Agentura vypracovala celou řadu studií v oblasti ochrany údajů, například Příručku evropského práva v oblasti ochrany údajů, studii o prostředcích nápravy, které mají jednotlivci k dispozici v souvislosti se sledováním, a v současnosti pracuje na studii o důsledcích používání biometrických údajů v oblasti základních práv. Je důležité, aby agentura posilovala své odborné znalosti a shromažďovala údaje o otázkách základních práv týkajících se digitálního světa, včetně obsahu sdělovacích prostředků, a řízení internetu o problémech z důvodu týkajícího se provádění práva EU v této oblasti. Agentura bude úzce spolupracovat s jinými agenturami EU a subjekty v těchto oborech, například s evropským inspektorem ochrany údajů, Evropskou radou pro ochranu údajů, agenturou ENISA, agenturou eu-LISA a Společným výzkumným střediskem (JRC).

– Justiční a policejní spolupráce: Ve svém sdělení o Agendě EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020 zdůraznila Komise důležitost zvyšování vzájemné důvěry budováním mostů mezi různými soudními a správními systémy členských států. To se týká občanských, obchodních, správních a trestních věcí a nese s sebou podporu spolupráce mezi soudními, správními a donucovacími orgány a tvorbu minimálních norem napříč EU. Je důležité, aby agentura byla schopna poskytovat podporu pomocí svých iniciativ v oblasti výzkumu a údajů zaměřených na posilování soudní spolupráce. Tato tematická oblast by tudíž ve víceletém rámci na období 2018–2022 měla zůstat.

Je zapotřebí konstatovat, že Rada soudní spolupráci v trestních věcech z víceletého rámce na období 2013–2017 vyloučila. Komise však tuto oblast zahrnula do svého návrhu z roku 2011. Evropský parlament se též důrazně zasazoval o začlenění trestní a policejní spolupráce do současného víceletého rámce agentury a hluboce litoval, že v tomto ohledu nebylo v Radě dosaženo shody. Ve skutečnosti je soudní spolupráce v trestních věcech součástí acquis EU od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a v této oblasti byly přijaty důležité iniciativy EU, například zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce a společné normy na ochranu práv podezřelých a obviněných osob v trestních řízeních. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 27. června 2014 definujících strategické směry pro prostor svobody, bezpečnosti a práva zdůraznila mimo jiné potřebu pokračovat v úsilí o posilování práv podezřelých a obviněných osob v trestních řízeních. Vyzvala k mobilizaci odborných znalostí agentury v této souvislosti. Dále koncem roku 2014 skončila přechodná fáze stanovená v Lisabonské smlouvě pro prostor práva. Tím byla zrušena omezení soudní kontroly ze strany Soudního dvora Evropské unie a úlohy Komise jako strážkyně Smlouvy v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech. Údaje a informace o skutečné situaci jsou tak pro Komisi důležité při plnění její úlohy v oblasti sledování. Práce agentury v oblasti trestního soudnictví se již ukázala jako přínosná, a to na základě studií ad hoc vypracovaných na žádost Komise (o dětech v trestních řízeních, předávání vězňů, právo na tlumočení, překlad a informace v trestním řízení). Nyní by měla být plně součástí tematické oblasti o justiční spolupráci. To bylo důrazně podpořeno správní radou agentury v jejím stanovisku a uvedeno i v externím hodnocení agentury z roku 2012.

To se týká též policejní spolupráce, která by měla být ve víceletém rámci na období 2018–2022 výslovně uvedena. Důležitost posilování policejní spolupráce již zdůraznila Evropská rada ve svých závěrech ze dne 27. června 2014 a ještě zjevnější to bylo po teroristických útocích, které zasáhly členské státy EU v roce 2015. Rozměr základních práv je v tomto ohledu zásadní. To zdůraznila Komise ve svém sdělení o Evropském programu pro bezpečnost. I v této oblasti poskytla agentura cennou podporu na základě žádostí ad hoc od útvarů Komise. V souvislosti s pomocí členským státům při tvorbě vhodných norem v oblasti základních práv při zpracování údajů PBR vypracovala například dokument „Twelve operational fundamental rights considerations for law enforcement when processing Passenger Name Record (PNR) data“ (Dvanáct operativních aspektů základních práv pro prosazování práva při zpracovávání jmenné evidence cestujících (PNR)“. Posílená policejní spolupráce je nutná i s ohledem na uprchlickou krizi, která přináší nárůst obchodování s lidmi a převaděčství migrantů. Je důležité, aby agentura mohla prostřednictvím spolehlivých a srovnatelných údajů a shromažďování osvědčených postupů podporovat iniciativy v takových oblastech, jako je například boj proti převaděčství migrantů, organizovaná trestná činnost a terorismus.

– Migrace, hranice, azyl a integrace uprchlíků a migrantů: Z důvodu prudkého nárůstu počtů žadatelů o azyl v posledních letech se migrace stala pro Komisi vysokou prioritou, jak zdůraznil předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie dne 9. září 2015 a jak se ukázalo díky přijetí Evropského programu pro migraci v květnu 2015 a četným iniciativám, které Komise v této oblasti již přijala nebo které teprve přijdou. V této souvislosti a s ohledem na rostoucí migrační toky do EU je práce agentury zásadní při zdůrazňování aktuálních otázek. Agentura by měla dále v úzké spolupráci s jinými agenturami EU, zejména s úřadem EASO a agenturou FRONTEX, o tomto tématu shromažďovat údaje. Agentura zveřejnila v posledních letech již řadu zpráv (např. vracení/převoz ohrožených dětí, které jsou státními příslušníky EU“, „sociální začleňování a účast migrantů ve společnosti“, „alternativní zajištění žadatelů o azyl a osoby v návratových řízeních“, „náklady na vyloučení ze zdravotní péče – případ migrantů v nelegální situaci“, „základní práva na pozemních hranicích: zjištění z vybraných hraničních přechodů Evropské unie“, „cesty legálního vstupu do EU pro osoby, které potřebují mezinárodní ochranu: soubor nástrojů“, „základní práva na letištích a pozemních hranicích“, příručka o evropském právu týkajícím se azylu, hranic a přistěhovalectví“) a zúčastnila se školicích činností na téma základních práv pro pohraniční stráž ve spolupráci s agenturou FRONTEX. Zveřejňuje též pravidelně shromažďované údaje o současné situaci v oblasti migrace v EU. Pokud jde o integraci migrantů (včetně uprchlíků), uskuteční agentura v letech 2016 a 2017 dva velké projekty věnované integraci migrantů. Zaprvé druhou vlnu průzkumu o menšinách a diskriminaci v EU (EU-MIDIS II), která umožní určit trendy. Zadruhé shromažďování informací o vnitrostátních a regionálních/místních politikách souvisejících se sociálním začleňováním a účastí migrantů ve společnosti prostřednictvím výzkumné sítě agentury FRANET (SIMPS). Tato důležitá práce týkající se diskriminace vůči migrantům a sociálním začleňování bude muset pokračovat i po roce 2018. Zúčastněné strany pokračující práci agentury v otázkách migrace ve velké míře podporují. Také správní rada vyzvala agenturu k pokračování v práci v těchto otázkách.

– Rasismus, xenofobie a s nimi spojená nesnášenlivost: Tato tematická oblast musí být zahrnuta do víceletého rámce v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) samotného nařízení. Rasismus, xenofobie a další projevy nesnášenlivosti jsou v EU na vzestupu, a to jak na internetu, tak i mimo něj. Boj proti terorismu a radikalizaci a oblast migrace přinášejí rostoucí výzvy. EU využila společný rámec pro boj proti rasismu a xenofobii, který Komise pozorně sleduje. Výsledkem prvního výročního kolokvia o základních právech byl seznam opatření pro boj proti zločinům z nenávisti a nenávistným výrokům a na podporu kultury tolerance podporující začlenění v EU. Během kolokvia byl zdůrazněn nedostatek spolehlivých a srovnatelných údajů o zločinech z nenávisti. Je tudíž důležité, aby agentura svou práci zaměřila na pomoc členským státům dosáhnout v této oblasti pokroku, a to i tím, že vytvoří společnou metodiku evidence zločinů z nenávisti. Měla by tak činit ve spolupráci s Eurostatem. Dále bude důležité, aby agentura s cílem určovat trendy pravidelně opakovala své rozsáhlé studie, například studii o antisemitismu, a aby rozvíjela soubor údajů o nenávisti vůči muslimům a samostatný soubor údajů o xenofobii s ohledem na migrační souvislosti.

– Práva dítěte: Podpora a ochrana práv dítěte jsou zakotveny v Listině základních práv EU a jsou prioritou EU. Byla to významná oblast zaměření činnosti agentury již ve víceletém rámci na období 2013–2017. Agentura zveřejnila hojnost výzkumů o právech dítěte, které mají význam i pro řadu dalších oblastí politik, například azyl a migraci, sociální začleňování, spravedlnost, nediskriminaci, rasismus a xenofobii, násilí vůči dětem, ochranu dětí a zájem dítěte. Komise pořádá výroční Evropské fórum o právech dítěte a v poslední době podnikla kroky v oblasti systémů ochrany dítěte a kroky týkající se dětí při migraci. Výzkum a údaje týkající se práv dětí jsou zásadní pro podporu unijních a vnitrostátních iniciativ a jejich informování. Je důležité, aby práva dítěte zůstala oblastí, na kterou se agentura bude v období 2018–2022 soustředit, aby mohla pokračovat ve shromažďování údajů a sledování pokroku a trendů v čase v takových otázkách, jako je justice vstřícná k dětem a děti v citlivých situacích, a do užívání uvedla ukazatele týkající se práv dítěte, které vypracovala. To důrazně podpořila správní rada agentury.

– Integrace Romů a sociální začleňování: Integrace Romů představuje pro EU jasnou prioritu. Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 obsahuje požadavek, aby agentura shromažďovala ve všech členských státech údaje o situaci Romů, pokud jde o dostupnost zaměstnání, vzdělávání, zdravotní péče a bydlení, a dále spolupracovala s členskými státy na rozvoji metod monitorování, které mohou poskytnout srovnávací analýzu situace Romů v celé Evropě. Agentura získala během posledních let se shromažďováním údajů týkajících se problematiky Romů odborné zkušenosti, což dokazují její zprávy o situaci Romů v jedenácti členských státech, o situaci romských občanů EU, kteří se stěhují do jiných členských států EU a usazují se tam, a Šetření o menšinách a diskriminaci v EU. Jak ukazují výsledky veřejné konzultace uskutečněné agenturou, žádaly zachování Romů mezi klíčovými tematickými prioritami zúčastněné strany. To jasně podpořila i správní rada agentury. Agentura by tudíž měla pokračovat ve svém úsilí poskytovat údaje všem členským státům, též na základě souboru ukazatelů integrace Romů, který agentura vypracuje jako doplněk k nástroji podávání on-line zpráv vytvořenému Komisí. V tomto kontextu si sociální začleňování zaslouží zesílenou pozornost s ohledem na význam boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, který je jedním z pěti cílů EU ve strategii růstu Evropa 2020. Zkušenosti agentury při shromažďování informací o zkušenostech Romů a jiných menšin a zranitelných skupin se sociálním začleňováním (například prostřednictvím průzkumů, jako je EU-MIDIS: průzkum o menšinách a diskriminaci v EU, nebo projektů, jako je SIMPS: shromažďování informací o vnitrostátních a regionálních/místních politikách o sociálním začleňování a účasti migrantů ve společnosti) by mohly být přínosné i pro budoucí práci agentury, například v souvislosti s nadcházejícím průzkumem o základních právech nebo s ohledem na priority EU spojení s budoucím evropským pilířem sociálních práv. Mělo by se usilovat o vzájemné doplňování a součinnost s prací jiných subjektů, například nadace EUROFOUND či Eurostatu, a posilovat tak stávající spolupráci. Je zapotřebí konstatovat, že zesílenou pozornost věnovanou sociálnímu začleňování ve víceletém rámci agentury žádaly zúčastněné strany při veřejné konzultaci, kterou agentura uspořádala v roce 2015, a správní rada agentury ve svém stanovisku k příštímu víceletému rámci. Takový požadavek měl i Evropský parlament.