CS Úřední věstník Evropské unie C 262/13

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 262/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

„BAYERISCHE BREZE“/„BAYERISCHE BREZN“/„BAYERISCHE BREZ’N“/„BAYERISCHE BREZEL“

č. ES: DE-PGI-0005-0971-23.02.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Bayerische Breze“/„Bayerische Brezn“/„Bayerische Brez’n“/„Bayerische Brezel“

2. Členský stát nebo třetí země

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 2.4 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Bayrische Brezen“, který bývá běžně označován také jako Bayerische Brezn, Bayerische Brez’n a Bayerische Brezel, je tradiční tzv. louhové pečivo. Preclík svým tvarem připomíná (a symbolizuje) paže zkřížené při modlení. Do této podoby se preclík vytvaruje tak, že se natenko vyválený provazec těsta navzájem proplete (překříží), čímž se v jeho středu vytvoří dvojitý uzel. Oba konce provazce se přitom přitisknou k silnější části preclíku (vytvarované do oblouku) v takovém odstupu, aby se vytvořily tři co nejrovnoměrněji velké části. Typickým vizuálním rysem produktu je výrazně lesklá rezavě hnědá barva kůrky, s níž kontrastují výrazné hrubé pukliny v zaoblené části preclíku, které vznikají při pečení.

Pro požitek z chuti je určující louhová chuť a krátké křupnutí při rozlomení preclíku, jakož i nadýchaná a měkká konzistence střídky.

Preclíky se vyskytují v různých tvarech a velikostech, povrch je většinou posypán hrubou solí. Použít lze však i mák, sezam a dýňová či slunečnicová semínka a sýr. Kůrka preclíku je tenká, kaštanově hnědé barvy a při pečení získá lesklý povrch. Těsto je naopak vláčné, jemné a světlé.

V nabídce je i zmrazený produkt „Bayerische Brezen“ (určený např. k pozdějšímu dalšímu zpracování ve vlastním podniku, k prodeji jako mražené zboží k pečení v maloobchodu s potravinami, velkoobchodu atd.). I v mražené podobě má produkt již preclíkový tvar, a i v tomto případě se na něj vztahuje ochrana názvu, v neposlední řadě i z důvodu receptu a tvarování, jak je uvedeno v bodu 5.2. Zmrazené preclíky se louhem potírají zpravidla před zmrazením.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Vedle pšeničné mouky se k výrobě těsta na produkt „Bayerische Breze“ používá voda, kvasnice, příp. prášek do pečiva obsahující slad, sůl, soda (kypřící prášek do pečiva) a tuk.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celý výrobní proces preclíků (případně mražených preclíků) zpracovávaných do podoby určené k prodeji.

Těsto připravené ze surovin uvedených v bodu 3.3 se důkladně zpracuje, poté se rozdělí na části a vyválí na provazce, které se směrem ke konci ztenčují. Ručně (za použití speciální techniky pletení těsta) nebo mechanicky se z provazce uplete preclík a konce provazce se těsně přitisknou. Před ponořením vytvarovaných preclíků do sodného louhu se kvasný proces zpomalí tím, že se vykynuté pečivo nechá ztuhnout (tzv. Absteifung), nebo se kvasný proces přeruší zchlazením (Gärverzögerung – opožděné kvašení). Louhování pečiva se provádí za použití sodného louhu, přičemž obsah hydroxidu sodného se zředí na méně než 4 %. Preclíky se poté posolí a upečou. Po upečení se musí nechat dobře zchladit a uložit v suchu, neboť jinak by tenká slaná kůrka zvlhla.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Bavorsko

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Preclík je tvarované pečivo a jeho původ pravděpodobně souvisí s římským kulatým chlebem, který byl tvarován tak, že měl uprostřed otvor (Ringbrot), a servíroval se k večeři. Tento chléb se jedl zejména v klášterech. Časem se jeho tvarování změnilo tak, že z kulatého tvaru vyčnívala část těsta a pečivo mělo tvar šestky. Později se provazce těsta začaly omotávat kolem sebe a spojovat, a tak vznik dnešní tvar preclíků. Za produkt „Bayerische Breze“ (známý také jako „Bayerische Brezn“, „Bayerische Brez’n“ a „Bayerische Brezel“) lze považovat pouze preclíky, které mají uvedený tvar.

Název pečiva (Brezen) lze odvodit přes starou horní němčinu („Brezitella“) z latinského „brachiatellium“, což lze přeložit zhruba jako „paže“. Jak již bylo uvedeno v bodu 3.2, symbolizuje preclík paže zkřížené při modlení. Jednalo se o zvláštní pečivo, které se peklo o svátcích, jako například k novému roku, o květné neděli či na dožínky. Preclík je rozšířen zejména v jižním Německu, protože právě tam působilo v minulosti mnoho klášterů.

5.2 Specifičnost produktu

Specifičnost produktu „Bayerische Breze“ spočívá zčásti v jedinečném způsobu psaní názvu a vedle toho i v jeho zcela specifických vlastnostech. Překřížené provazce jsou například silnější než u švábského preclíku. Na rozdíl od švábského preclíku se produkt „Bayerische Breze“ ve střední části podélně nenařezává (tzn. že nemá žádný standardní řez), nýbrž se vyznačuje typickým povrchem s puklinami. Ve srovnání se švábskými louhovými preclíky, které obsahují 4 až 8 % tuku, obsahují bavorské louhové preclíky jen 1,5 až 4 % tuku. Z důvodu poměrně malého obsahu tuku v mouce ve výši maximálně 4 % je produkt „Bayerische Breze“ obzvláště křupavý. Na rozdíl od švábských preclíků musí být produkt „Bayerische Breze“ rovnoměrně upečen.

Rozdíly, z nichž lze odvodit místo výroby, jsou patrné především ve tvaru pečiva. Zatímco u švábských preclíků jsou provazce těsta posazeny velmi nízko, a horní oblouk pečiva se tak označuje jako „břicho“ (Bauch), u bavorských preclíků se provazce těsta nacházejí mnohem výše.

Skutečnost, že produkt „Bayerische Breze“ se v Bavorsku považuje za tradiční regionální specialitu, dokazuje i zařazení tohoto produktu do databáze tradičních bavorských specialit, kterou vede bavorské ministerstvo výživy, zemědělství a lesnictví. Vedle toho se v mnoha pramenech uvádí, že produkt je typickou bavorskou specialitou.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Bavorská varianta louhových preclíků vznikla náhodnou záměnou. V 19. století pracoval v mnichovské královské kavárně dvorního dodavatele Johana Eillese pekař Anton Nepomuk Pfannenbrenner. Jednoho dne v roce 1839 se v pekárně dopustil chyby, která měla velmi vážné důsledky. Obyčejně potíral preclíky glazurou z cukrové vody. Osudného dne však nedopatřením sáhl po sodném louhu, který se používal k čištění plechů. Výsledek byl natolik přesvědčivý, že ještě toho samého rána louhové preclíky ochutnal vyslanec württembergského krále Wilhelm Eugen von Ursingen. Od té doby se 11. únor 1839 považuje za prokazatelně první den, kdy se začaly prodávat louhové preclíky.

Téměř v každé pekárně v Bavorsku se preclíky pečou jako typicky bavorské louhové pečivo, které je nedílnou součástí bavorské svačinové tradice a vedle toho i nezbytnou přílohou k mnichovské bílé klobáse a bavorskému játrovému sýru. Produkt „Bayerische Breze“ se u spotřebitelů těší velké oblibě a celosvětově má vynikající pověst. Produkt se mezinárodně proslavil díky mnichovským pivním slavnostem Oktoberfest.

„Bayerische Breze“ je tradičním výrobkem bavorských pekařů, který lze nalézt pouze v Bavorsku.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/31500

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Viz poznámka pod čarou 2.