·Počet nedovolených překročení hranice do EU se v roce 2018 snížil na 150,000, což je nejnižší hodnota za posledních pět let. Stojí za tím inovativní přístupy k partnerství se třetími zeměmi, jako je prohlášení EU a Turecka z března 2016.

Zapotřebí je nicméně další práce. EU má silnější systémy pro kontrolu svých hranic a dokáže nyní rychle zajistit potřebnou finanční a operační podporu členským státům, které jsou pod tlakem. Má k dispozici nové způsoby podpory zranitelných osob a alternativní, bezpečné a legální cesty do Evropy pro ty, kteří potřebují ochranu. Těsněji než kdy dříve spolupracuje na řízení migrace s partnerskými zeměmi mimo Evropu. Za použití těchto stavebních kamenů je nyní třeba dokončit udržitelný systém, který by zajistil účinné a humánní řízení migrace a byl schopen obstát při řešení výzev, kterým pravděpodobně v budoucnu budeme čelit, přinejmenším tím, že dojde k vytvoření řádného rámce pro společný evropský azylový systém, který by byl řízen odpovědně a spravedlivě. K tomu bude zapotřebí dalšího přeshraničního úsilí, přičemž problematika migrace bude i nadále figurovat v popředí politické agendy v příštích letech.

Tato zpráva bude podkladem pro jednání na zasedání Evropské rady v říjnu 2019. Bilancuje klíčové prvky reakce EU od roku 2015 a zaměřuje se na kroky, které EU učinila od poslední zprávy o pokroku z března 2019. Tato zpráva určila řadu okamžitých klíčových kroků, které jsou zapotřebí pro opatření, zejména na středomořských trasách, a identifikovala pokrok dosažený na probíhající konsolidaci souboru nástrojů EU v oblasti migrace, hranic a azylu.

2.SITUACE NA HLAVNÍCH MIGRAČNÍCH TRASÁCH

Celkově se situace v oblasti migrace na všech trasách vrátila na úroveň před krizí – v září 2019 byly příchody osob o zhruba 90 % méně četné než v září 2015. Situace je však i nadále nestabilní. Během prvních osmi měsíců roku 2019 bylo na vnějších hranicích EU odhaleno přibližně 70 800 případů nelegálního překročení hranice. K 7. říjnu 2019 se navíc uvádělo, že při přechodu Středozemního moře zahynulo či je pohřešováno téměř 1 100 migrantů.

Počet nelegálních překročení hranice na třech hlavních trasách

Tlak na vnitrostátní azylové systémy se ustálil na měsíčním průměru přibližně 54 000 žádostí o azyl v roce 2019 v EU+, což je podstatně méně než v letech kulminace zájmu (v období 2015–2016 bylo měsíčně podáno více než 100 000 žádostí), ovšem stále více než v období před krizí.

Trasa přes východní Středomoří

V nedávné době došlo k výraznému nárůstu počtu příchozích osob na řecké ostrovy. Od počátku roku 2019 do 6. října bylo v Řecku zaznamenáno více než 47 500 příchozích osob (trasy po moři a po pevnině), což oproti stejnému období roku 2018 představuje nárůst o 29 %. Většina tohoto nárůstu je dána počtem příchozích osob na ostrovy v Egejském moři, přičemž od června došlo k zintenzivnění tempa těchto příchodů; počet příchozích přes pozemní hranici je v roce 2019 o 27 % nižší než ve stejném období roku 2018. V červenci, srpnu a září 2019 byly zaznamenány nejvyšší měsíční počty příchozích osob od vstupu prohlášení EU a Turecka v platnost. Výsledkem je další zhoršení podmínek na ostrovech v Egejském moři, kde je situace stále náročnější, neboť k 6. říjnu je v hotspotech určených pro nejvýše zhruba 8 000 lidí přítomno více než 31 000 osob – a to i navzdory 20 000 osobám přemístěným na pevninu v tomto roce. Počet osob navrácených do Turecka podle prohlášení EU a Turecka klesl na nejnižší úroveň od roku 2016. Mezi osobami přicházejícími na ostrovy v Egejském moři jsou nejvíce zastoupeni afgánští státní příslušníci, kteří se na celkovém počtu příchozích osob v roce 2019 podílejí ze 41 %. U přechodů pozemní hranice převažují v roce 2019 turečtí státní příslušníci a tvoří zhruba tři čtvrtiny příchozích.

Nárůstu počtu příchozích osob je v roce 2019 vystaven Kypr, který v současné době eviduje nejvyšší počet příchozích osob na obyvatele v EU. K 29. září bylo ve vládou kontrolovaných oblastech Kypru po překročení demarkační linie nahlášeno více než 5 700 příchozích osob. Zaznamenán byl i mnohem menší počet příchozích osob lodí přímo z Libanonu.

Západobalkánská trasa

Poté, co se počet nelegálních migrantů odhalených na této trase snížil od roku 2017 do roku 2018 na polovinu, došlo v roce 2019 v celém regionu západního Balkánu k nárůstu počtu nedovolených překročení hranice. Od ledna do srpna bylo zaznamenáno více než 6 600 nelegálních příchodů osob do EU. Nejpočetněji byli zastoupeni afgánští státní příslušníci, kteří se na celkovém počtu podíleli z více než poloviny. V posledních měsících byla Bosna a Hercegovina vystavena situaci, kdy do ní týdně přicházelo až 900 osob. I přes toto zvýšení počtu nelegálních příchodů osob západobalkánskou trasou situace zdaleka nedosahuje stavu, který nastal v letech 2015 a 2016.

Trasa přes centrální Středomoří

Počet nelegálních příchodů osob na trase přes centrální Středomoří celkově zůstává na nízké úrovni, a to i přes značný nárůst počtu příchozích na Maltu v roce 2019, kam do 6. října dorazilo na 2 800 osob, což je téměř trojnásobné zvýšení oproti stejnému období roku 2018.

Počet příchozích do Itálie a na Maltu čítá k 6. říjnu 2019 dohromady něco málo pod 11 000 osob, což je více než 52% snížení oproti stejnému období loňského roku. Počty příchozích osob do Itálie činí k 6. říjnu 2019 necelých 8 000 osob, což je zhruba o dvě třetiny méně než ve stejném období roku 2018. Hlavní zemí odjezdu do Itálie je v roce 2019 stále Tunisko, následované Libyí. Libyjská pobřežní stráž nadále zadržuje a zachraňuje velký počet osob na moři – v roce 2019 bylo dosud takto nahlášeno více než 7 100 osob (v roce 2018 jich bylo celkem přibližně 15 000). Největší skupinou státních příslušníků jednoho státu přicházejících do Itálie v roce 2019 jsou Tunisané, kteří se na celkovém počtu příchozích podílejí z 28 %.

Trasa přes západní Středomoří / Atlantik

Největší počet nelegálních příchodů do EU čítající takřka 64 300 osob zaznamenalo Španělsko v roce 2018, ovšem od února 2019 se ve srovnání s rokem 2018 měsíční počty příchozích výrazně snížily. Celkový počet příchozích osob do Španělska činil do začátku října 2019 přibližně 23 600, což představuje 47% pokles oproti stejnému období v roce 2018. Lze to hlavně přičíst investicím do vztahů mezi EU a Marokem, včetně významné finanční podpory EU na správu hranic a boj proti nelegální migraci. Tyto kroky marocké vládě pomohly posílit hraniční kontroly a boj pro převaděčům migrantů.

V roce 2019 je prozatím hlavní zemí původu nelegálních migrantů přicházejících do Španělska Maroko, z něhož pochází přibližně 30 % jejich celkového počtu, následované Guineou, Mali, Pobřežím slonoviny a Alžírskem. Převážná většina nelegálních migrantů přicházejících do Španělska odjížděla z Maroka, ačkoli v nedávné době se mírně zvýšil i počet odjezdů z Alžírska.

Situace v oblasti azylu

V prvních devíti měsících roku 2019 bylo v EU+ podáno téměř 500 000 žádostí (ve srovnání s téměř 497 000 ve stejném období roku 2018). Hlavními přijímajícími zeměmi v roce 2019 byly doposud Německo, Francie, Španělsko, Řecko a Spojené království, do kterých zamířilo více než 72 % z celkového počtu osob. V roce 2018 byly hlavními zeměmi původu Sýrie, Afghánistán a Irák, zatímco v roce 2019 to doposud byly Afghánistán, Sýrie a Venezuela. V první polovině roku 2019 bylo v EU+ vydáno 96 800 kladných rozhodnutí. Míra uznání prvoinstančních rozhodnutí vydaných v období od února do července 2019 činila 34 %.