EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.11.2015 COM(2015) 553 final Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

(žádost Finska – EGF/2015/005 FI/Počítačové programování)



DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (dále jen „nařízení o EFG“). 2.Dne 12. června 2015 předložilo Finsko žádost EGF/2015/005 FI/Programování o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 62 (Programování, poradenství a související činnosti) v regionech na úrovni NUTS 2 Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) a Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) ve Finsku. Tyto regiony dohromady zahrnují celé Finsko s výjimkou ostrova Åland. 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny. SHRNUTÍ ŽÁDOSTI Žádost o prostředky z EFG EGF/2015/005 FI/Programování Členský stát Finsko Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS 2) Länsi-Suomi (FI19) Helsinki-Uusimaa (FI1B) Etelä-Suomi (FI1C) Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Datum podání žádosti 12. června 2015 Datum potvrzení převzetí žádosti 12. června 2015 Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací 26. června 2015 Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací 21. srpna 2015 Lhůta pro vyhotovení posouzení 13. listopadu 2015 Kritérium pro pomoc Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG

Počet dotčených podniků 69 Sektor ekonomické činnosti (oddíl NACE Revize 2) Oddíl 62 (Programování, poradenství a související činnosti) Referenční období (9 měsíců): 30. července 2014 – 30. dubna 2015 Počet pracovníků propuštěných v průběhu referenčního období 1 603 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci 1 603 Celkový počet cílových příjemců pomoci 1 200 Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEETs“) 0 Rozpočet na individualizované služby (v EUR) 4 167 000 Rozpočet na provádění EFG (v EUR) 205 000 Celkový rozpočet (v EUR) 4 372 000 Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR) 2 623 200 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI Postup 4.Finsko podalo žádost EGF/2015/005 FI/Programování dne 12. června 2015, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí žádosti dne 12. června 2015, tedy do dvou týdnů ode dne podání žádosti, a dne 26. června 2015 požádala Finsko o dodatečné informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do osmi týdnů ode dne, kdy byly vyžádány, poté, co lhůta byla na řádně odůvodněnou žádost Finska prodloužena o dva týdny. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 13. listopadu 2015. Způsobilost žádosti Dotčené podniky a příjemci pomoci 5.Žádost se týká 1 603 pracovníků propuštěných v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 62 (Programování, poradenství a související činnosti). K propuštění došlo na úrovni NUTS 2 v regionech Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) a Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Propouštění zasáhlo 69 podniků, z nichž téměř polovina (778) pocházela z podniku Microsoft Mobile Oy. Kritéria pro pomoc 6.Finsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500. V samotném regionu Helsinki-Uusimaa (FI1B) bylo propuštěno 737 osob. 7.Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 30. července 2014 do 30. dubna 2015. Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti 8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně: –1 218 ode dne podání jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr.

–385 ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání. Způsobilí příjemci pomoci 9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 1 603. Vztah mezi propouštěním a „významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací“ 10.Finsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací argumentem, že se v posledních letech rozdělení pracovních míst v odvětví IKT mezi EU a jinými ekonomikami vyvinulo v neprospěch EU. Zatímco objem tohoto odvětví celosvětově roste, v Evropě se zmenšuje, protože podniky a služby se přesouvají do Číny, Indie, na Tchaj-wan a do jiných míst mimo Evropu. Jen v roce 2014 se počet zaměstnanců ve finských společnostech působících v odvětví IKT snížil o 3 procenta čili o 1 500 osob. Rozdělení pracovních míst v odvětví IKT mezi Evropskou unií a jinými ekonomikami (2009 a 2011) Zdroj: Evropská komise. Analytická prognóza pro odvětví IKT na roky 2013 a 2014 Zprávy: Analýza výzkumu a vývoje v odvětví IKT v EU a mimo ni 11.Finsko tyto dopady pocítilo mimořádně silně a celé finské odvětví elektroniky bylo vážně zasaženo, což vyvrcholilo tím, že v roce 2011 společnost Nokia oznámila propouštění ve velkém měřítku. V roce 2012 společnost Nokia propustila v městě Salo nejprve 1 000 osob (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), následně dalších 3 700 na konci roku 2012 a na počátku roku 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Následně bylo v roce 2014 propuštěno dalších přibližně 600 osob z odvětví vývoje čipových sad (EGF/2015/001 FI/Broadcom). 12.Za těchto okolností se odvětví Programování, poradenství a souvisejících činností nadále snaží konkurovat na celosvětové úrovni, a to i přesto, že zanikl hlavní klient těchto služeb, tj. Nokia. 13.Finský softwarový průmysl nyní stále více investuje do průmyslového internetu a služeb cloud computingu, usiluje o lepší mezipodnikové služby (tzv. služby B-to-B neboli služby „business to business“), přičemž se zároveň potýká s problémy se službami podniku spotřebitelům (tzv. služby B-to-C neboli služby „business to customer“). Tyto problémy jsou způsobeny celosvětovým tlakem na cenu. Účastníci trhu musí bojovat o zakázky se společnostmi se zeměmi s nižšími náklady. Rovněž se objevuje tendence celosvětových společností působících ve Finsku přemisťovat některé ze svých provozů do zemí s nižšími náklady. V listopadu 2014 oznámila například společnost CGI, že musí snížit počet svých zaměstnanců ve Finsku o 270 a přemístit své provozy mimo EU. 14.Softwarový průmysl je globálním průmyslem a softwarové produkty jsou v celém světě nakupovány z nákladově nejefektivnějších zdrojů. Softwarové produkty lze však stále uzpůsobit na míru tak, aby splňovaly požadavky konkrétní země, regionu či jazykové požadavky. 15.Důležitým rysem celosvětového softwarového průmyslu je, že neustále vyžaduje nové vzdělané pracovní síly, neboť životní cyklus produktů a souvisejících softwarových řešení je ve srovnání s životním cyklem pracovních sil, které v něm působí, velmi krátký. Konkurence mezi zaměstnanci z EU a zaměstnanci pocházejícími odjinud než z EU je silná. Pro stárnoucí a méně vzdělané zaměstnance z EU není snadné konkurovat mladým a lépe vzdělaným zaměstnancům ze zemí mimo EU. 16.Zatímco v roce 2008 bylo v odvětví technologie ve Finsku zaměstnáno celkově 326 000 osob, v roce 2014 zaměstnávaly tyto společnosti 276 000 osob. To odpovídá průměrnému poklesu přibližně 3 % ročně (tj. 10 000 zaměstnancům). 17.Do dnešního dne bylo odvětví Programování, poradenství a souvisejících činností předmětem dvou žádostí o příspěvek z EFG, z nichž jedna je zdůvodněná globalizací a jedna celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti 18.Důvodem tohoto propouštění je vývoj mající vliv na společnost Nokia v posledních letech, jenž má velký dopad na odvětví IKT ve Finsku. V oblasti vývoje a navrhování operačních systémů pro mobilní telefony Nokia byly zaměstnány tisíce Finů, zejména v městě Oulu, zatímco nyní jsou tyto provozy přemístěny mimo Evropu. 19.Rozhodnutí společností Nokia a Microsoft (o offshoringu, ukončení výroby a zastavení prací na vývoji ve Finsku) měla dopad na mnohé společnosti působící v oblasti softwarového průmyslu, jejichž fungování bylo se společnostmi Nokia nebo Microsoft propojeno. V důsledku toho mají problémy společnosti Nokia dopad na situaci celého finského softwarového průmyslu. Například společnost Tieto působící v oblasti služeb IKT zdůvodnila propouštění, které oznámila na podzim 2014, sníženým počtem objednávek od svých hlavních zákazníků, tj. společnosti Nokia. Poté takto reagovaly z podobných důvodů i společnosti jako například Atos IT Solutions and Services, herní společnost Rovio Entertainment a Samlink. 20.Dohromady nakonec na podzim 2014 a na jaře 2015 propouštělo 69 společností působících v softwarovém průmyslu. Důvody, které vedly k tomuto propouštění, jsou různé, ale nejběžnějším společným jmenovatelem je, že se společnosti potýkaly se stále se zrychlující a zintenzivňující mezinárodní konkurencí. Uzavření provozů ve společnostech Nokia a Microsoft jsou ty nejzásadnější faktory, ale propouštění je ve velké míře způsobeno situací v celém odvětví programování obecněji. Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

K více než 75 % případů propouštění došlo v regionech úrovně NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (FI1B) a Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Z tohoto důvodu se těmto dvěma regionům podrobně věnují níže uvedené odstavce. 21.Region Severní Ostrobothnie (součást regionu Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D), kde se nachází město Oulu) je region s nejvyšší mírou nezaměstnanosti (vyšší než celostátní průměr). V únoru 2015 činila celostátní míra nezaměstnanosti 13,5 %, zatímco v Severní Ostrobothnii to bylo 15,7 % a v Oulu 17,1 %. Téměř dva ze tří nezaměstnaných uchazečů o zaměstnání v regionu žije v oblasti Oulu, stejně jako většina nezaměstnaných odborníků regionu. 22.Přibližně 1 250 činnostních jednotek v odvětví IKT se v současnosti nachází v Severní Ostrobothnii, přičemž většina z nich v Oulu. Číselné údaje týkající se ekonomických trendů vývoje ukazují, že obrat společností působících v odvětví IKT od roku 2012 klesá. Celé odvětví informačních technologií představuje v oblasti přibližně 12 % pracovních míst. Tyto obtíže vedly k četnému propouštění jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru. Zatímco společnosti v odvětví IKT zaměstnávaly v regionu v roce 2008 téměř 13 000 osob, tento počet v poslední době klesl přibližně na 10 000 osob. 23.Snižování počtu pracovních míst v odvětví IKT mělo na oblast Oulu rozsáhlý vliv, jelikož byla centrem, kde měly společnosti už od 80. let své kanceláře, centrum výzkumu, vývoje a inovací i své zaměstnance. Na jaře 2015 bylo v regionu v odvětví IKT přibližně 1 500 nezaměstnaných uchazečů o práci. Přibližně 80 % z nich žije v oblasti Oulu. Navíc je jedna třetina nezaměstnaných s vyšším vzděláním v odvětví IKT bez zaměstnání nepřetržitě déle než jeden rok. Propouštění ve společnosti Microsoft tuto již samu o sobě mimořádně těžkou situaci zhoršilo. 24.V oblasti Oulu se aktivně rozvíjejí nová odvětví s potenciálem růstu, která vytvoří pracovní místa, jako např. digitalizace průmyslových procesů a lepší předvídatelnost, a musí být zajištěno, aby do tohoto procesu byli zapojeni nezaměstnaní odborníci v oboru IKT. 25.Ke konci února 2015 představovali v Uusimaa nezaměstnaní uchazeči o zaměstnání 11 % pracovních sil. Ačkoli tento údaj nedosahuje celostátního průměru, v Uusimaa (15,0 %) je růst nezaměstnanosti mnohem vetší než ve Finsku jako celku (9,7 %). V únoru připadalo na každé volné pracovní místo 5,1 nezaměstnaného uchazeče o zaměstnání. Nezaměstnanost roste i z důvodu migračního salda v oblasti. Počet nezaměstnaných uchazečů o zaměstnání v Uusimaa v srpnu 2015 přesáhl 104 000, což je nejvyšší údaj od počátku 90. let. 26.HDP v Uusimaa představuje 36 % HDP Finska. Tvoří 71 % obratu, 62 % zaměstnaných a 52 % podniků z celého softwarového průmyslu v soukromém sektoru Finska. To znamená, že o Uusimaa lze říct, že v softwarovém průmyslu hraje ještě větší roli než ve všech ostatních odvětvích průmyslu dohromady. 27.V roce 2013 tvořil softwarový průmysl 3 % obratu, 5 % pracovních míst a 3 % podniků v soukromém sektoru v Uusimaa. 28.Během referenčního období přistoupilo k jednání o spolupráci v regionu Uusimaa celkem 49 softwarových podniků. Na počátku jednání o spolupráci se odhadovalo, že bude nutné snížit počet pracovních míst o 1 681 osob. 29.Na základě předběžného hodnocení se zdá, že (zejména v případě společnosti CGI) se propouštění týkalo zaměstnanců starších 50 let, což je skupina, pro kterou je obtížné najít nové zaměstnání, a oprávněně lze předpokládat, že do června 2016 bude přes 50 % těchto osob dlouhodobě nezaměstnaných. Cíloví příjemci pomoci a navržené akce Cíloví příjemci pomoci 30.Odhaduje se, že opatření se bude účastnit 1 200 propuštěných pracovníků. Rozdělení těchto pracovníků podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující: Kategorie Počet

cílových příjemců pomoci Pohlaví: Muži: 660 (55,0 %) Ženy: 540 (45,0 %) Státní občanství: Občané EU: 1 160 (96,7 %) Občané zemí, které nejsou členy EU: 40 (3,3 %) Věková skupina: 15–24 let: 24 (2,0 %) 25–29 let: 72 (6,0 %) 30–54 let: 936 (78,0 %) 55–64 let: 156 (13,0 %) Nad 64 let: 12 (1,0 %) Způsobilost navržených akcí 31.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou spočívat v následujících akcích: A. Opatření spočívající v odborném vedení pracovníků a další přípravná opatření: –Školení pro uchazeče o zaměstnání Cílem školení pro uchazeče o zaměstnání je poskytnout účastníkům informace o trhu práce, pomoci jim vyjmenovat jejich možnosti a zlepšovat a obnovit jejich dovednosti související s hledáním práce. Vzhledem ke specifickým rysům hledání práce v odvětví IKT budou nakupovány služby v oblasti vzdělávání přizpůsobené odborným znalostem a potřebám cílové skupiny. Zaměstnanost lze podporovat prostřednictvím vzdělávacích služeb, kladením důrazu na mobilitu pracovních sil ve spolupráci se službami EURES a například i nabídkou specializovaných vzdělávacích skupin pro uchazeče o zaměstnání, které se zaměřují na vyhledávání pracovních míst v odvětví IKT v zahraničí.

–Vedení (koučování) v oblasti zaměstnání (individuální vedení) Cílem koučování v oblasti zaměstnání je vedení soukromého klienta při hledání zaměstnání nebo při profesní přípravě na pracovišti. Na jedné straně mohou osobní poradci pro kariérní rozvoj podporovat opětovný nástup do zaměstnání tím, že uchazeče o zaměstnání budou vést k tomu, aby využil různé možnosti, jak zaměstnání nalézt (správa případů), na straně druhé jim mohou pomoci nalézt nové pracovní místo formou poradenství pro uchazeče o zaměstnání během hledání tohoto pracovního místa. –Kariérní koučování Kariérní koučování je určeno osobám, pokud podle posouzení úředníka úřadu pro zaměstnanost a hospodářský rozvoj (níže též jen „úřad TE“) klienti potřebují funkčnější, intenzivnější a dlouhodobější podporu při plánování své kariéry. –Odborná hodnocení Lidé v odvětví programování mají velmi rozličné kompetence. Pro posouzení, zda uchazeč o zaměstnání služby potřebuje, může úřad TE zorganizovat různá odborná hodnocení, jako např. hodnocení pracovní schopnosti, mapování kompetencí a odborných dovedností, hodnocení podnikatelské kompetence a příležitostí k podnikatelské činnosti. Obsah a rozsah odborného hodnocení bude záviset na osobní situaci daného uchazeče o zaměstnání. B. Služby zaměstnanosti a obchodní služby Mezi služby zaměstnanosti a obchodní služby financované z EGF a poskytované úřadem TE patří podpora nezávislého hledání zaměstnání prostřednictvím on-line služeb, nabídky zaměstnání a jiné služby zaměstnanosti včetně mezinárodních služeb zaměstnanosti, cestovních náhrad a náhrad výdajů na stěhování, mapování odborných znalostí a kompetencí, hodnocení pracovní schopnosti, školení, práce na zkoušku, školení na zkoušku a dotace na mzdy. Za nabízené služby je odpovědný úřad TE a za tuto práci budou odpovědní pracovníci služby EFG. C. Vzdělávání Vzdělávání probíhá formou odborné rekvalifikace, jejímž cílem je získání odborné nebo další odborné kvalifikace v odvětví, které vykazuje vysokou míru zaměstnanosti, nebo formou průběžného vzdělávání posilováním stávajících kompetencí. Vzdělávání je přizpůsobováno cílové skupině. Cílem tohoto vzdělávání je rovněž zprostředkovat školeným osobám praktické porozumění tomu, jak společnosti fungují, a dovednosti nezbytné k práci ve společnosti, jakož i kompetence potřebné k jejímu rozvoji. Cílem vzdělávání je buď nalézt pracovní místo v jedné z partnerských společností, nebo zřídit nový podnik na základě projektu rozvoje. Pro osoby se vzděláním na vyšší úrovni lze poskytnout i zvláštní vzdělávání. D. Dotace na mzdy Pro propuštěné pracovníky budou k dispozici dotace na mzdy, které mají podpořit jejich zaměstnání na novém pracovním místě formou snížení mzdových nákladů zaměstnavatele. Dotace na mzdy se využívají zejména jako způsob, jak podpořit zaměstnávání v soukromém sektoru formou dotace. Od roku 2015 bude dotace na mzdy představovat 30–50 % mzdových nákladů v závislosti na tom, jak dlouho byla dotyčná osoba, která má být přijata do zaměstnání za pomoci dotace, bez práce.



E. Grant na zakládání podniků Cílem grantu na zakládání podniků je podpora vzniku podnikatelské činnosti a zaměstnání fyzických osob. Grant na zakládání podniků zajistí potenciálnímu podnikateli příjem během doby potřebné pro založení a zahájení podnikání na plný úvazek, nejvýše však po dobu 18 měsíců. Grant na zakládání podniků se skládá ze dvou částí, základního příspěvku a příplatku. V roce 2015 dosahuje základní příspěvek výši 32,80 EUR na den. Výše příplatku se v každém jednotlivém případě dle uvážení úřadů TE liší. Příplatek se pohybuje v rozmezí 10 až 60 % výše základního příspěvku. F. Podpora podnikání a služby pro nové podnikatele Opatření na podporu podnikání se provádějí formou podnikatelského inkubátoru a odborné přípravy pro podnikání. Novým podnikatelům je navíc nabízeno poradenství, konzultace a granty na zakládání podniků. Vytváření nových podniků bude podporováno prostřednictvím subregionálních sítí obchodních služeb a plánu ministerstva práce a hospodářství (MEE) v oblasti zákaznických služeb poskytovaných obchodním společnostem.

G. Příspěvky na náklady na cestování, přenocování a stěhování Uchazeči o zaměstnání může být poskytnut příspěvek na náklady na cestování a ubytování, které mu při hledání zaměstnání vznikly, či na obdobné náklady, které souvisí s účastí na odborné přípravě, a náhrada nákladů na stěhování, přijme-li pracovní místo, které se nachází mimo dojezdovou oblast do zaměstnání. 32.Navržené akce, jež jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany. 33.Finsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotčený podnik povinné podle vnitrostátního práva nebo na základě kolektivních smluv. Potvrdily, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat. Předběžný rozpočet 34.Celkové odhadované náklady činí 4 372 000 EUR a zahrnují výdaje na individualizované služby ve výši 4 167 000 EUR a výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti ve výši 205 000 EUR. 35.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 2 623 200 EUR (60 % celkových nákladů).



Opatření Odhadovaný počet účastníků Odhadované náklady na účastníka

(v EUR) Odhadované celkové náklady (v EUR) Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení EFG) Opatření pro vedení (koučování) pracovníků a další přípravná opatření 710 400,00 284 000,00 Zaměstnanost a obchodní služby 1 200 375,00 450 000,00 Školení 468 5 000,00 2 340 000,00 Grant na zakládání podniků 45 6 000,00 270 000,00 Podpora podnikání a služby pro nové podnikatele 12 5 000,00 60 000,00 Mezisoučet a): Procento balíčku individualizovaných služeb – 3 404 000 (81,69 %) Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení EFG) Dotace na mzdy 92 8 000,00 736 000,00 Příspěvky na náklady na cestování, přenocování a stěhování 180 150,00 27 000,00 Mezisoučet b): Procento balíčku individualizovaných služeb – 763 000 (18,31 %) Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG 1. Přípravné činnosti – 10 000,00 2. Řízení – 165 000,00 3. Informační a propagační činnosti – 25 000,00 4. Kontrola a vykazování – 5 000,00 Mezisoučet c): Procentní podíl na celkových nákladech: – 205 000,00 (4,69 %) Celkové náklady (a + b + c): – 4 372 000 Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů) – 2 623 200 36.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Finsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě. 37.Finsko potvrdilo, že náklady na investice na samostatně výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 15 000 EUR na příjemce. Období způsobilosti výdajů 38.Finsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. srpna 2014. Výdaje na výše uvedené akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. srpna 2014 do 12. června 2017. 39.Finsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 1. srpna 2014. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování, propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. srpna 2014 do 12. prosince 2017. Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie 40.Zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni pocházejí zejména z položky veřejných služeb zaměstnanosti ve správním úseku ministerstva práce a hospodářství. Některé služby budou také financovány z operačních výdajů středisek pro hospodářský rozvoj, dopravu a životní prostředí (tzv. centra ELY) a úřadů TE. Úkoly technické podpory budou financovány z operačních výdajů ministerstva práce a hospodářství a center ELY. 41.Finsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, na která bude poskytnut finanční příspěvek z EFG, nebudou zároveň financována z jiných finančních nástrojů Unie. Postupy pro konzultace s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány 42.Finsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se sociálními partnery a regionálními orgány. Centrum ELY a úřad TE pro Severní Ostrobothnii uspořádaly (dne 1. října 2014) akci za účelem naplánování opatření zahrnutých do projektů EFG. K účasti na této akci byli přizváni partneři organizací, jež projekt realizují (společnost Business Oulu, město Oulu, Univerzita Oulu, Yritystakomo (podnikatelský inkubátor), obchodní komora a sdružení podnikatelů Severní Ostrobothnie) a zástupci cílových skupin.

43.Ministerstvo práce a hospodářství svolalo skupinu, která se zabývá propouštěním v odvětví počítačového programování a která se podílela na přípravě žádosti o prostředky z EFG. Do této skupiny patří zástupci center ELY a úřady TE pro dotčené regiony, společnost Business Oulu a sociální partneři. Řídicí a kontrolní systémy 44.Žádost obsahuje popis řídicích a kontrolních systémů, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Finsko Komisi informovalo, že finanční příspěvek bude řídit ministerstvo pro zaměstnanost a hospodářství, které řídí rovněž finanční prostředky ESF. Stejné ministerstvo je certifikačním orgánem. Povinnosti a hierarchie mezi odbory odpovědnými za tyto dvě funkce jsou přísně odděleny. Řídicí funkce pro EFG byly přiděleny odboru pro zaměstnanost a podnikání, zatímco funkce pro ESF spadají do odboru pro regiony. Certifikační funkce pro oba fondy spadají pod oddělení lidských zdrojů a správy. Ministerstvo vypracovalo příručku, která podrobně stanoví postupy, jež je nutno dodržovat. 45.Pokud jde o audit, odpovědným subjektem je nezávislé oddělení vnitřního auditu, které přímo podléhá stálému tajemníkovi téhož ministerstva. Funkce týkající se monitoringu a auditu rovněž patří mezi úkoly řídicího i certifikačního orgánu. Závazky přijaté dotčeným členským státem 46.Finsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů: –budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění, –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění, –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí, –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv duplicitnímu financování, –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů, –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Rozpočtový návrh 47.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020. 48.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 2 623 200 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby byl v souvislosti s dotčenou žádostí poskytnut finanční příspěvek. 49.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení. Související akty 50.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 2 623 200 EUR do příslušné rozpočtové položky. 51.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

(žádost Finska – EGF/2015/005 FI/Počítačové programování) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006, a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení, s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, a zejména na bod 13 uvedené dohody, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1)Cílem Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) je poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a poskytovat pomoc při jejich opětovném začlenění na trh práce. (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. (3)Dne 12. června 2015 předložilo Finsko žádost EGF/2015/005 FI/Programování o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 62 (Programování, poradenství a související činnosti) v regionech na úrovni NUTS 2 Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) a Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) ve Finsku. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013. (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Finska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 2 623 200 EUR. (5)Aby byly příspěvky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2015 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 2 623 200 EUR v prostředcích na závazky a na platby. Článek 2 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [the date of its adoption]. V Bruselu dne