ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Obsah

1.Introduction

2.What are contingent liabilities?

3.Contingent liabilities arising from provisioned instruments: budgetary guarantees and financial assistance to third countries

3.1.Overview of the total EU risk exposure at the end of 2020

3.2.The EU risk management system for provisioned contingent liabilities

3.2.1.Budgetary guarantees

3.2.2.Financial assistance to third countries

3.3.European Commission common framework for managing and monitoring provisioned contingent liabilities

4.Contingent liabilities arising from financial assistance to Member States

4.1.Overview of total EU risk exposure at the end of 2020

4.2.The EU risk management system for contingent liabilities arising from financial assistance to Member States

5. Assessing the sustainability of EU contingent liabilities

5.1. Assessment Framework

5.2. Assessment of the sustainability of the provisioned contingent liabilities

5.3. Assessment of the sustainability of the contingent liabilities in respect of the limits of the Own Resources ceiling

6.Conclusions

Annex: Sustainability and headroom in respect of the permanent Own Resources ceiling
Izrael

United Nations Relief And Works Agency For Palestine Refugees In Near East
·Do roku 2022 zreviduje směrnici o udržitelném používání pesticidů a vyhodnotí směrnici o kalech z čistíren odpadních vod. ·Zlepší a sladí zohlednění kvality a biologické rozmanitosti půdy při posuzování rizik chemických látek, přísad do potravin a krmiv, pesticid, hnojiv atd. na úrovni EU. Učiní tak v rámci iniciativy „jedna látka, jedno posouzení“ a ve spolupráci s Evropskou agenturou pro chemické látky (ECHA), Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA), Společným výzkumným střediskem (JRC) a členskými státy. ·Podle nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) omezí do roku 2022 záměrně používané mikroplasty a vypracuje opatření proti jejich nezáměrnému uvolňování. Po zahájení omezovacího postupu některými členskými státy připraví Komise v rámci nařízení REACH omezení vztahující se na všechna nepodstatná použití per- a polyfluorovaných alkylových sloučenin (PFAS) s cílem zabránit jejich emisím do životního prostředí včetně půdy, a do roku 2022 rovněž vypracuje politický rámec pro biologicky rozložitelné nebo kompostovatelné plasty z biologického materiálu. ·Do července 2024 přijme podle nařízení EU o hnojivých výrobcích kritéria biologické rozložitelnosti pro určité polymery, jako jsou povrchově aktivní látky a zemědělské mulčovací fólie. Jako součást obecného přezkumu uvedeného nařízení budou do července 2026 u hnojivých výrobků EU přezkoumány limity kontaminujících látek.
3.7Obecné povědomí o rostlinolékařských pasech

Abychom zjistili, jaké povědomí mají občané o požadavcích na rostlinolékařské pasy, obsahoval dotazník také otázky zaměřené na tuto skupinu zúčastněných stran. Více než polovina dotázaných občanů věděla, že rostliny musí být na úrovni podniků vybaveny rostlinolékařským pasem; pouze asi třetina z nich ale věděla, že rostlinolékařský pas musí mít také rostliny zakoupené online. Přestože většina z nich o požadavcích na rostlinolékařské pasy pro rostliny zakoupené online nevěděla, více než polovina považovala tento požadavek za dobrý nápad. Oproti tomu se jen asi třetina domnívala, že je to kontraproduktivní.

4ZÁVĚRY

Rozšířený systém rostlinolékařských pasů obecně přispěl k dosažení cílů nařízení (EU) 2016/2031, zejména ke zvýšení účinnosti ochrany proti škodlivým organismům, k lepší připravenosti na identifikaci nových škodlivých organismů rostlin s významem pro EU, ke zlepšení porozumění významu zdraví rostlin ze strany příslušných zúčastněných stran a povědomí o něm a zvýšení možnosti identifikace škodlivých organismů.

Rozšíření systému rostlinolékařských pasů na všechny rostliny k pěstování však většina zúčastněných stran považuje za zatěžující a složité. Ze zpětné vazby od zúčastněných stran navíc vyplývá, že přechod na nové požadavky nebyl vždy bezproblémový a nová pravidla týkající se rostlinolékařských pasů nebyla vždy srozumitelná, což zpočátku ztěžovalo jejich provádění. Zúčastněné strany se shodly na tom, že nová ustanovení zvýšila ochranu území Unie před škodlivými organismy a že náklady, které uvedly, nejsou významné. Zároveň se však domnívají, že některé požadavky přinášejí dodatečnou administrativní zátěž a související náklady, které jsou vyšší než jimi vnímané dodatečné přínosy. To platí zejména pro nutnost připojit rostlinolékařský pas ke každé jednotlivé obchodní jednotce a pro ustanovení regulující prodej na dálku. Respondenti také uvedli, že celkové fungování odvětví rostlin k pěstování a osiva se nijak výrazně nezměnilo.

Pro zvýšení účinnosti a praktického provádění rozšířeného systému rostlinolékařských pasů a pro zlepšení užitečnosti je potřeba více diskusí s cílem stanovit potenciálně nezbytná cílená vylepšení. Jedná se o 1) ustanovení o připojování rostlinolékařských pasů k obchodním jednotkám a 2) opatření pro prodej na dálku; 3) je potřeba také dále diskutovat možné zavedení elektronického rostlinolékařského pasu a to, jak by tato změna mohla být provedena, aniž by se zbytečně zvyšovala administrativní zátěž pro malé výrobce a aniž by to ohrozilo vysledovatelnost, kterou přináší připojování rostlinolékařských pasů k obchodní jednotce dle v současnosti platných nových pravidel. Jakákoli případná změna nového systému rostlinolékařských pasů by však měla mít omezený rozsah, neboť by se měla týkat především úprav stávajícího systému.
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne 5.10.2022

COM(2022) 344 final/2

This document corrects document COM(2022) 344 final of 15.7.2022.

Concerns the CS language version.

Missing text in boxes has been corrected.

The text shall read as follows:

ZPRÁVA KOMISE

Kontrola uplatňování práva Evropské unie















































Výroční zpráva za rok 2021

{SWD(2022) 194 final}
Další rozšíření opatření v oblasti obchodních aspektů práv k duševnímu vlastnictví

Rozšíření působnosti možných opatření v oblasti obchodních aspektů práv k duševnímu vlastnictví v roce 2021 lze v zásadě považovat za významné, ale jeho rozsah je omezený. Stanoví opatření pro prosazování pravidel ve formě omezení ochrany nebo využívání práv duševního vlastnictví pro obchodní účely, která jsou udělována orgánem nebo agenturou Unie a jsou platná v celé Unii, ve vztahu k nositelům práv, kteří jsou státními příslušníky dotčené třetí země. Tento rozsah do značné míry odpovídá prvnímu kroku v pořadí použitelném pro opatření v oblasti obchodu službami. V praxi se aktuálně může vztahovat na zeměpisná označení, ochranné známky EU, průmyslové vzory EU a odrůdy rostlin. Nestanoví však žádný postup pro prosazování pravidel v podobě opatření týkajících se například patentů a autorských práv.

Podle současného stanoviska Komise nebrání dalšímu rozšíření žádné právní ani technické překážky, a navíc by bylo obecně prospěšné. Zvýšilo by účinnost a důvěryhodnost nástroje pro prosazování pravidel, protože by rozšířilo počet situací, kdy by Unie mohla účinně vymáhat svá práva, pokud třetí země poruší ochranu duševního vlastnictví zakotvenou v dohodě EU, a možnost podniknout takové kroky v rámci mezinárodního práva je již stanovena. V případě, že by třetí země porušila dohodnutou ochranu, by ji rozšíření dále přimělo k jejímu dodržování.

Opatření, která přesahují současnou oblast působnosti nařízení o prosazování pravidel, byla navíc zúčastněnými stranami obecně hodnocena kladně. Během veřejné konzultace týkající se návrhu Komise na nástroj proti nátlaku byly zúčastněné strany konkrétně dotázány na další opatření v oblasti obchodních aspektů práv k duševnímu vlastnictví. Poukázaly sice na citlivé otázky (obavy z vedlejších škod způsobených podnikům v EU), ale zároveň uznaly potenciální přínosy (zvýšení účinnosti a důvěryhodnosti).

Komise ponechává otevřenou možnost předložit v budoucnu legislativní návrh na aktualizaci nařízení o prosazování pravidel v tomto a případně dalších aspektech. Vzhledem k tomu, že k poslední změně nařízení došlo teprve nedávno, nepovažuje se v této fázi legislativní návrh za vhodný.

Při zvažování dalšího budoucího rozšíření nařízení o prosazování pravidel by mohl mít význam nedávný návrh nástroje proti nátlaku, jakož i zvláštní legislativní akt pro prosazování dohody o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím, který se Komise zavázala navrhnout Radě a Evropskému parlamentu.

Komise zároveň považuje za důležité pokračovat v monitorování a přezkumu dostupných opatření a jejich užitečnosti. Přezkum by měl vycházet z činnosti EU v oblasti řešení sporů, budoucích případů uplatnění nařízení a z dalšího vývoje, který může mít dopad na účinnost nařízení o prosazování pravidel v širším kontextu.
S ohledem na:

–Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,

–rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 ze dne 14. prosince 2020 o systému vlastních zdrojů Evropské unie, které vstoupilo v platnost dne 1. června 2021,

–nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (…), a zejména na článek 44 uvedeného nařízení,

–souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2022 přijatý dne 24. listopadu 2021,

–opravný rozpočet č. 1/2022 přijatý dne 5. dubna 2022,

Evropská komise tímto předkládá Evropskému parlamentu a Radě návrh opravného rozpočtu č. 2 k rozpočtu na rok 2022.

ZMĚNY VE VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ

Změny v celkovém výkazu příjmů a v oddíle III jsou k dispozici v databázi EUR-Lex ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm ).

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 2/2022 je předkládán se záměrem zahrnout do rozpočtu na rok 2022 přebytek vyplývající z plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2021. Jak stanoví čl. 18 odst. 3 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie („finanční nařízení“), je tento přebytek jediným předmětem tohoto návrhu opravného rozpočtu, který musí být předložen do patnácti dnů po předložení předběžné účetní závěrky na konci března 2022.

1.Plnění rozpočtu na rok 2021 vykazuje přebytek ve výši 3,2 miliardy EUR, který je tudíž do rozpočtu na rok 2022 započten jako příjem.

(v EUR)

Výsledky plnění rozpočtu za rok 2021 Přebytek na straně příjmů 2 574 755 747 Přebytek na straně výdajů 652 303 060 Celkový přebytek 3 227 058 807

2.Zahrnutím tohoto přebytku do rozpočtu se o odpovídající částku sníží celkový příspěvek členských států k financování rozpočtu pro rok 2022. Na příspěvky členských států bude mít rovněž vliv přehodnocený odhad vlastních zdrojů, který bude k dispozici po zasedání Poradního výboru pro vlastní zdroje, jež proběhne později v květnu 2022. Tento odhad bude zahrnut do následného NOR v souladu s čl. 44 odst. 1 písm. b) finančního nařízení.

3.V níže uvedené tabulce jsou uvedeny výsledky plnění rozpočtu za rok 2021 na straně příjmů:

(v EUR)
Rozpočet na rok 2022 (včetně OR 1/2022, OR 2/2022 a NOR 2/2022)

Návrh opravného rozpočtu č. 4/2022
-Míru spolufinancování až do výše 100 % pro priority podporující socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí v rámci programů na období 2014–2020, přičemž tato zvýšená míra spolufinancování bude až do poloviny roku 2024 k dispozici i v rámci programů na období 2021–2027, s možností přezkumu.

-Vzhledem k zásadní úloze místních orgánů a organizací občanské společnosti působících v místních komunitách, kterou tyto subjekty zastávají při přijímání a podpoře osob prchajících před ruskou agresí na Ukrajině, by měly členské státy zajistit, aby bylo těmto orgánům a organizacím poskytnuto přinejmenším 30 % podpory v rámci příslušných priorit.

-U projektů zabývajících se migračními výzvami budou členské státy moci vykázat výdaje k úhradě, a to i v případě operací, které byly v době výběru již dokončeny nebo v plném rozsahu realizovány.

-V rámci akce CARE zavedla Komise nové jednotkové náklady jako zjednodušený způsob, jak mohou členské státy a příjemci vypočítat způsobilé náklady na projekt. Vzhledem k rozsáhlému dopadu ruské agrese se navrhuje, aby byly tyto jednotkové náklady zvýšeny na 100 EUR týdně po dobu 26 týdnů za účelem pokrytí základních potřeb a podpory osob, jimž byla po jejich příjezdu do Unie poskytnuta dočasná ochrana.

-Je navrhováno, aby byla možnost křížového financování, které lze již nyní využít v rámci EFRR a ESF, rozšířena i na Fond soudržnosti, aby bylo možné podporovat projekty zabývající se těmito problémy v rámci programů na období 2014–2020 bez ohledu na jejich obvyklý rozsah způsobilosti. To umožní mobilizovat prostředky, které jsou v rámci Fondu soudržnosti dosud k dispozici, na nouzové a integrační účely.

-Další opatření umožňují pokračovat v podpoře nedokončených operací s cílem řešit další důsledky ruské vojenské agrese při provádění fondů EU, jako je riziko zpoždění v důsledku zvýšení cen, zejména cen energií a potravin, a nedostatek vstupních materiálů, zejména ve stavebnictví.

-Dále se navrhuje zavedení větší flexibility, aby bylo možné poskytovat podporu v souvislosti s uprchlíky na operace prováděné v daném členském státě, avšak mimo oblast, na kterou se vztahuje program, na jehož základě jsou poskytovány příslušné finanční prostředky. To je nezbytné z toho důvodu, že osoby prchající před ruskou agresí se mohou pohybovat v rámci členských států, a podpora tak může být zapotřebí mimo oblasti, na něž se programy financování jinak vztahují.

-A konečně, v zájmu hladšího provádění programů by byla poskytnuta dodatečná flexibilita pro převádění prostředků v rámci jednotlivých programů, aniž by bylo třeba rozhodnutí Komise, a dále by byla zvýšena flexibilita při vykazování výdajů při uzavření programu.
(1) Prostředky začleněné do rozpočtu na rok 2021 po odečtení očekávaných účelově vázaných příjmů, které by měly být vybrány v roce 2021 a které byly přeneseny z roku 2020 do roku 2021 v souladu s článkem 12 nařízení (EU, EURATOM) 2018/1046. (2) AR: účelově vázané příjmy, které by měly být vybrány v průběhu rozpočtového roku. Do položek příjmů (p.m.) nejsou zahrnuty žádné příjmy, jejich předpokládaná výše je však uvedena v rozpočtových poznámkách.
Doporučení zprávy orgánu EBA k úpravě standardu pro evropské zelené dluhopisy

Návrh pro evropské zelené dluhopisy zavádí dobrovolný standard pro financování udržitelných investic a umožňuje emitentům dluhopisů používat označení zelený dluhopis, pokud jsou veškeré výnosy z emise dluhopisů použity na účely, které jsou plně v souladu s taxonomií. To znamená, že podkladové expozice sekuritizace v držení sekuritizační jednotky by musely být v souladu s taxonomií.

Zpráva orgánu EBA upozorňuje, že tento přístup staví sekuritizaci (a další finanční nástroje emitované účelově založenou společností) do jiného postavení než cenné papíry, které nejsou emitovány jednotkou pro speciální účel. Orgán EBA upozorňuje na skutečnost, že současný přístup by vyžadoval, aby sekuritizace v souladu se standardem pro evropské zelené dluhopisy byly zajištěny aktivy, které jsou v souladu s taxonomií. Nebránilo by to však původci, jakožto konečnému příjemci výnosů z emise sekuritizačních dluhopisů, v použití výnosů na jiné než ekologické účely. Orgán EBA se domníval, že tento přístup není v souladu s politickým záměrem směřovat nové finanční prostředky na financování transformace na ekologickou a udržitelnou ekonomiku EU. Vzhledem k tomu, že v současné době je k sekuritizaci k dispozici jen málo aktiv, která jsou v souladu s taxonomií, orgán EBA se domnívá, že by to rovněž výrazně omezilo potenciál sekuritizačního trhu standardu pro evropské zelené dluhopisy. Zpráva EBA navíc poukazuje na to, že sekuritizační jednotky mají omezenou ekonomickou podstatu, a proto by sekuritizační trh standardu pro evropské zelené dluhopisy byl neproveditelný, i kdyby sekuritizační jednotky byly jedinými subjekty, které by nesly právní odpovědnost.

Zpráva orgánu EBA proto doporučuje, aby se požadavky standardu pro evropské zelené dluhopisy vztahovaly na původce sekuritizace, nikoli na sekuritizační jednotky. Orgán EBA uznává, že uplatnění požadavků na použití výnosů na úrovni původce namísto na úrovni sekuritizační jednotky se nejeví jako jediný způsob sekuritizace vzhledem k tomu, že její povaha krytá aktivy nevyužívá dvojího postihu. Mohlo by to také vést k sekuritizaci standardu pro evropské zelené dluhopisy s podkladovými aktivy, která „nejsou zelená“. Orgán EBA to však považuje za nejefektivnější a nejpragmatičtější přístup v přechodné fázi a za způsob, jak zajistit rovné zacházení se sekuritizací a s ostatními typy cenných papírů zajištěných aktivy. Orgán EBA doporučuje, aby přesun požadavků standardu pro evropské zelené dluhopisy na původce byl doprovázen dalšími opatřeními pro transparentnost, která by investory informovala o tom, do jaké míry je seskupení aktiv v souladu s taxonomií. Tento přístup by měl být doplněn ochrannými opatřeními, která by zabránila výběru aktiv k sekuritizaci ze strany původce způsobem, který by mohl být považován za „lakování nazeleno“.
5.key measures for the protection of the EU’s financial interests and the fight against fraud

4.2.3.Cooperation in the area of revenue

4.2.1.Activities of the Advisory Committee for the Coordination of Fraud Prevention (COCOLAF)

4.2.Cooperation between the EU and Member States

4.1.1.Cooperation with non-EU countries and mutual assistance and anti-fraud provisions in international agreements

3.2.3.Implementation of the 2020 recommendations by the Member States

5.5.1.Rule of law report – main findings and highlights in relation to the protection of the EU’s financial interests

5.5.2.Progress in the implementation of the EU regulation on a general regime of conditionality for the protection of the EU budget

5.6.Anti-corruption policy

6.The results of control activities

6.1.Data sources and methodology

6.2.Revenue

6.2.1.VAT fraud

6.2.2.Traditional own resources

6.3.Expenditure

6.3.1.Shared management

6.3.2.Indirect management

6.3.3.Direct management

7.Outlook for 2022, Conclusions and Recommendations

7.1.The EU anti-fraud area

7.2.Transparency, fraud risk management and digitalisation of the fight against fraud





SHRNUTÍ

Pandemie COVID-19 přinesla nové výzvy, na které EU reagovala rychle, pružně a tím, že zavedla nové nástroje a mobilizovala zdroje. Se zavedením Nástroje pro oživení a odolnost (RRF) a prováděním národních plánů pro oživení a odolnost se výrazně posílila úloha vnitrostátních orgánů při zajišťování odpovídající úrovně ochrany finančních zájmů EU. Komise při posuzování národních plánů poskytla vnitrostátním orgánům podporu, přičemž se především zaměřila na návrh opatření na ochranu zdrojů Nástroje pro oživení a odolnost před podvody, korupcí, střetem zájmů a dvojím financováním.

Unijní i vnitrostátní subjekty pro boj proti podvodům zintenzivnily v průběhu roku 2021 svou spolupráci, a to jak v oblasti ochrany příjmů, tak výdajů EU. Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) zahájil svou činnost dne 1. června 2021. Operativní výsledky Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a úřadu EPPO prokazují, že orgány EU přinášejí ochraně finančních zájmů EU a boji proti podvodům přidanou hodnotu, jelikož především překonávají omezení vnitrostátních systémů při boji proti přeshraniční trestné činnosti.

V roce 2021 EU dokončila proces přijímání výdajových programů na období 2021–2027. Výkon mandátu Komisi, úřadu OLAF, Evropskému účetnímu dvoru a úřadu EPPO umožňují právní předpisy, které zároveň zajišťují, aby vnitrostátní orgány zavedly účinná opatření proti podvodům s ohledem na všechna zjištěná rizika. Program Unie pro boj proti podvodům jako jeden z těchto programů podporuje boj proti podvodům tím, že poskytuje granty na konkrétní iniciativy a umožňuje financování specializované platformy IT a nástrojů pro usnadnění výměny informací mezi členskými státy a EU.
PŘÍLOHA

Onkologické screeningy, které splňují požadavky doporučení a jejichž technické specifikace budou dále upřesněny v evropských pokynech se zajištěním kvality:

Rakovina prsu:

Screening rakoviny prsu u žen ve věku od 45 do 74 let pomocí digitální mamografie nebo digitální tomosyntézy prsu a u žen se zvlášť vysokou mamografickou denzitou zvážit vyšetření magnetickou rezonancí, je-li to z lékařského hlediska vhodné.

Rakovina děložního čípku:

Testování na lidský papilomavirus (HPV) u žen ve věku od 30 do 65 let v intervalu 5 a více let a zároveň zvážit přizpůsobení věku a intervalů individuálnímu riziku na základě anamnézy očkování proti HPV u jednotlivých osob.

Rakovina tlustého střeva a konečníku:

Kvantitativní fekální imunochemické testování (FIT) ve věku od 50 do 74 let s prahovými hodnotami vymezenými podle pohlaví a věku, přičemž dřívější výsledek testu je považován za preferovaný screeningový test pro odeslání osoby k následné kolonoskopii. Endoskopii lze použít jako primární nástroj k provádění kombinovaných strategií.

Rakovina plic:

Vzhledem k důkazům ve prospěch screeningu pomocí nízkodávkové výpočetní tomografie a vzhledem k nutnosti postupného zavádění by jednotlivé země měly začít testovat proveditelnost tohoto programu pomocí implementačních studií společně s plánovanými a organizovanými intervenčními strategiemi odvykání kouření a začít u současných a bývalých kuřáků, kteří přestali kouřit během posledních 15 let, jsou ve věku 50 až 75 let a mají anamnézu kouření 30 krabičkoroků (což odpovídá kouření 20 cigaret denně po dobu 30 let).

Rakovina prostaty:

Vzhledem k důkazům a značnému množství probíhajícího oportunního screeningu by jednotlivé země měly zahájit postupné zavádění, včetně pilotních projektů a dalšího výzkumu, s cílem vyhodnotit proveditelnost zavedení organizovaných programů zaměřených na zajištění vhodného vedení a kvality na základě testování prostatického specifického antigenu (PSA) u mužů do 70 let v kombinaci s dodatečným vyšetřením magnetickou rezonancí (MRI) jako následným testem.

Rakovina žaludku: