Pracovní dokument útvarů Komise - Doprovodný dokument k Návrhu doporučení Evropského Parlamentu a Rady o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy - Shrnutí posouzení dopadů [SEK(2008) 440] KOM(2008) 179 v konečném znění /* SEK/2008/0441 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 9.4.2008 SEK(2008) 441 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Doprovodný dokument k Návrhu DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADŮ [SEK(2008) 440] KOM(2008) 179 v konečném znění PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ K ZAVEDENÍ EVROPSKÉHO REFERENČNÍHO RÁMCE PRO ZAJIŠŤOVÁNÍ KVALITY V OBLASTI ODBORNÉHO VZDĚLÁVÁNÍ A PŘÍPRAVY Cílem posouzení dopadů je analyzovat různé způsoby zajišťování zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a profesní přípravy (EQARF), (dále jen „rámec“), a nalézt nejvhodnější možnost z hlediska výběru vhodného právního nástroje. Rámec vychází z práce vykonávané ve spolupráci s širokým okruhem orgánů se specifickými pravomocemi v oblasti vývoje kvality v oblasti odborného vzdělávání a profesní přípravy. Tato spolupráce byla zahájena evropským fórem pro kvalitu v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (2001–2002), následovala technická pracovní skupina zabývající se oblastí odborného vzdělávání a přípravy (2003–2004) a od roku 2005 evropská síť pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a profesní přípravy (dále jen „ENQA-VET“). Komise vedla konzultaci s Poradním výborem pro odborné vzdělávání za účasti zástupců vlád členských států a sociálních partnerů, kteří rámec silně podpořili.Značný podíl na přípravě této iniciativy měli také generální ředitelé pro odborné vzdělávání a bývalá Kodaňská koordinační skupina. Návrh dále vychází z práce vykonávané v úzké spolupráci s evropským fórem pro kvalitu v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (2001–2002), posléze z aktivity technické pracovní skupiny zabývající se oblastí odborného vzdělávání a přípravy (2003–2004) a od roku 2005 z činností prováděných za účasti evropské sítě pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy („ENQA-VET“), která zahrnuje hlavní účastníky zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Obecně tyto konzultace potvrdily, že rámec má jakožto relevantní referenční nástroj, který pomáhá členským státům prosazovat a sledovat průběžné zlepšování systému jejich odborného vzdělávání a přípravy[1], značnou podporu, čímž zvyšuje vzájemnou důvěru mezi zeměmi. Rámec zahrnuje: - Cyklus zajišťování a zlepšování kvality plánovacího cyklu, provádění, hodnocení/posuzování a přezkoumání odborného vzdělávání a přípravy podle společných kritérií kvality, indikačních deskriptorů a ukazatelů; - postup sledování včetně kombinace vnitřních a vnějších mechanismů hodnocení, které členské státy případně definují, aby zjistily: a) silné stránky systémů, procesů a postupů; dále pak b) oblasti pro zlepšení - použití měřících nástrojů za účelem doložení efektivity. Kritéria kvality, indikační deskriptory a ukazatele byly stanoveny konsensuálním přístupem zdola tak, aby podporovaly používání rámce. Posouzení dopadů přezkoumalo pět možností: 1. Žádný nástroj na evropské úrovni. To by znamenalo pokračovat na základě stávajících principů Společného rámce zajišťování kvality (CQAF). Dosavadní zkušenosti však naznačují, že současný rámec měl omezený vliv, pokud jde o podporu propagace jeho používání v členských státech. 2. Sdělení Komise. Ačkoli má sdělení větší váhu podobně jako doporučení, uvedené jakožto možnost 3, členské státy ani Evropský parlament by se nepodílely na jeho přijetí a nevyplynul by z něj nezbytný politický závazek požadovaný k tomu, aby rámec získal na hodnověrnosti a bylo zajištěno jeho provádění na vnitrostátní úrovni. 3. Doporučení Komise. Jako u možnosti 2, doporučení by nezavazovalo členské státy ani Evropský parlament k jeho přijetí a nevyplynul by z něj nezbytný politický závazek požadovaný k tomu, aby bylo zajištěno jeho provádění na vnitrostátní úrovni. 4. Doporučení Evropského parlamentu a Rady podle článků 149 a 150 Smlouvy. Svoboda jednání členských států by byla zachována. Instituce by jím však poskytly silný politický signál týkající se úmyslu stavět na závěrech Rady z roku 2004[2] a vyvinout systémy odborného vzdělávání a přípravy a předpisy, čímž bude usnadněna mobilita v celé Evropě. Doporučení splňuje očekávání členských států, sociálních partnerů a jiných účastníků, neboť podporuje zlepšování kvality systémů odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím evropské spolupráce, přičemž zachovává dobrovolný charakter nástroje. Použití doporučení v této oblasti by navíc bylo v souladu s jinými obdobnými iniciativami jako například doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/143/ES ze dne 15. února 2006 o další evropské spolupráci při zabezpečování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání a doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/961/ES ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání; Evropská charta kvality mobility. 5. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady podle článků 149 a 150 Smlouvy. Tato možnost by vyžadovala, aby členské státy přijaly zásady a povinnosti pro propojení jejich systémů kvality s rámcem. Kromě toho by bylo nutné přijetí harmonizovaných měřítek kvality a norem na evropské úrovni a členským státům by byla de facto uložena povinnost tyto normy uplatňovat. Získání podpory by bylo vysoce nepravděpodobné. Zúčastněné strany se v drtivé většině shodují v tom, že by používání rámce mělo být naprosto dobrovolné. Při porovnávání silných a slabých stránek uvedených možností se Komise rozhodla navrhnout možnost čtvrtou , která by Komisi – ve spolupráci se členskými státy a sociálními partnery – umožnila řešit konkrétní problémy a nalézt vhodná řešení. Tato možnost, která také v největší míře splňuje očekávání členských států a jiných účastníků, by poskytla nejlepší základ pro úspěšné používání rámce a dosažení jeho skutečné přidané hodnoty z hlediska zvýšení efektivity, lepšího souladu ve vývoji kvality v různých zemích a zvýšené průhlednosti systémů odborného vzdělávání a přípravy, což podporuje mobilitu a celoživotní vzdělávání. Byla by také v souladu s přístupem uplatňovaným evropským rámcem kvalifikací (ERQ) a evropským systémem kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET). Další otázkou pro posouzení dopadů je očekávaná administrativní zátěž a náklady. Zmíněný dopad je s ohledem na rozdílnost situací v jednotlivých členských státech obtížně odhadnutelný v absolutním vyjádření, avšak zdá se být omezený a týká se především organizačních opatření mezi stávajícími subjekty. Na úrovni EU se očekávají pouze náklady na statistické sledování. Sledování a hodnocení toho, jak úspěšně rámec plní své cíle, bude probíhat průběžně. Pokud Parlament a Rada rámec přijmou, bude dále přezkoumáván a vytvoří základ pro budoucí vývoj. Komise bude monitorovat opatření přijatá v reakci na tento rámec a za tři roky po jeho přijetí podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o získaných zkušenostech a důsledcích pro budoucnost, případně též včetně přezkoumání právního nástroje. Uvedená zpráva bude založena mimo jiné na výsledcích vnějšího hodnocení. Zjišťování kvality: Čeho všeho se týká? Účinnost a účelnost poskytování vzdělávání z hlediska uspokojování vyvíjejících se potřeb společnosti, hospodářství a jednotlivců musí být pravidelně hodnocena, sledována a zlepšována podle známých skutečností. Toho lze dosáhnout prostřednictvím zajišťování kvality. To musí být vnímáno jako nástroj pro neustálé zlepšování odborného vzdělávání a přípravy, založený na kvalitativním cyklu, který stanoví vhodný vztah mezi plánováním, prováděním, hodnocením/posuzováním a přezkoumáváním odborného vzdělávání a přípravy. Zajišťování kvality by proto mělo zavést systematický přístup. Mělo by také zahrnovat možné způsoby spravování a sledování odborného vzdělávání a přípravy a používat měření pro podporu přezkoumávání a zlepšování odborného vzdělávání a přípravy na úrovni systému a poskytovatelů. Tento přístup k zajišťování kvality se odráží ve společných zásadách pro zajišťování kvality ve vzdělávání a odborné přípravě, uvedených v příloze 3 Doporučení o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání (ERQ). Dále podporuje vytvoření rámce. | 6. Odborné vzdělávání a příprava (OVP) je důležitou hnací silou při vytváření znalostní společnosti, podporující Lisabonskou strategii. Základy musí tvořit investování do kvality lidských zdrojů a její zlepšování. Ze střednědobého přezkumu Lisabonské strategie v roce 2005 vyplývá, že tyto úkoly nejsou v současné době plněny. V zemích EU existuje široká paleta systémů a programů odborného vzdělávání a přípravy, které odpovídají různým cílům. Aby byla zajištěna transparentnost, jednotnost a přenosnost kvalifikací mezi mnoha vývojovými proudy, které v Evropě existují, čímž bude podporována vzájemná důvěra a mobilita z hlediska celoživotního učení bez hranic, potřebuje Evropa společná referenční kritéria. Mělo by se tak stát, aniž by došlo k porušení samostatnosti členských států při řízení systémů OVP. Hlavní cíle rámce a jeho přidaná hodnota mají přispívat ke: - zvýšení efektivity OVP v reakci na širokou škálu potřeb při zachování celkové soudržnosti různých úrovní, na kterých bude rámec prováděn; - zlepšení průhlednosti a souladu ve vývoji v různých zemích, čímž bude podporována vzájemná důvěra a mobilita studentů a pracovníků z hlediska celoživotního učení bez hranic. Kromě toho rámec posílí široce založenou a udržitelnou spolupráci mezi příslušnými účastníky při podpoře zlepšování kvality na všech úrovních. Vývoj rámce je nezbytným prvkem pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a „kodaňského procesu“. Staví na výsledcích, které vzešly z evropské spolupráce v dané oblasti od roku 2002 („kodaňský proces“), a především na Společném rámci zajišťování kvality CQAF[3], který byl zaveden na základě stávajících zkušeností v členských státech a jiných účastnících se zemích. Rámec tvoří součást soustavy postupů určených k podpoře průběžného zlepšování kvality a řízení systémů odborného vzdělávání a přípravy. Tyto postupy zahrnují evropský rámec kvalifikací pro celoživotní vzdělávání[4], „evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu“[5] a společné evropské zásady ohledně zjišťování a ověřování neformálního a informálního učení[6]. Rámec zcela respektuje kompetence členských států. Zároveň se pokouší podnítit: - vytvoření vyvinutějších a jednotnějších systémů zajišťování kvality a zlepšování v různých zemích za účelem přispění ke zlepšení efektivity vzdělávání, což by pozvedlo status odborného vzdělávání a přípravy v Evropské unii, - větší průhlednost systémů zajišťování kvality a přístupů v odborném vzdělávání a přípravě za účelem zlepšení vzájemné důvěry a usnadnění mobility; - spolupráci a vzájemné učení za účelem zapojení zúčastněných stran do kultury zlepšování kvality a odpovědnosti na všech úrovních. Rámec by měl být flexibilním nástrojem, schopným dále se vyvíjet na základě praktických zkušeností, jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni. Přístup, založený na společném rámci zajišťování kvality byl schválen Radou. Používání rámce bude dobrovolné. Jeho hlavními uživateli budou veřejné orgány a subjekty pověřené zajišťováním kvality a zlepšováním. Rámec byl navržen na základě článku 149 a článku 150 smlouvy o ES. Uvedené články stanoví, že Společenství podporuje činnosti členských států v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a výslovně stanoví, že „Společenství přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání“, a že „činnost společenství je zaměřena na (…) zlepšování základního a dalšího odborného vzdělávání (…)“. Mimo to podle Smlouvy zahrnuje činnost Společenství přínos ke kvalitě vzdělání a výchovy.[7] [1] Pro účely doporučení platí definice založené na glosáři týkajícím se kvality odborného vzdělávání (pracovní dokument, listopad 2003) http://communities.trainingvillage.gr/quality [2] Závěry Rady týkající se zajišťování kvality odborného vzdělávání a přípravy, 18. května 2004 [3] Přístup založený na společném rámci zajišťování kvality byl schválen závěry Rady týkajícími se zajišťování kvality odborného vzdělávání a profesní přípravy, 18. května 2004. [4] Doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (ERK), bude zveřejněněno. [5] Pracovní dokument Komise „evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET); systém pro přenos, shromažďování a uznávání výsledků vzdělávání v Evropě“ SEK (2006) 1431 ze dne 31. října 2006. [6] Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o společných evropských zásadách zjišťování a uznávání neformálního a informálního učení 9175/04 EDUC 101 SOC 220 ze dne 18. května 2004 [7] Čl. 3 odst. 1, písm. q).