týkající se summitu o opatřeních v oblasti klimatu, který pořádá generální tajemník OSN v roce 2019 v New Yorku

Úvod

Změna klimatu je jednou z hlavních výzev naší generace a EU zaujímá přední postavení při jednání o mnohostranném rámci, jímž bychom mohli na tuto globální výzvu reagovat. Diplomacie EU zastávala v roce 2015 vůdčí úlohu při vyjednání historické a celosvětové Pařížské dohody o klimatu. 195 zemí se dohodlo na jednoduchém cíli: předat budoucím generacím zdravější planetu s lépe prosperující, modernější a spravedlivější společností. Systém OSN poprvé zajistil příspěvky od všech zemí omezující jejich emise skleníkových plynů. Nyní se s těmito cíli ztotožňují všichni největší světoví producenti emisí, včetně Číny, na niž připadá více než čtvrtina celosvětových emisí. Pařížská dohoda stanoví cíl udržet nárůst průměrné globální teploty výrazně pod úrovní 2 °C a usilovat o to, aby nárůst teploty nepřekročil hranici 1,5°. Zavazuje strany k odpovědnosti prostřednictvím spolehlivého systému transparentnosti, který bude sledovat pokrok stran při provádění jejich příspěvků a který zároveň vyžaduje, aby se zohledněním nejnovějších vědeckých poznatků každých pět let zvýšily úroveň ambicí svých příspěvků.

EU jednala na vnitrostátní úrovni rychle a rozhodně s cílem učinit závazky přijaté v rámci Pařížské dohody skutečností. Na začátku funkčního období této Komise před téměř 5 lety její předseda Juncker stanovil jako jasnou prioritu v boji proti změně klimatu vytvoření odolné evropské energetické unie, která sleduje progresivní politiku v oblasti změny klimatu s cílem zajistit spravedlivý a řádný přechod na moderní, klimaticky neutrální a konkurenceschopné hospodářství a zároveň vytvořit příležitosti pro nová pracovní místa a udržitelný růst. Opatření v oblasti klimatu mají rovněž zásadní význam pro dosažení všech 17 cílů udržitelného rozvoje.

V důsledku této politiky je EU nyní jedinou velkou světovou ekonomikou, která plně promítla své závazky z Pařížské dohody do legislativy a bude v rámci přípravy na klimaticky neutrální hospodářství pracovat na tom, aby do roku 2030 snížila své emise skleníkových plynů o nejméně 40 %.

EU má dnes pravděpodobně nejkomplexnější a nejambicióznější legislativní rámec, který se opírá o její dlouhodobý demokratický a inkluzivní rozhodovací proces. Úspěšně přechází ke klimaticky neutrálnímu hospodářství – její emise skleníkových plynů se v letech 1990 až 2017 snížily o 23 % zatímco ekonomika vzrostla o 58 %. Vzhledem k tomu, že naši mezinárodní partneři zintenzivňují své vlastní úsilí o tuto transformaci, roste zájem o model EU a její politiky, což nabízí jedinečný prostor pro politickou spolupráci a hospodářskou diplomacii.

Navzdory změnám v politice, k nimž došlo v důsledku vnitrostátních politických cyklů, zejména ve Spojených státech, je globální podpora Pařížské dohody i nadále silná, přičemž ji s výjimkou jedné podporují všechny hlavní světové ekonomiky. Je však zřejmé, že globální transformace nezbytná pro dosažení cílů Pařížské dohody neprobíhá dostatečně rychle. Nejnovější vědecké zprávy, zejména zvláštní zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o dopadech globálního oteplování o 1,5 °C, potvrzují, že první kolo příspěvků stran Pařížské dohody ke splnění cílů dohody nestačí. V důsledku toho rostou obavy veřejnosti a občané požadují ambicióznější a rozhodnější opatření v oblasti změny klimatu, což se potvrdilo v nedávných evropských volbách a v průzkumu Eurobarometru o změně klimatu.

Na pozadí těchto událostí pořádá generální tajemník OSN António Guterres summit o opatřeních v oblasti klimatu, který se bude konat v New Yorku dne 23. září 2019, tedy den před zahájením zasedání Valného shromáždění OSN. Po něm bude ve dnech 24. a 25. září následovat summit OSN pro cíle v oblasti udržitelného rozvoje.

Cílem summitu o opatřeních v oblasti klimatu je zvýšit ambice v oblasti klimatu a urychlit provádění Pařížské dohody. Summit má zejména podpořit smluvní strany, aby zvýšily úroveň ambicí svých stávajících příspěvků ke snižování emisí a včas předložily dlouhodobé strategie pro zasedání konference smluvních stran Pařížské dohody, které se uskuteční na konci roku 2020. Summit bude pro hlavy států a předsedy vlád významnou příležitostí, aby představili své plány na zvýšení ambicí a dosavadní pokrok, jakož i pro orgány na nižší než celostátní úrovni, podniky, veřejné a soukromé finance a občanskou společnost, aby vyslali jasné tržní a politické signály a dodali impuls k dosažení co nejlepších výsledků. Generální tajemník Organizace spojených národů António Guterres vyzval všechny hlavy států a předsedy vlád, aby se summitu zúčastnili a zároveň zdůraznil: „Místo projevů předložte plán“.

Evropská unie se zavázala zintenzivnit ambice v oblasti klimatu

EU a členské státy se v souladu se svým závazkem, kterým je přijetí mnohostranných opatření, která jsou podložena vědeckými důkazy, aktivně připravují na to, aby se začátkem roku 2020 dohodly a oznámily dlouhodobou strategii EU, jejímž cílem je dosáhnou klimatické neutrality do roku 2050. V Pařížské dohodě se stanovilo, že se od všech zúčastněných vlád očekává, že v oblasti těchto strategií dosáhnout do roku 2020 pokroku. Evropská komise již v listopadu 2018 v rámci přípravy dlouhodobé strategie EU reagovala na žádost Evropské rady sdělením „Čistá planeta pro všechny“ s cílem umožnit všem členským státům EU analyzovat tuto vizi a ztotožnit se s ní. V minulém roce byla tato otázka předmětem intenzivní demokratické diskuse na evropské, vnitrostátní a místní úrovni. Kromě celé EU jsou členské státy EU rovněž povinny vypracovat své vlastní vnitrostátní dlouhodobé strategie v souladu s nařízením o správě energetické unie.

Velká většina členských států EU již podpořila cíl EU, jímž je dosažení klimatické neutrality do roku 2050 a probíhají další diskuze s cílem dosáhnout v nadcházejících měsících shody. Evropská rada vyzvala Radu a Komisi, aby pokročily v práci týkající se podmínek, pobídek a podpůrného rámce, jež mají být zavedeny na podporu přechodu ke klimaticky neutrální EU. Evropská rada dokončí své pokyny do konce roku s cílem předložit dlouhodobou strategii EU k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu začátkem roku 2020. Vyzvala rovněž Evropskou investiční banku, aby zintenzívnila svoji činnost na podporu opatření v oblasti klimatu. Evropský parlament, Hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů již podpořily cíl v oblasti klimatické neutrality do roku 2050.

Dosažení klimatické neutrality do roku 2050, což je ambicióznější cíl než postup stanovený ve zvláštní zprávě IPCC o dopadech globálního oteplování o 1,5 °C, představuje pro EU výzvu v oblasti investic a modernizace, jakož i velkou příležitostí k získání konkurenční výhody „prvního tahu“, vytvoření nových pracovních míst a zvýšení životní úrovně občanů. Plnění méně ambiciózního plánu by bylo popřením našich dlouhodobých celosvětových ambicí v oblasti klimatu a promarněním ekonomických příležitostí EU.

Rozpočet Evropské unie má zásadní význam pro uskutečnění ambice v oblasti klimatu. Evropská komise na období 2021–2027 navrhla rozpočet EU ve výši přes 1 bilion EUR, který je v současné době předmětem jednání. Evropská komise navrhla, aby alespoň 25 % výdajů EU bylo věnováno na činnosti v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, včetně rozpočtu Evropské unie na mezinárodní a rozvojovou spolupráci. V důsledku toho bude budoucí rozpočet podněcovat opatření šetrná vůči klimatu ve všech oblastech politiky a bude podléhat kontrolám, aby se zajistilo, že nejsou financovány investice, které nejsou v souladu s přechodem na klimatickou neutralitu. Program Horizont Evropa upraví směřování evropského výzkumu a inovací, přičemž ústředním prvkem budou opatření v oblasti klimatu. Program InvestEU, Nástroj pro propojení Evropy, veškeré naše fondy soudržnosti a fondy EU pro rozvoj venkova budou připraveny poskytnout pobídky pro infrastrukturu a produktivní investice, které potřebujeme ve všech částech EU.