V neposlední řadě by měl být snížen strop pro možnost přesunout provádění operací z programů na období 2014–2020 do programového období 2021–2027, aby se tato možnost rozšířila na více operací, které se potýkají se zpožděním. Druhá fáze operací v rámci programů na období 2021–2027 by navíc měla mít zajištěnou způsobilost v souladu s pravidly na období 2014–2020 a řídicí orgány by měly mít možnost poskytovat podporu těmto operacím přímo, pokud bude splněn omezený počet klíčových podmínek. Tato flexibilita v podobě postupného provádění nebude mít vliv na povinnosti členských států plnit požadavky na tematické zaměření a cíle příspěvku v oblasti klimatu.

Kromě toho by do poloviny roku 2024 měla být zavedena míra spolufinancování ve výši až 100 % pro priority podporující socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí z programů na období 2021–2027 a měla by být přezkoumána na základě toho, jak byla využita.

S cílem pomoci všem členským státům řešit dopad války prostřednictvím jejich programů na období 2021–2027 by podpora z EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst měla být rychle mobilizována, a to zvýšením míry předběžného financování.

Ve stejném duchu a s cílem snížit administrativní zátěž pro členské státy, které se neustále přizpůsobují měnícím se potřebám, by měly být umožněny převody mezi tematickými cíli v rámci priority a v rámci fondu a kategorie regionů, aniž by vyžadovaly rozhodnutí Komise o změně programu. Kromě toho se navrhuje zvýšení stropu flexibility u priorit pro výpočet konečného zůstatku příspěvku z fondů. U priorit na podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně těch, které jsou věnovány operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, by měla být v obou programových obdobích stanovena možnost míry spolufinancování ve výši 100 % s cílem podpořit členské státy při řešení potřeb vysídlených osob nyní i v budoucnu.

Dále se navrhuje rovněž umožnit, aby zbývající zdroje z Fondu soudržnosti na období 2014–2020 mohly být využity na podporu operací spadajících do oblasti působnosti EFRR nebo ESF v souladu s pravidly platnými pro tyto fondy. To znamená rozšíření flexibility pro využívání zdrojů z EFRR a ESF na Fond soudržnosti zavedené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562. Podobně vzhledem k tomu, že způsobilost pro operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska byla stanovena ode dne 24. února 2022, měla by být dána možnost vykazovat výdaje na tyto operace i v případě, že jsou již fyzicky dokončeny nebo v plném rozsahu realizovány. Vzhledem k důsledkům války pro odvětví rybolovu a akvakultury by měly být tyto možnosti rozšířeny i na Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).

Návrh je omezen na to, co je zapotřebí, a je zaměřen na zajištění toho, aby veškeré dostupné zdroje v rámci politiky soudržnosti mohly být využity na podporu opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska. Navrhovaná flexibilita nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k plnému využití zdrojů v rámci programů fondů ESI na období 2014–2020 a k umožnění plynulejšího postupného provádění operací až v rámci programů na období 2021–2027.

·umožnit uplatnění míry spolufinancování ve výši až 100 % do 30. června 2024 na samostatnou prioritu zřízenou v rámci programu na podporu operací podporujících socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí. Nejméně 30 % podpory v rámci priority by mělo být poskytnuto příjemcům, kteří jsou místními orgány a organizacemi občanské společnosti působícími v místních komunitách, s cílem zajistit, aby tyto typy příjemců obdržely odpovídající podíl těchto zdrojů vzhledem k jejich aktivní úloze při přijímání a integraci uprchlíků. Celková částka naplánovaná v rámci těchto priorit v členském státě nesmí překročit 5 % původního vnitrostátního přídělu daného členského státu z EFRR a ESF+ dohromady. Míra spolufinancování ve výši až 100 % bude přezkoumána do 30. června 2024 (změna článku 112 nařízení (EU) 2021/1060),

·rozšířit nedávno stanovené jednotkové náklady na podpůrná opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace na 100 EUR na týden za každý celý nebo částečný týden, kdy se daná osoba nachází v dotčeném členském státě, a to na celkovou dobu nejvýše 26 týdnů ode dne příjezdu dané osoby do Unie (změna článku 68c nařízení (EU) č. 1303/2013),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Členské státy, a zejména střední a východní regiony Evropské unie, byly vážně zasaženy důsledky vojenské agrese Ruské federace vůči Ukrajině, a to v době, kdy se ekonomiky členských států stále zotavují z dopadu pandemie COVID-19. Současně s tím, jak čelí neustálému přílivu osob prchajících před ruskou agresí, se mnoho členských států rovněž potýká s nedostatkem pracovních sil, potížemi v rámci dodavatelského řetězce, rostoucími cenami a náklady na energie. To na jedné straně vytváří výzvy pro veřejné rozpočty a na druhé straně zpožďuje provádění investic. Vznikla tak výjimečná situace, kterou je třeba řešit konkrétními, dobře cílenými opatřeními, aby nebylo nutné měnit roční stropy prostředků na závazky a platby víceletého finančního rámce podle přílohy I nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 a aby nebylo ohroženo probíhající zelené, digitální a odolné oživení hospodářství.

(2)S cílem zmírnit rostoucí zátěž na vnitrostátní rozpočty byla nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 provedena řada cílených změn nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014 s cílem usnadnit členským státům využívání zbývajících přídělů z Evropského fondu pro regionální rozvoj („EFRR“), Evropského sociálního fondu („ESF“) a Fondu evropské pomoci nejchudším osobám („FEAD“) v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020, jakož i zdrojů REACT-EU k co nejúčinnějšímu a nejrychlejšímu řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.

(3)Kromě toho nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/613 poskytlo další možnosti rychlé mobilizace zdrojů ke kompenzaci okamžitých rozpočtových nákladů členských států a stanovilo jednotkové náklady s cílem usnadnit financování základních potřeb a podpory osobám, kterým byla poskytnuta dočasná ochrana.

(4)Vzhledem k rozsáhlé povaze ruské invaze by nicméně měl být členským státům umožněn další výjimečný režim, aby se mohly soustředit na nezbytnou reakci na bezprecedentní socioekonomickou situaci, zejména pokud jde o operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.

(5)Vzhledem k dalšímu tlaku na veřejné rozpočty v důsledku vojenské agrese Ruské federace by měla být flexibilita týkající se využívání EFRR a ESF stanovená v čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro tyto operace rozšířena i na Fond soudržnosti, aby jeho zdroje mohly být rovněž použity na podporu operací spadajících do oblasti působnosti EFRR nebo ESF v souladu s pravidly platnými pro tyto fondy. Kromě toho je vhodné rozšířit jednoduché požadavky na monitorování stanovené v čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 na operace podporované z ESF, které řeší migrační výzvy, pokud jsou tyto operace naplánovány v rámci prioritní osy, jež řeší pouze tuto výzvu. Dále by měla být u priorit na podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně těch, které jsou věnovány operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, v obou programových obdobích stanovena možnost míry spolufinancování až ve výši 100 % s cílem podpořit členské státy při řešení potřeb vysídlených osob nyní i v budoucnu. Stejně tak by měla být zvýšena částka na jednotkové náklady, aby se usnadnilo financování základních potřeb a podpory uprchlíků, a její uplatňování by mělo být prodlouženo.

(6)Kromě toho se ukázalo, že stanovení data začátku způsobilosti na 24. února 2022 pro operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace není dostatečné k zajištění toho, aby všechny příslušné operace řešící tyto výzvy mohly být z fondů podporovány. Je proto vhodné výjimečně umožnit výběr těchto operací před schválením související změny programu a způsobilost výdajů na takové operace, které jsou fyzicky dokončeny nebo plně provedeny, a rozšířit tyto možnosti na operace podporované z ENRF, které řeší důsledky ruské agrese pro odvětví rybolovu a akvakultury. S ohledem na to, že v nejvíce postižených regionech jsou k dispozici jen omezené finanční prostředky, mělo by navíc být možné tyto operace podporovat i mimo programovou oblast v rámci příslušného členského státu, vzhledem k tomu, že situace osob prchajících před ruskou agresí a pohybujících se v rámci jednotlivých členských států a mezi nimi představuje výzvu pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie jako celku. Tyto operace by proto měly být způsobilé bez ohledu na to, kde jsou v příslušném členském státě prováděny, neboť jejich umístění není v konečném důsledku rozhodujícím kritériem při řešení okamžitých potřeb.

(7)Kromě toho by vzhledem k vysoké míře zátěže spojené s řešením migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, která dopadla na místní orgány a organizace občanské společnosti působící v místních komunitách, měla být pro tyto subjekty vyčleněna minimální úroveň podpory ve výši 30 % v souvislosti se zdroji používanými na podporu operací v rámci EFRR nebo ESF v souladu s čl. 98 odst. 4 prvním a druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1303/2013.

(8)S cílem zmírnit administrativní zátěž členských států v souvislosti s měnícími se potřebami a dodržováním finančních přídělů v rámci operačního programu by mělo být přijato obecné opatření, kterým se odstraní potřeba formální změny operačního programu v rámci programového období 2014–2020, aby bylo možné provádět převody mezi tematickými cíli v rámci priority téhož fondu a kategorie regionů.

(9)V neposlední řadě by měl být v zájmu optimalizace využití prostředků přidělených na období 2014–2020 v souvislosti s uzavíráním programů v programovém období 2014–2020 zvýšen strop flexibility u priorit pro výpočet konečného zůstatku příspěvku z fondů.

(10)Určitá flexibilita pro řešení bezprecedentní situace by měla být stanovena také v právním rámci, kterým se řídí programy v programovém období 2021–2027. V zájmu zmírnění zátěže pro vnitrostátní rozpočty by měly být opět navýšeny platby předběžného financování na programy v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. Vzhledem k výzvám, které s sebou vysídlování osob přináší, a k integrovaným reakcím, které členské státy vyžadují, by navíc v případech, kdy členský stát věnuje v rámci jednoho ze svých programů soudržnosti na období 2021–2027 prioritu na podporu operací zaměřených na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, měla být do 30. června 2024 pro tuto prioritu možná míra spolufinancování ve výši až 100 % za předpokladu, že je místním orgánům a organizacím občanské společnosti působícím v místních komunitách poskytnuta odpovídající výše podpory a celková částka naplánovaná v rámci těchto priorit v členském státě nepřekročí 5 % původního vnitrostátního přídělu daného členského státu z EFRR a ESF+ dohromady. Tím není dotčena možnost členských států naplánovat dodatečné částky na tyto priority s běžnou mírou spolufinancování. S ohledem na narušení na konci programového období 2014–2020 způsobená ruskou vojenskou agresí vedle dlouhodobých dopadů pandemie na provádění projektů a pokračující narušení hodnotových řetězců by měla být rovněž poskytnuta dodatečná flexibilita, která umožní přímé poskytování podpory a dokončení operací, jejichž provádění bylo zahájeno v souladu s legislativním rámcem na období 2014–2020 před datem tohoto legislativního návrhu, a to i v případech, kdy by tyto operace nespadaly do oblasti působnosti příslušného fondu v rámci programového období 2021–2027, s výjimkou případů, kdy byly fondy použity podle čl. 98 odst. 4 prvního nebo druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby by bylo možné tyto operace přiřadit k typům intervencí, měla by být odpovídajícím způsobem upravena příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060. Podpora těchto operací nebude mít vliv na povinnosti členských států plnit požadavky na tematické zaměření a cíle příspěvku v oblasti klimatu.

(11)Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž pomoci členským státům při řešení výzev plynoucích z příchodu mimořádně vysokého počtu osob prchajících před vojenskou agresí Ruské federace vůči Ukrajině a podpořit pokračující úsilí členských států o přechod k odolnému oživení hospodářství po pandemii COVID-19, může být z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.

(12)Nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 2021/1060 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

(13)Vzhledem k naléhavé potřebě poskytnout rychlou úlevu veřejným rozpočtům s cílem zachovat schopnost členských států podpořit oživení hospodářství, považuje se za vhodné uplatnit výjimku ze lhůty osmi týdnů stanovenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

(14)Vzhledem k potřebě poskytnout rychlou úlevu veřejným rozpočtům s cílem zachovat schopnost členských států udržet proces hospodářského oživení a umožnit urychlené naplánování postupného provádění operací až v rámci programového období 2021–2027, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) č. 1303/2013