EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 5.6.2013 COM(2013) 334 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU Shrnutí výsledků řídící činnosti Komise za rok 2012



SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU Shrnutí výsledků řídící činnosti Komise za rok 2012 1ÚVOD Podle článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) odpovídá Evropská komise v mezích dostupných prostředků za plnění rozpočtu EU v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Uvedený článek stanoví pro členské státy povinnost spolupracovat s Komisí, aby se zajistilo využití rozpočtových prostředků v souladu s těmito zásadami. Schválením této souhrnné zprávy, jež vychází z prohlášení o věrohodnosti a výhrad generálních ředitelů a vedoucích útvarů v jejich výročních zprávách o činnosti, přijímá Komise celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU. V této souhrnné zprávě Komise rovněž stanoví klíčové otázky řízení, jež by měly být řešeny přednostně, a opatření, jež je třeba přijmout k řešení zjištěných nedostatků. Sbor komisařů pověřuje operativním prováděním politických cílů a cílů řízení generální ředitele a vedoucí útvarů, kteří jakožto „pověřené schvalující osoby“ obdrží prostředky, jež jim umožní jednat. Pro tuto decentralizovanou organizaci řízení je příznačné jasné vymezení odpovědnosti jednotlivých subjektů. Pověřené schvalující osoby jsou v plném rozsahu zplnomocněny definovat nejvhodnější a nejúčinnější kontrolní systém pro zajištění řádného a účelného finančního řízení zdrojů, za které odpovídají. Výroční zprávy o činnosti jsou hlavními nástroji, jimiž pověřené schvalující osoby odůvodňují to, jak spravují lidské a finanční zdroje, za něž odpovídají. Pověřené schvalující osoby podávají zprávu o plnění svých úkolů ve výročních zprávách o činnosti, v nichž dokládají veškeré problémy, které vyplývají z jejich řídící činnosti, na něž je třeba upozornit sbor komisařů. Výroční zprávy o činnosti obsahují podepsané prohlášení o věrohodnosti, které se mimo jiné zaměřuje na zákonnost a správnost finančních operací. V každé výroční zprávě o činnosti se před konečným podepsáním prohlášení o věrohodnosti výslovně potvrdí, že odpovědný(í) komisař(i) byl(i) informován(i) o hlavních aspektech výroční zprávy o činnosti včetně veškerých výhrad, které měla pověřená schvalující osoba v úmyslu vznést. Tato souhrnná zpráva byla přijata po projednání sborem komisařů dne 5. června 2013. 2posílení postupů měření výkonnosti 2.1Měření výkonnosti Výroční zprávy o činnosti jsou důležitým zdrojem informací, zejména pro Účetní dvůr a pro orgán příslušný pro udělení absolutoria. Od roku 2011 pracovala Komise s podporou Parlamentu, Rady a Účetního dvora na tom, aby prokázala význam kvality vynakládání finančních prostředků a přidanou hodnotu rozpočtu EU. Předložila například souhrnnou zprávu o přidané hodnotě výdajů EU na podporu svých návrhů nové generace programů příštího víceletého finančního rámce. Stávající pokyny pro výroční zprávy o činnosti za rok 2012 vyžadují, aby pověřené schvalující osoby prohloubily způsob vykazování, pokud jde o to, jak využily finanční a lidské zdroje, jež jim byly k dosažení politických cílů stanovených sborem komisařů přiděleny a jakou přidanou hodnotu tyto politiky pro společnost EU vytvořily. Komise takto postupně rozvíjí kulturu výkonnosti, která se plně projeví až po několika letech, a to částečně proto, že je třeba navrhnout nové statistické a jiné nástroje. Diskuse o způsobilosti a správnosti plateb, která má i nadále největší význam, bude doplněna o diskusi o výkonnosti politik a Komise musí být připravena náležitě na tento nový vývoj reagovat. Komise ukládá svým útvarům, aby zdokonalily výkonnostní rámec, z něhož by měly vycházet všechny budoucí výroční zprávy o činnosti. Tento rámec tvoří na výkonnosti založená kultura v celé organizaci, stanovení cílů ex ante, pravidelné monitorování, měření a vykazování výsledků ex post. Pověřuje Generální sekretariát a Generální ředitelství pro rozpočet, aby začlenily prvky vykazování výkonnosti do stávajících pokynů pro výroční zprávy o činnosti za rok 2013 pro plány řídící činnosti na rok 2014. Vykazování výkonnosti by se mělo zaměřit na skutečné potřeby zúčastněných stran a podpořit prohlášení o věrohodnosti informacemi o „hospodárnosti“, „účelnosti“ a „účinnosti“ finančních a nefinančních činností. Požadavky by měly být dostatečně pružné, aby odrážely odlišnou povahu činností útvarů. Do svých návrhů nové generace programů pro příští víceletý finanční rámec (VFR) začlenila Komise několik prvků ke zlepšení výkonnostního rámce a zjednodušení pravidel a postupů v zájmu snížení rizika chyb ovlivňujících platby. Ten by se měl více zaměřit na účinnost a účelnost při dosahování celkových cílů různých oblastí politiky a zároveň by měl zohlednit skutečnost, že je třeba zajistit, aby míra chyb týkajících se finančních transakcí nepřekročila přiměřenou úroveň. Komise je znepokojena, že legislativní orgány nepřijaly některé z návrhů, které v rámci nového VFR předložila k zajištění jednoduššího, silnějšího rámce. Vyzývá Parlament a Radu, aby tyto aspekty v probíhajících jednáních více zohlednily. 2.2Hodnotící zpráva (článek 318 SFEU)

V listopadu 2012 Komise podruhé podávala zprávu o svém hodnocení financí EU na základě dosažených výsledků. Záměrem této zprávy, jejíž vypracování stanoví článek 318 SFEU, je poskytnout přehled o cílech programů EU a o dopadech a dosažených výsledcích. Komise se snaží tento způsob vykazování neustále zlepšovat, například tím, že jej zefektivní začleněním do stávajícího procesu strategického plánování a programování. Toto zefektivnění znamená, že v plánu řídící činnosti budou definovány výkonnostní ukazatele a cíle, jež se budou vykazovat ve výročních zprávách o činnosti, přičemž toto vykazování doplní hodnocení v rámci celé Komise v hodnotící zprávě přijaté souběžně s touto souhrnnou zprávou. Komise ukládá Generálnímu sekretariátu, aby i nadále rozvíjel obsah a rozsah hodnotící zprávy, například tím, že bude používat více informací o výkonnosti a zajistí konzistentnost mezi hodnotící zprávou a výročními zprávami o činnosti. Jako příklady informací o výkonnosti lze uvést výkonnostní audity prováděné interními i externími auditory. 2.3Revize finančního nařízení Finanční nařízení obsahuje společná finanční pravidla a zásady vztahující se na všechny oblasti politiky. Finanční nařízení bylo v roce 2012 revidováno v tom smyslu, že byla posílena potřeba uvést kontrolní systémy do souladu se zjištěnými riziky a nákladovou efektivitou kontrol. Stanoví se v něm jasný obecný prováděcí rámec, který se týká všech režimů řízení (včetně společného rámce pro sdílené řízení, který představuje hlavní část rozpočtu EU) a zavádí se jím zvláštní pravidla pro inovativní finanční nástroje a ocenění. V oblasti grantů, které přímo řídí Komise, se revizí výslovně prosazuje používání zjednodušených metod výpočtu způsobilých nákladů (jako jednorázové částky, paušální sazby a standardní stupnice jednotkových nákladů), usnadňuje schvalování přiznaných nákladů podle „obvyklých účetních postupů“ příjemce a zavádí jednodušší postupy pro malé granty. Stejný přístup navrhla Komise v odvětvových právních předpisech pro sdílené řízení. Součástí nového finančního nařízení jsou ustanovení vyžadující, aby útvary poskytovaly informace o svých systémech vnitřní kontroly a rovněž o systémech vnitřní kontroly v těch členských státech, na něž se vztahuje sdílené řízení, dále pak odhad nákladů a přínosů kontrol, které takovýto systém zahrnuje, a posouzení očekávané úrovně rizika chyb, jsou-li legislativnímu orgánu předloženy nové nebo revidované návrhy na výdaje. Finanční nařízení kromě toho vyžaduje, aby pověřené schvalující osoby při zavádění kontrolních systémů zohlednily rizika a nákladovou efektivnost a předložily ve výroční zprávě o činnosti celkové posouzení nákladů a přínosů kontrol a v případě, že je úroveň chyb trvale vysoká, analyzovaly náklady a přínosy případných nápravných opatření a přijaly nebo navrhly vhodný postup. Komise ukládá svým ústředním útvarům, aby vypracovaly konkrétní pokyny tak, aby se tyto nové požadavky na informace včas a nákladově efektivním způsobem promítly do výročních zpráv o činnosti za rok 2013. Pokud jde o náklady na kontrolu vně Komise, je třeba provést nezbytné přípravy tak, aby se tyto informace promítly do výročních zpráv o činnosti za rok 2015. 3zlepšení kvality výročních zpráv o činnosti 3.1Posouzení Účetním dvorem Ve své zprávě za rok 2011 Účetní dvůr posoudil kvalitu několika výročních zpráv o činnosti za rok 2011. Došel k závěru, že v případě šesti výročních zpráv o činnosti za rok 2011 by rozsah nebo dosah výhrad měl být širší. Zároveň uznal, že nové pokyny pro výpočet míry zbytkových chyb přinesly zlepšení, zejména v případě výročních zpráv o činnosti generálních ředitelství příslušných pro politiku soudržnosti a rovněž v případě Generálního ředitelství pro výzkum a inovace. Výroční zprávy o činnosti za rok 2012 vysvětlují opatření přijatá k řešení problémů, na které upozornil Účetní dvůr. Komise je přesvědčena, že všechny její útvary reagovaly na zjištění Účetního dvora v otázce „prohlášení vedoucích pracovníků“ za rok 2011 a že také přispěly k rozptýlení obav ohledně spolehlivosti výročních zpráv o činnosti vyjádřených v usnesení o udělení absolutoria. 3.2Posílený proces vzájemného hodnocení V pokračující snaze nalézt další zlepšení se ústřední útvary Komise od rané fáze snaží podporovat útvary při vypracování návrhu výročních zpráv o činnosti. Projednávají s nimi klíčové otázky a v případě potřeby jim poskytují poradenství. Vzájemná hodnocení se ukázala být účinnou platformou ke sdílení stanovisek k formulaci průřezových otázek a řešení nedostatků. V návaznosti na audit procesu vypracování zpráv o činnosti v Komisi provedený Útvarem interního auditu bylo dosaženo dalších zlepšení tohoto procesu. Zaprvé, pracovní mechanismy pro schůze v souvislosti se vzájemným hodnocením dostaly oficiální podobu v dokumentu o „vzájemných očekáváních“. Zadruhé, generální ředitelství se vyzývají, aby podala zprávu o tom, jakým způsobem promítnou závěry ze vzájemných hodnocení do svých konečných výročních zpráv o činnosti, nebo poskytla vysvětlení, pokud s těmito doporučeními nesouhlasí (zásada „dodržuj nebo vysvětli“). Zatřetí, větší pozornost byla věnována závěrům výročních zpráv o činnosti, o které se opírá věrohodnost, včetně důvodů k vyjádření nebo nevyjádření výhrady. Tento proces, jenž vychází ze systematického zkoumání kvality výročních zpráv o činnosti, zvýšil srozumitelnost a zlepšil konzistentnost a dodržování stávajících pokynů. Komise ukládá Generálnímu sekretariátu a Generálnímu ředitelství pro rozpočet, aby i nadále poskytovaly poradenství ostatním generálním ředitelstvím a útvarům formou pravidelného přezkumu stávajících pokynů, doplňujících pokynů, přezkumu kvality návrhů výročních zpráv o činnosti, schůzí v souvislosti se vzájemným hodnocením a poskytování vhodného školení. Aktualizace stávajících pokynů v roce 2013 by měla útvarům pomoci tím, že jim dá k dispozici šablony pro vykazování a zároveň zajistí, aby útvary dodržovaly nové finanční nařízení. 3.3Harmonizace procesu vyčíslování chyb v postupech zadávání veřejných zakázek V listopadu 2012 ústřední útvary aktualizovaly své pokyny k určení míry chyb a kritéria, na jejichž základě se prohlášení o věrohodnosti v případě chyb spojených s postupy zadávání veřejných zakázek v rámci přímého řízení kvalifikuje vyjádřením výhrady. Tyto pokyny, které zohlednily širší přístup Účetního dvora, si kladly za cíl zajistit průhlednost a srovnatelnost a rovněž provedení realistického výpočtu skutečné finanční expozice, přičemž zároveň vzaly v potaz možný dopad závažných procesních chyb na poškození dobré pověsti. Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku řídí proces, jehož záměrem je aktualizovat zásady vyčíslování uplatňované útvary příslušnými pro politiku soudržnosti. Komise na tento postup naváže a do konce roku 2013 přijme rozhodnutí s cílem harmonizovat přístup všech útvarů zapojených do sdíleného řízení. Harmonizace se bude týkat také činností některých jiných útvarů, u nichž zadávání veřejných zakázek tvoří významnou součást rozpočtu. 3.4Harmonizace kritérií významnosti Generální ředitelé a ředitelé výkonných agentur do svých prohlášení o věrohodnosti zahrnují výhrady na základě posouzení významnosti nedostatků a/nebo zjištění týkajících se základních prvků jejich výročních zpráv o činnosti. V souladu s pokyny v souhrnné zprávě za rok 2011 pracovala generální ředitelství v rámci sdíleného řízení na další harmonizaci přístupu ke stanovení významnosti na základě a) posouzení vnitrostátních systémů řízení a kontroly; b) míry chyb, jež se předpokládá ve výročních kontrolních zprávách vnitrostátních orgánů; jakož i c) výpočtu kumulativní míry zbytkových chyb.

Ve výroční zprávě o činnosti za rok 2012 generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova postupoval integrovaněji a zveřejnil výsledky posouzení systémů kontroly všech operačních programů, které provedla Komise, a to s přihlédnutím k jednotlivým úrovním věrohodnosti získaným od certifikačních orgánů, Účetního dvora a ze svých vlastních zjištění z auditu. Výsledky jsou viditelné zejména u hlavních systémů v rámci prvního pilíře („přímá podpora“). Tento přístup bude podle potřeby upraven a rozšířen na zbývající část prvního pilíře a na druhý pilíř („rozvoj venkova“). Výsledkem bude větší přesnost rizikových částek. Komise má za to, že úsilí harmonizovat kritéria významnosti přispívá k větší soudržnosti, srozumitelnosti a transparentnosti výročních zpráv o činnosti. Generálnímu řediteli pro zemědělství a rozvoj venkova ukládá, aby pokračoval ve svém úsilí a rozšiřoval harmonizaci kritérií významnosti v souladu s pokyny pro sdílené řízení. Komise generálnímu řediteli pro zemědělství a rozvoj venkova ukládá, aby prozkoumal situaci členských států, ve kterých je míra chyb vyšší než 2 %, zejména přezkoumáním vnitrostátních výroků auditora a poskytnutých statistik k míře chyb. Komise ukládá generálnímu ředitelství pro rozpočet, aby využilo provádění nového finančního nařízení a diskuse o regulačním rámci pro výdajové programy příštího VFR a poskytlo útvarům poradenství, aby se zajistilo, že kritéria významnosti budou i nadále odpovídat úrovni složitosti a nákladové efektivitě nezbytných kontrol a prostředí rizika, ve kterém Komise musí řídit finanční prostředky. Stávající pokyny vyžadují, aby generální ředitelství podávala zprávy o analýze chyb, jejich základních příčinách a opatřeních přijatých k jejich nápravě a k tomu, aby se jim předešlo. K vykázání zbytkového finančního rizika a dopadu na významnost poté, co byla uplatněna všechna opatření na ochranu rozpočtu EU, je třeba zajistit jasnou vazbu mezi vykazovanou víceletou mírou zbytkových chyb a informacemi o zpětně získaných částkách / finančních opravách uvedených v příloze k účetní závěrce. Komise ukládá generálnímu ředitelství pro rozpočet, aby předložilo doporučení, jak vykazovat informace o zpětně získaných částkách a finančních opravách způsobem, který by umožnil vyvození platných závěrů, pokud jde o skutečné riziko pro rozpočet EU. Vzhledem k časovému rozpětí programů nutně vzniká časová prodleva mezi platbou, zjištěním chyby a její opravou – z toho vyplývají výhody uplatňování kumulativního přístupu k vykazování. Finanční opravy obvykle řeší systémové nedostatky, a nelze je přímo dávat do souvislosti s konkrétními chybami na úrovni finančních příjemců. Víceleté míry zbytkových chyb a informace o kumulativních zpětně získaných částkách / finančních opravách vykazované ve výročních zprávách o činnosti za konkrétní vykazovaný rok jsou klíčové ukazatele, na jejichž základě lze posoudit, jak Komise chrání rozpočet EU. 4Věrohodnost na základě výročních zpráv o činnosti a výhrad generálních ředitelů Komise po přezkoumání výročních zpráv o činnosti, zejména prohlášení podepsaných jednotlivými pověřenými schvalujícími osobami a výhrad, jež vznesly, konstatuje, že všechny poskytují přiměřenou věrohodnost, pokud jde o využívání zdrojů v souladu se zamýšleným cílem, dodržování zásad řádného finančního řízení a skutečnost, že použité kontrolní postupy představují dostatečnou záruku zákonnosti a správnosti příslušných operací. Patnáct generálních ředitelů a dva ředitelé výkonných agentur ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2012 vyjádřili celkem dvacet devět výhrad. Výhrady byly vzneseny v sedmnácti útvarech, které společně zodpovídají za 85 % finančních operací Komise na straně výdajů a 12 % na straně příjmů. V tomto počtu je obsaženo dvacet pět z dvaceti sedmi výhrad, jež byly vzneseny již v roce 2011, které byly na konci roku 2012 stále ještě předmětem jednání, a dále čtyři nové výhrady. Dvě předchozí výhrady mohly být staženy. Celkový objem operací ovlivněných výhradami vzrostl vzhledem k nové výhradě generálního ředitele GŘ DEVCO, lepšímu výpočtu rozsahu provedenému GŘ REGIO a finančnímu vyčíslení výhrady GŘ AGRI v souvislosti s přímými platbami oddělenými od produkce v rámci prvního pilíře SZP, k němuž byla v tomto roce vznesena výhrada týkající se finančního vyčíslení v případě tří členských států, zatímco v minulém roce se výhrada týkala poškození dobré pověsti, a nebyla proto vyčíslena. Komise vyzývá generální ředitelství, aby přezkoumala svou strategii vnitřní kontroly s cílem zajistit, aby prováděné kontroly byly účinné a nákladově efektivní a aby přizpůsobila intenzitu kontrol rizikům, jimž čelí, a náležitě přitom přihlédla k jejich dopadu na dosažení cílů politiky. Komise vyzývá generální ředitelství pro rozpočet, aby pro tento proces poskytlo pokyny a aby jej podpořilo. K zajištění konzistentnosti a srovnatelnosti Komise ústředním útvarům ukládá, aby přezkoumaly jednotlivé postupy uplatňované při vyhodnocování částek, u kterých se předpokládá rizikovost. Ve svých výročních zprávách o činnosti pověřené schvalující osoby odhadují, že rizikové částky se pohybují v rozpětí od 2,6 miliardy EUR do 3,5 miliardy EUR. Tento rozsah odpovídá 1,9 % a 2,6 % všech plateb provedených v rozpočtu Komise a Evropského rozvojového fondu (ERF) v roce 2012. Pokud jde o dvě největší oblasti výdajů (zemědělství, přírodní zdroje a zdraví, soudržnost), nezahrnují tyto částky budoucí finanční opravy a zpětně získané částky, jejichž prostřednictvím mohou být opraveny nesrovnalosti související s platbami provedenými v roce 2012. Zkušenost z posledních čtyř let (2009–2012) je taková, že jenom v těchto dvou oblastech politiky finanční opravy a zpětně získané částky v průměru dosáhly výše 2,4 miliardy EUR (potvrzené/rozhodnuté) a 2,2 mld. EUR (provedené). Za předpokladu, že na stejné úrovni se budou pohybovat i v roce 2012, chrání finanční opravy a zpětně získané částky rozpočet EU jako celek náležitým způsobem. Provedené finanční opravy a zpětně získané částky ve všech oblastech politiky dosáhly za rok 2012 výše 4,5 miliardy EUR (v roce 2011 to bylo 1,8 miliardy EUR). Podrobné členění je uvedeno v bodu 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce. Výrazné navýšení ve srovnání s předchozím rokem lze vysvětlit především uzavřením programu EFRR za období 2000–2006 a výslednými finančními opravami. Je třeba uvést, že míry zbytkových chyb vykazované útvary, jež se používají k odhadu finanční expozice, nelze přímo sesouhlasit s mírami chyb vykazovanými Evropským účetním dvorem u každé kapitoly v jeho výroční zprávě. Je tomu tak z řady důvodů, přičemž tím hlavním je skutečnost, že míra zbytkových chyb se počítá s přihlédnutím k vlivu různých víceletých mechanismů oprav. Míra chyb vykazovaná Účetním dvorem vychází z transakcí konkrétního roku. Je proto třeba ji uvést do souvislostí a zohlednit skutečně provedené finanční opravy a zpětně získané částky. Každý generální ředitel a vedoucí útvarů uvedl hlavní důvody pro svou výhradu (své výhrady) a stanovil nápravná opatření k jejímu/jejich řešení. V obecné rovině obavy nejčastěji vyplývají ze složitých pravidel týkajících se způsobilosti příjemců a z nesprávného uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek ze strany příjemců (častý důvod k chybám v případě sdíleně a nepřímo řízených finančních prostředků). Komise z těchto zkušeností vyvodila operativní závěry a předložila návrh zásadních zjednodušení v příští generaci programů. Zdá se však, že spolutvůrci zákonů zatím na tyto aspekty návrhů Komise odpovídajícím způsobem nereagují. Na základě posouzení výsledků kontroly byly dvě výhrady z předešlých let staženy. Za tímto účelem byly pověřené schvalující osoby požádány, aby předložily opatření zavedená k řešení zjištěných nedostatků a prokázaly, že tato opatření jsou účinná, a doložily, že příslušné nedostatky byly účinně vyřešeny. 4.1Příjmy Komise pokračovala v úsilí o zvýšení účelnosti a účinnosti výběru cel a DPH v členských státech s cílem odhalit kanály a režimy, jež umožňují dopouštět se daňových úniků a vyhýbat se daňovým povinnostem, a prosazovat vhodná protiopatření. Plné uplatňování Modernizovaného celního kodexu, který byl nahrazen Celním kodexem Unie, bylo odloženo do roku 2020, neboť členské státy se v kontextu současné hospodářské a finanční situace nemohly zavázat k včasnému vývoji potřebných IT systémů. Komise zveřejní nejnovější informace o výpadku příjmů z DPH ve všech členských státech. Bude uplatněn stejný přístup jako v roce 2009, tj. porovnání příjmů plynoucích z DPH s teoretickým čistým objemem daňové povinnosti z DPH pro ekonomiku jako celek.

Tradiční vlastní zdroje (TVZ) představují částku 16 453 milionů EUR z celkových příjmů rozpočtu EU za rok 2012. Tyto zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek jsou odváděny do rozpočtu EU a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na pokrytí nákladů na výběr. Vzhledem ke své zeměpisné poloze je, co se týče TVZ, významným přispěvatelem Belgie, která v roce 2012 odvedla 9,7 % celkových TVZ. Inspekce provedené Komisí a audity Účetního dvora poukázaly na problém sesouhlasení převedených částek a podkladových dokumentů. Byla přijata opatření ke zmírnění tohoto problému, včetně zlepšení vnitřních kontrol. Konečný finanční dopad ovšem ještě nelze vyčíslit, není totiž zatím znám výsledek probíhajícího externího auditu. Generální ředitel pro rozpočet proto setrval na své výhradě ohledně nedostatečné věrohodnosti, pokud jde o spolehlivost belgických celních a účetních systémů. 4.2Zemědělství: trh a přímá podpora Ve své zprávě o činnosti za rok 2012 vznesl generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova tři výhrady. Jedna z těchto výhrad se týká přímé podpory. Na základě komplexnějšího přístupu popsaného v kapitole 3.4 dosáhla míra zbytkových chyb pro oddělenou přímou podporu výše 2,4 %. Tato nová finanční výhrada přispívá největší měrou ke zvýšení celkového rozsahu operací Komise, k nimž byly vyjádřeny výhrady. Odhlédneme-li od velmi vysoké míry chyb zjištěné ve třech konkrétních členských státech (Bulharsku, Portugalsku a Francii), činila by míra zbytkových chyb 1,68 %, a byla by tedy pod prahem významnosti. Generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova má za to, že pro tyto země jsou potřebné akční plány a vznesl v jejich případě výhradu. Generální ředitelství rovněž analyzuje situaci jiných členských států, ve kterých je míra chyb vyšší než 2 %. U těchto členských států kryjí finanční riziko pro rozpočet EU průběžné postupy schvalování souladu. Kromě toho se k posílení věrohodnosti systému kontrol členských států připravuje všeobecný akční plán. 4.3Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a zdraví Výhrada vznesená generálním ředitelem pro zemědělství a rozvoj venkova v souvislosti s výdaji na opatření rozvoje venkova zůstává i nadále v platnosti bez ohledu na skutečnost, že kontrolní statistiky oznámené členskými státy uváděly míru chyb pod prahem významnosti. Vzhledem k obavám týkajícím se použitelnosti kontrol v některých členských státech a k míře chyb hlášené Evropským účetním dvorem ovšem musela být znovu posouzena míra chyb odvozená ze statistik členských států. K dosažení konkrétních cílů politik je u rozvoje venkova stanovena řada složitých podmínek. Zvyšuje se tak riziko chyb příjemců a ztěžují a prodražují se kontroly vnitrostátních orgánů. Komise aktivně spolupracuje se všemi správními orgány členských států, aby zjistila základní příčiny systémových zdrojů chyb a určila případná nápravná opatření. Informativní sdělení určené odpovědným ministrům se stalo základem pro diskusi v Radě dne 29. listopadu 2012. Ke zvýšení povědomí mezi odborníky se používá Evropská síť pro rozvoj venkova. Některé členské státy (Portugalsko, Španělsko, Bulharsko a Itálie) již změnily své programy rozvoje venkova, aby snížily riziko chyb při provádění. O hlavních výsledcích této revize budou informovány Parlament a Rada. Prostřednictvím Výboru pro rozvoj venkova bude Komise i nadále poskytovat pokyny členským státům v souvislosti s jejich prací na budoucích programech rozvoje. Z důvodu ochrany dobré pověsti platí i nadále rovněž výhrada u nedostatků v dohledu nad certifikovanou ekologickou produkcí a u její kontroly, neboť akční plán není doposud plně prováděn. Ke zlepšením předpokládaným do budoucna patří dohled EU nad kontrolními systémy členských států a třetích zemí včetně dohledu nad kontrolními subjekty vydávajícími osvědčení o produktech ekologického zemědělství pro dovoz do EU. Generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov setrvala na své výhradě týkající se Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR), a to s ohledem na jeden program v Německu, u něhož v současné době probíhá závěrečné řízení (od roku 2009 nebyly provedeny žádné platby), ale výše zbývající opravy se odhaduje na 5,3 milionu EUR. Generální ředitelka vznesla také výhradu týkající se systémů řízení a kontroly Evropského rybářského fondu v devíti členských státech vzhledem k nezpůsobilosti ohlášených výdajů. Platby za dotčené programy byly přerušeny. Generální ředitel pro oblast klimatu potvrdil platnost své předchozí výhrady, že závažné porušování bezpečnosti ve vnitrostátních registrech systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) poškozuje dobrou pověst Komise. Vnitrostátní registry byly mezitím od června 2012 nahrazeny jednotným registrem Unie. Generální ředitel pro oblast klimatu, generální ředitel pro informatiku a ředitelství pro bezpečnost zavedli akční plán k dalšímu zvýšení bezpečnosti. V roce 2012 nedošlo k žádným závažným bezpečnostním incidentům, ale bezpečnostní problémy se objevují neustále. Na rok 2013 je proto plánováno aktualizované hloubkové posouzení rizik. Generální ředitelka pro zdraví a spotřebitele potvrdila platnost své výhrady týkající se přesnosti žádostí o uhrazení nákladů členských států v rámci programů eradikace a monitorování nákaz zvířat v oblasti politiky potravin a krmiv. Hlavními zdroji zjištěných chyb jsou žádosti členských států o úhradu nákladů, v nichž nejsou správně uplatněna kritéria způsobilosti stanovená v právních předpisech. Generální ředitelka pro zdraví a spotřebitele přijala již řadu opatření s cílem snížit míru chyb v oblasti potravin a krmiv, ale legislativní změny budou mít dopad na míru zbytkových chyb teprve počínaje rokem 2014. 4.4Regionální politika, energetika a doprava Generální ředitel pro regionální a městskou politiku vznesl dvě výhrady: jedna se týká finanční stránky / ochrany dobré pověsti systémů řízení a kontroly devíti operačních programů ve třech členských státech a dvou odvětví Fondu soudržnosti za období 2000–2006. Druhá výhrada za období 2007–2013 se týká systémů řízení a kontroly EFRR / Fondu soudržnosti u dotčených operačních programů v šestnácti členských státech, jedenácti přeshraničních programů a programů evropské územní spolupráce a programu předvstupní pomoci „Jadran“ (nástroj předvstupní pomoci – NPP). Nedostatky se týkají například certifikačních činností, vysoké míry chyb, dodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek a postupů pro výběr operací. Riziková částka se odhaduje na 320 milionů EUR, což odpovídá 0,9 % ročních průběžných plateb. Komise konstatuje, že počet operačních programů EFRR / operačních programů v oblasti soudržnosti, vůči nimž byla vznesena výhrada, se díky nápravným opatřením, jež byla přijata zejména v některých členských státech (Francii, Lotyšsku a Nizozemsku a v rámci některých programů v Itálii) a také útvary Komise, snížil ze 123 na 86. Ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitele pro regionální a městskou politiku se podrobně popisuje úsilí, které bylo vyvinuto k urychlení interních postupů v případech přerušení a pozastavení plateb na základě veškerých dostupných výsledků auditu. Generální ředitel pro energetiku zahrnul do výroční zprávy o činnosti výhradu týkající se ohrožení dobré pověsti v souvislosti s tím, že příjemci grantů v rámci Evropského energetického programu pro hospodářské oživení (EEPR) nedodržují při subdodávkách pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Komise vítá přístup GŘ ENER, v jehož rámci je auditu podrobeno 100 % konečných plateb v programu EEPR a rovněž mnohé z prvních předběžných plateb a kterým se zajistilo, že (na konci programu) byly zjištěny veškeré případné přeplatky a přijata vhodná návazná opatření. Generální ředitel pro energetiku a generální ředitel pro mobilitu a dopravu jsou také znepokojeni výhradami k šestému a sedmému rámcovému programu pro výzkum (6. RP a 7. RP), jimiž se zabývá kapitola 4.7 s názvem Výzkum a jiné vnitřní politiky. 4.5Zaměstnanost a sociální věci Generální ředitel pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování vznesl dvě výhrady: jednu k systémům řízení a kontroly u vymezených operačních programů ve čtyřech členských státech v rámci ESF za období 2000–2006 a druhou k dotčeným operačním programům v jedenácti členských státech v rámci ESF za období 2007–2013 a k programům NPP pro Turecko a pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie. Obě výhrady byly vzneseny s ohledem na závažné nedostatky v klíčových aspektech systémů řízení a kontroly dotčených operačních programů. Celková riziková částka se odhaduje na 68,9 milionu EUR a zahrnuje 68 milionů EUR u ESF, což odpovídá 0,63 % předběžných plateb za rok, a 0,9 milionu EUR u NPP, což odpovídá 1,5 % předběžných plateb za rok.

Ve svých návrzích pro politiku soudržnosti na období 2014–2020 Komise rovněž prosazuje další zlepšení finančního řízení a řádnosti rozpočtových výdajů, a to zadržením 10 % plateb členským státům během roku a ročním schválením účetní závěrky, jakmile členské státy předloží ověřenou účetní závěrku pro každý program. 4.6Vnější vztahy, rozvojová pomoc a rozšíření Prostředky rozpočtu na vnější vztahy, rozvojovou pomoc a rozšíření se vynakládají ve více než 150 zemích a organizace, které jsou touto činností pověřeny, se značně liší co do rozsahu i zkušeností. Valná část prostředků z rozpočtu se vydává přeneseně prostřednictvím sítě delegací EU 140+; vedoucí delegací (kteří patří do ESVČ), z titulu své funkce dále pověřených schvalujících osob za Komisi, předkládají prohlášení o věrohodnosti a pravidelně prostřednictvím zpráv o řízení vnější pomoci podávají zprávy ústředí. K odhadu finančního dopadu zbytkových chyb zadalo Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v roce 2012 statistickou studii týkající se míry zbytkových chyb u uzavřených transakcí po provedení všech kontrol ex ante i ex post. Na tomto základě vznesl generální ředitel pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v souvislosti s odhadovanou mírou chyb ve výši 3,6 % odvozenou ze studie i mírou chyb zjištěnou Účetním dvorem v rámci jeho výroční zprávy za rok 2011 jednu novou výhradu. Odhadovaná riziková částka pro tuto výhradu činí přibližně 259,5 milionu EUR. Hlavními důvody byly nedostatky a chyby mezinárodních organizací, jež provádějí projekty financované EU, částky, které nebyly po auditech nebo kontrolních misích ověřujících výdaje získány zpět, různé chyby, k nimž dochází při nepřímém řízení finančních prostředků EU, a chybějící dokumentace v nabídkových řízeních. Komise Generálnímu ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid ukládá, aby v zájmu zlepšení procesu posilování věrohodnosti na tomto generálním ředitelství bezodkladně provedlo doporučení Útvaru interního auditu, zejména pokud jde o potřebu intenzivnějšího podávání zpráv delegací EU, neboť ty mají stěžejní význam pro jeho výroční zprávu o činnosti. Ředitel Služby nástrojů zahraniční politiky (FPI) vznesl výhradu týkající se zákonnosti a správnosti volebních pozorovatelských misí, u nichž je třeba v případě řady výdajů vyjasnit právní základ. 4.7Výzkum a jiné vnitřní politiky Společná strategie auditu generálních ředitelství zabývajících se výzkumem (včetně intenzivních auditů s extrapolací systémových chyb) pro šestý rámcový program (6. RP) (2002–2006) se ukázala jako úspěšná, pokud jde o rozsah a výsledky auditu. Na konci období víceletá míra zbytkových chyb výrazně poklesla a dosáhla úrovně velmi blízké cílové úrovni ve výši 2 %. Ačkoli dotčení generální ředitelé (ENTR, RTD, MOVE a ENER) setrvali na svých výhradách k 6. RP, náklady na další kontroly by neodpovídaly potenciálnímu zisku, který by přineslo dosažení úrovně nižší než 2 %. Vzhledem k tomu, že částka plateb také klesá, očekává se, že důvody této výhrady do roku 2012 pominou. Vzhledem k tomu, že zjištěné míry chyb a míry zbytkových chyb z reprezentativního auditního vzorku v sedmém rámcovém programu pro výzkum (7. RP) (2007–2013) přesahují 2% práh významnosti, generální ředitelé pro výzkum (ENTR, RTD, MOVE, ENER, CNECT) ponechali v platnosti svou výhradu k 7. RP stejně jako ředitel Výkonné agentury pro výzkum (pro dílčí činnosti v oblasti „vesmíru a bezpečnosti“ a od roku 2012 i v oblasti „malých a středních podniků“). Rovněž jsou podnikány kroky k dalšímu omezení chyb, zejména prostřednictvím těchto opatření: zlepšení pokynů a zpětné vazby pro účastníky a auditory o nejčastějších chybách, zlepšení strategií pro kontroly ex ante, jakož i provedení vhodného počtu následných auditů spolu s opatřeními na zpětné získávání finančních částek s cílem snížit míry zbytkových chyb ve víceletém horizontu. I při použití těchto opatření vzhledem k neúnosným nákladům kontrolní strategie 7. RP pravděpodobně povede k míře zbytkových chyb na konci celého cyklu 7. RP ve výši 2 % až 5 %. Na základě současných postupů je za řízení rozpočtu na výzkum zodpovědných osm pověřených schvalujících osob. V minulosti každá z nich usilovala o určení reprezentativní míry chyb své části rozpočtu. To vedlo ke značným omezením při plánování a k vícenásobným auditům stejných příjemců různými útvary. Od roku 2012 byl proto v celé oblasti výzkumu zaveden společný reprezentativní auditní vzorek. Snižuje se tak zatížení příjemců auditem, neboť se sníží počet opakovaných auditů a usnadní koordinace. Komise v současné době vyhotovuje zprávu, která analyzuje výsledky zjednodušujících opatření a opatření přijatých k zajištění harmonizovaného provádění 7. RP v celé oblasti výzkumu. V uvedené zprávě budou podrobně popsána zlepšení strategie auditu, zejména pokud jde o opatření přijatá ke snížení zatížení auditem a pokyny pro příjemce a auditory. Tato zpráva bude předložena Evropskému parlamentu v červnu 2013. Komise vítá nízkou míru zbytkových chyb na konci doby trvání 6. RP pro výzkum. Bere na vědomí a podporuje názor generálních ředitelství, že dalšího snížení míry zbytkových chyb by nebylo možné dosáhnout bez nepřiměřeně vysokých nákladů pro Komisi a pro příjemce, což by poškodilo přitažlivost programu Unie pro výzkum a mělo by to negativní dopad na dosažení cílů Unie v oblasti výzkumu a inovací. Generální ředitel pro komunikaci stáhl svou výhradu týkající se poškození dobré pověsti v důsledku možného porušení platných právních předpisů upravujících práva duševního vlastnictví útvary Komise. Toto rozhodnutí je výsledkem snah o zvýšení povědomí a zavedení nezbytných právních a smluvních pojistek. Komise vítá úsilí, které všechny její útvary vynaložily k řešení problému dodržování práv duševního vlastnictví, a s uspokojením konstatuje, že po čtyřech letech důsledné práce mohla být tato výhrada stažena. Ředitel Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) oznámil, že bylo dosaženo pokroku v provádění akčního plánu na zlepšení kontrolních systémů pro řízení grantů, ale potvrdil platnost své výhrady u programu celoživotního učení. Byla přijata opatření ke snížení chyb v projektech programů celoživotního učení ve zbývajících letech současného programu (2007–2013), dosáhnout výrazně nižší míry zbytkových chyb však umožní pouze zjednodušení zavedená v příští generaci programů celoživotního učení (2014–2020). Komise bere na vědomí výhrady k programu celoživotního učení řízenému výkonnou agenturou EACEA, jež přetrvávají navzdory práci vykonané pro lepší informovanost příjemců o požadavcích. Vyzývá agenturu, aby u příští generace programu zvýšila své úsilí. Generální ředitel pro vnitřní věci stáhl svou výhradu týkající se finančního rizika vyplývajícího z neauditovaného souboru grantů ve finančních programech „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností“ (CIPS) a „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ (ISEC). Vyšší počet auditů ve spojení s větším rozsahem kvalitnějších informací pro příjemce úspěšně pomohl snížit míru chyb. Potvrdil však platnost výhrady týkající se poškození dobré pověsti v souvislosti se zpožděním při realizaci projektu SIS II. U tohoto projektu byl plně realizován podrobný akční plán, ale v důsledku problémů ve Finsku s včasným provedením komplexních zkoušek a v důsledku změn týkajících se převodu provozování na eu-LISA se celkový harmonogram projektu dostal pod silný tlak. Komise uznává, že vývoj a řízení rozsáhlých informačních systémů, jako je SIS II, představuje mimořádné výzvy. Pokud jde o SIS II, zavedla silné mechanismy řízení a přednostně se zaměřila na úzkou spolupráci se zúčastněnými stranami. Tato opatření umožnila uvést dne 9. dubna 2013 dotyčný systém úspěšně do provozu. Generální ředitel pro podniky a průmysl prodloužil platnost své výhrady týkající se spolehlivosti účetních výkazů Evropské kosmické agentury (ESA) o další rok. V průběhu roku 2012 Komise pokračovala v provádění a dalším posilování své strategie kontroly a monitorování agentury ESA a dále tuto agenturu podporuje při provádění akčního plánu vypracovaného k realizaci doporučení předložených výborem pro externí audit agentury ESA a ke zlepšování kvality účetních výkazů předkládaných Komisi.

5Věrohodnost na základě činnosti útvaru interního auditu Výbor pro pokrok v oblasti auditu (APC) dále informoval sbor komisařů o otázkách auditu, včetně otázek, které se týkaly celé Komise. Výbor informoval sbor komisařů i o pokroku při provádění doporučení Útvaru interního auditu do konce roku 2012. Bylo realizováno 78 % všech doporučení přijatých v období 2008–2012. Ze 120 velmi důležitých doporučení, která na konci roku 2012 nebyla provedena, pouze u 29 došlo vzhledem k původně plánovanému datu k prodlení delšímu než 6 měsíců. V dubnu 2013 předložil interní auditor Komise v souladu s čl. 99 odst. 3 revidovaného finančního nařízení celkové stanovisko s přiloženou výroční zprávou o interních auditech Komise za rok 2012. V souladu s čl. 99 odst. 5 revidovaného finančního nařízení, bude souhrnná zpráva o činnosti interního auditora předána orgánu příslušnému pro udělení absolutoria. Celkové stanovisko vychází z práce vykonané útvary interního auditu a Útvarem interního auditu v období 2010–2012 v rámci koordinovaného strategického plánu auditu. Zaměřuje se na finanční řízení. Interní auditor Komise má za to, že s výhradou těch oblastí finančního řízení, k nimž generální ředitelé vyjádřili výhrady, zavedla Komise v roce 2012 postupy správy, řízení rizik a vnitřní kontroly, které jsou dostatečnou zárukou přiměřené věrohodnosti, pokud jde o dosažení jejích finančních cílů. Interní auditor vzal také v potaz úhrn částek, u kterých se předpokládá rizikovost, zveřejněných ve výročních zprávách o činnosti a dospěl k závěru, že rozsah finančních výhrad a zpětně získaných částek je dostatečný k tomu, aby byl chráněn rozpočet jako celek, a to i přesto, že rizikové částky v řadě oblastí, zejména v případě rozvoje venkova, jsou pravděpodobně podhodnocené vzhledem k problémům se spolehlivostí zjištěným Útvarem interního auditu. Komise bere na vědomí, že ve zdůraznění přiloženém k celkovému stanovisku Útvar interního auditu upozorňuje na tři problémy, které vyžadují zvláštní pozornost: Zaprvé, pokud jde o výroční zprávy o činnosti, klade celkové stanovisko důraz na potřebu intenzivnějšího podávání zpráv vedoucích delegací EU (účinnějším využíváním zprávy o řízení vnější pomoci a zlepšením mechanismů podpory, koordinace a dohledu), další harmonizace různých přístupů k nákladové efektivitě kontrol a zajištění konzistentnosti ve způsobu, jakým je prezentována celková riziková částka pro Komisi. Zadruhé, všechny útvary by měly zlepšit účinnost a účelnost kontrolních strategií, zejména pokud jde o proces posuzování rizik a stanovení přiměřených cílů pro rozsah auditu a pro monitorování kontrolních činností na základě lepších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. A konečně na základě výsledku přezkumu v řadě klíčových generálních ředitelství odpovědných za výdaje (AGRI, RTD a DEVCO), klade celkové stanovisko důraz na spolehlivost míry chyb pro účely prohlášení o věrohodnosti a následný vliv na výhrady týkající se finančního řízení a auditovaným útvarům předkládá konkrétní doporučení. 6Průřezové problémy 6.1Složitost předpisů týkajících se způsobilosti na vnitrostátní úrovni Podobně jako v předchozích letech byly nejčastějšími chybami, které Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2011 zjistil, nesprávné použití kritérií způsobilosti a nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Některá z těchto pravidel způsobilosti byla stanovena na vnitrostátní úrovni, aby členské státy mohly pro vnitrostátní režimy a projekty financované EU používat totožná vnitrostátní, regionální a místní pravidla. Komise se i nadále zaměří na odhalování chyb a opravu všech odhalených chyb, jakož i na poskytování pokynů příslušným vnitrostátním orgánům a bude při všech příležitostech zdůrazňovat, že v zájmu dodržení použitelných pravidel musí členské státy poskytnout svým prováděcím subjektům další pokyny. Pokud Komise zjistí, že vnitrostátní pravidla způsobilosti jsou příliš složitá či v rozporu s předpisy EU, přijme nezbytná opatření. Například u ESF bylo dosaženo pokroku v rozšiřování využití možností zjednodušeného výpočtu nákladů, které nahrazují podrobná a někdy značně složitá vnitrostátní pravidla způsobilosti. Zkušenosti ukazují, že využití těchto možností snižuje administrativní zátěž příjemců a náklady na provádění a pomáhá snížit míru chyb. Těchto možností zjednodušeného výpočtu nákladů se ve vhodných případech doporučuje využít také u programů spolufinancovaných z EFRR. V roce 2013 provede Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku revizi svých pokynů pro stanovení finančních oprav v případech, kdy nebyla dodržena pravidla pro zadávání veřejných zakázek, přičemž zohlední získané zkušenosti a poskytne jasnější vodítka řídícím a auditním orgánům (viz bod 3.3 výše). 6.2Standardy v oblasti vnitřní kontroly Komise vzala na vědomí přehled o stavu vnitřní kontroly připravený generálním ředitelem pro rozpočet. Je spokojena s pozitivním vývojem, pokud jde o účelnost systémů kontroly a pokud jde o zohlednění standardů při každodenních provozních postupech. Komise generálnímu ředitelství pro rozpočet ukládá, aby pokračovalo ve svém úsilí o zjednodušení standardů vnitřní kontroly a o jejich větší zaměření na účelnost a účinnost a aby je odpovídajícím způsobem změnilo. 6.3Vliv subjektů pověřených správou prostředků na věrohodnost v jednotlivých fázích Nové finanční nařízení stanoví možnost vytvoření nových typů subjektů pověřených správou prostředků (např. společných podniků), přičemž již byly ustaveny a fungují různé formy externího řízení. Tyto subjekty ve stále větší míře čelí požadavkům na věrohodnost v souvislosti s obavami a výhradami (srov. REA, EACEA, Artemis, ENIAC, obavy v souvislosti s účetními výkazy v případě ESA atd.). Komise dospěla k závěru, že je třeba posílit dohled mateřských útvarů. Komise ukládá generálnímu ředitelství pro rozpočet, aby vytvořilo konkrétní pokyny k nejvýznamnějším strategiím vnitřní kontroly pro externí řízení a k osvědčeným postupům dohledových kontrol prováděných mateřskými generálními ředitelstvími a k jejich dokumentaci. Generální ředitelství, jež plní rozpočty prostřednictvím společných podniků, by měla zohlednit případné negativní kontrolní výsledky (vysokou míru chyb) či nedostatky systémů kontrol (absenci kontrol ex post), a to i v případě, že se na dotčené subjekty vztahuje samostatný postup udělení absolutoria.

Komise potvrzuje, že prohlášení o věrohodnosti se týká všech prostředků přidělených jejím generálním ředitelstvím, a to bez ohledu na to, jaký režim řízení se používá. Pověřené schvalující osoby by měly zajistit, aby se prohlášení o věrohodnosti týkalo i prostředků spravovaných pověřenými subjekty, a v případě potřeby vyslovit výhrady. 6.4Ochrana rozpočtu EU prostřednictvím přerušení a pozastavení plateb, finančních oprav a zpětného získání částek Komise důsledně vykonává svou kontrolní úlohu tím, že požaduje, aby členské státy okamžitě řešily nedostatky zjištěné v jejich systémech řízení a kontroly. Nadto přerušuje a pozastavuje platby a v případě potřeby provádí finanční opravy. Podle výroční zprávy Evropského účetního dvora za rok 2011 mohly vnitrostátní orgány zjistit a opravit zhruba dvě třetiny zjištěných chyb. Komise vyzývá členské státy, aby ve zbývající části programového období prokázaly své odhodlání zlepšit odpovědnost a transparentnost a v případě potřeby posílily kontrolní opatření, a to zejména u kontrol na prvním stupni řízení před certifikací výdajů Komisi. Komise nabádá své útvary, aby přerušily vyplácení a navrhly jeho pozastavení, jakmile jsou naplněny příslušné právní podmínky. Pokud jde o sdílené řízení, Komise přeruší či pozastaví platby, jakmile je k dispozici dostatek důkazů, jež naznačují významný nedostatek v systémech řízení a kontroly používaných členskými státy. Výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování ukazují, že v tomto ohledu došlo k jasnému zlepšení. Komise potvrzuje, že schvalující osoby by měly systematicky přerušovat vyplácení a navrhnout sboru komisařů pozastavení plateb ihned po naplnění uplatnitelných podmínek, a to do doby, než příslušné vnitrostátní orgány provedou nezbytná nápravná opatření. V tomto ohledu došlo v roce 2012 také k další harmonizaci opatření Komise, a to zejména v oblasti politiky soudržnosti, kde nyní jak generální ředitel pro regionální a městskou politiku, tak generální ředitel pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování používají stejný přístup. Pokud jde o přerušení a pozastavení v zemědělství, bude se Komise zabývat tím, jak změnit svá stávající pravidla, a umožnit tak cílenější zásahy. Návrh společných ustanovení pro evropské fondy v rámci sdíleného řízení předložený Komisí pro nové programové období 2014–2020 stanoví další harmonizaci přerušení plateb u všech těchto fondů, i co se týče rozvoje venkova, a v některých případech také možnost čistých oprav. Komise vítá návrh Evropského parlamentu na změnu článku 43 jejího návrhu nového nařízení o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky v novém programovém období 2014–2020 a vyzývá Radu, aby tento návrh schválila; návrh by rozšířil možnost Komise pozastavit platby, pokud jsou odhaleny závažné nedostatky, a umožnil by další harmonizaci právních předpisů týkajících se pozastavení u všech politik. 6.4.1Informace o přerušení a pozastavení plateb Komisí Útvary provádějící transakce v rámci sdíleného řízení oznámily ve svých výročních zprávách o činnosti všechna rozhodnutí o přerušení/pozastavení plateb. Uvedly přitom informace o dotčených operačních programech a dotčených členských státech, typu nedostatků, hlavních skutečnostech, které vedly ke každému jednotlivému rozhodnutí, a rozpočtovém dopadu daného rozhodnutí. Tyto informace představují důležitý rozměr přiměřené věrohodnosti a odpovědnosti. Po zavedení nového nástroje přerušení pro programové období 2007–2013 se v roce 2012 generální ředitelství, která uplatňují sdílené řízení, formálně rozhodla přerušit běh lhůt pro platby u 140 případů s celkovou hodnotou 4,8 miliardy EUR. Sbor komisařů také v sedmi případech přijal rozhodnutí o pozastavení plateb u programů prováděných v období 2007–2013 (během roku 2012 a prvního čtvrtletí roku 2013). Platby nebudou obnoveny, dokud pověřené schvalující osoby nezískají jasné důkazní informace, že důvody pro přerušení a/nebo pozastavení byly odstraněny, že byly provedeny nezbytné finanční opravy a že budoucí výdaje, jež mají být certifikovány Komisi, již nejsou rizikové. 6.4.2Finanční opravy, jež Komise uložila členským státům Komise ukládá finanční opravy členským státům, které nezavedou řádné systémy. Celkově byla Komise v roce 2012 při zpětném získávání neoprávněně vyplacených částek a provádění finančních oprav velmi aktivní. Realizované finanční opravy a zpětně získané částky v roce 2012 ve všech oblastech politik dosahují hodnoty přibližně 4,3 miliardy EUR (v roce 2011 tato částka činila 1,8 miliardy EUR). Významné zvýšení ve srovnání s předchozím rokem lze vysvětlit především uzavřením programu EFRR za období 2000–2006 a výslednými finančními opravami. Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku vykázalo v návaznosti na audity EU provedené v roce 2012 finanční opravy ve výši 2,6 miliardy EUR u programových období 1994–1999, 2000–2006 a 2007–2013. Obdobně vykázalo Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování 430 milionů EUR a Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova 610 milionů EUR. Od září tohoto roku začne Komise připravovat srozumitelný přehled částek, jež byly během předchozího roku zpětně získány na základě finančních oprav a zpětného získání. Toto sdělení bude odpovědí na žádost Evropského parlamentu. Bude se týkat preventivních a nápravných opatření, a bude-li to možné, také jejich dopadu z hlediska zajištění trvalého zlepšení systémů řízení a kontroly, které se odrazí v míře chyb. 6.4.3Informace členských států o finančních opravách a zpětně získaných částkách Důležitým aspektem řádného finančního řízení je oprava neoprávněně vyplacených částek. V roce 2012 pokračovalo úsilí o uplatňování finančních oprav ve vhodných případech, zlepšování kvality údajů členských států o finančních opravách a zpětně získaných částkách a na podporu používání osvědčených postupů s cílem zlepšit mechanismy zpětného získávání prostředků na úrovni členských států a EU. Pokud jde o sdílené řízení, výroční zprávy o činnosti obsahují podrobné informace o finančních opravách provedených členskými státy a oznámených Komisi a také posouzení vnitrostátních systémů kontroly. V oblasti politiky soudržnosti členské státy provádějí finanční opravy, které jsou výsledkem jejich vlastní auditní činnosti a auditů EU. Ty se u programového období 2007–2013 oznamují kumulativně s jednoročním zpožděním k 31. březnu, v roce 2012 tedy byly oznámeny opravy za rok 2011. Vedle oprav v souvislosti s audity EU oznámily členské státy také opravy vyplývající z vlastních auditů, a to ve výši 938 milionů EUR. Pověřené schvalující osoby nicméně oznámily nejaktuálnější údaje známé do dne podpisu jejich výročních zpráv o činnosti. 6.5Roční shrnutí a vnitrostátní prohlášení