Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

a

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Hlavní zpravodaj: Antonello PEZZINI

Konzultace Evropský parlament, 18.07.2019 Rada, 26.7.2019 Právní základ čl. 173 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba Rozhodnutí předsednictva 24.9.2019 Přijato na plenárním zasedání 31.10.2019 Plenární zasedání č. 547 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 168/0/1

1. Závěry a doporučení

1.1. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) plně podporuje součinnost EIT a víceletého rámcového programu EU pro výzkum a inovace, která byla navržena v přepracovaném nařízení, a to v rámci racionalizace zavedené prostřednictvím programu Horizont Evropa a spočívající ve zjednodušené struktuře výzkumu a inovací.

1.2. EHSV je přesvědčen, že „otevřené inovace“programu Horizont Evropa umožní Evropské radě pro inovace fungovat jako jednotné kontaktní místo pro inovátory s vysokým potenciálem a posílí spolupráci s ekosystémy a se subjekty, a to v součinnosti s EIT a v zájmu vyloučení duplicit a překrývání. Tím bude zajištěna účinná doplňkovost, jak uvedla Rada v souvislosti s návrhem zvláštního programu, kterým se provádí program Horizont Evropa ( 1 )

1.3. V této souvislosti by EIT měl být jednou z hlavních hnacích sil inovací pro plnění cílů a řešení společenských výzev v oblastech, jako jsou udržitelné inovační ekosystémy, podnikatelské inovace a schopnosti v rámci celoživotního učení, budování kapacit vysokoškolských institucí, nová tržní řešení s cílem čelit globálním výzvám a součinnost a přidaná hodnota v rámci celého programu Horizont Evropa.

1.4. Podle EHSV by EIT a znalostní a inovační společenství měly hrát v inovačním prostředí EU na vnitrostátní a regionální úrovni významnější úlohu, měly by posílit své kapacity za účelem větší a lepší koordinace se všemi zainteresovanými subjekty na všech úrovních a měly by zintenzivnit svá opatření vůči všem podnikům bez ohledu na jejich velikost s cílem posílit podnikatelskou kulturu v EU.

1.5. EHSV doporučuje, aby si EIT udržel a zdůraznil svou jedinečnou přidanou hodnotu, kterou má jako evropský lídr ve vysoce specializovaném vzdělávání se zaměřením na podnikání (tzv. učení praxí ), tím, že bude hledat a zkoušet nové metody výuky a učení. Značka EIT by měla být uznávána hlavními mezinárodními akreditačními orgány a být šířena mimo znalostní a inovační společenství a jejich partnery, aby ještě více rostl počet inovačních společenství. K tomu by měla přispět spolupráce se zeměmi mimo EU, zejména s Asií a USA.

1.6. EHSV se domnívá, že by EIT měl podporovat vývoj nových produktů, které budou silně zastoupeny na trhu a budou se opírat o mezinárodní zkušenosti v oblasti vzdělávání, po vzoru průmyslových doktorátů. To by bezpochyby podpořilo rozsáhlejší a aktivnější zapojení nových obchodních partnerů do činnosti znalostních a inovačních společenství.

1.7. Aby bylo možné lépe zapojit malé a střední podniky, měla by znalostní a inovační společenství zkoumat nové systémy s cílem prosazovat „efekt blízkosti“a využívat ho, a to zejména zapojením územních středisek, která by pro regionální a místní subjekty měla být přístupovým bodem ke globálním inovačním platformám.

1.8. EIT a znalostní a inovační společenství by měly vypracovat své vlastní strategie financování podniků a rozvoje s cílem podpořit konsolidaci inovativních podniků. Posíleny by měly být také sítě s finančním sektorem a s fondy rizikového kapitálu.

1.9. EHSV doporučuje, aby byla při dělení znalostních a inovačních společenství více zohledňována geopolitická vyváženost a bylo lépe pokryto celé území EU (počínaje společenstvím zaměřeným na kulturní a tvůrčí odvětví), mj. z hlediska zahrnutí např. Jadranu či Balkánu nebo Číny.

1.10. V souvislosti s návrhem rozhodnutí o strategickém programu inovací na období 2021–2027 se EHSV domnívá, že by k celému procesu měl být zaujat celostní přístup pokrývající všechny typy partnerství (partnerství v rámci veřejného sektoru, partnerství veřejného a soukromého sektoru, znalostních a inovačních společenství EIT, vzorové iniciativy FET), jak se požaduje v závěrech Rady, aby byl zaručen úplný přehled o tom, co se provádí prostřednictvím partnerství, a bylo možné splnit politické cíle.

1.11. EHSV v zásadě podporuje strategický program inovací, tak jak je popsán v příloze k návrhu rozhodnutí, pokud bude provádění navržených opatření v plném souladu se strategickým plánem programu Horizont Evropa, jak se uvádí ve společném pohledu Evropského parlamentu a Rady na 9. rámcový program ( 2 )

1.12. EHSV oceňuje deklarované snahy, s nimiž bude „EIT pokračovat ve svém úsilí o zjednodušování, aby se zmírnila zbytečná administrativní zátěž znalostních a inovačních společenství, čímž se umožní pohotové a účinné provádění jejich ročního plánu činnosti a víceleté strategie“.

1.13. EHSV zastává názor, že EIT musí předložit zprávu o všech úspěšných inovativních produktech, které byly uvedeny na trh během deseti let jeho existence ( poměr kvality a ceny ).

1.14. Za důležité považuje EHSV také podávání zpráv a monitorování na základě konkrétních ukazatelů dopadu, hodnocení provozní výkonnosti znalostních a inovačních společenství, dosažené výsledky, výstupy a pokrok dosažený při plnění cílů, v souladu s rámcem programu Horizont Evropa.

2. Úvod

2.1. Obtíže Evropy při přeměně vynálezů na obchodovatelné výrobky a služby přiměly EU přezkoumat svou politiku v oblasti výzkumu, aby bylo možné napravit její neschopnost včas měnit své špičkové výsledky základního výzkumu na inovace vzešlé z potřeb trhu.

2.2. Evropský inovační a technologický institut (EIT), jímž se EHSV již zabýval ( 3 ) , byl Evropskou unií zřízen v roce 2008 s cílem zlepšit její kapacity pro inovace a je nedílnou součástí evropského rámcového programu pro výzkum a inovace.

2.3. V současné době je EIT největším ekosystémem integrovaných inovací v Evropě, sdružuje partnery z řad podniků a výzkumných a vzdělávacích institucí a podporuje znalostní a inovační společenství. Tato společenství sestávají z různých evropských partnerství, která jednak řeší konkrétní globální problémy a jednak posilují rozvíjející se ekosystémy, přičemž podporují propojování vzdělávání s výzkumem s cílem vytvářet příznivé prostředí pro inovace a stimulovat zakládání inovativních podniků, a to v úzké spolupráci s Evropskou radou pro inovace (ERI).

2.4. Stávající rámcový program na období 2014–2020, tj. Horizont 2020, financuje konkrétně inovace prostřednictvím nových veřejných nástrojů, jež byly zavedeny za účelem zvýšení inovací v Evropě a dalšího povzbuzení účasti podniků na inovační činnosti. K těmto nástrojům patří mj. partnerství veřejného a soukromého sektoru (např. společné technologické iniciativy), systémy půjček a záruk (např. RSFF) či rizikový kapitál (např. mechanismus GIF) ( 4 )

2.5. Rozpočet EIT na období 2008–2013 činil více než 300 mil. EUR, na období 2014–2020 2,7 mld. EUR a na období 2021–2027 3,1 mld. EUR. Díky němu má EIT hrát důležitou úlohu v rámci strategie Evropa 2020 ( 5 )

2.6. EIT si klade za cíl vylepšit inovační postupy propojením vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi, přičemž se chce výslovně zaměřit na hmatatelné výsledky a konkrétní přínosy ( 6 )

2.7. Činnost EIT se odvíjí od znalostních a inovačních společenství. Jedná se o rozsáhlá evropská partnerství, která řeší konkrétní společenské výzvy tím, že propojují organizace v oblasti vzdělávání, výzkumu a podnikání. EIT poskytuje znalostním a inovačním společenstvím granty a musí sledovat jejich činnost a účinně kontrolovat a šířit jejich výsledky.

2.8. EIT je v současné době začleněn do programu Horizont Evropa jako součást jeho pilíře III (Inovativní Evropa). Měla by však být zajištěna součinnost a doplňkovost s ostatními složkami programu ( 7 ) . Vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství jsou nedílnou součástí EIT, jsou považována za „institucionalizovaná evropská partnerství“.

2.9. Obecné cíle EIT se odrážejí zejména v jeho oblastech působnosti stanovených v rámci programu Horizont Evropa, kde jsou určena mj. také kritéria pro výběr, provádění, monitorování, hodnocení a ukončování evropských partnerství, včetně znalostních a inovačních společenství EIT.

2.9.1. Za zmínku stojí hlavní oblasti činnosti: — posílení udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě, — podpora rozvoje podnikatelských a inovačních dovedností v rámci celoživotního učení, — prosazování změny směrem k podnikatelské kultuře vysokých škol, — zavádění nových řešení na trhu s cílem reagovat na celosvětové společenské výzvy.

2.10. EIT funguje jako decentralizovaná agentura EU. Jeho sídlo je v Budapešti. EIT není výzkumným střediskem a přímo nepřispívá k financování jednotlivých projektů, ale poskytuje znalostním a inovačním společenstvím granty.

2.11. Znalostní a inovační společenství jsou vybírána na základě otevřené výzvy a prioritních témat s velkým sociálním dopadem. EIT v současné době podporuje 8 znalostních a inovačních společenství, která sdružují podniky, vysoké školy a výzkumná střediska do přeshraničních partnerství ( 8 )

2.12. Účelem všech znalostních a inovačních společenství je zvýšit inovační kapacity správou vyváženého portfolia činnosti ve třech oblastech: — projekty podpory inovací zaměřené na podporu a vývoj nových, inovativních výrobků, služeb a řešení, — inovativní vzdělávání a inovativní programy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy poskytované jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími formou postgraduálních programů (MSc či PhD), kurzy pro vedoucí pracovníky a kurzy profesního rozvoje, moduly celoživotního učení a letní školy se značkou kvality EIT, — činnosti spojené se zakládáním a podporováním podniků, včetně programů pro nově zakládané podniky, s cílem pomáhat stávajícím i potenciálním podnikům přeměnit jejich nápady v úspěšné podnikání, přičemž pozornost je zaměřena především na úspěch na trhu, na financování, na sítě, poradenství a mentorování.

2.13. Každé znalostní a inovační společenství musí zároveň v rámci své informační strategie provádět informační, komunikační a propagační činnost, včetně rozvoje regionálního inovačního programu (RIS) v úzké součinnosti s EIT.

2.14. EHSV již dříve zdůrazňoval, že by znalostní a inovační společenství měla zajistit, aby byly zastoupeny různé evropské země, a to konkrétně s ohledem na umístění daných inovačních center, a by měla být posílena „podpora podnikání ze strany akademického pilíře“ ( 9 )

2.15. EHSV rovněž upozorňoval na to, že znalostní a inovační společenství existují v několika málo zemích, a vyjádřil přání, „aby bylo vyvinuto zvláštní úsilí zaměřené na navázání vazeb s laboratořemi, podniky a výzkumnými ústavy v co nejvyšším možném počtu členských států“ ( 10 )

2.16. Parlament naopak vyzval Komisi, aby zachovala znalostní a inovační společenství v rámci stávajícího EIT, přičemž vyzdvihl důležitost transparentnosti a rozsáhlého zapojení zainteresovaných stran. Komisi rovněž vyzval, aby analyzovala, jak by EIT a znalostní a inovační společenství mohly spolupracovat s Evropskou radou pro inovace (ERI) ( 11 )

2.17. Evropský parlament nicméně vyzdvihl závěr ze zprávy Účetního dvora, že znalostní a inovační společenství plně nevyužívají granty poskytované institutem, zejména v důsledku neúplného provedení obchodních plánů ( 12 ) . Účetní dvůr EU navíc ve své zvláštní zprávě o EIT uvedl, že složitý provozní rámec institutu a jeho problémy s řízením jsou překážkou jeho celkové efektivity, která má řadu nedostatků.

2.18. Rada uznala prokázanou přidanou hodnotu strategických partnerství a iniciativ, jako jsou EIT a akce „Marie Curie-Skłodowska“ ( 13 ) , a prohlásila, že v dohodě o budoucím programu Horizont Evropa bude třetí pilíř (inovativní Evropa) zaměřen na posílení zásadních a průlomových inovací zřízením Evropské rady pro inovace, která bude jednotným kontaktním místem pro inovátory s vysokým potenciálem ( 14 )

3. Návrhy Evropské komise

3.1. Cílem návrhů je zajistit větší otevřenost a transparentnost znalostních a inovačních společenství a sladit EIT s příštím programem EU pro výzkum a inovace (2021–2027), a především s navrhovaným přístupem pro evropská partnerství podle programu Horizont Evropa, aby byl ještě více posílen inovační potenciál EU.

3.2. Navrhovaný rozpočet ve výši 3 mld. EUR, který odpovídá navýšení o 600 mil. EUR (+25 %) ve srovnání se stávajícím strategickým programem inovací (2014–2020), má EIT umožnit účinně financovat stávající činnost a nová znalostní a inovační společenství a podporovat inovační kapacitu 750 vysokoškolských institucí.

3.3. EIT by měl provádět činnost zaměřenou na: — posílení udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě, — podporu rozvoje podnikatelských a inovačních dovedností v rámci celoživotního učení a podporu podnikatelské transformace vysokoškolských institucí v EU, — zavádění nových řešení na trhu s cílem reagovat na celosvětové výzvy.

3.4. Návrh na přepracování nařízení o EIT ( 15 ) má zajistit větší právní srozumitelnost a lepší sladění s rámcovým programem EU pro výzkum a inovace tím, že dostane nový právní základ. Kromě toho bude jeho prostřednictvím pro EIT zaveden zjednodušený model financování, aby byly efektivněji podporovány doplňkové veřejné a soukromé investice a posílena administrativní struktura EIT.

3.5. Návrh rozhodnutí o strategickém programu inovací na období 2021–2027, který musí být v souladu s rámcovým programem pro výzkum a inovace Horizont Evropa, stanoví plnění těchto cílů: — zvýšit dopad znalostních a inovačních společenství na regionální úrovni prostřednictvím posílených sítí EIT, do nichž bude zapojeno více vysokoškolských institucí, podniků a výzkumných středisek a které budou provázány s regionálními strategiemi pro inteligentní specializaci, — zvýšit inovační kapacitu vysokoškolského vzdělávání, — zakládat nová znalostní a inovační společenství. EIT založí dvě nová znalostní a inovační společenství ve zvolených odvětvích, která jsou pro politické priority programu Horizont Evropa nejdůležitější. První společenství bude zaměřeno na kulturní a tvůrčí odvětví, o druhém bude rozhodnuto v další fázi v roce 2025.

4. Obecné připomínky

4.1. EHSV vítá úlohu, kterou hraje EIT při podpoře konkurenceschopnosti EU, neboť podporuje inovační ekosystém tím, že dokáže přispět k rozvoji tzv. „znalostního trojúhelníku“.

4.2. EHSV je přesvědčen, že „otevřené inovace“umožní Evropské radě pro inovace fungovat jako jednotné kontaktní místo pro inovátory s vysokým potenciálem a posílí spolupráci s ekosystémy a se subjekty uplatňujícími inovativní postupy.

4.3. V této souvislosti by EIT měl být jednou z hlavních hnacích sil inovací pro plnění cílů a řešení společenských výzev v oblastech, jako jsou: — udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě, — podnikatelské inovace a schopnosti v rámci celoživotního učení, včetně budování kapacit vysokoškolských institucí, — nová tržní řešení s cílem čelit globálním výzvám, — součinnost a přidaná hodnota v rámci celého programu Horizont Evropa.

4.4. EIT a znalostní a inovační společenství by měly hrát v inovačním prostředí EU na vnitrostátní a regionální úrovni významnější úlohu a měly by posílit své kapacity za účelem větší a lepší koordinace se všemi zainteresovanými subjekty.

4.5. EIT by se měl zaměřovat na všechny podniky bez ohledu na jejich velikost a posilovat podnikatelskou kulturu v EU díky zapojení všech sociálních partnerů, a měl by vytvářet součinnost s Evropskou radou pro inovace (ERI) a propůjčovat přidanou hodnotu mnoha projektům v rámci programu Horizont Evropa.

4.6. EHSV se domnívá, že by EIT a znalostní a inovační společenství měly upřednostňovat systematické prohlubování vztahů mezi velkými a středními podniky působícími v rámci znalostních a inovačních společenství a že by měly podporovat také nové a začínající podniky, které je třeba do iniciativ těchto společenství zapojit.

4.7. EIT a znalostní a inovační společenství by měly vypracovat své vlastní strategie financování podniků s cílem podporovat rozvoj inovativních podniků prostřednictvím vhodných vazeb s finančním sektorem a s fondy rizikového kapitálu.

4.8. EHSV se domnívá, že finanční podpora ze strany EIT by měla být vyvážená na základě velikosti, typu a vyspělosti odvětví. Malé a střední podniky se obtížněji vypořádávají s regulační zátěží a měly by být finančně podporovány.

4.9. Aby bylo možné je lépe zapojit, měla by znalostní a inovační společenství zkoumat způsoby, jak prosazovat „efekt blízkosti“a využívat ho, zejména prostřednictvím územních středisek, která by pro regionální a místní subjekty měla být přístupovým bodem ke globálním inovačním platformám a měla by malým a středním podnikům poskytovat cílené struktury a cílenou podporu.

4.10. Podle EHSV mají územní střediska pro budoucnost znalostních a inovačních společenství zásadní význam. Dvěma klíčovými aspekty finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství do budoucna jsou integrace do místních inovačních systémů a jejich účinné „ filtrování “externích partnerů.

4.11. Musí se zvýšit otevřenost a transparentnost znalostních a inovačních společenství. Je třeba zveřejnit postupy a kritéria výběru znalostních a inovačních společenství coby partnerů (plnoprávných, přidružených atd.). V celé EU by měla být v plném rozsahu zveřejněna a šířena pravidla pro výběr činnosti a projektů (např. pro inovativní návrhy). Dále by měly být zavedeny vhodné mechanismy zpětné vazby a měly by být monitorovány nezávislými subjekty.

4.12. EHSV doporučuje, aby si EIT udržel svou jedinečnou přidanou hodnotu v oblasti vzdělávání, kterou má jako evropský lídr ve vysoce kvalitním vzdělávání, a upozorňoval na ni a aby rozvíjel specializované dovednosti v oblasti podnikatelského vzdělávání v praxi (tzv. učení praxí ). Značka EIT by měla být uznávána hlavními mezinárodními akreditačními orgány.

4.13. EHSV se domnívá, že by EIT měl podporovat vývoj nových produktů, které budou silně zastoupeny na trhu a budou se opírat o mezinárodní zkušenosti v oblasti vzdělávání, po vzoru průmyslových doktorátů.

4.13.1. EHSV plně podporuje sladění EIT s víceletým rámcovým programem EU pro výzkum a inovace, které bylo navrženo v přepracovaném nařízení, a to v rámci programu Horizont Evropa a navrhovaných „evropských partnerství“.

4.14. Podle EHSV je třeba ještě více zjednodušit fungování EIT (u něhož je nutné posílit aspekt řízení) i znalostních a inovačních společenství, která by na základě stejných pravidel měla předkládat výroční zprávy a vypracovávat víceleté, a nikoli každoroční obchodní plány.

4.15. EHSV upozorňuje na to, že je nutné efektivním způsobem napravit nedostatky zjištěné Účetním dvorem EU v souvislosti s několika klíčovými prvky modelu EIT, které nebyly náležitě koncipovány, aby se zajistilo, že EIT bude účinným a inovativním veřejným systémem.

4.16. V souvislosti s návrhem rozhodnutí o strategickém programu inovací na období 2021–2027 se EHSV domnívá, že by k celému procesu měl být zaujat celostní přístup pokrývající všechny stávající typy partnerství (partnerství v rámci veřejného sektoru, partnerství veřejného a soukromého sektoru, znalostních a inovačních společenství EIT, vzorové iniciativy FET), jak se požaduje v závěrech Rady.

V Bruselu dne 31. října 2019. Luca JAHIER předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

(1) Interinstitucionální spis 2018/0225 (COD) – dokument 8550/19 ze dne 15. dubna 2019.

(2) Interinstitucionální spis 2018/0224 (COD) – dokument 7942/19 ze dne 27. března 2019 (není k dispozici v češtině).

(3) Úř. věst. C 161, 13.7.2007, s. 28, Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 122, a Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 33.

(4) Společné technologické iniciativy byly zavedeny proto, aby bylo možné lépe reagovat na potřeby průmyslu v konkrétních oblastech výzkumu. Jedná se o nezávislé subjekty EU s účastí průmyslu – a v některých případech i členských států. RSFF (nástroj financování se sdílením rizik) byl zaveden za účelem zlepšení přístupu výzkumných pracovníků k dluhovému financování, zejména v případě vysoce rizikových investic do výzkumu, technologického rozvoje a inovací. Mechanismus GIF (mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem) funguje v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace a poskytuje rizikový kapitál inovativním malým a středním podnikům a malým a středním podnikům s vysokým potenciálem růstu.

(5) Článek 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013 ze dne 11. prosince 2013, o změně nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174).

(6) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1312/2013/EU ze dne 11. prosince 2013 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 892).

(7) Viz poznámka pod čarou č. 1.

(8) EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond; EIT Digital: For a strong, digital Europe; EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers; EIT Health: Together for healthy lives in Europe; EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy; EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing; EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe; EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

(9) Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 33.

(10) Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 122.

(11) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. června 2017 o posouzení provádění programu Horizont 2020 s ohledem na jeho průběžné hodnocení a návrh devátého rámcového programu (Úř. věst. C 331, 18.9.2018, s. 30).

(12) Usnesení Evropského parlamentu (EU) 2019/1483 ze dne 26. března 2019 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského inovačního a technologického institutu na rozpočtový rok 2017 (Úř. věst. L 249, 27.9.2019, s. 229).

(13) Závěry Rady o směřování k vizi evropského prostoru vzdělávání ze dne 23. května 2018.

(14) Rada EU – tisková zpráva ze dne 27. března 2019.

(15) Nařízení (EU) č. 1292/2013.