EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 21.9.2018 COM(2018) 661 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva orgánu příslušnému k udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2017 {SWD(2018) 429 final}



Obsah 1. Úvod 2. Úkol Útvaru interního auditu: nezávislost, objektivita a odpovědnost Cíle a rozsah zprávy 3. Přehled auditní činnosti 3.1. Provádění plánu auditů na rok 2017 3.2. Statistické údaje o doporučeních Útvaru interního auditu 4. Závěry na základě auditní činnosti provedené v roce 2017 4.1. Závěry o auditech výkonnosti 4.1.1. Výkonnost generálních ředitelství Komise, jejích útvarů a výkonných agentur: horizontální procesy 4.1.2. Výkonnost v oblasti vynakládání provozních a správních rozpočtových prostředků 4.2. Omezené závěry Útvaru interního auditu o stavu vnitřních kontrol jednotlivých generálních ředitelství 4.3. Souhrnný výrok k finančnímu řízení Komise 5. Konzultace s komisí pro řešení finančních nesrovnalostí, již zřídila Komise 6. Zmírňující opatření, pokud jde o možný střet zájmů (mezinárodní standardy) – šetření evropského veřejného ochránce práv 7. Závěry



1.Úvod

Tato zpráva informuje Evropský parlament a Radu o práci, kterou provádí Útvar interního auditu (IAS) Komise, jak požaduje finanční nařízení. Vychází ze zprávy vypracované interním auditorem Komise ohledně zpráv Útvaru interního auditu o auditu a konzultačních zpráv dokončených v roce 2017 , jež se týkaly generálních ředitelství Komise, jejích útvarů a výkonných agentur . V souladu s právním základem obsahuje přehled počtu a typů realizovaných interních auditů, doporučení a opatření, jež byla na základě těchto doporučení učiněna.



2.Úkol Útvaru interního auditu: nezávislost, objektivita a odpovědnost Cíle a rozsah zprávy Úkolem Útvaru interního auditu je poskytovat Komisi nezávislé, objektivní ověřovací a poradenské služby, jež mají přinést přidanou hodnotu a zlepšit činnost Komise. Prostřednictvím systematického, disciplinovaného přístupu k hodnocení a poskytování doporučení, jejichž účelem je zvyšovat účinnost řízení rizik a kontrolních a správních procesů, pomáhá Útvar interního auditu Komisi dosahovat stanovených cílů. Mezi jeho úkoly patří hodnocení a poskytování vhodných doporučení pro zlepšování správního procesu v zájmu naplňování následujících cílů: prosazování vhodné etiky a hodnot v rámci organizace, zajištění účinného řízení výkonu organizace a odpovědnosti a účinného sdělování informací o rizicích a řízení do příslušných oblastí organizace. Tím podporuje kulturu účinného a efektivního řízení v rámci Komise a jejích útvarů. Nezávislost Útvaru interního auditu je ustanovena finančním nařízením a jeho chartou poslání přijatou Komisí. Útvar interního auditu podává zprávu o všech svých auditech Výboru pro pokrok v oblasti auditu. Tento výbor pomáhá sboru komisařů tím, že zajišťuje, aby výsledky práce Útvaru interního auditu a Evropského účetního dvora byly útvary Komise řádně zohledněny a aby je následovaly příslušné kroky. Útvar interního auditu vykonává svou činnost v souladu s finančním nařízením a mezinárodními standardy pro profesionální praxi interního auditu a etickým kodexem Institutu interních auditorů. Útvar interního auditu neprovádí audity kontrolních systémů členských států pro fondy EU. Tyto audity, které dosahují na úroveň jednotlivých příjemců, jsou prováděny interními auditory členských států, vnitrostátními auditními orgány, dalšími jednotlivými generálními ředitelstvími Komise a Evropským účetním dvorem. Útvar interního auditu však provádí audity opatření, jež útvary Komise přijímají za účelem auditu orgánů členských států a dalších orgánů odpovědných za rozdělování finančních prostředků EU (např. Organizace spojených národů) a za účelem dohledu nad nimi. V souladu s finančním nařízením je Útvar interního auditu oprávněn vykonávat své povinnosti na místě, včetně území členských států.



3.Přehled auditní činnosti 3.1.Provádění plánu auditů na rok 2017 Do uzávěrky 31. ledna 2018 dosáhlo provádění aktualizovaného plánu auditů na rok 2017 hodnoty 98 % plánovaných zakázek auditů v Komisi, útvarech a výkonných agenturách . Bylo dokončeno 148 zakázek (včetně auditů, následných zakázek, přezkumů a konzultací), které lze rozdělit takto: 2017 2016 2015 Zakázky Zprávy Zakázky Zprávy Zakázky Zprávy Audit 54 58 52 60 38 52 Následné činnosti 90 - 95 - 96 - (Omezený) přezkum 2 2 6 6 2 2 Zpráva pro vedení 0 0 0 1 1 1 Posouzení rizik JSIS 0 0 0 0 1 1 Konzultace 2 2 1 1 1 1 Celkem 148 62 154 68 139 57 Počáteční plán na rok 2017 obsahoval 66 auditních zakázek (včetně auditů, přezkumů a konzultací, ale bez následných zakázek), které měly být dokončeny do data uzávěrky 31. ledna 2018. Plán kromě toho obsahoval 38 zakázek, které měly být zahájeny před uvedeným datem uzávěrky a dokončeny v roce 2018. V polovině roku 2017 byl plán aktualizován . Počáteční i aktualizovaný plán posoudil Výbor pro pokrok v oblasti auditu. V souladu se svou chartou a s mezinárodními standardy a v zájmu zajištění účinného a efektivního provádění plánu auditů plánuje Útvar interního auditu svou činnost na základě posouzení rizik a analýzy kapacit. Provádění je pak pravidelně monitorováno a v případě potřeby jsou prováděny úpravy. 3.2.Statistické údaje o doporučeních Útvaru interního auditu Útvar interního auditu vydal v roce 2017 tento počet doporučení (včetně míry přijetí): Nová doporučení Plně přijato Částečně přijato Nepřijato Priorita Počet Počet % Počet % Počet % Zásadní 1 1 100 0 0 0 0 Velmi důležité 71 71 100 0 0 0 0 Důležité 126 124 98 2 2 0 0 Žádoucí 1 1 100 0 0 0 0 Celkem 199 197 99 2 1 0 0 Pro všechna přijatá nebo částečně přijatá doporučení vypracovaly auditované subjekty akční plány, které byly předloženy Útvaru interního auditu a vyhodnoceny jako uspokojivé. Ve své výroční zprávě o interním auditu za rok 2017 sdělené Komisi v květnu 2018 uvedl interní auditor, že dva akční plány nebyly v té době (na základě data uzávěrky dne 31. ledna 2018) dosud vyřešeny . Od doby vydání uvedené zprávy byly oba akční plány předloženy Útvaru interního auditu a vyhodnoceny jako uspokojivé, přičemž osm doporučení (všechna se týkala auditu mechanismů Komise pro řízení orgánů a dohled v souvislosti s řízením rizik, účetním výkaznictvím a následným ověřováním / funkcí auditu) bylo auditovanými subjekty plně přijato.

Stav provádění doporučení schválených v období 2013–2017 byl podle hodnocení auditovaných subjektů k 31. lednu 2018 tento: Provedeno Provádí se (podle počtu měsíců prodlení oproti datu uzávěrky dne 31. ledna 2018) Rok Priorita Celkem Počet % Počet % Bez zpoždění 0 – 6 6 – 12 12+ 2013 Zásadní 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Velmi důležité 45 44 98 % 1 2 % 0 0 0 1 Důležité 75 72 96 % 3 4 % 0 0 0 3 Žádoucí 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Celkem za rok 2013 127 123 97 % 4 3 % 0 0 0 4 2014 Zásadní 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Velmi důležité 36 36 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Důležité 78 70 90 % 8 10 % 1 0 0 7 Žádoucí 11 11 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Celkem za rok 2014 125 117 94 % 8 6 % 1 0 0 7 Převzatá doporučení IAC Zásadní 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Velmi důležité 253 252 100 % 1 0 % 0 0 0 1 Důležité 591 578 98 % 13 2 % 0 0 0 13 Žádoucí 63 63 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Útvary int. auditu celkem 907 893 98 % 14 2 % 0 0 0 14 2015 Zásadní 1 1 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Velmi důležité 65 54 83 % 11 17 % 3 2 3 3 Důležité 131 116 89 % 15 11 % 2 0 2 11 Žádoucí 20 20 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Celkem za rok 2015 217 191 88 % 26 12 % 5 2 5 14 2016 Zásadní 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Velmi důležité 115 65 57 % 50 43 % 32 15 3 0 Důležité 142 76 54 % 66 46 % 21 25 16 4 Žádoucí 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Celkem za rok 2016 260 144 55 % 116 45 % 53 40 19 4 2017 Zásadní 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Velmi důležité 71 1 1 % 70 99 % 63 6 1 0 Důležité 126 7 6 % 119 94 % 114 5 0 0 Žádoucí 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Celkem za rok 2017 199 8 4 % 191 96 % 179 11 1 0 CELKEM 2013–2017 1 835 1 476 80 % 359 20 % 238 53 25 43 Z toho zásadní nebo velmi důležité 587 453 77 % 134 23 % 99 23 7 5 Celkem 1 476 neboli 80 % celkového počtu přijatých doporučení vydaných v období 2013–2017 považovaly auditované subjekty za provedená, zatímco celkem 359 doporučení (neboli 20 %) je stále ve fázi provádění. Z těchto 359 prováděných doporučení bylo jedno označeno za zásadní a 133 doporučení (neboli 23 % celkového počtu přijatých zásadních a velmi důležitých doporučení) bylo označeno za velmi důležitá. Celkem 121 z prováděných 359 doporučení (tj. 6,6 % celkového počtu přijatých doporučení) bylo opožděno, přičemž 12 velmi důležitých doporučení mělo značné zpoždění (více než šest měsíců oproti původně stanovenému datu). Tato doporučení představovala pouze 0,7 % celkového počtu přijatých doporučení za období 2013–2017. Celkový počet doporučení vydaných v letech 2013–2017, po nichž byly provedeny následné audity, činí 1 361, zatímco auditované subjekty oznámily jako „připravené k přezkumu“ 1 476 doporučení. Z celkového počtu doporučení, u nichž byl proveden následný audit, jich Útvar interního auditu uzavřel 1 296 (95 %). Útvar interního auditu tedy v průměru vyhodnotil, že 5 % doporučení nemohlo být považováno za účinně provedená, a tato doporučení proto nemohla být po dokončení následného auditu uzavřena. Celkově má Útvar interního auditu za to, že současný stav provádění doporučení vyplývajících z auditu je uspokojivý a srovnatelný s předchozími vykazovanými obdobími. Z toho vyplývá, že útvary Komise velmi důležitá doporučení náležitě provádějí a zmírňují tak zjištěná rizika. Pozornost je však třeba věnovat jednotlivým doporučením v kategorii velmi důležité, která mají velké zpoždění, tj. zpoždění přesahující šest měsíců. Byla vypracována zvláštní zpráva, jež byla zaslána Výboru pro pokrok v oblasti auditu a jež je shrnuta v pracovním dokumentu útvarů Komise k této zprávě.



4.Závěry na základě auditní činnosti provedené v roce 2017 4.1.Závěry o auditech výkonnosti V reakci na směřování Komise ke kultuře založené na výkonnosti a většímu zaměření na co nejlepší zhodnocení vynaložených prostředků pokračoval Útvar interního auditu v roce 2017 v rámci svého strategického plánu auditů na období 2016–2018 v provádění auditů výkonnosti a auditů, jež obsahují významné výkonnostní prvky (sdružených auditů). V souladu se svou metodikou a osvědčenými postupy přistupuje Útvar interního auditu k výkonnosti nepřímo, tj. posouzením, zda a jak vedení zavedlo kontrolní systémy, které mají hodnotit výkonnost (efektivnost a účinnost) jeho činností a poskytovat v tomto ohledu jistotu. Prostřednictvím tohoto přístupu se Útvar interního auditu snaží v prvé řadě zajistit, aby generální ředitelství a útvary zřídily odpovídající výkonnostní rámce a nástroje pro měření výkonnosti, klíčové ukazatele a monitorovací systémy. To je částečně výsledkem skutečnosti, že řada právních základů stanovuje cíle, které přesahují rámec toho, co může Komise dosáhnout sama o sobě. To znamená, že nejprve je třeba stanovit konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené (SMART) cíle a měřítka na úrovni Komise, aby bylo možné co nejvíce odlišit konkrétní příspěvek Komise od příspěvků dalších významných klíčových aktérů, kteří se na provádění a dosahování cílů fondů EU podílejí (členské státy, regiony, třetí země, mezinárodní organizace atd.). Následující oddíly uvádějí závěry Útvaru interního auditu ohledně různých aspektů výkonnosti v auditech, které byly realizovány v roce 2017. 4.1.1.Výkonnost generálních ředitelství Komise, jejích útvarů a výkonných agentur: horizontální procesy 4.1.1.1. Správní procesy V říjnu 2016 vydal Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu č. 27/2016 „Správa a řízení v Evropské komisi – osvědčené postupy?“. Účetní dvůr mimo jiné doporučil, aby Komise vyzvala interního auditora, aby prováděl více auditů v oblasti rámcové správy a řízení . V reakci na to přijal sbor komisařů dne 11. ledna 2017 rozhodnutí (C(2017) 4 final), které žádá interního auditora, aby provedl audit mechanismů správy a řízení Komise v souvislosti s řízením rizik, účetním výkaznictvím a následným ověřováním / funkcí auditu. Útvar interního auditu provedl tento audit v roce 2017 spolu s několika již plánovanými audity (rámcových) správních procesů v jiných oblastech v Komisi. Výsledky uvedených auditů prokazují, že existují velmi významné nedostatky v různých mechanismech správy a řízení na institucionální i operativní úrovni. Vzhledem k současné náročné situaci v rámci EU, včetně potřeby posílit důvěru občanů v politiky a orgány EU, dospěl Útvar interního auditu k závěru, že by Komise měla této příležitosti využít k dalšímu zlepšení svých mechanismů správy a řízení, a tudíž i své schopnosti dosáhnout vytčených cílů. Od správní reformy z roku 2000 učinila Komise velký pokrok v posílení své odpovědnosti a procesů získávání jistoty. Decentralizovaný model finančního řízení je dobře chápán a zakotven v kultuře organizace a jsou zavedeny přesné nástroje vymezující odpovědnost spolu se spolehlivým procesem získávání jistoty. V říjnu 2017 také Komise přijala sdělení o správě v Evropské komisi. Na institucionální úrovni však Útvar interního auditu zjistil, že je zapotřebí dosáhnout přiměřených zlepšení stávajících mechanismů řízení a dohledu, zejména pokud jde o řízení rizik a obecnější aspekty správní struktury. Od roku 2015, kdy byly zavedeny nové struktury správy IT, došlo rovněž k významnému pokroku v oblasti správy IT na institucionální úrovni. Avšak i přes tento vývoj byly zjištěny závažné nedostatky, které vyžadují přiměřenou, ale nezbytnou reakci s cílem upevnit a dále posílit správu v této oblasti. Cílem doporučených zlepšení je doplnit a upevnit stávající struktury Komise, a to dalším posílením postavení výboru pro informační technologie, vymezením jasné celkové institucionální strategie v oblasti IT a zlepšením institucionálního dohledu nad portfoliem investic do IT v rámci celé Komise.

Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) a Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) vlastní celou řadu institucionálních informačních systémů, jež jsou nezbytné pro každodenní fungování Komise i některých dalších orgánů Unie, výkonných a decentralizovaných agentur EU a jiných institucí EU. V této oblasti byly zjištěny závažné nedostatky v zavedených mechanismech správy a řízení projektů týkajících se těchto systémů. K zajištění strategického sladění jednak v oblasti lidských zdrojů a jednak s Generálním ředitelstvím pro informatiku jakožto primárním poskytovatelem systému a služeb IT, a tím optimalizace hodnoty získané z investic do IT, jsou nezbytná zásadní zlepšení. Nedostatky v oblasti správy jsou rovněž prvotní příčinou závažných nedostatků zjištěných v produkčním procesu a kvalitě statistických údajů, které nevytváří Eurostat. Útvar interního auditu uznává, že v mezích současného rámce a příslušných povinností zúčastněných subjektů již byly učiněny určité kroky na institucionální (Eurostat) i operativní (generální ředitelství / útvar Komise) úrovni, které by měly koordinovat a řídit produkci statistických údajů generálních ředitelství / útvarů Komise v zájmu zlepšení jejich kvality. Operativní generální ředitelství navíc používají různě formalizované a komplexní procesy a činnosti, aby zajistily, že jejich statistické potřeby uspokojí buď externí poskytovatelé, nebo interní zpracování údajů, které jsou již k dispozici. Rámec zavedený v současné době v Komisi však není dostatečně spolehlivý, aby zajistil, že kvalita statistických údajů nevytvořených Eurostatem dosahuje celkově uspokojivé standardní úrovně a že různé v současnosti používané procesy jsou v dlouhodobém horizontu udržitelné. 4.1.1.2. Procesy řízení lidských zdrojů V oblasti lidských zdrojů posuzoval Útvar interního auditu u několika generálních ředitelství a výkonných agentur, zda vypracovaly a zavedly přiměřené strategie v oblasti lidských zdrojů, které by řešily výzvy vyplývající z nových priorit, změn počtu zaměstnanců a reorganizací. Obecně tyto audity dospěly k závěru, že generální ředitelství a výkonné agentury přijaly vhodná opatření k řešení problémů v oblasti lidských zdrojů, jimž čelí. Byly však zjištěny nedostatky ve strategickém řízení lidských zdrojů v Generálním ředitelství pro migraci a vnitřní věci a ve Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, v přidělování lidských zdrojů na generálním ředitelství pro migraci a vnitřní věci a v Generálním ředitelství pro spravedlnost a spotřebitele a v organizační struktuře a procesu výběru smluvních zaměstnanců ve Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. 4.1.1.3. Procesy řízení IT Několik auditů IT došlo k závěru, že existuje prostor pro zlepšení efektivnosti bezpečnosti IT v Komisi. Kybernetická bezpečnost neboli bezpečnost IT je zásadní pro zajištění toho, aby byly informace v rámci organizace chráněny před zpřístupněním neoprávněným uživatelům (důvěrnost), neoprávněnými změnami (celistvost) a nemožností přístupu dle potřeby (dostupnost). V rámci auditu bezpečnosti IT na Generálním ředitelství pro informatiku dospěl Útvar interního auditu k závěru, že ačkoli jsou preventivní kontroly přiměřeně navržené a účinné, úroveň vyspělosti se mezi různými analyzovanými technologiemi liší. Kromě toho existují závažné nedostatky, pokud jde o kontroly celistvosti, jež jsou v praxi méně systematické a účinné. Generální ředitelství pro energetiku spravuje na operativní úrovni několik IT systémů podporujících procesy jaderné evidence a kontroly, které nakládají s utajovanými informacemi v rámci záruk Evropského společenství pro atomovou energii (EURATOM) a u kterých je nutné řešit závažné problémy. Konkrétně jde o to, že současná bezpečnostní opatření se odvozují zejména z posouzení provedeného před zhruba šestnácti lety, které nebylo aktualizováno. Kromě toho byly konstatovány organizační nedostatky v mechanismech správy a řízení bezpečnosti IT, v plánech bezpečnosti IT a v kontrolách zabezpečené sítě. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) nakládá ve svých IT systémech s velkým množstvím citlivých informací se speciálními požadavky na důvěrnost a celistvost. Útvar interního auditu uznává, že Evropský úřad pro boj proti podvodům uplatňuje mnoho osvědčených postupů, aby snížil neodmyslitelná bezpečnostní rizika, kterým je vystaven. Zjistil však řadu nedostatků, které jej vedly k závěru, že zavedené kontroly neskýtají dostatečnou jistotu, že bezpečnostní rizika IT jsou náležitě ošetřena. Zejména je třeba výrazně zlepšit systém správy obsahu, což je klíčový systém používaný Evropským úřadem pro boj proti podvodům ke každodennímu řešení případů, a obecněji strukturu správy bezpečnosti IT. 4.1.1.4. Jiné procesy Další audity Útvaru interního auditu v různých oblastech ukázaly, že jsou nezbytná další opatření ke zvýšení celkové výkonnosti auditovaných procesů. Při zavádění systémů vnitřní kontroly na svém generálním ředitelství musí pověřené schvalující osoby zvážit nákladovou efektivnost kontrol a podávat zprávy o nákladové efektivnosti kontrol ve svých výročních zprávách o činnosti, zatímco Komise musí odhadnout náklady a přínosy kontrolních systémů, když reviduje nebo předkládá nové návrhy výdajů. Společný audit několika generálních ředitelství ohledně rámce a mechanismů Komise pro odhad, posouzení a vykazování nákladové efektivnosti kontrol odhalil v současném institucionálním rámci závažné nedostatky, jež podstatně snižují užitečnost vykazovaných výsledků v oblasti nákladů a přínosů kontrol pro řízení Komise i pro externí zúčastněné strany. Aby byl tento proces užitečnější a relevantnější, je třeba podstatně zlepšit některé klíčové prvky tohoto rámce. Jednou z hlavních odpovědností Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova odvozených z cílů společné zemědělské politiky je řízení zemědělských trhů, včetně krizí na trzích. Generální ředitelství zavedlo vhodné procesy, které mu umožnily na krizové situace na trhu včas reagovat. Existuje však závažný nedostatek v tom, nakolik si Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova z takových situací bere ponaučení, pokud jde o řízení rizik a činnosti navazující na krizová opatření. Co se týče připravenosti na krize v oblasti bezpečnosti potravin, zjistil Útvar interního auditu, že Generální ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin neaktualizovalo pravidelně „obecný plán“ pro krize v oblasti potravin a související postupy a opatření, netestovalo tento plán s většinou hlavních zúčastněných stran odpovědných za řešení krizí na úrovni členských států ani Komise a nezavedlo žádné konkrétní plány pro provádění tohoto plánu. Audit navíc odhalil nedostatky v oblasti komunikace. To představuje riziko pro efektivnost a účinnost připravenosti na krizi. Cílem politiky hospodářské soutěže Evropské unie je zajistit, aby nebyla narušována hospodářská soutěž na volném vnitřním trhu, a to tím, že brání protisoutěžnímu chování v oblastech antimonopolních opatření, spojování a státní podpory nebo jej napravuje. V systému, ve kterém pravomoci v oblasti prosazování antimonopolní politiky EU mají jak Evropská komise, tak členské státy, má koordinace mezi nimi pro celkovou účinnost této politiky zásadní význam. Existují závažné nedostatky v oblasti spolupráce s vnitrostátními soudy vzhledem k omezenému toku informací, které od nich přichází. Komise od některých členských států neobdržela úplné informace o obsahu vnitrostátních rozsudků, které se týkaly prosazování antimonopolního práva EU, jak požaduje nařízení č. 1/2003. Tato situace brání Komisi, aby předložila vyjádření, pokud jeden z účastníků řízení podá proti rozsudku odvolání, a aby určila a posoudila nedostatky nebo odchylky v prosazování práva EU pro hospodářskou soutěž. Generální ředitelství pro životní prostředí řeší jeden z nejvyšších počtů stížností a případů nesplnění povinnosti ze všech útvarů Komise. Za posledních deset let vynaložilo toto generální ředitelství značné úsilí s cílem zlepšit prosazování velmi složitých právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Navzdory úsilí o lepší zpracování velkého počtu stížností a nesplnění povinnosti však i nadále má značné obtíže, pokud jde o plnění cílů Komise pro jejich řešení. Současný tlak na pracovníky generálního ředitelství zapojené do těchto procesů navíc pravděpodobně dále zesílí vzhledem k novým ustanovením podrobně uvedeným ve sdělení Komise „Právo EU: lepší výsledky díky lepšímu uplatňování“. Ačkoli Generální ředitelství pro životní prostředí zavedlo vhodné procesy s cílem zajistit účinné prosazování práva v oblasti životního prostředí, zůstává tak řada závažných nedostatků, které je nutné řešit, zejména ohledně efektivnosti a účinnosti vyřizování stížností a prosazování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Mezi hlavní činnosti Společného výzkumného střediska patří vědecké projekty, které mají zásadní význam pro poskytování kvalitních vědeckých výsledků na podporu politik EU prostřednictvím nezávislých poznatků v průběhu celého politického cyklu. Ačkoli jsou systémy řízení a kontroly zavedené Společným výzkumným střediskem pro jeho činnosti řízení vědeckých projektů přiměřeně navržené, existuje závažný nedostatek v jejich uplatňování, pokud jde o monitorování provádění vědeckých projektů a pracovních balíčků. V rámci auditu etiky v Evropském úřadu pro boj proti podvodům dospěl Útvar interního auditu k závěru, že Evropský úřad pro boj proti podvodům ustanovil a zavedl etický rámec založený na jasných postupech přizpůsobených specifickému prostředí generálního ředitelství a povaze jeho práce. Zavedené vnitřní kontroly zajišťují, že pracovníci do značné míry dodržují etická pravidla a povinnosti, zejména z hlediska nezávislosti, integrity, nestrannosti, zdrženlivosti a objektivity. Je však nutné výrazně zlepšit povědomí pracovníků Evropského úřadu pro boj proti podvodům o tom, jak přistupovat k sociálním médiím a zástupcům zájmových skupin. Útvar interního auditu kromě toho vyhodnotil postup zpětného vyúčtování v rámci Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost u služeb poskytovaných jeho klientům a zjistil, že generální ředitelství již přijalo řadu kroků, aby tento postup přizpůsobilo a zlepšilo s cílem uvést jej do souladu s institucionálními pokyny. To zahrnovalo především revizi metodiky pro výpočet nákladů a harmonizaci meziútvarových dohod uzavřených s decentralizovanými agenturami, jež představují většinu jeho externích klientů. V návrhu modelu nákladů byl přesto v době šetření v terénu stále přítomen závažný nedostatek a klíčové oblasti je nutné posílit, aby byly plně v souladu s institucionálními požadavky a základními zásadami. 4.1.2.Výkonnost v oblasti vynakládání provozních a správních rozpočtových prostředků

4.1.2.1. Přímé řízení V oblasti přímo řízených finančních prostředků posuzovalo program a procesy řízení projektů několik auditů a nebyly zde zjištěny žádné významné nedostatky ve výkonnosti. 4.1.2.2. Nepřímé řízení V oblasti nepřímo řízených finančních prostředků se několik auditů zaměřilo na mechanismy dohledu zavedené v generálních ředitelstvích a útvarech Komise. Audit dohledu nad společným podnikem Shift2Rail (S2R) provedený Útvarem interního auditu odhalil závažný nedostatek ve výkonnosti, neboť Generální ředitelství pro mobilitu a dopravu nevypracovalo pro podnik Shift2Rail formalizovanou, konsolidovanou, z rizik vycházející strategii dohledu, jež by stanovila cíle dohledu generálního ředitelství a způsob, jak různé nástroje dohledu přispějí k vytváření jistoty, pokud jde o dosažení cílů politiky. Neexistuje žádné formální rozdělení úkolů mezi provozní a finanční útvary Generálního ředitelství pro mobilitu a dopravu odpovědné za dohled nad podnikem Shift2Rail, s výjimkou přípravy zasedání správní rady společného podniku. Generální ředitelství pro mobilitu a dopravu navíc neprovedlo formální mapování úkolů souvisejících s podnikem Shift2Rail a odpovídající odhad potřebných zdrojů. V rámci auditu řízení investičních facilit na Generálním ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj zjistil Útvar interního auditu, že ředitelství nesleduje systematicky provozní výkonnost mezinárodních finančních institucí a klíčové aspekty operací kombinování zdrojů, o kterých musí každoročně podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zprávy předložené mezinárodními finančními institucemi na úrovni delegací EU se navíc liší kvalitou. Delegace EU tudíž nemají vždy příslušné informace pro řádný dohled nad provozními a finančními aspekty projektů. 4.1.2.3. Sdílené řízení V oblasti sdíleného řízení posuzovalo program a procesy řízení projektů několik auditů. Odhalily několik významných nedostatků ve výkonnosti, z nichž některé mohou ohrozit naplňování cílů politiky. Proces změn operačních programů je mechanismus, pomocí něhož mohou členské státy přeorientovat prováděcí mechanismy pro realizaci operačních programů a u něhož musí odpovědná generální ředitelství před přijetím změny rozhodnutím Komise provést důkladnou analýzu. Ačkoli auditovaný proces celkově funguje dobře a Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku, Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov vynaložily značné úsilí, aby zajistily koordinovaný přístup na každém generálním ředitelství i mezi generálními ředitelstvími, existuje závažný nedostatek, který se týká konzistentnosti, efektivity a včasnosti změn operačních programů. K financování iniciativ na podporu zaměstnanosti mladých lidí se používají různé nástroje, které spravuje Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. Byly zjištěny závažné nedostatky v mechanismech zajišťujících konzistentnost mezi přípravou nových politických iniciativ na podporu zaměstnanosti mladých lidí, financováním a v případě potřeby mechanismem pro přerozdělení prostředků na nové nebo naléhavé politické priority. Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) se provádí prostřednictvím různých operačních programů řízených Generálním ředitelstvím pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. Hlavní zjištěný nedostatek se týká měření a vykazování výkonnosti. V regulačním rámci Fondu evropské pomoci nejchudším osobám chybí prvky rámce měření výkonnosti, jako jsou milníky a cíle pro společné ukazatele nebo specifické cíle. Ukazatele a údaje vykazované u Fondu evropské pomoci nejchudším osobám mají inherentní omezení, takže nejsou pro vykazování celkové výkonnosti fondu tak užitečné. V právním základu navíc chybí mechanismy pro sledování zavádění doprovodných opatření a informace o provádění na místě nejsou poskytovány pravidelně, aby se usnadnilo účinné monitorování programu. Audit velkých projektů na Generálním ředitelství pro regionální a městskou politiku rovněž odhalil závažné nedostatky v procesu schvalování a počátečního sledování velkých projektů podporovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti. 4.2.Omezené závěry Útvaru interního auditu o stavu vnitřních kontrol jednotlivých generálních ředitelství Útvar interního auditu vydal v únoru 2018 omezené závěry o stavu vnitřních kontrol všech generálních ředitelství a útvarů. Tyto závěry jsou příspěvkem k výročním zprávám dotčených generálních ředitelství a útvarů o činnosti za rok 2017. Vycházejí z auditní činnosti realizované v uplynulých třech letech a pokrývají všechna otevřená doporučení vydaná Útvarem interního auditu a bývalými útvary interního auditu (do té míry, v níž byly převzaty Útvarem interního auditu). Závěry Útvaru interního auditu o stavu vnitřních kontrol jsou omezeny na systémy řízení a kontroly, které byly podrobeny auditu, a nezahrnuje ty systémy, které v uplynulých třech letech auditem Útvaru interního auditu neprošly. V omezených závěrech byla věnována zvláštní pozornost těmto generálním ředitelstvím, u nichž byla následně ve výroční zprávě o činnosti vydána výhrada: ·Generálnímu ředitelství pro oblast klimatu: vzhledem k prodlevě při provádění jednoho velmi důležitého doporučení týkajícího se bezpečnosti IT (o řízení bezpečnosti IT systému EU pro obchodování s emisemi), která toto generální ředitelství vystavuje riziku narušení bezpečnosti, ·Generálnímu ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj: vzhledem k prodlevě při provádění jednoho velmi důležitého doporučení vydaného v souvislosti s auditem řízení afrického mírového projektu, ·Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast: vzhledem k jednomu zásadnímu a řadě velmi důležitých doporučení vydaných v souvislosti s auditem řízení grantů fáze 1 programů Erasmus+ a Kreativní Evropa. Kromě toho věnoval Útvar interního auditu zvláštní pozornost problémům týkajícím se zadávání veřejných zakázek Útvarem na podporu strukturální reformy, které byly zjištěny při auditu finančního řízení v tomto útvaru, a uvedl, že útvar by měl řádně posoudit, zda je kvůli nim potřeba vydat výhradu ve výroční zprávě o činnosti. Útvar dospěl podle stávajících institucionálních pokynů k závěru, že pro finanční výhradu není důvod a výhrada ve výroční zprávě o činnosti z důvodů ohrožení dobré pověsti není zapotřebí, protože toto riziko se nenaplnilo. Útvar interního auditu s tímto posouzením souhlasil. 4.3.Souhrnný výrok k finančnímu řízení Komise