V EU panuje shoda ohledně důležitosti zajištění účinného a nediskriminačního přístupu ke kvalitním klíčovým službám pro děti, které čelí různým formám znevýhodnění. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. listopadu 2015, jehož ustanovení potvrdil ve svém usnesení o Evropském sociálním fondu plus ze dne 4. dubna 2019, vyzval k vytvoření evropské záruky pro děti se zaměřením na děti žijící v chudobě a s důrazem na některé klíčové služby. Parlament rovněž požádal Komisi, aby prozkoumala proveditelnost takové evropské záruky pro děti prostřednictvím víceleté přípravné akce. Rada ve svých závěrech ze dne 8. června 2020 rovněž vyzvala Komisi, aby předložila návrh evropské záruky pro děti. Evropský účetní dvůr ve své zvláštní zprávě 20/2020 o dětské chudobě ze dne 29. září 2020 zdůraznil, že je nezbytné lepší zacílení podpory Komise poskytované členským státům na opatření v boji proti dětské chudobě. V reakci na tuto zprávu vyzvala Rada Komisi, aby do svých budoucích iniciativ zahrnula opatření a cíle pro boj proti dětské chudobě, a to i jako součást procesu koordinace hospodářské politiky v rámci evropského semestru. Dne 11. března 2021 přijal Evropský parlament usnesení o právech dítěte s ohledem na strategii EU pro práva dítěte, v němž vyzývá Komisi, aby v prvním čtvrtletí roku 2021 předložila návrh na zřízení evropské záruky pro děti, a vyzývá členské státy, aby urychlily její provádění a investovaly veškeré možné zdroje včetně fondů EU. Evropský parlament rovněž zdůraznil, že členské státy by měly zavést víceleté vnitrostátní strategie pro řešení dětské chudoby a sociálního vyloučení a národní akční plány evropské záruky pro děti.

Kromě chudoby vytvářejí překážky pro začlenění a zapojení do společnosti i další formy znevýhodnění. Návrh rovněž doporučuje, aby členské státy při navrhování svých vnitrostátních integrovaných opatření na podporu dětí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením zohlednily všude tam, kde je to vhodné, zvláštní potřeby dětí, které jsou bez domova nebo trpí závažnou deprivací v oblasti bydlení; které mají zdravotní postižení; které pocházejí z přistěhovaleckého prostředí; dětí s menšinovým rasovým nebo etnickým původem (zejména Romů); dětí v alternativní (zejména ústavní) péči a dětí v nejisté rodinné situaci.

Dne 22. května 2019 přijala Rada doporučení o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče s cílem podpořit členské státy v úsilí o zlepšení přístupu k jejich předškolnímu vzdělávání a péči a o zvýšení jeho kvality. Dne 30. září 2020 přijala Komise sdělení s názvem „Vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025“, kde začleňování a genderová rovnost představují jeden ze šesti rozměrů, které je třeba posílit. Na základě tohoto sdělení přijala Rada dne 19. února 2021 usnesení o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) a odsouhlasila cíl na úrovni EU, podle něhož by se předškolního vzdělávání a péče mělo účastnit alespoň 96 % dětí ve věku od 3 let do věku zahájení povinné školní docházky. Toto usnesení rovněž předpokládá zlepšení kvality, rovnosti, inkluze a úspěchu pro všechny ve vzdělávání a odborné přípravě. Členské státy se dohodly, že do roku 2030 by podíl osob předčasně odcházejících ze vzdělávání a odborné přípravy měl být nižší než 9 %.

Doporučení Komise z roku 2013 Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění stanoví integrovaný přístup ke snižování dětské chudoby nebo sociálního vyloučení a ke zlepšování životních podmínek dětí. Toto doporučení se zaměřilo na všechny tři složky: i) přístup k přiměřeným zdrojům; ii) zajištění přístupu k cenově dostupným kvalitním službám a iii) prosazování práv dětí účastnit se her, rekreace, sportovních a kulturních aktivit, jakož i rozhodování o věcech, které ovlivňují jejich život. Tento návrh doplňuje stávající politiky v oblasti boje proti sociálnímu vyloučení dětí, využívá zkušeností a poznatků získaných při provádění doporučení Investice do dětí a posiluje jeho druhou složku tím, že upřednostňuje přístup dětí v nouzi ke klíčovým službám.

Jsou k dispozici finanční prostředky Unie na podporu opatření vedoucích k řešení dětské chudoby a sociálního vyloučení a k provádění evropské záruky pro děti. V rámci Evropského sociálního fondu plus (ESF+) na finanční období 2021–2027 budou členské státy, jejichž míra dětí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením přesahuje průměr EU (v letech 2017–2019), povinny vyčlenit na boj proti dětské chudobě nebo sociálnímu vyloučení 5 % z prostředků ESF+, přičemž i ostatní členské státy budou povinny vyčlenit odpovídající částku. Přispěje také Evropský fond pro regionální rozvoj investicemi do sociální infrastruktury, vybavení a přístupu ke kvalitním a tradičním službám, které obstojí i v budoucnosti, jakož i projekty spolupráce v příhraničních regionech.

Návrh uznává, že řešení faktorů určujících sociální vyloučení dětí představuje mnohorozměrnou výzvu. Evropská záruka pro děti jako taková bude účinná pouze v rámci širšího souboru integrovaných opatření, jak je nastíněno v opatřeních akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv a v širším rámci politiky strategie EU pro práva dítěte, jehož součástí je rovněž tento návrh. Za tímto účelem návrh doporučuje, aby členské státy vytvořily příslušný podpůrný politický rámec tím, že: i) zajistí vzájemný soulad příslušných politik a zvýší jejich význam z hlediska podpory dětí; ii) budou investovat do odpovídajících systémů vzdělávání, zdravotnictví a sociální ochrany; iii) budou poskytovat opatření pro integraci rodičů nebo poručníků na trh práce a podporu příjmů pro rodiny a děti; iv) budou řešit územní rozměr sociálního vyloučení, a to i v charakteristických městských, venkovských a odlehlých oblastech; v) budou posilovat spolupráci a zapojení různých zúčastněných stran; vi) budou předcházet diskriminaci a stigmatizaci dětí v nouzi; vii) budou podporovat strategické investice do dětí a služeb včetně základní infrastruktury a kvalifikované pracovní síly a viii) budou přidělovat přiměřené zdroje a optimálně využívat financování EU.

Návrh respektuje pravomoci členských států a současně poskytuje této ambici konkrétní obsah, zejména zhodnocením přínosů osmi let provádění doporučení Investice do dětí. Cílená intervence EU, jejímž cílem je snížit rozdíl mezi dětmi v nouzi a jejich vrstevníky vyrůstajícími v lepších podmínkách, pokud jde o přístup ke klíčovým službám, v konečném důsledku přispěje k zajištění rovných příležitostí pro děti v EU a zároveň zabrání vysokým hospodářským a společenským nákladům vyplývajícím ze sociálního vyloučení dětí a z mezigeneračního přenosu znevýhodnění.

Dne 1. července 2020 přijala Komise balíček nazvaný „Podpora zaměstnanosti mladých lidí: most k pracovním místům pro příští generaci“ s cílem podpořit mladé lidi, kteří vstupují na trh práce. Jedním ze stavebních kamenů tohoto balíčku byl návrh doporučení Rady „Most k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi“, který Rada přijala dne 30. října 2020. Cílem tohoto doporučení je zajistit, aby všichni lidé mladší 30 let získali do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělávání, kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského programu nebo stáže.

Návrh využívá rovněž rozsáhlý konzultační proces s dětmi, kterého se zúčastnilo 10 000 dětí. Z výsledku vyplynulo, že by se evropská záruka pro děti měla zaměřit na konkrétní a účinná opatření k zajištění rovného zacházení se všemi dětmi, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat dětem ve zranitelných situacích, a na rovný přístup ke kvalitnímu a dostupnému vzdělání pro všechny děti, a to od předškolního vzdělávání a péče až po sekundární vzdělávání.

Většina respondentů cílené konzultace zdůraznila, že EU musí hrát významnou úlohu při podpoře vnitrostátních, regionálních a místních orgánů v koordinovaném úsilí o zlepšení situace dětí v nouzi. Zúčastněné strany uvítaly iniciativu týkající se evropské záruky pro děti a zdůraznily význam zajištění přístupu k bezplatnému předškolnímu vzdělávání a péči, bezplatnému vzdělávání, bezplatné zdravotní péči, odpovídajícímu bydlení a zdravé výživě a zajištění her a volnočasových aktivit pro děti. Většina konzultovaných zúčastněných stran se vyslovila pro návrh doporučení Rady o evropské záruce pro děti. Zúčastněné strany rovněž zdůraznily význam toho, aby byly do cílové skupiny záruky pro děti zahrnuty konkrétní skupiny dětí. Zdůraznily význam rozvoje a provádění integrovaných strategií v boji proti sociálnímu vyloučení a při prolamování bludného kruhu znevýhodnění, včetně nutnosti zaměřit se nejen na potřeby dětí, ale na podporu celých rodin.

Komise provedla v období od července do listopadu 2020 cílenou konzultaci prostřednictvím on-line dotazníků, pracovních skupin a specializovaných jednání, do nichž byly zapojeny členské státy prostřednictvím výboru Rady pro sociální ochranu, Evropského hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů, evropských sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a samotných dětí. Tento návrh do značné míry odráží názory zúčastněných stran shromážděné během konzultací.

Posouzení zdůraznilo, že většina členských států se shoduje na tom, že účinnou strategií, která by mohla sloužit jako východisko z bludného kruhu znevýhodnění, je pouze komplexní integrovaný přístup. Členské státy označily toto obnovené zaměření a potřebu zlepšit spolupráci mezi všemi zúčastněnými stranami na místní úrovni za výzvu. Většina členských států se shodla na tom, že větší investice do dětí v raném věku jsou sociálně spravedlivé a hospodářsky obezřetné, a že jejich klíčovou složku tvoří poskytování vysoce kvalitního předškolního vzdělávání a péče.

Posouzení dospělo k závěru, že na plném provedení uvedeného doporučení se dosud pracuje. Přestože se uvedenému doporučení dostalo silné podpory jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU, a to i ze strany Evropského parlamentu a občanské společnosti, nebylo dosud dobře známo ani náležitě využíváno v rámci členských států na místní úrovni, kde je třeba vyvinout a provádět konkrétní politické mechanismy. Posouzení však zdůraznilo, že uvedené doporučení inspirovalo celou řadu projektů s pozitivním dopadem. Bylo do různé míry úspěšně využíváno jako politický nástroj v rámci evropského semestru a přispělo k příslušným doporučením pro jednotlivé země určeným členským státům ohledně témat pohybujících se od předškolního vzdělávání a péče a podpory příjmů až po inkluzivní vzdělávání. Mělo dopad rovněž na přípravu a provádění programů evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020.

V roce 2017 Komise při představování evropského pilíře sociálních práv zhodnotila čtyři roky provádění doporučení Investice do dětí. Toto posouzení doplnila studie odborníků z Evropské sítě pro sociální politiku nazvaná „Progress across Europe in the implementation of the 2013 EU recommendation on Investing in children: Breaking the cycle of disadvantage. A study of national policies“ („Pokrok v rámci Evropy při provádění doporučení EU z roku 2013 Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění. Studie vnitrostátních politik“).

Návrh doplňuje úsilí členských států v oblasti řešení sociálního vyloučení dětí. Respektuje postupy členských států a rozmanitost systémů. Uznává, že odlišné vnitrostátní, regionální nebo místní situace by mohly vést k rozdílům ve způsobu provádění uvedeného doporučení. To umožní členským státům využít doporučení podle svého konkrétního kontextu.

•Sběr a využití výsledků odborných konzultací

Tento návrh vychází z pracovního dokumentu útvarů Komise, který hodnotí provádění doporučení Investice do dětí, ze zvláštní zprávy Evropského účetního dvora o dětské chudobě a z odborných znalostí shromážděných prostřednictvím víceleté přípravné akce vyžádané Evropským parlamentem, zejména „Studie proveditelnosti záruky pro děti“ a „Study on the economic implementing framework of a possible EU Child Guarantee Scheme including its financial foundation“ („Studie o ekonomickém prováděcím rámci možného systému záruky EU pro děti včetně jeho finančního základu“).

Účelem studie proveditelnosti záruky pro děti bylo vyjasnit potenciální rozsah evropské záruky pro děti, analyzovat podmínky jejího provádění a posoudit její přidanou hodnotu pro EU. Studie se zaměřila na čtyři konkrétní skupiny sociálně zranitelných dětí: děti v ústavní péči, děti se zdravotním postižením, děti pocházející z přistěhovaleckého prostředí (včetně dětí uprchlíků) a děti žijící v nejisté rodinné situaci. Analyzovala, zda je proveditelné zajistit jim přístup k pěti klíčovým službám: k bezplatné zdravotní péči, bezplatnému vzdělání, bezplatnému předškolnímu vzdělávání a péči, odpovídajícímu bydlení a zdravé výživě.

Studie dospěla k závěru, že přístup výše uvedených kategorií dětí k těmto pěti službám je skutečně potřeba zlepšit. Nedostatečný přístup může mít krátkodobé i dlouhodobé důsledky nejen pro samotné děti, ale i pro celou společnost. Obecné služby musí být inkluzivní, aby bylo možno zajistit, že je děti v nouzi budou moci využívat v plném rozsahu a že se vyhnou stigmatizaci a segregaci. Přestože by zajištění přístupu k těmto službám představovalo důležitou součást řešení sociálního vyloučení dětí, bylo by třeba je začlenit do širšího přístupu, jak je uvedeno v doporučení Investice do dětí, a to v takovém rámci sociální politiky, který by to umožňoval. A konečně je třeba zmínit značný potenciál fondů EU, díky kterému mohou hrát při podpoře přístupu k těmto službám účinnější a strategičtější úlohu.

Studie „The economic implementing framework of a possible EU Child Guarantee scheme including its financial foundation“ („Hospodářský prováděcí rámec možného systému záruky EU pro děti včetně jeho finančního základu“), která slouží jako doplněk ke studii proveditelnosti, zkoumala potenciální náklady a přínosy toho, kdyby příslušné orgány zaručily, aby všechny děti v nouzi měly nediskriminační přístup ke všem pěti službám, na něž se vztahuje evropská záruka pro děti. Studie dospěla k závěru, že přínosy budou mít jak krátkodobý dopad na život dětí, tak dlouhodobý dopad na vyhlídky dětí v dospělosti, na společnost a na budoucí veřejné výdaje. Ze studie vyplynulo, že náklady spojené s poskytováním školního stravování zdarma dětem v nouzi, s bezplatným kvalitním předškolním vzděláváním a péčí a s odstraněním školních nákladů jsou poměrně nízké, a jako obzvláště nízké se jeví vzhledem k potenciálně vysokým přínosům, které mohou tato opatření přinést.

A konečně Komise na žádost Evropského parlamentu a ve spolupráci s UNICEF provádí pilotní projekty v Bulharsku, Chorvatsku, Řecku a Itálii, aby tato opatření otestovala v praxi, a zkoumá politické rámce v Německu, Litvě a Španělsku. To bude znamenat cenný vstup z hlediska prováděcí fáze navrhovaného doporučení.

•Posouzení dopadů

Navrhovaný nástroj – doporučení Rady – nabízí pokyny týkající se způsobu provádění evropské záruky pro děti, a zároveň umožňuje členským státům flexibilitu při navrhování a provádění opatření v souladu s jejich vnitrostátními postupy. Díky tomu není nutné provádět žádné posouzení dopadů.

Dopad tohoto doporučení nebude záviset pouze na tom, jak členské státy opatření provádějí. Důležité jsou také specifické okolnosti každého státu, jako je například makroekonomická situace, podoba systémů sociální ochrany a sociálních služeb a fungování trhu práce, a v důsledku toho je obtížné odlišit konkrétní dopad daného návrhu od jiných faktorů.

Doprovodný pracovní dokument útvarů Komise obsahuje přehled nejdůležitějších výzev týkajících se sociálního vyloučení dětí, jakož i rozdílů, které brání rovnému přístupu dětí v nouzi k příslušným službám. Zahrnuje také předběžnou analýzu účinnosti tohoto doporučení a jeho možných dopadů.

Při analýze byla využita kombinace interních a externích odborných znalostí. Vychází také z četných činností v oblasti sledování a vzájemného učení a ze zpětné vazby poskytnuté během cílených konzultací. Tyto příspěvky se společně promítly do opatření podrobně popsaných v návrhu.

Navíc se navrhuje zkvalitnit shromažďování údajů na úrovni EU s cílem zlepšit pečlivé sledování opatření v členských státech. Do návrhu na přezkum doporučení po počátečním období provádění je zahrnuto zvláštní ustanovení.

•Účelnost a zjednodušování právních předpisů

Nevztahuje se na tento návrh.

•Základní práva

Evropská záruka pro děti přispěje k zajištění práva dětí na ochranu a péči nezbytnou pro jejich blaho a na právní, hospodářskou a sociální ochranu rodiny (článek 24 a 33 Listiny základních práv EU).

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Tento návrh nemá žádné finanční důsledky pro rozpočet EU.

5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv