Akční plán poprvé podpořil systémový přístup napříč celými hodnotovými řetězci. Komise pomocí něj začlenila zásady oběhovosti do výroby a spotřeby plastových výrobků, vodního hospodářství, potravinářských systémů a nakládání se zvláštními toky odpadu. To umožnila silná podpora a zapojení členských států, Evropského parlamentu, podnikatelské sféry a občanů. Přispělo to také k pokroku směrem k dosažení cílů Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

Strategie vytváří synergii mezi hospodářskými cíli a cíli v oblasti životního prostředí. Důkazy o možných rizicích pro zdraví a životní prostředí v souvislosti se znečištěním mikroplasty odůvodňují omezování záměrně přidávaných mikroplastů a shromažďování znalostí o tom, jak měřit a označovat případy výskytu mikroplastů, které jsou výsledkem nezáměrného uvolňování. Komise se také zavázala k vytvoření rámce pro biologickou rozložitelnost plastů a k zajištění toho, že vývoj a využívání takovýchto plastových výrobků budou podporovány jen tehdy, pokud je to přínosné pro životní prostředí a pokud to nezasahuje do systémů nakládání s odpady a není ohrožena bezpečnost potravin. Činnosti v tomto ohledu zahrnují poskytování informací o tom, jak s výrobky nakládat na konci životního cyklu (např. označování plastových nákupních tašek, které lze doma kompostovat). Další politické synergie, zejména v kombinaci s potřebami v oblasti výzkumu, jsou zkoumány také v nedávno zveřejněné zprávě o oběhovém hospodářství plastů.

Strategie také určuje klíčové činnosti, které umožní zapojení mnoha zúčastněných stran a spolupráci v celém hodnotovém řetězci. Například výzva Komise směrem k zúčastněným stranám ohledně dobrovolných závazků vyvolala silný impuls v odvětví průmyslu k podpoře využívání recyklovaných plastů ve výrobcích. Jak je nicméně uvedeno v průvodním dokumentu posuzujícím tyto závazky, k dosažení cíle stanoveného ve strategii je nezbytné vynaložit větší úsilí, konkrétně zajistit, aby do roku 2025 bylo v nových výrobcích využito 10 milionů tun recyklovaného plastu. Zatímco závazky přijaté od dodavatelů recyklovaných plastů tento cíl splňují – pokud dodávky proběhnou podle očekávání –, poptávka po recyklovaných plastech na základě průmyslových závazků dosáhne do roku 2025 přibližně 6,2 milionu tun ročně. Nedávno zřízená Aliance pro plasty v oběhovém hospodářství usnadní další kroky podniků při překlenování tohoto nesouladu a pomůže dosáhnout výše uvedeného cíle v souladu s cílem strategie, jímž je zlepšení kvality a ekonomické stránky recyklace plastů v Evropě.

Strategie EU pro plasty v oběhovém hospodářství je prvním politickým rámcem na úrovni EU, který uplatňuje přístup zaměřený na životní cyklus různých materiálů s cílem začlenit oběhový design, využívání, opětovné používání a činnosti v oblasti recyklace do hodnotových řetězců plastů. Jako taková funguje coby katalyzátor činnosti. Strategie stanoví jasnou vizi s kvantifikovanými cíli na úrovni EU, mezi něž mimo jiné patří, aby nejpozději do roku 2030 byly všechny plastové obaly uváděné na trh EU opětovně použitelné nebo recyklovatelné.

Pravidla týkající se plastových výrobků na jedno použití a lovných zařízení , která se vztahují na deset nejčastěji nacházených předmětů na plážích EU, přijímacích přístavních zařízení a návrhy Komise ohledně kontroly rybolovu staví EU do čela celosvětového boje proti odpadu v mořích, který představuje jednu z největších obav občanů EU v souvislosti se znečištěním plasty. Tato pravidla nabízejí příležitost pro společnosti v EU v oblasti inovací výrobků, materiálů, technologií a obchodních modelů, přičemž zohledňují chování spotřebitelů a dostupné alternativy. Tento soubor na míru uzpůsobených opatření, který se nyní nachází v konečné fázi legislativního postupu, zahrnuje: -zákaz používání výrobků na jedno použití vyrobených z plastu nebo z biologicky rozložitelného plastu, -opatření vedoucí ke snížení spotřeby jídelních a nápojových obalů a nápojových kelímků z plastu a zvláštní značení a označování určitých výrobků, -cíl začlenit od roku 2030 30 % recyklovaných plastů do nápojových lahví a 25 % u PET lahví od roku 2025 a dosáhnout 90 % tříděného sběru plastových lahví do roku 2029 a cíl zavést požadavky na design pro spojení víček s lahvemi, -systémy rozšířené odpovědnosti výrobců pokrývající náklady spojené s odklízením odpadků, týkající se výrobků, jako jsou tabákové filtry a lovná zařízení, -opatření mající za cíl snížení množství plastového odpadu z lodí, jako je zavedení paušálního poplatku pro odpad z lodí, -vylepšené oznamovací povinnosti pro ztracená lovná zařízení a povinnosti týkající se označování a kontroly lovných zařízení pro rekreační rybolov.

3Urychlování přechodu

3.1Inovace a investice

Aby se urychlil přechod na oběhové hospodářství, je potřeba investovat do inovací a podpořit přizpůsobení průmyslových provozů. Během období let 2016–2020 Komise zintenzivnila úsilí v obou směrech v podobě veřejného financování přechodu v celkové výši přes 10 miliard EUR. To zahrnuje: -celkem 1,4 miliardy EUR z programu Horizont 2020 do roku 2018 (v oblastech, jako jsou udržitelná zpracovatelská odvětví, nakládání s odpady a zdroji, výrobní systémy s uzavřeným okruhem nebo oběhové biohospodářství), z nichž je 350 milionů EUR vyčleněno na proměnu plastových výrobků v oběhové. Komise zveřejnila seznam projektů významných pro oběhové hospodářství, které byly financovány v rámci programu Horizont 2020 mezi lety 2016 a 2018, -přinejmenším 7,1 miliardy EUR z politiky soudržnosti (1,8 miliardy EUR na zavádění ekologicky inovativních technologií malými a středními podniky a 5,3 miliardy EUR na podporu provádění právních předpisů EU o odpadech); kromě toho je dostupná značná podpora prostřednictvím inteligentní specializace pro tržně orientované inovace a jejich zavádění, -celkem 2,1 miliardy EUR prostřednictvím finančních nástrojů, jako je Evropský fond pro strategické investice a InnovFin, -přinejmenším 100 milionů EUR investovaných prostřednictvím programu LIFE do více než 80 projektů, které přispívají k oběhovému hospodářství.

Za účelem stimulace dalších investic vydala platforma na podporu financování oběhového hospodářství doporučení, která mají zlepšit financovatelnost projektů oběhového hospodářství, koordinovat činnosti financování a sdílet ověřené postupy. Platforma bude spolupracovat s Evropskou investiční bankou na poskytování finanční pomoci a využití synergií s akčním plánem pro financování udržitelného růstu.

Kromě financování přechodu Komise také řešila regulační překážky, které mohou bránit inovacím v oblasti oběhovosti, a to prostřednictvím dvou pilotních dohod v oblasti inovací, které byly zahájeny v roce 2016. Na základě zkušeností získaných s těmito dvěma dohodami se Komise nyní zaměřuje na testování tohoto přístupu v dalších odvětvích.

Oběhovost by měla zůstat pilířem politiky soudržnosti i v programovém období 2021–2027. Návrh Komise týkající se nového Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti označuje oběhové hospodářství za prioritu úsilí EU o dosažení zelenější a inteligentnější Evropy a v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady vylučuje investice do skládek a zařízení pro zpracování zbytkového odpadu.

3.2 Výrazné zapojení zainteresovaných stran

Zapojení zainteresovaných stran je pro přechod zásadní. Systémový přístup akčního plánu poskytuje orgánům veřejné správy, hospodářským subjektům a občanské společnosti rámec, jejž lze napodobit s cílem podpořit partnerství napříč odvětvími a v celých hodnotových řetězcích. Kroky EU podnítily vnitrostátní diskuse o oběhovém hospodářství a většina členských států přijala vnitrostátní strategie pro přechod na oběhové hospodářství nebo se nachází v procesu jejich přijímání. Tyto rámce jsou často napodobovány na regionální a místní úrovni, čímž se oběhové hospodářství přibližuje občanům a podnikům. Role Komise v podpoře tohoto systémového přístupu a v začlenění oběhového hospodářství do evropských i mezinárodních agend byla uznána také na Světovém ekonomickém fóru 2019, kde Komise obdržela cenu „Circulars award“ v kategorii veřejného sektoru. Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství spojuje četné sítě a iniciativy věnující se oběhovému hospodářství. Působí jako šiřitel osvědčených postupů získaných z veřejného i soukromého sektoru. V prvním roce své činnosti platforma shromáždila a rozšířila více než 300 příkladů osvědčených postupů, strategií a zpráv.

Zainteresované strany podněcují přechod v různých odvětvích. Zapojení průmyslu například vedlo k přijetí protokolu a pokynů EU pro stavební a demoliční odpad s konečným cílem zvýšit důvěru v postup pro nakládání s odpady a v kvalitu recyklovaných materiálů v odvětví. Kromě toho se podniky zavázaly zlepšit využívání zdrojů u budov a u více než 130 projektů v Evropě testují rámec Level(s), který je prvním rámcem ukazatelů pro měření udržitelnosti v tomto odvětví.

Obdobně klíčoví hráči z veřejného a soukromého sektoru v potravinovém hodnotovém řetězci spolupracují v rámci platformy EU věnované ztrátám potravin a plýtvání potravinami s cílem urychlit pokrok EU směrem k cíli udržitelného rozvoje, kterým je snížení plýtvání potravinami na osobu o polovinu do roku 2030. Platforma Komisi umožnila učinit významný pokrok v provádění činností, které předcházejí plýtvání potravinami, včetně pokynů pro usnadnění darování potravin, vypracování metodiky měření plýtvání potravinami a zlepšení postupů v oblasti vyznačování data.

Zainteresované strany také šíří přechod mimo Evropu. Evropské společnosti se pravidelně zapojují do společných misí v oblasti oběhového hospodářství, a tím posilují vazby mezi evropskými orgány, nevládními organizacemi, společnostmi a příslušnými zainteresovanými stranami ve třetích zemích.

4 Přetrvávající výzvy

Oběhové hospodářství je nyní nezvratným celosvětovým zásadním trendem. Mnohé však zbývá učinit, aby se činnosti rozšířily v rámci EU a na globální úrovni, aby byl cyklus zcela uzavřen a aby se využila konkurenční výhoda, kterou to podnikům EU přináší. Interakce se zainteresovanými stranami naznačují, že pro splnění agendy v oblasti oběhového hospodářství by bylo možné dále prozkoumat oblasti, na něž se akční plán nevztahuje.

Pokud si EU bude chtít udržet své vedoucí postavení v navrhování a výrobě oběhových produktů a služeb a současně umožnit spotřebitelům snáze přijmout udržitelnější životní styl, budou zapotřebí nová opatření. Jak bylo navrženo v diskusním dokumentu „Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030, oběhové hospodářství by se mělo stát páteří průmyslové strategie EU a umožnit oběhovost v nových oblastech a odvětvích, posuzování životního cyklu výrobků by se mělo stát normou a měl by být co nejvíce rozšířen rámec pro ekodesign. Pokud chce EU plně těžit z výhod přechodu k oběhovému hospodářství, je třeba urychlit práci započatou v oblasti chemických látek, netoxického životního prostředí, ekoznačky a ekologických inovací, kritických surovin a hnojiv. Podobně by spotřebitelé měli mít možnost činit informovaná rozhodnutí a veřejný sektor by měl posílit úsilí prostřednictvím udržitelných veřejných zakázek.

S podporou Komise budou muset členské státy – zejména v regionech, u nichž existuje riziko, že nedosáhnou cílů v oblasti recyklace do roku 2020, nebo které čelí zvláštním výzvám – a podniky zvýšit své úsilí v oblasti provádění revidovaných právních předpisů o odpadech a vývoje trhů pro druhotné suroviny. Cílem je zajistit, aby materiály, které se vracejí do hospodářství, byly efektivní z hlediska nákladů a bezpečné pro občany i životní prostředí.

EU by měla také nadále podporovat výzkum, inovace a investice do prioritních odvětví, která jsou stanovena v akčním plánu. V návaznosti na příklad evropské strategie pro plasty v oběhovém hospodářství by mohlo těžit z podobného holistického přístupu a stát se oběhovými mnoho dalších odvětví s velkým dopadem na životní prostředí a potenciálem pro oběhovost, jako jsou IT, odvětví elektroniky, mobility, výstavby, těžby, nábytku, potravin a nápojů nebo textilu. V žádném ze zmíněných odvětví dosud nebyl potenciál jednotného trhu EU využit.

Provádění nedávno aktualizované strategie biohospodářství a revidovaného rámce pro energii z obnovitelných zdrojů budou dalšími kroky směrem k využívání biologických zdrojů oběhovým způsobem, respektování ekologických mezí a přispění k zastavení úbytku biologické rozmanitosti.

Jak je stanoveno ve strategické dlouhodobé vizi prosperující, moderní, konkurenceschopné a z hlediska klimatu neutrální ekonomiky do roku 2050, přechod na oběhové a z hlediska klimatu neutrální hospodářství byl měl být uskutečněn současně, a to na základě silných průmyslových ambicí a za využití toho, že podniky EU jsou v těchto oblastech průkopníky. Nové oběhové obchodní modely, recyklace, účinné využívání energie a materiálů a nové spotřební vzorce mají značný potenciál v oblasti snižování globálních emisí skleníkových plynů. Podpora tohoto společného přístupu ve společnostech – včetně malých a středních podniků – a v komunitách může pomoci snížit výrobní náklady a současně podpořit nové formy obchodní interakce, jako je průmyslová symbióza. Kromě toho budou oběhovost a udržitelnost v oblasti získávání a využívání surovin a nakládání s nimi (zejména s těmi kritickými) klíčem k zajištění nezbytné bezpečnosti dodávek, rovných podmínek s průmyslovými konkurenty a celosvětového vedoucího postavení EU v oblasti vývoje klíčových základních a nízkouhlíkových technologií.

Umělá inteligence a digitalizace mají potenciál optimalizovat využívání energie a zdrojů a zpřístupnit informace na podporu oběhových obchodních modelů a odpovědného spotřebitelského chování. Oběhová digitální ekonomika však musí mít pozitivní čistý dopad na zdroje a mimo jiné musí řešit závažné výzvy, jako je riziko podpory neudržitelných vzorců spotřeby, krácení trvanlivosti inteligentních výrobků a oslabení bezpečnosti citlivých obchodních údajů.