DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Vzhledem k tomu, že Severní Makedonie je silně závislá na dovozu energie, vedl prudký nárůst cen plynu a elektřiny v roce 2022 k významnému zhoršení vnější bilance. Díky zdravé hospodářské a měnové politice a důslednému provádění reforem bylo hospodářství na dobré cestě k oživení po zpomalení způsobeném pandemií COVID-19. Prudký růst světových cen potravin a energií měl však nepříznivý dopad na domácí poptávkou a vnější bilanci země. Od začátku roku 2022 došlo k výraznému nárůstu obchodního deficitu a schodku běžného účtu země, a to navzdory silnému přílivu remitencí ze zahraničí. Devizové rezervy se v prvních měsících roku 2022 snížily, což bylo způsobeno především rostoucími dovozními cenami a splátkami zahraničního dluhu, avšak od léta došlo ke stabilizaci. Meziroční růst HDP v první polovině roku 2022 dosahoval ještě v průměru 2,6 %, ve třetím čtvrtletí se však zpomalil na 2 %. Vysoká nejistota ohledně hospodářských dopadů ruské agrese vůči Ukrajině, rostoucí inflace a přísnější podmínky financování domácí poptávku dále omezí. Vývoz je ovlivněn slabší zahraniční poptávkou a pokračujícími narušeními dodavatelského řetězce, zejména těch majících dopad na výrobu automobilových součástek, která představuje jedno z hlavních vývozních odvětví země.

V souvislosti se zpřísněním globálních finančních podmínek, vyššími cenami energie a neočekávanými vyššími ztrátami domácího státem vlastněného výrobce elektřiny obnovila vláda Severní Makedonie dne 18. října 2022 svoji žádost o makrofinanční pomoc. Komise původní žádost vlády o makrofinanční pomoc, která byla předložena dne 19. dubna 2022, pozastavila, a to zejména proto, že ekonomika byla stále poměrně odolná a že v roce 2022 existovaly některé další možnosti, jak uspokojit potřeby vnějšího financování. V dubnu vláda obdržela na pracovní úrovni souhlas Mezinárodního měnového fondu (MMF) s poskytnutím 24měsíční preventivní a likviditní linky ve výši až 530 milionů EUR, kterou Výkonná rada MMF oficiálně schválila dne 22. listopadu 2022. MMF odhaduje, že potřeby země v oblasti vnějšího financování v roce 2023 dosáhnou přibližně 1,5 miliardy EUR, což odráží vysoký schodek běžného účtu a vysoké splátky zahraničního veřejného dluhu (včetně eurobondu, který bude splatný v červenci 2023). Vzhledem ke značné nejistotě ohledně dostupnosti a nákladů financování ze zahraničních trhů (které by mělo pokrýt více než polovinu potřeb země v oblasti vnějšího financování v roce 2023) Komise nyní předkládá Evropskému parlamentu a Radě návrh pokynout Severní Makedonii úvěr makrofinanční pomoci ve výši až 100 milionů EUR. Navrhovaným právním základem bude článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Navrhovaná makrofinanční pomoc by Severní Makedonii pomohla pokrýt část jejích zbývajících potřeb v oblasti vnějšího financování v roce 2023, které se podle základního scénáře MMF odhadují na 800 milionů EUR. Makrofinanční pomoc by omezila krátkodobou zranitelnost hospodářství, pokud jde o platební bilanci a rozpočet a ukázala by, že EU podporuje zemi v řešení této náročné situace. Při návrhu a provádění této pomoci by byly zohledněny politické pokyny dohodnuté ve společných závěrech hospodářského a finančního dialogu mezi EU a západním Balkánem a Tureckem ze dne 24. května 2022, jakož i program Severní Makedonie dohodnutý s MMF.

Prostředky by byly poskytnuty ve dvou splátkách. Podmínkou vyplacení jednotlivých splátek by bylo dosažení pokroku při provádění řady politických opatření, na nichž se Komise a příslušné orgány dohodnou a která budou uvedena v memorandu o porozumění, jakož i uspokojivé výsledky při provádění programu MMF. Memorandum se pravděpodobně zaměří na politické reformy týkající se fiskálního řízení, daňové politiky, řízení veřejných investic, partnerství veřejného a soukromého sektoru, podnikatelského prostředí, transparentnosti státní podpory, energetické účinnosti, reformy soudnictví a boje proti korupci. Cílem politických opatření bude řešit některé z nejzásadnějších nedostatků hospodářství Severní Makedonie a jejího systému správy ekonomických záležitostí.

Jak je dále podrobně popsáno v pracovním dokumentu útvarů Komise připojeném k tomuto návrhu, Komise se i na základě posouzení politické situace domnívá, že pro poskytnutí makrofinanční pomoci v navrhované výši byly splněny politické a hospodářské podmínky.

•Obecné souvislosti

Poté, co se Severní Makedonie částečně zotavila z recese způsobené pandemií, byla vážně zasažena důsledky ruské agrese vůči Ukrajině. HDP se v roce 2020 snížil o 4,7 %, ale v roce 2021 se díky domácí poptávce zvýšil o 3,9 %. Remitence ze zahraničí se vrátily na úroveň před krizí a posílily disponibilní příjem domácností. Opatření proti šíření nákazy COVID-19 byla postupně zrušena. Růst se ke konci roku 2021 zpomalil, neboť zahraniční poptávka oslabila, vzrostla narušení globálních dodavatelských řetězců a začaly rychle růst globální ceny potravin a energie (což bylo dále posíleno důsledky ruské vojenské agrese vůči Ukrajině v roce 2022). Severní Makedonie je sice pouze v omezené míře přímo vystavena Rusku nebo Ukrajině, ale její hospodářství je zranitelné vůči rostoucím cenám komodit. Úsilí vlády o zmírnění dopadu na domácnosti a malé podniky vedlo k tomu, že fiskální výdaje vzrostly výrazně nad původní rozpočet. Prudce rostoucí ceny potravin a energií vedly na podzim 2022 k nárůstu inflace na téměř 20 %. HDP v první polovině roku 2022 vzrostl o 2,6 %, částečně díky nárůstu investic, ale tento nárůst byl z velké části způsoben zvýšením zásob společností. Meziroční růst se ve třetím čtvrtletí 2022 zpomalil na 2 %.

Vnější pozice se koncem roku 2021 začala zhoršovat, neboť dovozní ceny prudce vzrostly. Schodek běžného účtu v roce 2021 činil 3,5 % HDP (stejně jako v roce 2020). Převyšoval tedy průměr za období 2017–2019, který činil 1,5 %. Bilance obchodu se zbožím se však od posledního čtvrtletí roku 2021 trvale zhoršovala, což bylo způsobeno zejména rostoucími cenami energií a odráží vysokou závislost země na dovozu energie. Severní Makedonie pokrývá více než 30 % svých domácích energetických potřeb dovozem a plně se spoléhá na dovoz zemního plynu a ropy. V důsledku prudce se zhoršující energetické bilance vzrostl ve třetím čtvrtletí 2022 klouzavý průměrný schodku běžného účtu za čtyři čtvrtletí na 7,3 % HDP ve srovnání s 1 % ve třetím čtvrtletí 2021. K tomu došlo navzdory výraznému nárůstu soukromých transferů (remitence) a přebytku sektoru služeb, který byl podpořen oživením cestovního ruchu. Míra zahraničního zadlužení se mezi lety 2016 a 2019 každoročně snižovala, ale v roce 2020 vzrostla o 7,3 procentního bodu (p.b.) na 80,3 % HDP a v roce 2021 dále vzrostla na 81,4 %, zejména v důsledku pokračujícího zahraničního financování potřeb vyvolaných krizí.

Devizové rezervy v první polovině roku 2022 výrazně poklesly, zejména v důsledku vyššího dovozu energie a splácení zahraničního dluhu. Devizové rezervy se v první polovině roku 2022 snížily o více než 14 % v důsledku zvýšených převodů domácích úspor denominovaných v denárech na eura; prudkého nárůstu dovozu energie; splátek zahraničního dluhu; a klesajícího ocenění portfolia cenných papírů. Na začátku roku 2022 během období vysokého dovozu energie zasáhla centrální banka na devizovém trhu s cílem podpořit fakticky fixní směnný kurz vůči euru. Devizové trhy se v létě částečně stabilizovaly v důsledku sezónně vysokého přílivu cizích měn, který převyšoval očekávání centrální banky a v září byl podpořen soukromým umisťováním státních cenných papírů v Německu ve výši 250 milionů EUR. Devizové rezervy se od července do prosince každý měsíc zvyšovaly a dosáhly 100 % ukazatele přiměřenosti rezerv definovaného MMF a nyní odpovídají dovozům za 3,9 měsíce. Očekává se však, že s příchodem topné sezóny a dovozem energií rezervy opět klesnou.

Centrální banka zpřísňuje měnovou politiku, aby se vyrovnala s rostoucími inflačními očekáváními a chránila fakticky fixní směnný kurz. Celková inflace vzrostla v říjnu 2022 na 19,8 %, což odráží vysoké promítání celosvětového šoku cen energií a potravin, ale v listopadu a prosinci se poněkud snížila. Od dubna 2022 se úroková sazba po osmi po sobě jdoucích nárůstech zvýšila o 350 bazických bodů na 4,75 %, čímž se zvýšilo rozpětí vůči Evropské centrální bance (ECB). Centrální banka v červnu a září rovněž upravila sazby povinných minimálních rezerv s cílem odradit od převádění vkladů na eura, což bylo významným faktorem stojícím za poklesem rezerv na začátku roku 2022. Tato opatření snížila inflační očekávání a tlaky na směnný kurz.

Orgány reagovaly na vnější otřesy významnou fiskální podporou. Kromě běžných výdajů na podporu odvětví energetiky a zachování dotovaných cen elektřiny pro domácnosti přijaly orgány Severní Makedonie v březnu 2022 balíček opatření ve výši 400 milionů EUR a v říjnu další balíček opatření v hodnotě 350 milionů EUR na ochranu domácností před rostoucími cenami potravin a energie a na pomoc podnikům zachovat si likviditu. Zejména z důvodu, že plánované kapitálové výdaje nebyly uskutečněny, zůstal fiskální schodek za celý rok 2022 ve výši 4,3 % HDP (vládní prognóza) pod revidovaným cílem (5,3 %) a byl v souladu s původním cílem vlády. Vláda hodlá pokračovat v podpoře ztrátových domácích výrobců elektřiny a koncových zákazníků i v roce 2023, avšak cílenějším způsobem. Úroveň veřejného dluhu a dluhu veřejného sektoru (včetně dluhu státních podniků) zůstala mírná, ale v letech 2020 a 2021 výrazně vzrostla, což odráží vysoké fiskální schodky a v roce 2020 pokles HDP.

Rozpočet na rok 2023 přijatý parlamentem v prosinci 2022 zvyšuje cíl fiskálního schodku (ve srovnání s původními plány nastíněnými ve střednědobé fiskální strategii z května 2022) ze 4,2 % na 4,6 % HDP. Vláda zároveň snížila prognózu růstu reálného HDP pro rok 2023 na 2,9 %. Rozpočet na rok 2023 počítá s malým konsolidačním účinkem v důsledku zrušení některých stimulačních fiskálních opatření, jakož i se snížením dotací státní elektrárenské společnosti. Vychází z řady opatření fiskální konsolidace, zejména z reforem daňového systému zvyšujících příjmy, které vláda přijala v prosinci 2022. V souladu s politickými pokyny uvedenými ve společných závěrech z května 2022 se předpokládá, že fiskální podpora související s krizí bude lépe zaměřena na zranitelné skupiny.

Podzimní prognóza Komise předpokládá, že po roce 2022 dojde ke zmírnění růstu a určitému poklesu fiskálního schodku, přičemž jasně převládají rizika nepříznivého vývoje. Růst HDP v letech 2022 a 2023 by měl zpomalit na 2,3 %, resp. 2,5 %, neboť vysoká inflace má negativní dopad na domácí poptávku. Vzhledem k přetrvávající potřebě podporovat hospodářství během energetické krize zůstane fiskální schodek v roce 2023 vysoký. Vláda proto může být nucena odložit své plány fiskální konsolidace o další rok. Vláda je zároveň odhodlána provádět svůj program reforem v oblasti správy veřejných financí. Nový základní zákon o rozpočtu, který parlament přijal v červenci 2022, stanoví horní hranici fiskálního schodku (3 % HDP v dobách mimo krizi) a veřejného dluhu (60 % HDP) a poté, co bude uplatněn, ukotví fiskální politiku ve střednědobém horizontu. Výhled růstu by mohl být zpochybněn, pokud by geopolitické výzvy vedly k dalším cenovým šokům v oblasti energie a potravin, a to případně v kombinaci s dalším zpřísněním globálních finančních podmínek a obtížnějším přístupem rozvíjejících se tržních ekonomik ke kapitálu. Na druhé straně by proces přistoupení k EU mohl posílit reformy, fiskální a vnější udržitelnost, mimo jiné dalším posílením přílivu přímých zahraničních investic.

Potřeby v oblasti vnějšího financování jsou v roce 2023 vysoké a tržní podmínky zůstávají nestálé. MMF odhadl hrubé potřeby země v oblasti vnějšího financování země v roce 2023 na 1,5 miliardy EUR. To zahrnuje vysoké potřeby v oblasti refinancování dluhu, které vyplývají především z potřeby vlády splatit eurobond vydaný v roce 2016 v hodnotě 450 milionů EUR. MMF celkově předpokládá, že vláda získá 800 milionů EUR formou půjček na vnějším trhu. Vzhledem k současným geopolitickým nejistotám a náročnému finančnímu prostředí to může být obtížné. Severní Makedonie má jako svrchovaný dlužník přístup na mezinárodní kapitálové trhy za příznivých podmínek. Spready státních dluhopisů se však v posledních měsících značně zvýšily v souvislosti s celosvětovým zpřísněním finančních podmínek a plány na vydávání eurobondů byly v zemích západního Balkánu pozastaveny. V této souvislosti by navrhovaná makrofinanční pomoc Severní Makedonii pomohla pokrýt její zbývající potřeby v oblasti financování.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky