Zvláštní zpráva               Nákladová efektivita 
podpory EU na rozvoj 
venkova určené pro 
neproduktivní investice 
v zemědělstvíCS 2015  č. 20
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3243-4 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/008051 QJ-AB-15-017-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-3249-6 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/672924 QJ-AB-15-017-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-3262-5 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/23432 QJ-AB-15-017-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Nákladová efektivita 
podpory EU na rozvoj 
venkova určené pro 
neproduktivní investice 
v zemědělství
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce a Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 20
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy za -
měřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru přísluš -
ných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Augustyn Kubik a který se zaměřuje na 
výdajové oblasti v rámci ochrany přírodních zdrojů a hospodaření s nimi. Audit vedl člen EÚD Jan Kinšt s podporou 
vedoucího kabinetu Alejandra Ballestera Gallarda, tajemníka kabinetu Bernarda Moyi, vedoucího oddělení Davide 
Linguy a vedoucího týmu Paula Oliveiry. Auditní tým tvořili Franco Radicati, Anne Poulsenová, Paul Toulet-Morlane 
a Zoltan Papp. Administrativní pomoc zajišťovala Murielle Siffertová.
03
 Obsah
Body
 Glosář
I–IX  Shrnutí
1–9 Úvod
1–9 Podpora EU pro neproduktivní investice v zemědělství
10–14 Rozsah a koncepce auditu
15–71 Připomínky
15–34 Účetní dvůr zjistil skutečnosti, z nichž vyplývá, že podpora NPI byla účinná, a to navzdory 
nedostatkům ve výběrových postupech a monitorovacích nástrojích
17–18 Navzdory široké definici agroenvironmentálních potřeb zacílily členské státy podporu tím, že omezily typy 
NPI, které jsou pro financování způsobilé
19–23 Všechny čtyři kontrolované členské státy odkazovaly na doplňkovost podpory NPI, ale pouze dva z nich 
doplňkovost uplatnily na operační úrovni, aby se podpořila synergie s jinými programy podpory
24 Nedostatky ve výběrových postupech členských států vedly k tomu, že byly podpořeny nezpůsobilé NPI 
nebo NPI, jejichž výběr byl nedostatečně odůvodněn
25–31 Neexistoval dostatek relevantních informací na prokázání toho, čeho se pomocí podpory EU pro NPI 
podařilo dosáhnout na úrovni EU i členských států …
32–34 …Účetní dvůr nicméně zjistil skutečnosti svědčící o tom, že 71 % kontrolovaných NPI přispělo k cílům 
souvisejícím s udržitelným využíváním zemědělské půdy
35–50 Náklady podpořených NPI byly často nepřiměřeně vysoké či nedostatečně odůvodněné
39–41 NPI získávají vysoké sazby veřejného financování i přesto, že často zahrnují rentabilní prvky
42–48 Členské státy financovaly investice s příliš vysokými náklady nebo s náklady, které nebyly dostatečně 
odůvodněny
49–50 U většiny NPI kontrolovaných Účetním dvorem byly problémy s přiměřeností nákladů
04 Obsah
51–71 Nedostatky týkající se nákladové efektivity podpory NPI v období 2007–2013 nebyly před 
začátkem období 2014–2020 odstraněny
60–61 Na operační úrovni se nedosáhlo doplňkovosti, která by podporovala synergie
62–64 Nedostatek vhodných ukazatelů a rovněž údajů o výkonnosti kromě vstupů a výstupů
65–66 Nedostatky ve výběrových postupech
67–68 Sazby podpory nejsou přizpůsobeny v návaznosti na rentabilní prvky investic
69–70 Nepřiměřené nebo nedostatečně odůvodněné náklady
71 Jiná záležitost související se způsobilostí
72–81 Závěry a doporučení
 Příloha  I —  Hlavní charakteristiky opatření EZFRV na podporu neproduktivních investic 
v zemědělství
 Příloha  II —  Shrnutí o NPI navštívených na místě
 Příloha  III —  Shrnutí potřeb, cílů a typů NPI v jednotlivých členských státech
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Analýza nákladové efektivity : srovnává náklady a účinky dané intervence, aby se posoudilo, nakolik intervence 
zajistila optimální využití finančních prostředků. Pro účely tohoto auditu se neproduktivní investice považují za 
nákladově efektivní v případě, že: (i) jsou účinné (viz definici účinnosti níže) a (ii) nejsou žádné důkazní informace, že 
by stejné investice mohly být realizovány s nižšími náklady. Pakliže mohly stejné investice být provedeny s nižšími 
náklady, je optimální využití finančních prostředků ohroženo, neboť stejných cílů či výsledků bylo možno dosáhnout 
s nižšími náklady.
CMEF : Společný rámec pro monitorování a hodnocení ( Common Monitoring and Evaluation Framework ). Jde 
o jednotný rámec monitorování a hodnocení intervencí v oblasti rozvoje venkova na programové období 2007–
2013, jehož účelem je zlepšit výkonnost programů, zajistit vyvozování odpovědnosti a umožnit posouzení toho, do 
jaké míry bylo dosaženo cílů.
Efektivita : dosažení nejlepšího vztahu mezi účinností a náklady.
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova.
Hodnocení  ex ante : Část příprav každého programu rozvoje venkova. Toto hodnocení má za cíl optimalizovat 
přidělování rozpočtových zdrojů a zkvalitnit přípravu programu.
Hodnocení v polovině období : Typ průběžné hodnotící zprávy. Zprávy o hodnocení v polovině období navrhují 
opatření na zvýšení kvality programů rozvoje venkova a jejich provádění.
Hodnocení : Pravidelné shromažďování a analýza důkazních informací, umožňující dospět k závěrům o účinnosti 
a efektivitě intervencí.
Monitoring : Pravidelný přezkum zdrojů, výstupů a výsledků intervencí.
Nařízení o EZFRV : Nařízení Rady (ES) č 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z EZFRV.
NPI : Neproduktivní investice podporované z opatření 216 EZFRV.
Opatření : systém podpory za účelem provádění určité politiky. Každé opatření stanoví konkrétní pravidla, která 
se musí při projektu nebo opatřeních způsobilých pro financování dodržovat. Existují dva hlavní typy opatření: 
investiční opatření a podpora na zemědělskou plochu.
Program rozvoje venkova (PRV) : Dokument vypracovaný členským státem nebo regionem a schválený Komisí, 
který slouží jako plán pro provádění politiky rozvoje venkova a její monitorování.
Programové období : Víceletý rámec na plánování a realizaci politik EU, jakou je například politika rozvoje venkova.
06 Glosář
Řídicí orgán : Celostátní nebo regionální orgán určený členským státem, aby řídil program rozvoje venkova.
Sdílené řízení : Způsob plnění rozpočtu EU, kdy Komise deleguje úkoly související s plněním rozpočtu na členské 
státy, ale konečná odpovědnost zůstává Komisi.
Účinnost : Dosažení stanovených cílů. Pro účely tohoto auditu jsou za účinné považovány způsobilé neproduktivní 
investice, které řeší určitou agroenvironmentální potřebu a/nebo přispívají k dosažení agroenvironmentálního cíle, 
který byl stanoven členským státem v jeho PRV.
Výsledky : Přímé účinky nebo změny vyvolané intervencí.
07
 Shrnutí
I
Jako součást politiky rozvoje venkova EU mohou 
členské státy využít rozpočet EU k udělení grantů 
na náklady neproduktivních investic (NPI). NPI jsou 
investice, které nevytvářejí významnější návratnost, 
příjmy nebo výnosy ani výraznějším způsobem 
nezvyšují hodnotu zemědělského podniku příjemce, 
ale které mají příznivý dopad na životní prostředí. NPI 
by zejména měly hrát doplňkovou roli při napomá -
hání dosažení agroenvironmentálních cílů či závazků 
v rámci jiných environmentálních režimů nebo zvýše -
ním environmentální hodnoty chráněných ploch.
II
Veřejná podpora pro NPI je poskytována z Evropského 
zemědělského fondu pro rozvoj venkova a z vnitrostát -
ního financování. Sazby veřejné podpory uplatňované 
pro NPI jsou o mnoho vyšší než sazby poskytované 
ostatním produktivním investicím a často dosahují 
100 % celkových investičních nákladů. V programovém 
období 2007–2013 bylo na NPI vynaloženo přibližně 
860 milionů EUR veřejných prostředků. Tento audit 
zkoumal nákladovou efektivnost NPI při přispívání 
k plnění environmentálních cílů v programovém 
období 2007–2013.
III
Závěry auditu vycházejí z přezkumu řídicích a kontrol -
ních systémů čtyř členských států, které vynaložily 80 
% z finančních prostředků, které jsou celkově k dispo -
zici z EZFRV pro účely NPI, a dále z návštěv 28 projektů 
NPI, které byly nejčastěji financovány. Účetní dvůr 
dospěl k celkovému závěru, že podpora NPI přispěla 
k dosažení environmentálních cílů souvisejících s udr -
žitelným využíváním zemědělské půdy, ale způsobem, 
který nebyl nákladově efektivní.IV
Ačkoli členské státy ne vždy zajistily doplňkovou roli 
NPI v synergii s ostatními režimy podpory, zaměřily 
financování pro NPI na druhy investic, které mají 
potenciál účinně řešit agroenvironmentální potřeby 
těchto států. Audit však odhalil, že členské státy 
proplácely investiční náklady, které byly nepřiměřeně 
vysoké či nedostatečně odůvodněné, v důsledku 
čehož nebyla podpora NPI nákladově efektivní. Kromě 
toho nedostatky ve výběrových projektech zapříčinily, 
že členské státy financovaly projekty NPI, které nebyly 
způsobilé pro financování z EU, nebo vybíraly projek -
tové žádosti, aniž by řádně ověřovaly, zda tyto žádosti 
splňují základní výběrová kritéria.
V
Audit zjistil, že 71 % navštívených projektů přispělo 
k dosažení agroenvironmentálních cílů jako např. 
ochrana krajiny nebo biologické rozmanitosti. Aby 
toto přispění bylo nákladově efektivní, musí být 
náklady podporovaných NPI přiměřené a zdůvodněné. 
Účetní dvůr zjistil jasné informace o nepřiměřených 
nákladech u 75 % těchto projektů. V důsledku toho se 
pouze pět z 28 (18 %) kontrolovaných projektů ukázalo 
jako nákladově efektivní.
VI
Problémy s přiměřeností nákladů NPI nelze omezit na 
daný vzorek projektů, neboť zjištěné konkrétní případy 
byly způsobeny nedostatky v řídicích a kontrolních 
systémech členských států. Členské státy proplácely 
investiční náklady na základě jednotkových nákladů, 
které byly o hodně vyšší než reálné tržní náklady, nebo 
řádně neověřovaly, zda vykázané náklady skutečně 
vznikly, nebo přijímaly nejdražší nabídku na reali -
zaci investice bez toho, aby od příjemců požadovaly 
zdůvodnění, nebo bez srovnání navrhovaných nákladů 
oproti referenčním hodnotám. Kromě toho ve všech 
kontrolovaných členských státech audit zjistil několik 
případů NPI se zřejmými rentabilními charakteristi -
kami, které přesto dostaly maximální sazbu podpory 
stanovenou pro daný typ investic. Znamená to, že ve 
většině případů byly plně financovány z veřejných 
prostředků.
Shrnutí 08
VII
Existoval nedostatek informací o výkonnosti, které by 
prokazovaly, čeho se podařilo podporou NPI dosáh -
nout na úrovni EU a členských států. Monitorovací 
ukazatele, které jsou k dispozici, měřily pouze údaje 
o vstupech a výstupech, jako je například výše veřej -
ných výdajů, počet zemědělských podniků, které 
dostávají podporu, a celkový objem investice. Absence 
specifických ukazatelů výsledků vedla některé člen -
ské státy k tomu, že spojily posouzení výkonnosti NPI 
s posouzením výkonnosti ostatních environmentálních 
programů, na základě idealistického předpokladu, že 
všechny programy měly výkonnost stejnou.
VIII
Podpora EZFRV pro NPI bude v programovém 
období 2014–2020 pokračovat, ale Komise a členské 
státy dosud neodstranily většinu nedostatků zjiště -
ných Účetním dvorem. Hlavním důvodem je to, že 
nevyvinuly dostatečné úsilí na včasnou identifikaci 
nedostatků, aby mohla být nápravná opatření přijata 
před začátkem nového období. Členské státy jednak 
neanalyzovaly nesrovnalosti zjištěné během jejich 
vlastních kontrol, aby zlepšily řízení programu, a jed -
nak audity Komise byly realizovány příliš pozdě na to, 
aby členským státům napomohly zjistit a odstranit 
nedostatky v řízení, které se vyskytly v prováděcím 
období 2007–2013.
IX
Na základě těchto zjištění Účetní dvůr formuluje násle -
dující doporučení s cílem zlepšit nákladovou efektivitu 
NPI, které budou financovány během programového 
období rozvoje venkova 2014–2020:
– Komise by měla od roku 2017 u příslušných člen -
ských států monitorovat provádění NPI prostřed -
nictvím jejich výročních zpráv o provádění. Tyto 
zprávy by měly také informovat o počtu a poměru 
projektů NPI, které jsou prováděny v synergii s ji -
nými opatřeními rozvoje venkova nebo schématy 
environmentální podpory včetně integrovaných 
projektů.– Členské státy by do svých plánů hodnocení měly 
zahrnout posouzení míry, v níž jsou NPI realizová -
ny v synergii s jinými opatřeními rozvoje venkova 
nebo schématy environmentální podpory.
– Členské státy by měly zveřejňovat všechna kritéria 
používaná při výběru NPI a udělování priorit NPI 
a účinně ověřovat soulad s těmito kritérii. Členské 
státy by též měly zajistit náležité oddělení funkcí 
mezi organizacemi a osobami zapojenými do pře -
dávání a výběru žádostí.
– Komise by měla v novém programovém období 
členským státům poskytnout pokyny ke kritériím 
výběru s řádným zohledněním jejich transparent -
nosti a kontrolovat, zda členské státy uplatňují pro 
výběr projektů vhodné postupy.
– Komise by měla zajistit, aby byl příspěvek NPI 
k dosažení agroenvironmentálních cílů EU moni -
torován nebo alespoň specificky posouzen během 
hodnocení programového období 2014–2020.
– Členské státy, v nichž je podpora NPI významná, 
by měly stanovit specifické ukazatele výsledků 
a o těchto ukazatelích podávat zprávy ve svých 
výročních zprávách o provádění a v hodnoceních.
– Členské státy by měly co nejrychleji definovat 
vhodná kritéria pro posouzení rentabilních cha -
rakteristik NPI, kterým jsou poskytovány nejvyšší 
sazby podpory. Na základě tohoto posouzení by 
členské státy měly intenzitu podpory modulovat.
– Komise by měla rovněž poskytnout další pokyny 
ke stanovení těchto kritérií.
– Členské státy by měly bezodkladně zavést postu -
py, které zajistí, aby náklady podporovaných NPI 
nepřesahovaly náklady podobných druhů zboží, 
služeb či stavebních prací na trhu.
Shrnutí 09
– Komise by měla v kontextu svého víceletého plánu 
auditu ověřovat, zda členské státy provádějí účin -
ně kontroly, které jsou předpokládány k zajištění 
přiměřenosti nákladů.
– Členské státy by měly před provedením prvních 
kontrol na místě pro období 2014–2020 stanovit 
metodu pro včasnou konsolidaci a analýzu příčin 
chyb zjištěných během těchto kontrol.
– Komise by při plánování budoucích auditů měla 
brát řádný ohled na rozsah nedostatků zjištěných 
Účetním dvorem v oblasti výdajů, a to bez ohledu 
na jejich omezený finanční význam.
10
 Úvod
Podpora EU pro nepro -
duktivní investice 
v zemědělství
01 
Neproduktivní investice (NPI) jsou 
investice, které nevytvářejí význam -
nější návratnost, příjmy nebo výnosy 
ani výraznějším způsobem nezvyšují 
hodnotu zemědělského podniku pří -
jemce, ale které mají příznivý dopad na 
životní prostředí. Veřejná podpora pro 
NPI poskytuje finanční pobídku pro 
vlastníky zemědělských podniků, aby 
provedli tento typ investic šetrných 
k životnímu prostředí. Obsah NPI je 
rozmanitý: mohou spočívat v obnovení 
krajinných prvků jako např. tradičních 
mezí, mokřadů, plotů a kamenných 
zídek, nebo ve vytvoření a/nebo 
obnovení stanoviště či krajinného 
prvku, jako např. obnova vřesoviště, 
druhově rozmanité louky či květenou 
doplněné okraje travnatých ploch (viz 
rámeček 1 ).02 
V období 2007–2013 Evropský ze -
mědělský fond pro rozvoj venkova 
(EZFRV) poskytoval podporu na NPI 
v rámci opatření 216. Jak ukazuje 
graf 1 , toto opatření tvoří součást osy 
2 politiky rozvoje venkova EU; osa se 
týká zastřešujícího cíle udržitelného 
využívání zemědělské půdy.
Příklady podpořených NPIRámeček 1
Kamenná zídka v Apulii (IT) Stezka v mokřadu v East Devon (UK)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
11 Úvod
03 
Nařízení o EZFRV1 stanoví: „Měla by 
se poskytovat podpora na nevýnos -
né investice, pokud jsou nutné pro 
splnění závazků přijatých v rámci 
agroenvironmentálních režimů nebo ji -
ných agroenvironmentálních cílů nebo 
pokud v rámci hospodářství zvyšují 
společenskou hodnotu oblastí Natury 
2000 nebo jiných oblastí vysoké pří -
rodní hodnoty“.
04 
NPI by zejména měly hrát doplňkovou 
roli při napomáhání dosažení udrži -
telného využívání zemědělské půdy, 
a to buď zvýšením environmentální 
hodnoty chráněných ploch, nebo 
příspěvkem k plnění agroenvironmen -
tálních závazků, jako např. závazků 
podporovaných z opatření rozvoje 
venkova 2142, „agroenvironmentální 
platby“. Alternativně lze NPI realizovat 
nezávisle za účelem dosažení jiných 
agroenvironmentálních cílů, které jsou 
často sdíleny dalšími environmentální -
mi programy a/nebo opatřeními.05 
V programovém období 2014–2020 
zůstává podpora pro NPI v rámci 
nového podopatření3 4.4 „podpora na 
neproduktivní investice, jež souvisejí 
s plněním agroenvironmentálně- kli -
matických cílů“. Z hlediska svého 
zdůvodnění, rozsahu, příjemců, typu 
a úrovně podpory je toto opatření 
v zásadě stejné jako opatření v ob -
dobí 2007–2013. Zachovává si svou 
doplňkovou úlohu ve vztahu k jiným 
opatřením4 a/nebo jiným environmen -
tálním cílům. Příloha I  uvádí pro účely 
srovnání důvody a hlavní charakteris -
tiky tohoto opatření pro programové 
období 2007–2013 a 2014–2020.Graf 1Struktura osy 2 politiky rozvoje venkova EU v oblasti udržitelného využívání 
zemědělské půdy
Zdroj:  Evropská síť pro rozvoj venkova (ENRD, European Network for Rural Development).
Osa 2 – Zlepšování životního prostředí a krajiny
Udržitelné využívání 
zemědělské půdyPlatby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům 
v horských oblastech
Platby zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných 
než horských
Platby v rámci programu Natura 2000 a platby související se 
směrnicí 2000/60/ES 
Agroenvironmentální platbyPlatby na podporu dobrých životních podmínek zvířatNeproduktivní investice211
212
213
214
215
216
1 37. bod odůvodnění 
preambule nařízení Rady (ES) 
č 1698/2005 ze dne 
20. září 2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).
2 Opatření pro rozvoj venkova 
214 „agroenvironmentální 
platby“ podporuje udržitelný 
rozvoj venkovských oblastí. 
Platby poskytované v rámci 
tohoto opatření představují 
57 % veřejného financování 
určeného na udržitelné 
využívání zemědělské půdy. 
Motivuje zemědělce a ostatní 
správce zemědělské půdy, aby 
se dobrovolně zavázali 
uplatňovat metody 
zemědělské produkce, které 
jsou v souladu s ochranou 
a zlepšováním životního 
prostředí, krajiny a jejích 
prvků, přírodních zdrojů, půdy 
a genetické rozmanitosti.
3 Definovaného v prováděcím 
nařízení Komise (EU) 
č. 808/2014 ze dne 
17. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1305/2013 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 18).
12 Úvod
06 
Komise a členské státy sdílejí odpo -
vědnost za řízení podpory EU pro NPI. 
Členské státy musejí stanovit konkrétní 
cíle a zavést systémy řízení a kontroly, 
aby zajistily soulad podporovaných 
investic s příslušnými pravidly a nákla -
dovou efektivnost.
07 
Komise stanoví prováděcí pravidla 
a pokyny a schvaluje celostátní či re -
gionální plány rozvoje venkova (PRV), 
v nichž členské státy uvádějí své cíle 
pro vybraná opatření podpory. Komise 
monitoruje provádění programů, do -
hlíží nad ním a kontroluje, zda vnitro -
státní orgány členských států zavedly 
účinné systémy řízení a kontroly.08 
Pro období 2007–2013 mohou míry 
veřejné podpory, stanovené pro NPI, 
dosáhnout až 100 % celkových způso -
bilých nákladů. U jiných produktivních 
investic (jako např. investic související 
s modernizací zemědělských podniků 
či s přidáváním hodnoty zemědělským 
výrobkům) činí míra podpory obecně 
40 %. Na období 2014–2020 jsou tyto 
míry veřejné podpory zachovány.
09 
Pro programové období 2007–2013 
bylo na neproduktivní investice naplá -
nováno přibližně 1 014 milionů EUR, 
tj. 1,5 % veřejného financování (EZFRV 
a vnitrostátní spolufinancování) urče -
ného na udržitelné využití zemědělské 
půdy (viz tabulka 1 ). Co se týče pro -
gramového období 2014–2020, v době 
přípravy této zprávy (konec května 
20155) nebyla většina PRV ještě schvá -
lena, proto není možné uvést částky 
plánovaných výdajů z EZFRV.Tabulka 1Celkové výdaje z EZFRV a veřejných prostředků (tj. EZFRV a vnitrostátní 
spolufinancování) na NPI v období 2007–2013 (v EUR)
Opatření PopisVyplaceno Plánováno
EZFRV Veřejné prostředky EZFRV Veřejné prostředky
216 Neproduktivní investice 549 900 632 859 331 286 610 843 250 1 013 996 313
Zdroj:  Systém SFC2007 Evropské komise (květen 2015).4 „Agroenvironmentálně–
klimatické opatření“ odkazuje 
na nové opatření rozvoje 
venkova 10 pro období 
2014–2020. Platby v rámci 
tohoto opatření mají za cíl 
zachovávat a prosazovat 
nezbytné změny 
v zemědělských postupech, 
které mají pozitivní dopad na 
životní prostředí a klima.
5 Podle systému Komise 
SFC2014 existovalo 
k 29. květnu 2015 51 
dokumentů schválených 
Komisí a 67 programových 
dokumentů bylo stále 
v procesu schvalování.
13
 Rozsah a koncepce  
auditu
10 
Účetní dvůr provedl audit nákladové 
efektivity neproduktivních investic 
přispívajících k cíli EZFRV, tj. k udrži -
telnému využívání zemědělské půdy 
v programovém období 2007–2013, 
za účelem poskytnutí doporučení pro 
nové programové období. Účelem 
bylo, aby členské státy mohly vzít tato 
doporučení v úvahu při přípravě pro -
váděcích pravidel a postupů, kterými 
se budou řídit jejich programy, a zá -
roveň aby je mohla používat i Komise, 
zejména ke zlepšení monitorování řídi -
cích a kontrolních systémů členských 
států, které provádí.
11 
Audit byl zaměřen na zodpovězení 
následující otázky:
Představovaly neproduktivní inves -
tice nákladově efektivní příspěvek 
k udržitelnému využívání zemědělské 
půdy?
12 
V souvislosti s touto hlavní otázkou 
se ve zprávě Účetního dvora podává 
odpověď i na následující podotázky:
– Přispěly NPI účinným způsobem 
k dosažení agroenvironmentálních 
cílů spojených s udržitelným využí -
váním zemědělské půdy?– Byly náklady podpořených NPI 
odůvodněné a přiměřené?
– Zjistily a napravily Komise a člen -
ské státy nedostatky v oblasti 
nákladové efektivity NPI v období 
2007–2013, aby mohly přistoupit ke 
zlepšením pro období 2014–2020?
13 
Audit byl proveden v období červenec 
2014 až duben 2015. Byl zaměřen na 
programové období 2007–2013 a týkal 
se řídicích a kontrolních systémů člen -
ských států souvisejících s podporou 
NPI. Zahrnul vzorek 28 projektů, které 
odrážely nejrelevantnější neproduk -
tivní investice ve čtyřech členských 
státech6: Portugalsku (kontinentálním), 
Dánsku, Spojeném království (Anglie) 
a Itálii (Apulii), které představovaly 
80 % výdajů z EZFRV a zároveň 60 % 
příjemců v rámci opatření 216 na po -
čátku auditu (viz graf 2 ).6 Pro účely této zprávy může 
pojem členský stát znamenat 
příslušný stát nebo region 
v daném státě.
14 Rozsah a koncepce auditu 
14 
Důkazní informace byly shromažďová -
ny pomocí dokumentárních přezkumů 
a auditních návštěv u řídicích orgánů 
a příjemců v kontrolovaných členských 
státech. U 28 kontrolovaných NPI posu -
zoval Účetní dvůr jejich způsobilost 
a doplňkovost s ostatními agroenvi -
ronmentálními opatřeními či cíli a také 
to, zda skutečně přispěly k řešení 
agroenvironmentálních potřeb s při -
měřenými náklady. Výsledky tohoto 
posouzení jsou uvedeny v  příloze II .Graf 2Programové období 2007–2013 – realizované výdaje EZFRV na NPI
Zdroj:  systém SFC2007 Evropské komise (březen 2014).020406080100120140160180200
UK IT PT DK SE NL ES DE FR HU EE LT GR FI BERozvoj venkova 2007–2013 – podpora NPI
Realizované ﬁnancování z EZFRV (v mil. EUR)
15
 Připomínky
Účetní dvůr zjistil 
skutečnosti, z nichž 
vyplývá, že podpora NPI 
byla účinná, a to navzdory 
nedostatkům 
ve výběrových postupech 
a monitorovacích 
nástrojích
15 
Účetní dvůr přezkoumal řídicí a kon -
trolní systémy kontrolovaných člen -
ských států a uplatnil následující krité -
ria při posuzování toho, zda podpora 
NPI účinně přispěla k udržitelnému 
využívání zemědělské půdy:
– členské státy by měly jasně iden -
tifikovat své konkrétní agroenvi -
ronmentální potřeby z hlediska 
udržitelného využívání zemědělské 
půdy a typů NPI, které by k řešení 
těchto potřeb přispěly. Vzhledem 
k tomu, že by NPI měly doplňovat 
další příslušná agroenvironmen -
tální opatření a/nebo cíle, měly 
by členské státy tuto doplňkovost 
zajistit explicitním provázáním 
podpory NPI s těmito opatřeními 
a/nebo cíli;– členské státy by měly účinně uplat -
ňovat kritéria výběru projektů, 
aby disponibilní financování bylo 
zaměřeno na stanovené typy NPI, 
při současném zajištění transpa -
rentnosti a souladu s příslušnými 
právními předpisy;
– členské státy by měly monitorovat 
provádění projektů a posuzovat, 
zda podpořené NPI přispěly k do -
sažení stanovených environmen -
tálních cílů.
Graf 3  předkládá logiku intervence 
v souvislosti s těmito kritérii.
16 
Kromě posouzení řídicích systémů 
Účetní dvůr přezkoumal vzorek 28 
projektů NPI (viz bod 13), programy 
rozvoje venkova členských států a pří -
slušné údaje z monitorování a hodno -
tící zprávy.Graf 3Logika intervence u NPI v rámci programového období 2007–2013
Zjištění potřeb
a stanovení cílůZjištění typů investic, 
které jsou koherentní 
a které mají vazbu na 
potřeby a cílePosouzení příspěvku
a synergické role NPI z hlediska 
doplňování ostatních 
opatření a cílů
16 Připomínky
Navzdory široké definici 
agroenvironmentálních 
potřeb zacílily členské státy 
podporu tím, že omezily 
typy NPI, které jsou pro 
financování způsobilé
17 
Aby byla podpora NPI účinná, musí 
být zacílena tak, aby řešila konkrétní 
agroenvironmentální potřeby sou -
visející s udržitelným využíváním 
zemědělské půdy. Účetní dvůr zjistil, 
že ačkoli všechny členské státy defino -
valy své agroenvironmentální potřeby 
v obecných termínech, zmírňovaly 
riziko nedostatečně zacílené podpory 
tím, že omezily typy NPI, které bu -
dou způsobilé k financování. Shrnutí 
agroenvironmentálních potřeb a cílů 
a také typů NPI zjištěných v každém 
z kontrolovaných členských států uvádí 
příloha III . Vyplývá z ní, že skuteč -
ně existuje celková konzistentnost 
mezi typem neproduktivních investic 
vybíraných členskými státy a agroenvi -
ronmentálními potřebami popsanými 
v jejich PRV.
18 
Při rozhodování o finanční alokaci 
veřejné podpory dva členské státy 
zacílily svou podporu ještě s větší 
přesností, a to hlavně na projekty sou -
visející s údržbou a ochrannou krajiny. 
V případě Portugalska představovalo 
89 % podpory pro NPI obnovu tradič -
ních kamenných zídek, které oddě -
lují terasovité vinohrady v údolí řeky 
Douro. V případě Itálie (Apulie) se 97 % 
veřejné podpory pro NPI týkalo obno -
vení tradičních kamenných zídek, které 
jsou zde charakteristickým prvkem 
regionálních zemědělských systémů 
a krajiny. Jedná se o příklady jasné vol -
by, která soustřeďuje podporu pro NPI 
na řešení určité agroenvironmentální 
potřeby.Všechny čtyři kontrolované 
členské státy odkazovaly 
na doplňkovost podpory 
NPI, ale pouze dva z nich 
doplňkovost uplatnily na 
operační úrovni, aby se 
podpořila synergie s jinými 
programy podpory
19 
Nařízení o EZFRV stanovilo pro NPI do -
plňkovou roli (viz body 3 a 4), ale člen -
ským státům udělilo volnost při výběru 
úrovně, na které se tato doplňkovost 
bude realizovat. Audit zjistil odkazy na 
doplňkovost ve všech kontrolovaných 
členských státech, ale pouze u dvou – 
Portugalska (kontinentálního) a Spo -
jeného království (Anglie) – byla tato 
doplňkovost definována na operační 
úrovni, aby skutečně vedla k synergiím 
mezi různými systémy environmen -
tální podpory. Tyto dva členské státy 
zabudovaly podporu NPI do opatření 
EZFRV 214 „Agroenvironmentální 
platby“ do té míry, že přístup k pod -
poře NPI vyžadoval existenci agroen -
vironmentálního závazku s vazbou na 
opatření rozvoje venkova 214.
20 
Na druhé straně Dánsko a Itálie (Apu -
lie) definovaly doplňkovost v méně 
praktických a více obecných termí -
nech, neboť podpora NPI byla prová -
zána s obecnými agroenvironmentální -
mi cíli stanovenými v jejich PRV (např. 
ochrana krajiny a přírodních zdrojů), 
které byly společné pro ostatní opat -
ření EZFRV v rámci osy 2 (viz graf 1 ). 
Nebyla však vytvořena doplňkovost 
napříč jednotlivými opatřeními. Rá-
meček 2  uvádí příklady synergií a jen 
velmi obecné doplňkovosti podpory 
NPI.
17 Připomínky
21 
Účetní dvůr má za to, že rozhodnutí 
sloučit podporu NPI s dalšími opatře -
ními rozvoje venkova, jako například 
s opatřením 214, zajistilo potenciálně 
silnější propojení s již existujícími ag -
roenvironmentálními závazky, a že tak 
podporuje silnější synergický účinek 
pro dosažení agroenvironmentálních 
cílů.22 
Na druhé straně toto sloučení opatře -
ní přináší riziko překrývání podpory, 
jestliže aktivity, které mají být v rámci 
každého opatření financovány, ne -
budou jasně vymezeny. To byl případ 
Portugalska (kontinentálního), kde 
podpora v rámci opatření 214 agroen -
vironmentální platby zahrnovala část -
ky na údržbu/obnovu částí kamenných 
zídek, u nichž byla potřeba obnovy 
(kvůli jejich špatnému stavu). V důsled -
ku toho mohou platby v rámci opatře -
ní 214, související se závazkem údržby, 
zahrnovat jak zídky, které je třeba 
udržovat, i zídky, které je třeba obno -
vit. Zároveň náklady prací na obnovu 
mohou být nárokovány k proplacení 
u podpory NPI v sazbě 100 %. Zname -
ná to, že intenzita podpory obnovy 
určitých kamenných zídek může ob -
jektivně překročit 100 %. Účetní dvůr 
zjistil čtyři takovéto případy u šesti 
projektů navštívených v Portugalsku.Příklady doplňkovosti s jinými opatřeními/cíli
V Portugalsku (pevninském) mají u programů NPI na podporu rekonstrukce kamenných zídek v údolí řeky Douro 
žadatelé povinnost být zároveň příjemci v rámci opatření 214 – agroenvironmentální platby. V rámci tohoto opat -
ření příjemci získávají finanční podporu na realizaci celé řady agroenvironmentálních závazků. Jedním z těchto 
závazků je udržovat stávající kamenné zídky v jejich zemědělských podnicích v dobrém stavu po období nejmé -
ně pěti let. V takových případech doplňuje podpora NPI na rekonstrukci kamenných zídek závazek k udržování 
těchto zídek a obě opatření tak spolu přispívají k cíli udržovat důležitý krajinný prvek v daném regionu v dobrém 
stavu.
V případě Spojeného království (Anglie) je správa životního prostředí ( Environmental Stewardship ) dobrovolným 
programem, který nabízí platby (financované v rámci opatření rozvoje venkova 214) správcům půdy, kteří se za -
váží obhospodařovat půdu v souladu s agroenvironmentálními cíli. Tento program má několik úrovní, u nichž se 
požadavky zvyšují. Jedna z těchto úrovní, nazvaná správa na vysoké úrovni ( High-Level Stewardship , HLS), obsahu -
je možnost financovat určité typy aktivovatelných výkonů (např. obnova krajiny a krajinných prvků či tradičních 
mezí) realizovaných příjemci. Podpora NPI zajišťuje financování těchto aktivovatelných výkonů.
V případě Itálie (Apulie) a Dánska byla podpora NPI navázána na splnění obecných agroenvironmentálních cílů, 
které byly stanoveny pro celou osu 2, jako např. ochrana krajiny na venkově a zachování biologické rozmanitosti, 
a nebyla omezena na konkrétní plochy, u nichž je zjištěno, že mají obzvláštní environmentální hodnotu. V případě 
Itálie (Apulie) jsou příjemci podpory pouze povinni provozovat zemědělskou činnost, zatímco v Dánsku může být 
příjemcem jakákoli soukromá osoba nebo subjekt veřejného práva (včetně majitelů či nájemců zemědělské půdy), 
s výjimkou podopatření na získání půdy pro zřízení mokřadů, u nějž je příjemcem dánský stát.Rámeček 2
18 Připomínky
23 
Rozhodnutí členských států o příslušné 
realizaci podpory NPI se odrazilo ve 
vzorku projektů navštívených Účetním 
dvorem, v němž 16 z 28 navštívených 
projektů bylo provedeno v synergii 
s jinými opatřeními rozvoje venkova, 
a také v tom, že většina projektů (21 
z 28) byla považována za doplňkové 
k dalším agroenvironmentálním cílům. 
Podrobnosti obsahuje příloha II .Nedostatky ve výběrových 
postupech kontrolovaných 
členských států vedly 
k tomu, že byly podpořeny 
nezpůsobilé NPI nebo 
NPI, jejichž výběr byl 
nedostatečně odůvodněn
24 
Členské státy musí směřovat nedo -
statkové veřejné finanční prostředky 
k takovým projektům, které nejlé -
pe splňují celostátní či regionální 
potřeby při současném splňování 
příslušných nařízení i zásad rovného 
přístupu a transparentnosti. Účetní 
dvůr přezkoumával výběrové postupy 
zavedené v kontrolovaných členských 
státech a ve všech těchto státech 
s výjimkou jednoho zjistil v této oblasti 
nedostatky. Příklady jsou uvedeny 
v rámečku 3 .
Nedostatky zjištěné při výběru projektů NPI
a) Výběr nezpůsobilých investic
Dánsko
Předběžné studie (tj. studie proveditelnosti) pro projekty mokřadů jsou brány jako samostatné NPI, podléhají 
samostatným postupům schvalování a jsou ekonomicky nezávislé na jakékoli investici, která může být v poz -
dější fázi provedena. Avšak článek 55 nařízení č. 1974/20067 stanoví, že obecné náklady investiční operace, 
která je způsobilá ke spolufinancování, mohou být považovány za způsobilé pouze v případě, že se daná 
investiční operace skutečně realizuje. Účetní dvůr se domnívá, že tento požadavek chrání zásadu optimálního 
využití finančních prostředků, neboť zabraňuje tomu, aby prostředky EU byly vynakládány na akce, které ne -
přispívají k cílům režimu podpory. To je případ studií proveditelnosti, které neústí v konkrétní investice. V tom -
to členském státě následovala žádost o skutečné investice do mokřadů jen po necelé polovině předběžných 
studií. Kromě toho v několika případech předběžné studie s kladným závěrem nevedly k realizaci konkrétních 
projektů.
Itálie (Apulie)
Vnitrostátní orgány stanovily, že k podpoře NPI mohou mít přístup pouze majitelé zemědělských podniků 
zapsaní v rejstříku zemědělských podniků při obchodní komoře. Účetní dvůr zjistil, že tři ze šesti příjemců 
navštívených na místě tento požadavek nesplňovali, a neměli tak mít přístup k podpoře NPI.
7 Nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 ze dne 15. prosince 2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 
o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 15).Rámeček 3
19 Připomínky
b) Nedostatečně transparentní výběr projektů
Spojené království (Anglie)
Vnitrostátní orgány identifikují zemědělské podniky, které mohou potenciálně dostat podporu. Za tímto úče -
lem používají dopředu stanovený seznam zemědělských podniků, prioritně seřazených podle jejich potenci -
álu k vytváření environmentálních výstupů. Následným krokem je jednací řízení mezi vnitrostátními orgány 
a potenciálními příjemci. K dispozici však nebyly informace o prioritním seřazení a o posouzení kladných 
stránek žádostí. Kromě toho z dokumentace k programu vyplývá, že zařazení dalších návrhů správců půdy je 
v kompetenci vnitrostátních úředníků.
Dánsko
Žádosti o podporu týkající se NPI na společné obhospodařované pozemky jsou předkládány vnitrostátním 
orgánům téměř výlučně celostátním sdružením vlastníků a nájemců půdy. Toto celostátní sdružení na základě 
svých vlastních kritérií rozhoduje, které lokální sdružení se bude účastnit na předložených projektech a které 
projekty budou nakonec podpořeny. Kromě toho se toto celostátní sdružení účastní poradenského výboru, 
který stanovuje relativní prioritu jednotlivých předložených žádostí. Dle názoru Účetního dvora to představuje 
potenciální střet zájmů.
c) Nevhodné ověřování zásadních výběrových kritérií
Itálie (Apulie)
Ve výzvě k podávání žádostí z roku 2009 týkající se podpory NPI na obnovu kamenných zídek bylo schváleno 
602 z 3 887 předložených žádostí, což představuje celkové veřejné výdaje ve výši 42,7 milionu EUR. Kritéria pro 
udělení priority představovala maximálně sedm bodů. Všechny žádosti s méně než šesti body byly vyloučeny.
K rozhodným kritériím pro udělení priority patřila klasifikace zemědělského podniku jako podniku s vysokou 
environmentální a krajinnou hodnotou za předpokladu, že má podnik olivové háje. Žadatelé splňující toto 
kritérium získali dva body, což bylo rozhodující pro to, aby nebyli vyloučeni.
Vnitrostátní orgány neověřily nezávislým způsobem plnění tohoto důležitého kritéria. Tato úloha byla svěřena 
sdružením výrobců, kteří museli osvědčit, že jejich přidružení členové kritérium splňují. 
20 Připomínky
Neexistoval dostatek 
relevantních informací na 
prokázání toho, čeho se 
pomocí podpory EU pro 
NPI podařilo dosáhnout na 
úrovni EU i členských států …
25 
Klíčovým prvkem k zajištění toho, aby 
podpora z EZFRV určená pro nepro -
duktivní investice byla dobře vynalo -
žena, je monitorování a hodnocení. 
Pro období 2007–2013 zavedlo nařízení 
o rozvoji venkova „společný rámec pro 
monitorování a hodnocení“ (CMEF). 
CMEF používal společné ukazatele, 
které měly za cíl zaznamenávat pokrok 
v plnění cílů rozvoje venkova způso -
bem, který umožnuje srovnávání všech 
PRV a agregovaní údajů. Jelikož společ -
né ukazatele nemohou plně podchytit 
všechny účinky jednotlivých režimů 
podpory, mohou členské státy rovněž 
stanovit omezený počet dodatečných 
ukazatelů.26 
Účetní dvůr zjistil několik nedostatků 
v monitorování a hodnocení, které 
vedly k celkovému nedostatku rele -
vantních informací ukazujících výsled -
ky dosažené NPI, zejména pak míru, 
v níž NPI přispěly k dosažení agroenvi -
ronmentální cílů souvisejících s udrži -
telným využíváním zemědělské půdy.
27 
Členské státy jednak nedefinovaly 
dodatečné základní ukazatele týkající 
se podpory NPI během programovací 
fáze. Využití dodatečných základ -
ních ukazatelů by umožnilo stanovit 
kontext, v němž je alokace zdrojů 
na podporu NPI jasnější, a také srov -
nat příspěvek podpory NPI na konci 
období. Rámeček 4  uvádí příklad, jak 
mohou základní ukazatele usnadnit 
měření výsledků dosažených při pod -
poře NPI.
Příklady možných základních ukazatelů
Itálie (Apulie) a  Portugalsko (kontinentální)
Rekonstrukce kamenných zídek byla jediným nejdůležitějším typem NPI definovaným v PRV (97 % celkové 
veřejné podpory v Apulii a 89 % v Portugalsku). Vnitrostátní orgány však nedefinovaly výchozí situaci týka -
jící se celkového množství kamenných zídek v plochách, kterých se tento typ podpory NPI týkal, množství 
kamenných zídek, které byly na počátku programového období identifikovány jako zídky vyžadující údržbu, 
ani cílové množství obnovených kamenných zídek na konci programového období; to by poskytlo jasnější 
obrázek o důležitosti a účinnosti zdrojů přidělených na tento typ NPI.Rámeček 4
21 Připomínky
28 
Společné ukazatele CMEF měří údaje 
o vstupech a výstupech, jako je např. 
výše veřejných výdajů, počet země -
dělských podniků, které dostávají 
podporu, a celkový objem investic, ale 
jsou obzvláště nevhodné pro posu -
zování dopadu investičních opatření 
(jakým je například podpora NPI). 
Podobně společný ukazatel výsledků, 
získaný pro podporu NPI, bere v úvahu 
plochu (měřenou počtem hektarů) 
úspěšně spravovanou režimy správy 
půdy, a nemá tudíž smysl vyjadřovat 
vazbu na investiční opatření nebo jeho 
příspěvek.
29 
Navzdory nevhodnosti společných 
ukazatelů výsledků, jež byla explicitně 
uznána v PRV Portugalska (kontinentál -
ního) a Spojeného království (Anglie), 
kontrolované členské státy nestanovily 
dodatečné ukazatele, které by zachy -
tily tyto důležité informace týkající se 
podpory NPI.30 
Dalším zdrojem relevantních informa -
cí o výsledcích může být hodnocení. 
Na rozdíl od pravidelného přezkumu, 
který je prováděn v rámci monito -
rování, je hodnocení pravidelným 
sběrem a analýzou důkazních infor -
mací, včetně informací tvořených pro 
účely monitorování. V době auditu 
byly k dispozici pouze hodnocení 
v polovině období provedené přibliž -
ně v polovině období. Z přezkumu 
těchto hodnotících zpráv vyplynulo, 
že neposkytly relevantní informace 
o výsledcích dosažených pomocí pod -
pory NPI. Příčinou byla zejména pozdní 
realizace v kombinaci s nedostatkem 
relevantních monitorovacích informa -
cí. V přezkumu jednotlivých hodno -
tících zpráv v polovině období, který 
Komise provedla, byla uvedena nízká 
dostupnost a úplnost monitorovacích 
údajů. Rámeček 5  uvádí příklady velmi 
omezených informací ohledně výkon -
nosti podpory NPI.
Příklady odkazů na podporu NPI v hodnotících zprávách v polovině období
V případě Portugalska (kontinentálního) hodnotící zpráva v polovině období neobsahovala žádný odkaz na 
NPI, a to v důsledku opožděného provádění tohoto opatření.
V případě Itálie (Apulie) hodnotící zpráva v polovině období poskytovala informace o efektu podpory NPI 
a poměru tohoto efektu k environmentálním přínosům. V době této zprávy však nebyly proplaceny žádné 
výdaje, z čehož vyplývá, že zpráva jen opakovala plánované environmentální přínosy, které byly předtím vyjá -
dřeny v PRV v hodnotící zprávě ex ante .
Co se týče Dánska, hodnotící zpráva v polovině období uváděla, že vnitrostátní opatření na provádění podpo -
ry NPI mělo nedostatky z hlediska definice operačních cílů.
V případě Spojeného království (Anglie) hodnotící zpráva v polovině období obsahovala specifické doporučení 
týkající se potřeby definovat nové ukazatele, které by umožnily posoudit účinnost a relevantnost podpory NPI.Rámeček 5
22 Připomínky
31 
Tyto výše uvedené problémy neumož -
nily vnitrostátním orgánům dospět ke 
smysluplným závěrům o úspěšnosti či 
účinnosti podpory NPI z hlediska spl -
nění dalších environmentálních opat -
ření či cílů. To by mohlo vést například 
členské státy, které omezily podporu 
NPI na příjemce jiných opatření rozvoje venkova (jako např. agroenvironmen -
tálních plateb), aby spojily hodnocení 
obou schémat na základě idealistické -
ho předpokladu, že výkonnost těchto 
jiných environmentálních režimů bude 
znamenat, že NPI měly výkonnost stej -
nou, a to navzdory nedostatku objek -
tivních údajů o výsledku podpory NPI 
(viz rámeček 6 ).
…Účetní dvůr nicméně zjistil 
skutečnosti svědčící o tom, 
že 71 % kontrolovaných NPI 
přispělo k cílům souvisejícím 
s udržitelným využíváním 
zemědělské půdy
32 
Jak je uvedeno v bodě 13, Účetní dvůr 
přezkoumával vzorek 28 projektů NPI. 
Aby mohl posoudit, zda tyto projek -
ty účinně přispěly k udržitelnému 
využívání zemědělské půdy, hodnotil 
následující:
– Zda byly projekty způsobilé pro 
podporu z EZFRV.
– Zda projekty řešily environmen -
tální potřebu zjištěnou členským 
státem v jeho PRV a zda PRV sledo -
valy cíle související s udržitelným 
využíváním zemědělské půdy.– Zda byly související investice rea -
lizovány v souladu s plánem a zda 
byly v době auditních návštěv udr -
ženy. Příloha II  uvádí pro všechny 
projekty výsledky tohoto posou -
zení spolu s analýzou přiměřenosti 
jejich nákladů, o níž pojednává 
další oddíl zprávy.Příklad spojeného hodnocení
V případě Spojeného království (Anglie) vnitrostátní orgány uvedly při posuzování toho, jak byly realizovány 
NPI, že zvážily výkonnost dvou opatření společně (214–agroenvironmentální/216–NPI). Dokazování toho, jak 
podpora NPI přispěla k dlouhodobým přínosům plynoucím z agroenvironmentálních závazků, je však negativ -
ně ovlivněno nedostatkem konkrétních cílů a ukazatelů pro NPI.Rámeček 6
23 Připomínky
33 
Co se týče způsobilosti, Účetní dvůr 
zjistil, že čtyři projekty nebyly ani 
v době žádosti způsobilé (viz rámeček 
3). Kromě toho zjistil tři projekty, jež 
nebyly způsobilé v důsledku problé -
mů, ke kterým došlo během realizace 
těchto projektů (viz bod 44). Jelikož 
těchto sedm projektů (25 %) nemělo 
být podpořeno financováním z EZFRV, 
Účetní dvůr má za to, že nepřispívají 
k cíli opatření.
34 
Účetní dvůr zjistil důkazní informace, 
z nichž vyplývá, že 20 ze zbývajících 
21 projektů bylo zaměřeno na zjištěné 
agroenvironmentální potřeby. Potře -
by, které byly řešeny, byly nejčastěji 
ochrana krajiny a zachování biologické 
rozmanitosti. Kromě toho byly tyto 
projekty realizovány v souladu s plá -
nem a v době auditních návštěv fungo -
valy udržitelným způsobem. Celkově 
Účetní dvůr zjistil, že 20 z 28 přezkou -
mávaných projektů (71 %) přispělo ke 
splnění agroenvironmentálních cílů 
souvisejících s udržitelným využíváním 
zemědělské půdy.Náklady podpořených NPI 
byly v kontrolovaných 
členských státech často 
nepřiměřeně vysoké či 
nedostatečně 
odůvodněné
35 
Aby NPI poskytly nákladově efektivní 
příspěvek k udržitelnému využívání 
zemědělské půdy, musí být zaměřeny 
nejen na související environmentální 
potřeby, ale musí být rovněž realizo -
vány za přiměřených nákladů. Rovněž 
vzhledem k tomu, že míra investičních 
nákladů financovaných z veřejných 
prostředků je vyšší (až do 100 %) než 
u ostatních investičních opatření 
EZFRV, mohou být příjemci NPI méně 
motivováni k omezování svých nákla -
dů. Členské státy by tedy měly věnovat 
obzvláštní pozornost zajištění toho, 
aby proplácely pouze takové investiční 
náklady, které jsou přiměřené a které 
jsou vhodně odůvodněné.
36 
Jak bylo konstatováno v bodě 3, důvod 
pro udělení veřejné podpory pro NPI 
je poskytnout příjemcům finanční 
motivaci na realizování investic, které 
negenerují žádnou větší návratnost, 
ale které naopak přinášejí pozitivní 
environmentální dopad. Vzhledem 
k tomuto může míra podpory činit až 
100 % způsobilých výdajů NPI. Jelikož 
téměř všechny druhy investic mohou 
potenciálně vést k přímým či nepří -
mým ekonomickým přínosům, stanoví 
příslušná opatření, že NPI by neměly 
příjemci poskytovat výraznější ekono -
mickou návratnost. Komise však nepo -
skytla pokyny ohledně toho, co výraz -
nější ekonomická návratnost je, ani jak 
by ji členské státy měly posuzovat.
24 Připomínky
37 
Účetní dvůr se domnívá, že pro zajiš -
tění zásady hospodárnosti by členské 
státy měly zohledňovat rentabilitu či 
výnosnost8 operací, které jsou před -
mětem podpory NPI, při rozhodování, 
jaké množství finančních prostředků 
jim bude přiděleno. Tato míra podpo -
ry by zejména měla být definována 
podle významu rentabilních aspektů či 
agronomických přínosů očekávaných 
od NPI, a to mezi mírou financování 
poskytovanou pro běžné produktivní 
investice, která typicky činí 40 %, a ma -
ximální mírou podpory 100 % povole -
né pro NPI.
38 
Účetní dvůr přezkoumával míry 
veřejné podpory uplatňované na NPI 
čtyřmi navštívenými členskými státy 
a posuzoval ve vzorku 28 projektů NPI, 
zda byly tyto míry upravovány pro 
zohlednění jakýchkoli produktivních 
prvků. U těchto NPI Účetní dvůr rovněž 
posuzoval přiměřenost nákladů. Cel -
kově Účetní dvůr zjistil, že většina NPI 
ve skutečnosti měla určité produktivní 
prvky, ale že členské státy tyto prvky 
nebraly v úvahu pro snížení vysokých 
sazeb veřejného financování. Účet -
ní dvůr rovněž odhalil systematické 
potíže se zajišťováním přiměřenosti 
nákladů ve všech členských státech.NPI získávají vysoké sazby 
veřejného financování 
i přesto, že někdy zahrnují 
rentabilní prvky
39 
Všechny kontrolované členské státy 
stanovily konkrétní sazby podpory NPI. 
Zatímco Portugalsko (kontinentální) 
a Itálie (Apulie) stanovilo podporu na 
100 % způsobilých výdajů, Dánsko 
a Spojené království (Anglie) stanovily 
specifické míry podle typů NPI, a to od 
50 % v případě NPI s určitými rentabil -
ními prvky po 100 % pro NPI bez těch -
to prvků. Mezi příklady úprav sazby 
patří projekty vybudování plotu, které 
byly ve Spojeném království (Anglii) 
spolufinancovány v sazbě 50 %, pro -
jekty na obnovu živých plotů, finan -
cované v sazbě 60 % v Dánsku i Spoje -
ném království, a projekty financované 
v sazbě 100 %, jako například projekty 
na přeměnu půdy na vřesoviště (Spo -
jené království) a pořízení půdy státem 
pro zřízení mokřadů (Dánsko).
40 
Účetní dvůr má za to, že PRV Spojené -
ho království (Anglie) byl jediným PRV, 
který při stanovování míry podpory 
jednotlivě pro každou NPI bral v úvahu 
takové aspekty, jako například očeká -
vané environmentální a agronomické 
přínosy nebo i selhání trhu.8 Produktivní či rentabilní prvky 
investice jsou takové prvky, jež 
mají za výsledek zvýšení 
hodnoty či ziskovosti 
zemědělského podniku či 
k tomuto zvýšení přispívají. 
Mohou mít podobu 
hospodářských či 
agronomických přínosů jako 
např. strukturální role dané 
investice pro zemědělské 
systémy příslušného 
zemědělského podniku, 
snížení nákladů operací 
související s investicí či zvýšení 
výstupu zemědělského 
podniku.
25 Připomínky
41 
Ve všech navštívených členských stá -
tech však Účetní dvůr zjistil NPI, jejichž 
rentabilní prvky nebyly při stanovování 
míry podpory (ve skutečnosti nejvyš -
ší možné) vzaty v úvahu. Dle názoru 
Účetního dvora toto podkopává zása -
du hospodárnosti, neboť se v tomto 
případě jedná o přeplácení za určité 
druhy zboží, které mohly být získány 
s nižšími náklady vzhledem k podílu na 
přínosech plynoucích pro příjemce a/
nebo přidružený subjekt:
– V Portugalsku (kontinentálním) 
představovala obnova kamenných 
zídek, které podpírají zemědělské 
terasy v údolí řeky Douro, největ -
ší podíl podpořených NPI (89 % 
celkových výdajů u daného opat -
ření). Míra podpory činila 100 % 
způsobilých nákladů, které byly 
omezeny na 70 000 EUR na jeden 
zemědělský podnik. Účetní dvůr se 
domnívá, že tento typ NPI zahrnuje 
i produktivní prvek, neboť zídky 
hrají strukturální roli v systému 
zemědělských teras, který je použí -
ván na území, kde byly provedeny 
investice, a že krajinný prvek tak 
není pro tyto zemědělské systémy 
jediným hnacím prvkem. Tato vel -
mi vysoká míra podpory v Portu -
galsku (pevninském) kontrastuje se 
Spojeným královstvím (Anglií), kde 
projekty kamenných zídek měly 
míru podpory 60 %.
 Kromě toho Účetní dvůr zjistil, že 
u jedné ze šesti navštívených NPI 
zamýšlená podpora pro udržení 
tradičních zemědělských struk -
tur vedla k podpoře netradiční 
struktury, která byla využívána pro 
zemědělskou činnost.– V Itálii (Apulie) činila největší 
podíl podporovaných NPI obnova 
kamenných zídek ohraničujících 
zemědělské pozemky (97 % celko -
vých výdajů u daného opatření). 
Míra podpory činila 100 % způ -
sobilých výdajů a v období první 
žádosti u ní nebyl limit. U dalších 
období byl limit výdajů stanoven 
na 100 000 EUR. Účetní dvůr se do -
mnívá, že tento typ NPI obsahuje 
produktivní prvek, neboť kamenné 
zídky jsou používány jako ohraze -
ní, které drží dobytek na určitých 
pastevních plochách, nebo chrání 
výsadbu od poškození sousedním 
stádem chovných zvířat či od divo -
ce žijících zvířat. Tato velmi vysoká 
míra podpory v Itálii (Apulie) kon -
trastuje se Spojeným královstvím 
(Anglií), kde projekty kamenných 
zídek měly míru podpory 60 %.
– Ve Spojeném království (Anglii), 
navzdory existenci metodiky 
umožňující při stanovování míry 
podpory brát v úvahu stupeň eko -
nomického dopadu podpořených 
NPI, Účetní dvůr zjistil, že 4 z 10 
projektů navštívených na místě, jež 
byly všechny financovány v sazbě 
100 %, měly významné ekonomic -
ké přínosy pro příjemce a/nebo 
přidružené subjekty. Ve dvou pří -
padech, které se týkaly obnovy po -
škozených rašelinišť9, řídili příjemci 
projekty v partnerství s dalšími 
dvěma vodohospodářskými spo -
lečnostmi. Plochy těchto dvou pro -
jektů jsou ve spádových oblastech 
dvou vodních nádrží spravovaných 
těmito společnostmi. Ekonomický 
zájem těchto společností spočívá 
ve snížení nákladů na čištění vody, 
které vyplývá z realizace těchto 
NPI. Ačkoli tyto projekty spadají do 
rozsahu podpory NPI, ekonomický 
zájem, který si ponechávají vodo -
hospodářské společnosti, by měl 
být při stanovování míry podpory 
brán v úvahu.9 Rašeliniště jsou mokřady 
s tlustou vrstvou podmáčené 
organické půdy (rašeliny), 
kterou tvoří odumřelý 
a odumírající rostlinný 
materiál. Mezi rašeliniště patří 
slatiny, bažiny, močály, 
bahenně-rašeliništní lesy 
a trvale zamrzlá tundra.
26 Připomínky
 V dalším případě využil příjem -
ce podporu k nákupu vybavení 
primárně používaného při jeho 
hospodářské činnosti majitele 
lesa. Čtvrtý případ se týká obnovy 
historických budov na nemovitosti, 
kde příjemce provozuje penzion. 
Těmto dvěma projektům byla po -
skytnuta míra podpory, která byla 
výrazně vyšší než míra podpory, 
kterou by tito příjemci dostali 
na produktivní investice v rámci 
dalších opatření rozvoje venkova, 
které jsou pro podobné typy pro -
jektů určeny.
– V Dánsku bylo vnitrostátními or -
gány stanoveno, že NPI související 
s komerčním provozem by měly 
mít míru podpory nižší než 75 %; 
Účetní dvůr však zjistil, že dva ze 
šesti projektů byly pastevní pro -
jekty, které souvisely s komerčním 
provozem, ale kterým byla přesto 
udělena standardní míra podpory 
75 %. Tyto projekty mezi jiným 
zahrnovaly oplocování a tvorbu/
rozšíření pastevních ploch pro stá -
vající chovaný dobytek, což vedlo 
ke zvýšení množství chovaného 
dobytka či pronajímání některých 
z dodatečných pastevních ploch.Kontrolované členské státy 
financovaly investice s příliš 
vysokými náklady nebo 
s náklady, které nebyly 
dostatečně odůvodněny
42 
Účetní dvůr přezkoumával postupy 
zavedené v kontrolovaných členských 
státech na zajištění přiměřenosti nákla -
dů podporovaných NPI. Auditoři zjistili 
nedostatky ve všech navštívených 
členských státech.
43 
V případě Portugalska stanovily vnitro -
státní orgány pro kamenné zídky, které 
podporují zemědělské terasy v údolí 
řeky Douro (89 % celkové podpory 
NPI), maximální způsobilý jednotkový 
náklad, který byl nadměrný jak v po -
rovnání s nezávislými referenčními 
hodnotami10, tak s podobnými typy 
NPI v jiných členských státech (viz 
rámeček 7 ).
44 
Kromě toho Účetní dvůr v Portugalsku 
zjistil, že u 3 z 6 projektů navštívených 
na místě nebyla dodržena podmínka 
způsobilosti veřejných zakázek na sta -
vební práce a že dodavatel provádějící 
tyto práce musí mít povolení k činnos -
ti. Z dalšího přezkumu vyplynulo, že 
stejný problém ze způsobilostí se týkal 
12 z 20 dodatečně přezkoumaných 
složek příjemců. Z omezené následné 
kontroly, provedené vnitrostátními or -
gány, vyplynulo, že dodavatelé využí -
vaní pěti těmito příjemci byli zapojeni 
do celkem 79 podobných případů.10 Referenční hodnoty byly 
získány od Národního 
sdružení stavebních podniků 
(AICCOPN).
27 Připomínky
45 
V Dánsku nepožadovaly zavedené 
postupy na kontrolu nákladů ověřo -
vání všech podkladů. Za dostatečné 
bylo považováno prohlášení auditora 
příjemce ohledně souladu s envi -
ronmentálními a právními předpisy 
včetně předpisů o veřejných zakáz -
kách. Podobně do konce roku 2013 
dánské orgány neověřovaly, zda byly 
před žádostí o proplacení příjemci pře -
kládané faktury skutečně zaplaceny. 
Účetní dvůr rovněž zjistil, že vnitro -
státní orgány nekontrolovaly, zda do 
žádostí o platbu ze strany příjemců 
nebyla zahrnuta odpočitatelná DPH, 
která není způsobilá. V důsledku toho 
byla u jedné z šesti NPI, které Účetní 
dvůr v Dánsku prověřoval, následně 
proplacena odpočitatelná DPH ve výši 
20 % celkových vykázaných investič -
ních nákladů. Od roku 2013 je zaveden 
nový postup na kontrolu nákladů, ale 
Účetní dvůr nezjistil žádné důkazní 
informace o realizaci tohoto nového 
postupu (jako např. úřední příkaz nebo 
oficiální sdělení zaměstnancům.46 
Ve Spojeném království (Anglii) Účetní 
dvůr v příslušných případech přezkou -
mával zadávací dokumentaci a dohody 
o poskytování služeb uzavřené mezi 
příjemci a třetími stranami na řízení 
deseti investičních projektů. Účetní 
dvůr zjistil případy, v nichž skutečně 
vynaložená náklady byly vyšší než 
náklady alternativních možností, které 
byly navrženy. V jiných případech 
analýza nabídek nepoužívala srovnání 
s referenčními hodnotami, aby se ome -
zilo riziko udělení zakázky přeceněné 
nabídce (viz rámeček 8 ). Kromě toho 
malý počet fyzických návštěv provede -
ných vnitrostátními orgány představu -
je nedostatek z hlediska zajištění toho, 
aby NPI byly reálně provedeny a aby 
přinášely optimální využití prostředků, 
zejména vezmeme-li v úvahu vysoké 
sazby podpory a absenci odrazujícího 
faktoru, kterým může například být 
výrazná finanční účast příjemců.Příklady nepřiměřeně vysokých nákladů – Portugalsko (pevninské)
Vnitrostátní orgány definovaly u výstavby kamenných zídek na podporu zemědělských teras maximální způ -
sobilý jednotkový náklad na 250 EUR. Podle údajů, které poskytly vnitrostátní orgány, činily průměrné náklady 
proplacené příjemcům 198 EUR za kubický metr. Z nezávislých odborných referenčních hodnot (např. refe -
renčních nákladů Národního sdružení stavebních podniků) však vyplývá, že jednotkové náklady za podobné 
typy stavebních prací by měly činit 75 EUR za kubický metr.
V případě kamenných zídek používaných výhradně jako meze, které představují jiný typ NPI, lze stanovený 
maximální způsobilý jednotkový náklad ve výši 150 EUR za kubický metr srovnat s podobnými NPI v Itálii 
(Apulii), kde maximální způsobilý jednotkový náklad činil 74 EUR za kubický metr u první výzvy k podávání žá -
dostí; tento limit byl později v druhé výzvě k podávání žádostí snížen na 61 EUR za kubický metr. Ve Spojeném 
království (Anglii) činil maximální způsobilý jednotkový náklad 75  EUR za lineární metr.Rámeček 7
28 Připomínky
47 
V případě Itálie (Apulie) z auditu vyply -
nulo, že náklady NPI týkající se kamen -
ných zídek se systematicky rovnaly 
maximálním způsobilým jednotkovým 
nákladům. Ačkoli Účetní dvůr zjistil 
informace pouze o tom, že maximální 
způsobilé jednotkové náklady byly 
stanoveny na vysoké úrovni, je zřejmé, 
že si realizace projektů NPI v různých 
podmínkách, v závislosti na jejich lo -
kalitě (horské území či nížina), dostup -
nosti či podmínkám půdy, vyžaduje 
diferenciaci alespoň některých nákladů 
na tyto investice (viz rámeček 9 ).48 
Kromě toho faktury předložené pří -
jemci u čtyř ze šesti NPI navštívených 
v Itálii (Apulie) neposkytovaly dosta -
tek informací pro stanovení množství 
obnovených kamenných zídek a místa 
stavebních prací. Znamenalo to, že 
vnitrostátní orgány nemohly zajistit 
přiměřenost nákladů ani reálnost pod -
porovaných operací.Příklady nepřiměřeně vysokých nákladů – Spojené království (Anglie)
U třech z deseti projektů navštívených na místě ze zadávací dokumentace vyplynulo, že náklady NPI byly vyšší, 
než bylo nutné, a to vzhledem k tomu, že byly k dispozici jiné, méně nákladné alternativy. Příkladem těchto vyso -
kých nákladů je například použití přepravy ve vzduchu, odstranění dřeva a přípravné zemní práce a rekonstrukce 
historické stavby, u nichž vybrané nabídky převýšily náklady konkurentů o (v uvedeném pořadí) 65 %, 139 % 
a 31 %.
U dalších tří projektů navštívených na místě vítězné nabídky představovaly nejnižší náklady. Avšak při absenci sys -
tému referenčních hodnot na posouzení přiměřenosti nákladů nabídek není riziko v oblasti přiměřenosti nákladů 
zmírněno, např. u případů, kde jsou všechny nabídky na NPI přeceněny.
Příklady nepřiměřeně vysokých nákladů – Itálie (Apulie)
Podmínky podpory pro kamenné zídky umožňovaly příjemců použít pracovní sílu z vlastních zemědělských 
podniků na odůvodnění části nákladů stavebních prací. Zbývající část prací musela být provedena externími 
dodavateli a výdaje musely být podloženy fakturami. Kromě systematického slaďování nákladů na NPI s ma -
ximálními způsobilými jednotkovými náklady neexistoval žádný požadavek na použití zadávacích řízení pro 
výběr externích dodavatelů.
Skutečností svědčící o tom, že maximální způsobilé jednotkové náklady stanovené pro kamenné zídky byly 
stanoveny na vysoké úrovni, je to, že ve výzvě k podávání nabídek z roku 2011 byly maximální způsobilé 
jednotkové náklady o 23 % nižší než ve výzvě z roku 2009. Navzdory tomuto snížení přesáhla poptávka po 
podpoře NPI finanční prostředky, které byly k dispozici.
Nedostatek konkurenčních nabídek v kombinaci se systematickým slaďováním nákladů s maximálními způ -
sobilými jednotkovými náklady stanovenými na vysoké úrovni znamená riziko pro nákladovou efektivitu této 
podpory.Rámeček 8 Rámeček 9
29 Připomínky
U většiny NPI kontrolovaných 
Účetním dvorem byly 
problémy s přiměřeností 
nákladů
49 
Příloha II  uvádí podrobné informace 
o 28 projektech, které byly navštíveny 
na místě, a zároveň posouzení, zda 
jednotlivé projekty zahrnovaly produk -
tivní prvky a zda jejich náklady byly 
přiměřené. Příloha též uvádí celkové 
posouzení Účetního dvora týkající se 
nákladové efektivity investic.
50 
Jak bylo uvedeno v bodě 34,71 % 
kontrolovaných projektů bylo účin -
ných v tom smyslu, že přispěly k do -
sažení cílů souvisejících s udržitelným 
využíváním zemědělské půdy. U 75 % 
těchto projektů však Účetní dvůr zjistil 
skutečnosti svědčící o nepřiměřených 
nákladech. Z kombinované analýzy 
účinnosti a přiměřenosti nákladů vy -
plývá, že celkově pouze pět z 28 kont -
rolovaných NPI (tj. 18 %) představovalo 
nákladově efektivní příspěvek k do -
sažení agroenvironmentálních cílů. 
Problémy s přiměřeností investičních 
nákladů nelze omezit na daný vzorek 
projektů, neboť zjištěné případy byly 
způsobeny nedostatky v kontrolních 
systémech členských států popsanými 
v bodech 41–48.Nedostatky týkající se 
nákladové efektivity 
podpory NPI v období 
2007–2013 nebyly před 
začátkem období 2014–
2020 odstraněny
51 
Od té doby, co vstoupil v platnost 
nový víceletý finanční rámec na ob -
dobí 2014–2020, jsou členské státy či 
regiony, které chtějí získat prostředky 
z EZFRV, povinny předkládat své nové 
PRV Komisi ke schválení. To pro Komisi 
i členské státy představovalo jedineč -
nou příležitost k napravení nedostatků 
v programování, řízení, monitorování 
a hodnocení podpory NPI z minulé -
ho období. Je to ještě důležitější za 
situace, kdy kontrolované členské státy 
zachovají či rozšíří spektrum investic 
způsobilých11 k podpoře.
52 
Účetní dvůr posuzoval míru, v niž Ko -
mise a navštívené členské státy identi -
fikovaly a opravily nedostatky, na něž 
bylo poukázáno v předchozích dvou 
oddílech této zprávy, a to s cílem zvý -
šit nákladovou efektivitu NPI v novém 
programovém období. Toto posouzení 
vycházeno z informací obsažených ve 
čtyřech kontrolovaných PRV12, prová -
děcích pravidlech, pokynech a řídicích 
a kontrolních postupech, které byly 
k dispozici v době auditu. Kromě toho 
Účetní dvůr přezkoumal komunikaci 
mezi Komisí a čtyřmi členskými státy 
v souvislosti s přezkumem, který Komi -
se provedla u návrhu PRV. Z důkazních 
informací získaných Účetním dvorem 
celkově vyplývá, že u většiny nedo -
statků, které Účetní dvůr zjistil, nebyla 
dosud přijata nápravná opatření (viz 
body 60–71).11 Ve Spojeném království 
(Anglie) si podpora NPI 
zachová svou integraci 
s novým opatřením 10 
„Agroenvironmentálně 
klimatické opatření“, která 
nahrazuje předchozí opatření 
214 „Agroenvironmentální“ 
platby, a podobně je tomu 
v Portugalsku (pevninském). 
V případě Dánska bude 
podpora NPI zachována za 
podobných podmínek jako 
v předchozím programovém 
období a v Itálii (Apulie) se 
rozsah podpory rozšíří, kdy 
zahrne i veřejné orgány coby 
potenciální příjemce a také 
nové typy NPI jako např. 
nerezidenční kamenné 
struktury nebo tradiční stezky 
(Tratturi).
12 V případě Dánska, Portugalska 
(pevninského) a Spojeného 
království se jednalo 
o schválené PRV, v případě 
Itálie (Apulie) šlo o poslední 
návrh programu, který byl 
k dispozici.
30 Připomínky
53 
Jedním z důvodů, který může vysvět -
lovat pouze omezená zlepšení, k jakým 
dosud došlo, je, že Komise a členské 
státy nepodnikly včas dostatečné úsilí 
na zjištění možných nedostatků. Ob -
zvláště vnitrostátní orgány dostatečně 
neanalyzovaly příčiny nesrovnalostí, 
které byly během jejich kontrol zjiště -
ny, aby tak řízení programu zlepšily.
54 
Z kontrol na místě provedených vnitro -
státními orgány13 vyplynula významná 
četnost nesrovnalostí. V Portugalsku 
(kontinentálním) vykazovalo 50 % 
projektů prověřovaných vnitrostátní -
mi orgány nesrovnalosti nebo sku -
tečnost, že konečné použití NPI bylo 
v neobvyklé míře produktivní (tj. ge -
nerovalo návratnost). V Itálii (Apulie)
se nesrovnalosti vyskytly ve 27 % NPI 
prověřovaných vnitrostátními orgá -
ny a ve Spojeném království (Anglie) 
došlo k porušení předpisů upravujících 
podporu NPI v přibližně 10 % případů. 
O kontrolách prováděných dánskými 
orgány Účetní dvůr údaje nezískal14.
55 
Vnitrostátní orgány však (s výjimkou 
Dánska) zjištěné nedostatky využily 
omezeným způsobem. V zásadě je 
použily ke snížení částek, které měly 
být příjemcům vyplaceny, ale neana -
lyzovaly příčiny nesrovnalostí, aby tak 
identifikovaly ty aspekty řízení progra -
mu, které by šlo zkvalitnit.56 
Komise je odpovědná za dohled nad 
správným prováděním programů NPI 
v členských státech. V tomto ohledu 
mají auditní návštěvy klíčový význam 
pro zjištění nedostatků provázejí -
cích realizaci řídicích postupů (např. 
výběru projektů, kontroly přiměře -
nosti nákladů, vytváření spolehlivých 
monitorovacích údajů atd.), neboť 
tyto nedostatky nelze zjistit dokumen -
tárním přezkumem. Účetní dvůr však 
zjistil, že se audity Komise odehrály 
příliš pozdě na to, aby mohly členským 
státům pomoci identifikovat a opravit 
zjištěné nedostatky, které se vyskyt -
ly v prováděcím období 2007–2013. 
Kromě toho výsledky těchto auditů 
nebyly k dispozici během přezkumu 
a schválení PRV na období 2014–2020 
prováděných Komisí, a to v žádném 
z kontrolovaných členských států 
s výjimkou Itálie (Apulie)15. Znamená 
to, že Komise nemohla použít konečné 
výsledky těchto auditů k tomu, aby po 
členských státech požadovala zane -
sení nezbytných nápravných opatření 
do jejich PRV před schválením těchto 
programů rozvoje venkova. Jakmile 
Komise PRV schválí a finanční prostřed -
ky EU jsou dány členskému státu k dis -
pozici, je pro Komisi obtížnější zajistit, 
aby členské státy včas přijaly nezbytná 
nápravná opatření16.
57 
Tabulka 2  uvádí, že pro tři ze čtyř 
kontrolovaných členských států ne -
byly výsledky auditů k dispozici před 
schválením nových PRV na období 
2014–2020.13 Článek 25 nařízení Komise (EU) 
č. 65/2011 ze dne 
27. ledna 2011, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005, pokud jde 
o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova 
(Úř. věst. L 25, 28.1.2011, s. 8).
14 Dodatečné údaje týkající se 
typů chyb a finančního 
významu nesrovnalostí nebyly 
dány k dispozici, s výjimkou 
Itálie (Apulie), kde nejčastější 
příčinou nesrovnalostí byl 
výpočet kubických metrů 
obnovené zídky.
15 V případě Itálie útvary Komise 
neauditovaly realizaci NPI 
v Apulii. Audit Komise se 
namísto toho týkal podpory 
NPI na Sicílii. K červnu 2015 
nebyl PRV Apulie Komisí 
dosud schválen.
16 V květnu 2015 byly výsledky 
auditů Komise týkajících se 
Spojeného království (Anglie), 
Portugalska (pevninského) 
a Itálie (Sicílie) za období 
2007–2013 Komisí stále 
považovány za součást 
rozhodovacího procesu, který 
může vést k uplatnění 
finančních oprav u těchto 
členských států.
31 Připomínky
58 
Monitorování a hodnocení by též 
Komisi i členským státům měly umož -
nit identifikovat problémy, vyvodit 
poučení a toto použít při přípravě a re -
vizi návrhu PRV. Jak je však uvedeno 
v bodech 25–31, monitorování poskyt -
lo informace pouze o vynaložených 
výdajích, počtu příjemců a celkovém 
objemu investic. Hodnocení v polovi -
ně období neposkytovala relevantní 
informace o provádění ani výkonnosti. 
To představovalo dodatečnou zátěž 
z hlediska včasného zjištění a včasné 
opravy nedostatků, které ovlivňují 
nákladovou efektivitu podpory NPI.
59 
V následujících odstavcích se předklá -
dá analýza Účetního dvora týkající se 
míry, v níž Komise a navštívené členské 
státy odstranily nedostatky uvedené 
v předcházejících dvou oddílech této 
zprávy.Na operační úrovni se ne 
vždy dosáhlo doplňkovosti, 
která by podporovala 
synergie
60 
Účetní dvůr zjistil, že dva ze čtyř kon -
trolovaných členských států (Dánsko 
a Itálie-Apulie) nerealizovaly podpo -
ru NPI doplňkově s dalšími progra -
my podpory (viz bod 20). V období 
2014–2020 plánuje Dánsko (podobně 
jako Spojené království a Portugalsko) 
realizovat NPI v synergii s dalšími opat -
řeními rozvoje venkova a/nebo envi -
ronmentálními programy. Nové naříze -
ní o EZFRV stanoví možnost provádění 
integrovaných projektů u investic do 
hmotného majetku, přičemž stejný pří -
jemce podává jednu žádost o provádě -
ní akcí v rámci nejméně dvou různých 
opatření nebo podopatření. Pouze PRV 
Dánska má explicitní odkaz na mož -
nost obdržení podpory pro integrova -
né projekty, které kombinují tři typy 
NPI (zřízení mokřadů, extenzifikace 
v nížinách a obnova přirozených pod -
mínek hladiny vody v oblastech Natura 
2000) s novým opatřením 10 „Agroe -
nvironmentálně-klimatické opatření“. 
Nejnovější návrh PRV pro Itálii (Apulie) 
nepředpokládá realizaci NPI v synergii 
s jinými opatřeními EZFRV nebo jinými 
environmentálními programy.Tabulka 2Časový harmonogram auditů NPI prováděných Komisí v porovnání s daty schválení 
PRV na období 2014–2020
Členský stát Datum auditu Komise Stav audituDatum schválení PRV na období 
2014–2020
Portugalsko (kontinentální) únor 2014 dosud probíhá prosinec 2014
Spojené království (Anglie) červen 2014 dosud probíhá únor 2015
Dánsko říjen 2014 dosud probíhá prosinec 2014
32 Připomínky
61 
Účetní dvůr konstatuje, že v Portu -
galsku (kontinentálním) je podpora 
udržování kamenných zídek, kterou 
předpokládá nové opatření 10 „Agroe -
nvironmentálně-klimatické opatření“, 
v zásadě stejná, jako podpora stano -
vená v předchozím programovém 
období pro opatření 214 „Agroenvi -
ronmentální platby“. Účetní dvůr ne -
zjistil žádné důkazní informace o tom, 
že vnitrostátní orgány řešily problém 
překrývání mezi podporou na údržbu 
a na obnovení kamenných zídek (viz 
bod 22).
Nedostatek vhodných 
ukazatelů a rovněž údajů 
o výkonnosti kromě vstupů 
a výstupů
62 
Účetní dvůr zjistil, že existuje nedo -
statek monitorovacích ukazatelů na 
měření výsledků podpory NPI v pro -
gramovém období 2007–2013. To 
omezuje informace o výkonnosti na 
počet podpořených zemědělských 
podniků a na vynaložené částky, 
neboť ukazatelé výsledků nebyly pro 
investiční opatření adekvátní (viz body 
26– 29). Účetní dvůr též zjistil, že žádný 
z navštívených členských států nedo -
plnil soubor společných jmenovatelů 
o ukazatele výsledků specifické pro 
NPI v daném státě. Komise přezkouma -
la rámec výkonnosti navrhovaný kont -
rolovanými členskými státy v návrzích 
jejich PRV. Tento přezkum se týkal 
toho, zda členské státy plní požadavky 
monitorovacího a hodnotícího systé -
mu na období 2014–202017. Přezkum 
zejména hodnotil, zda PRV zahrnovaly 
společný kontext, ukazatele výsledků 
a výstupů a zda uváděly hodnověrné 
cílové hodnoty a milníky v souvislosti 
s navrhovanými rozpočtovými příděly.63 
Nový soubor společných ukazatelů 
však zahrnuje ukazatele výsledků pou -
ze na úrovni prioritních oblastí, u nichž 
je souběh několika opatření. Znamená 
to, že podobně jako v předchozím 
období neexistují žádné společné 
ukazatele, které by měřily výsledky do -
sažené jednotlivými opatřeními nebo 
podopatřeními. Vzhledem k tomu, 
že příděly rozpočtových prostředků 
probíhají na úrovni opatření/podopat -
ření, má Účetní dvůr za to, že měření 
výkonnosti jednotlivých opatření/
podopatření je důležité pro zjištění pří -
činy problémů a k účinnému zaměření 
nápravných opatření. To bude obtížné 
za situace, kdy jsou výsledky hodnoce -
ny pouze na úrovni prioritních oblastí. 
Nebude-li tak například splněn cíl za 
určitou prioritní oblast, bude obtížné 
identifikovat, které opatření nebo po -
dopatření zaostává nebo které naopak 
přispívá nejvíce k plnění stanovených 
cílů. Rámeček 10  uvádí monitorovací 
rámec platný pro podopatření 4.4; 
„neproduktivní investice“. Vyplývá 
z něj, že za NPI nebudou vytvářeny 
žádné informace o výkonnosti týkající 
se výsledků.
64 
Nové PRV na období 2014–2020 připra -
vené členskými státy neobsahují žádný 
dodatečný ukazatel v souvislosti s pod -
porou NPI.17 Na společný systém 
monitorování a hodnocení 
odkazuje článek 67 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady č. 1305/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o podpoře 
pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a o zrušení nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, p. 
487) a dále jej rozvíjí prováděcí 
nařízení Komise (EU) 
č. 808/2014.
33 Připomínky
Monitorovací rámec platný pro opatření 4.4 „neproduktivní investice“
NPI mohou potenciálně přispět nejméně ke třem prioritním oblastem, které souvisejí s prioritou rozvoje ven -
kova Obnova, zachování a zlepšení ekosystémů:
 ο4(a) biologická rozmanitost, včetně oblastí Natura 2000, oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními 
a zemědělství vysoké přírodní hodnoty, a stav evropské krajiny;
 ο4(b) hospodaření s vodou, včetně nakládání s hnojivy a pesticidy a;
 ο4(c) prevence eroze půdy a hospodaření s půdou.
K těmto prioritním oblastem mohou kromě NPI také tyto opatření: opatření 1 - předávání znalostí a informační 
akce, opatření -2 poradenské služby, opatření -10 agroenvironmentálně-klimatické opatření, opatření 11-eko -
logické zemědělství, opatření 12 - Natura 2000 a rámcová směrnice o vodě a opatření a 13- platby pro oblasti 
s přírodními či jinými zvláštními omezeními.
Společné ukazatele výsledků se však uplatňují pouze na úrovni prioritních oblastí:
 οUkazatele výsledků pro prioritní oblast 4 a): R6 - podíl lesní půdy nebo jiných zalesněných ploch pod závaz -
kem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost a R7 - podíl zemědělské půdy pod závazkem 
obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost a/nebo krajinu.
 οUkazatele výsledků pro prioritní oblast 4 b): R8 - podíl zemědělské půdy pod závazkem obhospodařování 
podporujícím zlepšení hospodaření s vodou a R9 - podíl lesní půdy pod závazkem obhospodařování pod -
porujícím zlepšení hospodaření s vodou.
 οUkazatele výsledků pro prioritní oblast 4 c): R10 - podíl zemědělské půdy pod závazkem obhospodařování 
podporujícím zlepšení hospodaření s půdou a/nebo předcházení erozi půdy a R11 - podíl lesní půdy pod 
závazkem obhospodařování podporujícím zlepšení hospodaření s půdou a/nebo předcházení erozi půdy.
Společné ukazatele specifické pro NPI jsou ukazatele výstupů, které měří počet podpořených projektů, jelikož 
celkové výdaje a celkové veřejné výdaje se uplatňují na úrovni opatření (včetně podopatření 4.1– 4.4).
Informace o výkonnosti za NPI budou tedy velmi omezené.Rámeček 10
34 Připomínky
Nedostatky ve výběrových 
postupech
65 
Účetní dvůr zjistil nedostatky týkající 
se transparentnosti výběru projek -
tových žádostí na NPI a ověřování 
souladu žadatelů s klíčovými výběro -
vými kritérii (viz bod 24). Komise má 
při schvalování PRV jen malý prostor 
k nápravě těchto záležitostí, protože 
podrobné výběrové postupy jsou 
stanoveny ve vnitrostátních pravidlech 
platných pro provádění programu, a to 
zpravidla po schválení PRV. Komise 
však členské státy požádala, aby ve 
svých PRV zohlednily závazek používat 
relevantní výběrová kritéria a zavedly 
minimální prahy pro výběr projekto -
vých žádostí. Účetní dvůr tyto postupy 
opakovaně doporučil v předchozích 
zvláštních zprávách. Komise může 
v každém případě dozírat nad správ -
ným prováděním výběrových postupů 
na straně členských států prostřednic -
tvím svých auditů.
66 
Co se týče kontrolovaných členských 
států, pouze Spojené království (An -
glie) má ve svém PRV explicitní odkaz 
na zásady platné pro výběr projektů. 
Z poskytnutých informací vyplývá, 
že se budou pravděpodobně řešit 
problémy uvedené v  rámečku 3 , jako 
např. jasná definice kritérií pro zařa -
zení a vyloučení, oddělení povinností 
a využívání bodovacího systému, který 
bude pracovat s minimálním prahem, 
nad jehož dosažením budou žádosti 
seřazeny podle priority. Ostatní člen -
ské státy odkazují na výběrová kritéria, 
která budou definována později v ná -
sledné fázi. Tato kritéria však v době 
auditu ještě nebyla vypracována.Sazby podpory nejsou 
přizpůsobeny v návaznosti 
na rentabilní prvky investic
67 
Ve všech navštívených členských 
státech zjistil Účetní dvůr NPI, u nichž 
nebyly zohledněny jejich rentabilní 
prvky, aby se snížila vysoká míra uděle -
né podpory (viz body 35–41). Nové 
nařízení o EZFRV stanoví pro NPI maxi -
mální míru podpory 100 %. Komise při 
svém přezkumu návrhů PRV ověřovala, 
zda jsou sazby podpory navrhované 
členskými státy v souladu s maximál -
ními sazbami podpory stanovenými 
v nařízení. Účetní dvůr však nezjistil 
žádné důkazní informace o tom, že Ko -
mise po členských státech požadovala 
snížení sazeb podpory NPI na základě 
rentabilních prvků projektů.
68 
Nové PRV kontrolovaných členských 
států (s výjimkou Dánska) vykazují vět -
ší rozmanitost sazeb podpory pro NPI, 
což dává vnitrostátním orgánům větší 
možnost sazbu upravovat v návaznosti 
na rentabilní charakteristiku investic. 
Vcelku se však jedná jen o omezené 
zlepšení, neboť pouze Spojené králov -
ství (Anglie) bude uplatňovat osvědče -
né postupy stanovování konkrétních 
sazeb podpory pro každý typ NPI na 
základě jeho rentabilní charakteristiky. 
Spojené království (Anglie) vede vyčer -
pávající seznam možností aktivovatel -
ných výkonů se sazbou podpory mezi 
10 % a 100 % podle nerentabilní cha -
rakteristiky aktivovatelného výkonu. 
Je však třeba konstatovat, že Účetní 
dvůr zjistil ve správném uplatňování 
tohoto modulačního postupu v období 
2007–2013 problémy.
35 Připomínky
Nepřiměřené nebo 
nedostatečně odůvodněné 
náklady
69 
Kromě obecných prohlášení o zámě -
rech členských států používat referenč -
ní náklady a srovnávat různé nabídky 
zjistil Účetní dvůr příklady konkrétních 
zlepšení v postupech na kontrolu při -
měřenosti nákladů ve dvou členských 
státech (Spojené království-Anglie 
a Portugalsko-kontinentální).
70 
V případě Spojeného království (An -
glie) budou příjemci povinni poskyt -
nout jasnou specifikaci činností, které 
jsou předmětem zadávacího řízení, 
výzvu k podání nabídek, minimálně tři 
písemné nabídky, hodnocení všech na -
bídek a odůvodnění výběru zvoleného 
dodavatele s odkazem na předem 
stanovená a zaznamenaná kritéria pro 
optimální využití prostředků. V případě 
Portugalska (kontinentálního) budou 
validovány referenční náklady pomocí 
nezávislých odborných referenčních 
hodnot. Také Dánsko konstatovalo svůj 
úmysl využívat referenční náklady pro 
různé fáze tvorby projektů na mokřa -
dy. Jelikož však tyto náklady nebyly 
v době auditu definovány, Účetní dvůr 
nemohl posoudit vhodnost referenč -
ních hodnot, na jejichž základě budou 
referenční náklady stanoveny.Jiná záležitost související se 
způsobilostí
71 
Účetní dvůr zjistil, že v Dánsku jsou 
plánovány studie proveditelnosti (viz 
rámeček 3 ) pro způsobilé NPI pro 
všechny typy intervencí na vnitrostátní 
úrovni. Nové nařízení o EZFRV explicit -
ně stanoví, že studie o proveditelnosti 
představují způsobilé výdaje i tam, kdy 
na jejich základě nedojde k investičním 
výdajům18. Účetní dvůr se nicméně do -
mnívá, že paušální udělování podpory 
NPI studiím proveditelnosti podkopává 
zásadu hospodárnosti, a to zejména 
ve světle zkušeností z předchozího 
období, v němž značný počet pozi -
tivních studií proveditelnosti nevedl 
k žádným investicím. Kromě toho má 
Účetní dvůr za to, že široké používání 
studií proveditelnosti může s sebou 
nést riziko, že jako studie proveditel -
nosti budou označovány i další obecné 
náklady (jako např. poplatky za kon -
zultaci a odborné poradenství), čímž 
se tyto náklady vyhnout požadavku na 
způsobilost, který stanoví, že takovéto 
obecné náklady musí souviset se sku -
tečnými investičními výdaji.18 Článek 45 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 1305/2013.
36
 Závěry a doporučení
72 
Jako součást politiky rozvoje venko -
va EU mohou členské státy využívat 
rozpočet EU na poskytování grantů 
na náklady na neproduktivní investi -
ce (NPI). NPI jsou investice, které by 
neměly realizujícím subjektům ge -
nerovat žádnou větší ekonomickou 
návratnost, ale které by měly přispívat 
k udržitelnému využívání zemědělské 
půdy. NPI pak zejména hrají doplňko -
vou roli v tom, že napomáhají dosažení 
agroenvironmentálních cílů a závazků 
v rámci jiných režimů nebo že zvyšují 
environmentální hodnotu chráněných 
území. Vzhledem k jejich neproduk -
tivnímu charakteru uplatňují členské 
státy pro NPI sazby veřejné podpory, 
které jsou vyšší než sazby udělované 
produktivním investicím a které často 
dosahují 100 % celkových investičních 
nákladů.
73 
Při auditu byla stanovena otázka 
„Představovaly neproduktivní inves -
tice nákladově efektivní příspěvek 
k udržitelnému využívání zemědělské 
půdy?“. Účetní dvůr dospěl k celkové -
mu závěru, že podpora NPI přispěla 
k dosažení cílů souvisejících s udrži -
telným využíváním zemědělské půdy, 
ale způsobem, který nebyl nákladově 
efektivní.
74 
Účetní dvůr zjistil, že členské státy 
zaměřily podporu NPI na typy inves -
tic, které mají potenciál účinně řešit 
jejich agroenvironmentální potřeby. 
To potvrdil vzorek projektů navštíve -
ných Účetním dvorem, v němž se 71 % 
projektů týkalo agroenvironmentál -
ních potřeb a cílů stanovených člen -
skými státy, zejména ochrany krajiny a biologické rozmanitosti. Doplňková 
role NPI – tj. napomoci dosažení kon -
krétních cílů dalších agroenvironmen -
tálních režimů – však často nebyla 
realizována. NPI často nebyly provádě -
ny v synergii s jinými režimy a podpora 
byla udělována příjemcům, kteří nepři -
jali žádný dodatečný agroenvironmen -
tální závazek ani se neúčastnili jiných 
programů environmentální podpory. 
Dle názoru Účetního dvora to snížilo 
potenciální environmentální dopad 
NPI (body 19–23 a 32– 34).
Doporučení 1  
Doplňkovost a synergie 
s ostatními systémy 
podpory
a) Aby se podpořil silnější synergický 
efekt při dosahování agroenvi -
ronmentálních cílů, měla by být 
doplňková role maximalizována. 
Komise by proto měla podněcovat 
členské státy, aby realizovaly NPI 
ve větší synergii s ostatními opat -
řeními rozvoje venkova a/nebo 
environmentálními režimy. Na kon -
krétnější rovině by Komise měla od 
roku 2017 u příslušných členských 
států monitorovat provádění NPI 
prostřednictvím jejich výročních 
zpráv o provádění. Tyto zprávy 
by měly také informovat o počtu 
a poměru projektů NPI, které jsou 
prováděny v synergii s jinými 
opatřeními rozvoje venkova nebo 
schématy environmentální podpo -
ry včetně integrovaných projektů.
b) Členské státy by do svých plánů 
hodnocení měly zahrnout posou -
zení míry, v níž jsou NPI realizová -
ny v synergii s jinými opatřeními 
rozvoje venkova nebo schématy 
environmentální podpory.
37 Závěry a doporučení
75 
Celková účinnost podpory byla nega -
tivně ovlivněna nedostatky ve výběro -
vých postupech členských států. Tyto 
nedostatky zapříčinily, že členské státy 
financovaly investice, které nebyly 
k financování EU způsobilé a jako 
takové nepřispívaly k cílům režimu 
podpory, nebo že vybíraly projektové 
žádosti bez toho, aby vhodným způso -
bem ověřovaly, že tyto žádosti spl -
ňují klíčová výběrová kritéria. Kromě 
toho některé členské státy používaly 
výběrové postupy, které nebyly plně 
transparentní (bod 24).
Doporučení 2  
Výběr projektových 
žádostí na NPI
a) Členské státy by měly zajistit 
transparentnost a účinnou reali -
zaci výběrových postupů. Členské 
státy by měly zejména zveřejňovat 
všechna kritéria používaná při 
výběru NPI a udělování priorit NPI 
a účinně ověřovat soulad s těmito 
kritérii. Členské státy by též měly 
zajistit náležité oddělení funkcí 
mezi organizacemi a osobami 
zapojenými do předávání a výběru 
žádostí.
b) Komise by měla v novém progra -
movém období členským státům 
poskytnout pokyny ke kritériím vý -
běru s řádným zohledněním jejich 
transparentnosti a kontrolovat, zda 
členské státy uplatňují pro výběr 
projektů vhodné postupy.76 
Audit odhalil, že Komise ani členské 
státy nemají k dispozici relevantní in -
formace o přímých výsledcích podpory 
NPI. Chyběly základní údaje o výkon -
nosti, jako například nárůst počtu 
tradičních struktur nebo počtu obno -
vených krajinných prvků nebo o míře, 
v níž NPI přispěly k ochraně biologické 
rozmanitosti. Může to vysvětlit několik 
důvodů. Členské státy jednak ve fázi 
programování nestanovily základní 
ukazatele, z nichž by mohlo vycházet 
řádné přidělení zdrojů a následné 
srovnání dosaženého pokroku. Také 
společné monitorovací ukazatele, po -
užívané k agregování údajů na úrovni 
členských států a EU, měřily pouze 
údaje o vstupech a výstupech, jako 
např. o vynaložených částkách, počtu 
zemědělských podniků, které dostávají 
podporu, a celkovém objemu investic.
77 
Absence specifických ukazatelů 
výsledků vedla některé členské státy 
k tomu, že sloučily posouzení NPI 
s posouzením jiných environmentál -
ních režimů, na základě idealistického 
předpokladu, že výkonnost těchto 
jiných environmentálních režimů bude 
znamenat, že NPI měly výkonnost stej -
nou, a to navzdory nedostatku objek -
tivních údajů o výsledku podpory NPI 
(viz body 25– 31).
38 Závěry a doporučení
Doporučení 3  
Monitorování a hodnocení
a) Komise by měla zajistit, aby byl 
příspěvek NPI k dosažení agroenvi -
ronmentálních cílů EU byl moni -
torován nebo alespoň specificky 
posouzen během hodnocení 
programového období 2014–2020. 
Za tímto účelem by Komise měla 
poskytovat poradenství těm člen -
ským státům, v nichž je podpora 
NPI významná, aby definovaly 
specifické ukazatele výsledků pro 
nejčastěji financované typy NPI.
b) Členské státy by měly o těchto 
ukazatelích podávat zprávy ve 
svých výročních zprávách o pro -
vádění, a to od června 2016. Tyto 
členské státy by měly zahrnout 
posouzení výsledků NPI do svých 
plánů hodnocení.
78 
Ačkoli většina projektů navštívených 
Účetním dvorem realizovala pozitivní 
příspěvek při řešení agroenvironmen -
tálních potřeb a cílů daných členských 
států, je z hlediska nákladové efektiv -
nosti tohoto příspěvku nutné, aby byly 
náklady podpořených NPI přiměřené 
a odůvodněné. Platí to o to více v pří -
padě vysokých sazeb veřejné podpory 
(až 100 %), u nichž příjemci mají menší 
motivaci náklady omezovat. Účetní 
dvůr však zjistil jasné informace o ne -
přiměřených nákladech u 75 % těchto 
projektů. V důsledku toho se pouze 
pět z 28 (18 %) kontrolovaných projek -
tů ukázalo jako nákladově efektivní.79 
Nedostatky pozorované v oblasti 
přiměřenosti nákladů NPI se neomezují 
pouze na vzorek projektů, neboť kon -
krétní zjištěné případy jsou zapříčiněny 
nedostatky v řídicích a kontrolních 
systémech členských států. Členské 
státy proplácely investiční náklady na 
základě jednotkových nákladů, které 
byly o hodně vyšší než reálné tržní 
náklady, nebo řádně neověřovaly, zda 
vykázané náklady skutečně vznikly, 
nebo přijímaly nejdražší nabídku na 
realizaci investice bez toho, aby od pří -
jemců požadovaly zdůvodnění, nebo 
bez srovnání navrhovaných nákladů 
oproti referenčním hodnotám.
80 
Kromě toho ve všech kontrolovaných 
členských státech audit zjistil několik 
případů NPI se zřejmými rentabilními 
charakteristikami, které přesto dostaly 
maximální sazbu podpory stanovenou 
pro daný typ investic. Znamená to, že 
ve většině případů byly plně financo -
vány z veřejných prostředků. Dle ná -
zoru Účetního dvora vedla skutečnost, 
že členské státy nesnížily tyto vysoké 
sazby podpory, aby zohlednily renta -
bilní aspekty, k přeplácení příslušných 
investičních nákladů. Tyto náklady by 
po odečtení přínosů získaných příjemci 
byly skutečně nižší, než částka udělené 
podpory (viz body 35– 50).
39 Závěry a doporučení
Doporučení 4  
Intenzita sazeb podpory 
a přiměřenost nákladů
a) Členské státy by měly co nejrych -
leji definovat vhodná kritéria na 
posouzení rentabilních charakte -
ristik NPI, kterým jsou poskytovány 
nejvyšší sazby podpory. Tato krité -
ria by měla brát v úvahu například 
ekonomický přínos, agronomický 
přínos, stupeň finanční podpory 
nutný pro realizaci NPI a základní 
sazbu podpory platná pro produk -
tivní investice ve stejné zeměpisné 
oblasti. Na základě tohoto posou -
zení by členské státy měly intenzi -
tu podpory modulovat.
b) Komise by měla rovněž poskytnout 
další pokyny ke stanovení těchto 
kritérií a podporovat uplatňování 
těchto kritérií prostřednictvím 
monitorovacího výboru.
c) Členské státy by měly bezodklad -
ně zavést postupy, které zajistí, 
aby náklady podporovaných NPI 
nepřesahovaly náklady podobných 
druhů zboží, služeb či stavebních 
prací na trhu. Konkrétně by člen -
ské státy měly definovat vhod -
né referenční hodnoty a/nebo 
referenční náklady, oproti nimž se 
budou náklady NPI systematicky 
ověřovat v rámci správních kont -
rol členských států. Tyto kontroly 
musí obsahovat ověření důkazních 
informací, že vykazované náklady 
příjemcům skutečně vznikly.d) Komise by měla vycházet z infor -
mací poskytnutých členskými státy 
o kontrolovatelnosti a ověřitelnosti 
opatření při schvalování jejich PRV 
na období 2014–2020, aby zajistila, 
aby členské státy stanovily a za -
vedly vhodné postupy týkající se 
přiměřenosti nákladů.
e) Komise by měla v kontextu svého 
víceletého plánu auditu ověřovat, 
zda členské státy provádějí účinně 
kontroly, které jsou předpokládány 
k zajištění přiměřenosti nákladů.
81 
Podpora EZFRV pro NPI bude v progra -
movém období 2014–2020 pokračovat, 
ale Komise a členské státy dosud neod -
stranily většinu nedostatků zjištěných 
Účetním dvorem. Hlavním důvodem 
je to, že nevyvinuly dostatečné úsilí na 
včasnou identifikaci nedostatků, aby 
mohla být nápravná opatření přijata 
před začátkem nového období. Člen -
ské státy jednak neanalyzovaly nesrov -
nalosti zjištěné během jejich vlastních 
kontrol, aby zlepšily řízení programu. 
A audity Komise byly realizovány příliš 
pozdě na to, aby členským státům na -
pomohly zjistit a odstranit nedostatky 
v řízení, které se vyskytly v prováděcím 
období 2007–2013 (viz body 51–71).
40 Závěry a doporučení
Doporučení 5  
Identifikace nedostatků 
v řízení
a) Členské státy by měly před pro -
vedením prvních kontrol na místě 
pro období 2014–2020 stanovit 
metodu pro včasnou konsolidaci 
a analýzu příčin chyb zjištěných 
během těchto kontrol. Výsledky 
analýzy by měly v příslušných pří -
padech vést ke zlepšením v řídicích 
a kontrolních systémech režimu 
NPI. Členské státy by o těchto 
zlepšeních měly podávat zprávy ve 
svých výročních zprávách o prová -
dění, a to od června 2016.b) Komise by při plánování budou -
cích auditů měla brát řádný ohled 
na rozsah nedostatků zjištěných 
Účetním dvorem v oblasti výdajů, 
a to bez ohledu na jejich omezený 
finanční význam.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Augustyn KUBIK, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 11. listopadu 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
 Přílohy
Hlavní charakteristiky opatření EZFRV na podporu neproduktivních investic 
v zemědělství
Programové období 2007–2013 Programové období 2014–2020
Název/opatření: Opatření 216 - Podpora NPI
Investice, které nevedou k významnějšímu zvýšení hodnoty 
zemědělského podniku nebo ke zvýšení jeho ziskovosti .Opatření 4.4 – Podpora pro NPI související s dosažením agroen -
vironmentálně-klimatických cílů
Investice, které nevedou k významnějšímu zvýšení hodnoty 
zemědělského podniku .
Zdůvodnění: Podpora je nutná pro NPI v případě, že jsou tyto investice nutné 
k dosažení:
–  závazků přijatých v rámci agroenvironmentálních 
programů;
–  jiných agroenvironmentálních cílů;
–  zvýšení společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo 
jiných oblastí vysoké hodnotyPodpora je nutná pro NPI související s dosažením agroenvi -
ronmentálně-klimatických cílů včetně:  
–  ochrany biodiverzity druhů a stanovišť;
–  zvýšení společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo 
jiných systémů vysoké přírodní hodnoty v členských státech.
Příjemci: –  Zemědělci a/nebo správci zemědělské půdy –  Zemědělci a/nebo správci zemědělské půdy
Typ operací –  Změna užívání půdy;
–  Obnova mokřadů;
–  Přeměna zemědělské půdy na močál;
–  Budování/správa biotopů/stanovišť;
–  Správa trvalých rostlin s vysokou cenou.–  Aktivovatelné výkony v  rámci agroenvironmentálně-klima -
tického závazku;
–  Oplocení a jiné stavební práce nutné k usnadnění řízení 
ochrany;
–  Obnovení mokřadů a vřesovišť;
–  Obnova krajin a krajinných prvků;
–  Kamenné zídky.Příloha  I
42 Přílohy
Členský 
státPopisEZFRV 
schváleno  
(EUR)Doplňkovost1
NPI2Míra 
podpory  
(%)Environmentální cíl3
Způsobilost4Přimě -
řenost 
nákladů5Celková 
nákladová 
efektivita6 Synergie Obecně Navrhovaný Uskutečněný
DK7Výsadby 107 786 A Částečně 60Zkvalitnění krajiny 
a biotopůA A N N
DK Pastva 29 132 A Částečně 75Zkvalitnění krajiny 
a biotopůA Částečně N N
DK Mokřad 2 089 870 A A 100Ochrana/
zkvalitnění vodního 
prostředíN Částečně N N
DKPředběžná studie 
– mokřad48 523 A N 100Ochrana/zkva -
litnění vodního 
prostředí N N N N
DK Ploty 6 926 A Částečně 60Zkvalitnění krajiny 
a biotopůA A N N
DK Pastva 43 529 A Částečně 75Zkvalitnění krajiny 
a biotopůA A N N
IT Kamenné zídky 251 245 A Částečně 100 Krajina N N N N
IT Kamenné zídky 975 328 A Částečně 100 Krajina A A N N
IT Kamenné zídky 208 760 A Částečně 100 Krajina A A N N
IT Kamenné zídky 200 397 A Částečně 100 Krajina A Částečně N N
IT Mokřady 35 759 A N 100Biodiverzita, 
krajinaN N N N
IT Mokřady 492 196 A A 100Biodiverzita, 
krajinaN N A N
UK8Závěsný most 407 4089A A 99 Krajina A Částečně N N
UKPrvky přístupu 
– mokřady 264 576 A A 99Přístup veřejnosti a 
ochrana přírodního 
života A A A A
UKStéblový travní 
porost294 845 A Částečně 95Biodiverzita, 
ochrana přírodního 
životaN N N N
UKKamenná zídka, 
výsadba stromů166 883 A Částečně 65Biodiverzita, 
krajinaA A A A
UKVrchovištní stanoviš -
tě v nížinách1 027 307 A A 100Biodiverzita, 
ochrana přírodního 
života A Částečně N NPříloha  IIShrnutí o NPI navštívených na místě
43 PřílohyČlenský 
státPopisEZFRV 
schváleno  
(EUR)Doplňkovost1
NPI2Míra 
podpory  
(%)Environmentální cíl3
Způsobilost4Přimě -
řenost 
nákladů5Celková 
nákladová 
efektivita6 Synergie Obecně Navrhovaný Uskutečněný
UK Rašeliniště 1 710 408 A Částečně 100Ochrana biodiverzi -
ty a zdrojůA A N N
UK Rašeliniště 1 153 002 A A 100Ochrana biodiverzi -
ty a zdrojůA A A A
UK Kamenné zídky 159 183 A Částečně 68 Krajina A A A A
UK Rašeliniště 622 402 A Částečně 89Ochrana biodiverzi -
ty a zdrojůA A A A
UK Historické budovy 284 775 A N 93 Krajina N N N N
PT Kamenné zídky 21 721 A N 100 Krajina N N N N
PT Kamenné zídky 59 500 A Částečně 100 Krajina A A N N
PT Kamenné zídky 59 500 A Částečně 100 Krajina A Částečně N N
PT Kamenné zídky 59 500 A Částečně 100 Krajina A Částečně N N
PT Kamenné zídky 59 479 A Částečně 100 Krajina A Částečně N N
PT Tradiční struktury 25 876 A A 100 Krajina A Částečně N N
1 Doplňkovost: NPI byly považovány za realizované v synergii v případě, že finanční prostředky na NPI doplňovaly platby z jiných opatření v rámci EZFRV a/nebo jiných envi -
ronmentálních režimů. Obecná doplňkovost odkazuje na takové projekty, které nebyly realizovány v synergii s ostatními režimy, ale které sdílely stejné obecné cíle.
2 Posouzení významu rentabilních prvků projektů NPI: neexistují-li známky toho, že investice vedla k významným rentabilním prvkům, investice byla považována za nepro -
duktivní . Když byly zjištěné rentabilní prvky považovány za nevýznamné, Účetní dvůr vzhledem k velmi vysokým sazbám podpory měl za to, že tyto prvky měly být vzaty 
v úvahu pro snížení sazeb podpory, a investice byla považována za částečně produktivní . Investice, jež zřetelně ovlivňovaly hlavní komerční či produkční činnost příjemce, 
byly považovány za investice s „významným“ rentabilním prvkem.
3 P osouzení toho, zda projekt NPI přispěl k dosažení navrhovaných environmentálních cílů či nikoliv (A/N). V případě NPI, které byly posouzeny jako nezpůsobilé, má Účetní 
dvůr za to, že daný projekt NPI nepřispívá k cílům opatření.
4 Posouzení způsobilosti projektů NPI z hlediska jejich povahy a nákladů (A/N/Částečně). „Částečně“ označuje existenci nezpůsobilých nákladů, které se ale netýkají celku 
projektu NPI.
5 Posouzení přiměřenosti nákladů u projektů NPI (A/N). Bere v úvahu existenci přiměřeného zadávacího řízení a/nebo použití vhodných referenčních nákladů a také to, zda vysoká intenzita podpory zohlednila rentabilní charakteristiku projektu.
6 N ákladová efektivita (A/N): neproduktivní investice jsou považovány za nákladově efektivní v případě, že splňují následující dvě kritéria: i) jsou účinné, tzn. že jsou způsobi -
lé, týkají se agroenvironmentální potřeby a/nebo přispívají k plnění agroenvironmentálního cíle stanoveného členskými státy v jejich PRV a ii) neexistují důkazní informace o tom, že by stejnou investici bylo možné realizovat za nižších nákladů (tj. investiční náklady jsou přiměřené). V případě, že bylo možné skutečné investice provést za nižších nákladů, je optimální využití prostředků u takovýchto investic ohroženo, neboť stejných cílů a/nebo výsledků bylo možno dosáhnout s nižšími náklady.
7
 Částky v DKK týkající se projektů v Dánsku byly přepočteny na EUR s použitím směnného kurzu 0,13  EUR/DKK.
8 Č ástky v GBP týkající se projektů ve Spojeném království byly přepočteny na EUR s použitím směnného kurzu 1,18  EUR/GBP.
9 J ednotlivý příspěvek z EZFRV na každý projekt financovaný ve Spojeném království nebyl z přezkoumávaných grantových dokumentů zřejmý. Účetní dvůr proto použil prů -
měrnou míru spolufinancování z EZRFV pro projekty opatření 216 během období 2007 až květen 2015 ve Spojeném království, která činila 74 %. Tato sazba byla uplatněna pro výpočet částek EZFRV pro tyto projekty.
44 Přílohy
Shrnutí potřeb, cílů a typů NPI v jednotlivých členských státech
Členský stát Zjištěné potřeby a cíle Popis typů NPI
Spojené království 
(Anglie)– Ochrana přírodního života;
– Ochrana přírodních zdrojů;
– Přizpůsobení zemědělských metod;
– Udržení kvality a charakteru krajiny;
–  Podpora přístupu a pochopení veřejnosti.– Tradiční meze;
– Oplocování ve spojení s ochrannými pracemi;
–  Položky související s výsadbou stromů a jejich 
obhospodařováním;
– Obnova rašelinišť a  mokřadů;
– Omezování křovin a kapradí;
–  Přeměna půdy na vřesoviště a na druhově bohaté travnaté 
porosty;
– Obnova krajin a krajinných prvků;
– Struktury pro konkrétní druhy;
–  Změny na přístupových cestách a vjezdech do zeměděl -
ských podniků.
Portugalsko 
(kontinentální)– Udržení kvality a charakteru krajiny;
–  Zachovaní ekologické struktury zemědělských systémů 
s cílem uchovat vysoce hodnotné přírodní oblasti;
– Zachování specifických lokalit.– Kamenné zídky;
– Tradiční struktury;
– Ochrana pobřežních zón;
– Oplocení (na ochranu před divokou zvěří);
– Tradiční hranice;
– Vodohospodářské struktury.
Dánsko– Ochrana přírodního života;
– Ochrana přírodních zdrojů;
– Adaptace zemědělských metod;
– Udržení kvality a rázu krajiny;
–  Podpora přístupu a pochopení veřejnosti.– Zachování krajinných a kulturních prvků;
– Vysazení vegetace, která zkvalitňuje krajinu a biotopy;
– Obnova příkopů;
–  Operace, které podporují udržitelné využívání venkovského 
přírodního dědictví a přístup veřejnosti k němu;
– Zřízení trvalých mokřadů;
– Pravidelné a opakované zatopení zemědělské půdy;
– Odstranění křoví a oplocování;
– Obnova hydrologických podmínek;
– Přeměna zemědělské půdy na trvalé travní porosty.
Itálie (Apulie)– Ochrana biodiverzity;
–  Ochrana a šíření zemědělsko-lesnických systémů s velkou 
přirozenou hodnotou;
– Ochrana krajiny.– Kamenné zídky;
– Malé vybudované mokřady;
–  Intervence na mokřadech jako např. věže na pozorování 
divoké zvěře, stezky;
– Intervence na vysazení živých plotů.Příloha  III
45
Členské státy musí rovněž zajistit způsobilost 
projektů, posoudit je na základě výběrových kritérií 
stanovených po konzultaci s monitorovacím výbo -
rem a seřadit je podle jejich kvality. Komise poskytla 
pokyny ke způsobilosti a výběru, aby členským stá -
tům a regionům pomohla při programování a zavá -
dění programů rozvoje venkova (PRV) na období 
2014–2020.
V
Pokud je úroveň podpory založena na standard -
ních nákladech a standardním předpokladu ušlých 
příjmů, musí členské státy zajistit, aby výpočty 
obsahovaly pouze ověřitelné prvky, byly založeny 
na hodnotách vytvořených odborným posouze -
ním a v případě potřeby byly regionálně či místně 
rozlišeny.
Pokud je úroveň podpory založena na zjedno -
dušených nákladových možnostech, je nezbytné 
důkladné předběžné ( ex ante ) posouzení metody 
výpočtu, jež bude použitelné pro jakékoli náklady 
spadající do vybrané kategorie.
Tyto metody by měly zaručit, že vynaložené a vyká -
zané náklady jsou přiměřené, a měly by pomoci 
zdůvodnit platby navrhované členskými státy.
VI
Komise provádí v členských státech audity souladu, 
aby ověřila, zda jsou uhrazené výdaje v souladu 
s pravidly. Jelikož tyto audity odhalily také nedo -
statky týkající se přiměřenosti nákladů, byly již 
provedeny podstatné finanční opravy a v současné 
době probíhá řada postupů schvalování souladu, 
jež by měly vést k dalším finančním opravám.Shrnutí
I
Neproduktivní investice (NPI) by neměly realizujícím 
subjektům generovat žádnou větší ekonomickou 
návratnost. To neznamená, že žádnou ekonomickou 
návratnost nelze očekávat ani přijmout. U většiny 
investic prvek návratnosti vždy existuje, i když se 
jedná o investici čistě neproduktivního rázu, jako 
je tomu například v případě výsadby živých plotů 
ze stromů či keřů, které při tvarové úpravě nebo 
stříhání produkují biomasu sloužící jako zdroj elek -
třiny. Vytvořit čistě neproduktivní investici je tedy 
obtížné.
Řídicí orgány mohou snížit intenzitu podpory, ačko -
liv má-li být dosaženo environmentálních cílů, je 
třeba odhadnout dopad tohoto snížení na realizaci 
opatření, aby se zajistilo splnění těchto cílů.
II
Rozdíl v maximálních sazbách (maximální míře) 
podpory mezi produktivními a neproduktivními 
investicemi je způsoben skutečností, že nepro -
duktivní investice ze své podstaty nemají přinášet 
významné ekonomické přínosy. Bez vyšší sazby 
podpory tedy nelze agroenvironmentálně-klimatic -
kých cílů dosáhnout.
IV
Ustanovení čl. 24 odst. 2 písm. d) nařízení Komise 
(EU) č. 65/2011 vyžaduje, aby členské státy během 
správních kontrol posoudily přiměřenost nákladů 
pomocí vhodného systému hodnocení, jako např. 
pomocí referenčních nákladů, porovnání nabídek 
nebo hodnotícího výboru. Toto ustanovení bylo 
s ohledem na programové období 2014–2020 
zachováno.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 46
IX Druhá odrážka
Tato část doporučení je určena pro členské státy
IX Třetí odrážka
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
IX Čtvrtá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Výběrová kritéria jsou stanovena členskými státy po 
konzultaci s monitorovacím výborem, jíž se Komise 
účastní v postavení poradce.
Komise vypracovala pokyny ke kritériím způsobi -
losti a výběru, aby členským státům a regionům 
pomohla při programování a provádění programů 
rozvoje venkova na období 2014–2020.
Komise bude nadále v souladu se svým plánováním 
auditů provádět audity souladu v členských státech, 
aby ověřila, zda jsou proplacené výdaje v souladu 
s pravidly včetně vhodného postupu pro výběr 
a hodnocení projektů. Opatření a platební agen -
tury, u nichž má být audit proveden, se stanoví na 
základě analýzy rizik, kdy nejdůležitějším prvkem je 
úroveň výdajů.
IX Pátá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Společný systém monitorování a hodnocení na 
období 2014–2020 bude monitorovat provádění 
opatření, zatímco hodnocení zváží výkonnost opat -
ření z hlediska příslušných cílů rozvoje venkova.
IX Šestá odrážka
Toto doporučení je určeno pro členské státy.VII
Společný systém monitorování a hodnocení posky -
tuje informace z monitorování o tom, co je pod -
porováno. Důkladnější posouzení účinnosti všech 
opatření podle cílů programů bude provedeno 
v době hodnocení ex post . Je však třeba nalézt rov -
nováhu mezi tím, co lze učinit pomocí monitorování 
a hodnocení s ohledem na riziko nadměrné admini -
strativní zátěže a finanční omezení. Shromažďování 
specifických ukazatelů výsledků pro neproduktivní 
investice může být zatěžující.
VIII
Pokud jde o programové období 2014–2020, Komise 
posílila ustanovení a pokyny týkající se přiměřenosti 
nákladů.
Pracovní program auditu je stanoven na základě 
analýzy rizik, kdy nejdůležitějším prvkem je úroveň 
výdajů. Jelikož je výše finančních prostředků pro 
neproduktivní investice relativně nízká, mají prioritu 
finančně významnější opatření, kde by nedo -
statky řídicího a kontrolního systému mohly mít 
větší finanční dopad na rozpočet EU.
IX První odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Komise má za to, že nové programové období 
2014–2020 poskytuje příležitost ke zvýšení synergií 
mezi opatřeními rozvoje venkova k dosažení cílů 
politiky. Třebaže ne všechny neproduktivní inves -
tice musí přímo doplňovat jiná opatření a režimy 
rozvoje venkova, v případech, kdy tato doplňkovost 
existuje, Komise příslušné členské státy vybízí, aby 
ve svých výročních zprávách o provádění uváděly 
počet a poměr projektů neproduktivních investic 
souvisejících se splněním agroenvironmentálně-kli -
matických závazků.
Odpovědi Komise 47
Víceletý plán auditu se stanovuje na základě ana -
lýzy rizik, kdy důležitým prvkem je úroveň výdajů. 
Jelikož je výše finančních prostředků na neproduk -
tivní investice relativně nízká, prioritu mají finančně 
významnější opatření, kdy by nedostatky v řídicím 
a kontrolním systému mohly mít větší finanční 
dopad na rozpočet EU.
Úvod
08
Rozdíl v maximálních sazbách podpory mezi pro -
duktivními a neproduktivními investicemi je způso -
ben skutečností, že neproduktivní investice ze své 
podstaty nemají přinášet žádné větší ekonomické 
přínosy. Bez vyšší sazby podpory tak nelze agroen -
vironmentálně-klimatických cílů dosáhnout.
Připomínky
19
Cílem neproduktivních investic je přispět k celko -
vým cílům a prioritám rozvoje venkova. V tomto 
smyslu neproduktivní investice doplňují jiná 
opatření rozvoje venkova z hlediska sledování 
agroenvironmentálních (a v období 2014–2020 také 
klimatických) cílů. Synergie mezi neproduktivními 
investicemi a ostatními opatřeními rozvoje venkova 
lze dosáhnout jejich provázáním při provádění (tj. 
propojením projektů neproduktivních investic se 
splněním zvláštních agroenvironmentálně-klima -
tických závazků) a neproduktivní investice mohou 
rovněž přispět k agroenvironmentálně-klimatickým 
cílům, Natura 2000 a systémům s vysokou přírodní 
hodnotou i jako samostatné opatření.IX Sedmá odrážka
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
IX Osmá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Ačkoli mohou řídicí orgány snížit intenzitu podpory 
opatření, má-li být dosaženo environmentálních 
cílů, je nezbytné odhadnout dopad tohoto snížení 
na provádění opatření, aby se zajistilo, že budou 
tyto cíle splněny.
IX Devátá odrážka
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
IX Desátá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Komise bude nadále podle svého víceletého plánu 
auditu provádět audity souladu v členských státech, 
aby ověřila, zda jsou uhrazené výdaje v souladu 
s pravidly, včetně přiměřenosti nákladů. Opatření 
a platební agentury, u nichž má být audit proveden, 
jsou určeny na základě analýzy rizik.
IX Jedenáctá odrážka
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
IX Dvanáctá odrážka
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise při vypracování svého plánování auditu 
řádně zohlední zjištění Účetního dvora.
Odpovědi Komise 48
27
Komise členským státům doporučila, aby stanovily 
dodatečné ukazatele v souladu s řádnými analýzami 
nákladů a přínosů. Stanovení dodatečných základ -
ních ukazatelů pro všechna dílčí opatření však není 
vždy možné a vedlo by k nárůstu administrativní 
zátěže.
Rámeček 4
Vyčerpávající statistiky týkající se zvláštních envi -
ronmentálních prvků, jako jsou např. kamenné 
zídky, jsou málokdy k dispozici a jejich sestavení by 
bylo nákladné.
28
Společný rámec pro monitorování a hodnocení 
(CMEF) je jedním z nástrojů, pomocí nichž lze dopad 
investic posoudit.
Ukazatele výsledků, jako např. počet hektarů 
úspěšně obhospodařované půdy, jsou důležité, 
neboť se použijí jako vstupy pro hodnocení, jehož 
cílem je posouzení přínosů příslušné skupiny 
opatření.
Viz rovněž odpověď Komise na bod 27.
30
Hodnocení v polovině období týkající se progra -
mového období 2007–2013 proběhlo příliš brzy na 
to, aby byly výsledky měřitelné. Pokud jde o pro -
gramové období 2014–2020, hodnocení v polovině 
období bude nahrazeno zprávami o posíleném 
provádění v letech 2017 a 2019.
31
Shromažďování ukazatelů výsledků pro nepro -
duktivní investice může být zatěžující. Důkladnější 
posouzení účinnosti všech opatření podle cílů 
programů bude včas provedeno v době hodnocení 
ex post .21
Viz společná odpověď na bod 19.
22
Komise se domnívá, že je třeba zásadně vylou -
čit překrývání závazků, které vede k dvojímu 
financování.
Cíle opatření 214 a 216 jsou různé a jasně stanovené 
v PRV. Podpora v rámci opatření 214 obsahuje záva -
zek údržby (mimo jiné) stávajících suchých zídek, 
zatímco neproduktivní investice mohou podpořit 
rekonstrukci/obnovu suchých zídek. V některých 
případech však může být obtížné stanovit jasnou 
dělicí čáru a může vést k zvýšené administrativní 
zátěži.
23
Viz společná odpověď Komise na bod 19.
24
Pokud jde o programové období 2014–2020, výbě -
rová kritéria pro podporu neproduktivních investic 
jsou závazná.
Viz také společná odpověď Komise na bod 19.
Rámeček 3 a)
Vzhledem k předpokládanému přispění neproduk -
tivních investic k environmentálním cílům by vylou -
čení studií proveditelnosti ze způsobilých nákladů 
mohlo vážně ohrozit jejich realizaci.
Studie proveditelnosti by měly pomoci při rozho -
dování, zda by investice měla, či neměla být realizo -
vána. Tyto studie mohou dospět k závěru, že inves -
tice k cílům programu podpory nepřispěje. Případy, 
kdy studie proveditelnosti dospěla k pozitivnímu 
závěru o investici, která pak nebyla provedena, 
musí být analyzovány případ od případu. Jedním 
z důvodů, proč projekt, který byl předmětem studie 
proveditelnosti, nebyl realizován, mohou být roz -
počtová omezení.
Odpovědi Komise 49
41
Viz společná odpověď Komise na body 37 a 38.
41 Třetí odrážka
Pokud přínos operace pro životní prostředí výrazně 
převládá, vodohospodářské agentury mohou být 
příjemci opatření samostatně nebo společně se 
zemědělci, bez ohledu na potenciální reziduální 
hospodářské zvýhodnění.
42
Komise provádí v členských státech audity souladu, 
aby ověřila, zda jsou výdaje v souladu s pravidly. 
Jelikož tyto audity odhalily také nedostatky týkající 
se přiměřenosti nákladů, byly již provedeny pod -
statné finanční opravy a v současné době probíhá 
řada postupů schvalování souladu, které by mohly 
vést k dalším finančním opravám.
50
Viz odpověď Komise na bod 33.
51
Pokud jde o programové období 2014–2020, za 
účelem řešení nedostatků v programování, řízení, 
monitorování a hodnocení podpory NPI byla prove -
dena následující opatření:
— byly vydány pokyny specifické pro opatření 
a horizontální pokyny poskytující informace 
o podmínkách způsobilosti a výběrových kritéri -
ích a pokyny pro investice, včetně NPI;
— povinným se stalo společné předběžné ( ex ante ) 
posouzení řídicími orgány a platební agenturou, 
a to s cílem zjistit, zda jsou všechna opatření 
zahrnutá do PRV ověřitelná a kontrolovatelná;33
Ačkoliv projekty ne vždy splňovaly podmínky způ -
sobilosti, mohly přispět k cílům opatření.
34
Viz odpověď Komise na bod 33.
36
U neproduktivních investic se vzhledem k jejich 
povaze neočekává, že přinesou větší ekonomickou 
návratnost, třebaže určité omezené ekonomické 
přínosy vyloučit nelze. Pokud ekonomické přínosy 
převažují nad přínosy pro životní prostředí, měla by 
být příslušná investice financována v rámci opatření 
121. Rozlišení mezi oběma opatřeními je posuzo -
váno v době schvalování programu.
Společná odpověď Komise na body 37 
a 38
Třebaže by neproduktivní investice neměly obsaho -
vat produktivní prvky, jakýkoli druh investic v sobě 
má alespoň malý prvek „produktivity“. Tyto inves -
tice by nicméně měly zůstat převážně neproduk -
tivní a jejich „produktivní“ nebo rentabilní prvky by 
měly být omezené.
Řídicí orgány mohou snížit intenzitu podpory opat -
ření, avšak má-li být dosaženo environmentálních 
cílů, je nezbytné odhadnout dopad tohoto snížení 
na realizaci opatření, aby se zajistilo, že budou tyto 
cíle splněny.
Rozdíl v maximálních sazbách podpory mezi pro -
duktivními a neproduktivními investicemi je způso -
ben skutečností, že neproduktivní investice ze své 
podstaty nemají přinášet významné ekonomické 
přínosy. Bez vyšší sazby podpory tak nelze agroen -
vironmentálně-klimatických cílů dosáhnout.
39
Viz společná odpověď Komise na body 37 a 38.
Odpovědi Komise 50
Opatření 216 nebylo během prvních let auditů 
období 2007–2013 cílem auditů souladu, kdy byla 
pozornost soustředěna na agroenvironmentální 
opatření, která představují více než 50% výdajů 
vykázaných v rámci osy 2. Opatření 216 bylo kontro -
lováno v období 2014–2015.
57
Skutečnost, že audit stále probíhá, neznamená, 
že členský stát není obeznámen s předběž -
nými výsledky. V případě Portugalska byl dopis 
o zjištěních zaslán v dubnu 2014 a v září 2014 se 
konalo dvoustranné jednání mezi členským stá -
tem a Komisí. V případě Anglie byl dopis o zjiš -
těních zaslán členskému státu v červenci 2014 
a dvoustranné jednání se konalo v prosinci 2014.
58
Lépe uzpůsobeny k řešení problémů a výměně zku -
šeností jsou monitorovací výbory, jichž se účastní 
subjekty řídící rozvoj venkova, širší strany zúčast -
něné na rozvoji venkova a útvary Komise v porad -
ním postavení.
Hlavní důvod, proč při hodnocení v polovině 
období chybějí dostatečné informace o výkonnosti, 
je časový harmonogram. Za prvé existuje minimální 
doba potřebná pro zahájení provádění a za druhé 
u všech operací, a u operací v oblasti ochrany život -
ního prostředí obzvlášť, potrvá určitý čas, než se 
výsledky operace stanou měřitelnými.
60
Viz odpověď na bod 19.
61
Viz odpověď na bod 22.
62
Viz společná odpověď na body 27 a 28.— přístup zaměřený na výsledky byl posílen 
pomocí stanovení přesných cílů pro programy 
a podávání zpráv po celé programové období, 
na základě racionalizovaného společného systé -
mu monitorování a hodnocení;
— analýza SWOT (silných a slabých stránek, pří -
ležitostí a hrozeb) cílů PRV při stanovení zá -
kladní hodnoty pro monitorování a hodnocení 
programu.
52
Nápravná opatření za účelem řešení možných nedo -
statků mohou být zavedena i po přijetí programů 
prostřednictvím jejich změn.
Viz také odpověď Komise na bod 51.
55
V některých členských státech byla v souvislosti 
s projednáváním programu na období 2014–2020 
projednávána kontrolovatelnost a ověřitelnost NPI 
a související závazky v oblasti údržby.
56
Komise provádí v členských státech audity souladu, 
aby ověřila, zda jsou výdaje v souladu s pravidly. 
Pokud jsou během těchto auditů zjištěny nedo -
statky, jsou uplatněny finanční opravy.
Opatření a platební agentury, u nichž má být pro -
veden audit, se stanovují na základě analýzy rizik. 
V úvahu se berou rizikové faktory jako je finanční 
význam, kvalita kontrolních systémů, charakte -
ristiky platební agentury, povaha opatření (jejich 
složitost) a jakékoli další informace a zjištění jiných 
orgánů. V kvantifikaci vystavení riziku hraje důle -
žitou roli finanční význam. To znamená, že vysoké 
výdaje budou mít pravděpodobně vysoké hodno -
cení a budou kontrolovány.
Odpovědi Komise 51
65
Během programového období 2007–2013 Komise 
členským státům při různých příležitostech při -
pomněla povinnost stanovit skutečná výběrová 
kritéria, zajištění klasifikace projektů, pokud roz -
počtové prostředky neumožnily financování všech 
způsobilých projektových žádostí. Aby Komise 
členským státům pomohla vyvarovat se nedostatků 
v používání výběrových kritérií a rovněž s ohledem 
na předchozí doporučení EÚD, vypracovala pokyny 
ke způsobilosti a výběru ohledně programového 
období 2014–2020.
Komise může používání výběrových kritérií ově -
řit prostřednictvím svých kontrol. Provádějí-li se 
kontroly investičních opatření, je používání výběro -
vých kritérií skutečně systematicky ověřováno. Za 
nedostatky zjištěné v používání výběrových kritérií 
uložila Komise řadě členských států finanční opravy.
66
Pokud jde o Dánsko, projekty budou vybrány na 
základě své nákladové efektivity v návaznosti na 
cíle opatření (např. oblast vytvořeného biotopu / 
náklady projektu atp.).
67
Viz společná odpověď Komise na body 37 a 38.
68
Dánsko zjednodušilo PRV snížením počtu mož -
ných NPI, jež mají být podpořeny. Tím lze částečně 
vysvětlit klesající proměnlivost sazeb podpory 
z předchozích PRV.
71
Vzhledem k očekávanému přínosu tohoto dílčího 
opatření pro environmentální cíle by vyloučení stu -
dií proveditelnosti ze způsobilých nákladů mohlo 
vážně ohrozit jejich realizaci.63
Účinky opatření nebo dílčích opatření budou 
posouzeny na základě cílů programů, k nimž přispí -
vají. Cíle jsou stanoveny na úrovni prioritních oblastí 
zájmu, pro něž se cíle stanovují předem. Pravidelně 
se monitoruje pokrok programů na základě těchto 
cílů. Tento přístup odráží orientaci politiky na 
výsledky a umožňuje lépe řešit kombinované účinky 
opatření v porovnání s příslušnými cíli.
Členské státy mohou v souvislosti se souborem klí -
čových opatření stanovit dodatečné specifické uka -
zatele pro jednotlivé programy. Z důvodů zachování 
nákladů na monitorování/hodnocení na přiměřené 
úrovni a zamezení nadměrné administrativní zátěže 
by se to však nemělo vyžadovat systematicky pro 
všechna opatření a podopatření.
V případě nedostatečné výkonnosti programů 
vzhledem k jejich cílům mohou řídící orgány 
podrobněji zkoumat úroveň jednotlivých opatření/
podopatření, aby určily příčiny problémů a účinně 
zacílily nápravná opatření.
Subjekty provádějící hodnocení ex post  budou 
dále podrobně zkoumat výkonnost jednotlivých 
opatření/podopatření.
Ukazatele stanovené právními předpisy nebo 
členskými státy navíc představují pouze výchozí 
bod pro hodnocení. Subjekty provádějící hodno -
cení mohou shromáždit doplňující informace, např. 
pomocí případových studií.
Rámeček 10
Monitorování v období 2014–2020 bude obsahovat 
také celkové výdaje podle podopatření zahrnující 
neproduktivní investice (4.4). Ukazatele jsou jednou 
složkou systému monitorování a hodnocení.
Viz rovněž odpověď Komise na bod 63.
Odpovědi Komise 52
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise má za to, že nové programové období 
2014–2020 je příležitostí ke zvýšení synergií mezi 
opatřeními rozvoje venkova k dosažení cílů politiky. 
Přestože ne všechny NPI musí přímo doplňovat jiná 
opatření a režimy rozvoje venkova, v případech, kdy 
tato doplňkovost existuje, Komise příslušné členské 
státy vybídne, aby ve svých výročních zprávách 
o provádění podaly zprávu o počtu a poměru pro -
jektů NPI spojených se splněním agroenvironmen -
tálně-klimatických závazků.
Doporučení 1 b)
Tato část doporučení je určena pro členské státy.
75
Komise se domnívá, že podporu by měly obdržet 
pouze projekty splňující výběrová kritéria a že výbě -
rové postupy by měly být jasné a transparentní.
Výběr operací je lépe zdůrazněn v právním rámci 
pro programové období 2014–2020 a členským 
státům/regionům byly poskytnuty obsáhlé pokyny, 
aby se zajistilo, že budou vybrány pouze nejlepší 
operace a investice přispívající k cílům a prioritám 
programů.
Doporučení 2 a)
Toto doporučení je určeno pro členské státy.Komise má za to, že úmysl Dánska podpořit studie 
proveditelnosti v rámci neproduktivních investic 
je v souladu s právními předpisy: studie provedi -
telnosti, jež získají podporu, by měly být schopné 
dosáhnout negativních investičních závěrů.
Závěry a doporučení
72
NPI by neměly subjektům, které je realizují, genero -
vat větší ekonomickou návratnost. To neznamená, 
že žádnou ekonomickou návratnost nelze očekávat 
a přijmout. U většiny investic prvek návratnosti vždy 
existuje, i když se jedná o investici čistě nepro -
duktivního rázu, jako například v případě výsadby 
živých plotů ze stromů či keřů, které při tvarové 
úpravě nebo stříhání produkují biomasu sloužící 
jako zdroj elektřiny. Vytvořit čistě neproduktivní 
investici je tedy obtížné.
Řídicí orgány mohou snížit intenzitu podpory, ačko -
liv má-li být dosaženo environmentálních cílů, je 
třeba odhadnout dopad tohoto snížení na realizaci 
opatření, aby se zajistilo splnění těchto cílů.
74
Agroenvironmentální cíle, na něž se NPI zaměřují, 
vždy nevyžadují doplňkovost s jinými opatřeními 
rozvoje venkova. Ve většině případů byla podpora 
NPI spojena s agroenviromentálně-klimatickými 
závazky. Cíle NPI je však možné splnit bez propo -
jení s jiným opatřením rozvoje venkova. Například 
podpora nákupu oplocení s cílem zabránit velkým 
masožravcům, aby páchaly škody na dobytku, 
splňuje agroenvironmentální cíl sama o sobě i bez 
propojení s jinými opatřeními rozvoje venkova. Pod -
pora pro NPI může existovat také jako samostatné 
dílčí opatření, které přispívá k agroenvironmentál -
ně-klimatickým cílům.
Odpovědi Komise 53
Doporučení 3 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Společný systém monitorování a hodnocení na 
období 2014–2020 bude sledovat provádění 
opatření, zatímco hodnocení zváží jeho výkonnost 
v návaznosti na příslušné cíle rozvoje venkova.
Doporučení 3 b)
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
78
Komise bude v souladu se svým plánováním auditu 
nadále provádět audity souladu v členských stá -
tech, aby ověřila, zda jsou uhrazené výdaje v sou -
ladu s pravidly. Jelikož tyto audity odhalily rovněž 
nedostatky týkající se přiměřenosti nákladů, byly již 
provedeny podstatné finanční opravy a v současné 
době probíhá řada postupů schvalování souladu, 
jež by měly vést k dalším finančním opravám.
79
Soulad s jednou z metod výběru nabídky (např. 
srovnání různých nabídek, posouzení hodnotícím 
výborem nebo srovnání referenčních nákladů 
s náklady jiných podobných projektů) je dostaču -
jící k zajištění, že jsou vybrány z hlediska nákladů 
přiměřené a odůvodněné nabídky. Ukládání řady 
dalších povinností může vést k zbytečné administra -
tivní zátěži.
80
Třebaže by neproduktivní investice měly být prosté 
produktivních prvků, je obtížné najít investici, jež 
v sobě nebude mít prvek „produktivity“. Jinými 
slovy je obtížné představit si čistě neproduktivní 
investici.
Tyto investice by nicméně měly zůstat převážně 
neproduktivní a jejich „produktivní“ nebo renta -
bilní prvky by tudíž měly být dostatečně omezeny. 
Rovněž by se neměla podceňovat administrativní 
zátěž a složitost spojená s vydělením ekonomických 
přínosů ze způsobilých výdajů.Doporučení 2 b)
Komise toto doporučení přijímá.
Členské státy stanoví výběrová kritéria po konzul -
taci s monitorovacím výborem, jíž se Komise účastní 
v postavení poradce.
Komise vypracovala pokyny ke kritériím způsobi -
losti a výběru, aby členským státům a regionům 
pomohla při plánování a provádění PRV na období 
2014–2020.
Komise bude v souladu se svým plánováním auditu 
nadále provádět audity souladu v členských státech, 
aby ověřila, zda jsou uhrazené výdaje v souladu 
s pravidly zahrnujícími vhodné postupy pro výběr 
a hodnocení projektů. Opatření a platební agentury, 
u nichž má být proveden audit, se určují na základě 
analýzy rizik, kdy nejdůležitějším prvkem je úroveň 
výdajů.
76
Společný systém monitorování a hodnocení posky -
tuje informace z monitorování o tom, co je pod -
porováno. Důkladnější posouzení účinnosti všech 
opatření na základě cílů programů bude provedeno 
v době hodnocení ex post . Je však třeba nalézt 
rovnováhu mezi tím, co lze učinit pomocí monitoro -
vání a hodnocení s ohledem na nadměrnou admini -
strativní zátěž a finanční omezení. Shromažďování 
specifických ukazatelů pro výsledky může být pro 
neproduktivní investice zatěžující.
77
Důkladnější posouzení účinnosti všech opatření na 
základě cílů programů bude včas provedeno v době 
hodnocení ex post .
Odpovědi Komise 54
81
Pokud jde o programové období 2014–2020, Komise 
posílila ustanovení a pokyny týkající se přiměřenosti 
nákladů, které by měly řešit některé z nedostatků 
identifikovaných Účetním dvorem.
Pracovní program auditu je stanoven na základě 
analýzy rizik, kdy nejdůležitějším prvkem je úro -
veň výdajů. Jelikož výše finančních prostředků pro 
neproduktivní investice je relativně nízká, mají 
prioritu finančně významnější opatření, u nichž by 
nedostatky v řídicím a kontrolním systému mohly 
mít větší finanční dopad na rozpočet EU.
Doporučení 5 a)
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
Doporučení 5 b)
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise řádně zohlední zjištění Účetního dvora při 
vypracování svého plánování auditu.
Víceletý plán auditu se stanovuje na základě ana -
lýzy rizik, kdy důležitým prvkem je úroveň výdajů. 
Jelikož výše finančních prostředků pro nepro -
duktivní investice je relativně nízká, mají prioritu 
finančně významnější opatření, u nichž by nedo -
statky v řídicím a kontrolním systému mohly mít 
větší finanční dopad na rozpočet EU.Kromě toho mohou členské státy pro výpočty 
a výplaty grantů použít zjednodušené možnosti 
v oblasti nákladů. V tomto případě musí být pře -
dem proveden přiměřený, spravedlivý a ověřitelný 
výpočet.
Doporučení 4 a)
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
Doporučení 4 b)
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení 4 c)
Toto doporučení je určeno pro členské státy.
Doporučení 4 d)
Komise toto doporučení přijímá a začala s jeho 
prováděním.
Během prověřování programů rozvoje venkova na 
programové období 2014–2020 se Komise zaměřila 
na kontrolu oddílu kontrolovatelnosti a ověřitel -
nosti opatření. Pokud toto vysvětlení chybělo nebo 
nebylo dostatečně podrobné, členské státy musely 
poskytnout doplňující informace.
Doporučení 4 e)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise bude v souladu s víceletým plánem auditu 
nadále provádět audity souladu v členských státech, 
aby ověřila, zda jsou uhrazené výdaje v souladu 
s pravidly, včetně přiměřenosti nákladů. Opatření 
a platební agentury, u nichž má být proveden audit, 
jsou určeny na základě analýzy rizik.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
Neproduktivní investice (NPI) jsou investice, které 
nevytvářejí významnější návratnost, příjmy nebo výnosy 
ani výraznějším způsobem nezvyšují hodnotu 
zemědělského podniku příjemce, ale které mají příznivý 
dopad na životní prostředí. Veřejná podpora pro NPI je 
poskytována z Evropského zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova a z prostředků členských států určených na 
financování. Výše této veřejné podpory často dosahuje 
100 % celkových investičních nákladů. Účetní dvůr dospěl 
k závěru, že podpora NPI přispěla k dosažení 
environmentálních cílů souvisejících s  udržitelným 
využíváním zemědělské půdy, ale způsobem, který nebyl 
nákladově efektivní. Důvodem bylo to, že náklady u 75 % 
navštívených projektů byly nepřiměřeně vysoké. Navíc 
i když řada těchto projektů jevila zřejmé známky 
rentability, byly přesto financovány z veřejných 
prostředků. Účetní dvůr formuluje pět doporučení s cílem 
zlepšit nákladovou efektivitu NPI, které budou 
financovány v programovém období 2014–2020.