CS Úřední věstník Evropské unie C 175/109

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství“

KOM(2008) 419 v konečném znění 2008/0141 (COD)

(2009/C 175/21)

Dne 22. července 2008 se Rada v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství

KOM(2008) 419 v konečném znění 2008/0141 (COD).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. listopadu 2008. Zpravodajem byl pan GREIF.

Na 449. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 3. a 4. prosince 2008 (jednání dne 4. prosince 2008), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 108 hlasy pro, 31 hlasů bylo proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry: je třeba více evropských rad zaměstnanců a lepší přeshraniční sociální dialog

1.1 EHSV jednoznačně vítá, že Evropská komise začala aktivně navrhovat legislativu, jelikož nebyla započata obnovená jednání evropských sociálních partnerů podle čl. 138, odst. 4 Smlouvy. Předložený návrh Komise má přizpůsobit práva evropských rad zaměstnanců (ERZ) skutečnému stavu evropského vnitřního trhu. EHSV v něm poznává některá podstatná zlepšení za účelem přizpůsobení právního základu Společenství pro ERZ skutečnostem v Evropě, a tím i zajištění větší právní jistoty a lepší celistvosti právních předpisů Společenství o informování a projednávání se zaměstnanci.

1.2 EHSV očekává, že díky navrhovaným vyjasněním a změnám v textu a v definicích pojmů ve směrnici bude činnost ERZ efektivnější a přispěje to k větší právní jistotě i k lepšímu uplatňování směrnice, a to povede k častějšímu zakládání ERZ. EHSV kromě toho vyzdvihuje význam pragmatických řešení, která zvyšují efektivitu a účinnost práce ERZ, a tím posilují konkurenceschopnost podniků a nejsou pro ně přítěží. Mezi tato vyjasnění patří především tyto body:

— Vedení podniků mají nyní povinnost dát k dispozici všechny informace potřebné ke zřízení ERZ.

— Evropští sociální partneři budou zapojeni přímo do procesu zakládání Evropských rad zaměstnanců, neboť musejí být závazně informováni o zahájení jednání.

— Každodenní práce ERZ se může stát účinnější díky možnému zřízení užšího výboru, díky rozšíření schopností na základě kvalifikace, na které mají členové ERZ nárok bez ztráty platu, i díky uznání ERZ jako kolektivního orgánu k zastupování zájmů.

— Existující evropskou radu zaměstnanců lze nyní lépe uzpůsobit aktuální situaci, protože může požadovat nová jednání o dohodě o ERZ, zvláště při podstatných změnách struktury, které již nezaručují účinné informování a projednávání se všemi zaměstnanci ve skupině podniků odpovídající dohodnutému standardu.

1.3 EHSV však kritizuje, že navrhované nové znění směrnice nesleduje dosti důsledně cíle, které si samo stanovilo a které jsou rozváděny v důvodové zprávě a v bodech odůvodnění, a zůstávají v nich nejasnosti. To platí především pro tyto body:

— Zatímco návrh sociálních partnerů by zpřesnil předpisy o informování zaměstnanců a projednání s nimi, zůstávají pravidla o smysluplném a účinném odsouhlasení zastoupení mezi vnitrostátní a evropskou úrovní v návrhu Komise nejasná.

— Definice nadnárodních pravomocí ERZ tyto pravomoci omezuje a ne upřesňuje, jak bylo zamýšleno. Za přeshraniční mají být považována i rozhodnutí, která se týkají pouze jednoho podniku v jednom členském státě, ale nejsou v tomto členském státě přijata.

— Určitá omezení týkající se uplatňování a rozsahu platnosti směrnice jsou zachována nebo dokonce nově zavedena.

1.4 EHSV klade důraz na to, aby se prostřednictvím lepší směrnice o ERZ stalo její uplatňování atraktivnější a zvýšil se počet ERZ. Přitom EHSV oceňuje také z důvodů účinnosti záměr upřednostnit řešení dojednaná pro dohody o ERZ. To připouští flexibilní řešení uzpůsobená příslušnému podniku, aby se mohl utvářet přeshraniční sociální dialog podle příslušných požadavků.

1.5 Proto, aby v praxi nová ustanovení přispěla ke zlepšení podstaty práce ERZ a jejich účinnosti, navrhuje EHSV odstranit v dalším legislativním procesu stále přetrvávající nejasnosti a nesrovnalosti a zlepšit především následující body:

— Předpokládané omezení nadnárodních pravomocí může omezit práva a možné působení ERZ. Musí být proto přepracováno. Žádný příslušný orgán zastupující zaměstnance nesmí být příliš omezujícími předpisy odříznut od výměny informací s přeshraničním vedením podniku.

— Délku jednání je třeba zkrátit na 18 měsíců, protože kratší období pro založení ERZ odpovídá praktickým zkušenostem a delší časové období se nezdá být účelné. Zároveň by měla být naplánována účinná opatření k tomu, aby se žádný účastník jednání nemohl vyvléknout z odpovědnosti, pokud má být založeno evropské zastoupení zájmů.

— Upřesnění pojmů informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci zvýší působnost a uznání ERZ, když bude jasně stanoveno, že bude bráno v potaz její mínění k navrhovaným opatřením a ne teprve k jejich provedení.

— Zodpovědnost vedení podniku za předepsané informování zástupců zaměstnanců na přeshraniční i na vnitrostátní úrovni musí být jasně stanovena. Úsilí o lepší koordinaci práv mezi různými úrovněmi by neměl vést k novým nejasnostem nebo omezením této povinnosti.

— Zachování příp. nové zavedení mezních hodnot pro ERZ je v kontrastu k evropskému základnímu právu každého zaměstnance na včasné informování a projednání.

— Je nutno jasně stanovit, že nové dohody o ERZ, které vzniknou během období provádění do vnitrostátního práva, musí odpovídat alespoň již dosaženému odpovídajícímu standardu současné směrnice o ERZ (čl. 6, směrnice 94/45/ES příp. čl. 3, odst. 1, směrnice 97/74/ES); je to nezbytné pro právní jistotu všech zúčastněných.

— Pro zvýšení účinnosti práce v ERZ a lepší vykonávání jejich funkce v podniku, by měla obnovená směrnice o ERZ alespoň podpořit rozšíření možností schůzí; obecně vzato by měla výslovně stanovit, že zákonný standard je minimální standard a že pokud jde o provádění, mají tedy státy ve všech směrech stále co zlepšovat.

1.6 EHSV je přesvědčen, že toto zlepšení právních předpisů Společenství o zapojení zaměstnanců významně přispěje k zajištění dobrého a jako takového také sociálně zodpovědného vedení podniků v Evropě. Přispělo by to také k větší konkurenceschopnosti evropského hospodářství a je to zároveň součást evropského sociálního modelu.

2. Úvod: kriteria pro přezkum návrhu Komise na přepracování směrnice o ERZ

2.1 Dne 2. července 2008 předložila Evropská komise návrh na přepracování směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců (1).

EHSV velmi vítá, že Komise EU začala aktivně navrhovat legislativu, aby přizpůsobila práva evropských rad zaměstnanců (ERZ) skutečnému stavu evropského vnitřního trhu. V tomto stanovisku komentuje Evropská komise návrh především z toho hlediska, do jaké míry lze tímto návrhem dosáhnout vlastní stanovené cíle. Dovoluje si v tomto smyslu navrhnout doplnění, příp. změny.

2.2 EHSV se opírá o své vlastní práce týkající se účasti zaměstnanců, hlavně ERZ (2). Navíc znovu zdůraznil pozitivní funkci vnitrostátních a přeshraničních zastoupení zaměstnanců pro další sociální, hospodářskou a ekologickou integraci Evropy (lisabonské cíle) a zvláštní úlohu ERZ.

Role nadnárodních podniků má velký význam pro úspěch Evropy. Evropa uspěje v celosvětové konkurenci pouze díky kvalitativní strategii, která se neohlíží pouze na podnikové náklady, ale zahrnuje také sociální zodpovědnost podniků a zapojení jejich zaměstnanců do podniku. Proto EHSV považuje ERZ za důležitý nástroj evropské politiky pro posílení základu pro spolupůsobení nejdůležitějších hospodářských skupin ve smyslu evropské strategie udržitelnosti. To je způsob, jak podniky mohou přispět svými výkony společnosti. Protože pro evropskou strategii kvality jsou v mezinárodní konkurenci nutné nasazení a dovednosti zaměstnanců, je jejich efektivní účast rozhodujícím prvkem úspěšného vedení podniků.

2.3 EHSV považuje návrh směrnice Komise EU za správný výsledek již dlouhotrvající politické diskuse. Odkazuje ve svém stanovisku na usnesení Evropského parlamentu z let 2001 (3), 2006 a 2007 (4) i na společné prohlášení sociálních partnerů z roku 2005 (5).

V těchto dokumentech byly zdůrazněny body, které se objevují znovu v dohodě evropských sociálních partnerů na zlepšení návrhu předloženého Komisí: lepší definice práva na informování a projednávání se zaměstnanci s cílem zajistit zaměstnancům skutečnou možnost ovlivňovat rozhodování podniku, zlepšení práv odborů na spoluúčast i zlepšení práce v ERZ, např. možnosti školení s financováním. Jako odůvodnění nového znění směrnice bylo uvedeno, že je třeba vytvořit koherentní a účinný právní rámec a odstranit nedostatky při provádění směrnice o ERZ v jednotlivých státech.

2.4 EHSV vítá, že evropští sociální partneři akceptují v této souvislosti aktuální návrh Komise jako základ revize směrnice a v hlavních podstatných bodech konstatují společné rysy, které by měly být zapracovány během dalšího postupu revize. EHSV výslovně podporuje tuto dohodu a zohledňuje její obsah ve svých návrzích, protože tím mohou být lépe dosaženy cíle návrhu směrnice.

2.5 EHSV podporuje cíle k přepracování směrnice o ERZ, které byly již v návrhu Komise ze dne 2. července 2008 zdůrazněny jako rozhodující (6):

— rozšířit právní jistotu pro všechny zúčastněné strany, tj. zaměstnavatele i zaměstnance;

— zaručit účinnost práv na informování zaměstnanců a projednávání s nimi na nadnárodní úrovni v prostoru EU/EHS, a tím zlepšit účinnost ERZ;

— zlepšit použitelnost směrnice ERZ, a tím zvýšit především počet nově založených ERZ;

— vytvořit lepší celistvost evropských právních předpisů o informování a projednávání se zaměstnanci.

3. Zlepšení právní jistoty – zajištění celistvosti právních předpisů EU o informování zaměstnanců a projednání s nimi

3.1 Revize směrnice 94/45/ES má uvést definici informování zaměstnanců a projednávání s nimi do souladu s ostatními právními nástroji Společenství, a tím zjednodušit právní rámec.

EHSV vítá tento záměr několikrát opakovaný v bodech odůvodnění k návrhu revize, podotýká však, že při bližším zkoumání předložený návrh textu tomuto záměru odpovídá pouze omezeně.

Je možno to objasnit na příkladu nově formulovaného omezení pravomocí ERZ na přeshraniční záležitosti:

3.2.1 Přesunutím ustanovení přeshraničního charakteru o rozhodnutích podniku z platných podpůrných ustanovení směrnice do čl. 1 odst. 4 v návrhu Komise se ERZ nyní budou moci zabývat určitými záležitostmi pouze tehdy, pokud se rozhodnutí podniku týká buď celého podniku, nebo alespoň dvou provozů ve dvou různých členských státech.

3.2.2 Takové omezení nadnárodních pravomocí nově zavedené do textu směrnice není odůvodněné a z pohledu EHSV není smysluplné. Mohlo by vést k tomu, že by zaměstnanci v jednom členském státě EU byli odděleni od nejvyšší úrovně rozhodování, když určitá nadnárodní společnost se sídlem v jiném členském státě přijme rozhodnutí se závažnými změnami pracovních podmínek. V tomto případě by podnik podle nové definice nebyl povinen informovat a konzultovat ERZ.

3.2.3 Z pohledu EHSV musí při tom být zaručeno, aby ERZ byly pravidelně zapojeny i tehdy, pokud se jedná o rozhodnutí podniku, které se zdánlivě týká pouze jednoho členského státu, je však součástí rozhodnutí s přeshraniční relevancí. EHSV se tedy zasazuje o odpovídající změnu v čl. 1 odst. 4, která zajistí, aby – jak je správně objasněno v bodě odůvodnění 12 k novému znění – „pracovníci zaměstnaní v podnicích nebo ve skupinách podniků působících na území Společenství byli řádně informováni a bylo s nimi řádně projednáno, pokud jsou rozhodnutí, která se jich týkají, přijímána v jiném členském státě, než ve kterém pracují“, příp. týkají se podniku jako celku. Rozsah činnosti ERZ nesmí být v žádném případě novým zněním směrnice o ERZ omezen.

Také nové znění definic informování a projednávání v článku 2, které je třeba v základě hodnotit kladně, pokulhává za požadavkem v návrhu Komise, aby byla provedena úprava právních předpisů Společenství v této oblasti.

3.3.1 V podpůrných pravidlech přílohy ke směrnici pro ERZ se sice nachází objasnění, podle kterého má projednávání probíhat takovým způsobem, který umožní zástupcům zaměstnanců ještě před přijetím plánovaného rozhodnutí prodiskutovat odpověď vedení na stanovisko ERZ. Tím se ale toto pravidlo ještě nestává standardem pro všechny ERZ.

3.3.2 Teprve společný návrh evropských sociálních partnerů, podle kterého je toto přesné znění nutno zapojit do definic v článku 2, to vyjasňuje a vytváří právní jistotu:

— Informování musí mít takovou formu a obsah, aby umožňovalo zástupcům zaměstnanců důkladné prozkoumání možných dopadů plánovaných rozhodnutí pro přípravu případných projednávání s kompetentními zástupci vedení

— a projednávání je třeba chápat jako postup, který dovoluje ERZ předkládat vlastní návrhy v určitém časovém období, které umožní vedení podniku tyto návrhy ještě zvážit, dokud ještě není ukončen proces rozhodování.

3.3.3 V této souvislosti by chtěl EHSV upozornit na nedostatek návaznosti v bodě 3 podpůrných pravidel (příloha I), který obsahuje práva zástupců zaměstnanců v případě mimořádných okolností:

V novém návrhu Komise se uvádí, že tato práva platí i tehdy, když jsou přijímána rozhodnutí, která mají obrovský dopad na zaměstnance. Podle názoru EHSV je zde třeba hovořit o „plánovaných opatřeních“. Jinak by to působilo proti záměru sledovanému ve zbývajícím textu Komise, aby informování a projednávání probíhalo včas. EHSV požaduje, aby text byl vyjasněn.

3.4 EHSV vítá záměr Evropské komise v článku 12 lépe vymezit a jasněji od sebe oddělit pravomoci a tím i rozdělení úkolů mezi nadnárodním grémiem a národní úrovní zastoupení zájmů. Má však i zde pochybnosti, zda se to dostatečně povedlo:

Je v zájmu všech zúčastněných, aby zástupci zaměstnanců na různých úrovních nedostávali v různých termínech různé informace k jedné a téže skutečnosti. Proto musí být v textu směrnice zaručeno, že ERZ i zástupci zaměstnanců na vnitrostátní úrovni budou informováni o plánovaných rozhodnutích, která vedou k podstatným změnám pracovních podmínek. To výslovně vyzdvihli evropští sociální partneři ve své dohodě.

3.5 EHSV vítá, že podle čl. 12 odst. 5 návrhu Komise nesmí být zlepšené standardy v revidované směrnici o ERZ během odsouhlasení mezi vnitrostátními a evropskými právními předpisy využívány k tomu, aby omezovaly již dosažené vyšší standardy podle vnitrostátního práva.

Podle názoru EHSV nezaručuje zvolená mylná formulace „nemůže být dostatečným důvodem ke zhoršení stávající situace“ v návrhu Komise tento záměr. EHSV by uvítal, kdyby i v textu směrnice bylo jasně stanoveno, že je tím myšleno „zachování obecné úrovně ochrany zaměstnanců“ na vnitrostátní úrovni, které je uvedeno v bodě 36 odůvodnění k návrhu Komise.

3.6 EHSV vítá navrhované změny ustanovení, podle kterého může být nově dojednána dohoda o ERZ, pokud podstatné změny ve struktuře podniku již nezaručují praktické informování a projednávání se všemi zaměstnanci odpovídající dohodnutému standardu (čl. 6 odst. 2 písm. g), čl. 13 odst. 2 a čl. 13 odst. 3).

— Je třeba uvítat především vyjasnění v čl. 13 odst. 3, podle kterého je zaručeno pokračování platnosti existujících ujednání i v průběhu nových jednání.

— Zároveň však EHSV postrádá to, že při neúspěchu jednání musí být povinně uplatněna podpůrná pravidla, což platí podle článku 7 i pro případ, že nedojde k dohodě. Zákonná ustanovení musí poskytovat jistotu, že při nových jednáních nevznikne mezera v zastupování na přeshraniční úrovni.

3.7 EHSV nakonec také vítá, že se Komise ve svém návrhu pokouší vytvořit kolektivní mandát k zastoupení ERZ. Evropští sociální partneři vítají výslovně i tento bod, přičemž ve svém prohlášení zdůrazňují, že je nutno dát ERZ k dispozici nezbytné prostředky, aby mohly vykonávat svůj mandát, který vyplývá ze směrnice.

4. Zaručení působnosti evropské rady zaměstnanců – zlepšení účinnosti v každodenním provozu

4.1 EHSV zdůraznil již na jiném místě výjimečnou úlohu evropských rad zaměstnanců a jejich členy vyzdvihl jako „motivované účastníky vytváření nové (evropské) společnosti“ (7).

Evropské právní předpisy musí proto ERZ tak vybavit, aby mohly účinně vykonávat svou demokratickou a zároveň hospodářskou funkci. Zvláště musí vytvořit předpoklady proto, aby ERZ měly k dispozici nezbytné pracovní prostředky i možnosti komunikace a kvalifikace. To zdůraznili i evropští sociální partneři.

4.2 Návrh Komise splňuje tyto požadavky tím, že poprvé členům ERZ ze všech členských států EU výslovně vyhrazuje možnost dalšího vzdělávání bez ztráty platu, která vyplývají přímo z mandátu v ERZ.

Tato možnost rozšiřování schopností přispěje jistě ke zlepšení účinnosti a práceschopnosti. Důsledněji by se ale mělo zdůraznit, že náklady na tato školení musí hradit podnik, jak to odpovídá praktickým zvyklostem.

4.3 Intenzita a frekvence případné komunikace mezi členy ERZ spolurozhoduje o práceschopnosti tohoto orgánu. EHSV proto také vítá, že návrh Komise v tomto ohledu obsahuje některá zlepšení:

— Pro zefektivnění svého vedení a koordinace tak může ERZ nyní zakotvit do dohody o ERZ vytvoření „užšího výboru“ (čl. 6.2 písm. e), který může na základě nového ustanovení 1d v příloze směrnice mít až pět členů a může se pravidelně radit.

— Tím mají jak zaměstnanci, tak vedení podniků, především za mimořádných okolností spolehlivé kontaktní místo na přeshraniční úrovni založené na kontinuitě.

4.4 Tento záměr zefektivnit praktickou činnost ERZ však není však z pohledu EHSV důsledně dodržován:

— Z praktických zkušeností je možno vyvodit, že ERZ pracuje účinně tam, kde podnik poskytuje dostatečné možnosti pro komunikaci. EHSV považuje toto za zajištěné především v těch podnicích, ve kterých se koná zpravidla více než jedna schůze ročně, s aktuálními předběžnými a následnými schůzemi bez přítomnosti vedení – jak je to často dobrovolně dohodnuto a překračuje to zákonný standard. EHSV je tedy toho názoru, že obnovená směrnice o ERZ by měla alespoň podpořit rozšíření možností schůzí tím, že zákonný standard výslovně označí za minimální standard.

4.5 Celkově by chtěl EHSV na tomto místě poukázat na to, že členské státy EU při provádění nové směrnice o ERZ do práva jednotlivých států při stanovování prostředků na činnost ERZ mohou překročit minimální požadavky stanovené ve směrnici.

— To se týká například nové povinnosti členů ERZ, která je zakotvená v čl. 10 odst. 2 a která je vítaná, informovat zástupce zaměstnanců v závodech, nebo pokud tito zástupci nejsou určeni, přímo zaměstnance o obsahu a výsledcích informování a projednávání v ERZ.

— Podle EHSV by měly členské státy při provádění směrnice plánovat opatření, která zaručí efektivní tok informací mezi evropskou a vnitrostátní příp. místní úrovní zastoupení zájmů. Rozumné by v této souvislosti byly např. předpisy, které by umožnily přímý přístup do závodů alespoň pro zástupce zemí a pro členy řídícího výboru ERZ. Dále má existovat možnost organizovat setkání zástupců zaměstnanců na vnitrostátní úrovni k předávání informací, pokud v členském státě EU existuje více závodů než zástupců ERZ a nejsou vytvořeny orgány pro zastupování zájmů na úrovni podniků.

4.6 Praktické zkušenosti z práce ERZ naznačují, že rozsah projednávaných témat by neměl být s konečnou platností omezen na seznam uvedený v podpůrných pravidlech (příloha I, odst.1 písm. a)). Praxe ukazuje, že ERZ se zabývá daleko více tématy než pouze strukturálními změnami.

Dialog s mnoha vedeními podniků vykazuje značně širší spektrum, například otázky dalšího vzdělávání nebo ochrany zdraví při práci a ochrany údajů. EHSV očekával, že toto bude zohledněno při přepracování právního základu pro ERZ a bude jim vyhrazeno právo předkládat návrhy témat.

4.7 EHSV schvaluje iniciativu Komise na podporu účasti všech kategorií pracovníků v ERZ. V tomto ohledu připomíná, že již ve svých předchozích stanoviscích navrhoval zahrnout do ERZ i vysoce odborné profese.

5. Zlepšení použitelnosti směrnice a zvýšení počtu evropských rad zaměstnanců

5.1 Více než 12 000 členů v evropských radách zaměstnanců v přibližně 850 přeshraničně působících podnicích oživuje dnes demokratickou infrastrukturu Evropy. Existuje shoda v tom, že zlepšují sociální dialog v těchto podnicích a přispívají k lepšímu procesu přijímání a provádění rozhodnutí. Je nepochybně v zájmu Evropské komise zvýšit počet ERZ v rozsahu působení směrnice. EHSV také zastává tento názor.

Pro zvýšení potenciálu zakládání ERZ, které je nutno realizovat, by mělo nové znění směrnice podle EHSV v čl. 11 odst. 2 obsahovat předpisy a účinná opatření, která dělají její používání atraktivnější a její nedodržování nebo protiprávní neuplatnění obtížnější, jak již bylo zamýšleno v dokumentu Komise o konzultacích sociálních partnerů (8).

5.2 Tento návrh revize ukazuje, že Evropská komise přikládá evropským sociálním partnerům velký význam i odpovědnost za praktické provádění a uplatňování směrnice o ERZ.

— V čl. 5 odst. 2 písm. c) je nově zavedena povinnost informovat sociální partnery na evropské úrovni o začátku jednání a o složení zvláštního vyjednávacího výboru, který musí být povinně zřízen (čl. 5 odst. 2 písm. c)).

— Je také výslovně uznávána z dosavadní praxe známá pozitivní úloha (evropských) odborů a organizací zaměstnavatelů při podpoře podpůrných a opětovných jednání o dohodách o ERZ (čl. 5 odst. 4/bod odůvodnění 39).

5.3 EHSV v této souvislosti také vítá, že návrh předložený Komisí rozhodně zlepšuje situaci ve fázi zakládání ERZ.

— Vedení podniků musí dát všem stranám k dispozici údaje nezbytné pro zahájení jednání o struktuře podniku a jeho zaměstnancích (čl. 4 odst. 4).

— Je nutno počítat s tím, že toto nezbytné objasnění v budoucnosti přispěje k tomu, aby se zabránilo případným sporům o tomto bodě. V minulosti se musely již vícekrát problémy řešit před Soudním dvorem (9).

5.4 Z hlediska EHSV by navíc plynulejšímu zřizování evropských rad zaměstnanců prospělo, kdyby zákonem stanovená lhůta pro jednání od zahájení až po jejich ukončení byla značně kratší.

— Současná tříletá lhůta pro jednání se v každodenní praxi ukázala jako málo užitečná, protože je příliš dlouhá. Většina jednání o ERZ byla uzavřena za podstatně kratší dobu.

— V kritických případech vedlo dlouhé časové období k přerušování a zpožděním v jednáních. Proto v některých případech nedošlo k dohodě podle standardů stanovených v článku 6 směrnice o ERZ.

EHSV se tedy zasazuje o to, aby nová směrnice o ERZ zkrátila maximální délku jednání např. na 18 měsíců, jak to navrhoval Evropský parlament již v roce 2001.

5.5 Nakonec EHSV zdůrazňuje naději, že také během období provádění revidované směrnice do vnitrostátního práva budou zřizovány nové ERZ. EHSV vychází z toho, že dohody nově založených výborů v tomto období odpovídají zcela standardům podle článku 6 současné směrnice 94/45/ES, příp. jejich provedení ve vnitrostátním právu a tyto dohody mají také podle nové směrnice právní platnost.

5.6 Současné mezní hodnoty a omezení: EHSV konstatuje, že i v tomto návrhu Komise k novému znění směrnice o ERZ budou dodržovány mezní hodnoty pro podniky pro zřizování ERZ, vyloučení skupin zaměstnanců určitých oborů (obchodní lodní dopravy) i s omezeními při informování a projednávání v hospodářských záležitostech („Tendenzschutz“, ochrana v oblasti tendencí). Je zde přidána dokonce nová mezní hodnota „minimálně 50 zaměstnanců v každé zemi“ pro zastoupení na přeshraniční úrovni. Při tom se nezohledňuje, že v různých členských státech musí být zastupující organizace zaměstnanců vytvořeny i v případě, že této mezní hodnoty není dosaženo. Proto by ze znění čl. 5 odst. 2 písm. b) (složení zvláštního vyjednávacího výboru) a odst. 1 písm. c) Přílohy I – Podpůrná pravidla (složení ERZ) návrhu Komise měla být zjevná snaha o vytvoření zastoupení zaměstnanců v jednotlivých členských státech.

EHSV to považuje za podstatný protiklad k evropskému základnímu právu každého zaměstnance na včasné informování a projednání, pokud je postižen určitým rozhodnutím. I zde EHSV očekával, že se nové znění směrnice bude tímto tématem zabývat.

V Bruselu dne 4. prosince 2008 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI generální tajemník Evropského hospodářského a sociálního výboru Martin WESTLAKE

(1) KOM(2008) 419 v konečném znění.

(2) Viz stanoviska EHSV: Konkrétní uplatnění směrnice o založení evropské rady zaměstnanců (94/45/ES) a aspekty k případné revizi, zpravodaj: pan PIETTE, (Úř. věst. C 10, 14.1.2004); Sociální dialog a zapojení pracovníků, klíč k předvídání a kontrole průmyslových změn, zpravodaj: pan ZÖHRER (Úř. věst. C 24, 31.1.2006); Evropské rady zaměstnanců: nová úloha v podpoře evropské integrace, zpravodaj: pan IOZIA (Úř. věst. C 318, 23.12.2006).

(3) Zakládá se na zprávě Evropského parlamentu ze dne 16.7.2001, zpravodaj: pan Menrad (A5–0282/2001-v konečném znění).

(4) P6-TA (2007)0185.

(5) Společný program práce evropských sociálních partnerů na léta 2003–2005. Viz také společné prohlášení ze dne 7.4.2005: Lessons learned on European Works Councils. Evropští sociální partneři v něm vyzdvihli pozitivní vývoj sociálního dialogu díky evropským radám zaměstnanců ve vlastních rozsáhlých průzkumech jejich fungování, v nichž je také mimo jiné zdůrazněn význam sociálního dialogu v podniku.

(6) Viz dokument Komise o konzultacích evropských sociálních partnerů, C/2008/660, 20.2.2008.

(7) Viz stanovisko EHSV ze dne Evropské rady zaměstnanců: nová úloha v podpoře evropské integrace, zpravodaj: pan IOZIA (Úř. věst. C 318, 23.12.2006).

(8) V tomto dokumentu Komise vyjadřuje svůj záměr v nové směrnici vyzvat členské státy EU, aby stanovily „účinné, přiměřené a odrazující postihy“, viz: C/2008/660, s. 7.

(9) Viz rozsudky Soudního dvora v případech Bofrost (C-62/99), Kühne & Nagel (C-440/00) a ADS Anker GmbH (C-349/01).