Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2006–2010 /* SEK/2007/0066 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.1.2007 SEK(2007) 66 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2006–2010 (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability a konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají /aktualizované/ programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají /aktualizované/ konvergenční programy). První program stability Francie byl předložen v lednu 1999. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 15. března 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Francie předloženou 6. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci. Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) 3. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Zkušenosti z minulých deseti let ukazují, že se hospodářský cyklus Francie pohybuje plně v souladu s eurozónou a vykazuje obdobnou úroveň růstu. Průměrná míra nezaměstnanosti ve Francii však v posledních deseti letech dosáhla 10 %, což je o jeden procentní bod více než průměrná míra nezaměstnanosti v eurozóně. Navzdory současnému klesajícímu trendu z 12,1 % v roce 1997 na méně než 9 % je stále poměrně vysoká. Celkem solidní růst francouzského hospodářství lze připsat především domácí poptávce, a zejména soukromé spotřebě i zvláště příznivému vývoji kupní síly domácností. Strana poptávky hospodářství využívala vlivů příznivé konfigurace politik, což ovšem mělo za následek značnou fiskální nerovnováhu. Pomocí konsolidačních opatření prováděných od roku 2004 se v roce 2005 snížil schodek pod 3 % referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě, což v lednu 2007 vedlo ke zrušení postupu při nadměrném schodku. Jsou však nutná další konsolidační opatření jak ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, tak k vytvoření rozpočtového přebytku pro případ hospodářského poklesu. Pokud by se nízká zaměstnanost starších pracovníků zvýšila více, než se v současné době očekává, zlepšil by se růst HDP a snížil tlak na veřejné finance. Úkoly francouzského hospodářství se tedy týkají udržitelnosti a účinnosti. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 24. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2009, ve kterém „uvítala, že prioritou francouzského programu stability je snížení dluhu, zjišťuje však, že dosažení rozpočtových cílů a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je spojené s určitými riziky“. Rada vyzvala Francii, aby „uskutečnila nutné strukturální změny s cílem důvěryhodně a udržitelně stlačit schodek veřejných financí v roce 2006 pod hranici 3 % HDP; přijala opatření potřebná k zajištění plánované fiskální konsolidace směrem k střednědobému cíli a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti; posílila sledování a vynucování pravidel čerpání definovaných pro subsektory veřejné správy a tím zajistila dodržování ambiciózních víceletých horních limitů výdajů.“ Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Zpráva o provádění národního programu reforem Francie, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 5. října 2006. Francouzský národní program reforem uvádí jako priority: vytvoření nezbytných předpokladů pro silný hospodářský růst, snížení nezaměstnanosti, zvýšení zaměstnanosti a budování ekonomiky založené na znalostech. Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Francie při provádění svého národního programu reforem dosáhla pokroku. V kontextu příznivého makroekonomického vývoje Francie pokračovala ve svých snahách o rozpočtovou konsolidaci a zároveň se snaží zvýšit svůj potenciální růst, zejména prostřednictvím nových závazků v oblasti výzkumu a inovace. Pokrok na trhu práce je stále slabý. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2006–2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] Rada prostudovala aktualizovaný program stability Francie na období od roku 2006 do roku 2010. 5. Program obsahuje dva různé scénáře makroekonomických a rozpočtových odhadů: „pomalý scénář“ a „příznivý scénář“. Pro účely posouzení rozpočtových odhadů se za referenční scénář považuje „pomalý“ scénář, který odpovídá prognózám útvarů Komise z podzimu 2006. Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na věrohodných předpokladech, ačkoliv jsou tyto pro rok 2006 poněkud nadhodnocené. Scénář předpokládá, že reálný HDP poroste v programovém období o 2,25 % ročně. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 6. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2006 se odhaduje pro rok 2006 celkový schodek veřejných financí ve výši 2,7 % HDP oproti cíli 2,9 % HDP stanovenému v předcházející aktualizaci programu stability (a výslednému schodku ve výši 2,9 % HDP v roce 2005). Ačkoli se předpoklad růstu HDP v současné aktualizaci oproti předcházející nezměnil a zůstává v rozmezí 2 % až 2,5 %, složení růstu v současné aktualizaci obsahuje vyšší podíl daní, neboť vychází z vyšší soukromé spotřeby. Očekávané zlepšení ve schodku je podloženo a) urychlením růstu HDP (z 1,2 % na cca 2 %), což zvýší příjmy (cca 5 miliard EUR, tj. 0,3 procentního bodu HDP), a b) zpomalením výdajů. 7. Program je součástí zastřešující strategie „národního závazku ke snížení dluhu“ a je francouzskými orgány předkládán jako víceletý program pro snížení dluhu s cílem dosáhnout do roku 2010 nulového schodku a míry zadlužení pod 60 % HDP. Předpokládá trvalé snižování schodku soustředěné zejména na pozdější programové období od 2,7 % HDP v roce 2006 (2,5 % v roce 2007) na 0 % v roce 2010, což je snížení celkem o 2,7 procentního bodu HDP. Primární schodek ve výši 0,1 % HDP v roce 2006 se má od roku 2007 změnit v přebytek a do roku 2010 dosáhnout hodnoty 2,5 % HDP. Plánovaná rozpočtová konsolidace se soustředí na výdaje: je založena na víceletých cílech pro zvyšování celkových veřejných výdajů, které v daném období předpokládají snížení poměru (primárních) výdajů k HDP o téměř 3 procentní body HDP. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace ve velké míře potvrzuje plánované fiskální úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře. 8. Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky předpokládá do konce programového období (2010) změnu schodku ve výši 2,25 % HDP v roce 2006 v přebytek ve výši cca 0,25 %. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem odvozeným z programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, kterého má být podle programu dosaženo do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 9. Zdá se, že rizika spojená s rozpočtovými odhady uvedenými v programu jsou krátkodobě víceméně vyrovnaná (do roku 2008), avšak rozpočtové výsledky by mohly být v pozdějších letech horší, než se v programu předpokládá. Krátkodobě úprava spoléhá především na silnější kontrolu výdajů na úrovni státu, která je podpořena postupným prováděním nového ústavního zákona o rozpočtových zákonech[6], a výsledky modernizace auditů a je přijatelná, ačkoli jsou trendy výdajů místních orgánů rizikovým faktorem. Pokud jde o pozdější roky, vyvolává přísná plánovaná úprava pochybnosti, zda bude zcela naplněna. Navzdory dobrému pokroku na úrovni státu při dodržování výdajového rámce vyžadují plánovaná drastická omezení další reformy, které v programu ještě nejsou obsaženy. Obecněji výsledky při dodržování celkových limitů veřejných výdajů, které jsou zásadním prvkem francouzské strategie rozpočtové konsolidace, spolu s nedostatkem donucovacích mechanismů a chybějícími výdajovými pravidly pro některé subsektory, zejména pro místní orgány, vedou k tomu, že jsou rizika spíše negativní. 10. Vzhledem k posouzení rizik nemusí být rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak se v programu předpokládá. Zdá se ovšem, že ke konci programového období, nejpravděpodobněji od roku 2009, bude zajištěn bezpečný odstup od překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. S výjimkou roku 2007 odpovídá tempo úpravy, pokud jde o střednědobý cíl stanovený programem, zcela Paktu o stabilitě a růstu, který stanoví jako orientační cíl roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II na 0,5 % HDP a zároveň stanoví, že by v hospodářsky příznivém období náprava měla být větší a naopak v hospodářsky nepříznivém období menší. Ačkoli Francie teprve nedávno napravila svůj nadměrný schodek, plánovaná úprava na rok 2007 byla omezena na 0,3 procentního bodu HDP, přestože hospodářská situace nemůže být považována za „nepříznivou“ a daňová elasticida dokonce svědčí o „příznivé“situaci. 11. Odhaduje se, že hrubé veřejné zadlužení dosáhlo v roce 2006 výše 64,6 % HDP, což je více než referenční hodnota podle Smlouvy, jež činí 60 % HDP. Program předpokládá snížení míry dluhu k HDP o 6,5 procentního bodu během programového období. Vývoj míry zadlužení by se mohl v pozdějších letech programu zhoršit 1) z důvodu výše uvedených rizik spojených s rozpočtovými cíli a 2) z důvodu nejistoty ohledně prodeje nestrategického majetku, který má tendenci být větší než historický průměr. Přes tato rizika se zdá, že se během programového období míra zadlužení dostatečně snižuje a přibližuje referenční hodnotě. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Francii nižší než průměr v EU, přičemž výdaje na důchody rostou díky již přijatým důchodovým reformám poněkud pomaleji, než v mnoha dalších zemích. Navzdory zlepšení oproti roku 2005 představuje původní stav rozpočtu stále ještě riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to i tedy, nebude-li se brát dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet v úvahu. Současná úroveň hrubé zadluženosti navíc zůstává nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Další rozpočtová konsolidace by přispěla ke snížení rizik pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, které by rovněž pomohlo zachování a případné posílení výhod důchodové reformy. Zdá se, že udržitelnost veřejných financí ve Francii je vystavena střednímu riziku. 13. Program stability obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu francouzského národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Ačkoliv neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem, zdá se, že jeho rozpočtové odhady berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. 14. Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 15. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[7]. Celkově lze tedy dospět k závěru, že prioritou programu po nápravě nadměrného schodku a v kontextu silného růstu na straně příjmů je snižování zadlužení a že program předpokládá pokrok při plnění střednědobého cíle prostřednictvím úprav v oblasti výdajů v pozdějších letech programového období. S plněním rozpočtových cílů jsou spojena rizika, zejména v pozdějších letech. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Francie měla: (i) využít vyhlídek silného růstu a kladného zásadního dopadu neočekávaně dobrého výsledku za rok 2006 k úpravám vedoucím k dosažení střednědobého cíle, zejména v roce 2007, s ohledem na splnění střednědobého cíle do konce programového období, a tím snížit míru zadluženosti a zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí; (ii) posílit sledování a vynucování pravidel čerpání definovaných pro všechny subsektory veřejné správy, a tím zajistit dodržování ambiciózních víceletých horních limitů výdajů. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reálný HDP (změna v %) | SP pros. 2006 | 1.2 | 2.0-2.5 | 2.0-2.5 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | KOM list. 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | SP pros. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 ¾ | 1 ¾ | 1 ¾ | KOM list. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 ¾ | 1 ¾ | 1 ¾ | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros. 20061 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | -0,3 | KOM list. 20065 | -0,8 | -0,8 | -0,7 | -0,9 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 20061 | -0,5 | -0,4 | -0,6 | -0,8 | -0,9 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (v % HDP) | SP pros. 2006 | -2,9 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,9 | 0,0 | KOM list. 2006 | -2,9 | -2,7 | -2,6 | -2,2 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 2006 | -3,0 | -2,9 | -2,6 | -1,9 | -1,0 | neuvedeno | Primární saldo (v % HDP) | SP pros. 2006 | -0,2 | -0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | KOM list. 2006 | -0,2 | -0,1 | 0,0 | 0,4 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 2006 | -0,3 | -0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (v % HDP) | SP pros. 20061 | -2,5 | -2,4 | -2,2 | -1,6 | -0,7 | 0,2 | KOM list. 2006 | -2,5 | -2,3 | -2,3 | -1,8 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 20061 | -2,8 | -2,7 | -2,3 | -1,5 | -0,6 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (v % HDP) | SP pros. 20063 | -3,0 | -2,5 | -2,2 | -1,6 | -0,7 | 0,2 | KOM list. 20064 | -3,1 | -2,6 | -2,3 | -1,8 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 2006 | -3,3 | -2,9 | -2,3 | -1,5 | -0,6 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (v % HDP) | SP pros. 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | KOM list. 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | neuvedeno | neuvedeno | SP leden 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | neuvedeno | Poznámky: | 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. | 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. | 3 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,5 % HDP v roce 2005 a 0,1 % v roce 2006; 0 % v dalších letech, všechna snižující schodek). | 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,6 % HDP v roce 2005 a 0,2 % v roce 2006; 0 % v dalších letech, všechna snižující schodek). | 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 2,0 %, 2,2 %, 2,2 % a 2,3 %. | Zdroj: | Program stability (SP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM). výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574 v konečném znění a Evropská komise, Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (2006), „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č.4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Nový ústavní zákon o rozpočtových zákonech (LOLF), který byl poprvé proveden v roce 2006, má dosáhnout větší transparentnosti a účinnosti v řízení veřejných výdajů. [7] Chybí zejména údaje o kolektivní spotřebě a krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách (na roky 2008 až 2010).