a nedostatky politiky EU v oblasti AML/CFT mají několik příčin, které mají kumulativní účinky: i) roztříštěnost pravomocí mezi různými orgány EU a členských států, ii) neexistence jednotného orgánu dohledu EU v oblasti AML/CFT, iii) omezené nástroje, jež mají příslušné orgány EU k dispozici, iv) špatná koordinace, pokud jde o iniciativy v oblasti prevence i o přijímání opatření proti zjištěným rizikům a zpoždění při jejich provádění, v) nedostatky v práci orgánů dohledu a finančních zpravodajských jednotek v mnoha zemích, vi) provádění směrnic je velmi opožděné a mezi členskými státy existují značné rozdíly, což vede ke správním a soudním řízením ze strany Evropské komise, vii) nedostatečné povědomí o významu důrazného boje proti praní peněz a související trestné činnosti v celé řadě zemí, viii) rozdíly vyplývající z odlišného vymezení trestných činů v trestních zákonících, počínaje samotným praním peněz, a souvisejících sankcí, ix) nedostatečné vyšetřování souvisejících predikativních trestných činů, zejména ve třetích zemích a x) nedostatečná politická vůle některých vlád EU přijmout a uplatňovat evropské normy. Zeměpisné a odvětvové rozdíly vyplývající ze všech těchto faktorů pomáhají pachatelům finanční trestné činnosti vytvářet nejvýhodnější sítě pro své nezákonné obchodování.

3.7. V některých situacích není spolupráce mezi orgány EU považována za nezbytnou. Je tomu tak v případě spolupráce mezi Evropskou komisí a EBA při vyšetřování případů porušení práva EU, což vedlo Účetní dvůr ke konstatování, že tento postup „postrádá účinnost“ ( 15 ) . Účinná nebyla vždy ani spolupráce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) s Evropskou komisí při stanovování seznamu „vysoce rizikových třetích zemí“ v oblasti AML/CFT ( 16 ) . Seznam Evropské komise z roku 2019, který podpořil EP, nakonec zamítla Rada a seznam přijatý v květnu 2020 vychází ze seznamu Finančního akčního výboru (FATF), ale vykazuje značné nedostatky.

4. Stanovisko EHSV

4.1. EHSV plně podporuje balíček legislativních opatření Komise, neboť je přesvědčen, že jeho správné a okamžité uplatňování by mohlo být velmi užitečné pro zvrácení neudržitelné situace, která je stručně popsána v předchozím oddíle. Podporuje zejména vytvoření a koncepci orgánu AMLA, který se při výkonu svých přímých dohledových pravomocí stává jádrem evropského systému dohledu (a zpravodajských služeb) v oblasti AML/CFT a v jehož generální radě jsou sdruženy vnitrostátní orgány dohledu a finanční zpravodajské jednotky a v roli pozorovatelů jsou zastoupeny také další zúčastněné orgány EU.

4.2. EHSV souhlasí s rozložením obsahu mezi první nařízení a šestou směrnici a s ustanoveními obou dvou předpisů, jejichž smyslem je standardizovat vnitrostátní právní předpisy a usnadnit fungování vnitrostátních finančních zpravodajských jednotek a orgánů dohledu v klíčových oblastech: zaznamenávání, hlášení a vyšetřování podezřelých transakcí pomocí oznámení podezřelých činností s využitím standardizovaných technik. V zájmu překonání jednoho z hlavních současných problémů je nanejvýš zapotřebí klást důraz na to, aby jednotlivé orgány plnily své četné povinnosti v co nejkratší lhůtě. EHSV se domnívá, že navrhované právní předpisy jsou v souladu s evropským rámcem pro ochranu údajů a respektují práva jednotlivců a společností, která bude v konečném důsledku chránit Soudní dvůr Evropské unie (SDEU).

4.3. „pokusit se zastavit nebo alespoň výrazně omezit praní peněz je morálním imperativem v každé demokratické společnosti, kde jsou všichni občané svobodní a rovní před zákonem, ve spravedlivém systému spolupráce[…]. Nejasnosti, zpoždění a neefektivnost povedou pouze k dalšímu praní peněz“ ( 17 ). EHSV vyzývá vlády jednotlivých států a evropské organizace občanské společnosti, aby podpořily přijetí a náležité uplatňování tohoto balíčku legislativních opatření. EU ani členské státy si nemohou dovolit, aby byla současná situace zachována, tím spíše v době, kdy boj proti zdravotním, hospodářským a sociálním důsledkům pandemie COVID-19 a snaha o oživení hospodářství vyžadují, aby členské státy a EU podstatně navýšily veřejné zdroje. Ve zprávě CEPS-ECRI stojí, že

4.4. EHSV chápe význam partnerství veřejného a soukromého sektoru v této oblasti. V některých zemích se výzkumné kapacity nachází z velké části v soukromém sektoru ( 18 ) . Výbor vyzývá orgány EU, aby při uplatňování balíčku legislativních opatření učinily vše, co je v jejich silách, a podpořily zlepšování vnitrostátních orgánů dohledu a finančních zpravodajských jednotek. Zároveň si přeje, aby tyto orgány co nejvíce usnadňovaly partnerství veřejného a soukromého sektoru v této oblasti.

4.5. „[…] důvěru veřejnosti obnovit a zajistit spravedlivé a transparentní daňové systémy a daňovou spravedlnost“ Zlepšení účinnosti boje proti hospodářské a finanční trestné činnosti bude v mnoha zemích pravděpodobně vyžadovat kulturní změnu a větší zapojení občanské společnosti. Tato skutečnost byla jedním z důvodů, proč EHSV navrhl vytvořit evropský pakt proti daňové trestné činnosti, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz ( 19 ) . Evropský parlament ve stejném duchu zastává názor, že je důležité ( 20 ) . V zájmu dosažení těchto cílů navrhuje EHSV, aby byl v rámci orgánu AMLA, nebo v rámci Evropské komise a za účasti orgánu AMLA zřízen poradní orgán složený ze zástupců občanské společnosti ( 21 ) , a tyto organizace i samotný Výbor se tak mohly aktivněji zapojit do boje proti praní peněz a financování terorismu a přispívat k němu vlastními zkušenostmi a návrhy. Orgány EU a organizovaná občanská společnost musí jednat společně a informovat evropské občany o velmi negativním dopadu praní peněz a souvisejících trestných činů na veřejné statky a na zásady spravedlnosti a poctivosti, na nichž je založena demokracie.

4.6. Europol a další odborníci jsou přesvědčeni, že od vypuknutí pandemie COVID-19 stoupá počet případů praní peněz a souvisejících trestných činů, zejména těch, které jsou páchány elektronickými prostředky a s využitím kryptoměn a dalších kryptoaktiv ( 22 ) . EHSV je proto přesvědčen, že je plně namístě přijmout nařízení, na jehož základě by se s těmito transakcemi zacházelo jako s ostatními transakcemi, neboť by zavedlo povinnost identifikovat skutečné majitele. Návrh nařízení o trzích s kryptoaktivy ( 23 ) představuje krok k celkové regulaci a měl by co nejdříve vstoupit v platnost. Nenahrazuje však veškeré nástroje, jež jsou zapotřebí pro zajištění ochrany před finančními riziky a trestnými činy, které jsou s těmito finančními produkty spojeny.

4.7. EHSV, EP a další instituce zdůraznily riziko, jež v EU představuje existence stovek tisíc „krycích společností“ ( 24 ) , které jsou legalizovány a spravovány některými právnickými kancelářemi, poradenskými společnostmi nebo daňovými poradci a které jsou ve většině případů využívány k praní peněz a k dalším souvisejícím predikativním trestným činům, jakož i k vyhýbání se daňovým povinnostem. Přes tyto společnosti protéká obrovské množství kapitálu. Stávající příslušné orgány a nový evropský systém dohledu budou muset vytvořit konkrétní programy na uplatňování pravidel pro identifikaci skutečných majitelů těchto společností a emitentů a příjemců jejich transakcí, aby bylo možné stíhat hospodářskou a finanční trestnou činnost, již se mnohé z těchto společností dopouštějí. Žádná společnost ani žádný jiný druh subjektu, který by mohl být využit k praní peněz nebo financování terorismu, by neměl mít v žádném členském státě možnost se zaregistrovat, pokud skuteční majitelé nejsou známi nebo jsou spojováni s uvedenými činnostmi.

4.8. EHSV se domnívá, že je naléhavě nutné, aby členské státy urychleně dokončily proces provedení směrnice 2018/1673, která stanoví společnou definici trestného činu praní peněz. EHSV navrhuje, aby byla přijata nová směrnice, která by v právních předpisech členských států stanovila společnou definici souvisejících trestných činů a podle níž by příslušné sankce za tyto trestné činy měly mít určitý rozsah. Článek 83 SFEU výslovně uvádí praní peněz a související přeshraniční trestné činy ve výčtu trestných činů, jejichž vymezení a sankce mohou být harmonizovány pomocí minimálních evropských pravidel.

4.9. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby prozkoumala možnost úplného zprovoznění orgánu AMLA do roku 2026, a to včetně zajištění přímého dohledu. EHSV v každém případě vyzývá Evropskou komisi a další zúčastněné orgány, aby v návaznosti na připomínky EP a EÚD do té doby posílily svou spolupráci za účelem účinnějšího uplatňování stávajících právních předpisů. To platí zejména pro EBA – a jeho nový výbor pro boj proti praní peněz –, ECB a Europol. EHSV rovněž vyzývá Evropskou komisi, ESVČ a Europol, aby co nejdříve provedly novou analýzu třetích zemí, které by pravděpodobně měly být zařazeny do nového unijního seznamu jurisdikcí nespolupracujících v oblasti AML/CFT.

4.10. EHSV oceňuje velký význam, který by v boji proti praní peněz a financování terorismu mohl mít Úřad evropského veřejného žalobce, a vyzývá evropské orgány a členské státy, aby bezodkladně umožnily plné využití jeho potenciálu. Vyjadřuje politování nad překážkami, které na cestě k dokončení tohoto procesu kladou vlády některých států, a zejména některé z těch, jež v nedávné době zastávaly dočasné předsednictví EU. Výbor souhlasí s EP a vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila návrh na vytvoření evropského rámce pro vyšetřování přeshraniční finanční a daňové trestné činnosti.

4.11. Nadnárodní povaha praní peněz vyžaduje, aby byla posílena koordinace mezi policejními složkami a zpravodajskými službami jednotlivých států. EHSV je zároveň přesvědčen, že by bylo velmi užitečné poskytnout Europolu větší pravomoci a dostatečné lidské a materiální zdroje k boji proti praní peněz a financování terorismu a přeshraniční organizované trestné činnosti a také ke koordinaci policejních složek jednotlivých států. Účinná koordinace Úřadu evropského veřejného žalobce, nového orgánu AMLA a Europolu by mohla být v praxi klíčem k úspěchu tohoto nového balíčku legislativních opatření.

4.12. EHSV je přesvědčen, že by měl být vypracován nový, realistický a pravdivý seznam nespolupracujících jurisdikcí. Navrhuje také, aby Komise vypracovala směrnici, která stanoví, že společnosti a jednotlivci zapojení do finanční trestné činnosti nebo praní peněz by měli být vyloučeni ze všech postupů zadávání veřejných zakázek.

4.13. EHSV je rovněž přesvědčen, že stávající vztahy mezi finančními zpravodajskými jednotkami členských států by měly být zachovány a zahrnuty do nové struktury AMLA. Informační a strategické aliance vybudované v průběhu let mezi finančními zpravodajskými jednotkami různých členských států nesmí přijít vniveč.

4.14. Značná část praní peněz probíhá mimo finanční systém, a to používáním hotovosti na nákup statků, které jsou následně legalizovány nebo uskladněny, nebo prostřednictvím určitých obchodních transakcí. EHSV vyzývá Komisi, aby prozkoumala, jak by bylo možné tento navrhovaný balíček legislativních opatření co nejúčinněji uplatnit na trh s uměleckými díly a aktivy vysoké hodnoty a jejich skladování ve svobodných přístavech, celních skladech a zvláštních ekonomických zónách, jakož i na určité obchodní transakce, obchodní transakce zahrnující bezúročné úvěry splacené v zemi určení, investice do nemovitostí a transakce se společnostmi zaměřenými na hazardní hry. Výsledky tohoto zkoumání by měly případně sloužit jako základ pro další legislativní návrhy k boji proti praní peněz a souvisejícím trestným činům.

4.15. Činnost převážné většiny neziskových organizací občanské společnosti posiluje demokracii, neboť umožňuje, aby byla participativní, a zároveň představuje hospodářské odvětví s rostoucí hodnotou. Řada těchto organizací totiž bojuje proti praní peněz a pomáhá odhalovat praktiky, které jsou v této oblasti prováděny. Některé neziskové organizace občanské společnosti však mohou být pro účely praní peněz i zneužívány. Při navrhování politik týkajících se neziskových organizací občanské společnosti je proto zapotřebí velmi pečlivě posuzovat rizika v tomto odvětví, a odhalovat tak případy, kdy jsou tyto organizace zneužívány k nezákonným účelům. Zároveň je však nutné dbát na to, aby se nepodporovalo omezování rozvoje těchto organizací a nebylo ani možné, aby autoritářské vlády útočily na organizace, které je kritizují.

5. Konkrétní připomínky

5.1. Během pandemie se kromě nárůstu virtuálních transakcí a většího používání kryptoaktiv rozběhl také trh s nezaměnitelnými tokeny (NFT) ( 25 ) , které přesouvají peníze přes hranice (2,5 miliardy USD v první polovině roku 2021) pomocí technologie blockchain. EHSV navrhuje, aby byly osoby nakládající s NFT (nebo provozující trh s nimi) zařazeny na seznam povinných osob. Obdobně je třeba sledovat také „bezhotovostní transakce“, které se využívají k praní peněz.

5.2. V důsledku pandemie se snížilo používání hotovosti. Tato skutečnost spolu s rozhodnutím přestat tisknout bankovky v hodnotě 500 EUR způsobila, že pachatelé trestných činů potřebují tyto peníze „vyprat“ a vložit do reálné ekonomiky. EHSV proto doporučuje, aby Evropská komise prozkoumala možnost snížit limit pro hotovostní transakce pod 10 000 EUR a zohlednila přitom různé situace v různých členských státech.

5.3. EHSV považuje za zásadní, aby finanční zpravodajské jednotky řádně fungovaly. To vyžaduje technické a lidské zdroje, které budou dostatečné a na vysoké úrovni. Je zapotřebí posílit schopnost těchto jednotek spolupracovat s ostatními finančními zpravodajskými jednotkami a orgány EU, a to pomocí kompatibilních norem, postupů a nástrojů IT a odpovídající a srovnatelné odborné přípravy pro všechny jejich zaměstnance. Orgán AMLA by měl v zájmu maximální účinnosti své činnosti spolupracovat s příslušnými vnitrostátními orgány. Výbor vyzývá vlády jednotlivých států, zejména těch, které byly zmíněny v doporučeních pro jednotlivé země v rámci evropského semestru, aby považovaly za svou prioritu dosáhnout hladkého fungování finančních zpravodajských jednotek a podporovaly účinnou spolupráci s evropskými orgány.

5.4. EHSV je přesvědčen, že nezbytným předpokladem řádného fungování orgánu AMLA je vysoká profesionalita, zkušenosti, nezávislost – ve smyslu hájení výhradně zájmů a hodnot EU – a poctivost vedoucích pracovníků a dalších zaměstnanců tohoto orgánu. Výběrové řízení proto musí být důsledné a transparentní. Výbor navrhuje, aby Komise vypracovala seznam zásad a hodnot, který by byl podkladem pro počáteční nábor pracovníků a mohl by se odrazit i v etickém kodexu, který mají vypracovat a schválit řídící složky tohoto orgánu.

5.5. EHSV sdílí názor EP a opakuje návrh ( 26 ) , aby byly režimy, jež investorům umožňují získat povolení k pobytu, postupně ukončeny a ty, jež umožňují získat státní příslušnost, úplně zakázány. Než k tomu dojde, je podle Výboru zapotřebí důsledně kontrolovat, zda ti, kdo tyto režimy využívají, splnili ve svých zemích původu zákonné povinnosti a nezabývají se praním peněz.

5.6. EHSV navrhuje, aby Evropská komise vytvořila databázi, která by malým a středním podnikům poskytovala informace o sankcích vůči jednotlivcům a společnostem v souvislosti s financováním terorismu a o délce trvání těchto sankcí.

5.7. Orgán AMLA musí mít dostatečný rozpočet na to, aby se mohl vypořádat s hlavními výzvami, před nějž bude při plnění svých cílů a úkolů postaven. Účinný boj proti praní peněz a financování terorismu výrazně zlepší daňové příjmy členských států, které se musí postavit výzvě ekologické a digitální transformace a spravedlivé transformace, a zároveň přispěje ke zlepšení jejich sociální a politické soudržnosti. Je třeba vzít v úvahu náklady společností na plnění nových právních povinností, u nichž je třeba pravidelně posuzovat jejich účinnost. EHSV navrhuje, aby byl orgán AMLA financován z rozpočtu EU.

5.8. Zásadním aspektem úspěšného boje proti praní peněz a financování terorismu je dostupnost dobrých a vzájemně propojených databází a rejstříků skutečných majitelů, pokud jde o účty, majetek, svěřenské fondy nebo správce a transakce, a to, aby byly tyto databáze a rejstříky oprávněným osobám snadno dostupné. S rostoucí velikostí těchto rejstříků a databází a se zrychlováním přístupu k nim roste také požadavek na ochranu osobních údajů. EHSV je přesvědčen, že se jedná o otázku, jejíž řešení vyžaduje maximální pozornost.

V Bruselu dne 8. prosince 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 593 final.

(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1673 ze dne 23. října 2018 o boji vedeném trestněprávní cestou proti praní peněz (Úř. věst. L 284, 12.11.2018, s. 22).

(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 ze dne 23. října 2019 o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie (Úř. věst. L 305, 26.11.2019, s. 17).

(4) COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final a COM(2019) 372 final ze dne 24. července 2019.

(5) C(2020) 2800 final.

(6) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 6.

(7) COM(2021) 421 final.

(8) COM(2021) 420 final.

(9) COM(2021) 423 final.

(10) COM(2021) 422 final.

(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847 ze dne 20. května 2015 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a o zrušení nařízení (ES) č. 1781/2006 (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 1).

(12) Usnesení EP ze dne 26. března 2019 o finančních trestných činech, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových únicích (Úř. věst. C 108, 26.3.2021, s. 8) a usnesení EP ze dne 10. července 2020.

(13) EÚD: Zvláštní zpráva 13/2021.

(14) AML in the EU (Boj proti praní peněz v EU), Zpráva pracovní skupiny CEPS-ECRI, leden 2021.

(15) EÚD, tamtéž, odstavec 86. Rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro bankovnictví neprovedla z vlastního podnětu za deset let žádné šetření v oblasti AML/CFT. Jelikož nemá žádnou právní povinnost včas reagovat na žádosti, provedla šetření pouze u dvou ze čtyř stížností, které podala Evropská komise.

(16) EÚD, tamtéž, odstavce 26 a 28.

(17) CEPS-ECRI, tamtéž, s. 2

(18) CEPS-ECRI, tamtéž, s. iv.

(19) Stanovisko EHSV Boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 6), odstavce 3.4, 3.5 a 3.6.

(20) Usnesení EP ze dne 10. července 2020 o akčním plánu pro předcházení praní peněz a financování terorismu.

(21) V zájmu pomoci usnadnit konzultace se zúčastněnými stranami mají EBA, ESMA (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) a EIOPA (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) od svého vzniku vytvořeny skupiny zúčastněných stran složené ze členů, kteří ve vyváženém poměru zastupují soukromé společnosti, spotřebitele, uživatele, zástupce zaměstnanců odvětvových společností a špičkové akademické pracovníky.

(22) Europol-EFECC: Enterprising criminals. Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (Podnikaví zločinci: Evropa v boji proti globálním sítím finanční a hospodářské trestné činnosti), Europol-EFECC (červen 2020) a COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering (COVID-19 otevřel dveře nové vlně praní peněz), WCA.

(23) COM(2020) 593 final.

(24) „Krycí“ nebo také „fiktivní společnost“: společnost, která v zemi, kde je registrována, neprovozuje žádnou skutečnou hospodářskou činnost a nemá žádné zaměstnance nebo jich má jen velmi málo. Některé z těchto společností slouží k praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem nebo k obcházení směrnice o vysílání pracovníků. Viz: An overview of shell companies in the European Union (Přehled krycích společností v Evropské unii), Výzkumná služba Evropského parlamentu (říjen 2018), Damgaard, Elkjaer a Johannesen: The Rise of Phantom Investments (Vzestup zdánlivých investic), MMF, F&D (září 2019) a stanovisko EHSV Boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 6).

(25) NFT sales volume (Objem prodeje NFT), Reuters, 6. června 2021.

(26) Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 81 a Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 6.