Zvláštní zpráva Systém EU pro certifikaci 
udržitelných biopaliv CS 2016  č. 18
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5267-8 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/49488 QJ-AB-16-017-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5277-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/65169 QJ-AB-16-017-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5218-0 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/30429 QJ-AB-16-017-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Systém EU pro certifikaci 
udržitelných biopaliv
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 18
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti správy a řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Kersti Kaljulaid a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti týkající se ochrany přírodních zdrojů a hospodaření s nimi. Auditní tým vedl člen EÚD Jan Kinšt, kterého v závě -
rečné fázi vystřídala členka EÚD Bettina Jakobsenová, a podporu jim poskytovali vedoucí kabinetu Alejandro Ballester 
Gallardo, tajemník kabinetu Bernard Moya, vyšší manažer Davide Lingua, vedoucí úkolu Krzysztof Zalega a auditoři Paul 
Toulet-Morlane, Joao Nuno Coelho Dos Santos, Felipe Andres Miguelez, Zoltan Papp a Paivi Pikiová. Administrativní pod -
poru zajišťovala Murielle Siffertová.
Zleva doprava:  J. N. Coelho Dos Santos, B. Jakobsenová, P . Toulet-Morlane, D. Lingua,  
A. Ballester Gallardo.

03
 Obsah
Bod
 Glosář
I–X Shrnutí
1–17 Úvod
1–3 Definice biopaliv
4–5 Trh EU s biopalivy
6–17 Biopaliva jako zdroj obnovitelné energie v odvětví dopravy v EU
6–9 Cíle 10% podílu obnovitelné energie v dopravě má být dosaženo do roku 2020
10–12 Kritéria udržitelnosti pro biopaliva
13–17 Certifikace udržitelnosti biopaliv nepovinnými režimy uznanými Komisí
18–24 Rozsah a koncepce auditu
25–71 Připomínky
25–49 Rámec, jehož prostřednictvím Komise posuzuje uznání, nezahrnoval některé důležité aspekty 
udržitelnosti týkající se produkce biopaliv
28–29 Respektování environmentálních požadavků na zemědělství nebylo zajištěno
30–33 Problematika nepovinné udržitelnosti
34–37 Dopad nepřímých změn v užívání půdy nebyl zohledněn
38–42 Nedostatečné ověřování původu odpadu nebo zbytků používaných pro výrobu biopaliv
43–45 Biologicky vysoce rozmanitým travním porostům se až donedávna nedostávalo stálé ochrany
46–49 Transparentnost a správa nebyly dostatečně zohledněny
50–61 Neexistence dohledu nad nepovinnými režimy
50–56 Fungování režimů nebylo pod náležitým dohledem…
57–61 … požadovaná zlepšení postupů se náležitě nevymáhala
04 Obsah 
62–71 Statistické údaje o biopalivech certifikovaných jako udržitelná by mohly být nadhodnoceny…
65–66 … protože obsahují biopaliva, jejichž udržitelnost nebyla ověřena
67–71 … a protože původ biomasy použité pro dvojí zápočet biopaliv nebyl dostatečně ověřen
72–80 Závěry a doporučení
 Příloha I  – Paliva a biopaliva v dopravě – ktoe 2014
 Příloha II  – Správa a řízení nepovinných režimů
 Příloha III  – Transparentnost nepovinných režimů
 Příloha IV  – Závazky týkající se podmíněnosti
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Bioetanol : Biopalivo na bázi alkoholu obvykle vyráběné z plodin pro výrobu škrobu a cukru, jako je pšenice, 
kukuřice a ječmen a cukrová řepa nebo cukrová třtina, a používané jako přísada do benzínu pro motorová vozidla.
Biomasa : Biomasa je organická hmota používaná pro produkci biopaliv. Jde o biologicky rozložitelnou část 
výrobků, odpadu a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví 
a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a obecního 
odpadu.
Bionafta : Biopalivo na bázi ropy obvykle vyráběné z rostlinných tuků, jako je řepkový olej, slunečnicový olej, olej ze 
sójových bobů a palmový olej, a používané jako přísada do nafty pro motorová vozidla.
Biopaliva splňující kritéria : Biopaliva, která splňují závazná kritéria udržitelnosti směrnice o obnovitelné energii.
Biopalivo : Jakékoliv palivo vyrobené z výchozích surovin rostlinného nebo živočišného původu (dále „biomasa“). 
Dva nejběžnější druhy biopaliv jsou bioetanol a bionafta.
Certifikace : Kontrolní postup (certifikační audit), v jehož rámci certifikační orgán posuzuje podmínky vydání 
osvědčení hospodářskému subjektu.
Certifikační orgán : Nezávislá (auditní) firma, která provádí kontrolu a certifikaci biopaliv. Certifikační orgán 
uzavírá dohodu s nepovinným režimem o certifikaci hospodářských subjektů s využitím certifikačního systému 
nepovinného režimu. Certifikační orgány vydávají certifikáty jménem nepovinných režimů.
Cíl / „10% cíl pro dopravu“ : Celkový cíl pro každý členský stát stanovený směrnicí o udržitelné energii, jehož 
smyslem je zajistit, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy v roce 2020 činil alespoň 
10 % konečné spotřeby energie v dopravě v uvedeném členském státě. Pro výpočet podílu je možno brát v úvahu 
pouze udržitelná biopaliva.
Dvojí zápočet : Příspěvek biopaliv vyráběných z odpadu, zbytků a nepotravinářské celulózové vláknoviny, jejichž 
podíl na dosažení cíle pro využívání energie z obnovitelných zdrojů ve všech formách dopravy se počítá jako 
dvojnásobek jejich energetické hodnoty.
Dvojí zápočet biopaliv : Biopaliva vyráběná z odpadu, zbytků, nepotravinářské celulózové vláknoviny 
a lignocelulózové vláknoviny, jejichž podíl na dosažení cíle pro využívání energie z obnovitelných zdrojů ve všech 
formách dopravy se považuje za dvojnásobek jejich energetické hodnoty (a jako takový se počítá).
Eurostat : Statistický úřad Evropské unie, který je generálním ředitelstvím Evropské komise, poskytuje statistické 
údaje na úrovni EU, které Komisi umožňují srovnávat jednotlivé státy a regiony.
GŘ pro energetiku : Generální ředitelství Evropské komise pro energetiku odpovědné za rozvoj a provádění 
energetické politiky EU.
Hospodářský subjekt : Firma, která produkuje biomasu nebo biopaliva anebo s nimi obchoduje. Hospodářské 
subjekty musí prokázat, že splňují požadavky na udržitelnost, což lze učinit pomocí vnitrostátního systému nebo 
s využitím nepovinných režimů. Hospodářské subjekty jsou součástí dodavatelského řetězce biopaliv.
ILUC : Nepřímé změny ve využívání půdy ( indirect land-use changes ) Změny ve využívání půdy, k nimž dochází 
nepřímo kvůli poptávce po biopalivech v důsledku přesunu poptávky dříve určené pro trh s potravinami, krmivy 
a vlákny.
06 Glosář 
Kritéria udržitelnosti : Kritéria pro biopaliva stanovená směrnicí o obnovitelné energii a týkající se úspor emisí 
skleníkových plynů.
Ktoe : Jedna kilotuna (tisíc tun) ropného ekvivalentu. Tuna ropného ekvivalentu (toe) definuje kalorickou hodnotu 
paliv. Jde o jednotku energie definovanou jako množství energie uvolněné při spalování jedné tuny ropy. Eurostat 
Ktoe využívá k prezentaci vykázaného využití biopaliv v dopravě.
Nepovinný režim : Systém certifikace udržitelnosti, který byl ustaven, aby bylo možné prokázat dodržování kritérií 
udržitelnosti biopaliv.
Nezávislý audit : Kontrola informací poskytovaných hospodářskými subjekty. Měla by ověřovat, zda jsou systémy 
používané hospodářskými subjekty přesné, spolehlivé a zabezpečené proti podvodu. Nezávislou kontrolu provádějí 
certifikační orgány.
Osvědčení : Potvrzení nezávislým certifikačním orgánem, že hospodářský subjekt splňuje nároky na udržitelnost 
biopaliv stanovené směrnicí o obnovitelné energii.
PKO : Použitý kuchyňský olej – běžná vstupní surovina pro produkci moderního biopaliva.
Platforma pro transparentnost : Internetová platforma, jejíž zřízení stanoví směrnice o obnovitelné energii, 
aby zvýšila transparentnost a usnadnila a podpořila spolupráci mezi členskými státy a zveřejňování důležitých 
informací, o nichž se Komise a členské státy domnívají, že mají zásadní význam z hlediska této směrnice a dosažení 
jejích cílů.
Podmíněnost : Povinnost zemědělce dodržovat některé obecné povinné požadavky na hospodaření týkající se 
životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, identifikace a evidence zvířat, dobrých životních 
podmínek zvířat a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.
Poradce : Dodavatel, kterého vybrala Evropská komise, aby pro ni posuzoval nepovinné režimy z hlediska 
dodržování závazných požadavků na udržitelnost stanovených směrnicí o obnovitelné energii a aby jí podával 
zprávy o dopadu produkce biopaliv na sociální udržitelnost.
Složky dodavatelského řetězce : Hospodářské subjekty jako zemědělské podniky/plantáže, místa prvního sběru, 
obchodníci/sklady, konverzní jednotky (mlýny, rafinerie, zpracovatelské závody), doprava, hráči na trhu (dodávají 
udržitelná biopaliva na trh).
Směrnice o obnovitelné energii : Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 
o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES  
a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).
SP: Skleníkové plyny. Skleníkový plyn je plyn, který přispívá k přirozenému skleníkovému efektu. Kjótský protokol 
se vztahuje na koš šesti skleníkových plynů, které vznikají v důsledku lidské činnosti: oxid uhličitý (CO2), metan (CH4), 
oxid dusný (N20), hydrofluoruhlovodíky (HFC), zcela fluorované uhlovodíky (PFC), fluorid sírový(SF6).
07 Glosář 
SZP : Společná zemědělská politika Evropské unie.
Uznávání : Schválení nepovinného režimu Komisí na dobu pěti let na základě posouzení, zda režim vhodně pokrývá 
kritéria udržitelnosti, uplatňuje metodiku hmotnostní bilance a splňuje příslušné normy týkající se spolehlivosti 
a nezávislosti kontrol, jak stanoví směrnice o obnovitelné energii.
Vnitrostátní systém : Právní rámec stanovený členskými státy k tomu, aby se ověřilo, že hospodářské subjekty 
dodržují kritéria udržitelnosti stanovená směrnicí o obnovitelné energii.
Zpracovatelský / dodavatelský řetězec : Celý produkční řetězec od zemědělce, který pěstuje výchozí suroviny pro 
produkci biopaliv, po výrobce biopaliv nebo obchodníka. Viz složky dodavatelského řetězce.
08
 Shrnutí
I
Směrnice o udržitelné energii stanoví členským státům povinnost zajistit, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů 
ve všech druzích dopravy činil v roce 2020 alespoň 10 % konečné spotřeby energie v dopravě. V praxi může být 
s ohledem na současnou fázi technického rozvoje a možnosti využívat alternativní energie v dopravě 10% cíle dosa -
ženo pouze rozšířeným využíváním biopaliv.
II
Biopaliva emitují méně skleníkových plynů (SK), zejména CO2, než fosilní paliva, protože množství uhlíku emitova -
ného při spalování odpovídá pouze množství absorbovanému zdrojovými rostlinami v průběhu jejich růstu. Udrži -
telnost biopaliv jako zdroje obnovitelné energie však komplikují dodatečné emise způsobené změnou využití půdy.
III
K zajištění udržitelnosti biopaliv uváděných na trh EU stanoví směrnice o udržitelné energii řadu kritérií udržitel -
nosti, která musí hospodářské subjekty dodržovat. Pokud jde o dosažení 10% cíle pro biopaliva v oblasti dopravy, je 
navíc možno brát v úvahu pouze udržitelná biopaliva. Udržitelnost většiny biopaliv uvedených na trh EU certifikují 
nepovinné režimy uznané Komisí. Rozhodnutí o uznání platí po dobu pěti let a vydávají se na základě pozitivního 
hodnocení certifikačních postupů nepovinného režimu.
IV
Audit se zabýval otázkou, zda Komise a členské státy ustavily spolehlivý certifikační systém pro udržitelná biopaliva. 
Dospěli jsme k závěru, že kvůli nedostatkům v uznávacím řízení Komise a v následném dohledu nad nepovinnými 
režimy není evropský systém certifikace pro udržitelnost biopaliv spolehlivý.
V
Zjistili jsme, že posouzení prováděná Komisí, na jejichž základě se nepovinné režimy uznávaly, adekvátně nepo -
krývají některé důležité aspekty nutné k zajištění udržitelnosti biopaliv. Komise konkrétně od nepovinných režimů 
nevyžadovala, aby ověřovaly, že výroba biopaliv, která certifikují, nevede ke vzniku významného rizika negativních 
socio-ekonomických dopadů, například sporům ohledně pozemkového vlastnictví, nucené/dětské práci, špatným 
pracovním podmínkám a zdravotním a bezpečnostním rizikům. Předmětem těchto posouzení také není dopad 
nepřímých změn využití půdy na udržitelnost biopaliv. Ačkoliv jsme si vědomi technické obtížnosti posuzování 
dopadu nepřímých změn využití půdy, relevantnost systému EU pro certifikaci udržitelnosti je bez této informace 
oslabena.
09 Shrnutí 
VI
Komise dále vydala rozhodnutí o uznání nepovinným režimům, které neměly vhodné certifikační postupy, jež by 
umožnily ujišťovat se o tom, že biopaliva vyrobená z odpadu byla skutečně vyrobena z odpadu anebo že vstupní 
suroviny pro biopaliva vypěstované v Evropské unii splňují environmentální požadavky EU pro oblast zemědělství, 
jak uvádí směrnice o udržitelné energii.
VII
Některé uznané režimy nebyly dostatečně transparentní nebo v jejich správní struktuře působili pouze zástupci 
několika hospodářských subjektů, což zvyšovalo riziko střetu zájmů a bránilo účinné komunikaci s ostatními zainte -
resovanými stranami.
VIII
Komise nedohlíží na fungování uznaných nepovinných režimů. Jelikož rozhodnutí o uznání se vydává na základě 
dokumentárního přezkumu certifikačního řízení, nedostatečný dohled vede k tomu, že Komise nemůže získat 
jistotu, že v rámci nepovinných režimů se certifikační standardy předložené za účelem uznání skutečně uplatňují. 
Komise dále nedisponuje prostředky, jež by jí umožňovaly zjišťovat údajná porušení pravidel ze strany nepovinných 
režimů, neboť nebyl zaveden systém pro řízení stížností a Komise neověřuje, zda jsou stížnosti adresované přímo 
nepovinným režimům řádně vyřizovány.
IX
Pokud jde o dosažení 10% cíle v oblasti dopravy, za spolehlivost údajů o udržitelných biopalivech vykazovaných 
Komisi odpovídají členské státy. Zjistili jsme, že tyto statistické údaje mohou být nadhodnoceny, protože členské 
státy mohly jako udržitelná biopaliva vykazovat i paliva, jejichž udržitelnost nebyla ověřena. Objevily se též pro -
blémy se srovnatelností údajů vykazovaných členskými státy.
X
Na základě auditních připomínek uvádí Účetní dvůr tato doporučení:
1. V budoucnu by Komise měla při uznávání nepovinné režimy posuzovat komplexněji, aby se ujistila, že tyto 
režimy:
i) posuzují, nakolik výroba certifikovaných biopaliv vede ke vzniku významných rizik negativních socio-ekono -
mických dopadů a nepřímým změnám ve využívání půdy. Komise by proto měla vyžadovat, aby nepovinné 
režimy jednou ročně na základě svých certifikačních činností hlásily případné relevantní informace týkající 
se výše uvedeného rizika;
ii) účinně ověřují, zda výrobci vstupních surovin pro výrobu biopaliv v EU dodržují požadavky v oblasti životní -
ho prostředí, které EU stanovila pro zemědělství;
iii) poskytují dostatečné důkazní informace o původu odpadu nebo zbytků používaných pro výrobu biopaliv.
10 Shrnutí 
2. V budoucnu by Komise měla při uznávání posuzovat, zda správa nepovinných režimů snižuje riziko střetu zájmů, 
a vyžadovat, aby nepovinné režimy zajistily transparentnost.
3. Nad uznanými nepovinnými režimy by Komise měla vykonávat dohled, a to tak, že bude:
i) kontrolovat, zda jsou certifikační operace režimů v souladu se standardy předloženými ke schválení;
ii) vyžadovat, aby nepovinné režimy zřídily transparentní systém pro správu a řízení stížností;
4. Komise by měla členským státům navrhnout, aby své statistické údaje dokládaly důkazními informace o spoleh -
livosti vykazovaných objemů biopaliv.
5. Dále by měla členským státům navrhnout harmonizaci definice odpadových látek, aby tak zajistila srovnatel -
nost statistických údajů o udržitelných biopalivech a zvýšila jistotu ohledně spolehlivosti údajů o moderních 
biopalivech.
11
 Úvod
Definice biopaliv
01 
Biopaliva vydávají méně skleníkových plynů než fosilní paliva, zejména CO2, pro -
tože množství CO2 vzniklé spalováním biopaliva je zachyceno při růstu vstupní 
suroviny (zdrojové materiály – rostliny absorbují oxid uhličitý, aby mohly růst)1. 
Tato rovnice však platí, pouze pokud zde nejsou žádné další emise související 
se změnou využití půdy, která může být přímá (například přeměna zalesněné 
půdy na půdu zemědělskou se ztrátou uloženého uhlíku) nebo nepřímá (využití 
potravinářských plodin k produkci biopaliv je nutno kompenzovat kultivací větší 
plochy, aby byly zajištěny dodávky potravin). To znamená, že kromě emisí skle -
níkových plynů, jejichž příčinou je pěstování plodin na výrobu biopaliv, vznikají 
kvůli zpětnému získávání a obdělávání nových ploch pro potravinářské plodiny 
další emise. U biopaliv produkovaných z odpadů, zbytků nebo nepotravinářské 
biomasy ke konkurenci s produkcí potravin nedochází.
02 
Biopalivo definují příslušné právní předpisy EU jako „kapalné nebo plynné palivo 
používané pro dopravu, vyráběné z biomasy“2, tj. z biologicky rozložitelných 
zemědělských, lesnických nebo rybářských produktů, odpadu nebo zbytků či 
z biologicky rozložitelného průmyslového a obecního dopadu. V současné době 
jsou jedinými biopalivy pěstovanými v relevantním množství v EU biosložky do 
motorového benzínu (včetně bioetanolu) a bionafta.
03 
Podle používané vstupní suroviny se o biopalivech hovoří jako o:
– konvenčních biopalivech (první generace), vyráběných převážně ze země -
dělských plodin, které jsou rovněž potravinářskými nebo krmným plodinami 
(tj. pro lidskou nebo zvířecí spotřebu, např. cereálie, cukrová třtina, řepa 
a olejová semena),
– moderních biopalivech (druhé a třetí generace) vyráběných ze vstupních su -
rovin, jako je odpad či zbytky, které přímo nesoutěží s potravinovými a krm -
nými plodinami. 1 To znamená, že emise 
skleníkových plynů, zejména 
CO2, vypouštěných při 
přeměně biomasy na energii 
(spalování biopaliv) odpovídají 
množství CO2 absorbovaného 
rostlinami během jejich 
růstového cyklu.
2 Čl. 2 písm. i) směrnice 2009/28/
ES (směrnice o obnovitelné 
energii) a čl. 2 odst. 9 směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 98/70/ES ze dne 
13. října 1998 o jakosti benzinu 
a motorové nafty a o změně 
směrnice Rady 93/12/EHS 
(Úř. věst. L 350, 28.12.1998, 
s. 58).
12 Úvod 
Trh EU s biopalivy
04 
Podle údajů Eurostatu3 byla v roce 2014 v Evropské unii použita biopaliva o cel -
kovém objemu 14 370 ktoe (tisíc tun ropného ekvivalentu), z toho 11 367 ktoe 
připadlo na bionaftu (přibližně 4 % pohonných hmot) a 2 637 ktoe bio benzínu 
(přibližně 0,9 % pohonných hmot) (viz příloha I ). Z aktuálních údajů zveřejněných 
Komisí4 vyplývá, že v roce 2012 bylo 79 % bionafty a 71 % bioetanolu spotřebo -
vaného v EU v EU také vyrobeno. Bionafta se dovážela především z Argentiny 
a Indonésie a bioetanol ze Spojených států a Brazílie.
05 
Celkově byla pro produkci vstupních surovin pro výrobu biopaliv spotřebovaných 
v EU v roce 2012 potřeba zemědělská plocha o výměře 7,8 milionu hektarů, z toho 
4,4 milionu ha v EU (3 % celkové orné půdy EU) a 3,5 milionu hektarů mimo EU5. 
Využívání plodin, jako je kukuřice, pšenice, cukrová řepa a cukrová třtina, k pro -
dukci biopaliv vzbudilo u veřejnosti obavy související s rizikem odklonu plodin 
a zemědělské půdy od produkce potravin k produkci biopaliv.
Biopaliva jako zdroj obnovitelné energie v odvětví 
dopravy v EU
Cíle 10% podílu obnovitelné energie v dopravě má být 
dosaženo do roku 2020
06 
Směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (dále 
jen „směrnice o obnovitelné energii“) je součástí balíčku EU pro energetiku 
a změnu klimatu6, který přijala Rada dne 6. dubna 2009. Nový balíček opatření 
v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, do něhož spadá i politika udržitelnosti 
v oblasti bioenergie pro rok 2030, má být předložen do roku 2017.73 Tabulky Eurostatu „PODÍLY 
2014“ spolu s výsledky 
a podrobnými výsledky 
naleznete také v  příloze I  této 
zprávy.
4 COM(2015) 293 final ze dne 
15. června 2015 „Zpráva 
o pokroku v oblasti energie 
z obnovitelných zdrojů“.
5 SWD (2015) 117 ze dne 
15. června 2015 „Technické 
posouzení udržitelnosti 
biopaliv a realizovatelnosti 
10 % obnovitelné energie 
v dopravě v EU“ ( Technical 
assessment of the EU biofuels 
sustainability and feasibility of 
10 % renewable energy in 
transport ), s. 3.
6 Balíček 2020 je soubor 
závazných právních přepisů, 
viz http://ec.europa.eu/clima/
policies/strategies/2020/
index_en.htm
7 COM(2015) 572 final ze dne 
18. listopadu 2015 „Zpráva 
o stavu energetické unie za 
rok 2015“.
13 Úvod 
07 
Směrnice o obnovitelné energii stanoví, že EU má do roku 2020 pokrýt minimálně 
20 % své konečné spotřeby energie energií z obnovitelných zdrojů. Dále podle 
směrnice musí každý členský stát zajistit, aby „podíl energie z obnovitelných 
zdrojů ve všech druzích dopravy v roce 2020 činil alespoň 10 % konečné spotřeby 
energie v dopravě v uvedeném členském státě“8. Tohoto cíle může být dosaženo 
větším využíváním elektřiny a dalších alternativních energií z obnovitelných zdro -
jů v dopravě a mícháním biopaliv s fosilními palivy. V praxi může být s ohledem 
na současnou fázi technického rozvoje a možnosti využívat elektrickou energii 
z obnovitelných zdrojů nebo jiných alternativních energií v dopravě 10% cíle pro 
oblast dopravy dosaženo pouze rozšířeným využíváním biopaliv. V roce 2014 
činila v Evropské unii míra příměsí biopaliv v pohonných hmotách přibližně 5 %9.
08 
Jelikož některá biopaliva vyrobená ze zemědělských plodin konkurují produk -
ci potravin, zavedl evropský normotvůrce v roce 201510 u 10% cíle pro oblast 
dopravy, jehož má být dosaženo do roku 2020, pro podíl biopaliv produkovaných 
z potravinářských plodin 7% strop.
09 
Jak již bylo uvedeno výše, ke konkurenci s produkcí potravin u biopaliv produ -
kovaných z odpadů, zbytků nebo nepotravinářské biomasy nedochází. Směrnice 
o obnovitelné energii proto stanoví, že jejich podíl na dosažení 10% cíle EU pro 
oblast dopravy by se měl započítávat dvakrát. To znamená, že členské státy by 
teoreticky mohly splnit 10% cíl pro oblast dopravy s 5 % biopaliv vyrobených 
z lignocelulózové vláknoviny, nepotravinářské celulózové vlákniny, odpadu nebo 
zbytků. Podle statistických údajů Eurostatu za rok 2014 se biopaliva, na základě 
dvojího zápočtu, podílela na vykázaném celkovém využití biopaliv v dopravě za 
všechny členské státy přibližně 20 % (viz příloha I ).8 Čl. 3 odst. 4 směrnice 
o obnovitelné energii.
9 Barometr biopaliv ( Biofuels 
Barometer ). Euroobserver, 
červenec 2015.
10 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
2015/1513 ze dne 9. září 2015, 
kterou se mění směrnice 
98/70/ES o jakosti benzinu 
a motorové nafty a směrnice 
2009/28/ES o podpoře 
využívání energie 
z obnovitelných zdrojů 
(Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 1).
14 Úvod 
Kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice o udržitelné energii
a) Úspora emisí skleníkových plynů při používání biopaliv musí činit alespoň 35 %.
b) Biopaliva nesmí být vyrobena ze surovin získaných z půdy s vysokou hodnotou biologické rozmanitosti 
(tj. původní les a jiné zalesněné plochy, chráněná krajinná oblast, vysoce biologicky rozmanité travní porosty).
c) Biopaliva nesmí být vyrobena ze surovin získaných z půdy s velkou zásobou uhlíku (tj. mokřady, souvisle 
zalesněné oblasti, rašeliniště).
d) Zemědělské suroviny vypěstované v EU a používané při produkci biopaliv musí respektovat minimální 
požadavky na dobrý zemědělský a environmentální stav a obecné povinné požadavky na hospodaření 
definované SZP.Rámeček 1Kritéria udržitelnosti pro biopaliva
10 
Aby se zmírnily negativní environmentální dopady přímé změny využití půdy (viz 
bod 1), směrnice o udržitelné energii stanoví, že biopaliva musí splňovat řadu 
kritérií udržitelnosti, uvedených v  rámečku 1 . Směrnice rovněž odkazuje na další 
faktory, které mohou mít vliv na udržitelnost biopaliv, např. potenciální negativní 
socio-ekonomické efekty (např. spory o vlastnictví pozemků, nucená / dětská 
práce, špatné pracovní podmínky atd.), emise skleníkových plynů způsobené 
nepřímou změnou využití půdy, prevence podvodu a transparentnost výroby 
biopaliv.
11 
Pro účely dosažení 10% cíle pro biopaliva v oblasti dopravy je možno brát v úva -
hu pouze udržitelná biopaliva. Členské státy odpovídají za to, že vykázané částky 
budou podloženy platnými osvědčeními, a za sběr příslušných údajů a jejich 
zaslání Eurostatu. K zajištění udržitelnosti biopaliv uváděných na trh EU musí 
členské státy po hospodářských subjektech, které jsou součástí dodavatelského 
řetězce, vyžadovat doklady o tom, že kritéria udržitelnosti byla splněna11. Subjek -
ty mohou doložit, že jejich zásilky biopaliv jsou v souladu s kritérii udržitelnosti, 
splněním požadavků vnitrostátních kontrolních systémů nebo využitím nepovin -
ných režimů uznaných Komisí12.11 Čl. 18 odst. 3 směrnice 
o obnovitelné energii.
12 Čl. 18 odst. 4 směrnice 
o obnovitelné energii.
15 Úvod 
12 
Vnitrostátní systémy vyžadují či akceptují jako důkaz udržitelnosti osvědčení vy -
daná nepovinnými režimy uznanými Komisí. Obecně platí, že všechny vnitrostát -
ní systémy pracují s uznanými nepovinnými režimy a v každém členském státě 
obvykle takových systémů funguje několik. Nepovinné režimy tedy certifikují 
většinu udržitelných biopaliv uváděných na trh EU.
Certifikace udržitelnosti biopaliv nepovinnými režimy 
uznanými Komisí
13 
Nepovinný režim je certifikační systém pro udržitelnost biopaliv. Nepovinné reži -
my obvykle provozují soukromé subjekty. Mnoho nepovinných režimů vytvořily 
skupiny hospodářských subjektů a dalších zainteresovaných stran („kulaté stoly“ 
nebo konsorcia). Existují i nepovinné režimy založené výrobci biopaliv. Nepovin -
né režimy mohou uplatňovat kritéria, která jsou přísnější než kritéria směrnice 
o obnovitelné energii, či dodatečná kritéria, např. sociální kritéria nebo kritéria 
přizpůsobená místním podmínkám a kritéria podporující osvědčené zemědělské 
postupy. Mohou rovněž zohledňovat dodatečné aspekty udržitelnosti jako ochra -
nu půdy, vody a ovzduší.
14 
Při certifikaci by se měl kontrolovat celých výrobní řetězec od zemědělce, který 
pěstuje vstupní suroviny, po výrobce biopaliv. Nepovinné režimy se při provádění 
kontrol spoléhají na nezávislé auditory (tj. certifikační orgány – jde o fyzické či 
právnické osoby), které jménem nepovinných režimů a na základě smluv, které 
s nimi uzavřely, osvědčují dodržování kritérií udržitelnosti ze strany hospodář -
ských subjektů. Auditoři certifikačních orgánů mohou provádět dokumentární 
kontroly i kontroly na místě u zemědělců, kontroly prvotních sběrných center pro 
biomasu, skladů, lisoven oleje, elektráren na biopaliva a obchodníků s biomasou 
či biopalivy (viz obrázek 1 ).
16 Úvod Obrázek 1Certifikace v rámci NR
Poznámka:  NR – nepovinný režim, CO – certifikační orgán.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
15 
Provozovatel produkující biomasu nebo biopaliva hradí certifikačnímu orgá -
nu náklady na certifikaci a nepovinnému režimu poplatky a získává osvědčení 
s logem nepovinného režimu. Každý hospodářský subjekt v řetězci pěstování 
a přeměny biomasy na biopalivo musí kupujícím biomasy a biopaliv poskytnout 
informace o osvědčení, které získal, a parametrech udržitelnosti dodávaných 
produktů.Každý hospodářský subjekt 
žádá o osvědčení certiﬁkační orgán, který si sám zvolil.Certiﬁkační orgán vydá osvědčení každému hospodářskému subjektu, pokud tento dodržuje povinnosti dané směrnicí
o udržitelné energii.
Na základě osvědčení od certiﬁkačního orgánu může každý hospodářský subjekt vydávat doklady o udržitelnosti a prodat svou produkci do další úrovně řetězce.Zemědělec Obchodník RaﬁnérieJakmile uznané nepovinné režimy (NR) uzavřou 
s certiﬁkačními orgány (CO) smlouvu, jsou tyto orgány oprávněny vydávat 
osvědčení hospodářským subjektůmCertiﬁkace v rámci NR
NRNepovinný režim podepisuje smlouvu s certiﬁkačními orgány, které jsou 
kvaliﬁkovány provádět audity souladu s požadavky směrnice
o udržitelné energii.
CO1 CO2 CO3 CO4 CO5
Benzínová 
pumpa
17 Úvod 
16 
Pokud hospodářský subjekt získá osvědčení uznaného nepovinného režimu, 
členský stát již nemusí vyžadovat další informace dokládající dodržování kritérií 
udržitelnosti13. Osvědčení vydané uznaným nepovinným režimem je tedy platné 
ve všech členských státech. Uznané nepovinné režimy osvědčují biomasu vyrobe -
nou v EU i biomasu importovanou ze třetích zemí.
17 
Za uznávání nepovinných režimů odpovídá Komise. Komise má rovněž možnost 
zrušit rozhodnutí o uznání v případě, že režim neuplatňuje všechny podstatné ná -
ležitosti, s nimiž se v rozhodnutí počítalo. Rozhodnutí o uznání platí po dobu pěti 
let. První rozhodnutí o uznání bylo vydáno v roce 2011. Do prosince 2015 Komise 
uznala 19 nepovinných režimů (viz příloha II )14.13 Čl. 18 odst. 7 směrnice 
o obnovitelné energii.
14 Viz čl. 2 odst. 2 všech 
rozhodnutí o uznání.
18
 Rozsah a koncepce  
auditu
18 
S ohledem na klíčovou roli, kterou při certifikaci udržitelnosti biopaliv nepovinné 
režimy mají, je zásadní, aby Komise zajistila, že uznávány budou pouze spolehlivé 
nepovinné režimy. Audit se proto soustředil na postup, který Komise uplatňuje 
při uznávání nepovinných režimů (tj. posuzovací rámec uznání).
19 
Jelikož pro dosažení 10% cíle EU pro oblast dopravy lze brát v úvahu pouze 
udržitelná biopaliva, je nutné shromažďovat spolehlivé údaje o množství cer -
tifikovaných udržitelných biopaliv uvedených na trh v každém členském státě. 
Dalším předmětem auditu tedy bylo prověřit, zda jsou údaje o podílu udržitel -
ných biopaliv v dopravě shromážděné členskými státy a postoupené Eurostatu 
spolehlivé.
20 
Hlavní auditní otázka zněla takto:
Zavedla Komise a členské státy spolehlivý certifikační systém pro udržitelná 
biopaliva?
21 
Hlavní auditní otázka byla dále rozčleněna do následujících tří podotázek:
– Zajišťuje uznání nepovinných režimů Komisí, že osvědčená biopaliva jsou 
udržitelná?
– Ujišťuje se Komise o tom, že nepovinné režimy fungují, jak bylo zamýšleno?
– Jsou vnitrostátní údaje o podílu biopaliv v pohonných hmotách jako celku 
spolehlivé?
22 
Audit se prováděl od května do listopadu 2015 a týkal se posouzení, které Komise 
prováděla pro účely uznání Komise z let 2011 až 2015. Audit v Komisi zahrnul 
zadávací řízení na výběr externích konzultantů, kteří Komisi asistovali při posuzo -
vání nepovinných režimů a uznávání nepovinných režimů a následném dohledu 
nad těmito režimy, který provádí Komise.
19 Rozsah a koncepce auditu  
23 
Rovněž jsme navštívili čtyři členské státy (Německo, Francii, Polsko a Spojené krá -
lovství). Tyto členské státy byly vybrány, protože produkují anebo spotřebovávají 
největší objemy biopaliv. V navštívených členských státech se auditoři soustředili 
na systémy pro sběr a ověřování údajů o využití udržitelných biopaliv, které člen -
ské státy vykazují a které se zveřejňují ve statistikách Eurostatu.
24 
Nepovinné režimy a příslušné certifikační orgány nejsou předmětem auditu 
Evropského účetního dvora, neboť nemají z výdajů EU žádný prospěch. Nejsme 
tedy v situaci, kdy bychom byli schopni posoudit, zda uznané nepovinné režimy 
fungují účinně a zda jsou jejich osvědčení o udržitelnosti spolehlivá. Provozovate -
lé těchto režimů nicméně souhlasili s tím, že v průběhu informačních návštěv au -
ditorů Účetní dvora jim své činnosti a organizaci představí. Vykonali jsme rovněž 
obdobné návštěvy u certifikovaných subjektů z výrobního řetězce biopaliv.
20
 Připomínky
15 Čl. 17 odst. 1 a 16 směrnice 
o udržitelné energii.
16 Tyto závazky a podmínky jsou 
součástí tzv. závazků 
podmíněnosti. Viz také 
příloha IV  této zprávy.Rámec, jehož prostřednictvím Komise posuzuje 
uznání, nezahrnoval některé důležité aspekty 
udržitelnosti týkající se produkce biopaliv
25 
Vzhledem k tomu, že nepovinné režimy certifikují biopalivo značného objemu 
a že platná osvědčení o udržitelnosti mohou vydávat pouze nepovinné režimy 
uznané Komisí, je důležité, aby rozhodnutí o uznání vycházela z úplného a dů -
kladného posouzení certifikačních standardů a správy a řízení nepovinných 
režimů. Součástí uznávacího řízení by mělo být i posouzení všech relevantních 
aspektů udržitelnosti souvisejících s produkcí biopaliv, aby bylo jisté, že nepovin -
né režimy budou certifikovat skutečně udržitelná biopaliva.
26 
Jak bylo uvedeno výše, posouzení nepovinných režimů Komise prováděl jejím 
jménem externí dodavatel, který se řídil postupy již dříve schválenými Komisí 
(posuzovací rámec uznání). Komise při výběru externího dodavatele uplatnila 
řádná kritéria a celkově se řídila příslušnými ustanoveními finančního nařízení 
o souhrnném rozpočtu Unie. Z prověrky posouzení konzultantů u čtyř nepovin -
ných režimů vyplývá, že posuzovací rámec uznání schválený Komisí uplatňovali 
správně.
27 
Rovněž jsme hodnotili, zda posuzovací rámec zajišťuje důkladné pokrytí udržitel -
nosti produkce biopaliv. Zjistili jsme, že rámec posuzuje pouze povinná kritéria 
udržitelnosti stanovená směrnicí o udržitelné energii. Ostatní důležité aspekty 
nutné k zajištění udržitelnosti biopaliv tedy toto posouzení nezahrnulo.
Respektování environmentálních požadavků na zemědělství 
nebylo zajištěno
28 
Směrnice o udržitelné energii stanoví jako kritérium udržitelnosti15 vstupních 
surovin pěstovaných v Evropské unii splnění environmentálních závazků a ze -
mědělských a environmentálních podmínek definovaných v SZP16. Zjistili jsme, 
že Komise před uznáním neověřovala, zda nepovinné režimy kontrolují, jestli 
producenti vstupních surovin pro biopaliva (zemědělci) tyto podmínky a závazky 
dodržují. Také jsme u tří ze čtyř kontrolovaných nepovinných režimů zjistili, že 
jejich standardy neumožňují splnění kritérií udržitelnosti účinně a uceleně ověřit. 
Tyto režimy se spoléhaly na kontroly prováděné vnitrostátními orgány v rámci 
SZP , k výsledkům těchto kontrol však neměly přístup (viz rámeček 2 ).
21 Připomínky 
29 
Je nutno zmínit, že ve svých výročních zprávách systematicky zdůrazňujeme, že 
zemědělci závazky týkající se životního prostředí často porušují (viz bod 28)17.
Problematika nepovinné udržitelnosti
30 
Některé aspekty udržitelnosti produkce biopaliv jsou sice ve směrnici o udrži -
telné energii zmíněny18, nejsou však stanoveny jako povinné. Směrnice neuvádí 
žádná závazná kritéria, která by zajišťovala, že produkce biopaliv v EU nebude mít 
negativní socio-ekonomické účinky. Možnost takových negativních účinků tedy 
Komise v průběhu uznávacího řízení s nepovinnými režimy neposuzuje. Obecně 
by produkce biopaliv mohla ohrozit místní komunity a společnosti jako celku 
způsobit újmu. Příkladem hlavních problémů, jež je nutno řešit, jsou spory ohled -
ně pozemkového vlastnictví, nucená/dětská práce, špatné pracovní podmínky 
a zdravotní a bezpečnostní rizika19.Osvědčené a neosvědčené postupy při ověřování plnění těchto závazků
Pouze jeden navštívený nepovinný režim zavedl standardy vyžadující úplné a ucelené ověřování plnění těchto 
závazků. Jeho statut výslovně uvádí, že je nutno kontrolovat, že zemědělci plní své povinnosti. Podle jeho 
„nařízení provádět audity“ musí certifikační orgány kontrolovat, zda zemědělské podniky dodržují povinnosti 
související s udržitelností, včetně směrnice o udržitelné energii.
U tří zbývajících nepovinných režimů příslušná pravidla buď obsahovala neúplné postupy (kontrolní seznam), 
které nepokrývaly všechny environmentální závazky EU pro zemědělství stanovené směrnicí o obnovitelné 
energii, umožňovaly kontrolu dodržování předpisů na základě pouhých vlastních prohlášení zemědělců, ane -
bo se spoléhaly na kontroly prováděné vnitrostátními orgány odpovědnými za podmíněnost v rámci kontrol -
ního systému SZP , přestože tyto režimy nemají při certifikaci zemědělců k výsledkům těchto kontrol přístup.Rámeček 2
17 Výroční zpráva EÚD za rok 
2014, body 7.22 a 7.33 
(Úř. věst. C 373, 10.11.2015).
18 Čl. 17 odst. 7.
19 Rizika spojená s výrobou 
biopaliv popisuje například 
2050 Criteria Overview  (Přehled 
kritérií 2050) ve zprávě 
Světového fondu na ochranu 
přírody (WWF) ze září 2012, 
http://assets.worldwildlife.org/
publications/458/files/
original/2050_criteria_final_
low_res_online_viewing.
pdf ?1348517472 .
22 Připomínky 
31 
Ačkoli konzultant posuzující nepovinné režimy dodal Komisi v červnu 2012 me -
todiku umožňující hodnotit, zda nepovinné režimy řeší otázky nepovinné udr -
žitelnosti, Komise tuto metodiku dosud nezačala uplatňovat. Nepovinné režimy 
tedy nemusely zahrnout problematiku nepovinné udržitelnosti do standardů, 
které předkládají k uznání. Nicméně jsme zjistili, že jeden ze čtyř kontrolovaných 
nepovinných režimů zavedl certifikační postupy, jejichž součástí bylo i ověřování 
sociálně-ekonomických efektů (viz rámeček 3 ).
20 Čl. 17 odst. 7 druhý 
pododstavec.
21 COM(2013) 175 final spolu 
se SWD (2013) 102 final 
a COM(2015) 293 final spolu 
se SWD(2015) 117 final. 
Prověřovali jsme jak 
dokumenty COM, tak 
dokumenty SWD.Rámeček 3Osvědčený postup pro ověřování aspektů sociální udržitelnosti
K zajištění udržitelné a environmentálně a sociálně řádné produkce biomasy cílí standard pro udržitelnou 
produkci tohoto nepovinného režimu nejen na prevenci ekologických škod, ale také na ochranu náležitých 
pracovních podmínek a na ochranu zdraví zaměstnanců v zemědělských podnicích. Sem patří ochrana půdy, 
vody a ovzduší i bezpečné pracovní podmínky (prostřednictvím školení a vzdělávání, používání ochranného 
oděvu a řádné a včasné pomoci v případě nehody) a dodržování lidských, pracovních a pozemkových práv. 
Podle jeho zásad musí produkce biomasy podporovat odpovědné pracovní podmínky a zdraví, bezpečnost 
a dobré životní podmínky pracovníků a musí vycházet z odpovědných vztahů v komunitě.
32 
Podle směrnice o udržitelné energii musí Komise každé dva roky podávat Evrop -
skému parlamentu a Radě zprávu o dopadu zvýšené poptávky po biopalivech 
na sociální udržitelnost v EU a ve třetích zemích a o dopadu politiky EU v oblasti 
biopaliv na dostupnost potravin za přijatelné ceny, zejména pro obyvatele rozvo -
jových zemí, a o širších otázkách týkajících se rozvoje. Zprávy Komise se rovněž 
musí zabývat dodržováním uživatelských práv k pozemkům a vnitrostátními 
opatřeními přijatými k ochraně půdy, vody a ovzduší20. Podotýkáme, že ačkoliv 
tato vykazovací povinnost nemůže kompenzovat skutečnost, že se neprovádí 
systematické osvědčovaní těchto aspektů udržitelnosti, mohla by zajistit žádoucí 
přehled o významnosti těchto otázek.
33 
K dnešnímu datu Komise předložila dvě zprávy21. Domníváme se, že jejich uži -
tečnost je omezená, neboť uvádějí málo informací a nejasné závěry, jak dokládá 
rámeček 4 . Tyto zprávy neobsahují dostatek údajů, jež by umožňovaly posoudit 
dopad poptávky po biopalivech na sociální udržitelnost a v případě nutnosti 
navrhnout nápravná opatření.
23 Připomínky Rámeček 4Příklady nedostatečnosti informací o sociálních aspektech produkce biopaliv ve 
zprávách Komise
Zpráva Komise z roku 2013 neřeší širší otázky týkající se rozvoje v rozvojových zemích22 (například rozvoj 
venkova a sociální rozvoj včetně místní prosperity, dobrých sociálních podmínek a přístupu k energii, rozvoj 
kapacit a přenos technologií). Posouzení pracovních podmínek v podkladové zprávě23 vychází pouze ze stavu 
ratifikace mezinárodních konvencí zeměmi, které biopaliva vyvážejí do EU.
Problematiku pracovních podmínek z hlediska odměn, zdraví, bezpečnosti (včetně vystavení působnosti che -
mických látek), smluvních dohod nebo genderově specifických dopadů tyto zprávy nehodnotí.
Zpráva Komise z roku 2015 se širší problematikou rozvoje v rozvojových zemích vůbec nezabývá. Ve své pod -
kladové zprávě uvádí vágní závěr, že produkce biopaliv by mohla širší otázky týkající se rozvoje v rozvojových 
zemích ovlivnit pozitivně nebo negativně24.
22 Povinnost podávat zprávy o „širších otázkách týkajících se rozvoje v rozvojových zemích“ stanoví směrnice o obnovitelné energii, aniž by však 
tyto otázky konkrétně zmínila.
23 ECOFYS et al.: Pokrok v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a udržitelnosti biopaliv ( Renewable energy progress and biofuel sustainability ), 2012.
24 ECOFYS et al.: Pokrok v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a udržitelnosti biopaliv ( Renewable energy progress and biofuel sustainability ), 2014, 
s. 173.
Dopad nepřímých změn v užívání půdy nebyl zohledněn
34 
K produkci biomasy se obvykle používá orná půda, jež se dříve využívala pro 
zemědělskou produkci určenou k výrobě potravin anebo krmiv. Jelikož taková 
zemědělská produkce je i nadále nutností, mohla být částečně přesunuta na 
půdu, která se dříve jako orná půda nevyužívala, například pastviny nebo lesy. 
Tento proces se označuje jako nepřímá změna v užívání půdy a nese sebou riziko 
negace úspor skleníkových plynů, jež jsou výsledkem širšího využívání biopaliv, 
protože pastviny a lesy absorbují CO2 ve vysoké míře. Konverze těchto půdních 
typů na ornou půdu by mohla zvýšit koncentraci CO2, protože by vedla k doda -
tečným a objemově významným emisím skleníkových plynů.
24 Připomínky 
35 
Důležitost posouzení dopadu nepřímých změn v užívání půdy byla zdůrazněna 
i v hodnocení směrnice o udržitelné energii v polovině období25, v němž se uvádí, 
že biopaliva mohou vést ke snížení emisí skleníkových plynů, ale že velikost 
tohoto snížení ve významné míře závisí na použitém typu a vstupní surovině a na 
tom, zda se zohledňuje nejistý dopad nepřímých změn v užívání půdy. Po zohled -
nění nepřímých změn v užívání půdy v úvahu může používání některých biopaliv, 
například z odpadu a zbytků nebo cukrové třtiny, vést k velkým úsporám emisí, 
oproti tomu jiná biopaliva z plodin mohou v některých případech dokonce vést 
k čistému zvýšení emisí skleníkových plynů.
36 
Směrnice o udržitelné energii nicméně nestanoví producentům biomasy povin -
nost zahrnovat do výpočtu úspor emisí skleníkových plynů emise skleníkových 
plynů související s nepřímou změnou užívání půdy26. Dopad nepřímých změn 
v užívání půdy na udržitelnost biopaliv není tedy v posouzeních a uznávacích 
řízeních nepovinných režimů zohledňován.
37 
Jsme si vědomi technické obtížnosti posuzování dopadu nepřímých změn 
v užívání půdy na emise skleníkových plynů (zejména neexistence metodiky pro 
výpočet emisí z nepřímých změn v užívání půdy, které mohou vznikat kdekoliv ve 
světě, a ne nutně v oblastech, kde se biomasa pro biopaliva produkuje). Novelizo -
vaná směrnice o obnovitelné energii27 řeší tento problém stanovením 7% limitu 
pro podíl biopaliv z potravinářských plodin, které lze započítat do cíle pro rok 
2020, a dodatečných vykazovacích povinností pro členské státy a Komisi28. V době 
auditu nebyly k dispozici žádné informace o zdrojích, které by Komise mohla 
k vykazování nepřímých změn v užívání půdy použít.
Nedostatečné ověřování původu odpadu nebo zbytků 
používaných pro výrobu biopaliv
38 
Má se za to, že biopaliva vyráběná z odpadu a zbytků, jako bionafta vyráběná 
z použitého oleje na vaření (POV), jsou pro životní prostředí přínosnější, protože 
z hlediska využívání zemědělské půdy nekonkurují produkci potravin.25 CE Delft, Střednědobé 
hodnocení směrnice 
o obnovitelné energii: studie 
v kontextu programu REFIT, 
Delft, duben 2015 ( www.
cedelft.eu ).
26 Nicméně článek 3 směrnice 
(EU) 2015/1513, kterou se mění 
směrnice o udržitelné energii, 
stanoví Komisi povinnost 
předložit Parlamentu a Radě 
do 31. prosince 2016 zprávu, 
která bude mimo jiné uvádět 
posouzení na základě 
„nejlepších dostupných 
vědeckých poznatků o emisích 
skleníkových plynů 
vyplývajících z nepřímé změny 
ve využívání půdy v souvislosti 
s výrobou biopaliv“.
27 Směrnice (EU) 2015/1513.
28 Příloha VIII novelizované 
směrnice o udržitelné energii 
stanoví předběžné odhady 
emisí ILUC, které by členské 
státy a Komise měly při 
vykazování zohledňovat.
25 Připomínky 
39 
Možnost dvojího zápočtu biopaliv vyráběných z odpadů a zbytků vede k situa -
ci, kdy se bionafta vyráběná z POV (viz bod 9) často prodává za vyšší cenu než 
bionafta z rostlinného oleje29. Je zde tedy riziko, že panenský olej bude ředěn 
a prodáván jako POV. Na toto riziko upozornila nedávná studie30, v níž zazněly 
obavy hospodářských subjektů a dalších zainteresovaných stran týkající se rizika 
podvodu, tj. že panenský rostlinný olej se bude prodávat jako použitý olej na 
vaření.
40 
Bylo tedy nutné, aby Komise v rámci režimu uznávání posuzovala postupy ne -
povinných režimů a ujišťovala se, že biopaliva vyrobená z odpadu byla skutečně 
vyrobena z odpadu. Zjistili jsme však, že ve skutečnosti tomu tak nebylo, protože 
Komise neposuzovala, zda nepovinné režimy ověřují původ odpadu používaného 
k produkci biopaliv.
41 
V říjnu 2014 Komise přiznala, že nepovinné režimy neposkytují dostatečné důkaz -
ní informace o původu odpadu (např. restaurace v případě POV) a všem uznaným 
režimům zaslala pokyny. V pokynech navrhuje, aby režimy vyvinuly specifické 
auditní postupy, které obsáhnou kontrolu původu odpadu a zbytků, tzn. hospo -
dářských subjektů, kde odpad či zbytky vznikají. V pokynu se zdůrazňuje, že u od -
padu a zbytků existuje skutečné riziko podvodu, jehož příčinou jsou ekonomické 
stimuly (např. cena, jíž lze dosáhnou u vstupních surovin, které jsou vykázány 
jako odpad nebo zbytky, je vyšší než cena původního produktu31).
42 
To znamená, že od roku 2011, kdy byly uznány první nepovinné režimy, minimál -
ně do roku 2014 byla biopaliva certifikovaná jako vyrobená z odpadu, která se 
tedy do národních cílů započítávala dvakrát, certifikována, aniž by byl vhodným 
způsobem ověřen původu použitého odpadu. Vzhledem k tomu, že jsme při 
auditu zjistili nedostatky v dohledu nad nepovinnými režimy (viz body 50 až 56) 
a zavádění požadavků stanovených v pokynech (viz body 57 a 58), nemůžeme 
vyslovit závěr, že se ověřování účinně zlepšilo.29 Poznámka EK k ověřování 
zpracovatelského řetězce 
biopaliv vyrobených z odpadu 
a zpracovatelských zbytků 
z 10.10.2014, s. 2, bod 5.
30 Ecofys, Trendy na trhu POV, 
2013, s. 2.
31 Pokyn z 10.10.2014, s. 2.
26 Připomínky 
Biologicky vysoce rozmanitým travním porostům se až 
donedávna nedostávalo stálé ochrany
43 
Jedno kritérium udržitelnosti uvedené ve směrnici o udržitelné energii32 se týká 
ochrany biologicky vysoce rozmanitých travních porostů (včetně ohrožených 
nebo zranitelných druhů) na těchto pozemcích33. Aby ji Komise mohla začít prosa -
zovat, musela definovat34 kritéria a geografický rozsah, podle nichž se určuje, 
jaký travní porost by se měl považovat za biologicky vysoce rozmanitý. Komise 
s touto definicí přišla v prosinci 201435 a začala ji uplatňovat od 1. února 2015, 
ačkoliv směrnici o udržitelné energii měly členské státy začít uplatňovat do 
5. prosince 2010.
44 
Navzdory tomu, že vysoce biologicky rozmanité travní porosty byly definovány 
se zpožděním, některé nepovinné režimy nepřímo zajistily dodržování tohoto 
kritéria od začátku své certifikační činnosti zákazem jakékoliv přeměny travních 
porostů. Například v rámci tří ze čtyř prověřovaných nepovinných režimů se uvá -
dělo, že dokud Komise nestanoví definice, kritéria a geografické oblasti týkající 
se vysoce biologicky rozmanitých travních porostů, je od ledna 2008 jakákoliv 
přeměna travních porostů zakázána. Jiné režimy aspekt travních porostů s velkou 
biodiverzitou z procesu uznávání vynechaly, což znamená, že kontrola, zda vstup -
ní suroviny nepocházejí z takové půdy, nebyla do 1. října 2015 součástí osvědčení 
o udržitelnosti vydaných těmito režimy. Komise tedy režim uznala zčásti a toto 
kritérium udržitelnosti výslovně vyloučila.
45 
Dosud byly za těchto podmínek částečně uznány tři z 19 uznaných nepovinných 
režimů. Tyto režimy tedy certifikovaly biopaliva, aniž by kontrolovaly, zda byly 
jejich vstupní suroviny vyprodukovány po přeměně travních porostů, které mohly 
být travními porosty s vysokou biodiverzitou. Zjistili jsme, že přestože tyto režimy 
poskytují nedostatečnou míru jistoty, pokud jde o aspekt udržitelnosti, jejich 
osvědčení byla považována za osvědčení zahrnující všechna kritéria udržitelnosti 
podle směrnice o udržitelné energii. To například znamená, že biopalivo certi -
fikované těmito režimy se zohledňovalo ve výpočtu, který se týkal pokroku při 
plnění10% cíle stanoveného na rok 2020 pro dopravu.32 Čl. 17 odst. 3 písm. c)
33 Vysoce biologicky rozmanité 
travní porosty se v různých 
klimatických zónách liší 
a mohou zahrnovat mimo jiné 
vřesoviště, pastviny, louky, 
savany, stepi, křovinaté 
porosty, tundry a prérie, 3. bod 
odůvodnění nařízení Komise 
(EU) č. 1307/2014 ze dne 
8. prosince 2014, kterým se 
stanoví kritéria a zeměpisné 
oblasti k určení vysoce 
biologicky rozmanitých 
travních porostů pro účely 
čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 98/70/ES o jakosti 
benzinu a motorové nafty 
a čl. 17 odst. 3 písm. c) 
směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2009/28/
ES o podpoře využívání 
energie z obnovitelných 
zdrojů (Úř. věst. L 351, 
9.12.2014, s. 3).
34 Druhý pododstavec čl. 17 
odst. 3 směrnice o udržitelné 
energii ve znění platném do 
září 2015.
35 Nařízení (EU) č. 1307/2014.
27 Připomínky 
Transparentnost a správa nebyly dostatečně zohledněny
46 
Kromě výše uvedených otázek udržitelnosti nezahrnovalo posouzení a uznání 
Komise správu nepovinných režimů (kvalifikace vedení a pracovníků). Správa a ří -
zení nepovinného režimu a technická kapacita jeho zaměstnanců mají významný 
vliv na robustnost standardů režimu a jejich uplatňování. Transparentní správa, 
zajišťující adekvátní zastoupení zainteresovaných stran, a náležité know-how na 
straně vedoucích i zaměstnanců zvyšují pravděpodobnost správného nediskri -
minačního uplatňování standardů a omezují riziko, že se budou upřednostňovat 
specifické zájmy některých subjektů na trhu s biopalivy. Je-li správa nepovinného 
režimu v rukou zástupců pouze několika hospodářských subjektů, zvyšuje se rizi -
ko střetu zájmu a v důsledku toho i neúčinného ověřování souladu se standardy 
režimu. Obdobně platí, že je-li technická kapacita manažerů a pracovníků nepo -
vinného režimu nedostatečná, zvyšuje se riziko, že kontroly kvalita certifikačních 
orgánů nezajistí účinný soulad hospodářských subjektů se standardy režimu.
47 
Na základě veřejně přístupných informací jsme prověřovali transparentnost 
a správu a řízení 19 uznaných nepovinných režimů (viz přílohy II  a III). Nalez -
li jsme pět typů režimů: nepovinné režimy zřízené jako asociace jednotlivých 
zainteresovaných osob nebo subjektů, nepovinné režimy ustavené jako konsorcia 
organizací či asociací, nepovinné režimy zřízené orgány veřejné správy, nepovin -
né režimy ustavené soukromými společnostmi a nástroj pro výpočet emisí skle -
níkových plynů řízený výzkumným institutem, který byl uznán pouze jako měřicí 
režim pro úspory emisí skleníkových plynů.
48 
Naše analýza uvedená v  příloze II  potvrzuje, že správa je obecně transparentnější 
u nepovinných režimů s „otevřeným“ členstvím a u režimů založených veřejnými 
orgány než u režimů na bázi společností či konsorcií, které obecně zveřejňují 
méně informací. U jednoho nepovinného režimu se nepodařilo dohledat ani 
internetovou stránku. Z veřejně přístupných informací vyplývá, že u režimů spo -
lečností nebyly vytvořeny žádné konkrétní správní orgány nebo postupy a že ne -
povinné režimy řídí stávající vedení a zaměstnanci příslušných společností. Podle 
našeho názoru toto správní uspořádání s sebou nese vyšší riziko střetu zájmů.
28 Připomínky 
49 
V řídicích orgánech některých nepovinných režimů figurují různé zainteresované 
skupiny, například producenti, obchodníci, environmentalisté, výzkumní pracov -
níci atd. Jde o osvědčený postup, neboť zastoupení různých zájmových skupin 
zajišťuje větší vyrovnanost při rozhodování, jakož i ucelenější rozvoj standardů 
režimu a širší dohled nad jejich uplatňováním.
Neexistence dohledu nad nepovinnými režimy
Fungování režimů nebylo pod náležitým dohledem…
50 
Nepovinné režimy se uznávají na základě dokumentárního přezkumu jejich certi -
fikačních standardů a postupů uplatňovaných po uznání. Proto se domníváme, že 
k získávání jistoty, že osvědčení o udržitelnosti se vydávají v souladu se standar -
dy, které byly předloženy ke schválení, je dohled nad fungováním nepovinných 
režimů zásadní.
51 
Směrnice o udržitelné energii nestanoví Komisi povinnost vykonávat nad ne -
povinnými režimy dohled. Zjistili jsme, že poté, co Komise režimy uznala, již na 
ně nedohlížela (viz bod 57). Podle Komise má ona sama k dispozici pouze jeden 
kontrolní nástroj, a tím je odnětí uznání režimu, pokud má důkazy, že došlo k zá -
važnému porušení certifikačních pravidel a souvisejících požadavků. Jelikož však 
Komise na fungování režimů nedohlíží, je velmi nepravděpodobné, že by mohla 
takové dostatečné důkazy získat.
52 
Z našeho přezkumu práce provedené certifikačními orgány ve skutečnosti vy -
plývá, že standardy předložené nepovinnými režimy jako podklad k uznávacímu 
řízení se ne vždy uplatňují v praxi. Je tedy zřejmé, že aktivní dohled Komise nad 
tím, jak nepovinné režimy fungují, je potřeba.
29 Připomínky 
36 Čl. 17 odst. 4 a čl. 17 odst. 5.53 
Například standardy jednoho navštíveného nepovinného režimu stanoví certi -
fikačnímu orgánu povinnost provést audit řady producentů biomasy a potvrdit, 
že původ biomasy, jež byla vykázána jako udržitelná, je znám a je udržitelný a že 
dodržení kritérií udržitelnosti směrnice o udržitelné energii lze prokázat. Podle 
pokynů nepovinného režimu mohou audity být v závislosti na kontextu, situaci 
a míře rizika dokumentární ověřovací kontrolou anebo ověřovacím auditem na 
místě. Zjistili jsme však, že v praxi auditoři certifikačního orgánu ověřovací audity 
na místě u zemědělců neprováděli, ačkoliv standard režimu ověřování na místě za 
určitých okolností vyžadoval.
54 
Další příklad se týká povinnosti ochrany mokřadů a rašelinišť. Podle směrnice 
o udržitelné energii36 nelze pěstovat plodiny pro výrobu udržitelných biopaliv 
v oblastech, kde došlo k přeměně půdy s velkou zásobou uhlíku. Nepovinné reži -
my musí vytvořit konkrétní pokyny k této problematice a vytvořit ucelený systém 
pro kontrolu souladu s předpisy, který pak budou nezávislí auditoři používat. Při 
auditu ve Francii vyšlo najevo, že navzdory tomu, že navštívený nepovinný režim 
vypracoval podrobné standardy týkající se přeměny takových chráněných ob -
lastí, ověřování souladu s těmito standardy bylo pro certifikační orgány obtížné. 
Jak potvrdily francouzské orgány veřejné správy, důvodem je skutečnost, že ve 
Francii neexistuje žádný přesný mapový systém pro identifikaci mokřadů a rašeli -
nišť. Na národní mapové databázi se stále pracuje a systém nezaručuje přesnost, 
aktualizace, integritu a úplnost údajů o oblastech s mokřady a rašeliništi. Kontrol -
ní systém zavedený nepovinným režimem pro oblasti mokřadů a rašelinišť tedy 
nemohl být v praxi uplatněn. Při dokumentárním posouzení uznání, které provedl 
dodavatel Komise, nemohl být tento konkrétní problém zjištěn.
55 
Dále nebyl zaveden žádný konkrétní systém pro správu a řízení stížností, který 
by Komisi informoval o možném porušení pravidel nepovinného režimu. Komise 
neověřuje, zda stížnostem adresovaným přímo nepovinným režimům nebo zve -
řejněným jiným způsobem je z jejich strany věnována náležitá pozornost. Komise 
se spoléhá na povědomí zúčastněných stran o existenci obecného internetové -
ho systému pro stížnosti na porušení práva EU. Na internetové stránce tohoto 
systému je však vysvětlení, že Evropská komise akceptuje stížnost pouze v přípa -
dě, že jde o porušení unijního práva orgány v členském státě EU, což není případ 
nepovinných režimů.
30 Připomínky 
56 
Zjistili jsme, že některé členské státy stanovují nepovinným režimům a certifi -
kačním orgánům konkrétní povinnosti (viz rámeček 5 ). I když to lze chápat jako 
pokus kompenzovat na národní úrovni dohled, který není zajištěn na úrovni EU, 
domníváme se, že tento postup podrývá harmonizaci certifikace udržitelných 
biopaliv v EU. Je tomu tak proto, že v některých členských státech nemá uznání 
ze strany Komise v praxi žádnou hodnotu, pokud nepovinný režim neplní určité 
specifické podmínky stanovené členským státem. Neexistence harmonizovaného 
dohledu nad nepovinnými režimy na úrovni EU zvyšuje riziko diskriminačních 
kontrol v členských státech.
Příklady požadavků na úrovni členského státu, které omezují účinky uznání ze 
strany Komise
Aby mohly certifikační orgány sídlící v Německu provádět certifikační činnost nasmlouvanou s nepovinným 
režimem, musí být uznány německými správními orgány a podrobit se kontrolám, které jdou nad rámec 
kontrol již prováděných nepovinnými režimy. Orgány státní správy mají konkrétně právo být přítomny auditu 
prováděnému certifikačními orgány – jde o tzv. svědecký audit, a pokud audit probíhá mimo území Německa, 
certifikační orgán musí uhradit cestovní náklady úředníků pověřených takový svědecký audit provést.  V Pol -
sku je provádění certifikační činnosti jak u nepovinných režimů, tak u certifikačních orgánů jednajících jejich 
jménem podmíněno povinností zřídit si v této zemi kancelář.Rámeček 5
… požadovaná zlepšení postupů se náležitě nevymáhala
57 
I když dohled nad nepovinnými režimy je nejúčinnějším způsobem, jak zjišťovat 
a napravovat jejich provozní nedostatky, k větší účinnosti režimů může přispět 
i podpora osvědčených postupů formou pokynů. Komise dosud vydala tři pokyny 
(které nejsou právně závazné) pro uznané nepovinné režimy s cílem zlepšit ově -
řování původu odpadu a zbytků používaných pro produkci biopaliv umožňující 
identifikovat biologicky vysoce rozmanité travní porosty a zvýšit transparentnost 
režimů37.37 Poznámky EK k „Ověřování 
zpracovatelského řetězce 
biopaliv vyrobených z odpadu 
a zbytků“ (10.10.2014); 
k „Zavádění v nedávné době 
schválených kritérií 
a geografických pásem 
biologicky vysoce 
rozmanitých travních porostů“ 
(29.1.2015) a k dokumentu 
„Aktualizace internetové 
stránky Komise, upozornění 
a opatření v oblasti 
transparentnosti“ (12.3.2015).
31 Připomínky 
58 
Zjistili jsme, že přestože problematika pojednaná v pokynech má značný význam, 
Komise dodržování závazků uvedených v pokynech nevymáhala, například tím, 
že by stanovila konečné lhůty, v nichž by nepovinné režimy musely požadovaná 
zlepšení zavést do praxe. Například podle pokynu k opatřením v oblasti trans -
parentnosti, vydaného dne 12. března 2015, měly nepovinné režimy poskytnout 
odkaz na své internetové stránky a zveřejnit další relevantní informace podrobně 
uvedené v  příloze III  této zprávy. Provedli jsme prověrku internetových stránek 
nepovinných režimů a zjistili jsme, že téměř rok od vydání tohoto pokynu nejsou 
tyto požadavky ani zdaleka splněny: řada informací buď zveřejněna nebyla, nebo 
byla nejasná či neúplná.
59 
Pro normotvůrce je transparentnost naprosto zásadní, neboť článek 24 směrnice 
o udržitelné energii stanoví Komisi povinnost zřídit veřejnou online platformu 
pro transparentnost s cílem „zvýšit transparentnost a usnadnit a podporovat spo -
lupráci mezi členskými státy“. Podle téhož ustanovení lze navíc platformu „využít 
ke zveřejnění důležitých informací, o nichž se Komise a členské státy domnívají, 
že mají zásadní význam z hlediska této směrnice a dosažení jejích cílů“.
60 
Komise má za to, že internetová adresa Generálního ředitelství Komise pro ener -
getiku38, která obsahuje všechny z právního hlediska nutné informace od člen -
ských států a další užitečné informace, takovou transparentní platformou je. Ve 
své současné podobě není tato transparentní platforma, řízená výhradně Komisí, 
plně adekvátní odpovědí na požadavek směrnice o udržitelné energii „usnadňo -
vat a podporovat spolupráci mezi členskými státy“. To potvrdily i zainteresované 
strany (vnitrostátní orgány, nepovinné režimy), které se výrazně zasazovaly za 
větší transparentnost a sdílení informací.
61 
Rámeček  6 dokládá, že potřeba posílit sdílení informací se neomezuje na Komisi 
a členské státy, ale stojí o ni i nepovinné režimy.38 https://ec.europa.eu/energy/  
en/renewable-energy-  
transparency-platform
32 Připomínky 
Příklady možného porušení povinnosti z důvodu nedostatečného sdílení informací
Dnes se může hospodářský subjekt, jehož certifikace byla jedním certifikačním orgánem zamítnuta, obrátit na 
jiný certifikační orgán a získat osvědčení, aniž by zavedl zlepšení požadovaná prvním certifikačním orgánem.
Ačkoliv nový certifikační orgán je povinen vyžádat si poslední certifikační zprávu a hospodářský subjekt je 
povinen mu ji předložit, není možné ujistit se o tom, že se tak skutečně děje.
U některých nepovinných režimů jsou informace transparentní a k auditním zprávám vydaným jedním certi -
fikačním orgánem mají přístup i ostatní certifikační orgány fungující v tomto režimu. Pokud však dva certifi -
kační orgány spadají pod různé nepovinné režimy, nemá nový certifikační orgán možnost zprávu, která vedla 
k odmítnutí vydat osvědčení, vidět, pokud mu ji subjekt odmítne poskytnout.Rámeček 6
Statistické údaje o biopalivech certifikovaných jako 
udržitelná by mohly být nadhodnoceny…
62 
Největší podíl energie využívané v dopravě připadá na paliva. Bez podstatného 
přispění biopaliv nelze cíle v podobě 10 % obnovitelné energie v dopravě do 
roku 2020 dosáhnout. Jelikož pro výpočet podílu obnovitelné energie v dopravě 
lze brát v úvahu pouze udržitelná biopaliva, je nezbytné, aby údaje o využívání 
udržitelných biopaliv byly spolehlivé. Eurostat takové údaje zveřejňuje ve speci -
fických tabulkách podílů (tabulky „SHARES“) o podílech obnovitelné energie na 
spotřebě energie v dopravě a dalších hospodářských sektorech, na něž se vztahu -
je směrnice o obnovitelné energii.
63 
Členské státy odpovídají za to, že vykázané částky budou podloženy platnými 
osvědčeními, a bude je tak možné považovat za částky odpovídající kritériím 
udržitelnosti pro biopaliva.
33 Připomínky 
64 
Když Eurostat obdrží údaje zaslané členskými státy, provede obecnou kontrolu 
jednotnosti údajů39 a v maximálně možném rozsahu ověří, že vykázané údaje 
odpovídají harmonizované metodice. K typickým problémům, s nimiž se Eurostat 
potýká, patří datové vstupy (obvykle překlepy) a chybějící údaje. Pokud Eurostat 
opakovaně zjišťuje problémy ve vykázaných údajích i poté, kdy kontaktoval vni -
trostátní orgány, informuje Generální ředitelství pro energetiku, které odpovídá 
za dohled nad plněním směrnice o udržitelné energii členskými státy a zároveň je 
oprávněno podniknout další kroky.
… protože obsahují biopaliva, jejichž udržitelnost nebyla 
ověřena
65 
V Polsku zákon vyžaduje u biopaliv pouze soulad s kritérii udržitelnosti podle 
směrnice o udržitelné energii a od 1. ledna 2015 ověření tohoto souladu. To zna -
mená, že v období 2011–2014 nemusely hospodářské subjekty předložit důkazy 
o udržitelnosti značného objemu biopaliv smíchaných s fosilními palivy. Polsko 
však vykázalo, že všechna použitá biopaliva splňují kritéria udržitelnosti směrnice 
o udržitelné energii. Eurostat tyto údaje akceptoval a zveřejnil, aniž by byl zajiš -
těn soulad těchto biopaliv s kritérii udržitelnosti směrnice o udržitelné energii 
a ověření tohoto souladu.
66 
Francie, jejíž státní systém pro certifikaci udržitelných biopaliv v roce 2011 ještě 
nebyl v plném provozu, vykázala za tento rok „0“ biopaliv v souladu s předpisy; 
tento údaj byl zveřejněn ve statistických údajích Eurostatu. Domníváme se, že 
stejně tak tomu mělo být v případě Polska.
… a protože původ biomasy použité pro dvojí zápočet 
biopaliv nebyl dostatečně ověřen
67 
Vnitrostátní statistické údaje jasně oddělují objem biopaliv, která se započítávají 
dvakrát, od biopaliv, která se započítávají jednou. Pouze vnitrostátní orgány se 
však mohou ujistit o tom, že původ u obou typů biopaliv je možné vysledovat 
(viz bod 63). Vzhledem k neadekvátnosti kontrol ověřujících původ biomasy 
z odpadu nebo zbytků, o nichž se hovoří v bodech 38–42, nelze vyloučit, že údaje 
o dvakrát započítaných biopalivech mohou zahrnovat množství bionafty s certifi -
kací vyrobeno z POV, zatímco ve skutečnosti mohl být vstupní surovinou panen -
ský olej nebo podvodně denaturovaný panenský olej.39 Například srovná obdržené 
údaje s veřejně přístupnými 
zdroji (např. dříve 
připravenými publikacemi 
jiných orgánů apod.) anebo 
ověří, že vykázané údaje jsou 
úplné a neobsahují chyby na 
vstupu.
34 Připomínky 
68 
Za dvojí zápočet odpovídají členské státy. Před změnou směrnice o udržitelné 
energii, byl dvojí zápočet obecně možný u biopaliv vyrobených z odpadu a bylo 
na členských státech, aby rozhodly, jaké látky lze považovat za odpad. Zjistili 
jsme, že EU nemá jednotnou definici látek považovaných za odpad40. Dvakrát 
započítané údaje vykázané členskými státy nejsou proto přímo srovnatelné: 
jedna látka mohla mít v jednom členském státě využití, a tedy nebyla považována 
za odpad, oproti tomu v jiném členském státě byla stejná látka považována za 
odpad způsobilý pro produkci biopaliv, které byly započítány dvakrát41.
69 
Po novelizaci ze září 201542 obsahuje směrnice o udržitelné energii seznam vstup -
ních surovin, které lze využívat k výrobě biopaliv, jež se započítávají dvakrát43. 
Směrnice o udržitelné energii však stále umožňuje používat při produkci moder -
ních biopaliv v zařízeních, která fungovala před přijetím této novely, vstupní suro -
viny, které na tomto seznamu uvedeny nejsou, ale příslušné orgány státní správy 
rozhodly, že jsou odpadem44.
70 
Členské státy zdůraznily, že ověřování zpracovatelského řetězce biopaliv vyrobe -
ných z odpadu a zbytků je oblast, jež vyžaduje bedlivé sledování, neboť zde bylo 
zjištěno riziko podvodu. Příklady zjištěných rizik podvodů souvisejících s odpa -
dem a zbytky:
– subjekt by mohl jako odpad nebo zbytky klasifikovat látku, která odpadem 
ani zbytkem není (nebo byla naředěna), nebo
– subjekt se může pokusit získat u různých nepovinných režimů pro jeden dva -
krát započítaný produkt certifikaci dvakrát.
71 
Členské státy spolu především z popudu Německa a Francie debatovaly o mo -
nitorování a možných opatřeních pro prevenci podvodů, rozhovory však byly 
odloženy, protože ostatní členské státy se domnívají, že legitimně vést takovou 
debatu může pouze Komise.40 Viz oddíl 2 „Udržitelnost 
moderních biopaliv v EU“ ( The 
sustainability of advanced 
biofuels in the EU ), IEEP, 
Londýn, 2013.
41 Například tallový olej 
(z dřevozpracujícího průmyslu) 
se ve Švédsku považuje za 
odpad a započítává se dvakrát, 
zatímco ve Spojeném 
království nikoliv, protože se 
využívá jako chemický 
prekurzor.
42 Směrnice (EU) 2015/1513.
43 Čl. 3 písm. f) a příloha IX, 
členské státy jsou povinny 
zajistit jejich dodržování do 
10. září 2017.
44 Čl. 3 odst. 4 písm. e) směrnice 
o udržitelné energii v platném 
znění.
35
 Závěry a doporučení
72 
V rámci balíčku EU pro oblast energetiky a změny klimatu, který Evropská rada 
přijala v roce 2009, musí členské státy zajistit, aby podíl energie z obnovitelných 
zdrojů u všech druhů dopravy činil v roce 2020 minimálně 10 % konečné spotřeby 
v tomto odvětví. Nejvíce využívaným zdrojem obnovitelné energie v členských 
státech v oblasti dopravy je biopalivo. Členské státy však mohou do tohoto 10% 
cíle pro oblast dopravy započítávat pouze biopaliva certifikovaná nepovinnými 
režimy jako udržitelná45.
73 
Při auditu jsme hledali odpověď na otázku, zda Komise a členské státy zavedly 
spolehlivý certifikační systém pro udržitelná biopaliva. Dospěli jsme k závěru, 
že kvůli nedostatkům v uznávacím řízení Komise a následném dohledu nad 
nepovinnými režimy není evropský systém certifikace pro udržitelnost biopaliv 
spolehlivý.
74 
Uznání nepovinných režimů Komisí, jež se omezuje na povinné ověřování podle 
směrnice o udržitelné energii, nezajišťuje, že certifikovaná biopaliva jsou udržitel -
ná. Zjistili jsme, že posouzení prováděná Komisí, z nichž se při uznávání nepo -
vinných režimů vychází, adekvátně nepokrývají některé důležité aspekty, které 
jsou k zajištění udržitelnosti certifikovaných biopaliv nutné. Komise konkrétně od 
nepovinných režimů nevyžadovala, aby ověřovaly, že výroba biopaliv, která cer -
tifikují, nevede k významným rizikům negativních socio-ekonomických dopadů, 
například sporům ohledně pozemkového vlastnictví, nucené/dětské práci, špat -
ným pracovním podmínkám a zdravotním a bezpečnostním rizikům. Obdobně 
není předmětem tohoto hodnocení ani dopad nepřímých změn ve využití půdy 
na udržitelnost biopaliv. Ačkoliv jsme si vědomi technické obtížnosti posuzování 
dopadu nepřímých změn ve využití půdy, relevantnost systému EU pro certifikaci 
udržitelnosti bez této informace není dostatečná (body 30–37).
75 
Komise dále uznala nepovinné režimy, které neměly vhodné ověřovací postupy, 
jež by zajišťovaly, že biopaliva vyrobená z odpadu byla skutečně vyrobena z od -
padu (tj. nekontrolovala hospodářský subjekt v místě výroby odpadu). Komise si 
tohoto problému nebyla až do října 2014 vědoma a pak vydala pokyn, v němž ne -
povinným režimům navrhuje, aby vyvinuly zvláštní auditní postupy pro kontrolu 
původu odpadu (body 38–42).45 Členské státy mohou také 
zřizovat státní certifikační 
systémy, většina objemu 
biopaliv použitých v EU je ale 
certifikována nepovinnými 
režimy.
36 Závěry a doporučení 
76 
Směrnice o obnovitelné energii stanoví jako kritérium udržitelnosti vstupních su -
rovin pro biopaliva pěstovaných v Evropské unii povinnost plnit environmentální 
závazky EU pro oblast zemědělství. Zjistili jsme, že Komise nepovinné režimy, 
které neměly zvláštní ověřovací postupy zajišťující soulad s tímto závazkem pod -
míněnosti, nicméně přesto uznala (bod 28).
Doporučení 1 – Komplexní posouzení nepovinných režimů, 
které požádaly o uznání
Komise by měla pro účely budoucích uznání provést ucelenější posouzení nepo -
vinných režimů. Zejména posuzovací rámec uznání by měl rovněž ověřovat, zda 
režimy:
a) hodnotí, nakolik výroba certifikovaných biopaliv vede k významným rizikům 
negativních socio-ekonomických dopadů, například sporům ohledně pozem -
kového vlastnictví, nucené/dětské práci, špatným pracovním podmínkám 
a zdravotním a bezpečnostním rizikům; Komise by proto měla vyžadovat, 
aby nepovinné režimy jednou ročně na základě svých certifikačních činností 
hlásily případné relevantní informace týkající se výše uvedených rizik; Komise 
by měla tyto zprávy nepovinných režimů zohlednit při plnění svých vlastních 
vykazovacích povinností stanovených směrnicí o udržitelné energii;
b) účinně ověřují, zda výrobci vstupních surovin pro výrobu biopaliv v EU 
dodržují požadavky v oblasti životního prostředí, které EU stanovila pro 
zemědělství;
c) poskytují dostatečné důkazní informace o původu odpadu nebo zbytků pou -
žívaných pro výrobu biopaliv.
77 
Zjistili jsme, že některé uznané režimy nebyly dostatečně transparentní nebo 
byly funkce v jejich správní struktuře obsazeny pouze zástupci několika hospo -
dářských subjektů, což zvýšilo riziko střetu zájmů a bránilo účinné komunikaci 
s ostatními zainteresovanými stranami (např. s Komisí, orgány státních správ, 
jinými režimy, certifikačními orgány a hospodářskými subjekty). Důvodem je 
podle našeho názoru skutečnost, že Komise tyto otázky při uznávání nezvažo -
vala. V roce 2015 vydala Komise pokyn s cílem zlepšit transparentnost uznaných 
nepovinných režimů. Plnění závazků v něm uvedené se nicméně nevymáhalo 
(body 46–49 a 59).
37 Závěry a doporučení 
Doporučení 2 – Zajištění vhodné správy a transparentnosti 
nepovinných režimů
Při budoucích uznávacích řízeních by Komise měla:
a) posuzovat, zda správa nepovinných režimů snižuje riziko střetu zájmů;
b) požadovat, aby si nepovinné režimy zřídily oficiální internetovou stránku, kde 
budou veřejně přístupné informace odpovídající minimálním požadavkům 
na transparentnost. K těmto požadavkům patří minimálně: oficiální kontakt -
ní údaje (adresa, telefon, e-mail), informace o správě a řízení nepovinného 
režimu a kvalifikaci a zkušenostech jeho manažerů a klíčových zaměstnan -
ců, úplný seznam certifikačních orgánů působících v rámci tohoto režimu, 
podrobné seznamy platných, prošlých a odňatých osvědčení (s daty), auditní 
zprávy, informace o stížnostech nepovinných režimů / systém pro podávání 
dotazů a informace o zjištěných porušeních předpisů. Nepovinné režimy by 
měly zveřejňované informace aktualizovat.
78 
Rovněž jsme zjistili, že Komise nedohlíží na fungování uznaných nepovinných re -
žimů. Jelikož rozhodnutí o uznání se vydává na základě dokumentárního přezku -
mu certifikačního řízení, nedostatečný dohled vede k tomu, že Komise není 
schopna získat jistotu, že nepovinné režimy certifikační standardy předložené 
v uznávacím řízení skutečně uplatňují. Komise dále nedisponuje prostředky, jež 
by umožňovaly zjišťovat údajná porušení pravidel ze strany nepovinných režimů, 
neboť nebyl zaveden systém pro správu a řízení stížností a Komise neověřuje, zda 
je se stížnostmi adresovanými přímo nepovinným režimům nakládáno náležitým 
způsobem (bod 55).
38 Závěry a doporučení 
Doporučení 3 – Dohled ze strany Komise
Komise by měla s okamžitou platností začít nad uznanými nepovinnými režimy 
vykonávat dohled, a to tak, že bude:
a) kontrolovat, zda jsou certifikační operace režimů v souladu se standardy 
předloženými v uznávacím řízení;
b) vyžadovat, aby nepovinné režimy zavedly transparentní systém pro řízení 
stížností, který by měl mít minimálně tyto parametry: i) být snadno dostupný 
na internetové stránce režimu; ii) informovat o způsobu podávání stížností, 
o časovém horizontu řízení a možnosti odvolání v případě zamítnutí stížnosti; 
iii) pokrývat jak stížnosti na certifikační orgány, tak na hospodářské subjekty 
v rámci nepovinného režimu; iv) mít systém pro sledování položek na základě 
registrů. Komise by měla systematicky ověřovat informace uvedené v regis -
trech a přijímat opatření v případech, kdy je považuje za vhodné.
79 
Za spolehlivost údajů o udržitelných biopalivech vykazovaných Komisi odpovídají 
členské státy. Údaje členských států týkající se podílu biopaliv, která jsou v sou -
ladu s přepisy, na celkovém objemu pohonných hmot, nemusí být spolehlivé, 
neboť statistické údaje o biopalivech, která byla certifikována jako udržitelná, 
mohou být nadhodnoceny. Zjistili jsme, že členské státy (Polsko) byly s to vykázat 
biopaliva jako udržitelná, i když jejich udržitelnost nebyla prokázána (bod 65).
Doporučení 4 – Shromažďování a vykazování údajů 
o udržitelných biopalivech
Komise by měla členským státům navrhnout, aby své statistické údaje dokládaly 
důkazními informacemi o spolehlivosti vykazovaných objemů biopaliv, a zvýšily 
tak spolehlivost údajů o udržitelných biopalivech. Důkazní informace by mohly 
mít podobu obecného osvědčení/prohlášení vydaného subjektem, který odpoví -
dá za sběr údajů o udržitelných biopalivech a jejich předání příslušnému orgánu 
státní správy, který je zasílá Eurostatu.
39 Závěry a doporučení 
80 
Na spolehlivost a srovnatelnost statistických údajů o udržitelných biopalivech má 
negativní dopad fakt, že neexistuje jeden identifikační systém pro látky, které se 
v EU považují za odpad. Definice odpadu se tak v různých členských státech liší: 
jedna látka může mít podle jednoho členského státu využití, a tedy nebude po -
važována za odpad, zatímco v jiném členském státě za odpad považována je a je 
způsobilá pro produkci biopaliv, která se započítávají dvakrát. Jednou ze změn 
přijatých v září 2015 bylo schválení přílohy ke směrnici o udržitelné energii, jež 
obsahuje seznam vstupních surovin a paliv, jejichž příspěvek k 10% cíli pro oblast 
dopravy lze započíst dvakrát. Směrnice o udržitelné energii však stále umožňuje 
používat vstupní suroviny, které na tomto seznamu nejsou uvedeny, pokud je 
příslušné orgány státní správy označily za odpad46 (body 68 a 69).
Doporučení 5 – Harmonizace definice odpadů používaných 
k výrobě moderních biopaliv
I když je definice vstupních surovin, jež lze využít při výrobě „dvakrát započí -
taných“ biopaliv, nyní uvedena v novelizované směrnici o udržitelné energii, je 
i nadále možné, že jedna látka bude v jednom členském státě považována za 
odpad, ale v jiném nikoliv. Pro zajištění srovnatelnosti statistických údajů o udr -
žitelných biopalivech a zvýšení jistoty ohledně spolehlivosti údajů o moderních 
biopalivech by Komise měla členským státům co možná nejdříve navrhnout har -
monizaci definice odpadových látek, které nejsou uvedeny v seznamu směrnice 
o udržitelné energii, používaných k výrobě moderních biopaliv v zařízeních, jež 
byla v provozu před přijetím směrnice (EU) 2015/1513, kterou se mění směrnice 
o udržitelné energii.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Kersti KALJULAID, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 25. května 2016.
 Za Účetní dvůr
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 předseda
46 Čl. 3 odst. 4 písm. e) směrnice 
o udržitelné energii v platném 
znění.
40
 Přílohy
Paliva a biopaliva v dopravě – ktoe 2014
Fosilní paliva Biopaliva
Členský stát Benzín  (1) Nafta  (2)Benzín a nafta 
celkem  (3=1+2)Všechna 
biopaliva  a)Biopaliva 
splňující 
standardyZ toho : Dvakrát 
započítaná biopaliva 
BE 1 241,74 6 862,66 8 104,40 3 87, 6 0 3 87, 6 0 0,00
BG 495,06 1 610,39 2 105,45 110,87 110,87 0,00
CZ 1 509,78 3 75 7,93 5 267,71 316,76 316,76 0,00
DK 1 299,22 2 375,54 3 674,76 213,42 213,42 0,00
DE 17 474,16 31 813,51 49 2 87, 67 2 806,49 2 806,49 518,25
EE 236,22 494,00 730,22 5,76 0,00 0,00
IE 1 136,93 2 420,73 3 55 7, 6 6 116,18 116,18 76,96
EL 2 583,00 2 175,27 4 758,26 135,21 30,05 30,05
ES 4 405,03 20 616,75 25 021,78 944,88 0,00 0,00
FR 6 522,12 32 159,62 38 681,74 2 955,35 2 955,35 133,91
HR 536,15 1 216,01 1 752,16 29,86 29,86 0,00
IT 8 303,64 2 2 9 87,15 31 290,79 1 065,17 1 063,47 185,80
CY 350,22 230,06 580,28 9,72 9,72 6,09
LV 201,30 688,12 889,41 22,02 22,02 0,00
LT 197,19 1 213,96 1 411,15 63,20 59,71 0,00
LU 313,25 1 707,9 6 2 021,21 68,68 68,57 41,37
HU 1 211,90 2 332,40 3 544,31 193,27 193,27 52,77
MT 73,95 102,70 176,65 4,65 4,32 4,32
NL 3 715,85 5 770,92 9 486,77 349,06 336,56 212,56
AT 1 581,62 5 483,35 7 064,97 593,41 531,91 0,00
PL 3 462,26 9 090,31 12 552,57 705,37 705,37 0,00
PT 1 119,49 3 813,39 4 932,88 261,25 151,54 15,82
RO 1 339,28 3 615,17 4 954,45 166,96 166,65 0,00
SI 439,60 1 288,93 1 728,53 42,37 42,37 0,00
SK 540,22 1 350,55 1 890,78 133,87 130,60 0,00
FI 1 364,95 2 101,32 3 466,27 497, 6 5 496,28 451,01
SE 2 731,97 3 676,79 6 408,76 992,10 992,10 419,80
UK 12 678,62 24 554,41 37 233,03 1 179,00 1 179,00 686,00
Celkem 77 064,72 195  509,91 272  574,63 14 370,13 13 120,04 2 834,71
z toho:
Bionafta 11 3 67, 62 4,0% % pohonných hmot
Biosložky do moto -
rového benzínu2 636,91 0,9%
Pohonné hmoty celkem 286  944,76
a) Číselné údaje v tomto sloupci zahrnují bionaftu a biosložky do motorového benzínu a u některých členských států malá množství bioplynu.
Zdroj:  PODÍLY EUROSTATU 2014, podrobné výsledky.Příloha  I
41 Přílohy 
Správa a řízení nepovinných režimů
Nepovin -
ný režimVlastnictví Správa a řízeníStanovy 
nebo jejich 
ekvivalent
NR ve vlastnictví svých členů (otevřené členství)
NR01 ČlenovéValné shromáždění jmenuje šest členů správní rady. 
Správní rada řídí záležitosti asociace a je vázána usneseními valného shromáždění , jehož se 
účastní všichni členové.
Správní rada  je odpovědná valné hromadě a dostává se jí podpory ze strany výkonné rady 
a technických výborů . 
Výkonná rada zajišťuje provoz certifikačního systému.Ano
NR02 ČlenovéČlenové  jsou přidělování do volicích tříd. Volicí třídy jmenují dva až 18 ředitelů do správní rady . 
Správní rada odpovídá za dohled nad režimem a za jeho řízení. Správní rada jmenuje výkonného 
pracovníka a výkonný orgán režimu: výkonného ředitele  a sekretariát . Správní rada rovněž 
utváří správní výbor . 
Správní rada zřizuje výbory , pracovní  a úkolové skupiny  a deleguje na ně některé pravomoci. Ano
NR03 ČlenovéValné shromáždění je nejvyšším rozhodovacím orgánem režimu; volí výkonnou radu  o maxi -
málně 15 členech. Výkonná rada jmenuje sekretariát  a pověřuje ho operačním řízením režimu. 
Pro některá specifická témata se podle potřeby vytvářejí účelové pracovní skupiny .Ano
NR04 ČlenovéČlenové režimu jsou rozděleni mezi sedm komor , které volí řídicí orgán organizace ( valné 
shromáždění delegátů ). Shromáždění volí správní radu (pět až devět členů), která odpovídá 
za řízení režimu a zastupuje asociaci ve vztahu k třetím stranám. Správní rada zajišťuje dohled nad 
sekretariátem  a může jmenovat výkonného ředitele . Výkonný ředitel odpovídá za realizaci stra -
tegie a politik asociace a vede sekretariát, který je odpovědný za každodenní řízení režimu. Ředitelé 
mohou rovněž ustavovat výbory , pracovní skupiny a poradní panely .Ano
NR05 ČlenovéBěžného valného shromáždění  se účastní všichni členové režimu. Valné shromáždění volí tři až 
16 členů rady guvernérů. Za obecné řízení režimu odpovídá rada guvernérů ve spolupráci s generál -
ním tajemníkem . Rada guvernérů pověřuje každodenním řízením režimu generálního tajemníka 
a sekretariát . Rada guvernérů může jmenovat nebo delegovat část svých pravomocí a povinností 
na pracovní skupiny , stálé výbory nebo pracovní skupiny .AnoPříloha  II
42 Přílohy 
Nepovin -
ný režimVlastnictví Správa a řízeníStanovy 
nebo jejich 
ekvivalent
NR v majetku konsorcií, organizací či asociací
NR06Konsorcium sedmi 
subjektů Konsorcium sedmi zakládajících členů jmenuje členy do řídicího výboru  režimu. Řídicí výbor je 
řídicím orgánem režimu a pověřuje technickým řízením režimu (volbou a  smlouvou) technického 
poradce  s náležitou technickou kvalifikací, který je rovněž členem řídicího výboru.Ano
NR07Zastřešující orgán 
pro několik zajišťo -
vacích režimůRada zastřešujícího  orgánu se skládá z týmu odborníků a řídí fungování společnosti. Vykonává 
dohled nad různými režimy, které řídí sektorové rady. Na řízení sektorových režimů, mimo jiné 
nepovinných režimů, a jejich činnosti dohlíží zajišťovací sektorové rady . Tyto sektorové režimy 
jsou složeny z odborníků a zástupců příslušných sektorů. 
Každý sektor zajištění má technický poradenský výbor  složený z odborníků z daného sektoru.  
Odpovídají za průběžnou správu a rozvoj standardů nepovinného režimu.
V různých potravinářských sektorech fungují různé režimy a zastřešující subjekt pomáhá s vývojem 
podrobných systémů norem a kontrol pro každý z těchto sektorů. Nezjištěn
NR08Společnost s ru -
čením omezeným 
zárukou, se 
členy/ručiteli číta -
jícími osm různých 
subjektů.Informace dostupné na internetu nejsou zcela jasné a vyplývá z nich, že správní rada režimu je 
odpovědná generálnímu řediteli  mateřské společnosti. 
Režim kontroluje správní rada  odpovědná za strategii, celkové řízení a správu společnosti.  
Za rozvoj a monitorování technických a marketingových aspektů fungování režimu odpovídají dvě 
pracovní skupiny . Nezjištěn
NR09Deset asociací a  or-
ganizací z oblasti 
zemědělství, obcho -
du, paliv, biopaliv a 
bioplynu Valná hromada akcionářů  jmenuje výkonné vedení  a nominuje poradní výbor  a sankční 
výbor , které výkonnému vedení poskytují podporu. 
Řízení a provoz režimu bylo (dohodou o zastoupení) delegováno na společnost.
Opatření pro údržby a další rozvoj certifikačního systému režimu iniciuje a koordinuje poradní výbor.Nezjištěn
NR10 Obchodní asociaceTechnická poradní skupina  režimu se skládá ze zástupců obchodní asociace jako vlastníků režimu 
a hlavního certifikačního orgánu. Tato expertní skupina vydává rozhodnutí a doporučení ohledně 
provozních otázek týkajících se uplatňování a výsledků režimu.Nezjištěn
NR11 Konfederace Režim vlastní a řídí konfederace , která režim rozvíjí a provádí.  Nezjištěn
NR12 Konfederace Režim vlastní a řídí konfederace , která režim rozvíjí a provádí.  NezjištěnPříloha  II
43 Přílohy 
Nepovin -
ný režimVlastnictví Správa a řízeníStanovy 
nebo jejich 
ekvivalent
NR vlastněný orgány veřejné správy
NR13Vnitrostátní stan -
dardizační orgánRežim je řízen vnitrostátním normalizačním orgánem v souladu se systémy zavedenými pro řízení 
režimů. Vnitrostátní normalizační orgán odpovídá za rozvoj norem.
Na řízení režimů vnitrostátního normalizačního orgánu se podílí tyto subjekty: vedení režimu, výbor 
vedení režimu, expertní výbor a přezkumný výbor.Nezjištěn
NR14Národní výzkumný 
ústavSprávcem systému  je ředitel národního výzkumného ústavu. Ředitel ustavuje radu systému . 
Tato rada dohlíží na certifikační orgány v rámci systému a určuje strategii jeho rozvoje. Na radu 
dohlíží jak správce systému, tak jeho  poradní výbor . Kancelář systému podporuje radu v jejích 
činnostech a odpovídá správci systému.
Rada systému tohoto režimu se skládá z pěti až deseti členů (externí odborníci jmenovaní ředitelem 
národního výzkumného ústavu). K jeho hlavním úkolům patří: dohled nad nezávislostí, transparent -
ností, prevence střetu zájmů mezi účastníky systému a certifikačními orgány, prověřování stížností 
a návrhů a směrování strategie rozvoje režimu.Nezjištěn
NR v majetku společností
NR15Soukromá 
společnostVedení, za něž nese celkově odpovědnost společnost, která ji deleguje na své pracovníky nebo 
odborníky společností třetích stran.Nezjištěn
NR16Soukromá 
společnostNezjištěn Nezjištěn
NR17Soukromá 
společnostZ internetové stránky GŘ ENER: Dokumenty, na něž tento režim odkazuje, jsou součástí systému 
řízení (společnosti) a jsou aktualizovány a spravovány v souladu s jejími postupy. Za aktualizaci 
tohoto režimu v odpovídá ředitel útvaru pro udržitelnost a dodržování předpisů ze strany dodavatelů 
[společnost]. Tento ověřovací režim je každoročně předmětem přezkumu ze strany útvaru pro zdraví, 
bezpečnost, životní prostředí, kvalitu a udržitelnost [společnost]. Účastníci režimu jsou náležitě 
informováni. V případě významných (materiálních) změn se režim předkládá Evropské komisi, aby 
o nich byla informována a schválila je.Nezjištěn
NR18Soukromá 
společnostNezjištěn Nezjištěn
Početní nástroj uznán jako NR
NR19 Výzkumný ústavTento nepovinný režim v současné době řídí výzkumný ústav , jeden z bývalých projektových 
partnerů.Není 
relevantní
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě internetových stránek.
Evropský účetní dvůr jako orgán EU musí zachovávat rovnováhu mezi zájmem EU na zaručení transparentnosti jejích aktivit a zajištěním optimálního využití 
veřejných prostředků a právem dotčených osob a subjektů na soukromý život obecně, zejména na ochranu osobních údajů. Názvy nepovinných režimů, kte -
rých se naše připomínky týkají, proto v této zprávě neuvádíme. Objektivní popis skutečností, který uvádí vykazované nedostatky, by měl být pro kompetentní 
orgány dostačující, umožnit jim vyvodit ze zprávy vlastní závěry a přijmout vhodná opatření.Příloha  II
44 Přílohy Příloha  III
Nepovinný 
režim  a)Položky týkající se transparentnosti uvedené v informačním dopisu Komise  b)Jiné důležité položky týkající se transparentnosti
Kontaktní 
údaje 
(telefon, 
e-mail, 
adresa)Hospodářské 
subjekty 
v NR (platná 
osvědčení)Hospodářské 
subjekty, které 
již v NR nefungují 
(propadlá 
osvědčení)Certifikační 
subjektyNázvy nebo 
jiné uznané 
NRSprávaStanovy 
nebo jejich 
ekvivalentKvalifikace 
členů týmu 
(životopisy atd.)Systém pro 
správu a řízení 
stížnostíZjištěné 
případy 
porušení pra -
videl (odňatá 
osvědčení)
NR ve vlastnictví svých členů (otevřené členství) nebo orgány veřejné správy
NR02 Ano Ano Ano Ano Nezjištěn Vysoká Ano Ano Ano (bez interne -
tového připojení)Ano
NR03 Ano Ano Nezjištěn Ano Nezjištěn Vysoká Ano Ano Ano (bez interne -
tového připojení)Nezjištěn
NR13 Ano Ano Ano Ano Nezjištěn Nízká Nezjištěn Nezjištěn Je nutno zlepšit Ano
NR05 Zčásti  c)Ano Nezjištěn Ano Nezjištěn Vysoká Ano Ano Ano Nezjištěn
NR04 Ano Ano Ano Ano Nezjištěn Vysoká Ano Ano Ano (bez interne -
tového připojení)Nezjištěn
NR14 Ano Ano Nezjištěn Ano Nezjištěn Vysoká Nezjištěn Nezjištěn Je nutno zlepšit Nezjištěn
NR01 Ano Ano Ano Ano Nezjištěn Vysoká Ano Nezjištěn Ano (bez interne -
tového připojení)Ano
Osvědčené postupy Byla doporučena zlepšení. Situace je nejasná. Byla doporučena zlepšení.
a) Nástroj Biograce pro výpočet množství skleníkových plynů není s ohledem na svou odlišnou povahu součástí tohoto seznamu.
b) K uvedeným položkám patří i poslední verze režimu, ale jeho soulad s předpisy může potvrdit pouze Komise.
c) Není uvedena minimálně jedna z vyžadovaných forem kontaktu. 
d) Informace vlastnických subjektů. Není uvedeno, zda se týká NR.
Správa: Vysoká = Zveřejněné informace jsou dostatečné.
Střední = Zveřejněné informace je nutno zlepšit.
Nízká = Zveřejněné informace jsou nedostatečné. Transparentnost nepovinných režimů
45 Přílohy Příloha  III
Nepovinný 
režim  a)Položky týkající se transparentnosti uvedené v informačním dopisu Komise  b)Jiné důležité položky týkající se transparentnosti
Kontaktní 
údaje 
(telefon, 
e-mail, 
adresa)Hospodářské 
subjekty 
v NR (platná 
osvědčení)Hospodářské 
subjekty, které 
již v NR nefungují 
(propadlá 
osvědčení)Certifikační 
subjektyNázvy nebo 
jiné uznané 
NRSprávaStanovy 
nebo jejich 
ekvivalentKvalifikace 
členů týmu 
(životopisy atd.)Systém pro 
správu a řízení 
stížnostíZjištěné 
případy 
porušení pra -
videl (odňatá 
osvědčení)
Jiné druhy NR 
NR08 Ano Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Střední Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn
NR17 Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nízká Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn
NR11 Ano  d)Ano Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nízká Nezjištěn Nezjištěn Je nutno zlepšit Ano
NR06 Zčásti  c)Ano Ano Ano Nezjištěn Vysoká Ano Nezjištěn Je nutno zlepšit Ano
NR16 Ano Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nízká Nezjištěn Ano d)Nezjištěn Nezjištěn
NR07 Ano Nezjištěn Nezjištěn Ano Nezjištěn Střední Nezjištěn Ano Je nutno zlepšit Nezjištěn
NR09 Ano Ano Ano Ano Nezjištěn Vysoká Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Ano
NR12 Ano  d)Ano Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nízká Nezjištěn Nezjištěn Je nutno zlepšit Ano
NR10 Ano  d)Ano Nezjištěn Ano Ano Střední Nezjištěn Ano d)Je nutno zlepšit Nezjištěn
NR18 Ano Nezjištěn Nezjištěn Ano Nezjištěn Nízká Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn
NR15 Ano  d)Ano Nezjištěn Ano Ano Nízká Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn Nezjištěn
Osvědčené postupy Byla doporučena zlepšení. Situace je nejasná. Byla doporučena zlepšení.
a) Nástroj Biograce pro výpočet množství skleníkových plynů není s ohledem na svou odlišnou povahu součástí tohoto seznamu.
b) K uvedeným položkám patří i poslední verze režimu, ale jeho soulad s předpisy může potvrdit pouze Komise.
c) Není uvedena minimálně jedna z vyžadovaných forem kontaktu. 
d) Informace vlastnických subjektů. Není uvedeno, zda se týká NR.
Správa: Vysoká = Zveřejněné informace jsou dostatečné.
Střední = Zveřejněné informace je nutno zlepšit.
Nízká = Zveřejněné informace jsou nedostatečné. 
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě internetových stránek.
Evropský účetní dvůr jako orgán EU musí zachovávat rovnováhu mezi zájmem EU na zaručení transparentnosti jejích aktivit a zajištěním optimálního využití veřejných prostředků a právem dotčených osob a subjektů na 
soukromý život obecně, zejména na ochranu osobních údajů. Názvy nepovinných režimů, kterých se naše připomínky týkají, proto v této zprávě neuvádíme. Objektivní popis skutečností, který uvádí vykazované nedostatky, 
by měl být pro kompetentní orgány dostačující, umožnit jim vyvodit ze zprávy vlastní závěry a přijmout vhodná opatření.
46 Přílohy 
Bod č. 9:Příloha  IVZávazky týkající se podmíněnosti
Závazky týkající se podmíněnosti uvedené v čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné energii
(„požadavky a norm[y] podle ustanovení uveden[é] pod nadpisem „Životní prostředí“ v části A a v bodě 9 přílo -
hy II nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009 […] a […] minimálními požadavky na dobrý zemědělský 
a environmentální stav definovaný v čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení“)
Nařízení Rady (ES) č. 73/2009, příloha II, část A.
Čl. 6 odst. 1:
Dobrý zemědělský a environmentální stav
1. Členské státy dbají na to, aby veškerá zemědělská půda, a zejména půda, která se již nevyužívá pro účely 
produkce, byla udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Na základě rámce stanoveného 
v příloze III stanoví členské státy na vnitrostátní nebo regionální úrovni minimální požadavky týkající se dob -
rého zemědělského a environmentálního stavu, které zohledňují charakteristiky dotyčných oblastí, zejména 
půdní a klimatické podmínky, stávající způsoby hospodaření, využití půdy, střídání plodin, zemědělské praktiky 
a strukturu zemědělských podniků.

47 Přílohy Příloha  IV
Příloha III:
48 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
IV
Komise provedla důkladné posouzení všech nepovinných režimů, které byly uznány s tím, že splňují všechny právní 
požadavky stanovené ve směrnici. Na základě důkladného posouzení všech certifikovaných nepovinných režimů má 
Komise za to, že nepovinné režimy poskytují jistotu o tom, že certifikovaná biopaliva jsou v souladu se závaznými 
kritérii, podle nichž byly režimy uznány. Komise je nicméně vždy otevřena tomu, aby podpořila další rozvoj norem 
s cílem ještě více tento systém zdokonalit, čelit výzvám, které se během fungování tohoto systému vyskytnou, 
a zohlednit změny právního základu.
V
Směrnice o obnovitelné energii stanoví řadu závazných kritérií udržitelnosti pro biopaliva, jež musí být splněna, aby 
byla tato biopaliva způsobilá pro podporu a mohla být započítána pro splnění cílů v oblasti obnovitelné energie. 
Posouzení nepovinných režimů adekvátně pokryla tato závazná kritéria udržitelnosti a nepovinné režimy byly 
uznány pouze v té míře, v jaké byly schopny prokázat dodržování těchto kritérií.
Směrnice o obnovitelné energii kromě toho odkazuje na některé další otázky související s udržitelností, např. na 
negativní socio-ekonomické dopady. Mnoho nepovinných režimů obsahuje i další, nezávazná kritéria udržitelnosti. 
To lze považovat za osvědčený postup, ale je to zásadně dobrovolné. Nepovinné režimy nebyly posuzovány z hle -
diska toho, v jaké míře obsahují také nezávazná kritéria. V důsledku toho také žádný z nepovinných režimů nebyl 
uznán kvůli tomu, že pokrývá tyto otázky.
Podle názoru Komise by nebylo vhodné nepovinným režimům ukládat, aby zahrnovaly i nezávazná kritéria udržitel -
nosti. Kdyby zahrnutí těchto kritérií mělo být povinné, normotvůrce by rozhodl je zahrnout do souboru závazných 
kritérií.
Komise bude i nadále posuzovat, zda by uznání nepovinných režimů mělo být rozšířeno o aspekty nepovinné udr -
žitelnosti. Je však třeba podotknout, že posuzování režimů s ohledem na nezávazná kritéria je složité, protože tato 
nezávazná kritéria bývají ve znění právních předpisů vyjádřena s mnohem menší mírou podrobnosti než kritéria 
závazná.
Aby se snížilo riziko nepřímých změn ve využívání půdy, směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 
2015/1513 stanoví strop pro množství biopaliv vyráběných z potravin, které lze započítat do plnění cílů v oblasti 
obnovitelných zdrojů energie (7 % spotřeby energie v dopravě). Samotná kritéria udržitelnosti nepřímé změny ve 
využívání půdy nezahrnují. Proto nelze požadovat, aby nepovinné režimy, které ověřují dodržování závazných krité -
rií zvlášť pro každou šarži biopaliva, zahrnovaly nepřímé změny ve využívání půdy.
VI
Při posuzování byl ověřován původ odpadů a zbytků. Při všech posouzeních bylo požadováno, aby nepovinné 
režimy uplatňovaly příslušná ustanovení směrnice. To zahrnuje všechny druhy vstupních surovin včetně odpadů 
a zbytků. Směrnice nestanoví zvláštní kritéria auditu pro biopaliva vyrobená z odpadů a zbytků. Útvary Komise 
v pokynech reagovaly na vývoj trhu, který v době, kdy byly nepovinné režimy uznány, nebylo možné předpokládat, 
a vyzvaly k zavedení zvláštních opatření k zohlednění zvýšeného rizika podvodů, jež vzniklo v době, kdy členské 
státy zaváděly mechanismus dvojího zápočtu. Nepovinné režimy odpovídajícím způsobem aktualizovaly své ověřo -
vací postupy.
Odpovědi Komise 49
Směrnice o obnovitelné energii dále neukládá členským státům žádnou konkrétní povinnost ověřování v souvislosti 
s čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné energii (který odkazuje na normy společné zemědělské politiky týkající se 
dobrého zemědělského a environmentálního stavu a na další příslušné směrnice a nařízení). Od Komise se rovněž 
požaduje, aby uznávala nepovinné režimy na základě jiných důvodů, než jsou důvody uvedené v čl. 17 odst. 6 směr -
nice o obnovitelné energii. Proto by nebylo vhodné zahrnout tento prvek do posuzování nepovinných režimů.
VII
Směrnice o obnovitelné energii neobsahuje požadavky týkající se správní struktury nepovinných režimů, a posuzo -
vání se tak zpočátku nezaměřovala na správní strukturu. Zaměřila se na zajištění toho, aby provozovatelé podléhali 
externímu auditu, což je ve směrnici výslovně uvedeno.
Správní struktuře a opatřením k zajištění transparentnosti je však třeba v budoucnu věnovat více pozornosti. Hlav -
ním důvodem pro to jsou zvýšené požadavky na transparentnost a správu, které se odrazily ve změnách směrnice 
(EU) 2015/1513.
VIII
Pravomoc Komise v oblasti dohledu nad prováděním všech těchto operací byla normotvůrcem omezena. Komise 
však požaduje nezávislý externí audit.
Komise dohlíží na nepovinné režimy v souladu se zákonnými pravomocemi, jež jí uděluje směrnice o obnovitelné 
energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513, která vyžaduje, aby nepovinné režimy každoročně zveřejňovaly zprávy 
o svém fungování. Samotná Komise zveřejní zprávu o fungování nepovinných režimů v dubnu 2017.
Komise souhlasí s tím, že by bylo možné posílit dohled a transparentnost, včetně postupů pro řízení stížností.
IX
Členské státy směrnici o obnovitelné energii včetně kritérií udržitelnosti pro biopaliva provedly částečně a se znač -
ným zpožděním.
V zemích, ve kterých kritéria udržitelnosti pro biopaliva ještě zavedena nebyla, nebyl dosud zaveden ani systém 
ověřování a nebylo možné prokázat, že biopaliva splňují kritéria udržitelnosti. To podle názoru Komise způsobilo 
problém s vykazováním. Cíl v oblasti obnovitelné energie v dopravě však musí být splněn v roce 2020. Komise 
je přesvědčena, že členské státy směrnici o obnovitelné energii včetně nedávných změn provedou do roku 2020 
správně. Bude-li to nezbytné, přijme Komise opatření, jež stanoví smlouva, k zajištění souladu s právními předpisy 
EU.
X 1. i)
Komise toto doporučení přijímá částečně. Komise nemůže stanovit povinnost, aby nepovinné režimy zahrnovaly 
socio-ekonomická kritéria, jež nejsou závazná. Nepovinné režimy by však měly jednou ročně zveřejňovat zprávy 
o svých certifikačních činnostech, jak stanoví směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513. 
Komise zprávy, jež obdrží od nepovinných režimů, zohlední ve svých vlastních zprávách.
X 1. ii)
Komise toto doporučení přijímá potud, že by mělo být ověřováno dodržování čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné 
energii (který odkazuje na normy společné zemědělské politiky týkající se dobrého zemědělského a environmen -
tálního stavu a na další příslušné směrnice a nařízení). Dodržování norem společné zemědělské politiky, dobrého 
zemědělského a environmentálního stavu a dalších příslušných směrnic a nařízení se ověřuje v rámci společné 
zemědělské politiky.
Odpovědi Komise 50
X 1. iii)
Komise toto doporučení přijímá a souhlasí s tím, že je žádoucí, aby pro biopaliva vyráběná z odpadů existovaly 
zvláštní ověřovací postupy. Komise již podnikla kroky v tomto směru, když od října 2014 zahrnula uplatňování zvlášt -
ních opatření do všech svých posouzení.
X 2.
Komise toto doporučení přijímá a souhlasí s tím, že správní struktuře a opatřením k zajištění transparentnosti je 
třeba věnovat ještě větší pozornost, a již učinila nezbytné kroky prosazováním požadavků na větší transparentnost 
a lepší správu, které byly zohledněny při změnách směrnice (EU) 2015/1513.
X 3. i)
Komise toto doporučení přijímá.
Bude se touto otázkou zabývat v souvislosti se zveřejněním zpráv o fungování nepovinných režimů, jež stanoví 
směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513. Provádění předepsaných postupů v rámci režimu 
ze strany hospodářských subjektů ověřují nezávislí externí auditoři.
X 3. ii)
Komise toto doporučení přijímá a podnikla již nezbytné kroky.
X 4.
Komise toto doporučení přijímá částečně a bude i nadále pracovat s členskými státy na tom, aby se zvýšila spoleh -
livost vykazovaných údajů s tím, jak členské státy budou dostávat informace od hospodářských subjektů o dodržo -
vání kritérií udržitelnosti. Členské státy dále každých pět let předkládají Komisi zprávu o kvalitě všech předávaných 
údajů. Vyžadování dalších dokladů (osvědčení/prohlášení) pro účely jednoho konkrétního sběru statistických údajů 
však není opodstatněné.
X 5.
Komise uznává, že je třeba mít harmonizovanou definici odpadů používaných k výrobě moderních biopaliv.
Normotvůrce již přijal opatření k harmonizaci definice odpadových látek ve směrnici o obnovitelné energii. Směr -
nice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 obsahuje definici odpadů pomocí odkazu na směrnici 
2008/98/ES.
Úvod
05
V mnoha případech se používá k výrobě biopaliv pouze část plodiny, zatímco další části, někdy hlavní části, se pou -
žívají k výrobě potravin a krmiv. Dopad vytěsňování v důsledku použití konvenčních biopaliv je proto výrazně nižší, 
ale je stále značný.
Odpovědi Komise 51
06
Návrh politiky v rámci balíčku opatření v oblasti energie z obnovitelných zdrojů hodlá Komise předložit do konce 
roku 2016.
09
Směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 obsahuje přílohu (příloha IX) se seznamem 
vstupních surovin a obnovitelných paliv, jejichž podíl na dosažení cíle pro využívání energie z obnovitelných zdrojů 
v dopravě se počítá jako dvojnásobek jejich energetické hodnoty. Příloha IX zajisté zahrnuje odpady, zbytky nebo 
jinou nepotravinářskou biomasu, avšak není tam formální odkaz na tyto definice.
K dosažení cíle pro využívání energie z obnovitelných zdrojů se započítávají všechny obnovitelné zdroje energie 
spotřebovávané v dopravě, včetně obnovitelné elektrické energie. Očekává se, že příspěvek obnovitelné elektrické 
energie bude významný (~2 procentní body).
10
Směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 vyžaduje, aby úspory emisí skleníkových plynů při 
používání biopaliv vyrobených v nových zařízeních činily nejméně 60 %. Obecný požadavek se od ledna 2018 zvýší 
na 50 %.
Připomínky
28
Směrnice o obnovitelné energii neukládá členským státům povinnost ověřovat dodržování ustanovení čl. 17 odst. 6 
této směrnice (který odkazuje na normy společné zemědělské politiky, dobrého zemědělského a environmentál -
ního stavu a na další příslušné směrnice a nařízení), ačkoli jsou součástí kritérií. Od Komise se požaduje, aby uzná -
vala nepovinné režimy na základě jiných důvodů, než jsou důvody uvedené v čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné 
energii.
Souhrnná odpověď k bodům 30 a 31
Komise není povinna uznávat nepovinné režimy a až dosud uznávala pouze režimy pokrývající čl. 17 odst. 2 až 5 
směrnice o obnovitelné energii. Proto se od ní nepožadovalo, aby posuzovala dodržování jiných nepovinných otá -
zek udržitelnosti.
Komise podotýká, že by nebylo vhodné ukládat, aby nepovinné režimy zahrnovaly nezávazná kritéria udržitelnosti, 
neboť normotvůrce nerozhodl je zahrnout do souboru závazných kritérií. Pokud jde konkrétně o aspekty sociální 
udržitelnosti (rámeček 3), Komise poznamenává, že zahrnutí takových kritérií do oblasti působnosti certifikace lze 
považovat za osvědčený postup, avšak podotýká, že k jejich zahrnutí dochází na základě dobrovolnosti.
Komise bude nicméně i nadále posuzovat, zda by uznání nepovinných režimů mělo být rozšířeno o aspekty nepo -
vinné udržitelnosti. Je však třeba podotknout, že posuzování režimů s ohledem na nezávazná kritéria je složité, 
protože tato nezávazná kritéria bývají ve znění právních předpisů vyjádřena s mnohem menší mírou podrobnosti 
než kritéria závazná.
Rámeček 3
Komise má za to, že zahrnutí takových kritérií do oblasti působnosti certifikace lze považovat za osvědčený postup, 
avšak podotýká, že k jejich zahrnutí dochází na základě dobrovolnosti.
Odpovědi Komise 52
33
Komise uznává nedostatek údajů, avšak ve všech zprávách uvádí odkazy na dostupné údaje, včetně dalších specia -
lizovaných studií týkajících se dopadu politiky EU v oblasti biopaliv na rozvojové země, a provádí hodnocení tako -
vých údajů.
Pokud jde o sociální aspekty popsané v rámečku 4, Komise podotýká, že vývoz biopaliv z rozvojových zemí je ome -
zený, avšak v různých zprávách, jež předložila v roce 2013 a 2015, podala informace o dopadech politiky EU v oblasti 
biopaliv na širší spektrum rozvojových zemí včetně rozvojových zemí, které biopaliva do EU nevyvážejí1.
Souhrnná odpověď k bodům 34 až 37
Směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 zavedla strop (7 % spotřeby energie v dopravě) 
pro množství biopaliv vyráběných z potravin, které lze započítat do plnění cílů v oblasti obnovitelných zdrojů ener -
gie. Toto opatření omezuje pobídku používat biopaliva vyráběná ze zemědělských plodin pro splnění cílů v oblasti 
obnovitelných zdrojů energie, a proto omezuje riziko nepřímých změn ve využívání půdy, jež vyplývá z politiky EU 
v oblasti biopaliv.
Samotná kritéria udržitelnosti nepřímé změny ve využívání půdy nezahrnují. Proto nelze požadovat, aby nepovinné 
režimy, které ověřují dodržování závazných kritérií zvlášť pro každou šarži biopaliva, zahrnovaly nepřímé změny ve 
využívání půdy.
Komise bude tuto problematiku dále analyzovat a výsledky analýzy zveřejní ve zprávě, kterou má podat do konce 
roku 2016.
40
Komise uznává, že je žádoucí, aby pro biopaliva vyráběná z odpadů existovaly zvláštní postupy ověřování. Komise 
již podnikla kroky v tomto směru, když od října 2014 zahrnula uplatňování zvláštních opatření do všech svých 
posouzení.
Souhrnná odpověď k bodům 41 a 42
Útvary Komise v pokynech reagovaly na vývoj trhu, který v době, kdy byly nepovinné režimy uznány, nebylo možné 
předpokládat, a vyzvaly k zavedení zvláštních opatření k zohlednění zvýšeného rizika podvodů, jež vzniklo v době, 
kdy členské státy zaváděly mechanismus dvojího zápočtu.
Komise vydala pokyn pro nepovinné režimy, aby na toto téma upozornila a zajistila, že všechny režimy přijmou při -
měřená opatření. To neznamená, že k této problematice bylo předtím celkově přistupováno nepřiměřeným způso -
bem. Pokud je nám známo, mnoho příslušných nepovinných režimů skutečně přijalo opatření z vlastního podnětu. 
To, že nepovinné režimy mohou rychle a proaktivně reagovat na zjištěné výzvy, je podle názoru Komise jedním 
z pozitivních rysů certifikačních systémů.
45
Po schválení definice Komise požadovala, aby částečně uznané režimy předložily ověření souladu s touto novou 
definicí. Tři režimy, které byly uznány jen částečně, předložily aktualizace a byly posouzeny. V současnosti probíhá 
aktualizace rozhodnutí.
1 SWD(2013) 102 final; SWD(2015) 117 final.
Odpovědi Komise 53
46
Posouzení Komise byla v souladu s požadavky směrnice o obnovitelné energii. Směrnice o obnovitelné energii 
neobsahuje požadavky týkající se správní struktury nepovinných režimů, a posuzování se tak zpočátku nezamě -
řovala na správní strukturu. Zaměřila se na zajištění toho, aby provozovatelé podléhali externímu auditu, což je ve 
směrnici výslovně uvedeno.
Komise však má za to, že správní struktuře by se v budoucnu měla věnovat větší pozornost, aby se mohly dále zlep -
šovat osvědčené postupy. Hlavním důvodem je zvýšení prahů pro výpočet emisí skleníkových plynů, jež vyžaduje 
častý výpočet skutečných úspor skleníkových plynů, takže je nutná ještě přísnější kontrola.
Souhrnná odpověď k bodům 50 a 51
Pravomoc Komise v oblasti dohledu nad prováděním všech těchto operací byla normotvůrcem omezena. Komise 
však vyžaduje nezávislý externí audit.
Komise dohlíží na nepovinné režimy v souladu se zákonnými pravomocemi, které jí uděluje směrnice o obnovitelné 
energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513, jež vyžaduje, aby nezávislé režimy každoročně zveřejňovaly zprávy o svém 
fungování. Samotná Komise zveřejní zprávu o fungování nepovinných režimů v dubnu 2017.
53
Komise zahájila s režimy dialog s cílem vyjasnit situaci a hledat zlepšení. V současnosti Komise provádí kontrolu 
konkrétního případu, a v tomto stadiu je proto příliš brzy na to, aby se k tomu vyjádřila.
V obecné rovině však požadavek na posílení vnitřní správy režimů, který byl zaveden při probíhajících posouzeních, 
může přispět k lepšímu dohledu nad plněním pravidel režimů ze strany certifikačních orgánů.
54
Mnoho nepovinných režimů funguje v globálním měřítku. V praxi to znamená, že auditor, který ověřuje soulad 
s předpisy, má velkou odpovědnost a musí se rozhodovat v každém jednotlivém případě, zda dodané doklady 
poskytují dostatečnou jistotu, že kritéria udržitelnosti jsou splněna. Komise povzbuzuje nepovinné režimy, aby 
navázaly intenzivní dialog s auditory s cílem neustále zlepšovat certifikační standardy.
55
Ačkoli neexistuje žádný konkrétní systém pro řízení stížností, mají zúčastněné strany možnost se obrátit na Komisi, 
pokud by měly obavy týkající se fungování nepovinných režimů. Udržitelné režimy pro biopaliva jsou ovšem velmi 
technická záležitost, která vyžaduje odborné znalosti, a očekává se, že zúčastněné strany jsou si vědomy toho, že 
daný režim byl Komisí uznán.
56
Směrnice o obnovitelné energii jasně stanoví, že členské státy jsou povinny přijímat doklady od nepovinných 
režimů. Pokud je toto ustanovení dodržováno, lze jen uvítat, když členské státy přispívají ke zlepšování certifikač -
ních procesů. Podle názoru Komise nelze nic namítat například proti zapojení členských států do dohledu nad 
certifikačními orgány, protože samotné certifikační orgány nejsou Komisí uznávány. Členské státy by však neměly 
zpochybňovat platnost osvědčení vydávaných nepovinnými režimy.
Pokud jde o konkrétní příklad Polska, na nějž se poukazuje v rámečku 5, Komise v současnosti ověřuje soulad tohoto 
požadavku s právem EU.
Odpovědi Komise 54
58
Tyto pokyny nejsou pro nepovinné režimy právně závazné a jejich cílem je podporovat osvědčené postupy pou -
kazováním na to, co může Komise požadovat v budoucnu. Komise zajistí přizpůsobení se vyšším standardům, až 
nepovinné režimy požádají o prodloužení uznání.
Komise také může zrušit rozhodnutí o uznání, pokud bylo jasně prokázáno, že režim neprovedl prvky, které jsou 
považovány za rozhodující pro přijetí tohoto rozhodnutí a pokud dojde k závažnému a strukturálnímu porušování 
těchto prvků.
Souhrnná odpověď k bodům 59 a 60
Komise přikládá transparentnosti nejvyšší důležitost.
Požadavku transparentnosti uvedenému ve směrnici o obnovitelné energii je věnována zvláštní internetová 
stránka2. Obsahuje také množství užitečných informací, které nejsou právně závazné, např. informace o nových 
akcích a příslušné dokumenty Komise. Na této internetové stránce a na stránkách, na něž odkazuje, lze nalézt 
veškeré právně závazné informace obdržené od členských států. V rámci této internetové stránky byla také zřízena 
stránka , která pojednává o druzích informací, které jsou uvedeny ve směrnici o obnovitelné energii3.
61
V aktualizovaném rámci pro posuzování, který byl vydán v listopadu 2015, Komise požaduje plné ověření externími 
auditory. Auditoři by si měli vyžádat přístup ke všem příslušným informacím. Jestliže systém tyto informace neob -
sahuje, neměl by být v rámci režimu přijat. Auditoři by si rovněž měli vyžádat přístup k informacím týkajícím se 
materiálu, na který bylo vydáno osvědčení jménem jiných nepovinných režimů. Nepovinné režimy musí zveřejňovat 
jména provozovatelů, kteří jsou nebo byli v rámci daného režimu certifikováni. To zvýší transparentnost a výměnu 
informací.
66
Polsko provedlo směrnici o obnovitelné energii, včetně udržitelných režimů EU pro biopaliva, až v roce 2015. 
V období 2011–2014 tedy ustanovení směrnice o obnovitelné energii ještě nebyla v platnosti. Kvalitu předávaných 
údajů musí zajistit členské státy; Komise nemá žádné právní prostředky, aby mohla zpochybnit údaje o udržitelných 
biopalivech za rok 2014.
Polsko však směrnici o obnovitelné energii mezitím provedlo. Komise je přesvědčena, že v roce 2020 budou Polsko 
a jiné členské státy směrnici o obnovitelné energii, včetně nedávných změn do roku 2020, provádět správně. Bude-li 
to nezbytné, přijme Komise opatření, jež stanoví smlouva, aby zajistila soulad s právními předpisy EU.
2 https://ec.europa.eu/energy/en/topics/renewable-energy .
3 https://ec.europa.eu/energy/en/renewable-energy-transparency-platform .
Odpovědi Komise 55
67
Kvalitu předávaných údajů musí zajistit členské státy. Francie při předávání svých údajů Eurostatu vykázala nulovou 
hodnotu a Polsko vykázalo nenulovou hodnotu. Všechny vykázané údaje splňovaly pravidla pro ověřování (kontrola 
hodnověrnosti, soudržnosti a konzistence) vzhledem k informacím, které měl Eurostat v té době k dispozici. Eurostat 
zveřejnil údaje tak, jak je obdržel od jednotlivých zemí, bez jakýchkoli změn nebo úprav.
72
Zavedení opatření k boji proti podvodům je v pravomoci členských států. Komise podporuje úsilí členských států 
zaměřené na snižování rizika podvodů a vytvořila v rámci Komise pracovní skupinu pro udržitelnost biopaliv 
a biokapalin, která bude analyzovat různé aspekty a opatření, jež jsou v této souvislosti relevantní. Tato otázka byla 
rovněž vzata v úvahu ve směrnici o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513, která vyžaduje, aby člen -
ské státy podávaly zprávy o opatřeních proti podvodům, jež přijaly, a vyzývá ke zlepšení spolupráce mezi vnitrostát -
ními systémy a mezi vnitrostátními systémy a nepovinnými režimy.
Závěry a doporučení
74
Na základě důkladného posouzení všech certifikovaných nepovinných režimů má Komise za to, že nepovinné 
režimy poskytují jistotu o tom, že certifikovaná biopaliva jsou v souladu se závaznými kritérii, podle nichž byly 
režimy uznány. Komise je nicméně vždy otevřena tomu, aby podpořila další rozvoj norem s cílem ještě více tento 
systém zdokonalit, čelit výzvám, které se během fungování tohoto systému vyskytnou, a zohlednit změny právního 
základu.
75
Směrnice o obnovitelné energii stanoví řadu závazných kritérií udržitelnosti pro biopaliva, jež musí být splněna, aby 
byla tato biopaliva způsobilá pro podporu a mohla být započítána pro splnění cílů v oblasti obnovitelné energie. Při 
posuzování nepovinných režimů byla tato závazná kritéria udržitelnosti náležitě zohledněna.
Mnoho nepovinných režimů obsahuje i další, nezávazná kritéria udržitelnosti. To lze považovat za osvědčený 
postup, ale je to zásadně dobrovolné. Nepovinné režimy nebyly posuzovány z hlediska toho, v jaké míře obsahují 
také nezávazná kritéria. V důsledku toho také žádný z nepovinných režimů nebyl uznán kvůli tomu, že zahrnuje tyto 
otázky.
Podle názoru Komise by nebylo vhodné nepovinným režimům ukládat, aby zahrnovaly i nezávazná kritéria udržitel -
nosti. Kdyby zahrnutí těchto kritérií mělo být povinné, normotvůrce by rozhodl je zahrnout do souboru závazných 
kritérií.
Komise bude i nadále posuzovat, zda by uznání nepovinných režimů mělo být rozšířeno o aspekty nepovinné udr -
žitelnosti. Je však třeba podotknout, že posuzování režimů s ohledem na nezávazná kritéria je složité, protože tato 
nezávazná kritéria bývají ve znění právních předpisů vyjádřena s mnohem menší mírou podrobnosti než kritéria 
závazná. Uznání by mimoto nemělo přímé právní důsledky.
Aby se snížilo riziko nepřímých změn ve využívání půdy, směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 
2015/1513 obsahuje strop (7 % spotřeby energie v dopravě) pro množství biopaliv vyráběných z potravin, které lze 
započítat do plnění cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Samotná kritéria udržitelnosti nepřímé změny ve 
využívání půdy nezahrnují. Proto nelze požadovat, aby nepovinné režimy, které ověřují dodržování závazných krité -
rií zvlášť pro každou šarži biopaliva, zahrnovaly nepřímé změny ve využívání půdy.
Odpovědi Komise 56
76
Pokud jde o běžné vstupní suroviny, je prostřednictvím směrnice zajištěna jejich vysledovatelnost. Útvary Komise 
především v pokynech reagovaly na vývoj trhu, který v době, kdy byly nepovinné režimy uznány, nebylo možné 
předpokládat, a vyzvaly k zavedení zvláštních opatření k zohlednění zvýšeného rizika podvodů, jež vzniklo hlavně 
v souvislosti se zaváděním mechanismu dvojího zápočtu v rámci zabezpečení dodávek.
77
Komise je povinna postupovat v rámci, jejž stanovil normotvůrce. V důsledku toho musí Komise přijmout, že směr -
nice o obnovitelné energii neukládá členským státům povinnost ověřovat dodržování ustanovení čl. 17 odst. 6 této 
směrnice (který odkazuje na normy společné zemědělské politiky týkající se dobrého zemědělského a environmen -
tálního stavu a na další příslušné směrnice a nařízení), ačkoli jsou součástí kritérií. Od Komise se požaduje, aby uzná -
vala nepovinné režimy na základě jiných důvodů, než jsou důvody uvedené v čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné 
energii. Proto by nebylo vhodné zahrnout tento prvek do posuzování nepovinných režimů.
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení přijímá částečně. Komise nemůže uložit nepovinným režimům, aby zahrnuly socio-eko -
nomická kritéria, neboť tato kritéria nejsou závazná. Nepovinné režimy by však měly jednou ročně zveřejňovat 
zprávy o svých certifikačních činnostech, jak je stanoveno ve směrnici o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 
2015/1513, jež stanoví, které prvky musí nepovinné režimy vykazovat (čl. 18 odst. 6). Tyto právní požadavky na vyka -
zování jsou zaměřeny na témata, jež souvisejí s auditem, ale režim samozřejmě může při této příležitosti zahrnout 
také jiná témata. Komise zprávy, jež obdrží od nepovinných režimů, zohlední ve svých vlastních zprávách.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá potud, že by mělo být ověřováno dodržování čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné 
energii (který odkazuje na normy společné zemědělské politiky týkající se dobrého zemědělského a environmentál -
ního stavu a na další příslušné směrnice a nařízení). Směrnice o obnovitelné energii však neukládá členským státům, 
aby ověřovaly dodržování ustanovení čl. 17 odst. 6 směrnice o obnovitelné energii, ačkoli jsou součástí kritérií. Od 
Komise se požaduje, aby uznávala nepovinné režimy na základě jiných důvodů, než jsou důvody uvedené v čl. 17 
odst. 6 směrnice o obnovitelné energii. Dodržování norem společné zemědělské politiky týkající se dobrého země -
dělského a environmentálního stavu a dalších příslušných směrnic a nařízení se ověřuje v rámci společné zeměděl -
ské politiky.
Doporučení 1 c)
Komise toto doporučení přijímá a souhlasí s tím, že je žádoucí, aby pro biopaliva vyráběná z odpadů existovaly 
zvláštní ověřovací postupy. Komise již podnikla kroky v tomto směru, když od října 2014 zahrnula uplatňování zvlášt -
ních opatření do všech svých posouzení.
78
Komise vždy přikládá transparentnosti nejvyšší důležitost a přijala již opatření. Její útvary vydaly pokyn pro nepo -
vinné režimy, v němž vyzvaly k zavedení některých opatření k zajištění transparentnosti. Účelem toho bylo mimo 
jiné zajistit, aby se nepovinné režimy včas připravily na zvýšenou potřebu transparentnosti odraženou ve směrnici 
(EU) 2015/1513, která byla v té době ve stadiu konečných jednání. Tato opatření budou zavedena v praxi, až budou 
nepovinné režimy žádat o obnovení uznání. Tento proces již probíhá.
Odpovědi Komise 57
Doporučení 2 a)
Komise toto doporučení přijímá a má za to, že by měly být brány v úvahu možné střety zájmů včetně vlastnictví 
režimů. Komise již postupuje v tomto směru a ve svých posouzeních zavádí analýzu vlastnictví a správní struktury 
nepovinných režimů.
Doporučení 2 b)
Komise toto doporučení přijímá a má za to, že nepovinné režimy musí splňovat minimální požadavky na transpa -
rentnost. Žádá je, aby zveřejnily soubor informací, který je velmi podobný tomu, který navrhl Účetní dvůr. Komise 
navíc podá v dubnu 2017 zprávu o fungování nepovinných režimů. V souvislosti s tím bude mít Komise možnost 
posoudit potřebu v prováděcím aktu dále upřesnit údaje, jež mají nepovinné režimy zveřejňovat, a upřesnit poža -
davky na kontrolu nepovinných režimů.
79
Pravomoc Komise v oblasti dohledu nad prováděním všech těchto operací byla normotvůrcem omezena.
Směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 stanoví postup, jak provádět dohled nad fungová -
ním nepovinných režimů.
Nepovinné režimy jsou povinny každoročně podávat Komisi zprávy o fungování režimu.
Komise zase podává zprávu Evropskému parlamentu a Radě a mohla by také, pokud to bude považováno za 
vhodné, v prováděcím aktu upřesnit požadavky na kontrolu nepovinných režimů. Dohled však nezahrnuje ověřovací 
kontroly na místě prováděné v prostorách hospodářských subjektů, které jsou v rámci nepovinných režimů certifiko -
vány, neboť ověřování plnění pravidel režimu podle směrnice o obnovitelné energii spadá do odpovědnosti exter -
ního auditu.
Doporučení 3 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Bude se touto otázkou zabývat v souvislosti se zveřejněním zpráv o fungování nepovinných režimů, jež stanoví 
směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513. Provádění režimových postupů hospodářskými 
subjekty ověřují nezávislí externí auditoři.
Doporučení 3 b)
Komise přijímá doporučení, že nepovinné režimy by měly mít zaveden systém pro řízení stížností, a v rámci svých 
posouzení to již požaduje. Komise však považuje za nezbytné provést další posouzení, dříve než budou stanoveny 
podrobné technické požadavky na takový systém řízení stížností. Toto posouzení bude provedeno v souvislosti se 
zveřejněním zpráv o fungování nepovinných režimů, jež stanoví směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice 
(EU) 2015/1513. První zpráva má být zveřejněna v dubnu 2017.
Odpovědi Komise 58
80
Komise souhlasí s tím, že kvalitu předávaných údajů musí zajistit členské státy.
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá částečně a bude i nadále pracovat s členskými státy na tom, aby se zvýšila spolehli -
vost vykazovaných údajů s tím, jak členské státy obdrží informace od hospodářských subjektů o dodržování kritérií 
udržitelnosti. Členské státy dále každých pět let předkládají Komisi zprávu o kvalitě všech předávaných údajů. Vyža -
dování dalších dokladů (osvědčení/prohlášení) pro účely jednoho konkrétního sběru statistických údajů však není 
opodstatněné.
81
Normotvůrce již přijal opatření k harmonizaci definice odpadů ve směrnici o obnovitelné energii. Směrnice o obno -
vitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 obsahuje definici odpadů odkazem na směrnici 2008/98/ES.
Směrnice o obnovitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 skutečně obsahuje ustanovení o ochraně předcho -
zího stavu, které členským státům umožňuje započíst pro splnění národního cíle v oblasti moderních obnovitelných 
paliv biopaliva vyrobená z látek, jež byly příslušnými vnitrostátními orgány označeny za odpad a byly používány ve 
stávajících zařízeních před přijetím směrnice (EU) 2015/1513. Tato paliva se však nezapočítávají dvakrát pro spl -
nění cíle v oblasti obnovitelných paliv v dopravě. Podle názoru Komise toto právní ustanovení může skutečně vést 
k situaci, kdy k některým druhům biopaliv se v členských státech přistupuje různě, a podle směrnice o obnovitelné 
energii je to přípustné v rámci limitů, jež jsou v ní stanoveny.
Doporučení 5
Komise uznává, že je třeba mít harmonizovanou definici odpadových látek používaných k výrobě moderního 
biopaliva.
Normotvůrce již přijal opatření k harmonizaci definice odpadů ve směrnici o obnovitelné energii. Směrnice o obno -
vitelné energii ve znění směrnice (EU) 2015/1513 obsahuje definici odpadů odkazem na směrnici 2008/98/ES.
Opatření mající za cíl další harmonizaci moderních obnovitelných paliv by mohla být zvážena pro účely politiky 
v oblasti obnovitelných zdrojů v období po roce 2020.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 11.3 .2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 31.3 .2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 25.5 .2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 22.6 .2016
Členské státy musí zajistit, aby podíl energie 
z obnovitelných zdrojů v dopravě v roce 2020 činil alespoň 
10 % konečné spotřeby energie v tomto sektoru. Členské 
státy mohou do tohoto cíle započítávat biopaliva 
certifikovaná nepovinnými režimy uznanými   Komisí.
Dospěli jsme k závěru, že kvůli nedostatkům v uznávacím 
řízení Komise a následném dohledu nad nepovinnými 
režimy není evropský systém certifikace pro udržitelnost 
biopaliv spolehlivý.
Pokud jde o dosažení 10% cíle v oblasti dopravy, zjistili 
jsme, že tyto statistické údaje mohou být nadhodnoceny, 
protože členské státy mohly jako udržitelná biopaliva 
vykazovat i paliva, jejichž udržitelnost nebyla ověřena.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR