EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 30.8.2011 
SEK(2011) 1009 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrh 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se mění nařízení (ES) č. 1760/2000, pokud jde o elektronickou identifikaci skotu, 
a zrušují ustanovení o nepovinném ozna čování hov ězího masa 
{KOM(2011) 525 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1008 v kone čném znění}  
 
1 SHRNUTÍ  POSOUZENÍ  DOPADŮ 
Průvodní dokument k 
návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 1760/2000, pokud jde o elektron ickou identifikaci skotu, 
a zrušují ustanovení o nepovinném ozna čování hov ězího masa 
1. ÚVOD  
 
Nařízení (ES) č. 1760/2000 a zejména identifikace skotu a nepovinné ozna čování hov ězího 
masa byly ve sd ělení Komise Rad ě a Evropskému parlamentu „Ak ční program pro snižování 
administrativní zát ěže v EU“ (KOM(2009) 544) ozna čeny za „ informační povinnosti se 
zvláštním významem, pokud jde o zát ěž, kterou p ředstavují pro podniky “. Uvedené na řízení 
vytváří systém identifikace a evidence skotu, ozna čování hov ězího masa a výrobk ů 
z hovězího masa (v četně nepovinného ozna čování) a obsahuje ustanovení o dvojích ušních 
značkách, evidenci v zem ědělským podnicích, pasech skotu a vnitrostátních po čítačových 
databázích.  Pravidla Spole čenství týkající se identifikace a sle dovatelnosti skotu byla posílena v roce 
1997 v souvislosti s krizí vyvolanou bovinní sp ongiformní encefalopatií (BSE) zavedením 
běžných učních značek. V té dob ě ještě nebyla elektronická identifikace (EID) po technické 
stránce dostate čně rozvinuta, aby ji bylo možno zavést, avšak v uplynulých deseti letech se 
značně zlepšila. EID založená na radiofrekven ční identifikaci (dále jen „RFID“) umožnila 
mimo jiné rychlejší a p řesnější načítání kód ů
 jednotlivých zví řat přímo do systém ů pro 
zpracování údaj ů (což umož ňuje rychlejší sledování potenciáln ě infikovaných zví řat nebo 
infikovaných potravin). Šet ří náklady práce na ru ční čtení, avšak sou časně zvyšuje náklady na 
vybavení.   Proto stávající právní p ředpisy týkající se identifikace skotu neodrážejí tento 
nejnovější technický vývoj.  
 Toto jsou celkové obecné cíle tohoto návrhu, pokud jde o identifikaci zví řat: 
1. podpořit konkurenceschopnost odv ětví;  
2. snížit administrativní zát ěž a zjednodušit postupy týkající se pas ů zvířat a evidence 
v zemědělských podnicích; 
3. přispět k lepšímu zdraví zví řat a veřejnému zdraví prost řednictvím rychlejšího a 
přesnějšího systému pro sledovatelnost skotu. 
Obecným cílem, pokud jde o nepovinné ozna čování hov ězího masa,  je: 
1. snížit zbyte čnou administrativní zát ěž týkající se ozna čování hov ězího masa. 
 
  2. VARIANTY POLITIKY
 
 
 
2 V této zpráv ě jsou analyzovány r ůzné varianty politiky  pro EID skotu a ozna čování hov ězího 
masa:    
 
  2.1 EID skotu 
VARIANTA
 1: REŽIM „NEPODNIKAT ŽÁDNÉ KROKY “ (NEBO STATUS QUO ) (ZÁKLADNÍ 
SCÉNÁŘ):    
Nezměnění stávajících ustanovení by znamenalo, že by skot byl i nadá le identifikován dv ěma 
běžnými viditelnými ušními zna čkami a nedošlo by ke snížení sou časné administrativní 
zátěže. Stávající právní rámec nezakazuje členským stát ům používat elektronické 
identifikátory na bázi dobrovolnosti, p řitom se však zárove ň musí používat ú řední viditelné 
ušní značky. Jelikož nebyly zavedeny žádné harmoni zované technické normy EU, lze na 
různých místech používat r ůzné druhy elektronických identifikátor ů a čteček s různými 
frekvencemi RFID.   VARIANTA 2: 
NEPOVINNÝ REŽIM SE DV ĚMA DÍL ČÍMI VARIANTAMI:   VARIANTA  2 
zavede EID jako nástroj pro ú řední identifikaci. V rámci varianty 2 by nebylo možné, aby 
členský stát zvolil scéná ř „nepodnikat žádné kroky“. Členské státy EU mohou zvolit povinné 
zavedení na svém území (VARI ANTA 2A) nebo mohou umožnit zem ědělcům, aby o 
zavedení rozhodli sami (VARIANTA 2B). Vytvo ření harmonizovaných technických norem 
pro EID a čtecí zařízení na úrovni EU by pro tuto vari antu (narozdíl od varianty 1) bylo 
nezbytné. Tyto normy však nep řekročí rámec mezinárodních norem ISO. 
 
Varianta 2a: Zavedení elektronické identifik ace je na úrovni EU nepovinné a jednotlivé 
členské státy mají možnost zvolit  na svém území povinný režim. V případě, že si členský 
stát zvolí povinný režim , bude v tomto členském stát ě platit stejná povinnost jako ve 
VARIANT Ě 3 (např.: každý kus skotu musí být identifikován jednou b ěžnou viditelnou ušní 
značkou A jedním elektronickým identifikátorem, bu ď ušní zna čkou nebo bolusovým 
odpovídačem). Pokud si členský stát zvolí nepovinný režim , může být skot identifikován: 
1. dvěma běžnými ušními zna čkami, nebo 
2. jednou běžnou viditelnou ušní zna čkou A jedním elektronickým odpovída čem (tj. 
elektronickou ušní zna čkou nebo bolusovým odpovída čem), který byl ú ředně 
schválen. 
 
Varianta 2b:  Zavedení elektronické identifik ace je na úrovni EU nepovinné a jednotlivé 
členské státy nemají možnost si zvolit povinný režim. V nepovinném režimu by skot mohl 
být identifikován: 
1. dvěma běžnými ušními zna čkami, nebo 
2. jednou běžnou viditelnou ušní zna čkou A jedním elektronickým odpovída čem (tj. 
elektronickou ušní zna čkou nebo bolusovým odpovída čem), který byl ú ředně 
schválen.  
VARIANTA 3:  POVINNÝ REŽIM  
Každý kus skotu musí být  identifikován jednou b ěžnou viditelnou ušní zna čkou A jedním 
elektronickým identifikátorem (ušní zna čkou nebo bolusovým odpovída čem). Narozdíl od 
varianty 1 by v této variant ě bylo na úrovni EU nutno stanov it právní povinnosti pro EID a 
čtecí zařízení, které by nep řekračovaly rámec mezinárodních norem ISO.   
 
 
3  
 
Tabulka 1: souhrn zna ček pro úřední identifikaci jednoho kusu skotu pro každou variantu  
 
  
 
2.2 Nepovinné ozna čování hov ězího masa 
 
Pro nepovinné ozna čování hov ězího masa se analyzují dva r ůzné scéná ře: 
VARIANTA 1  – nepodnikat žádné kroky (základní scéná ř): žádná zm ěna stávajícího 
systému  VARIANTA 2 – zrušení nepovinného ozna čování hov ězího masa. Konkrétní ustanovení 
týkající se nepovinného ozna čování hov ězího masa by byly odstran ěny z nařízení (ES) č. 
1760/2000.  
 
3. ANALÝZA VARIANT
 
 3.1 EID skotu  
Analýza variant vychází ze t řech zdrojů: i) externí studie, která byla dokon čena v roce 2009
1; 
ii) údajů poskytnutých p říslušnými orgány členských stát ů a iii) údaj ů shromážd ěných  při 
konzultacích se zú častněnými stranami. Z analýzy vyplývá, že p římé náklady a p řínosy nejsou 
v potravinovém řetězci rozděleny rovnom ěrně. Náklady, které souvisejí hlavn ě s vybavením 
(odpovída če a čtečky), nesou p ředevším zem ědělci. Celkové finan ční přínosy elektronického 
zařízení (nap říklad v d ůsledku v časného elektronického na čtení na úrovni brány 
zemědělského podniku) však mají až násle dující subjekty v potravinovém řetězci (např. trhy, 
sběrná střediska a jatky). Navíc pro p říslušné orgány bude p řínosné, že lze všechny údaje 
automaticky zadat do po čítače, což vede ke snížení náklad ů práce. Studie dosp ěla k závěru, že 
upřednostňovanou variantou bude varianta nepovinného zavedení EID v odv ětví skotu (2A) 
na základ ě harmonizovaných norem.  
 
Dopady varianty 1 – režim „nepodnikat žádné kroky“ (základní scéná ř)  
                                                 
1 Study on the introduction of electronic identification (EID) as official method to  identify bovine animals within 
the EU: 
http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovi ne/docs/EID_Bovine_FinalReport_04062009_en.pdf. 
 
/ 
 Varianta 1  
„Scénář 
nepodnikat 
žádné 
kroky “ Varianta 2 
NEPOVINN Ě 
„Členský stát EU si m ůže 
zvolit povinný režim“  
2A Varianta 2 
NEPOVINN Ě 
„Zúčastněné subjekty si 
mohou dobrovoln ě zvolit 
EID“  2B Varianta 3 
„Povinně na 
úrovni EU“  
Běžná ušní 
značka   
       2 
 1 (pro členské státy EU, které 
zvolí povinný režim)  
2/1 (pro členské státy EU 
v rámci 2B)   1 (hodlají používat  EID)/ 
 2 (nehodlají používat EID) 
 1 
 
 
Elektronický 
odpovída č (ušní 
značka nebo bolusový 
odpovída č)  0 1 (pro členské státy EU, které 
volí povinný režim)  
1/0 (pro členské státy EU 
v rámci 2B) 
 1 (hodlají používat EID)/ 
0 (nehodlají používat EID)  1 
 
 
4  
Nezměnění stávajících ustanovení by znamenalo, že každý kus skotu musí být ozna čen dvěma 
běžnými viditelnými ušními zna čkami. Pokud chovatelé cht ějí na bázi dobrovolnosti používat 
elektronické identifikátory, činili by tak soub ěžně s používáním dvou ú ředních zna ček. 
VARIANTA 1 ne řeší problémy uvád ěné několika příslušnými orgány v auditních zprávách 
(souhrnná zpráva Potravinového a veterinárního ú řadu (FVO) 9505/2003). Rovn ěž by nedošlo 
ke snížení administrativní zát ěže pro odv ětví. Většina dotázaných byla toho názoru, že 
stávající systém identifik ace a sledovatelnosti je ú činný, avšak že jej lze vylepšit. Nap říklad 
přesné vysledování skotu v p řípadě mimořádné události by mohlo být obtížné, jelikož 
evidence v zem ědělských podnicích nejsou vždy aktuální. M ůže se nap říklad stát, že chyb ějí 
dokumenty, údaje a dokumenty nejsou správn ě uspořádány, dochází ke zpožd ěním, chybám 
nebo k opomenutí hlášení n ěkterých událostí (narození, p řesunů, úmrtí) do úst řední databáze a 
povinnost zaznamenávat p řesuny zví řat přes trhy a sb ěrná střediska není vždy dodržována.  
 Většina dotázaných byla toho názoru, že stáv ající systém sledovatelnosti je ú činný, avšak že 
jej lze vylepšit. N ěkteré zúčastněné strany jsou p řesvědčeny o přidané hodnot ě plně 
integrovaného systému EID, jehož p ředpokladem je elektronická identifikace. Zem ědělci, 
kteří se neúčastní žádných praktických zkoušek a/ne bo výzkumu v této oblasti, myšlenku 
povinného zavedení EID odmítají: nevidí žádnou p řidanou hodnotu v pouhém nahrazení 
běžných ušních zna ček elektronickými.  
 
Hlavním problémem této varianty je neexistence harmonizovaných  technických norem EU.  
Každý členský stát si m ůže vybrat normy, které chce, a tento p řístup může vést k nedostate čné 
harmonizaci. Pokud technologie používané v daném členském stát ě neodpovídají 
technologiím vybraným v jiném členském stát ě, elektronická vým ěna údajů by nebyla možná 
v případě vývozu z jednoho členského státu do druhého a výhody existence systém ů EID by 
byly ztraceny. Žádné zm ěny stávajících ustanovení by znamenaly, že každý kus skotu musí 
být označen dvěma běžnými viditelnými ušními zna
čkami. Individuální sledovatelnost skotu 
je zaručena. Pokud chovatelé cht ějí používat elektronické iden tifikátory, stávající právní 
předpisy jim to umož ňují, avšak pouze souběžně se dvěma úředními (b ěžnými) ušními 
značkami, což vede k používání celkem t ří identifika čních značek. Pokud se zem ědělci 
rozhodnou pro tuto cestu, p řestože nedojde k harmonizaci tec hnických norem, mohla by tato 
varianta být nákladn ější než varianta 2 (nepovinn ě) a varianta 3 (povinn ě), jelikož by zví řata 
potřebovala tři identifikátory místo dvou.  
 
Dopady varianty 2 – nepovinný režim  
 
Ve VARIANT Ě 2 není možné p řesně předpovědět, které členské státy EU a/nebo které 
zemědělské podniky by zavedly EID na bázi dobrovolnosti, v d ůsledku čehož jsou konkrétní 
výpočty pro tyto dv ě dílčí varianty nákladového mode lu obtížné. Proto se o čekává, že celkové 
náklady VARIANTY 2 jsou v rozmezí mezi  VARIANTOU 1 a VARIANTOU 3. Pokud by se 
v rámci V ARIANTY 2A stala EID v ur čitém členském stát ě povinnou , přineslo by to stejné 
náklady jako VARIANTA 3 . Proto by výše náklad ů na členský stát odpovídaly hodnotám 
uvedeným v p říloze VI, jakož i ve st udii týkající se zavád ění elektronické identifikace (EID) 
jako úřední metody identifikace skotu v EU. Nejsou k dispozici žádné kone čné údaje, na 
základě kterých by se členské státy EU rozhodly pro VARIANTU 2A nebo 2B,  a odhadnout 
tuto informaci v této zpráv ě by bylo obtížné. Tato zpráva však již poukázala na n ěkolik 
členských stát ů EU, které se rozhodly používat EID skotu na bázi dobrovolnosti. 
 
 
5 Jedna z hlavních výhod nepovinného p řístupu, bez o hledu na to, zda se jedná o V ARIANTU 2A 
nebo V ARIANTU 2B, vychází ze skute čnosti, že jednotliví akté ři by měli čas se seznámit se 
systémem EID a zjistit, jakou p řidanou hodnotu by jim za konkrétních okolností p řinesla. 
Přístup nepovinné varianty ponechává členským stát ům EU a soukromým subjekt ům možnost 
rozhodnout o vlastním uspo řádání, aby mohly vyhodnotit, zda se skute čně jedná o zlepšení: 
s ohledem na regionální rozdíly, r ůzné typy produkce a na to, zda je tato varianta dostate čně 
pružná, aby byla podporována ve řejnými orgány. V sou časnosti je již EID skotu v n ěkolika 
členských státech povolena a je z d ůvodu obchodních zájm ů a požadavk ů řízení využívána 
zemědělci / soukromými hospodá řskými subjekty. Pokud by bylo zavedení EID nepovinné, 
lze předpokládat, že by si tento režim zvolili chovatelé, kte ří v současnosti využívají 
bezprostředních p řínosů pro řízení zem ědělského podniku.  Jedná se o zcela osobní 
rozhodnutí, které hospodá řské subjekty činí z ekonomických d ůvodů (tržní motivace ). Tito 
aktéři jsou také p řipraveni zvážit nepovinnou EI D v závislosti na tom, co Komise navrhne, 
pokud jde o regula ční přínos. Pokud by nap říklad byly individuální informace 
zaznamenávány centráln ě, nebylo by zapotřebí vést evidenci v zem ědělských podnicích nebo 
používat dokumenty o p řesunech (které jsou nezbytné i tehdy, když nejsou vyžadovány pasy); 
další pobídkou by bylo také  umožnit hlášení t řetích stran  (např. přepravců – aby chovatel 
nemusel hlásit výstupní p řesun, jak tomu již je u jiných druh ů). Dále bylo zd ůrazněno, že by 
bylo velmi p řínosné, pokud by výstupní p řesun mohl být zaznamenán  v kritickém kontrolním 
bodě (tj. na trhu nebo jatkách). Díky zahrnutí t ěchto ostatních zm ěn do nařízení by uživatelé 
byli schopni rozpoznat m ěřitelný regula ční přínos, a proto by se sami rozhodli používat EID. 
Úplná extrapolace na úrovni členského státu nebo na úrovni EU by však z ůstala libovolná a 
mohla by snadno vést k nesprávným záv ěrům. Nepovinný p řístup by však mohl vést 
k nepříznivým d ůsledkům v krátkodobém horizontu, jelikož by EU mohla čelit rozdílným 
situacím v r ůzných členských státech, což by vedlo k ur čitým zmatk ům, pokud jde o 
identifikaci. V p řípadě obchodu uvnit ř EU může být celkem obtížné sledovat, který druh 
úřední identifikace se používá. Podobn ě jako ve VARIANT Ě 1 se některé členské státy EU (a 
zúčastněné strany) domnívají, že stávající systém  identifikace a sledovatelnosti skotu je 
v současné podob ě plně funkční a posta čující. Pokud jde o d ůvěru spotřebitelů, ve 
VARIANT Ě 2 by bylo obtížné ur čit rozdíl mezi masem iden tifikovaným pomocí EID a 
masem identifikovaným pomocí b ěžných zna ček, takže dopad by byl nulový. Vnitrostátní 
nebo regionální systémy pro sledovatelnost by však mohly získat p řesnost a  rychlost pro ty 
členské státy EU, které si zvolí variantu 2A, což by vedlo k posílení d ůvěry spotřebitelů. 
 
Dopady Varianty 3:  „povinný režim“  
Tato varianta by nemusela být nejlepším p řístupem, jelikož n ěkteré zúčastněné strany (nap ř. 
drobní zem ědělci) by byli ekonomicky znevýhodn ěni, byla by však nejú činnější variantou, 
pokud jde o ochranu spot řebitele (sledovatelnost), snížení administrativní zát ěže a 
předcházení rizik ům souvisejícím se soub ěžnou existencí dvou identifika čních systém ů. 
Tato varianta by byla od ůvodnitelná vzhledem k lepší soudrž nosti s politikami EU týkajícími 
se EID u jiných druh ů zvířat (např. ovcí). Analýza V ARIANTY 3 (povinný režim) vede 
k závěru, že většinu náklad ů by nesli zem ědělci, zatímco p řínosy by byly rozd ěleny v celém 
potravinovém řetězci. Hlavní výhradou zú častněných stran je, že investice není p řínosná pro 
ty, kdo je hradí. Studie  v rámci VARIANTY 3 rozlišuje mezi p řístupem, p ři kterém veškerý 
skot musí mít elektronický identifikátor do jednoho roku  od vstupu nového na řízení v platnost 
(jednorázové na řízení – viz tabulka 8),  a přechodným p řístupem , při kterém by elektronický 
identifikátor získala pouze nov ě narozená zví řata. Některé zúčastněné strany (zejména 
zástupci masného pr ůmyslu) uvedly, že up řednostňují povinnou variantu a provedení „do 
jednoho roku“ . Varianta 3 by nevedla k problém ům popsaným ve VARIANT Ě 2, které se 
 
6 týkají soub ěžné existence dvou r ůzných systém ů identifikace zví řat. VARIANTA 3 by 
znamenala, že všechny zú častněné strany by používaly EID, což by umož ňovalo optimální 
zlepšení sledovatelnosti, co se tý če rychlosti a p řesnosti. 
 Pokud jde o ekonomické dopady na zú častněné strany, skupinou s nejv ětším dopadem by byli 
chovatelé hospodá řských zví řat, jelikož by nesli náklady na p řipevňování zna ček. Srovnání 
elektronického a ru čního čtení (varianta 3 vers us varianta 1) jasn ě ukazuje, že zvýšení 
nákladů na vybavení (identifikátory a čtečky) není automaticky kompenzováno úsporou 
pracovních náklad ů pro zem ědělce. Některé členské státy EU by se mohly rozhodnout 
kompenzovat zem ědělcům náklady na p řipevňování zna ček prostřednictvím fond ů pro rozvoj 
venkova a jiných druh ů veřejné státní podpory. VARIANT A 3 by však ve srovnání 
s VARIANTAMI 1 a 2 mohla snížit riziko chyb p ři identifikaci, evidenci a/nebo hlášení 
přesunů zvířat, které mohou vést ke snížení p
římé platby a podpory z jiných režim ů SZP. 
Dopady používání odpovída čů RFID p ři automatizaci produkce mlé čných výrobk ů a 
telecího masa jsou podrobn ě popsány v  příloze XXI a vyplývá z nich, že používání 
odpovídačů RFID pro automatizaci zem ědělské produkce by bylo p řínosné pro produkci 
hovězího masa, avšak mén ě přínosné pro podniky produkující mlé čné výrobky, které mají 
vyšší stupe ň automatizace. Na druhou stranu by elektronické čtení bylo hospodárn ější pro 
trhy, sběrná střediska a v menší mí ře pro jatky . Tyto zú častněné stran často provád ějí 
přesuny a budou mít pouze náklady na čtecí zařízení a nikoli na p řipevňování zna ček. Dopady 
pro dodavatele EID (spole čnosti) by mohly záviset  na tom, jak se členské státy EU spolu 
rozhodnou zorganizovat dodávky (nap říklad výb ěrové řízení, vnitrostátn í orgány, jediný 
dodavatel-vláda na členský stát EU atd.). N ěkteré zúčastněné strany (zejména zástupci 
masného pr ůmyslu) uvedly, že up řednostňují povinnou variantu a provedení „ do jednoho 
roku“. Pro příslušné orgány  by to mělo rozpočtové důsledky, jelikož sou časné systémy IT by 
bylo nutno p řizpůsobit tak, aby zahrnovaly elektronickou identifikaci. Studie  dospěla 
k závěru, že by pro p říslušné orgány bylo p řínosné to, že veškeré úd aje by byly automaticky 
zpracovávány po čítačem, což by šetřilo náklady práce  a snižovalo administrativní  zátěž 
příslušných orgán ů. EID by mohla mít pozitivní dopady, protože by usnadnila činnosti 
příslušných orgán ů, jako je audit p římé platby a ostatních režim ů SZP (jelikož kontrolo ři by 
již pravděpodobně byli vybaveni čtečkami pro elektronické čtení ovcí a koz). Pro p říslušné 
orgány by VARIANTA 3 mohla mít v ětší přínos než varianty 2 a 1. Možný dopad na 
spotřebitelské  ceny bude ve srovnání s VARIANTOU 1 menší. Za p ředpokladu, že by 
v zájmu kompenzace zvýšení výrobních náklad ů způsobeného EID bylo nutno cenu masa 
zvýšit, zvýšily by se ceny masa maximáln ě o 1 %.  
 Níže uvedené souhrnné tabulky obsahují informace o ekonomických dopadech odhadovaných nákladů všech úředních úkon ů spojených se záznamem údaj ů o skotu pro základní scéná ř 
(varianta 1, na kterou se však v tabulkách odkazu je jako na variantu 3) a varianta s povinným 
režimem (varianta 3, na kterou se však v tabulkách  odkazuje jako na variantu 1), a to na každý 
úkon a pro všechny aktéry. Zde lze zjistit celkové náklady p řesahující základní scéná ř. 
Náklady na povinný režim (uvedený v tabulce jako varianta 1) odráží odc hylky v závislosti na 
tom, zda se používají elektronické ušní zna čky a bolusové odpovída če. 
 
Tabulka 2: porovnání náklad ů pro povinnou a základní variantu pro jednotlivé úkony a ve dvou scéná řích 
 
7 
 
 
Tabulka 3: porovnání náklad ů pro povinnou a základní variantu na každý druh aktéra (v tisících EUR a v %) a 
ve dvou scéná řích 
 
 
 3.2 Nepovinné ozna čování hov ězího masa 
 
Pro nepovinné ozna čování hov ězího masa existují dva r ůzné scéná ře: 
Varianta 1 – nepodnikat žádné kroky (základní scéná ř): žádná zm ěna stávajícího systému  
Varianta 2 – zrušení nepovinného ozna čování hov ězího masa . Konkrétní ustanovení 
týkající se nepovinného ozna čování hov ězího masa by byly odstran ěny z nařízení (ES) č. 
1760/2000, avšak povinné ozna čování původu hovězího masa by z ůstalo nezm ěněno. 
Ekonomické dopady up řednostňovaného opat ření ve srovnání se základním scéná řem: správní 
postup schvalování nepovinných údaj ů na štítcích ozna čujících hov ězí maso by již 
neexistoval. Hospodá řské subjekty by nadále mohly používat  stávající štítky. Informace pro 
 
8 spotřebitele by nebyly ohroženy, jelikož všechny úda je na štítcích by spadaly pod stávající 
horizontální právní p ředpisy EU, které by se pro hov ězí maso použily stejn ě, jako se 
v současnosti již používají pro jiné druhy masa. „P rojekt EU týkající se základní metody 
měření a snižování administrativních náklad ů“ vyčíslil možné snížení administrativní zát ěže 
na 362 000 EUR. V p říloze VIII je uveden podrobný p řehled dopad ů na různé hospodá řské 
subjekty.   
4 UP ŘEDNOST ŇOVANÁ VARIANTA
 
 4.1 EID skotu 
 
Lze učinit závěr, že „V
ARIANTA 3 : povinný režim“ není v sou časné dob ě nejlepším 
přístupem, jelikož n ěkteré zúčastněné strany (nap ř. drobní zem ědělci) jsou ekonomicky 
znevýhodn ěni, byla by však nejú činnější variantou, pokud jde o ochranu spot řebitele 
(sledovatelnost), snížení administrativní zát ěže a zabrán ění rizikům v rámci obchodu 
uvnitř EU. „VARIANTA  1: nepodnikat žádné kroky“ může vést  k různým technickým normám  
a k nepříznivým dopad ům pro obchod uvnit ř EU. Navíc by tato varianta nesplnila o čekávání 
odvětví, pokud jde o snížení administrativní zát ěže. „VARIANTA  2B: nepovinný režim na 
úrovni zú častněných stran“ nebyla většinou dotázaných považována za hodnotnou variantu, 
jelikož by v každém členském stát ě EU mohla vést k vytvo ření dvou r ůzných systém ů a 
nakonec i dvou r ůzných trh ů, což by vedlo ke zmatk ům s možnými dopady na ú činnost 
současného systému sledovatelnosti.  
Změnu identifika čního systému  lze nejlépe zavést na bázi dobrovolnosti ( VARIANTA  2A) 
s možností, aby se každý členský stát EU rozhodl,  zda chce na svém území zavést 
povinnou EID. Členské státy EU mají velmi rozdílné zem ědělské postupy a odv ětvové 
organizace. Z t ěchto důvodů by bylo vhodné doporu čit, aby každý členský stát spolupracoval 
se všemi aktéry v potravinovém řetězci na rozpoznání p řidané hodnoty EID a zajišt ění jejího 
přijetí, aby bylo možno ve vhodnou dobu stanovit povinné používání EID. Každý členský stát 
by se mohl rozhodnout zavést EID zákonem ve vhodný čas a nebyl k tomu nucen. VARIANTA 
2A by mohla ve srovnání s VARIANTOU  2B zmírnit problémy spojené se soub ěžnou existencí 
dvou různých identifika čních systém ů. Pokud jde o snížení administrativní zát ěže, VARIANTA  
2A je upřednostňována před VARIANTOU  2B. Přestože elektronická identifikace p řináší vyšší 
náklady ve srovnání s b ěžnou identifikací, bylo prokázáno, že m ůže být pro podniky 
v určitých případech p řínosná. Elektronická identifikace by pravd ěpodobně byla aktéry 
přijímána pouze tehdy, pokud by byly zvažovány sou časně regulační i obchodní p řínosy. 
Proto by upřednostňovanou variantou byl nepovinný režim (varianta 2) s možností, aby 
členské státy zavedly na vnitrostátní úrovni povinný režim (díl čí varianta 2A.)  Účinnost, 
efektivita a soudržnost varianty  2A by mohly být posouzeny ur čitou dobu po provedení. Na 
základě tohoto hodnocení by se Komise mohla dále zabývat pot řebou posílit povinné 
provádění EID na úrovni EU. 
  
4.2 Nepovinné ozna čování hov ězího masa 
 
Lze učinit závěr, že upřednostňovanou variantou je varianta 2.