Shrnutí Chorvatský soudní systém zaznamenal zlepšení, pokud jde o zkrácení délky řízení a snížení počtu nahromaděných nevyřízených věcí, avšak k řešení závažných problémů v oblasti účinnosti a kvality je stále zapotřebí dalších zlepšení. Pokračující zavádění nových nástrojů elektronické komunikace u soudů vedlo k postupnému nárůstu jejich používání. Probíhající proces jmenování nového předsedy Nejvyššího soudu vedl ke sporům a opakovaným znevažujícím veřejným prohlášením namířeným proti soudcům. V souvislosti s různícími se názory na příštího předsedu Nejvyššího soudu Ústavní soud zdůraznil význam spolupráce mezi státními orgány. Státní soudní rada předložila návrhy na posílení své úlohy při výběru soudců, což je téma, na které upozornila již zpráva o právním státu pro rok 2020. Řada údajných porušení etických norem a kárných provinění soudců vedla k řízením před Státní soudní radou a soudními radami, jakož i k trestnímu vyšetřování. Úroveň vnímané nezávislosti soudnictví je nadále velmi nízká. Nedostatek lidských zdrojů Státní soudní rady a Rady státního zastupitelství přetrvává, i když byly omezeně posíleny za účelem ověřování nově zveřejňovaných majetkových přiznání soudců a státních zástupců. Nová strategie pro předcházení korupci na období 2021–2030 je ve fázi veřejných konzultací. Stejně jako v předchozí strategii se v návrhu počítá také s posílením právního rámce pro předcházení střetu zájmů, který se v současné době připravuje. Etické kodexy pro členy vlády a poslance parlamentu stále chybí, zatímco efekt „otáčivých dveří“ je regulován pouze částečně. Je třeba zavést podrobná pravidla pro lobbistické činnosti. Ačkoli byly oznámeny změny rámce politické imunity členů vlády, legislativní opatření ještě nebylo přijato. Postupy zadávání veřejných zakázek jsou i nadále vysoce rizikovou oblastí korupce a několik případů bylo odhaleno po jejich nahlášení oznamovateli. Stíhání a vyšetřování korupce na vysoké úrovni pokračuje, ale kvůli dlouhotrvajícím soudním řízením jsou rozsudky často zpožděny. Chorvatsko aktualizuje právní předpisy pro sdělovací prostředky za účelem provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, přičemž revize zákona o elektronických sdělovacích prostředcích má být přijata ještě v roce 2021. Přetrvávají obavy ohledně politické nezávislosti Agentury pro elektronické sdělovací prostředky a v souvislosti s revizí uvedeného zákona se počítá s novými požadavky na kvalifikaci potenciálních členů jejího řídícího orgánu. Chorvatsko má pevný rámec pro transparentnost informací o vlastnictví sdělovacích prostředků a plánuje další zlepšení. Zatímco státní reklama je částečně regulována zákonem o elektronických sdělovacích prostředcích, zúčastněné strany uvádějí, že často podkopává politickou nezávislost sdělovacích prostředků, které jsou na tomto financování ekonomicky závislé, a to zejména na místní úrovni. Je zaveden právní rámec na ochranu novinářů, kteří však nadále čelí výhrůžkám. Vážným problémem zůstává zejména vysoký počet strategických žalob proti účasti veřejnosti namířených proti novinářům. Přístup k informacím je zajištěn zákonem, ale prodlevy při vyřizování žádostí novinářů přetrvávají. Pokud jde o systém brzd a protivah, sice jsou veřejné konzultace zakotveny v legislativních postupech, zúčastněné strany ale považují účast občanů za spíše formální než skutečnou. Chorvatsko nevyhlásilo výjimečný stav a opatření zavedená během pandemie COVID-19 vycházela z dvakrát pozměněného zákona o infekčních onemocněních. Ústavní soud tato opatření přezkoumal a shledal, že jsou slučitelná s ústavou, a rovněž rozhodl, že parlament by měl nalézt způsoby, jak zajistit své fungování během pandemie. Přístup veřejného ochránce práv k informacím, které jsou vyžadovány k provádění šetření, je potřeba dál zlepšovat. Národní plán pro vytváření a umožňování prostředí pro rozvoj občanské společnosti na období 2021–2027 je již od roku 2016 ve fázi přípravy – na tento problém upozorňuje již zpráva o právním státu pro rok 2020.

I.Systém soudnictví

Chorvatsko má třístupňový soudní systém se soudy s obecnou a specializovanou působností. Soudy prvního stupně s obecnou působností, které se zabývají občanskoprávními a trestními věcmi, jsou tvořeny městskými soudy (34), zatímco župní soudy (15) jsou obecně příslušné soudy druhého stupně s určitými pravomocemi jako soudy prvního stupně. Mezi soudy se specializovanou působností patří devět obchodních a čtyři správní soudy prvního stupně, a vrchní trestní soud, vrchní přestupkový soud, vrchní obchodní soud a vrchní správní soud druhého stupně. Nejvyšší soud se zabývá všemi druhy věcí. Ústavní soud provádí ústavní přezkum. Samostatnost a nezávislost soudnictví zajišťuje nezávislá Státní soudní rada . Úřad státního zastupitelství je samostatným nezávislým soudním orgánem, který působí jako orgán pověřený trestním stíháním, přičemž přijímá právní opatření na ochranu státu ve věcech majetkových a uplatňuje právní opravné prostředky za účelem ochrany ústavy a práva. V čele každého státního zastupitelství stojí státní zástupce. Úřad státního zastupitelství Chorvatské republiky, jakožto nejvyšší státní zastupitelství, je veden nejvyšším státním zástupcem. Pravomoci ohledně jmenování a profesní kariéry státních zástupců a jejich náměstků jsou svěřeny Radě státního zastupitelství, pravomoci týkající se zastupování a řízení náležejí nejvyššímu státnímu zástupci . Rada státního zastupitelství je nezávislý samosprávný orgán pověřený ochranou autonomie a nezávislosti úřadu státního zastupitelství . Chorvatsko se účastní činnosti Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO). Chorvatská advokátní komora je nezávislá a samosprávná profesní organizace, která je pověřena disciplinárním řízením týkajícím se právníků.

Nezávislost

Míra vnímané nezávislosti soudnictví má klesající tendenci. Míra vnímané nezávislosti soudnictví u široké veřejnosti se v roce 2021 zhoršila a zůstává nejnižší v EU (podíl obyvatel, kteří vnímají nezávislost soudnictví jako poměrně nebo velmi dobrou, klesl z 24 na 17 %) . Mezi podniky je také velmi nízká míra vnímané nezávislosti, která klesla na nejnižší úroveň v EU (podíl podniků, které vnímají nezávislost soudnictví jako poměrně či velmi dobrou, činil nadále 16 %, přičemž podíl podniků, které považovaly nezávislost za velmi špatnou, vzrostl z 36 na 43 %) . Srovnávací přehled EU o soudnictví z roku 2021 zachycuje, že sestupná tendence pokračuje od roku 2016. Hlavním vnímaným důvodem vnímané nedostatečné nezávislosti soudů a soudců, který uvádí široká veřejnost, je vnímání zásahů nebo nátlaku ze strany vlády a politiků . Podrobnější dotazování jednotlivých stran účastnících se soudního systému by mohlo pomoci řešit uvedené problémy prozkoumáním konkrétních důvodů, které stojí za trvale nízkou úrovní vnímané nezávislosti soudnictví .

Probíhající proces jmenování nového předsedy Nejvyššího soudu vyvolal kontroverzi a Ústavní soud zdůraznil význam spolupráce mezi státními orgány. Dne 15. července 2021 skončilo čtyřleté funkční období předchozího předsedy Nejvyššího soudu. Proces jmenování nového předsedy vedl k intenzivní výměně názorů mezi nejvyššími představiteli státních orgánů, která zahrnovala opakovaná negativní tvrzení o Nejvyšším soudu a dalších soudcích. Podle ústavy jmenuje předsedu Nejvyššího soudu parlament na návrh prezidenta republiky. Valné shromáždění Nejvyššího soudu a příslušný parlamentní výbor vydávají svá stanoviska ke kandidátům. Jak objasnil Ústavní soud, tato stanoviska, která musí být vydána ke všem kandidátům, nejsou pro prezidenta republiky závazná. V souladu se změnami přijatými v roce 2018 předala Státní soudní rada Úřadu prezidenta republiky v únoru 2021 kandidatury tří kandidátů (včetně úřadujícího předsedy Nejvyššího soudu). Prezident republiky navrhl parlamentu kandidáta, který se do výběrového řízení nepřihlásil, a tvrdil, že změny zákona o soudech z roku 2018 stanovující postup výběrového řízení jsou „neústavní“. Ústavní soud později shledal, že změny z roku 2018 jsou v souladu s ústavou. Soud upřesnil, že prezident republiky si může vybrat pouze z kandidátů, kteří se přihlásili do výběrového řízení; prezident se však může rovněž rozhodnout, že žádného z kandidátů, kteří se přihlásili, nenavrhne, a informovat o tom parlament. Neúspěšný kandidát může požádat Ústavní soud o přezkum rozhodnutí parlamentu. Soud rovněž zdůraznil ústavní požadavek spolupráce mezi státními orgány při hledání společných řešení v souladu se zásadami právního státu a při předcházení destabilizujícím situacím, které by bránily fungování Nejvyššího soudu. Po vynesení rozsudku Ústavního soudu prezident republiky požádal o opětovné vyhlášení výběrového řízení. Po novém vyhlášení prezident republiky v červnu 2021 navrhl parlamentu jednoho z pěti kandidátů, kteří se přihlásili (nebyl mezi nimi žádný současný soudce Nejvyššího soudu), ale parlament kandidáta nejmenoval. Dne 7. července 2021 zveřejnila Státní soudní rada třetí veřejnou výzvu k podávání kandidatur. Vzhledem k tomu, že nový předseda Nejvyššího soudu nebyl jmenován před uplynutím funkčního období předchozího předsedy, bude tuto funkci vykonávat, a to případně po delší dobu, místopředseda Nejvyššího soudu. Vzhledem k tomu, že kandidát na předsedu Nejvyššího soudu by mohl být zároveň jmenován novým soudcem (pokud daná osoba již nebyla soudcem), je třeba poznamenat, že podle doporučení Rady Evropy týkajících se postupu výběru soudců, kde ústavní nebo jiná právní ustanovení stanoví, že hlava státu, vláda nebo zákonodárná moc přijímají rozhodnutí, by se měl orgán oprávněný ke jmenování řídit stanoviskem nezávislého a příslušného orgánu, který je z podstatné části tvořen osobami působícími v soudnictví (v tomto případě Valného shromáždění Nejvyššího soudu).

Státní soudní rada předložila návrhy na posílení své úlohy při výběru soudců. Zpráva o právním státu z roku 2020 dospěla k závěru, že Státní soudní rada a Rada státního zastupitelství čelí výzvám v návaznosti na změny, které omezují jejich úlohu při výběru soudců a státních zástupců. Pokud jde o soudce, změny z roku 2018 snížily počet bodů, které může Státní soudní rada uchazečům udělit na základě pohovoru, což omezilo možnost Rady rozlišovat mezi uchazeči. V březnu 2021 Státní soudní rada vypracovala analýzu ustanovení zákona o výběru soudců a navrhla změny. Rada zdůraznila, že stávající ustanovení o udělování bodů uchazečům ve výběrovém řízení ohrozila její schopnost působit jako nezávislý a autonomní orgán, jehož úkolem je chránit nezávislost soudnictví. Podle Rady současný systém, v němž mají při výběru soudců rozhodující úlohu body dosažené ve státní škole soudních úředníků, ponechává Radu bez významné úlohy nebo vlivu při výběru soudců. Nové návrhy se zabývají tím, jak zlepšit úlohu Rady v postupu výběru. Rada rovněž navrhla zlepšení rámce pro disciplinární řízení týkající se soudců, zejména pokud jde o lhůty. V tomto ohledu jsou zdroje, které má k dispozici Státní soudní rada a Rada státního zastupitelství, důležitými prvky ke zlepšení kvality práce obou rad.

Státní soudní rada a Rada státního zastupitelství získaly dodatečné zdroje k ověřování nově zveřejněných majetkových přiznání soudců a státních zástupců. V lednu 2021 byla na internetu zveřejněna majetková přiznání soudců a státních zástupců a stala se tak veřejně dostupnými. Aby mohly Státní soudní rada a Rada státního zastupitelství tato majetková přiznání efektivně a rychle ověřovat, pokud možno ještě před jejich zveřejněním na internetu, potřebovaly by podpůrné elektronické nástroje a odpovídající lidské zdroje. Obě rady zahájily kroky, které umožní propojení jejich systémů IKT s databázemi příslušných orgánů. Propojení rad s těmito databázemi, až ho bude dosaženo, by umožnilo účinnější ověřování majetku. Jak je uvedeno ve zprávě o právním státu z roku 2020, uvedené systémy IKT automaticky neodhalují nesrovnalosti mezi deklarovaným a skutečným majetkem soudců a státních zástupců. V dubnu 2021 byli radám přiděleni tři úředníci (jeden státní zaměstnanec byl přeložen do Rady státního zastupitelství a dva byli přeloženi do Státní soudní rady), kteří byli dočasně přeloženi z ministerstva spravedlnosti a veřejné správy, aby pomohli s manuálním ověřováním majetkových přiznání. Předpokládá se, že do konce roku 2021 bude zavedeno automatizované softwarové řešení pro obě rady, jehož cílem je automatizované porovnávání údajů. Další zlepšení softwarového řešení určeného jak radám, tak Komisi pro řešení střetu zájmů (která softwarové řešení používá od roku 2018) se v souladu s národním plánem pro oživení a odolnost plánuje až na rok 2024.

Státní soudní rada, rady soudců a vyšetřovací orgány reagují na řadu údajných porušení etických norem a kárných provinění ze strany soudců. Začátkem roku 2021 tisk podrobně informoval a veřejnost diskutovala o několika případech týkajících se soudců, ke kterým údajně došlo v letech 2020 a 2021. Jeden případ se týkal pěti soudců, kteří údajně porušili omezení související s pandemií COVID-19. Předseda Nejvyššího soudu zahájil řízení o porušení kodexu soudcovské etiky. V březnu jedna rada soudců shledala, že došlo k porušení kodexu jedním soudcem, zatímco další rada soudců nezjistila u zbývajících čtyř soudců žádné porušení. V odvolání proti všem pěti rozhodnutím Etická rada dne 13. května 2021 rozhodla, že všech pět soudců porušilo kodex soudcovské etiky z důvodu porušení omezení související s pandemií COVID-19. Druhý případ se týkal údajného porušení nestrannosti a nepatřičných darů, které rozhodující soudci obdrželi od podezřelého v trestním řízení (významné veřejné osobnosti); v tomto případě předseda příslušného soudu zahájil kárné řízení před Státní soudní radou. Řízení týkající se soudců, včetně trestního řízení, nadále probíhají. O porušení kodexu soudcovské etiky soudci rozhodují rady soudců daných soudů. Proti rozhodnutí se lze odvolat k Etické radě, což je kolegium soudců vybraných předsedy všech rad soudců. Rozhodnutí o kárných postizích vůči soudcům přijímá Státní soudní rada a lze se proti nim odvolat k Ústavnímu soudu.

Kvalita

Nástroje elektronické komunikace jsou u soudů pozvolna stále více využívány. Podle Srovnávacího přehledu EU o soudnictví z roku 2021 jsou informační a komunikační technologie (IKT) pro správu věcí a elektronickou komunikaci mezi soudy a stranami nadále nejméně rozvinuté v EU. Pokud jde o využívání informačních a komunikačních technologií pro správu věcí, systém elektronických spisů „e-Spis“ je zaváděn v posledních zbývajících soudech, kde má být zprovozněn do konce roku 2021. Pokud jde o nástroje elektronické komunikace, systém „e-Komunikace“, který umožňuje elektronickou výměnu dokumentů se soudem, byl zaveden obchodními, župními a městskými soudy, vrchním obchodním soudem a Nejvyšším soudem (pouze pro občanskoprávní věci). V současné době tento systém používají zejména právníci, notáři, soudní znalci, hodnotitelé a tlumočníci a insolvenční správci. Používání systému elektronické komunikace se v roce 2020 zvýšilo poté, co zákon stanovil povinnost elektronické komunikace pro právnické osoby (občané mají stále možnost využít papírovou formu). Stále však existuje prostor pro zlepšení, zejména v trestních věcech – ačkoli existují technické podmínky pro elektronickou komunikaci mezi státními zástupci a soudy, budou nezbytné změny trestního řádu, které jsou plánované na rok 2022. Pokud jde o elektronickou komunikaci mezi státními zástupci a policií, ta byla otestována. Policie posílá soudům obvinění v přestupkových věcech, ale aby mohly soudy komunikovat elektronicky s policií, jsou zapotřebí změny právních předpisů. Rozsudky soudů prvního a druhého stupně jsou nadále zveřejňovány jen ve velmi omezené míře. Předpokládá se, že systém e-Spis bude modernizován do roku 2023 zvláštním anonymizačním modulem, který umožní zveřejňování rozsudků na veřejně přístupném portálu, na němž lze vyhledávat.

Státní soudní rada a Rada státního zastupitelství byly dočasně posíleny, avšak nedostatek lidských zdrojů přetrvává. Jak je uvedeno ve zprávě o právním státu z roku 2020, Státní soudní rada a Rada státního zastupitelství mají značné pravomoci , jejich správní kapacita je však i nadále velmi omezená a situace se výrazně nezlepšila. Zatímco v roce 2020 obě rady formálně získaly více finančních prostředků (Státní soudní rada o 25 % více a Rada státního zastupitelství o 40 % více ve srovnání s rokem 2019), použití těchto prostředků k náboru nových zaměstnanců bylo odloženo kvůli omezením souvisejícím s pandemií COVID-19. Počet zaměstnanců v radách byl zatím posílen jen dočasně, a to pro účely ověřování majetkových přiznání soudců a státních zástupců.

Nový vrchní trestní soud zahájil svou činnost specializovaného odvolacího soudu v trestních věcech. V lednu 2021 zahájil vrchní trestní soud svou činnost specializovaného soudu, který má pravomoc rozhodovat o odvoláních proti rozhodnutím župních soudů (působících buď jako soudy prvního stupně nebo jako trestní soudy druhého stupně) . Soud zahájil svou činnost v návaznosti na rozsudek Ústavního soudu, který rozhodl, že vrchní trestní soud nezpochybňuje ústavní postavení Nejvyššího soudu. Byly zajištěny nezbytný personál tvořený právníky a administrativními pracovníky a řádně vybavené soudní prostory. Státní soudní rada jmenovala jedenáct z celkového počtu patnácti soudců určených pro tento soud rozhodnutím ministra spravedlnosti a veřejné správy, jakož i nového předsedu soudu. Nový soud by měl podle plánu odlehčit práci Nejvyššího soudu jako soudu druhého stupně. Nejvyšší soud by se mohl zaměřit na právní otázky v trestních věcech a působit jako soud třetího stupně.

Účinnost

Počet nevyřízených věcí a délka řízení se u soudů druhého stupně snížily a u soudů prvního stupně se převážně zvýšily a zůstávají jedny z největších v EU . Pandemie COVID-19 a masivní zemětřesení v Záhřebu a Petrinji měly nepříznivý dopad zejména na účinnost soudů prvního stupně, zejména kvůli zpožděným jednáním, zatímco soudy druhého stupně a Nejvyšší soud, které většinou vykonávají činnost na základě písemných soudních spisů, nadále pracovaly s vyšší efektivitou. Průměrná délka řízení u soudů prvního stupně v roce 2020 patřila k nejdelším v EU a většinou se prodloužila – 1 000 dní v sporných obchodních věcech (735 dní v roce 2019) a 705 dnů v trestních věcech u městských soudů (691 dnů v roce 2019), zatímco ve sporných občanskoprávních věcech se zkrátila na 826 dnů (854 dnů v roce 2019) . Průměrná délka řízení u župních soudů se většinou zkrátila, řízení ve sporných občanskoprávních věcech v druhém stupni trvalo pouze 233 dnů (258 v roce 2019) a v trestních věcech trvalo 804 dnů (930 dnů v roce 2019). U soudů prvního stupně se v roce 2020 počet nahromaděných nevyřízených obchodních věcí snížil o 13 % (ve srovnání s rokem 2019), ale vzrostl o 15 % ve sporných občanskoprávních věcech, o 12 % ve správních a o 9 % v trestních věcech. U župních soudů druhého stupně se počet nahromaděných nevyřízených sporných občanskoprávních věcí snížil o 22 % a počet trestních věcí o 9 %. Jak vrchní obchodní soud, tak Nejvyšší soud dále zkrátily délku řízení a snížily počet nahromaděných nevyřízených obchodních a občanskoprávních věcí. Počátkem roku 2021 začalo Ministerstvo spravedlnosti a veřejné správy vypracovávat akční plány na zlepšení účinnosti práce soudů a předpokládalo, že pro každou soudní oblast a specializované soudy bude vypracován individualizovaný plán.