ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Dánsko) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Dánsko) /* KOM/2011/0251 konecném znení */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA Bod 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[1] umožňuje uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) prostřednictvím nástroje pro flexibilitu v mezích ročního stropu 500 milionů EUR, a to nad rámec příslušných okruhů finančního rámce. Pravidla, která se na poskytování příspěvků z EFG vztahují, jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci[2]. Dne 6. října 2010 předložilo Dánsko žádost EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard o finanční příspěvek z EFG v návaznosti na propouštění pracovníků ve společnosti Odense Steel Shipyard v Dánsku. Po důkladném posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 1927/2006 k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení jsou splněny. SHRNUTÍ ŽÁDOSTI A ANALÝZA Základní údaje: || Referenční číslo EFG || EGF/2010/025 Členský stát || Dánsko Článek 2 || a) Prvotní podnik || Odense Steel Shipyard Dodavatelé a výrobci, kteří jsou odběrateli dotčeného podniku || 0 Referenční období || 13.4.2010 – 31.7.2010 Počáteční datum pro individualizované služby || 1.10.2010 Datum předložení žádosti || 6.10.2010 Počet pracovníků propuštěných během referenčního období || 710 Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím a po něm || 646 Celkový počet způsobilých propuštěných pracovníků || 1 356 Počet propuštěných pracovníků, kterým má být poskytnuta podpora || 950 Výdaje na individualizované služby (v EUR) || 20 874 362 Výdaje na provádění EFG[3] (v EUR) || 943 948 Výdaje na provádění EFG (v %) || 4,3 Celkový rozpočet (v EUR) || 21 818 310 Příspěvek z EFG v EUR (65 %) || 14 181 901 1. Žádost byla předložena Komisi dne 6. října 2010 a až do dne 8. března 2011 byla doplňována o další informace. 2. Žádost splňuje podmínky pro pomoc z EFG stanovené v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1927/2006 a byla předložena ve lhůtě deseti týdnů stanovené v článku 5 uvedeného nařízení. Vztah mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací nebo celosvětovou finanční a hospodářskou krizí 3. Dánsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí tím, že loděnice v Evropě v posledních desetiletích ztrácejí podstatný podíl na trhu ve prospěch Asie. Celosvětová finanční a hospodářská krize pak dále ovlivnila celosvětový trh stavby lodí do té míry, že podle Společenství evropských sdružení loděnic (CESA) klesl v období 2008–2009 počet celosvětově evidovaných objednávek ze 194,2 milionu KHP[4] na 156,2 milionu KHP a počet nových objednávek klesl ve stejném období ze 43,0 milionu KHP na 16,5 milionu KHP. 4. Ve své výroční zprávě za období 2009–2010 CESA uvádí, že toto snížení počtu celosvětově evidovaných objednávek vedlo k rychle se snižujícímu pracovnímu vytížení loděnic. Od pádu poptávky v segmentech standardních nákladních lodí se podíly evropských loděnic na trhu v segmentech tankerů, kontejnerových lodí a lodí pro přepravu volně loženého nákladu dále snížily, neboť přibližně 1,5 milionu KHP, zhruba 17 % stávajícího počtu evidovaných objednávek členů CESA, bylo od druhé poloviny roku 2008 zrušeno. Podle CESA pomohla vysoká hodnota a složitost lodí dokončených v roce 2009 snížit dopad z hlediska obratu – 5 % v porovnání s 20% poklesem z hlediska prostornosti. Úplný dopad stávajících podmínek na evropské loděnice se však z důvodu dlouhých výrobních lhůt projeví se zpožděním. Od roku 2008 se počet nově přijatých objednávek v loděnicích CESA dramaticky snížil. Pokud jde o zaměstnanost, na konci roku 2009 již bylo dotčeno v průměru přibližně 20 % pracovních míst v loděnicích. Společenství CESA odhadovalo, že pokud do léta 2010 nezíská nové zakázky, mohla by být nevyhnutelná krize zaměstnanosti s tím, že ohrožena bude polovina pracovních míst. Stále více evropských loděnic přechází na zkrácenou pracovní dobu a oznamuje propouštění nebo již propouští. Některé loděnice již vyhlásily úpadek, což vyvolalo řetězovou reakci u jejich dodavatelů. 5. Je to třetí případ EFG v odvětví stavby lodí a nadále platí argumenty předložené ve dvou předchozích případech (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] a EGF/2010/006 PL/H Cegielski-Poznan[6]. Doložení počtu propouštěných pracovníků a splnění kritérií čl. 2 písm. a) 6. Dánsko předložilo tuto žádost podle kritérií pro pomoc stanovených v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1927/2006, jež požadují propuštění během doby čtyř měsíců nejméně 500 zaměstnanců jednoho podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli nebo výrobci, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku. 7. Žádost uvádí 710 propuštěných pracovníků v loděnici Odense Steel Shipyard během referenčního období od 13. dubna 2010 do 31. července 2010 a rovněž dalších 646 během období od 10. srpna 2009, kdy bylo oznámeno uzavření loděnice, do ledna 2011 (včetně). Žádající členský stát se rozhodl nevyužít plných čtyř měsíců ke stanovení referenčního období, neboť hodnota dosažená za tři a půl měsíce byla pro stanovení způsobilosti dostačující. Tento počet propuštěných pracovníků byl vypočten podle ustanovení čl. 2 druhého pododstavce první odrážky nařízení (ES) č. 1927/2006. Vysvětlení nepředvídatelnosti těchto propouštění 8. Dánské orgány tvrdí, že uzavření loděnice a z toho vyplývající propouštění nemohlo být předvídáno. Do loděnice její vlastníci značně investovali až do roku 2009; kdyby bylo uzavření očekáváno, nedošlo by k tomu. Je třeba uvést, že se jedná o jednu z největších a nejmodernějších loděnic v Evropě, která je držitelem několika rekordů: například (v období 2006–2008) postavila největší kontejnerové lodě na světě, loď Emma Maersk a její sestru třídy E. Loděnice je známa projektováním a stavbou inovativních plavidel, která v projektu a vybavení využívají nejnovějších technologií. Doložení počtu propouštěných pracovníků a identifikace podniků, které propouštějí 9. Žádost se vztahuje na 1 356 pracovníků celkem propuštěných v loděnici Odense Steel Shipyard. Po provedení šetření dospěl žádající členský stát k závěru, že téměř 70 % dotčených pracovníků bude chtít využít opatření EFG. 10. Rozdělení pracovníků, jimž je určena pomoc: Kategorie || Počet || Procento Muži || 903 || 95,0 Ženy || 47 || 4,9 Občané EU || 950 || 100,0 Občané zemí, které nejsou členy EU || 0 || 0,0 15 až 24 let || 58 || 6,1 25 až 54 let || 726 || 76,4 55 až 64 let || 162 || 17,1 Nad 64 let || 4 || 0,4 11. Mezi dotčenými pracovníky a pracovníky, jimž je určena pomoc, nejsou žádní pracovníci s dlouhodobými zdravotními problémy nebo zdravotním postižením. 12. Rozdělení podle profesních kategorií: Kategorie || Počet || Procento Odborníci || 30 || 3,2 Techničtí pracovníci a pracovníci v příbuzných oborech || 616 || 64,8 Administrativní pracovníci || 19 || 2,0 Provozní pracovníci a pracovníci v obchodě || 153 || 16,1 Pomocní a nekvalifikovaní pracovníci || 132 || 13,9 13. Dánsko v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1927/2006 potvrdilo, že je a nadále bude uplatňována politika rovnosti mezi ženami a muži, jakož i nediskriminace v průběhu různých etap provádění EFG, a zejména v přístupu k němu. Popis příslušného území a jeho orgánů a dalších zúčastněných stran 14. Odense je třetí největší město Dánska s téměř 200 000 obyvateli. Město se nachází uprostřed ostrova Fyn, kde celkový počet obyvatel dosahuje téměř 500 000. Ostrov Fyn je východní částí regionu jižní Dánsko, které má celkem 1 200 000 obyvatel. Infrastruktura ostrova Fyn i daného regionu je dobře rozvinuta a pracující obyvatelstvo do práce stále více dojíždí mimo své domovské město. V případě pracovníků loděnice Odense Steel Shipyard však dojíždění nelze považovat za řešení jejich problému zaměstnanosti, protože pracovních příležitostí pro pracovníky je všude na ostrově málo a v celém Dánsku není nedostatek pracovních sil v hutnickém odvětví. Bude tedy třeba vynaložit velké úsilí a propuštěné pracovníky připravit na nová zaměstnání. 15. Odense má přístup k moři přes kanál a Odense Fjord, na kterém se v malém městě Munkebo (5 500 obyvatel) nachází loděnice Odense Steel Shipyard. Munkebo je součástí obce Kerteminde, která tvoří severovýchodní část ostrova Fyn. 16. V roce 2008 tvořilo celkovou pracovní sílu v Odense a Kerteminde 109 000 lidí. Přímé ztráty v loděnici Odense Steel Shipyard, na které se vztahuje tato žádost, tedy dosahují více než 1 % pracovní síly, k čemuž je třeba přičíst další ztráty pracovních míst na straně subdodavatelů, které nastanou v pozdější fázi, a další ztráty na straně samotné loděnice, jakmile svůj provoz zcela uzavře. Odhaduje se, že nepřímé ztráty pracovních míst budou nakonec stejně vysoké jako ty přímé, takže uzavření loděnice je v regionální ekonomice považováno za velkou krizi. Úroveň vzdělání zaměstnané pracovní síly v Kerteminde je jak pod celostátním průměrem, tak pod průměrem ostrova Fyn. V roce 2008 dosáhlo dalšího vzdělání přibližně 27,3 % pracovní síly v Kerteminde, zatímco odpovídající údaj pro ostrov Fyn činil 33 % a celostátní průměr dosáhl 34,8 %. 17. Obce Odense i Kerteminde jsou do této žádosti, kterou od začátku podporují, úzce zapojeny. Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a celostátní zaměstnanost 18. Celková zaměstnanost se v Dánsku během let 2009 a 2010 prudce zhoršila. Nezaměstnanost vzrostla z rekordně nízké hodnoty 3,3 % za rok 2008 na 8,2 % v prosinci 2010 (zdroj: Eurostat[7]). 19. Průmyslová struktura obce Kerteminde se vyznačuje vysokým podílem zaměstnanosti ve výrobních odvětvích, zejména v hutnictví. Mnohá pracovní místa v tomto odvětví již zanikla ve prospěch jiných zemí s nižšími mzdami. Propouštění pracovníci loděnice mají vysoké technické znalosti, které se obtížně uplatňují v jiných odvětvích na ostrově Fyn, nebo dokonce v celém Dánsku. Provoz loděnice je navíc ukončován v jednotlivých fázích a skupiny pracovníků jsou propouštěny po konečném dokončení objednávek lodí. Očekává se, že ve třech vlnách do roku 2011 bude propuštěno dalších 1 100 pracovníků. Bez rozsáhlé rekvalifikace bude pro tyto pracovníky obtížné najít nové pracovní místo. 20. Od oznámení uzavření v srpnu 2009 sdružení místních, regionálních a vnitrostátních zúčastněných stran projednávalo a formulovalo strategii nových příležitostí růstu v tomto regionu. Právě tato strategie určovala volbu opatření uvedených v žádosti. Koordinovaný balík individualizovaných služeb, které mají být financovány, a podrobný rozpis odhadovaných nákladů, včetně toho, jak se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů 21. Region jižního Dánska na jedné straně definuje a navrhuje opatření, která lze přijmout podle lisabonských cílů za účelem dosažení vysoké evropské konkurenceschopnosti. Regionální fórum pro růst využívá k dosažení těchto dlouhodobých cílů podporu růstu nových odvětví v této oblasti financování z ESF i EFRR, jakož i vnitrostátní podporu trhu práce. 22. Na pomoc těmto bezprostředně propuštěným pracovníkům je však zapotřebí podniknout konkrétnější kroky. Ty zahrnují vzdělávání, odbornou přípravu, pobídky pro zaměstnanost a podporu podnikání. Pracovníci, jimž je určena pomoc, jsou již vysoce kvalifikovaní, avšak v oboru, jehož vyhlídky na budoucí zaměstnanost jsou neradostné. Opatření, která jsou pro ně navrhována, budou tedy o něco nákladnější, než by tomu bylo v případě jiných pracovníků při masovém propouštění, které se často týká osob s relativně nízkými kvalifikacemi. – Vysvětlení situace a základní kurz: Odhaduje se, že základní kurz absolvuje přibližně 70 % propuštěných pracovníků. Kurz bude probíhat v průměru čtyři týdny a bude zahrnovat jak skupinovou výuku, tak doplňkové individuální poradenství. Cílem je pomoci pracovníkům pochopit jejich vlastní situaci a získat motivaci přijmout zcela nové zaměření, pochopit příležitosti, které se otevírají v daném regionu, určit vlastní kvalifikovanost, určit příležitosti, které je zajímají, a rozhodnout se pro další opatření, která chtějí přijmout. Toto opatření bude zahrnovat mnohem intenzivnější a individualizovanější poradenství, než jsou obvykle schopny poskytnout úřady práce. – Odborná příprava a všeobecné vzdělávání: Odhaduje se, že i této možnosti využije přibližně 70 % propuštěných pracovníků, kteří se rozhodnou pro různé oblasti vzdělávání a rekvalifikace. Někteří pracovníci si možná budou muset nejdříve rozšířit všeobecné vzdělání, a teprve pak budou moci využít možností odborné přípravy. – První z těchto možností bude v oblasti energetických technologií, což zahrnuje výrobu a skladování energie, energetickou infrastrukturu a účinnost, přičemž důraz je v těchto oblastech kladen na zelenou energii. Je to nová oblast odborné přípravy, kterou úřady práce zatím neposkytují. – Druhá bude v oblasti stavebnictví a úpravy krajiny, pro které již byly přijaty velké veřejné závazky, které mají být uskutečněny v nadcházejících letech. Kurz bude zahrnovat konkrétní vzdělávání v oblasti energeticky účinných staveb. Jedná se o inovativní vzdělávací opatření vycházející z toho, co je v této oblasti dostupné. – Třetí bude v oblasti robotiky, která zažívá silný růst a ve které je Dánsko úspěšné na mezinárodní úrovni. Pozornost bude zaměřena zejména na průmyslovou výrobu, učení hrou a biologickou produkci. Úřady práce nic takového v současné době neposkytují, ale pokud bude tento systém dobře fungovat, mohly by jej v budoucnu převzít. – Čtvrtá bude v oblasti technologií v sociální sféře, jejichž vývoj se již soustředí kolem města Odense. V budoucnu se očekává nárůst poptávky po veřejné sociální péči v nemocnicích a po službách zdravotní péče. Pozornost bude zaměřena zejména na obecný úvod do technologií a praktické rozvíjení dovedností. Ani tento kurz není v současné době úřady práce poskytován, ale v budoucnu může nabídnout dobré pracovní příležitosti. – Pátou možností je všeobecné vzdělávání, které může být pro mnoho propuštěných pracovníků nezbytným předpokladem k tomu, aby mohli absolvovat nabízenou odbornou přípravu. Odhaduje se, že čtvrtina všech pracovníků, jimž je určena pomoc, využije právě tohoto opatření, jehož doba trvání je naplánována v průměru na 22 týdnů na osobu. Všeobecné vzdělávání sice pracovní úřady nabízejí, ale v současné době jsou zahlceny poptávkou ze strany nezaměstnaných pracovníků a ne vždy jsou schopny ji pokrýt. – Přilákat a udržet mladé lidi pro další vzdělávání: Toto opatření povede mladé pracovníky k tomu, aby se dále vzdělávali, poskytne podporu a zajistí financování nákladů na odbornou přípravu až na dobu jednoho roku. Takto poskytnutá podpora překračuje podporu, kterou obvykle poskytují úřady práce. – Pobídky pro zaměstnanost – Výuka v podnicích: Toto opatření pomůže propuštěným pracovníkům v přechodu do nových zaměstnání tím, že jim umožní učit se, a zaměstnavatelům i novým zaměstnancům také pomůže k přizpůsobení se. Opatření bude nejčastěji doplňovat některé z dalších opatření připravujících pracovníka na nové zaměstnání. Z praktického hlediska se bude jednat o kurz poskytovaný novým zaměstnancům jeden až tři dny v týdnu po dobu šesti až deseti týdnů. Do značné míry usnadní rozhodnutí nových zaměstnavatelů přijmout propuštěné pracovníky, protože těmto pracovníkům bude poskytnuta pomoc, aby se rychleji přizpůsobili svému novému pracovišti. – Pobídky pro zakládání nových podniků: Podnikání v Dánsku se sice rozrůstá, přesto je na nízké úrovni, a to zejména ve dvou nejvíce dotčených obcích. Úroveň zájmu o toto opatření vyjádřená propuštěnými pracovníky však byla nadprůměrná a zájem projevila téměř třetina (285) pracovníků. Plánované workshopy těmto pracovníkům pomohou rozvinout myšlenky a tvořivost, utřídění myšlenek jim pomůže zaměřit se na osvědčené způsoby dalšího rozvoje, kurz podnikání v délce trvání šesti týdnů umožní těm, kdo se rozhodnou jít touto cestou (odhaduje se 95 pracovníků), zaměřit se na způsob řízení podniku; menší počet (odhaduje se 45 pracovníků) pak získá informace, jak postupovat při vývoji produktu a pomoc s nezbytnou analýzou trhu. Přibližně dvaceti novým podnikatelům bude poskytnuto poradenství a odborné vedení pro začínající podniky v počáteční fázi a mentoring prostřednictvím řady setkání během prvního roku. Těm, kteří začnou úspěšně podnikat, bude poskytnuta pomoc v oblasti marketingu a styku s veřejností, včetně prosazování značky. Podnikatelé, kteří splní přísné podmínky, mohou požádat o půjčku – odhaduje se, že k získání této konečné fáze podpory bude způsobilých přibližně deset žadatelů. – Kromě těchto opatření Dánsko navrhuje příspěvek ve výši 100,67 EUR/pracovníka a den činnosti. 23. Výdaje na provádění EFG uvedené v žádosti v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 1927/2006 pokrývají přípravné, řídící, informační a propagační a rovněž kontrolní činnosti. Všichni partneři zapojení do opatření se zavázali, že budou informovat o podpoře poskytované z EFG. 24. Individualizované služby popsané dánskými orgány jsou aktivními opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 1927/2006. Dánské orgány odhadují celkové náklady na tyto služby na 20 874 362 EUR a výdaje na provádění EFG na 943 948 EUR (tj. 4,3 % celkové částky). Celkový požadovaný příspěvek z EFG činí 14 181 901 EUR (65 % celkových nákladů). Akce || Odhadovaný počet dotčených pracovníků || Odhadované náklady na jednoho pracovníka (v EUR) || Celkové náklady (EFG a spolufinancování daným státem) (v EUR) Individualizované služby (čl. 3 první pododstavec nařízení (ES) č. 1927/2006) Vysvětlení situace a základní kurz || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Odborná příprava v oblasti energetických technologií || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Odborná příprava v oblasti stavebnictví a úpravy krajiny || 140 || 5 369,13 || 751 678 Odborná příprava v oblasti robotiky || 75 || 10 067,11 || 755 033 Odborná příprava v oblasti technologií v sociální sféře || 70 || 12 080,54 || 845 638 Všeobecné vzdělávání || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Přilákat a udržet mladé lidi pro další vzdělávání || 110 || 6 711,41 || 738 255 Výuka v podnicích || 190 || 3 221,48 || 612 081 Podpora podnikání || 285 || 268,46 || 76 511 Utřídění myšlenek || 140 || 134,23 || 18 792 Kurz podnikání || 95 || 5 637,58 || 535 570 Kurz vývoje produktu || 45 || 3 758,39 || 169 128 Analýza trhu a studie proveditelnosti || 20 || 4 026,85 || 80 537 Začínající podniky || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentoring || 20 || 1 342,28 || 26 846 Reklama a prosazování značky || 20 || 4 026,85 || 80 537 Půjčka pro začínající podniky || 10 || 26 845,60 || 268 456 Denní příspěvky || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Mezisoučet za individualizované služby || || 20 874 362 Výdaje na provádění EFG (čl. 3 třetí pododstavec nařízení (ES) č. 1927/2006) Přípravné činnosti || || 74 260 Řídící činnosti || || 482 694 Informační a propagační činnosti || || 185 652 Kontrolní činnosti || || 201 342 Mezisoučet výdajů na provádění EFG || || 943 948 Celkové odhadované náklady || || 21 818 310 Příspěvek z EFG (65 % celkových nákladů) || || 14 181 901 * Součty zcela neodpovídají z důvodu přepočtu z DKK a zaokrouhlování. 25. Dánsko potvrzuje, že výše popsaná opatření se navzájem doplňují s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů a že bude zamezeno veškerému dvojímu financování. Den, kdy byly započaty individualizované služby dotčeným pracovníkům nebo na který je započetí těchto služeb plánováno 26. Dánsko začalo poskytovat individualizované služby dotčeným pracovníkům, na které se vztahuje koordinovaný balík navrhovaný pro spolufinancování EFG, dne 1. října 2010. Toto datum tudíž představuje počátek období způsobilosti pro veškerou pomoc, která by mohla být poskytnuta z EFG. Postupy pro konzultace se sociálními partnery 27. Region jižního Dánska a obce Odense a Kerteminde připravovaly žádost společně. Do této práce se zapojila řada sociálních partnerů, profesních organizací, odborových svazů a vzdělávacích institucí. Konala se společná zasedání, na kterých strany projednávaly a navrhovaly podrobné strategie růstu a mimořádné akce v rámci plánu přechodu. 28. Dánské orgány potvrdily, že požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění, byly splněny. Informace o činnostech, které jsou podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv povinné 29. Co se týče kritérií stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 1927/2006, dánské orgány ve své žádosti: · potvrdily, že finanční příspěvek z EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, · prokázaly, že navrhované akce poskytují pomoc jednotlivým pracovníkům a nevyužívají se k restrukturalizaci podniků nebo odvětví, · potvrdily, že výše uvedené způsobilé akce nepřijímají pomoc z jiných finančních nástrojů EU. Řídící a kontrolní systémy 30. Dánsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvky budou řízeny a kontrolovány stejnými orgány, které řídí a kontrolují financování Evropského sociálního fondu, jehož řídícím orgánem je rovněž Dánský úřad pro podnikání a stavebnictví (Danish Entreprise and Construction Authority). Osvědčovací orgán bude v jiném oddělení stejného úřadu. Auditní orgán bude útvar odpovědný za kontrolu prostředků z EU v rámci Dánského úřadu pro podnikání a stavebnictví. Financování 31. Na základě žádosti Dánska činí navrhovaný příspěvek z EFG pro koordinovaný balík individualizovaných služeb 14 181 901 EUR, což představuje 65 % celkových nákladů. Příděl z fondu navrhovaný Komisí vychází z údajů předložených Dánskem. 32. Po zvážení nejvyššího možného finančního příspěvku z EFG podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1927/2006, jakož i možnosti přerozdělení prostředků, navrhuje Komise uvolnit z EFG celkovou částku, jež je uvedena výše a jež bude přidělena v rámci okruhu 1a finančního rámce. 33. Při této navrhované výši finančního příspěvku zůstane více než 25 % nejvyšší roční částky vyčleněné na EFG k dispozici pro přidělení v posledních čtyřech měsících roku, jak vyžaduje čl. 12 odst. 6 nařízení (ES) č. 1927/2006. 34. Předložením tohoto návrhu na uvolnění prostředků z EFG zahajuje Komise třístranné rozhovory ve zjednodušené formě podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 s cílem zajistit souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou využití prostředků z EFG a s požadovanou částkou. Komise vyzývá tu z obou složek rozpočtového orgánu, která na příslušné politické úrovni dosáhne jako první dohody o předloze návrhu na uvolnění prostředků, aby své záměry sdělila druhé složce a Komisi. Pokud některá ze složek rozpočtového orgánu dohody nedosáhne, budou zahájeny oficiální třístranné rozhovory. 35. Komise předkládá odděleně žádost o převod tak, aby mohly být do rozpočtu na rok 2011 v souladu s bodem 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 zapsány konkrétní prostředky na závazky. Zdroj prostředků na platby 36. Vzhledem k tomu, že rozpočet na rok 2011 vykazuje prostředky na platby ve výši 47 608 950 EUR v rámci rozpočtové linie 04.0501 „Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)“, bude z této rozpočtové linie uvolněna částka 14 181 901 EUR potřebná k financování této žádosti. Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Dánsko) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[8], a zejména na bod 28 uvedené dohody, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci[9], a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise[10], vzhledem k těmto důvodům: (1) Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce. (2) Působnost EFG byla rozšířena na žádosti podané od 1. května 2009, aby zahrnovala i podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. (3) Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v mezích ročního stropu 500 milionů EUR. (4) Dánsko předložilo dne 6. října 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v podniku Odense Steel Shipyard a až do 8. března 2011 ji doplňovalo o dodatečné informace. Tato žádost splňuje podmínky pro stanovení výše finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 14 181 901 EUR. (5) V souvislosti s uvedenou žádostí Dánska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 14 181 901 EUR v prostředcích na závazky a platby. Článek 2 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu/Štrasburku dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] V souladu s čl. 3 třetím pododstavcem nařízení (ES) č. 1927/2006. [4] Kompenzovaná hrubá prostornost (KHP) je ukazatel množství práce, která je nezbytná k postavení dané lodi a vypočítá se vynásobením prostornosti lodi koeficientem, který se určí podle typu a velikosti konkrétní lodi (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] KOM(2010) 451 v konečném znění. [6] KOM(2010) 631 v konečném znění. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1. [9] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1. [10] Úř. věst. C […], […], s. […].