ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Druhá zpráva o pokroku Kosova* při plnění požadavků plánu uvolnění vizového režimu /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. ÚVOD Evropská komise zahájila s Kosovem dialog o uvolnění vízového režimu dne 19. ledna 2012. Dne 14. června 2012 předala kosovské vládě plán pro zavedení bezvízového styku. Tento plán vymezuje všechny právní předpisy a jiná opatření, které musí Kosovo přijmout a provést pro dosažení pokroku směrem k uvolnění vízového režimu. Dne 8. února 2013 přijala Komise první zprávu o pokroku Kosova v dialogu o vízech.[2] Tato zpráva obsahuje posouzení pokroku Kosova, doporučení pro kosovské orgány a statistické údaje o očekávaných dopadech bezvízového styku na migraci a bezpečnost. Dne 12. února 2013 uspořádala Komise druhou schůzku vysokých úředníků se zástupci Kosova. Třetí a čtvrtá schůzka se konaly ve dnech 29. července 2013 a 16. června 2014. Tento dokument je druhou zprávou Komise obsahující posouzení pokroku Kosova při plnění požadavků plánu uvolnění vízového režimu. Shrnuje to nejdůležitější, co se událo v oblasti přijetí nebo změn právních předpisů a jejich provádění a obsahuje příslušná doporučení pro vládu. Je doplněna pracovním dokumentem útvarů Komise (dále jen „pracovní dokument“), v němž je vývoj popsaný v této zprávě rozveden podrobněji. Pracovní dokument pojednává také o očekávaném dopadu uvolnění vízového režimu na migraci a bezpečnost. Zpráva a pracovní dokument vychází ze zpráv předložených kosovskou vládou, zpráv vypracovaných odborníky členských států EU, kteří se zúčastnili hodnotících misí v prosinci 2013 a v březnu 2014, dále z informací od úřadu EU v Kosovu a od EULEXu, jakož i ze statistických údajů Eurostatu a od členských států. V této zprávě a pracovním dokumentu jsou formulována doporučení pro oblasti politiky, v nichž je nutné pro uvolnění vízového režimu přistoupit k dalším reformám právních předpisů a jejich provádění. Dialog o uvolnění vízového režimu je veden, aniž by byl dotčen postoj členských států k otázce statusu Kosova. 2. POŽADAVKY SOUVISEJÍCÍ SE ZPĚTNÝM PŘEBÍRÁNÍM A OPĚTOVNÝM ZAČLEŇOVÁNÍM OSOB 2.1 Zpětné přebírání osob Kosovo má právní rámec pro zpětné přebírání osob. Kosovo pokračuje ve sjednávání a uzavírání dohod o zpětném přebírání osob s členskými státy EU, státy přidruženými k Schengenu a s hlavními tranzitními zeměmi a zeměmi původu nelegální migrace.[3] Zpětné přebírání osob funguje dobře. Kosovo se zlepšilo ve vyřizování žádostí a počet nevyřízených případů už nepředstavuje problém. Zpětné přebírání občanů Kosova funguje v zásadě dobře. Není však k dispozici dostatek údajů týkajících se zpětného přebírání státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti. Doporučení: - Pokračovat ve sjednávání dohod o zpětném přebírání osob a v jejich uzavírání se všemi členskými státy EU, které o to jeví zájem, hlavními tranzitními zeměmi a zeměmi původu nelegálních migrantů; - nadále ze všech členských států EU přijímat zpět občany Kosova, státní příslušníky třetích zemí a osoby bez státní příslušnosti, které již nesplňují podmínky pro vstup do těchto států a pobyt v nich; - přijmout nezbytná opatření pro usnadnění zpětného přebírání zranitelných osob. 2.2 Opětovné začleňování V srpnu 2013 byl pozměněn právní předpis o opětovném začleňování, do něhož byly zapracovány opravné právní prostředky a právní základ pro odvolací komisi. Byli jmenováni členové odvolací komise. Kosovská vláda i nadále financuje fond pro opětovné začleňování. V roce 2013 na tyto účely vyčlenila 3,2 milionů EUR. Přibližně 1,7 milionu EUR se použilo na přímou finanční pomoc pro příjemce a milion EUR byl převeden na Ministerstvo životního prostředí a územního plánování pro účely renovace a výstavby ubytoven pro navracené osoby. Orgány mají tendenci věnovat se spíše nouzovým případům než službám zaměřeným na udržitelné opětovné začleňování. Pouze osoby, které opustily Kosovo před 28. červencem 2010 a které požádaly o příspěvek do určité lhůty[4], mají nárok na čerpání z fondu pro opětovné začleňování. Ostatní mají právo na základní služby či sociální výpomoc od obcí. Tato lhůta pro nárokovatelnost se stává překážkou pro udržitelné opětovné začleňování, neboť stále více navrátilců, kteří opustili Kosovo po červenci 2010, nesplňuje podmínky pro čerpání pomoci z fondu. Změna lhůty pro nárokovatelnost a větší soustředění na služby zaměřené na dlouhodobé začleňování by Kosovu umožnilo realizovat udržitelné začleňování svých repatriovaných občanů do společnosti. Od ledna 2013 je funkční systém pro vyřizování případů opětovného začleňování; od dubna 2013 do něj mají přístup všechny obce. Systém umožňuje základní registraci, ale neumožňuje sledovat návazná opatření. Pokyny pro používání tohoto systému byly rozeslány všem místním úřadům pro komunity a navracení, které byly v tomto směru i proškoleny. Navrácené děti mají přístup ke vzdělávání, leč jazykové kurzy a jiná jazyková příprava nejsou poskytovány systematicky. Poskytování zdravotní péče by bylo možné dále zlepšit; zejména místní zdravotnický personál nedokáže vždy diagnostikovat zdravotní problémy repatriovaných osob. Doporučení: - Při čerpání fondu pro opětovné začleňování přejít od nouzových služeb na služby zaměřené na udržitelné opětovné začlenění, jako je vzdělávání, odborná příprava, pomoc při hledání zaměstnání a bydlení; - zvážit změnu lhůty pro nárokovatelnost služeb hrazených z fondu pro opětovné začleňování; - vytvořit systém pro vyřizování případů opětovného začleňování, jenž umožní sledovat poskytování služeb všem registrovaným příjemcům; - zintenzivnit koordinaci s mezinárodními organizacemi, aby se předešlo zdvojování pomoci poskytované repatriovaným občanům. 3. BLOK 1: ZABEZPEČENÍ DOKLADŮ V únoru 2014 byl zaveden nový systém evidence občanského stavu, který využívá jednu centrální databázi. V současné době se fyzické registry a databáze používají souběžně. Existují vážné obavy ohledně souladu a přesnosti údajů uchovávaných v systému evidence občanského stavu, neboť systém umožňuje tisk osvědčení o stejné události obsahující různé soubory údajů nebo nepřesné údaje. Obce uchovávají fyzické registry různými způsoby a v některých případech nelze zabránit ztrátě informací. Registry vrácené ze Srbska byly naskenovány a nahrány do systému jako fotosoubory. Na požádání lze do nich nahlížet a mohou se používat za účelem ověřování. V prosinci 2013 přijalo Kosovo prováděcí předpis umožňující vydávání osvědčení o osobním stavu na požádání v různých abecedách a jazycích, například v bosenštině, cyrilice a turečtině. Doporučení: - Systém evidence občanského stavu by se měl výrazně zlepšit, aby byla zajištěna konzistentnost uložených údajů, v případě potřeby kontrolou položek na základě údajů obsažených v ověřených kopiích registrů vrácených ze Srbska; - zajistit interoperabilitu mezi databázemi cestovních dokladů, dokladů totožnosti a databázemi donucovacích orgánů; - vypracovat standardní operační postupy pro uchovávání a vazbu dokumentů dokládajících totožnost. 4. BLOK 2: SPRÁVA VNĚJŠÍCH/VNITŘNÍCH HRANIC A ŘÍZENÍ MIGRACE 4.1 Správa vnějších/vnitřních hranic Pokud jde o integrovanou správu hranic, bylo dosaženo významného pokroku. V září 2013 byl zákon o ochraně a ostraze hranic harmonizován s acquis a v platnost vstoupil nový zákon o spolupráci mezi agenturami. Byly přijaty nová strategie integrované správy hranic a akční plán. Základní právní rámec tedy funguje. Spolupráce se sousedními zeměmi se zlepšila. Byl zaznamenán pokrok ve vymezování hranic s Černou Horou; bylo vymezeno 70 km hranice a zbývá už jen 9 km. Kosovo spolupracuje s agenturou Frontex v oblasti výměny informací, analýz rizik, budování kapacit a odborného vzdělávání. V roce 2013 Kosovo zřídilo kontaktní místo pro analýzu rizik, které odpovídá za styky s agenturou Frontex. Hraniční přechody jsou dostatečně vybaveny pro prováděn kontrol v první a druhé linii. Pohraniční policie a celní správa disponují odpovídajícím personálem pro kontrolu dopravních toků a pohybu osob. Systematické hraniční kontroly ve výjezdových jízdních pruzích se prakticky neprovádí. V lednu 2013 bylo zřízeno Národní centrum pro správu hranic. Toto centrum se skládá ze zaměstnanců všech pohraničních orgánů a odpovídá za strategické a operativní analýzy rizik na centrální úrovni, výměnu informací a ochranu údajů. Na místní úrovni se analýza rizik provádí na hraničních přechodech, avšak v praxi se tento analytický nástroj využívá jen omezeně. Kosovo zůstává významnou tranzitní zemí pro nelegální migraci a obchodování s lidmi. Počet odhalených a vyšetřovaných případů napomáhání nelegální migraci, obchodování s lidmi nebo s drogami zůstává nízký[5]. Doporučení: - Snažit se dokončit vymezení hranic s Černou Horou; - provádět systematické hraniční kontroly v nájezdových a výjezdových jízdních pruzích; vyjasnit rozsah registru vstupů/výstupů; vypracovat standardní provozní postupy pro registraci cestujících; - zajistit potravinovému a veterinárnímu úřadu přístup k internetu na všech hraničních přechodech; - zajistit pravidelnou aktualizaci vzorů cestovních dokladů na každém hraničním přechodu; - poskytnout dostatečné vybavení pro ostrahu hranic; - lépe využívat analýzy rizika, zejména při plánování operativních akcí; - bránit přeshraničním způsobem nelegální migraci a obchodování s lidmi. 4.2 Řízení migrace V roce 2013 Kosovo revidovalo a přijalo balíček právních předpisů, včetně zákona o cizincích, zákona o občanství a zákona o azylu, které tvoří právní rámec pro řízení migrace. Nové právní předpisy zavádějí definice slučitelné s acquis EU. V současné době mohou být vydávána víza v zahraničí pouze v Turecku a Albánii; byly zahájeny technické přípravy na zavedení kosovského vízového informačního systému na dalších zastupitelských úřadech; V roce 2013 vyčlenilo ministerstvo vnitra 1 milion EUR na výstavbu nového zajišťovacího střediska. Očekává se, že toto středisko začne fungovat koncem roku 2014. V prosinci 2012 vytvořilo Kosovo novou databázi pro migraci a azyl; ještě však není plně funkční ani není propojena s jinými databázemi obsahujícími údaje o migraci. Přístup úřadů do této databáze upravuje zákon o cizincích. V říjnu 2013 byly přijaty nová národní strategie a akční plán pro migraci a byl zřízen Národní úřad pro sledování migračních toků. Doporučení: - Pokračovat v provádění právního rámce; zajistit, aby byly dodržovány procesní záruky při zadržení, vyhošťování a navracení; - zavést kosovský vízový informační systém na všech diplomatických a konzulárních úřadech; - zvážit vypracování strategie začleňování cizinců a akčního plánu pro cizince a pomoci tak jejich začleňování do společnosti; - vybudovat zajišťovací středisko pro zadržené cizince; - zvážit zavedení časového omezení pro ubytování cizinců na mezinárodním letišti v Prištině; - pokračovat ve vytváření databáze pro migraci a azyl; poskytnout přístup do databáze všem příslušným orgánům; - zlepšit interoperabilitu databází v oblasti migrační a azylové politiky; - dále rozvíjet rozšířený migrační profil. 4.3 Azyl V červenci 2013 byl přijat nový zákon o azylu a byly změněny příslušné prováděcí právní předpisy. Práva a povinnosti žadatelů o azyl a osob požívajících ochrany jsou v souladu s acquis. Zlepšit by se mělo poskytování tlumočnických služeb. Úloha Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky byla uvedena do souladu s ustanoveními směrnice o azylovém řízení a Ženevskou úmluvou. Doporučení: - Zajistit dostupnost tlumočníků a zvážit možnost tlumočení na dálku; - propojit příslušné databáze, jako je systém správy hranic, kosovský vízový informační systém a databáze azylu. 5. BLOK 3: VEŘEJNÝ POŘÁDEK A BEZPEČNOST Nový právní rámec trestního soudnictví vstoupil v platnost dne 1. ledna 2013. V březnu 2013 provedly kosovské orgány první přezkum systému trestního soudnictví. Trestnímu soudnictví by dále prospěla lepší koordinace mezi institucemi a jejich jednotný přístup. Byl zaveden mechanismus sledování, ale stále není k dispozici dostatečné množství údajů a jsou špatně stanoveny priority pro řešení ostře sledovaných případů organizované trestné činnosti a korupce. Co se týče nezávislosti soudnictví, výrazně pokles počet veřejných vyjádření politiků k řízením v trestních věcech. Vážným problémem zůstává mediální obtěžování soudců a státních zástupců. Problém představuje i zastrašování svědků. Došlo k významnému zlepšení profesionality a personálního vybavení kosovské policie a celní správy. Je třeba posílit kapacity státníhozastupitelství a soudního systému. Tyto orgány nedisponují dostatečnými zdroji a mají potíže s obsazováním volných pracovních míst, zejména těch, které jsou vyhrazeny pro příslušníky menšin. Existují nedostatky ve jmenování soudců a státních zástupců. Kosovo by mělo harmonizovat čtyři základní zákony, které vstoupily v platnost v lednu 2013, pokud jde o kritéria pro jmenování a odvolávání soudců a státních zástupců. Počet nevyřešených soudních případů je nadále vysoký, ačkoli se ho podařilo částečně snížit. Kosovo dosud nemá elektronickou databázi rejstříků trestů. Trestní spisy se stále sestavují ručně případ od případu. Vláda plánuje zřídit elektronický rejstřík trestů v roce 2014. Soudnictví nemá integrovaný systém řízení případů umožňující jejich sledování od zpravodajské a vyšetřovací fáze, přes stíhání až po odsouzení a vymáhání majetku. V roce 2014 zahájila vláda pilotní projekt s cílem vyvinout takový systém. V březnu 2013 schválila vláda novou strategii a akční plán policejní práce založené na zpravodajských informacích. V březnu 2014 bylo zveřejněno první posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v Kosovu. Policejní práci založenou na zpravodajských informacích je třeba posílit; analytické dovednosti by měly být dále rozvíjeny a spolupráce mezi úřady by měla být těsnější. Návrh zákona o odposlechu stanoví obecné zásady a institucionální odpovědnosti pro zákonný odposlech prostřednictvím elektronických zařízení. Tento zákon by měl být přijat a v prováděcích předpisech by měly být stanoveny podrobné postupy. V roce 2013 byly přijaty některé prováděcí předpisy zákona na ochranu svědků. Příslušné policejní ředitelství má dostatečné personální vybavení a vlastní rozpočet. V citlivých případech by Kosovo mělo zvážit přesídlování svědků do zahraničí. V lednu 2014 přijala vláda strategii pro předcházení praní peněz a financování terorismu. Finanční zpravodajský útvar plánuje zvýšit počet svých pracovníků, aby mohl bezezbytku plnit své funkce. Počet zpráv o podezřelých transakcích zůstává vysoký, ale nebylo oznámeno žádné odsouzení za trestný čin praní peněz. V březnu 2013 byl přijat nový zákon o rozšířených pravomocech v oblasti konfiskace majetku. Tento zákon umožňuje konfiskovat majetek, který přímo nepochází z trestné činnosti, za níž byla daná osoba odsouzena. Rovněž zavádí zásadu obráceného důkazního břemena. Tyto nové právní předpisy umožňují konfiskaci majetku nejasného původu. Konfiskace majetku však i nadále probíhá ve velmi omezeném rozsahu. Kosovo nadále zůstává oblastí tranzitu a skladování pašovaného heroinu a marihuany[6]. Nová ustanovení trestního zákoníku a trestního řádu nabízí účinnější nástroje pro vyšetřování drogové kriminality. Národní protidrogový koordinátor využívá stávající formy spolupráce mezi donucovacími orgány a občanskou společností. Činnosti v oblasti prevence, zvyšování povědomí a monitorování drog jsou uspokojivé. Dostatečné jsou schopnosti kosovské policie při předcházení a vyšetřování obchodu s drogami, ale přetrvávají zásadní obavy týkající se poměrně malého počtu pravomocných rozsudků v trestních věcech souvisejících s drogami. V červenci 2013 byl přijat zákon o prevenci a potírání obchodování s lidmi a o ochraně obětí. Národní koordinátor boje proti obchodování s lidmi spolupracuje s příslušnými orgány a občanskou společností. Byl zpracován návrh zákona o odškodnění obětí trestných činů. Připravuje se nová strategie boje proti obchodování s lidmi. Kosovo začalo řešit obchodování se zbraněmi, ale míra ničení ručních palných zbraní je stále nízká. Vzhledem k počtu zbraní zabavených v posledních letech jednotkami KFOR a dalšími orgány se zdá, že v Kosovu by se mohl i nadále vyskytovat značný počet zbraní. Protiteroristické úsilí Kosova nese výsledky. Problémem zůstávají zahraniční bojovníci, což dokládají vyčerpávající informace o kosovských bojovnících v Sýrii, které nashromáždily kosovské orgány. Byla vypracována předloha nového zákona o zákazu účasti v ozbrojených konfliktech. Vláda plánuje vypracovat akční plán pro předcházení radikalizaci a násilnému extremismu. Ke zlepšení došlo v oblasti boje proti korupci, ale podle všeho není stále k dispozici dostatek údajů o výsledcích skutečně uzavřených soudních věcí. Národní protikorupční rada vedená prezidentem Kosova funguje. Vydává doporučení a zprávy týkající se boje proti korupci. Je důležité, aby Kosovo dosáhlo konkrétních výsledků v oblasti pravomocných soudních rozsudků v případech týkajících se korupce a praní peněz. Jedním z hlavních zdrojů korupce v Kosovu zůstává zadávání veřejných zakázek. V této oblasti působí dva příslušné orgány, a to Komise pro zadávání veřejných zakázek a Orgán pro přezkum zadávacích řízení. Práci posledně uvedeného orgánu nebylo možné řádně zhodnotit, jelikož funkční období této mladé instituce skončilo a noví pracovníci dosud nebyli jmenováni. V srpnu 2013 byl přijat nový zákon o financování politických stran. Za provádění tohoto zákona a za registraci politických stran odpovídá Ústřední volební komise. Ta trpí silným nedostatkem personálu, což může v budoucnosti ovlivnit provádění zákona. Změny zákona na ochranu osobních údajů by měly být přijaty do konce roku 2014. V roce 2013 se uskutečnily konzultace s Národním úřadem pro ochranu osobních údajů o řadě zákonů a prováděcích předpisů. Kapacity tohoto úřadu je nutné ještě více posílit. Kosovo by mělo vypracovat prováděcí právní předpisy týkající se bezpečnosti údajů, aby bylo zajištěno, že všechny návrhy právních předpisů týkající se zpracování osobních údajů přezkoumal Národní úřad pro ochranu osobních údajů. Kosovo by mělo zvážit další osvětu v oblasti ochrany údajů a zvýšit počet inspektorů ochrany údajů na místní úrovni. Doporučení: - Zlepšit nezávislost soudnictví cestou harmonizace čtyř základních zákonů, které vstoupily v platnost v lednu 2013 a které se týkaly kritérií pro jmenování a odvolávání soudců a státních zástupců; - zajistit, aby byla obsazena všechna volná místa v Kosovské soudní radě (KJC) a Kosovské radě státních zástupců (KPC); - snížit počet nevyřešených soudních případů; - vytvořit elektronický rejstřík trestů; řádně upravit jeho správu; - vyvinout integrovaný systém pro vyřizování případů, který umožňuje sledování trestních věcí od vyšetřování přes stíhání až do odsouzení a navrácení majetku; - zlepšit výměnu informací mezi donucovacími a soudními orgány v oblasti policejní práce založené na zpravodajských informacích; posílit jejich kapacitu a lidské zdroje; - přijmout návrh zákona o odposlechu a formou prováděcích předpisů i standardní operační postupy; - zachovat kapacity v oblasti ochrany svědků, pokud jde o finanční a personální zdroje; posílit mezinárodní spolupráci; - začlenit finanční vyšetřování do všech vyšetřování organizované trestné činnosti a korupce; - zavést evidenci pravomocných soudních rozhodnutí ve věcech týkajících se obchodování s lidmi, zbraněmi a drogami, korupce, zadávání veřejných zakázek a praní špinavých peněz, spolu s evidencí vykonaných trestů a navráceného majetku; - zajistit podporu a pomoc obětem obchodování s lidmi; - zvážit přezkum zákona o zadávání veřejných zakázek s cílem zajistit náležité fungování Orgánu pro přezkum zadávacích řízení; - provést zákon o financování volebních kampaních politických stran; posílit kapacity lidských zdrojů ústřední volební komise; - uzavřít dohody o spolupráci v oblasti prosazování práva a posilovat operativní spolupráci se sousedními zeměmi a členskými státy EU; - pokračovat ve spolupráci s EUROPOLem, INTERPOLem a regionálními donucovacími orgány; - uzavřít další dohody o vzájemné právní pomoci v trestních věcech se sousedními zeměmi a členskými státy EU; - prozkoumat možnosti spolupráce s EUROJUSTem. - vypracovat prováděcí právní předpisy týkající se bezpečnosti údajů; - zajistit, aby byl Národní úřad pro ochranu osobních údajů požádán o stanovisko ke každému návrhu právních předpisů týkajících se zpracování osobních údajů; posílit kapacitu tohoto úřadu; - zvážit další osvětu v oblasti ochrany údajů; zvýšit počet inspektorů ochrany údajů na místní úrovni. 6. BLOK 4: ZÁKLADNÍ PRÁVA TÝKAJÍCÍ SE SVOBODY POHYBU Rámec pro základní práva zůstává v platnosti, ale vláda jej hodlá dále vylepšit a uvést do souladu s acquis. Stávající antidiskriminační právní rámec nebyl proveden v plném rozsahu, ale byly podniknuty kroky ke zlepšení jeho provádění a monitorování. V květnu 2014 schválila vláda změny antidiskriminačního zákona. Očekává se, že poslanecká sněmovna brzy projedná „balíček o lidských právech“, který sestává z předloh antidiskriminačního zákona, zákona o rovnosti žen a mužů a zákona o veřejném ochránci práv. Po schválení „balíčku o lidských právech“ se předpokládá přijetí budoucí strategie pro oblast lidských a základních práv a akčního plánu. Mechanismus sankcí obsažený v předloze antidiskriminačního zákona nabízí různé možnosti právní nápravy pro osoby, jejichž lidská práva byla porušena. Pokud jde o vymezení soudů, které lze použít k zajištění lidských práv, zákon se opírá o zákon o soudech z roku 2013. Primární právní předpisy by měly být doplněny o prováděcí právní předpisy a veřejnost by měla být informována o dostupných prostředcích právní nápravy. Provádění strategie a akčního plánu pro integraci romské, aškalské a egyptské komunity pokračuje, i když pomalým tempem. Přezkum v polovině období skončil v roce 2013 a byl přidán jeden rámcový dokument. V tomto dokumentu jsou stanoveny priority akcí do roku 2015. Je zapotřebí dalšího úsilí, zejména pokud jde rozpočtové prostředky a čerpání. Pro provádění má zásadní význam větší angažovanost místních orgánů. Občané Kosova se nepotýkají s žádnými většími problémy při získávání cestovních dokladů a dokladů totožnosti. Kosovská policie shromažďuje údaje týkající se etnicky motivovaných trestných činů. Mezi lednem 2011 a březnem 2014 bylo hlášeno 44 případů, ale pouze dva skončily rozsudkem soudu. 16 případů je nadále v šetření a v 6 případech padlo obvinění. Kosovo by mělo vypracovat harmonizovanou definici etnicky motivovaných incidentů, která by se neomezovala jen na par. 147 trestního zákoníku. V zemi je nadále velké množství nevyřešených soudních věcí a v některých soudních obvodech je zapotřebí více specializovaných soudců. Účinnější soudnictví s odpovídajícím počtem specializovaných soudců by mohlo zlepšit vyřizování etnicky motivovaných případů. S výjimkou severu země mají všechny obce v Kosovu rady pro bezpečnost místních komunit. Jedná se o poradní sbory, které rovněž zpracovávají a realizují bezpečnostní projekty. Jejich činnost je do značné míry v souladu s právní úpravou, ale kvalita této činnosti je různá. Doporučení: - V rámci jednoho balíčku právních předpisů přijmout a provést nové zákony o zákazu diskriminace, o rovnosti žen a mužů a novelu zákona o veřejném ochránci práv; - zajistit, aby občané měli přístup k jasným informacím o svých právech a možnostech právní nápravy v případě porušení lidských práv; - pokračovat v provádění strategie a akčního plánu pro integraci romské, aškalské a egyptské komunity na celostátní i místní úrovni; - vypracovat harmonizovanou definici etnicky motivovaných incidentů, která by se neomezovala jen na par. 147 trestního zákoníku; - odstranit překrývání pravomocí a činností místních komunit, rad pro bezpečnost a obecních zastupitelstev. 7. ZÁVĚRY Komise posoudila, jak Kosovo provádí plán týkající se víz na základě informací a příslušných právních předpisů a politických dokumentů, jež Kosovo poskytlo. Toto hodnocení bylo doplněno o hodnotící mise na místě, které vykonaly útvary Komise s pomocí odborníků z členských států EU. Komise se domnívá, že Kosovo dosáhlo značného pokroku při provádění plánu uvolnění vízového režimu. Je však třeba dalšího úsilí podle doporučení obsažených v této zprávě a v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise. Komise bude nadále pomáhat Kosovu při provádění tohoto plánu a aktivně sledovat plnění všech relevantních měřítek, aby mohla oba zákonodárné orgány informovat o dalším pokroku v dialogu o uvolnění vízového režimu. [*] Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova. [2] COM(2013) 66 v konečném znění. [3] V nedávné době Kosovo podepsalo dohody o zpětném přebírání osob s Estonskem, Chorvatskem, Lichtenštejnskem, Švýcarskem, Norskem, Albánií a Černou Horou. [4] Dvanáct měsíců od data repatriace. [5] Roční analýza rizik v zemích západního Balkánu pro rok 2014 provedená agenturou FRONTEX [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf