sdělení komise Radě - Posouzení opatření Lotyšska a Maďarska přijatých na základě doporučení Rady ze dne 7. července 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí /* KOM/2010/0010 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 27.1.2010 KOM(2010) 10 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Posouzení opatření Lotyšska a Maďarska přijatých na základě doporučení Rady ze dne 7. července 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí 1. Použití Paktu o stabilitě a růstu v situaci současné krize Mnoho zemí Evropské unie v současné době čelí schodkům veřejných financí překračujícím referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU). Na toto v mnoha případech podstatné zhoršení schodku i dluhové pozice je třeba nahlížet v kontextu bezprecedentní celosvětové finanční krize a hospodářského útlumu v období 2008/09. Uplatňuje se zde několik faktorů. Za prvé, zhoršení hospodářské situace s sebou přináší klesající daňové příjmy a rostoucí výdaje na sociální dávky (např. dávky v nezaměstnanosti). Za druhé, jelikož Komise uznává, že rozpočtová politika hraje důležitou úlohu v současné mimořádné hospodářské situaci, ve svém Plánu evropské hospodářské obnovy (EERP) z listopadu 2008, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, vyzvala k fiskálnímu stimulu. Plán vysvětluje, že tento stimul by měl být diferencovaný pro jednotlivé členské státy tak, aby odrážel jejich různou situaci, co se týče udržitelnosti veřejných financí a konkurenceschopnosti. V případě Lotyšska a Maďarska pro takový fiskální stimul neexistoval žádný prostor. A konečně, několik zemí již přijalo opatření ke stabilizaci finančního sektoru, z nichž některá ovlivnila dluhovou pozici nebo představují riziko vyšších schodků a dluhu v budoucnu, i když část nákladů na vládní podporu by mohla být v budoucnu získána zpět. Pakt o stabilitě a růstu požaduje, aby Komise zahájila postup při nadměrném schodku („EDP“), kdykoli schodek členského státu překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Cílem změn Paktu o stabilitě a růstu v roce 2005 bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci, a zajišťuje tak dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. 2. Posuzování přijatých účinných opatření Rada dne 7. července podala podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství (Smlouva o ES) Lotyšsku a Maďarsku doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek. Pro Lotyšsko byla tato doporučení založena na aktualizaci prognózy útvarů Komise z jara 2009, speciálně vypracované v návaznosti na přezkum mnohostranné pomoci na zlepšení platební bilance poskytnuté Lotyšsku v červnu 2009. V případě Maďarska byla doporučení založena na hospodářském výhledu představeném v prognóze útvarů Komise z jara 2009. Podle nařízení (ES) č. 1467/97[1] a revidovaného souboru pravidel[2] je nutno mít za to, že členský stát přijal účinná opatření, pokud jednal podle doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES. Soubor pravidel stanoví, že při posuzování účinných opatření by mělo být zejména zohledněno, zda dotyčný členský stát dosáhl Radou původně doporučeného ročního zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez vlivu jednorázových a dalších dočasných opatření. Pokud se ukáže, že zjištěná korekce dosahuje nižší než doporučené výše, měl by být proveden pečlivý rozbor příčin takového nesplnění. V případě víceleté korekce soubor pravidel stanoví, že by se posouzení mělo hlavně zaměřit na opatření přijatá k zajištění odpovídající fiskální korekce v roce následujícím po zjištění nadměrného schodku. V následujících oddílech týkajících se daných zemí jsou posuzována opatření přijatá Lotyšskem a Maďarskem podle doporučení Rady. 3. Lotyšsko 3.1. Postup při nadměrném schodku a nejnovější doporučení Dne 7. července 2009 rozhodla Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES o existenci nadměrného schodku v Lotyšsku a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES mu podala doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí. Ve svých doporučeních Rada stanovila lhůtu do 7. ledna 2010, během níž má Lotyšsko přijmout účinná opatření. Rada doporučila, aby Lotyšsko nadměrný schodek odstranilo co nejrychleji, nejpozději do roku 2012, tím, že v období let 2010–2012 zajistí průměrné roční fiskální úsilí ve výši alespoň 2¾ % HDP, posílí fiskální řízení a transparentnost (zlepší střednědobý rozpočtový rámec, zesílí kontroly výdajů ze strany ministerstva financí) a bude regulovat finanční trh a dohlížet nad ním. Rada stanovila lotyšské vládě lhůtu 7. ledna 2010 pro přijetí účinných opatření k provedení opatření spojených s dodatečným rozpočtem ze dne 16. června 2009, pro přijetí podrobného rozpočtu na rok 2010 s vysoce kvalitními konsolidačními opatřeními v souladu s plánovaným postupem pro odstranění nadměrného schodku a pro vypracování obecného nástinu opatření plánovaných na roky 2011 a 2012. Lotyšsko přijímá od EU střednědobou finanční pomoc v podobě úvěru ve výši až 3,1 mld. EUR, o níž bylo rozhodnuto dne 20. ledna 2009. Pomoc – poskytovaná ve spojení s dohodou o pohotovostním úvěru MMF ( IMF Stand-by agreement )[3] – podléhá řadě podmínek týkajících se politiky, včetně trvalé a posílené fiskální konsolidace, fiskálního řízení a strukturálních reforem. Jsou v souladu s doporučeními Rady v rámci EDP. 3.2. Posouzení účinných opatření Provádění dodatečného rozpočtu z června 2009 obecně probíhalo dle plánu. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 se očekávalo, že schodek veřejných financí vyjádřený podle ESA 95 dosáhne 9,0 % HDP v roce 2009 (ve srovnání s 10,0 % HDP sdělenými lotyšskými orgány v jejich oznámení EDP z října 2009). Vzhledem k v podstatě nezměněnému makroekonomickému kontextu ve srovnání s prognózou Komise, z níž vycházela doporučení Rady z července 2009, se příjmy vyvíjely v souladu s očekáváním (byly jen mírně nižší, možná vzhledem k problémům s dodržováním předpisů). Pozitivní vývoj hotovostních prostředků odráží výsledek na straně výdajů, který byl lepší, než se očekávalo, a bylo ho dosaženo přes nárůst výdajů ve výši přibližně 1 % HDP, o němž se rozhodlo v období říjen–prosinec 2009 se souhlasem ES a MMF, aby se urychlila absorpce financování EU, a i přes dodatečné financování poskytnuté na sociální potřeby (krizové programy v oblasti zaměstnanosti, zvýšení všeobecného minimálního příjmu, státní podpora sociálně slabým v oblasti zdravotní péče, příspěvky na bydlení a vytápění). Celkově byly realizovány významné výdajové škrty obsažené v dodatečném rozpočtu na rok 2009 (4,1 % HDP), jedinou zaznamenatelnou výjimkou byly důchodové škrty, které budou muset být anulovány v návaznosti na nedávný rozsudek ústavního soudu (21. prosince 2009). V rozsudku ústavní soud konstatoval, že důchodové škrty zavedené dodatečným rozpočtem z června 2009 byly učiněny způsobem neslučitelným s lotyšskou ústavou a musí být navráceny. V tomto kontextu se schodek za rok 2009 podle ESA očekává vyšší přibližně o 0,5 % HDP (zatímco se očekává, že k úhradám dojde v první polovině roku 2010). Celkově je při zohlednění v současnosti dostupných informací prognóza pro schodek veřejných financí za rok 2009 blízká hodnotě 10 % HDP, avšak nižší, což splňuje doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES. Rozpočet na rok 2010 byl parlamentem přijat dne 1. prosince 2009. Je založen na udržitelných fiskálních opatřeních a zahrnuje další diskreční zlepšení salda rozpočtu o 500 milionů LVL (přes 4,2 % HDP), což by mohlo být dostatečné k dodržení cíle schodku stanoveného pro rok 2010 na 8,5 % HDP, i přes neočekávané fiskální náklady plynoucí z rozsudku ústavního soudu o důchodech, které pro rok 2010 činí kolem 1 % HDP. Přijatý rozpočet na rok 2010 je v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES[4]. Na straně příjmů rozpočet na rok 2010 zahrnuje opatření ke zvýšení příjmů ve výši přibližně 275 milionů LVL (2,3 % HDP). Mezi opatřeními jsou významné reformy, které činí daň z příjmů fyzických osob a příspěvky na sociální zabezpečení neutrálnějšími tím, že se základ daně rozšiřuje na kapitálové příjmy (kapitálové zisky, dividendy a úroky), odstraňuje se zvláštní osvobození v oblasti cestovního ruchu a zemědělských činností, zdaňují se mimoplatové výhody a dary (s výjimkou darů v rámci rodiny) a zvyšuje sazba daně u osob samostatně výdělečně činných na stejnou úroveň jako u zaměstnanců. Tato opatření činí téměř 100 milionů LVL. Dalším klíčovým novým opatřením je nárůst sazby daně z příjmů fyzických osob z 23 % na 26 %, což by mělo přinést více než 90 milionů LVL. Došlo k zesílení zdanění majetku, zejména prostřednictvím daní z nemovitostí, které byly zvýšeny a rozšířeny a zahrnuly (velmi mírně) progresivní daň z obytných nemovitostí. Rozšíření základu daně na objekty určené pro bydlení přináší pouze 8 milionů LVL, ostatní opatření v rozpočtu přesto vedou k růstu celkové dodatečné částky z daně z nemovitostí na 30 milionů LVL, zejména se jedná o nárůst z 1 % na 1,5 % u sazby vztahující se na pozemky a nemovitosti určené k podnikání, rozšíření základu daně na inženýrské stavby v soukromém vlastnictví a zvýšení sazby na 3 % u neobdělávané zemědělské půdy. Vláda navíc zavedla další progresivní opatření v oblasti zdanění automobilů (na základě vozového parku), která by mohla přinést téměř 20 milionů LVL. Další opatření v oblasti příjmů spočívají v dodatečných spotřebních daních z plynu a tabáku v hodnotě kolem 12 milionů LVL a v dodatečných nedaňových příjmech kolem 20 milionů LVL. Na straně výdajů rozpočet na rok 2010 zahrnuje významné výdajové škrty založené do značné míry na strukturálních reformách, zejména fúzi či zrušení poboček a institucí v rámci ministerstev zemědělství, kultury, školství a obrany. Tato opatření přinesou úspory v roce 2010 i v dlouhodobějším horizontu. Některá další opatření s dopadem zejména v krátkém období byla přijata v rámci rozpočtu na sociální zabezpečení. Ke zlepšení udržitelnosti tohoto rozpočtu se v roce 2010 provede přezkum dávek sociálního zabezpečení a důchodových systémů a budou přijaty návrhy ke střednědobé reformě těchto systémů. Po nedávném rozsudku ústavního soudu je to ještě nezbytnější. Místní vládní instituce ještě musí pro rok 2010 zajistit snížení mzdových nákladů odpovídající úsporám dle projekce. Ty se zdají realistické vzhledem k tomu, že škrty mezd na místní úrovni byly zahájeny teprve s přijetím odpovídajícího dodatečného rozpočtu v říjnu 2009. V tomto kontextu bude použití sjednocené tabulky platů ve veřejném sektoru rozšířeno na místní vládní instituce. Pokud jde o provádění rozpočtu na rok 2010, orgány přijmou opatření ke zvýšení účinnosti státní daňové správy (která získala v rozpočtu na rok 2010 dodatečné financování) a k boji proti šedé ekonomice. Taková opatření a sledování dodržování daňových předpisů budou důležitá pro zajištění toho, aby se příjmy vyvíjely v souladu s projekcí nebo pokud možno ještě lépe. Vzhledem k rozsahu korekce provedené Lotyšskem v roce 2009 a korekci v rozpočtu na rok 2010 lze rozumně shledat, že strukturální úsilí bylo restriktivní, v souladu s doporučeními Rady z července 2009. Skutečnost, že prognózy útvarů Komise neukazují strukturální zlepšení rozpočtu v letech 2009 a 2010, vysvětluje několik faktorů. Za prvé, pokud jde o rok 2010, prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 nezahrnuly rozpočet na rok 2010, který byl v době zveřejnění prognóz ještě projednáván. Navíc a obecněji, výjimečně volatilní hospodářské prostředí mezi lety 2008 a 2011 způsobuje, že obvyklá cyklická složka schodku založená na standardních elasticitách nemůže dostatečně zachytit dopad extrémního zhoršení hospodářské situace, které Lotyšsko v roce 2009 zažilo. Tudíž posouzení strukturálního úsilí vychází z kvalitativnějších aspektů a staví na analýze dodatečného rozpočtu z července 2009 a rozpočtu na rok 2010. Po hodnotě 19,5 % HDP v roce 2008 hrubý veřejný dluh zaznamenává rychle rostoucí trend a podle podzimní prognózy útvarů Komise dosahuje 33 % HDP v roce 2009 a 49 % HDP v roce 2010 (za předpokladu plného využití mezinárodní finanční pomoci poskytnuté Lotyšsku během období do roku 2011). Jak je uvedeno v doporučeních Rady, je v nadcházejících letech třeba významné korekce. Řada opatření, u nichž se očekává přijetí v rozpočtech na roky 2011 a 2012, byla lotyšskými orgány nastíněna v rámci programu stabilizace v kontextu pomoci pro zlepšení platební bilance. Zahrnují další opatření na straně příjmů se zaměřením na zdanění majetku (reforma zdanění automobilů na základě environmentálních a majetkových hledisek a celková reforma zdanění nemovitostí umožňující výjimky v závislosti na majetkových poměrech). Na straně výdajů se od lotyšských orgánů očekává provedení celkového přezkumu dávek sociálního zabezpečení a důchodových systémů, jak bylo zmíněno výše. Pokud jde o důchody, budou přezkoumány různé režimy a věky odchodu do důchodu s cílem zachovat budoucí udržitelnost a přiměřenost tří pilířů systému. S cílem možné restrukturalizace bude rovněž proveden přezkum všech veřejných podniků a jejich poboček podle kritérií stanovených lotyšským zákonem o státní správě. Proces přípravy rozpočtu na rok 2010 ukázal, že došlo k určitému pokroku v posilování pravomoci a analytických schopností ministerstva financí vůči ostatním liniovým ministerstvům. Další pokrok v posilování rozpočtového rámce se očekává v roce 2010 přijetím opatření souvisejících zejména s plánováním a sledováním rozpočtu. Dohled nad finančním sektorem byl uspokojivě posílen rozšířením analýz úvěrových rizik a úzkým sledováním expozic bank vůči měnovému riziku. Byly přijaty kroky k zajištění toho, aby banky disponovaly přiměřeným kapitálem a aby byly tvořeny přiměřené rezervy na ztráty. 3.3. Závěry Na základě současných informací se zdá, že Lotyšsko přijalo opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Lotyšsko zejména: - striktně provedlo rozpočet na rok 2009, což umožnilo utlumit dopad přizpůsobení se rozsudku ústavního soudu z prosince 2009 týkajícího se důchodů; očekává se tedy, že schodek za rok 2009 bude v souladu s cílem 10 % HDP stanoveným doporučeními Rady a rovněž v souladu se závazky přijatými v rámci programu zlepšení platební bilance; - dne 1. prosince 2009 přijalo rozpočet na rok 2010, který přináší fiskální konsolidaci o 500 milionů LVL (přes 4,2 % HDP) v souladu s doporučeními Rady a rovněž v souladu se závazky přijatými v rámci programu zlepšení platební bilance. Opatření v rozpočtu by i při zohlednění dopadu, který bude mít v roce 2010 přizpůsobení se rozsudku soudu, měla Lotyšsku umožnit plnění doporučení s cílem dosáhnout schodku, který nebude vyšší než 8,5 % HDP. Při zahrnutí některých jednorázových opatření z rozpočtu vyplývá významná strukturální korekce značně nad 2¾ procentního bodu HDP (doporučené průměrné roční fiskální úsilí v období 2010–2012); - přípravná fáze rozpočtu na rok 2010 jeví známky zlepšení v oblasti fiskálního řízení; byly podniknuty významné kroky týkající se posílení regulace finančních trhů a dohledu nad nimi. Riziko vztahující se na rozpočtové cíle souvisí s prováděním výdajových škrtů na místní úrovni, zejména pokud jde o snížení mzdových nákladů odpovídající očekávaným úsporám v rámci balíčku fiskální konsolidace. Na straně příjmů budou sledování dodržování daňových předpisů a opatření v boji s šedou ekonomikou důležité pro zajištění toho, aby se příjmy vyvíjely v souladu s projekcí nebo pokud možno ještě lépe. V následujících letech je třeba významné korekce, aby se schodek v roce 2012 snížil pod 3 % HDP. Řada opatření, u nichž se očekává přijetí v rozpočtech na roky 2011 a 2012, byla lotyšskými orgány nastíněna v kontextu programu stabilizace přijatého jako podmínka pomoci na zlepšení platební bilance. Z hlediska výše uvedeného posouzení Komise zastává názor, že v současné době nejsou v postupu při nadměrném schodku Lotyšska zapotřebí žádné další kroky. Komise bude pokračovat v podrobném sledování rozpočtového vývoje v Lotyšsku v souladu se Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu a kritérii stanovenými v kontextu pomoci na zlepšení platební bilance, obzvláště z hlediska nestabilní situace veřejných financí. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí | | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reálný HDP(změna v %) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Vnitrostátní prognóza |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |neuv. | |Mezera výstupu1(% potenciálního HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Vnitrostátní prognóza |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Saldo veřejných financí(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Vnitrostátní prognóza |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |neuv. | |Primární saldo(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Vnitrostátní prognóza |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |neuv. | |Cyklicky očištěné saldo(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Vnitrostátní prognóza |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Strukturální saldo2(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Vnitrostátní prognóza |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Hrubý veřejný dluh(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Vnitrostátní prognóza |9,0 |19,5 |41,5 |neuv. |neuv. | | Zdroj: lotyšské ministerstvo financí, druhé oznámení v rámci EDP 2009, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 1 Hodnoty prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 jsou založeny na odhadovaném potenciálním růstu v období 2007–2011 ve výši 4,5 %, 1,6 %, -1,4 %, -2,3 % a -2,1 %. 2 Strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Poznámky k tabulce : Podzimní prognóza útvarů Komise pro Lotyšsko nezahrnuje fiskální dopad rozpočtu na rok 2010, který byl v té době stále v jednání. Vnitrostátní prognózy pro reálný HDP byly lotyšskými orgány sděleny v lednu 2010; vnitrostátními rozpočtovými prognózami pro rok 2009 jsou vnitrostátní rozpočtové prognózy z oznámení EDP z podzimu 2009; vnitrostátní rozpočtové prognózy pro rok 2010 zahrnují dopad rozpočtu přijatého dne 1. prosince, nikoli však důsledky výše uvedeného rozhodnutí ústavního soudu ze dne 21. prosince o škrtech v důchodech; vnitrostátní rozpočtové prognózy pro rok 2010 jsou navíc dostupné pouze v hotovostním vyjádření a ne zcela srovnatelné s ostatními prognózami, které jsou podle metodiky ESA. Nejnovější vnitrostátní prognózy pro mezery výstupu a odpovídající salda jsou z konvergenčního programu z ledna 2009 a nejsou zde obsaženy, neboť již nejsou relevantní. Ačkoli tabulka neukazuje strukturální rozpočtové zlepšení – protože prognózy útvarů Komise nezahrnují rozpočet na rok 2010 a nové vnitrostátní prognózy ke strukturálnímu saldu chybějí –, předchozí analýza dodatečného rozpočtu z června 2009 a rozpočtu na rok 2010 ukazuje, že přijatá opatření jsou v souladu s doporučeními, která Rada v červenci 2009 v tomto ohledu podala. Navíc vzhledem k výjimečně volatilnímu hospodářskému prostředí mezi lety 2008 a 2011 obvyklá cyklická složka schodku založená na standardních elasticitách nemůže dostatečně zachytit dopad zhoršení hospodářské situace. 4. MAďARSKO 4.1. Postup při nadměrném schodku a doporučení V souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES Rada dne 5. července 2004 rozhodla o existenci nadměrného schodku v Maďarsku. Nejnovější doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES bylo přijato dne 7. července 2009 a stanovilo lhůtu k přijetí účinných opatření do 7. ledna 2010. Rada Maďarsku doporučila odstranit stávající nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději však do roku 2011. Zejména schodky v letech 2009 a 2010 by měly dodržovat meze 3,9 a 3,8 % HDP, jak rovněž předpokládá zpráva orgánů o pokroku v rámci EDP ze dne 29. května 2009, a Rada v tomto ohledu stanovila lhůtu k přijetí účinných opatření. Rozpočtová opatření by navíc měla zajistit zlepšení strukturálního salda ve výši nejméně 0,5 procentního bodu kumulativně za uvažované období dvou let – 2010 a 2011. Měl by být plně proveden nedávno přijatý zákon o fiskální odpovědnosti. Nakonec by měl být poměr veřejného dluhu k HDP uveden na stabilní sestupnou cestu, a to pokud možno před rokem 2011. 4.2. Posouzení účinných opatření Následující analýza zohledňuje šestou zprávu o pokroku v rámci postupu při nadměrném schodku předloženou maďarskými orgány dne 24. září 2009[5], jakož i dodatečné informace, které jsou od té doby k dispozici, včetně informací o přijetí dodatečných opatření a zveřejnění rozpočtových údajů. Orientace fiskální politiky v roce 2009 a, byť v menším rozsahu, v roce 2010 byla nadále restriktivní. Maďarsko nemělo žádný prostor pro rozpočtová stimulační opatření, a když krize dosáhla koncem října 2008 svého prvního vrcholu, přišla vláda dokonce o přístup k financování prostřednictvím trhů. V tomto kontextu Maďarsko od EU přijalo střednědobou finanční pomoc v podobě úvěru ve výši až 6,5 mld. EUR, o níž bylo rozhodnuto dne 4. listopadu 2008. Pomoc podléhá řadě podmínek týkajících se politiky, včetně trvalé a posílené fiskální konsolidace, fiskálního řízení a strukturálních reforem, a je poskytována ve spojení s 12,5 mld. EUR v rámci dohody o pohotovostním úvěru MMF ( IMF Stand-by agreement )[6]. Jsou v souladu s doporučeními Rady v rámci EDP. Pokud jde o rok 2009, podzimní prognóza útvarů Komise předpokládala schodek veřejných financí ve výši 4,1 % HDP (založeno na veškerých informacích dostupných k 22. říjnu 2009, datu uzávěrky prognózy). Na základě informací o výsledku pokladního schodku veřejných financí za rok 2009 bez zahrnutí obcí (3,6 % HDP oproti plánu 3,8 % HDP) byl cíl 3,9 % HDP nyní pravděpodobně splněn. Celkem, včetně opatření přijatých před květnovou zprávou o pokroku, byla v roce 2009 ve srovnání s původním rozpočtem přijata opatření fiskální konsolidace v hodnotě 1½ % HDP. Dopad byl hlavně na straně výdajů (zejména škrty v platech ve veřejném sektoru, důchodech a dotacích na bydlení) a v omezené míře (0,2 % HDP) rovněž na straně příjmů. Pokrok směrem ke splnění cíle schodku pro rok 2009 byl dále mezi jinými podpořen vyššími výplatami dividend ze strany státem vlastněných společností, zlepšením kontroly výdajů u liniových ministerstev, jakož i čistými úrokovými výdaji nižšími, než se předpokládalo (ve výši přibližně 0,2 % HDP), čímž celkové úspory činí téměř 2 % HDP. Toto kompenzovalo prudké zhoršení veřejných příjmů spojené s masivním poklesem hospodářské činnosti. Ve strukturálním vyjádření se odhaduje, že zlepšení salda veřejných financí v roce 2009 bude blízko hodnotě 3 % HDP, což obnáší akumulovanou strukturální korekci po roce 2006 ve výši 8½ % HDP. Pokud jde o rok 2010, maďarský parlament přijal dne 30. listopadu 2009 rozpočet v souladu s cílem schodku veřejných financí v roce 2010 ve výši 3,8 % HDP. Opírá se o řadu strukturálních opatření ke snížení výdajů, mimo jiné prostřednictvím dalších reforem v oblasti důchodového systému a systému sociální podpory. Rozpočet na rok 2010 navíc obsahuje nižší transfery od centrálních vládních institucí ve prospěch systému veřejné dopravy na dlouhé vzdálenosti a obcí. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládala v roce 2010 schodek veřejných financí ve výši 4,2 % HDP. Od té doby se díky dodatečným informacím týkajícím se restrukturalizace ztrátového systému veřejné dopravy a snížení transferů pro nižší úrovně veřejného sektoru stal cíl schodku za rok 2010 ve výši 3,8 % HDP věrohodnějším. Cíl schodku za rok 2010 však stále podléhá řadě rizik. Příjmy, zejména z daně z příjmu právnických osob a spotřebních daní, by mohly být nižší, než se očekává, a výdaje by mohly být vyšší, zejména pokud jde o systém veřejné dopravy na dlouhé vzdálenosti a transfery nižším úrovním veřejného sektoru, neboť opatření v obou oblastech nejsou plně kryta strukturálními úsporami. Zatímco rezervy dosahující 0,8 % HDP by mohly poskytnout dostatečné zmírnění, jak požadovala doporučení Rady ze dne 7. července 2009, nelze vyloučit, že k dosažení cíle bude třeba přijmout další opatření. V tomto ohledu orgány vyjádřily svůj závazek přijmout odpovídající opatření, pokud by se mělo naplnit jakékoli riziko, že výsledek bude horší, než se očekávalo. Pokud jde o strukturální saldo, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 nevykázala v roce 2010 žádné zlepšení. Avšak při zohlednění dodatečných opatření v oblasti ztrátového systému veřejné dopravy zveřejněných v prosinci 2009 a zvýšených rezerv v konečném rozpočtu na rok 2010 by mohlo u strukturálního salda dojít v roce 2010 k malému zlepšení[7]. Vzhledem k doporučení Rady, které požaduje kumulativní fiskální úsilí za období let 2010 a 2011 nejméně 0,5 % HDP, budou zapotřebí dodatečná opatření zejména s ohledem na daňové škrty ve výši 0,6 % HDP, které se předpokládají v roce 2011, a tato opatření by se měla odrážet v rozpočtu na rok 2011. Maďarsko učinilo pokrok v oblasti fiskálního řízení, což by mělo usnadnit budoucí konsolidaci a snížit riziko návratu k neudržitelným politikám. Od roku 2010 funguje nový fiskální rámec. Během přípravy rozpočtu na rok 2010 byla již zohledněna většina nových prvků a práce se ujala nově zřízená rada pro fiskální záležitosti. Byl připraven přezkum rozpočtových postupů, který byl dne 15. prosince zveřejněn na internetových stránkách ministerstva financí s vysvětlením změn, které byly nezbytné vzhledem k novému fiskálnímu rámci, a který také identifikuje některé oblasti, kde je třeba dalšího zlepšení. Pokud jde o poměr veřejného dluhu k HDP, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládá, že se v roce 2010 stabilizuje těsně pod 80 % HDP a v roce 2011 začne klesat. Dodatečná opatření nastíněná výše a ještě nezohledněná v podzimní prognóze by měla přispět k úpravě poměru dluhu k HDP mírně pod projektovaným trendem. Rozpočet na rok 2011 v souladu s doporučeními Rady by měl navíc tento vývoj dále urychlit. 4.3. Závěry Na základě současných informací se zdá, že Maďarsko přijalo opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Maďarsko zejména: - přijalo účinná opatření s ohledem na cíl schodku veřejných financí pro rok 2009 ve výši 3,9 % HDP zejména tím, že v roce 2009 ve srovnání s původním rozpočtem přijalo opatření fiskální konsolidace v hodnotě 1½ % HDP a že zlepšilo kontrolu výdajů u liniových ministerstev, což kompenzovalo výpadky příjmů; - dne 30. listopadu 2009 přijalo rozpočet centrálních vládních institucí na rok 2010 v souladu s cílem schodku veřejných financí ve výši 3,8 % HDP a zahrnulo strukturální opatření, zejména v oblasti důchodového systému a systému sociální podpory, která tento cíl podpořila; - opřelo značnou většinu opatření snižujících výdaje o příslušné zákony, které přijalo buď již v roce 2009, nebo v rámci zákonů doprovázejících rozpočet na rok 2010, a do rozpočtu na rok 2010 zahrnulo dostatečnou úroveň rezerv; - zahájilo provádění nového fiskálního rámce v kontextu přípravy rozpočtu na rok 2010 a zahájilo práci na dalším zlepšování procesů rozpočtového plánování a kontrol rozpočtu s cílem posílit střednědobý rozpočtový rámec. Existují však značná rizika spojená s cílem schodku za rok 2010, a to jak na straně příjmů, tak na straně výdajů. Za této situace a s ohledem na již odsouhlasené nekompenzované daňové škrty v roce 2011 kumulativní strukturální korekce ve výši 0,5 % HDP požadovaná ke snížení schodku pod 3 % v roce 2011 dosud není zajištěna. Z hlediska výše uvedeného posouzení Komise zastává názor, že v současné době nejsou v postupu při nadměrném schodku Maďarska zapotřebí žádné další kroky. Komise bude nadále bedlivě sledovat vývoj rozpočtu Maďarska v souladu se Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu, zejména z hlediska nestabilní situace veřejných financí. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí | | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reálný HDP(změna v %) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Vnitrostátní prognóza |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |neuv. | |Mezera výstupu1(% potenciálního HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Vnitrostátní prognóza |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Saldo veřejných financí(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Vnitrostátní prognóza |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |neuv. | |Primární saldo(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Vnitrostátní prognóza |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Cyklicky očištěné saldo2(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Vnitrostátní prognóza |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Strukturální saldo3(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Vnitrostátní prognóza |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Hrubý veřejný dluh(% HDP) |Prognóza Komise z podzimu 2009 | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Vnitrostátní prognóza |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |neuv. | | Zdroj: maďarské ministerstvo financí, druhé oznámení v rámci EDP 2009, šestá zpráva o pokroku v rámci EDP ze září 2009, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009. 1 Hodnoty prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 jsou založeny na odhadovaném potenciálním růstu v období 2007–2011 ve výši 1,4 %, 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % a 0,3 %. 2 Vzhledem k výjimečně volatilnímu hospodářskému prostředí mezi lety 2008 a 2011 obvyklá cyklická složka schodku založená na standardních elasticitách nemůže dostatečně zachytit dopad zhoršení hospodářské situace. 3 Strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. [2] „Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů“, které Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci schválila dne 10. listopadu 2009, k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm [3] Balíček mezinárodní pomoci v celkové výši 7,5 mld. EUR zahrnuje příspěvky od MMF ve výši 1,7 mld. EUR, od severských zemí ve výši 1,9 mld. EUR, úvěr od Světové banky ve výši 0,4 mld. EUR a ostatní dílčí platby od Evropské banky pro obnovu a rozvoj, České republiky a Polska v celkové výši 0,4 mld. EUR. [4] Výpočet strukturálního salda je zejména u nových členských států spojen se značnými nejistotami. [5] Zpráva byla zaevidována jako dokument Rady Evropské unie 14226/09 (ECOFIN 616, UEM 233), Brusel, dne 8. října 2009. [6] Balíček mezinárodní pomoci v celkové částce 20 miliard EUR byl následně doplněn úvěrem od Světové banky ve výši 1 miliardy EUR. [7] Výpočet strukturálního salda je zejména u nových členských států spojen se značnými nejistotami.