Byla by zapotřebí další opatření k provedení požadavků směrnice, které zajišťují, aby správci vyčlenili potřebné lidské zdroje k plnění ponechaných úkolů, pokud jsou určitými funkcemi pověřeny třetí osoby, a k přenesení velké části prováděcích pravidel stanovených v nařízení o správcích alternativních investičních fondů (dále jen „nařízení o správcích“) v této oblasti na regulační rámec pro SKIPCP. Tato opatření by byla stanovena v prováděcích aktech Komise, jakmile bude k tomu udělen mandát přijetím tohoto návrhu na změnu směrnic.

Zájmy investorů by mohly být mimoto lépe chráněny, pokud by se pravidla směrnice o správcích změnila tak, aby se zvýšila účinnost trhu depozitářských služeb. Stávající požadavek směrnice o správcích, aby byl depozitář usazen ve stejném členském státě jako alternativní investiční fond v EU, který jej jmenuje, je na menších, koncentrovanějších trzích, na nichž existuje méně poskytovatelů služeb, obtížné splnit. Nedostatečná hospodářská soutěž vede k vyšším nákladům správců fondů a méně efektivním strukturám fondů, což může nepříznivě ovlivnit zisk pro investory. Existuje potenciál ke zvýšení efektivity při správě investičních fondů snížením koncentrace na určitých vnitrostátních trzích depozitářů, při současném zajištění toho, aby poskytovatelé služeb dodržovali evropské normy.

Návrhy, které mají umožnit přeshraniční přístup k depozitářským službám, usilují o náležitou rovnováhu mezi potřebami alternativních investičních fondů a investorů a zabraňují rizikům, která by se mohla projevit v případě, že by depozitářské služby nebyly komplexně regulovány na úrovni EU. Zařazení centrálních depozitářů do uschovatelského řetězce je mimoto nezbytné k odstranění mezery v právních předpisech, která oslabuje schopnost depozitářů plnit své povinnosti a může poškodit investory alternativních investičních fondů a SKIPCP. Navrhované opatření je přiměřené a zohledňuje postavení subjektů, kterým již byly uděleny licence.

Jako obecné zásady jsou v příslušných případech navrženy nové požadavky uložené správcům alternativních investičních fondů, které poskytují úvěry. Pokud jsou regulační požadavky konkrétní, nenarušují zbytečně stávající obchodní modely. Co se týká ochrany investorů, navrhované dodatečné požadavky na informování jsou v souladu s osvědčenými postupy na trhu, jež by se měly rozšířit na všechny investory v Unii, aby byla zajištěna stejná úroveň ochrany investorů.

Další bod interakce mezi nařízením o fondech ELTIF a pozměněnou směrnicí o správcích se bude týkat činností v oblasti poskytování úvěrů. Navrhovaná směrnice by uložila správcům, kteří působí na úvěrových trzích, některé obecné zásady. Navrhované prahové hodnoty pro poskytování úvěrů finančním institucím ze strany alternativních investičních fondů jsou sladěny s prahovou hodnotou pro diverzifikaci rizika, která se vztahuje na fondy ELTIF, jež jsou nabízeny pouze neprofesionálním investorům. Pokud by mezi směrnicí o správcích a nařízením o fondech ELTIF existoval rozdíl, použila by se jako lex specialis pravidla pro produkty stanovená v nařízení o fondech ELTIF.

Revize směrnice o správcích bude mít mimoto dopad na správce alternativních investičních fondů, kteří spravují fondy upravené nařízením o evropských fondech dlouhodobých investic (dále jen „fondy ELTIF“) (nařízení o fondech ELTIF – nařízení (EU) 2015/760). Nařízení o fondech ELTIF je nařízení o evropských produktech, které je přezkoumáváno současně se směrnicí o správcích, a legislativní návrh na změnu nařízení o fondech ELTIF je přijat téhož dne jako tento návrh. Správci, kteří spravují fondy ELTIF, budou mít pravděpodobně prospěch ze snazšího přístupu k přeshraničním depozitářským službám, pokud se tyto fondy nacházejí na menších trzích. Zlepšení požadavků na podávání zpráv pro účely dohledu by mělo v dlouhodobějším horizontu pozitivní dopad také na regulační zátěž správců, kteří spravují fondy ELTIF. Zařazení centrálních depozitářů do uschovatelského řetězce by mělo pozitivní dopad na zájmy investorů ve vztahu k držení podílů fondů ELTIF, které mohou být v úschově u centrálních depozitářů.

Návrh na změnu směrnice o správcích mimoto obsahuje opatření týkající se dostupnosti a využívání nástrojů pro řízení likvidity v době napjatých podmínek na trhu. Možnost aktivovat nástroje pro řízení likvidity může ochránit hodnotu peněz investorů, snížit tlak na likviditu fondu a zmírnit obecnější důsledky systémového rizika v případě napjatých podmínek na celém trhu. Návrh týkající se podávání zpráv pro účely dohledu přispěje k zavedení společného datového prostoru ve finančním sektoru, který je součásti strategie v oblasti digitálních financí. Údaje nahlášené správci a SKIPCP by byly součástí integrovaného systému sběru údajů, který by dodával přesné, srovnatelné a včasné údaje evropským a vnitrostátním regulačním orgánům při současné minimalizaci celkových nákladů na podávání zpráv a zátěže pro všechny strany.

Návrhy na změnu evropských právních předpisů o investičních fondech jsou v souladu s plánem Komise týkajícím se UKT, který byl přijat dne 24. září 2020. Cílem UKT je umožnit tok kapitálu v celé EU ve prospěch spotřebitelů, investorů a podniků bez ohledu na to, kde se nacházejí. Krize COVID-19 zvýšila naléhavost uskutečnění UKT, neboť pro oživení evropského hospodářství a návrat k dlouhodobému růstu je nezbytné tržní financování. Navrhované legislativní změny by podpořily integraci trhu s fondy, pomohly by tudíž dosáhnout těchto cílů.

Co se týče otázky menších trhů depozitářů, orgány veřejné správy z členských států ve svých odpovědích v rámci veřejné konzultace uvedly, že podporují ponechanou možnost týkající se zmocnění příslušných vnitrostátních orgánů povolovat pořizování depozitářských služeb na přeshraničním základě. Většina respondentů nepodpořila zavedení pasu depozitáře a zmiňovala riziko koncentrace trhu depozitářů, nižší úroveň ochrany investorů a problémy v oblasti dohledu. Komise proto navrhuje opatření k otevření přístupu k přeshraničním depozitářským službám, je-li to nezbytné, a to do doby, než bude v této oblasti zaznamenán pozitivní vývoj právních předpisů.

Při přípravě této legislativní iniciativy bylo provedeno posouzení dopadů.

Dne 16. července 2021 vydal Výbor pro kontrolu regulace k posouzení dopadů předloženému za účelem přezkumu směrnice o správcích kladné stanovisko a vyžádal si další objasnění.

Připomínky obsažené ve stanovisku Výboru pro kontrolu regulace Opatření přijatá k řešení připomínek uvedených v posouzení dopadů Zpráva by měla obsahovat jednoznačnější vysvětlení rozsahu a specifik problémů, zejména ve vztahu k fondům poskytujícím úvěry a k omezené nabídce depozitářských služeb. GŘ FISMA připojilo podrobnější vysvětlení problémů. Vysvětlivky se týkají konkrétně: - možných systémových rizik způsobených růstem segmentu trhu s alternativními investičními fondy poskytujícími úvěry, otázek souvisejících s vývojem roztříštěných vnitrostátních režimů pro poskytování úvěrů v Unii, -situace na trzích s omezenou nabídkou depozitářských služeb a potřeby zásahu na úrovni Unie. Zpráva se nezabývá dostatečně všemi dostupnými možnostmi soudržným způsobem, zejména co se týká harmonizace požadavků na fondy poskytující úvěry. GŘ FISMA vysvětlilo podrobněji základ, podle něhož byla vybrána upřednostňovaná možnost a její jednotlivé složky, a odůvodnění týkající se zamítnutých možností, jakož i hlavní rozdíly mezi všemi možnostmi. Analýza dopadů by se měla zabývat příslušnými účinky harmonizace a opatřeními ke snížení rizika a rovněž objasnit dopad na finanční náklady pro malé a střední podniky. GŘ FISMA doplnilo vysvětlivky týkající se účinků harmonizace, například v souvislosti s poskytováním úvěrů. Vysvětlilo rovněž možné dopady iniciativy na trh a na dostupnost/náklady financování pro malé a střední podniky. Zpráva by se měla blíže zabývat oblastmi, v nichž je možné zjednodušení, a v příslušných případech poskytnout vyčíslení/údaje. GŘ FISMA poskytlo neoficiální důkazy a další údaje, pokud byly k dispozici, například ve vztahu k úsporám pro depozitáře a uživatele depozitářských služeb na menších trzích. Jestliže nebyly údaje k dispozici, zahrnulo GŘ FISMA další nástroje pro sledování s cílem zajistit, aby byly dostupné další údaje, například v souvislosti s podáváním zpráv.

Zvažovalo se, zda pro správce alternativních investičních fondů poskytujících úvěry navrhnout méně opatření a ostatní ponechat na uvážení na vnitrostátní úrovni. Rozdílné vnitrostátní přístupy k fondům poskytujícím úvěry by však znamenaly riziko toho, že nebude dosaženo cíle týkajícího se podpory bezpečného a udržitelného rozvoje tohoto odvětví. Ponechaná možnost proto navrhovala minimální počet záruk s ohledem na činnosti fondu a rizikové profily. Ponechaná možnost bude přínosná pro malé a střední podniky, zejména harmonizace požadavků na správce alternativních investičních fondů poskytujících úvěry. Kromě podpory vyšší účinnosti při správě těchto alternativních investičních fondů má ponechaná možnost umožnit, aby tyto fondy rozšířily poskytování úvěrů podnikům na přeshraničním základě. V některých členských státech nemohou alternativní investiční fondy úvěry poskytovat, nebo je toto právo vyhrazeno lokálně zřízeným fondům. Tato revize by trh s fondy poskytujícími úvěry dále integrovala a vytvořila by pro tyto fondy více obchodních příležitostí. V důsledku toho by otevřela malým a středním podnikům alternativní zdroje financování, zejména v případě, nejsou-li schopny získat úvěr u bank. Co se týká otázky pověření, bylo zvažováno udělení větších pravomocí orgánu pro cenné papíry a trhy s cílem zajistit soudržnější prosazování příslušných pravidel stanovených ve směrnici o správcích a směrnici o SKIPCP v Unii. V tomto ohledu se však mělo za to, že tato možnost je v rozporu se zásadou subsidiarity. Byl učiněn závěr, že by orgánu pro cenné papíry a trhy mělo být poskytováno více informací o pověření v případech, kdy je řízením rizik nebo správou portfolia pověřen subjekt mimo Unii, a že by se měly více využívat pravomoci, které již jsou k dispozici, například provádění srovnávacích hodnocení. Ponechaná možnost usiluje o zajištění stejné úrovně ochrany investorů v celé Unii. Zvažovala se revize požadavků na podávání zpráv pro účely dohledu podle nařízení o správcích, aniž by se hledaly synergie s jinými stávajícími rámci pro podávání zpráv. Jakákoli změna povinností týkajících se podávání zpráv pro účely dohledu znamená značné náklady na dodržování předpisů. Proto se pokládalo za vhodnější navrhnout legislativní změny v případě, je-li jasnější, co je zapotřebí pro přiblížení se společnému datovému prostoru ve finančním sektoru. Návrh přispívá k tomuto cíli účastí evropských orgánů dohledu a Evropské centrální banky (ECB) na studii o proveditelnosti sloučení duplicitních požadavků na podávání zpráv a rozšíření pokrytí údajů, aby bylo možno trhy lépe sledovat. Pokud se zlepší podávání zpráv pro účely dohledu, bude to mít pozitivní účinek na sledování a řízení rizik pro finanční stabilitu.

Obdobně byly s ohledem na řízení rizika likvidity zvažovány různé úrovně zásahu, aby byla zajištěna finanční stabilita. Zvolená možnost je nejméně normativní. Správci otevřených fondů by mohli dočasně pozastavit odkup nebo vyplácení podílových jednotek nebo akcií alternativních investičních fondů nebo SKIPCP. Museli by si rovněž vybrat nejméně jeden jiný nástroj pro řízení likvidity (aniž by bylo uloženo který), konečné rozhodnutí by bylo tudíž ponecháno na správcích fondů, kteří by mohli tento nástroj aktivovat, budou-li to vyžadovat okolnosti. Toto opatření by podpořilo stabilitu finančního systému.

Jako jedna z možností bylo zvažováno zavedení pasu depozitáře. Tato možnost však nebyla považována za schůdnou vzhledem k neexistující harmonizaci právních předpisů EU v oblasti cenných papírů a insolvence. Ponechaná možnost proto navrhuje povolit v případě potřeby přeshraniční přístup k depozitářským službám do doby, než bude proveditelná další harmonizace na úrovni Unie. Ponechaná možnost by vedla k účinnějšímu trhu s alternativními investičními fondy v EU. Rovněž se zvažovalo, zda by depozitáři, kteří pověří úschovou aktiv alternativních investičních fondů nebo SKIPCP centrální depozitáře, měli provádět hloubkovou kontrolu. Bylo rozhodnuto, že by to nebylo přiměřené vzhledem k tomu, že povolení centrální depozitáři již nyní podléhají přísným odvětvovým požadavkům a dohledu. Návrh se proto zaměřuje na zařazení centrálních depozitářů do uschovatelského řetězce, aniž by byly depozitářům uloženy nadbytečné požadavky týkající se hloubkové kontroly.

•Účelnost právních předpisů a zjednodušení

Při přezkumu směrnice o správcích byl přijat celkový přístup spočívající v navržení opatření, která jsou nezbytně nutná v zájmu finanční stability, integrace trhu nebo ochrany investorů a zabývají se otázkami, které vzbuzují u zúčastněných stran jednoznačné obavy.

Navrhovaná změna umožňující pořizování depozitářských služeb na přeshraničním základě má podle očekávání přinést úspory pro depozitáře i uživatele depozitářských služeb, včetně menších správců. Jednorázové poplatky za nové licence jsou v rozmezí od 6 000 EUR do 9 200 EUR v závislosti na členském státu a roční licenční poplatky pro depozitáře od 4 400 EUR do 9 400 EUR podle členského státu. Větší hospodářská soutěž mezi poskytovateli depozitářských služeb bude pravděpodobně vyvíjet tlak na snížení ceny těchto služeb.

Předpokládaný přístup k údajům pro účely dohledu zjednoduší a zefektivní stávající povinnosti týkající se podávání zpráv. V dlouhodobějším horizontu bude znamenat úspory, neboť má snížit počet orgánů veřejné správy, jimž správce ohlašuje překrývající se údaje. Tento přístup rovněž zajišťuje, aby jednorázové náklady vyplývající ze změn byly pokud možno omezeny na minimum, a to zajištěním náležitého předběžného plánování a uplatněním velkoobchodního hlediska u podávání zpráv pro účely dohledu v jednotlivých právních předpisech EU s přihlédnutím k vývoji digitálního prostředí.

•Základní práva

Návrh podporuje práva zakotvená v Listině základních práv (dále jen „Listina“). Hlavním cílem této iniciativy je usnadnit právo na poskytování služeb v jakémkoli členském státě, jak je stanoveno v čl. 15 odst. 2 Listiny, a zajistit, aby nedocházelo k diskriminaci (ani nepřímé) z důvodu státní příslušnosti (provedení čl. 21 odst. 2 Listiny).

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nemá pro Komisi žádné rozpočtové důsledky.

5.OSTATNÍ PRVKY