Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o šíření družicových údajů z pozorování Země pro komerční účely /* COM/2014/0344 final - 2014/0176 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Sdělení Komise o kosmické průmyslové politice EU z února 2013 nazvané „Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví“[1] stanoví jako jeden z cílů kosmické průmyslové politiky EU zavedení komplexního regulačního rámce, aby se zlepšila právní soudržnost a podpořil vznik evropského trhu s produkty a službami v oblasti vesmíru. V této souvislosti sdělení konkrétně hovoří o zahájení případné regulační iniciativy týkající se zpracování a šíření družicových údajů s vysokým rozlišením pro komerční účely. Rada ve svých závěrech ze dne 30. května 2013 týkajících se výše uvedeného sdělení uznává potřebu posoudit stávající právní rámce s cílem zajistit ochranu, bezpečnost, udržitelnost a hospodářský rozvoj kosmických činností a vyzývá Komisi, aby posoudila potřebu rozvoje právního rámce pro oblast vesmíru v souvislosti se zajištěním řádného fungování vnitřního trhu. V souladu s výše uvedeným se tento návrh směrnice zabývá tématem šíření údajů z družic pro pozorování Země v rámci Unie pro komerční účely, a zejména otázkou definování a řízení družicových údajů s vysokým rozlišením (HRSD) jako samostatné kategorie údajů, které vyžadují diferenciovaný regulační režim, pokud jsou šířeny pro komerční účely. Cílem návrhu je zajištění řádného fungování a rozvoje vnitřního trhu s produkty a službami v oblasti družicových údajů s vysokým rozlišením, a to prostřednictvím vytvoření transparentního, spravedlivého a soudržného právního rámce napříč členskými státy. Tato směrnice je nezbytná, neboť na úrovni legislativy EU neexistují žádné výslovné záruky toho, že by mělo být šíření družicových údajů komerčními hospodářskými subjekty v Unii volné a neomezené, s výjimkou šíření družicových údajů s vysokým rozlišením, které by mělo být kontrolováno s ohledem na vyšší potenciální riziko, jež může neoprávněné nakládaní s údaji obnášet. Dále neexistuje žádný společný přístup na vnitrostátní úrovni, který by upravoval zacházení s družicovými údaji s vysokým rozlišením a služby a produkty odvozené z těchto údajů. To vede k roztříštěnosti právního rámce v Evropě, který se vyznačuje nedostatkem soudržností, transparentnosti a předvídatelnosti a brání tak trhu v tom, aby plně rozvinul svůj potenciál. Navíc je vzhledem k rostoucímu počtu členských států, které disponují kapacitou pro družicové údaje s vysokým rozlišením, pravděpodobné, že dojde k dalšímu zhoršení problému roztříštěnosti platného regulačního rámce, což povede k vytvoření dalších překážek na vnitřním trhu a zvětšení překážek pro konkurenceschopnost. Aby se podařilo tyto problémy překonat, povede tento návrh ke sblížení právních předpisů členských států v oblasti šíření družicových údajů za účelem zajištění soudržnosti. Pomůže snížit byrokratické překážky v odvětví a usnadnit dodržování požadavků právních předpisů. Díky jasnějším podmínkám pro zakládání a provozování podniků se zlepší obchodní předvídatelnost. Sníží se obchodní ztráty, které mohou vzniknout v důsledku absence jasných a předvídatelných podmínek pro získávání údajů a bude možné realizovat nové obchodní příležitosti. To bude mít významně kladný dopad na zakládání a provozování podniků zaměřených na družicové údaje s vysokým rozlišením a na prodej údajů. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Komise po dobu takřka dvou let konzultovala v souvislosti s otázkami týkajícími se tohoto návrhu přímo nebo prostřednictvím externích konzultantů všechny zainteresované instituce v členských státech a široké spektrum subjektů v hodnotovém řetězci zapojených do vesmírných a geoprostorových činností. Dvě studie, které Komise zadala externím konzultantům, provedly analýzu stávajícího právního rámce, pokud jde o HRSD, a byly společně s jinými zdroji využity při posouzení dopadů provedeném Komisí. Studie odhalily, že v oblasti šíření HRSD existují různorodá pravidla a přístupy. Odborníci z Německa a Francie, jediných členských států, které v této oblasti dosud přijaly zvláštní právní předpisy s cílem regulovat své technické kapacity pro HRSD, poskytly Komisi podrobnosti o specializovaných regulačních systémech zavedených v těchto zemích. Při té příležitosti se pozitivně vyjádřili k myšlence vytvoření společného rámce EU. V březnu 2012 byl uspořádán seminář za účasti odborníků na kosmické právo, na němž se potvrdilo, že v Evropě existuje roztříštěný regulační rámec pro družicové údaje. Mezi březnem 2012 a říjnem 2013 Komise několikrát předložila své postřehy týkající se HRSD skupině odborníků pro vesmírnou politiku (SPEG) složené z vnitrostátních odborníků na vesmírnou problematiku. Byly probrány otázky a možnosti regulačních zásahů. V červnu a červenci 2013 proběhla konzultace zúčastněných stran, jejíž součástí byl on-line dotazník zaměřený na další prodejce údajů a veřejné slyšení s cílem získat názory poskytovatelů a dalších prodejců údajů. Hlavní závěry těchto konzultací lze shrnout do následujících bodů: – Zástupci odvětví a zejména další prodejci údajů potvrzují, že stávající rámec pro distribuci družicových údajů a zejména HRSD není dostatečně transparentní, předvídatelný a nezaručuje rovné zacházení, a brání tak plnému rozvinutí tržního potenciálu. Převážná většina aktérů se domnívá, že by opatření zaměřená na vyřešení této situace vedla ke zlepšení podnikatelského prostředí. – Členské státy jsou obecně nakloněny přijetí společného přístupu EU k šíření družicových údajů, který by poskytoval výslovné záruky volného oběhu družicových údajů s nízkým rozlišením, a zejména zaručil účinné a integrované řešení bezpečnostních a tržních otázek souvisejících s družicovými údaji s vysokým rozlišením. Uplatněná opatření by měla být přiměřená a zajišťovat nezbytnou úroveň bezpečnosti. Členské státy rovněž zdůraznily, že konečnou odpovědnost za rozhodnutí související s bezpečností musí zůstat na straně vnitrostátních orgánů. Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu vymezuje vedle základního scénáře další tři možnosti politiky usilující o dosažení cílů zřízením rámce pro nakládání s údaji z pozorování Země v Evropské unii a jejich šíření. Možnost 1 – základní scénář, možnost 2 – doporučení a pokyny, možnost 3 – základní legislativní nástroj a možnost 4 – rozšířený legislativní nástroj. Zjištěné problémy, včetně nedostatečné transparentnosti, předvídatelnosti a nerovného zacházení, vyplývají z toho, že neexistují společná definice družicových údajů s vysokým rozlišením, rámcová kritéria pro stanovení toho, zda by měly být družicové údaje s vysokým rozlišením považovány za citlivé, jasné postupy pro autorizaci, záruky volného oběhu a jasné požadavky na subjekty, které se chtějí stát poskytovateli HRSD. Všechny tyto možnosti politiky, kromě základního scénáře, by se snažily uvedené problémy vyřešit. Rozdíl mezi možností 3 a 4 se týká oblasti působnosti, přičemž možnost 4 zahrnuje udělování licencí pro získání statusu poskytovatele údajů, které možnost 3 ponechává členským státům. Upřednostňovanou možností je možnost 3, která v sobě spojuje dobrou úroveň hospodářských, strategických a sociálních výhod s vysokou úrovní účinnosti a efektivity a současně ponechává co největší prostor členským státům v oblasti kontroly podniků poskytujících údaje na jejich území. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Jelikož uvedená iniciativa počítá s harmonizací v zájmu zajištění řádného vytvoření a fungování vnitřního trhu, je vhodným právním základem příslušné směrnice článek 114 SFEU. Uvedené ustanovení SFEU je obecně použitelné na dva různé typy situací: – pokud právní předpisy přispívají k odstranění pravděpodobných překážek pro uplatňování základních práv; – pokud právní předpisy přispívají k odstranění významného narušení hospodářské soutěže, k němuž by mohlo dojít v důsledku rozdílů mezi vnitrostátními pravidly. Judikatura stanoví praktické normy pro prověřování návrhů podle článku 144 SFEU, přičemž konkrétně uvádí, že skutečným cílem prosazovaných opatření musí být zlepšení podmínek pro vytvoření a fungování vnitřního trhu a že by příslušná opatření skutečně měla mít takový účinek.[2] Tento návrh je v souladu s požadavky vyplývajícími z použití článku 114 SFEU, a to z následujících důvodů: – za prvé je díky výslovným zárukám volného oběhu družicových údajů s nízkým rozlišením jasné, že libovolné údaje nespadající do uvedené definice budou považovány za „připravené k obchodování“, připravené k okamžitému volnému šíření, což přispěje k nerušenému fungování obchodních cyklů (článek 5); – za druhé bude díky stanovení společných technických parametrů HRSD (článek 4) možné zřídit společný rámec pro uplatňování pokročilého právního režimu a vymezit vnitřní trh s HRSD jako specifickou složku trhu v oblasti pozorování Země. Dále vyjasnění toho, který druh či úroveň kvality družicových údajů je nezbytné šířit za určitých podmínek, neboť by mohly případně poškodit bezpečnostní zájmy, umožňuje nastavit nejvhodnější procedurální požadavky v zájmu ochrany veřejnosti; – za třetí se tato směrnice prostřednictvím posílení soudržnosti, transparentnosti a předvídatelnosti regulačního rámce zaměřuje na odstranění/prevenci překážek souvisejících s povahou vnitrostátní jurisdikce bránících volnému oběhu HRSD v rámci Unie, v souladu s podmínkami testování nebo schvalování. Předpokládá se, že šíření HRSD schválených v souladu s touto směrnicí nemůže být následně opětovně posouzeno, omezeno či zakázáno, pokud šíření probíhá v souladu s provedeným testováním nebo schválením (čl. 6 odst. 3); – za čtvrté, tento návrh v zájmu pozitivní integrace obsahuje základní postupy pro šíření HRSD, podporuje rovné a nediskriminační zacházení se všemi dalšími prodejci údajů v EU ze strany poskytovatelů údajů, zabraňuje možným narušením konkurence a dále posiluje tržní příležitosti, které jsou k dispozici v oblasti HRSD (článek 7 a článek 8). Regulačním přístupem zvoleným pro tento návrh je částečná harmonizace. Potvrzuje zásadu volného oběhu družicových údajů s nízkým rozlišením, avšak zaměřuje se pouze na omezený počet hlavních regulačních prvků ve vnitrostátních právních předpisech týkajících se HRSD, které jsou vypracovány dostatečně dobře na to, aby umožňovaly sladění. Proto je plánované sblížení právních předpisů omezené a respektuje zásady subsidiarity a proporcionality (čl. 5 odst. 3 a 4 Smlouvy o EU). Konkrétně, – pokud jde o subsidiaritu, zavádí návrh rozměr Unie prostřednictvím společného přístupu k šíření družicových údajů v rámci Unie a na základě navržených technických definic také rozlišení mezi družicovými údaji s nízkým a vysokým rozlišením. Návrh zavádí rovněž společný přístup založený na transakcích a metadatech pro posouzení šíření družicových údajů s vysokým rozlišením a transparentní procedury, přičemž ponechává všechny neregulované otázky k vyřešení jednotlivým členským státům v souladu s jejich vnitrostátní regulační praxí (jako je například udělování licencí a kontrola poskytovatelů údajů); – pokud jde o proporcionalitu, návrh díky pečlivému výběru regulačních prvků, které mají být sladěny, zajišťuje, že činnost Unie bude přiměřená zjištěným problémům a že navržená opatření jsou skutečně nejvhodnější pro dosažení cílů stanovených v článku 1 navrhované směrnice. Dospělo se k závěru, že nařízení, které by zcela nahradilo stávající vnitrostátní právní předpisy široce pojatým unijním režimem, není ani odůvodněné ani si ho nepřejí členské státy, a to ohledem na skutečnost, že pro řadu operativních problémů jsou přiměřené vnitrostátní právní předpisy a že legitimní bezpečnostní zájmy členských států současně umožňují určité rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy. V důsledku toho by směrnice zaručila požadovanou legislativní flexibilitu spočívající v omezení regulačních opatření výlučně na nejpodstatnější a dostatečně artikulované regulační prvky režimu komercializace družicových údajů z pozorování Země. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro provozní rozpočet. Z přiloženého finančního výkazu vyplývá konkrétní dopad na rozpočet. 2014/0176 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o šíření družicových údajů z pozorování Země pro komerční účely EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 114 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Sdělení Komise o kosmické průmyslové politice EU ze dne 28. února 2013 nazvané „Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví“[4] stanoví jako jeden z cílů kosmické průmyslové politiky EU zavedení soudržného regulačního rámce, aby se zlepšila právní soudržnost a podpořil vznik trhu Unie s produkty a službami v oblasti vesmíru. V této souvislosti sdělení konkrétně hovoří o zahájení případné regulační iniciativy týkající se zpracování a šíření družicových údajů s vysokým rozlišením pro komerční účely. (2) Rada ve svých závěrech ze dne 30. května 2013 týkajících se sdělení Komise o kosmické průmyslové politice EU uznává potřebu posoudit stávající právní rámce s cílem zajistit ochranu, bezpečnost, udržitelnost a hospodářský rozvoj kosmických činností a uvítala záměr Komise posoudit potřebu rozvoje právního rámce pro oblast vesmíru v souvislosti se zajištěním řádného fungování vnitřního trhu a při dodržování zásady subsidiarity. (3) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013[5] umožňuje, aby byly z působnosti této směrnice vyňaty specifické údaje získané v rámci Evropského programu monitorování Země a programu Copernicus. (4) Šíření družicových údajů s vysokým rozlišením komerčními provozovateli doposud regulovaly individuálně členské státy, v nichž jsou provozovatelé registrováni. (5) Neexistuje žádný společný přístup na vnitrostátní úrovni, který by upravoval nakládání s údaji z družic s vysokým rozlišením a služby a produkty odvozené z těchto údajů. To vede k roztříštěnosti regulačního rámce v Unii, který se vyznačuje nedostatkem soudržností, transparentnosti a předvídatelnosti, což tudíž trhu bránilo v tom, aby plně rozvinul svůj potenciál. (6) Počet členských států s kapacitou pro získání družicových údajů s vysokým rozlišením roste a vnitrostátní regulační rámce se stále více rozcházejí. V důsledku toho vytváří roztříštěnost regulačního rámce nové překážky pro vnitřní trh a větší překážky pro konkurenceschopnost. (7) V zájmu překonání tohoto problému by měla směrnice zajistit řádné fungování a rozvoj vnitřního trhu s družicovými údaji s vysokým rozlišením a odvozenými produkty a službami, a to prostřednictvím vytvoření transparentního, spravedlivého a soudržného právního rámce napříč členskými státy. Sblížení právních předpisů členských států v oblasti šíření družicových údajů s vysokým rozlišením v zájmu zajištění soudržnosti z hlediska kontroly jejich šíření by mělo omezit byrokratické překážky odvětví a usnadnit dodržování požadavků právních předpisů. Tato směrnice zlepší obchodní předvídatelnost zavedením jasnějších podmínek pro zakládání a provozování podniků. (8) Fungující vnitřní trh s družicovými údaji s vysokým rozlišením a odvozenými produkty a službami by podpořil rozvoj konkurenceschopného kosmického průmyslu a odvětví služeb Unie, maximalizoval pro evropské podniky příležitosti vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti a podpořil by využívání družicových údajů s vysokým rozlišením. Proto je nezbytné stanovit společnou normu Unie pro družicové údaje s vysokým rozlišením, což odráží také rizika spojená s neúmyslným zveřejněním družicových údajů s vysokým rozlišením. (9) Aby se zavedla společná unijní norma pro družicové údaje s vysokým rozlišením, měla by být vytvořena definice družicových údajů s vysokým rozlišením založená na technických schopnostech systému pro pozorování Země, jeho čidlech a režimech čidla, jež jsou používány k vytváření údajů z pozorování Země. Technickými schopnostmi systému pro pozorování Země, jeho čidel a režimů čidla, které by měly být zohledněny, jsou prostorové rozlišení, spektrální pokrytí, spektrální rozlišení, radiometrické rozlišení, časové rozlišení a polohová přesnost. Definice by měla být založena na dostupnosti podobných údajů z pozorování Země na celosvětových trzích a měla by vycházet z potenciálního ohrožení zájmů Unie nebo členských států, včetně zájmů v oblasti vnitřní a vnější bezpečnosti, které může vyplynout z šíření údajů z pozorování Země. Tato definice rovněž umožňuje identifikovat družicové údaje z pozorování Země jiné než údaje s vysokým rozlišením a je základem záruky volného oběhu těchto údajů s ohledem na skutečnost, že nemají potenciál ohrozit výše uvedené zájmy. (10) Možnost posoudit všechny příslušné proměnné v procesu šíření družicových údajů s vysokým rozlišením by měla umožnit přesné posouzení, které podpoří využívání družicových údajů s vysokým rozlišením, a vytváří tak maximální obchodní výhody pro dotčené podniky. Posouzení šíření je z hlediska bezpečnosti mnohem účinnější než posouzení založené pouze na samotných družicových údajích s vysokým rozlišením. (11) Testování družicových údajů s vysokým rozlišením při prvním vstupu na trh prostřednictvím zvláštního testovacího postupu by mělo zajistit podporu používání družicových údajů s vysokým rozlišením a posílení trhů v oblasti pozorování Země v Unii a současně zabránit ohrožení zájmů Unie nebo jednoho či více členských států. Kritéria testovacího postupu by měla zohlednit všechny příslušné faktory šíření družicových údajů s vysokým rozlišením, aby se zajistilo, že členské státy mohou nastavit co nejvhodnější podmínky vymezením těchto kritérií a kombinací výsledných norem v rámci nejvhodnějšího postupu. Uvedená kritéria by měla popsat metadata týkající se zamýšleného šíření, což zajistí, že může být testování provedeno bez posouzení samotných družicových údajů s vysokým rozlišením a může být proto provedeno před vytvořením a šířením uvedených údajů. Testovací postup by měl podpořit komerční využití družicových údajů s vysokým rozlišením a dotčené podniky, a to zejména prostřednictvím své transparentnosti a schopnosti přinášet jasné výsledky umožňující rychlé a automatické provádění, což z něj dělá účinný systém filtrů. (12) Aby se zajistilo co nejúčelnější a nejúčinnější uspokojení obchodních a administrativních potřeb, mohou členské státy umožnit, aby testovací postup provedl sám poskytovatel údajů nebo jakýkoliv jiný vhodný soukromý subjekt. (13) Ačkoliv by určitá kritéria a provozní pravidla testovacího postupu měla šíření družicových údajů s vysokým rozlišením umožňovat v převážné většině případů, je stále nezbytný schvalovací postup, v rámci kterého by mělo být případ od případu provedeno hloubkové posouzení všech okolností příslušného případu, aby se podpořilo šíření družicových údajů s vysokým rozlišením. Ve směrnici je uveden seznam zájmů, na jejichž základě lze schválení zamítnout. (14) S ohledem na administrativní postupy zavedené v členských státech za účelem dodržení této směrnice, a zejména s ohledem na schvalovací postup, by členské státy měly dodržovat náležitý administrativní postup. (15) Aby byl zaručen volný oběh družicových údajů s vysokým rozlišením, které byly vytvořeny systémy pro pozorování Země provozovanými z třetích zemí, stanoví tato směrnice podmínky, ze kterých by členské státy neměly zakazovat, omezovat nebo bránit volnému oběhu uvedených údajů. (16) Aby se udržel krok s technologickým vývojem a dostupností družicových údajů s vysokým rozlišením na celosvětových trzích, existuje ustanovení o pravidelném přezkumu této směrnice. (17) Aby bylo Komisi umožněno monitorovat provádění, měly by mít členské státy povinnost poskytnout Komisi nezbytné informace k posouzení vývoje trhu s družicovými údaji s vysokým rozlišením v Unii. (18) Tato směrnice nemá dopad na pravomoci členských států v oblasti zahraniční politiky a národní bezpečnosti, ani by neměla být vykládána způsobem, který by členským státům bránil ve výkonu jejich pravomocí v této oblasti a bránil jim brát ohled na zájmy Unie v oblasti bezpečnostní a zahraniční politiky. (19) Ustanoveními této směrnice není dotčeno uplatňování obecných pravidel a smluvního práva a jakéhokoliv dalšího příslušného práva v dalších oblastech, včetně právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, práv duševního nebo průmyslového vlastnictví, práva na důvěrnost, obchodní tajemství, soukromí a práv spotřebitelů. (20) Na službu spočívající v šíření družicových údajů z pozorování Země s vysokým rozlišením pro komerční účely by se měla vztahovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES[6]. V případě rozporu mezi ustanoveními směrnice 2006/123/ES a této směrnice mají přednost ustanovení této směrnice. (21) Tato směrnice by se neměla vztahovat na žádnou službu poskytnutou mezi provozovatelem družice a poskytovatelem údajů, která poskytovateli umožňuje přístup k družicovým údajům s vysokým rozlišením. Jestliže poskytovatel údajů poskytne službu systému pro pozorování Země, musí být udělení příslušné zakázky poskytovateli údajů v souladu s platnými právními předpisy o zadávání veřejných zakázek. (22) Platnými právními předpisy jsou předpisy Unie o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, a zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 95/46/ES[7] a nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 45/2001[8] ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. (23) Jelikož cíle této směrnice, tedy zajištění fungování vnitřního trhu s údaji z pozorování Země, nemůže být dosaženo pouze jednotlivými členskými státy, o čemž svědčí rozdíly mezi stávajícími vnitrostátními právními předpisy a jejich roztříštěnost, ale lze ho spíše s ohledem na snížení byrokratických překážek a zlepšení podmínek pro podniky dosáhnout na úrovni Unie, je přiměřené přijmout opatření na úrovni Unie v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (24) Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011[9] zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva. Ve vztahu k této směrnici považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Účel a předmět (1) Účelem této směrnice je vytvořit vnitřní trh s údaji z pozorování Země prostřednictvím harmonizace určitých pravidel pro jejich šíření. (2) Pro účel uvedený v odstavci 1 tato směrnice stanoví pravidla a postupy týkající se šíření družicových údajů z pozorování Země. Článek 2 Oblast působnosti (1) Tato směrnice se vztahuje na šíření údajů z pozorování Země vytvořených systémy pro pozorování Země. (2) Tato směrnice se nevztahuje na šíření údajů z pozorování Země vytvořených systémy pro pozorování Země, které jsou: (a) zvláštními údaji GMES podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013[10] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010[11] a na něž se vztahuje příslušné politiky v oblasti údajů a informací. (b) daty ze zvláštních misí programu Copernicus podle [COM NB][12] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014[13] a na něž se vztahuje politika programu Copernicus v oblasti údajů a informací. (3) Tato směrnice se nevztahuje na šíření družicových údajů uvedených v odstavci 1, pokud je toto šíření prováděno Unií nebo jedním či více členskými státy nebo jejich jménem a pod jejich dozorem, a to pro účely bezpečnosti a obrany. Článek 3 Definice Pro účely této směrnice se rozumí: (1) „systémem pozorování Země“ oběžný transportní systém, družice nebo konstelace družic, jež jsou při použití jednoho nebo více čidel schopny vytvářet údaje z pozorování Země; (2) „údaji z pozorování Země“ údaje zpracované ze signálů vytvořených jedním nebo více čidly systému pozorování Země a také informace z nich odvozené, bez ohledu na míru jejich zpracování a typ jejich uložení či prezentace; (3) „družicovými údaji s vysokým rozlišením“ údaje z pozorování Země definované v článku 4; (4) „poskytovatelem údajů“ fyzická nebo právnická osoba, která má přímo nebo prostřednictvím provozovatele systému pozorování Země přístup k družicovým údajům s vysokým rozlišením a která nepodstoupila testovací a schvalovací postup uvedené v článku 7 a článku 8 a šíří údaje na základě žádosti svého zákazníka nebo z vlastní iniciativy; (5) „čidlem“ součást systému pozorování Země, která zaznamenává elektromagnetické vlny v libovolném spektrálním rozsahu nebo gravitační pole vytvářející údaje z pozorování Země; (6) „režimem čidla“ způsob, kterým jedno nebo více čidel vytváří údaje z pozorování Země, pokud jde o získávání specifických údajů z pozorování Země; (7) „šířením“ činnost, prostřednictvím které jsou družicové údaje s vysokým rozlišením vytvořené pozorováním Země zpřístupňovány poskytovatelem údajů libovolné třetí straně; (8) „šířením považovaným za citlivé“ šíření, které by mohlo v různé míře poškodit zájmy Unie nebo členských států, včetně zájmů v oblasti vnitřní a vnější bezpečnosti. Článek 4 Definice družicových údajů s vysokým rozlišením Družicové údaje s vysokým rozlišením jsou definovány na základě přesných technických specifikací. Tyto technické specifikace jsou uvedeny v příloze. Článek 5 Šíření údajů z pozorování Země Členské státy nesmí zakazovat, omezovat nebo jinak bránit šíření nebo volnému oběhu údajů, které nejsou družicovými údaji s vysokým rozlišením, proto, že je jejich šíření považováno za citlivé. Článek 6 Šíření družicových údajů s vysokým rozlišením (1) Členské státy zajistí, aby na jejich území neprobíhalo bez řádného monitorování příslušnými vnitrostátními orgány šíření družicových údajů s vysokým rozlišením, které byly vytvořeny systémy pro pozorování Země provozovanými z území členského státu. (2) Členské státy v případech, kdy se na jejich území nachází poskytovatel údajů, zajistí, aby bylo šíření údajů uvedených v odstavci 1 prováděno v souladu s testovacím a schvalovacím postupem stanovenými v článku 7 a článku 8. (3) Členské státy nesmí zakázat, omezit nebo bránit volnému oběhu družicových údajů s vysokým rozlišením, proto, že je jejich šíření považováno za citlivé, pokud je uvedené šíření schváleno v souladu s postupy stanovenými v článku 7 a článku 8. Článek 7 Testovací postup (1) Členské státy zajistí, aby se na veškeré šíření údajů uvedených v čl. 6 odst. 1 na jejich území vztahoval testovací postup. (2) Účelem testovacího postupu je stanovit, zda šíření není považováno za citlivé a může být prováděno bez dalšího schválení, nebo zda za citlivé považováno je a vyžaduje schválení podle článku 8. (3) Testovací postup umožňuje předběžné posouzení založené na metadatech a sestává z posouzení následujících kritérií s ohledem na zamýšlené šíření: (a) totožnosti subjektu, který požaduje údaje z pozorování Země; (b) osob a kategorií osob, které mohou mít přístup k údajům z pozorování Země; (c) charakteristik informací, které představují údaje z pozorování Země získané v důsledku činnosti čidla a režimu zpracování; (d) cílové oblasti, na níž se údaje z pozorování Země vztahují; (e) doby vytvoření údajů z pozorování Země a prodlevy mezi vytvořením údajů a jejich zamýšleným šířením; (f) pozemních přijímacích stanic, do kterých budou údaje o sledování Země z družice vysílány. (4) Členské státy stanoví kritéria uvedená v odstavci 3 a provozní pravidla upravující způsob jejich kombinace v rámci testovacího postupu. Stanovení kritérií a provozních pravidel se provede na základě: (a) dostupnosti podobných údajů z pozorování Země na celosvětových trzích; (b) potenciálního ohrožení zájmů Unie nebo členských států, včetně zájmů v oblasti vnitřní a vnější bezpečnosti, které může vyplynout z šíření údajů z pozorování Země. (5) Členské státy zajistí, aby byla kritéria a provozní pravidla veřejně přístupná, vymezená a stanovená nediskriminačním způsobem a aby neponechávala prostor pro pochybnosti o tom, zda je šíření považováno za citlivé či nikoli. (6) Členské státy ustanoví vhodný soukromý či veřejný subjekt odpovědný za provádění testovacího postupu. Tento subjekt neprodleně oznámí výsledky testovacího postupu vyžadující straně. Článek 8 Schvalovací postup (1) Členské státy vytvoří schvalovací postup, kterým se určí, zda může být šíření, které je podle testovacího postupu uvedeného v článku 7 považováno za citlivé, příslušnými vnitrostátními veřejnými orgány schváleno. (2) Poskytovatel údajů, který zamýšlí provádět šíření považované za citlivé, předloží pro účely odstavce 1 žádost příslušnému vnitrostátnímu orgánu. (3) Příslušný vnitrostátní orgán může zamítnout žádost o schválení šíření družicových údajů s vysokým rozlišením, pokud se domnívá, že uvedené šíření by mohlo narušit některý z těchto zájmů: (a) zásadní bezpečnostní zájmy Unie nebo členského státu; (b) základní zájmy Unie nebo členského státu v oblasti zahraniční politiky; (c) zásadní zájmy Unie nebo členského státu v oblasti veřejné bezpečnosti; (4) Pokud příslušný vnitrostátní orgán určí, že žádný z důvodů pro odmítnutí žádosti uvedených v odstavci 3 nebyl naplněn, dotčené šíření schválí. (5) Při schvalování žádosti může příslušný vnitrostátní orgán uložit určité podmínky, aby se zajistilo dodržení cílů uvedených v odstavci 3. Jakákoliv taková podmínka musí vycházet z objektivních kritérií a nesmí být diskriminační. (6) Při schvalování žádosti se může příslušný vnitrostátní orgán rozhodnout konzultovat příslušný vnitrostátní orgán členského státu, kterého se týká první šíření družicových údajů s vysokým rozlišením. (7) Členské státy mohou v rámci jednoho administrativního postupu schválit šíření v pravidelných intervalech nebo šíření týkající se velkých cílových oblastí. (8) Členské státy zajistí, aby příslušný vnitrostátní orgán přijal rozhodnutí uvedené v odstavci 3 co nejdříve, a nejpozději do sedmi dnů od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2. Příslušný vnitrostátní orgán o uvedeném rozhodnutí uvědomí poskytovatele údajů. (9) Členské státy zajistí, aby bylo možné se proti rozhodnutí příslušného vnitrostátního orgánu uvedeného v odstavcích 3 a 5 odvolat. (10) Členské státy mohou žádosti uvedené v odstavci 2 zpoplatnit, pokud jsou poplatky v rozumné výši a přiměřené nákladům, které příslušnému vnitrostátnímu orgánu v rámci schvalovacího postupu vznikly. Článek 9 Družicové údaje s vysokým rozlišením z třetích zemí Členské státy nesmí zakázat, omezit nebo bránit volnému oběhu družicových údajů s vysokým rozlišením, které byly vytvořeny systémy pro sledování Země provozovanými z třetích zemí, proto, že je jejich šíření považováno za citlivé, pokud bylo uvedené šíření schváleno a je pod účinným dohledem příslušného vnitrostátního orgánu členského státu, v němž má sídlo poskytovatel údajů, který družicové údaje s vysokým rozlišením ze třetích zemí šíří. Článek 10 Příslušné vnitrostátní orgány (1) Členské státy určí příslušný vnitrostátní orgán nebo příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za uplatňování této směrnice. (2) Příslušným vnitrostátním orgánem pro účely článku 8 je příslušný vnitrostátní orgán členského státu, v němž sídlí poskytovatel údajů. Článek 11 Podávání zpráv členskými státy (1) Členské státy Komisi sdělí: (a) seznam systémů pro sledování Země vytvářejících družicové údaje s vysokým rozlišením, které jsou provozovány z jejich území, a příslušných provozovatelů družicového systému; (b) seznam poskytovatelů údajů na svém území; (c) určené příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 10. (2) Členské státy Komisi každoročně poskytnou statistické informace o testovacím postupu uvedeném v článku 7 a o schvalovacím postupu uvedeném v článku 8, a to včetně následujících informací: (a) celkový počet testovaných transakcí s údaji; (b) procentní podíl testovacích postupů, jejichž výsledkem bylo zjištění šíření považovaného za citlivé respektive nepovažovaného za citlivé; (c) procentní podíl subjektů požadujících údaje z pozorování Země v souladu s čl. 7 odst. 3 písm. a) od provozovatelů domácích, v rámci Unie, přeshraničních a mimo Unii; (d) celkový počet žádostí o schválení; (e) procentní podíl zamítnutých žádostí o šíření. (3) Členské státy zpřístupní informace uvedené v odstavcích 1 a 2 v elektronické podobě. Článek 12 Přezkum Do tří let od uplynutí lhůty pro provedení uvedené v článku 13 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice. Článek 13 Provedení (1) Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2017. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění. (2) Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. (3) Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 14 Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Článek 15 Určení Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda ZJEDNODUŠENÝ FINANČNÍ VÝKAZ (použije se pro jakákoli interní rozhodnutí Komise obecného významu s rozpočtovými důsledky na prostředky správní povahy či na lidské zdroje, není-li vhodné použít jiný druh finančního výkazu – článek 27 vnitřních pravidel) 1 Název předlohy rozhodnutí: SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, o šíření družicových údajů z pozorování Země pro komerční účely 2 Příslušné oblasti politik a aktivity ABB: Oblasti politiky: Vesmír a vnitřní trh. ABB: Lidské zdroje a ostatní správní výdaje. 3 Právní základ ¨ Správní samostatnost X Jiné (upřesněte): článek 114 SFEU 4 Popis a odůvodnění: V souladu se sdělením Komise o kosmické průmyslové politice EU z února 2013 nazvaným „Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví“ vypracovalo GŘ ENTR návrh směrnice o šíření družicových údajů z pozorování Země pro komerční účely. Cílem směrnice je zajištění řádného fungování a rozvoje vnitřního trhu s produkty a službami v oblasti družicových údajů pro komerční účely, a to prostřednictvím vytvoření transparentního, předvídatelného, spravedlivého a soudržného právního rámce napříč členskými státy. 5 Doba trvání a odhadovaný finanční dopad: 5.1 Doba použití: ¨ Rozhodnutí s omezenou dobou platnosti: rozhodnutí v platnosti od [datum] do [datum] X Rozhodnutí s neomezenou dobou platnosti: v platnosti od 1.1.2015 5.2 Odhadovaný dopad na rozpočet: Předloha rozhodnutí znamená: ¨ úspory X vícenáklady (pokud ano, upřesněte dotčený okruh / dotčené okruhy víceletého finančního rámce): Okruh 5 V tabulce odhadovaného finančního dopadu v příloze vyplňte prostředky správní povahy nebo pro lidské zdroje. Má-li návrh rozhodnutí neomezenou platnost, náklady musí být uvedeny pro každý rok rozvoje a poté pro každý rok provozu na plnou kapacitu (ve sloupci „celkem/roční náklady“). 5.3 Příspěvky třetích stran na financování předlohy rozhodnutí: Pokud návrh počítá se spolufinancováním ze strany členských států nebo jiných subjektů (upřesněte kterých), měl by být uveden odhad úrovně spolufinancování, je-li známa. prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok n || Rok n+1 || Rok n+2 || Rok n+3 || Rok n+4 || Rok n+5 || Rok n+6 || Celkem Upřesněte zdroj/subjekt spolufinancování || || || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || || 5.4 Vysvětlení číselných údajů: Průměrné náklady na zaměstnance jsou uvedeny na konci stránky http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html Návrh nemá žádný dopad na rozpočet, pokud jde o operační prostředky nebo prostředky na správní provádění. Návrh má omezený dopad na rozpočet, pokud jde o výdaje na lidské zdroje a ostatní správní výdaje, které Komisi vznikly v souvislosti se zajištěním plnění jejích povinností v rámci navrhovaného právního nástroje, tj. při monitorování, hodnocení a případně revizi či aktualizaci právních aktů. Celkové dopady na rozpočet jsou velmi nízké a během víceletého finančního rámce 2014 – 2020 budou omezeny na přibližně 0,3 milionu EUR. 6 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ¨ Návrh si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. ¨ Návrh vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[14]. 7 Dopad úspor či vícenákladů na přidělování zdrojů: X Zdroje získané vnitřním přerozdělením v rámci útvarů ¨ Zdroje již přidělené dotčenému útvaru nebo útvarům ¨ Zdroje je třeba požadovat v příštím postupu přidělování Potřebné lidské a správní zdroje budou pokryty z finančních prostředků, které lze přidělit řídícímu GŘ v rámci každoročního postupu přidělování finančních zdrojů s ohledem na stávající rozpočtová omezení. PŘÍLOHA: ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD (úspory nebo vícenáklady) NA PROSTŘEDKY SPRÁVNÍ POVAHY NEBO PROSTŘEDKY NA LIDSKÉ ZDROJE FTE=v přepočtu na plné pracovní úvazky (Full-Time Equivalent) XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) FTE v počtu osob za rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Celkem N (2014) || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6 Okruh 5 || FTE || prostředky || FTE || prostředky || FTE || prostředky || FTE || prostředky || FTE || prostředky || FTE || prostředky || FTE || prostředky || || Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || || || || || || || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 1 AD || 0,132 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || || || || || || || || || || Externí zaměstnanci || XX 01 02 01 („Celkový rámec“) || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (při delegacích) || || || || || || || || || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet– OKRUH 5 || || || || || || || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 1 || 0,132 Mimo okruh 5 || Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || || || || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || || || || || || || || || || || Externí zaměstnanci XX 01 04 yy || || || || || || || || || || || || || || || || – V ústředí || || || || || || || || || || || || || || || || – Při delegacích || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (v přímém výzkumu) || || || || || || || || || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet – mimo OKRUH 5 || || || || || || || || || || || || || || || || CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || || Potřebné lidské a správní zdroje budou pokryty z finančních prostředků, které lze přidělit řídícímu GŘ v rámci každoročního postupu přidělování finančních zdrojů s ohledem na stávající rozpočtová omezení. Ostatní správní prostředky XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || CELKEM n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6 Okruh 5 || || || || || || || || V ústředí: || || || || || || || || XX 01 02 11 01 – Náklady na služební cesty a reprezentaci || || || || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,016 XX 01 02 11 02 – Náklady na konference a zasedání || || || || || || || || XX 01 02 11 03 – Výbory || || || || || || || || XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace || || || || || || || 0,15 || 0,15 XX 01 03 01 03 – Zařízení IKT[15] || || || || || || || || XX 01 03 01 04 – Zařízení IKT2 || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (podle potřeby upřesněte) || || || || || || || || Při delegacích: || || || || || || || || XX 01 02 12 01 – Náklady na služební cesty, konference a reprezentaci || || || || || || || || XX 01 02 12 02 – Další vzdělávání zaměstnanců || || || || || || || || XX 01 03 02 01 – Pořízení a pronájem budov a související výdaje || || || || || || || || XX 01 03 02 02 – Zařízení, nábytek, dodávky a služby || || || || || || || || Mezisoučet– OKRUH 5 || || || || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,154 || 0,166 Mimo okruh 5 || || || || || || || || XX 01 04 yy – Výdaje na technickou a administrativní pomoc (mimo externí zaměstnance) z operačních prostředků (bývalé položky „BA“) || || || || || || || || – V ústředí || || || || || || || || – Při delegacích || || || || || || || || XX 01 05 03 - Ostatní výdaje na řízení v nepřímém výzkumu || || || || || || || || 10 01 05 03 - Ostatní výdaje na řízení v přímém výzkumu || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (podle potřeby upřesněte) || || || || || || || || Mezisoučet – mimo OKRUH 5 || || || || || || || || CELKOVÝ SOUČET || || || || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,187 || 0,298 Potřebné lidské a správní zdroje budou pokryty z finančních prostředků, které lze přidělit řídícímu GŘ v rámci každoročního postupu přidělování finančních zdrojů s ohledem na stávající rozpočtová omezení. [1] COM(2013)108 final [2] Věc C–380/03 Reklama na tabákové výrobky II , sb. rozh. 2006, s. I–11573, body 80 a 81. [3] Úř. věst. C , , s. . [4] COM(2013) 108 final. [5] Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES (Úř. věst. L 309, 19.11.2013, s. 1). [6] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36). [7] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31). [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst L 8, 12.1.2001, s.2). [9] Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14. [10] Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES (Úř. věst. L 309, 19.11.2013, s. 1). [11] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1). [12] [13] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014 , kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44). [14] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody na období 2007–2013. [15] IKT: Informační a komunikační technologie PŘÍLOHA Technické specifikace Technickými specifikacemi podle článku 4 jsou kterékoliv z následujících schopností systému pozorování Země, jeho čidel a režimů čidel spočívající ve vytváření údajů z pozorování Země: (a) s prostorovým rozlišením (schopnost identifikovat a rozlišovat geometrické útvary v libovolném směru v prostoru) 2,5 m a méně; (b) v spektrálním rozsahu od 8 do 12 mikrometrů (infračervené tepelné záření) s prostorovým rozlišením 5 metrů nebo méně; (c) v spektrálním rozsahu od 1 milimetru do 1 metru (mikrovlny) s prostorovým rozlišením 3 metry nebo méně; (d) s počtem spektrálních kanálů větším než 49 (hyperspektrální čidla) a prostorovým rozlišením 10 metrů, nebo (e) s vlastní polohovou přesností 5 metrů nebo méně.