CS    CS CS 
 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.7.2010 
SEK(2010) 877 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
  
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. xx/yy o profesionální 
přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny 
  
a 
  
návrhu na řízení Rady (EU) č. zz/yy o rozší ření oblasti p ůsobnosti na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) č. xx/yy o profesionální p řeshraniční silniční přepravě 
eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny 
 
{COM(2010)377 final} 
{SEK(2010) 878final} 
 
 
 
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument k 
  
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. xx/yy o profesionální 
přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny 
  
a 
  
návrhu na řízení Rady (EU) č. zz/yy o rozší ření oblasti p ůsobnosti na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) č. xx/yy o profesionální p řeshraniční silniční přepravě 
eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny 
 
CS 3   CS 1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
16 členských stát ů, které dosud p řijaly euro, používá tytéž bankovky a mince. Vzhledem 
ke značným rozdíl ům ve vnitrostátních právních p ředpisech však byla profesionální 
silniční přeprava eurohotovosti mezi členskými státy eurozóny velmi obtížná, a tudíž je 
přeshraniční pozemní p řeprava velmi malého rozsahu. Je paradoxní, že v eurozón ě 
existují pro p řepravu jednotné m ěny překážky v podob ě hranic. 
Vzhledem k povaze p řepravovaného zboží je odv ětví přepravy hotovosti ( cash-in-transit  
– CIT) vícemén ě vystaveno významným bezpe čnostním hrozbám. Proto má zásadní 
význam, aby p řeshraniční přeprava hotovosti probíhala  za podmínek, které zajiš ťují 
vysokou úrove ň bezpečnosti pracovník ů odvětví CIT a široké ve řejnosti. V d ůsledku 
různých národních tradic a rizikových prost ředí jsou však bezpe čnostní požadavky 
v členských státech euroz óny vykládány velmi rozdíln ě, což vede k velkým rozdíl ům ve 
vnitrostátních p ředpisech v řadě oblastí, jako jsou dovolené zp ůsoby přepravy, 
pancéřování a vybavení vozidel CIT, použití inteligentních systém ů neutralizace 
bankovek ( intelligent banknote neutralisation systems  – IBNS), po čet pracovník ů ve 
vozidlech CIT, držení a nošení st řelných zbraní pracovníky odv ětví CIT, požadavky na 
odbornou p řípravu, informování policie, pravidla týkající se licencí a sankcí.  
V důsledku těchto rozdíl ů mezi vnitrostátními p ředpisy nemohou komer ční banky, velcí 
maloobchodníci a ostatní subjekty zpracovávající hotovost v praxi ve v ětšině případů 
uzavřít smlouvu se spole čností CIT v jiném členském stát ě, i když ta by mohla být 
schopna poskytnout nejú činnější (a nejkratší) okruhy pro vyzvedávání a dodávky 
hotovosti. Obdobn ě nemohou využívat hotovos tní služby nejbližší pobo čky národní 
centrální banky či střediska pro zpracování  hotovosti CIT, nachází -li se za hranicemi 
v jiném členském stát ě. Nakonec spole čnosti CIT provád ějící přepravu hotovosti 
v příhraničních regionech nejsou schopny plánovat své p řepravní trasy a jiné logistické 
úkony související s hotovostí nejefektivn ějším způsobem, nacházejí-li se potenciální 
zákazníci na obou stranách hranice. Vzhledem  k této situaci není hotovostní cyklus 
v těchto regionech, a tedy i na úrovni eurozóny uspo řádán optimáln ě. To znamená vyšší 
náklady na hotovost a/nebo nižší úrove ň služeb pro zákazníky v porovnání se situací bez 
vnitrostátních regula čních překážek přeshraniční přepravě hotovosti. 
Mají-li zú častněné strany pln ě využívat jednotnou m ěnu, měly by být odstran ěny 
překážky volnému ob ěhu eurohotovosti v eurozón ě a zárove ň by měla být zajišt ěna 
vysoká úrove ň bezpečnosti pro pracovníky odv ětví CIT i širokou ve řejnost.  
Současně má trh p řepravy hotovosti místní ch arakter a potenciální p řeshraniční trh se 
v prvé řadě týká pohrani čních region ů. Potenciální zem ěpisný trh lze u v ětšiny přepravy 
zhruba odhadnout p řibližně na 100 km na každé stran ě hranice. Opat ření na zrušení 
překážek přeshraniční přepravě hotovosti by tedy m ěla být přiměřená. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Alternativou činnosti na úrovni EU by byly dobrovolné dvoustranné dohody mezi 
členskými státy, nebo dokonce mnohostranné dohody. Činnost na úrovni EU však p řináší 
významné úspory z rozsahu v porovnání s dvoustrannými nebo mnohostrannými 
 
CS 4   CS opatřeními. Pouze činnost na úrovni EU umož ňuje vzít v úvahu budoucí rozší ření 
eurozóny, jelikož pravidla EU pro p řeshraniční přepravu m ůže využít jakýkoliv nový 
zúčastněný členský stát, což u dvoustranných/mnohostranných dohod nelze. 
Navíc i když existuje poptávka, jak vyjád řil zejména bankovní sektor, členské státy více 
než osm let od zavedení eurohotovosti neuzav řely žádné dohody, které by usnadnily 
profesionální p řeshraniční přepravu hotovosti. Z toho vyplývá, že činnost na úrovni EU 
je v praxi jediným možným zp ůsobem, jak skloubit odchylné regula ční režimy 
(v současnosti jich je 16), které upravují celou řadu složitých otázek, v nichž vzájemn ě 
působí bezpe čnostní otázky (nap ř. nošení zbraní) a hlediska trhu práce. 
3. C ÍLE 
Obecným cílem této iniciativy Komise je usnadnit volný ob ěh eurohotovosti v eurozón ě 
odstraněním překážek profesionální silni ční přepravě eurohotovosti mezi členskými státy 
eurozóny p ři současném zajišt ění toho, že k p řepravě bude docházet za podmínek, které 
poskytují vysokou úrove ň bezpečnosti pro pracovníky odv ětví CIT i širokou ve řejnost. 
Usnadnění profesionální p řeshraniční přepravy eurohotovosti je vícemén ě přirozeným 
a nezbytným dopl ňkem plánu Evropské centrální banky pro v ětší konvergenci 
hotovostních služeb národních  centrálních bank a vytvo ření jednotné oblasti pro 
hotovostní služby v eurech pro subjekty zpracovávající hotovost. Navíc je dopl ňkem 
směrnice o platebních službách1 a jednotné oblasti pro platby v eurech ( single euro 
payments area  – SEPA), jehož cílem je, aby elektronické p řeshraniční platby v eurech 
byly stejn ě snadné jako platby domácí. 
Co se tý če volného ob ěhu eura, a vzhledem k místnímu charakteru trhu p řepravy 
hotovosti by tedy zvláštním cílem m ělo být usnadn ění přepravy mezi členskými státy 
eurozóny v t ěchto pohrani čních oblastech. 
Co se týče bezpečnosti pro pracovníky odv ětví CIT a širokou ve řejnost, m ěli by být 
potenciální úto čníci co nejvíce odrazeni, a jestliže p řesto k útoku dojde, m ěl by vést 
k minimálním lidským ztrátám. Zvláštním cílem by m ělo být, aby p řeshraniční přeprava 
byla alespo ň tak bezpe čná jako přeprava domácí.  
Zvýšení p řeshraniční přepravy hotovosti by však zárove ň mohlo vést k p řípadnému 
nepříznivému ú činku na úrove ň mezd a/nebo zam ěstnanost v odv ětví CIT v dané 
hostitelské zemi, budou-li zde existovat významné mzdové  rozdíly v porovnání se 
sousedními zem ěmi. I když by členským stát ům obecně nemělo být brán ěno využívat své 
komparativní výhody, m ělo by být zárove ň zajištěno dodržování minimální ochrany 
v hostitelské zemi pro pracovníky odv ětví CIT v souladu se stávajícími zásadami 
právních p ředpisů EU. 
                                                 
1 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních 
službách na vnit řním trhu, 5.12.2007. 
 
CS 5   CS 4. M OŽNOSTI POLITIKY A  POSOUZENÍ ŠIROKÝCH MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Posouzení prob ěhlo ve dvou kolech, za čalo obecným posouzením širokých možností 
politiky, a poté následovalo podrobn ější posouzení možností politiky, u kterých se m ělo 
za to, že mají potenciál dosáhnout cíl ů. 
Posouzení dopad ů se zabývalo p ěti širokými možnostmi dosažen í cíle: 1) základní scéná ř 
beze změn, 2) dvoustranná nebo mnohostranná dohoda mezi členskými státy potenciáln ě 
nejvíce dot čenými přeshraniční přepravou, 3) soubor spole čných pravidel pouze pro 
přeshraniční přepravu, 4) plné vzájemné uznání a 5) plná harmonizace regulace veškeré 
přepravy CIT. 
Dále byly posuzovány t ři dílčí možnosti: a) rozší řit oblast p ůsobnosti pravidel na členské 
státy EU, které nep řijaly euro, b) rozší řit oblast p ůsobnosti na jinou hotovost, p řípadně na 
cennosti a c) omezit oblast p ůsobnosti pouze na p řepravu z bodu do bodu. 
Posouzení dopad ů zjistilo, že možnosti 1 (žádná zm ěna) a 2 (dvoustranné/mnohostranné 
dohody) by p ři plnění cíle usnadnit volný ob ěh eurohotovosti nebyly ú činné, nebo ť se 
zdá vysoce nepravd ěpodobné, že by se tyto dohody spontánn ě uskutečňovaly ve v ětším 
měřítku. To potvrzuje skute čnost, že za dobu více než os mi let, která uplynula od 
zavedení eurobankovek a euromincí, nebyla žádná takováto dohoda uzav řena. Navíc 
i v případě uzavření by se tato dohoda vztahovala pouze na část eurozóny a neumožnila 
by vzít v úvahu budoucí rozší ření eurozóny. Proto se dohoda  na úrovni EU zdá být 
účinnějším a v praxi jediným možným p řístupem k usnadn ění přeshraniční přepravy 
hotovosti mezi všemi dot čenými zem ěmi. 
Možnost 3 (spole čný soubor pravidel použ itelných pouze na p řeshraniční přepravu CIT) 
by cíl usnadnit volný ob ěh eurohotovosti splnila. Jelikož je omezena na p řeshraniční 
přepravu, nep řekračovala by rámec toho, co je k dosažení cíl ů nezbytné.  
Možnost 4 (plné vzájemné uznání) by p řeklenovací cíl usnadnit volný ob ěh eurohotovosti 
splnila, ale znamenalo by to, že spole čnosti CIT by mohly p ůsobit přes hranice podle 
několika různých vnitrostátních soubor ů pravidel. To by pro p říslušné vnitrostátní 
dohledové a donucovací orgány bylo velmi matoucí. Tato situace by v odv ětví, které je 
povahou své obchodní činnosti vystaveno vážným bezpe čnostním hrozbám, byla 
nepřijatelná a nesplnila by cíl zajistit, aby k p řepravě docházelo za podmínek, jež 
poskytují vysokou úrove ň bezpečnosti pro pracovníky odv ětví CIT i širokou ve řejnost. 
Tato možnost by také m ohla být vnímána jako nep řiměřená, nebo ť by se mohla dotýkat 
celého území hostitelského členského státu, pokud by oblast p ůsobnosti této možnosti 
nebyl konkrétn ě omezen na p řeshraniční operace. 
Možnost 5 (plná harmonizace) by splnila cíl usnadnit volný ob ěh eurohotovosti a byla by 
v souladu s jednotnou oblastí pro hotovostní služby v eurech a s jednotným trhem. 
Jelikož se však p řeshraniční přeprava eurohotovosti týká pouze omezené části veškeré 
přepravy eurohotovosti, nebyla by p řiměřená stanovenému cíli harmonizovat pravidla 
pro veškerou p řepravu CIT, a ť přeshraniční či jinou. Plná harmonizace by navíc byla 
velmi obtížná vzhledem k mnoha citlivým a bezpe čnostním otázkám spojeným s oblastí 
CIT, a to v ůbec nemluv ě o držení a nošení zbraní. 
 
CS 6   CS Tři dílčí možnosti jsou považovány za relevantní. Zahrnutí tak rozmanitých p ředmětů, 
jako jsou cennosti obecn ě, do oblasti p ůsobnosti spole čných pravidel se však zamítá, 
neboť hrozí zkomplikování legislativního úsil í a odklon od základního cíle iniciativy. 
Podrobná analýza dopad ů se tedy týká souboru spole čných pravidel pro p řeshraniční 
přepravu spolu s díl čí možností a), částí dílčí možnosti b) a díl čí možností c).  
5. P ODROBNÉ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Druhé kolo posuzování zahrnuj e podrobné posouzení hospodá řských a sociálních dopad ů 
a dopadů na životní prost ředí široké možnosti 3 – spole čná přeshraniční pravidla – a t ří 
dílčích možností. Posuzuje také možný dopad na bezpe čnost přepravy.  
Tyto různé dopady závisí do zna čné míry na velikosti poten ciálního trhu a na rozsahu, 
v jakém m ůže být realizován. Za ú čelem sběru informací o sou časném trhu p řepravy 
hotovosti a odhadu velikosti potenciálního trhu pro p řeshraniční silniční přepravu 
hotovosti, budou-li odstran ěny současné regula ční překážky této p řepravě, zahájilo G Ř 
ECFIN externí studii, kterou provedla spole čnost Ramböll Management2. Podle této 
studie se odhaduje, že potenciální dlouhodobý trh za p ředpokladu, že budou odstran ěny 
všechny p řekážky profesionální p řeshraniční silniční přepravě eurohotovosti, by 
představoval asi 2,6 % celkového trhu (vyjád řeno v hodnot ě veškeré eurohotovosti 
objednané u spole čností CIT), což by odpovídalo p řibližně 77 000 p řeshraničních 
přeprav3, které by se každý rok potenciáln ě uskutečnily v 11 zemích eurozóny, jež mají 
pozemní hranice s jinými zem ěmi eurozóny. To je velké zvýšení v porovnání se 
současnou situací a nazna čuje, že je zde potenciál pro významný nár ůst přeshraniční 
přepravy eurohotovosti, budou-li odstran ěny regulační překážky. 
Výše uvedený odhad vychází ze sou časných dopravních tok ů. Je však obtížné 
předpovědět, jaké mohou být ú činky otev ření přeshraničního trhu. P řeshraniční přeprava 
hotovosti znamená nejen potenciáln ě levnější službu, ale také potenciáln ě lepší službu, za 
kterou mohou být zákazníci ochotni zaplatit víc. Nap říklad velkého maloobchodníka 
může lépe obsloužit st ředisko pro zpracování hotovos ti za hranicí, které m ůže snáze 
dodávat/vyzvedávat hotovost každý den, a nikoliv jen jednou týdn ě. Zrušení p řekážek 
přeshraniční přepravě by v tomto p říkladu mohlo mít p říznivý dopad na náklady/rizika 
maloobchodníka (mén ě nákladů na uskladn ění/bezpečnost a menší rizika), což by mohlo 
mít příznivý dopad na odv ětví CIT, jelikož by docházelo k častějším dodávkám 
a vytvářel by se další obrat.  
Usnadnění přeshraniční přepravy hotovosti také pravd ěpodobně přinese určité přínosy 
pro životní prost ředí vzhledem k celkov ě kratším p řepravám.  
Významné zvýšení p řeshraniční přepravy však také m ůže mít nep říznivé sociální ú činky 
v hostitelských zemích. To se týká zejména p řípadného ú činku na úrove ň mezd a/nebo 
zaměstnanost v odv ětví CIT v dané hostitelské zemi , budou-li zde existovat významné 
                                                 
2 Dostupná na internetových stránkách Evropské komise na adrese: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
3 P řepravou se rozumí vozidlo CIT, které hranici p řekročí dvakrát; jednou p ři odjezdu a jednou p ři 
návratu. 
 
CS 7   CS rozdíly v mzdách v porovnání se sousedními zem ěmi. Posouzení dopad ů ukazuje, že 
mezi některými sousedícími zem ěmi eurozóny existují významné rozdíly v mzdách. 
Mzdové rozdíly jsou naví c velmi výrazné mezi n ěkterými zem ěmi, které ješt ě nepřijaly 
euro, a jejich sousedy v eurozón ě. Proto se zdá od ůvodněné zmírn ění potenciálního 
sociálního dopadu v hostitelské zemi zajišt ěním minimální ochrany pracovník ů v souladu 
se zásadami stávajících právních p ředpisů EU.  
Směrnice 96/71/ES o vysílání pracovník ů má poskytovat minimální ochranu, jež musí 
být v hostitelské zemi dodržována v p řípadě pracovník ů, kteří jsou vysílání za ú čelem 
vykonávání do časné práce v hostitelské zemi. Vzhledem ke zvláštní povaze p řepravních 
služeb CIT, zejména k časté a krátkodobé povaze potenciální doby trvání práce 
v zahraničí a k různým smluvním situacím, je zapot řebí stanovit obdobné použití 
směrnice 96/71/ES na všechny služby p řeshraniční přepravy hotovosti, aby se zajistila 
právní jistota  pro hospodá řské subjekty a praktická použitelnost sm ěrnice v tomto 
odvětví. Proto návrh zahrnuje ur čitá zvláštní ustanovení, která vytvo ří právní jistotu pro 
dotčené hospodá řské subjekty, zejmé na zajistí, aby p řeshraničním pracovník ům odvětví 
CIT byla zaru čena příslušná minimální mzda hostitelské zem ě podle sm ěrnice.  
Široká možnost 3 je dále rozpracována do čtyř zvláštních variant, které berou v úvahu 
bezpečnostní nebo jiné citlivé otázky: 
Varianta A.  Vnitrostátní pravidla nošení zbraní pracovníky odv ětví CIT z ůstanou 
v platnosti v plném rozsahu. 
Varianta B.  Je stanovena řada způsobů přepravy CIT s možností nedovolit n ěkteré 
způsoby v jednotlivých členských státech. 
Varianta C.  Omezení oblasti p ůsobnosti p řeshraniční přepravy na jeden den a denní 
dobu, čímž se rozumí, že vozidlo CIT opouští zemi p ůvodu a op ět se do ní vrací v tentýž 
den a přeprava se provádí b ěhem denní doby. 
Varianta D.  Většina z celkových dodávek/vyzvednu tí hotovosti provedených vozidlem 
CIT během dne se musí uskute čnit na území hostitelského členského státu ( členských 
států). 
Konzultace se správami členských stát ů a jinými zú častněnými stranami ukázaly, že tyto 
výjimky jsou chápány jako nezbytné, má-li být zajišt ěna vysoká úrove ň bezpečnosti, a že 
jsou to nutné p ředpoklady k dosažení dostate čné shody na spole čných přeshraničních 
pravidlech pro p řepravu hotovosti. 
Analýza ukázala, že a čkoli tyto možnosti mohou p řinést omezení potenciálního 
přeshraničního trhu, nep ředpokládá se, že by tvo řily velké p řekážky pro p řeshraniční 
přepravu, a návrh ve všech p řípadech uvádí řešení, jež p řeshraniční přepravu umožní 
(bezpečnostní schránka na zbran ě ve vozidle, kterou lze otev řít pouze dálkovým 
ovládáním z velína, normalizované zp ůsoby přepravy, uznání rovnocenné odborné 
přípravy v oblasti používání zbraní atd.).  
Co se tý če bezpečnosti přepravy, návrh p ředpokládá vysokou úrove ň v příslušných 
bezpečnostních oblastech, zachování vnitrostátních pravidel v citlivých oblastech, jako 
jsou zbrojní p ředpisy, a možnost členských stát ů nedovolit konkrétní zp ůsoby přepravy, 
 
CS 8   CS jestliže je nepovažují za slu čitelné s vnitrostátním prost ředím. Proto byl vyvozen záv ěr, 
že předpokládaná spole čná pravidla zajistí vysokou úrove ň bezpečnosti pro p řeshraniční 
přepravu. 
A konečně administrativní zát ěž je považována za pom ěrně omezenou a v p řípadě 
společností CIT by se týkala pouze spole čností, které se rozhodnou požádat 
o přeshraniční licenci. 
6. S ROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Posouzení dopad ů dospělo k závěru, že up řednostňovanou variantou je soubor 
společných pravidel, která by  platila ve všech členských státech eurozóny, ale byla by 
omezena na p řeshraniční přepravu (varianta 3), spolu se zvláštními odchylkami 
a omezeními oblasti p ůsobnosti uvedenými v rámci zvláštních variant A–D. Tato 
možnost politiky by splnila cíl usnadnit volný ob ěh eurohotovosti v eurozón ě, a to tím 
nejefektivn ějším způsobem v porovnání s ostatními širokými možnostmi politiky p ři 
současném zajišt ění toho, že k p řepravě bude docházet za podmínek, které poskytují 
vysokou úrove ň bezpečnosti pro pracovníky odv ětví CIT i širokou ve řejnost. Dále se 
doporučuje, aby varianta 3 byla rozší řena na území členského státu, který má zavést euro, 
neboť na začátku přechodu bude za b ěžných okolností zvýšená pot řeba přeshraniční 
přepravy eurohotovosti. Rozší ření by se m ělo použít od data rozhodnutí Rady zrušit jeho 
výjimku z ú časti na euru. 
7. M ONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Měl by být z řízen výbor pro p řeshraniční přepravu eurohotovosti se zástupci z Komise, 
z členských stát ů, na které se vztahují spole čná pravidla, a zástupc ů Evropské centrální 
banky, jenž bude sledovat provád ění nových pravidel a p řípadně navrhne opat ření na 
zlepšení jejich fungování . Výbor by také m ěl konzultovat s p říslušnými zú častněnými 
stranami, v četně sociálních partner ů, a měl by případně vzít v úvahu jejich názory. 
Dále by m ěl být stanoven formální p řezkum v podob ě zprávy Komise Evropskému 
parlamentu a Rad ě nejpozd ěji dva roky od vstupu spole čných pravidel v platnost. 
Přezkum by také m ěl zahrnovat konzultace se zú častněnými stranami v odv ětví, včetně 
sociálních partner ů. Na základ ě výsledku p řezkumu by Komise mohla p ředložit návrh na 
revizi nařízení. Poté by m ěl být přezkum zopakován každých p ět let.