Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři /* COM/2013/0598 final - 2013/0286 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU · Odůvodnění a cíle návrhu V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky je třeba přijmout opatření, která zajistí využívání živých vodních zdrojů za udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. Významným nástrojem je v této souvislosti roční stanovení rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (dále jen „TAC“), kvót a omezení intenzity rybolovu. Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2014 rybolovná práva členských států na populace ryb v Baltském moři, které z obchodního hlediska patří mezi nejvýznamnější. V zájmu zjednodušení a vyjasnění rozhodnutí o ročních TAC a kvótách se rybolovná práva v Baltském moři od roku 2006 stanovují ve zvláštním nařízení. · Obecné souvislosti Ve sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2014 (COM(2013) 319 final) jsou nastíněny souvislosti návrhu. Vědecká doporučení týkající se populací v Baltském moři pro rok 2014 byla vydána v květnu 2013 Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) a v červnu 2013 Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). Návrh obsahuje dva oddíly, které jsou důležité z hlediska řízení rybolovu v Baltském moři v roce 2014 prostřednictvím rybolovných práv: jeden oddíl stanoví TAC a kvóty a druhý omezuje intenzitu rybolovu tím, že ukládá omezení činnosti rybářských plavidel (počet dnů na moři). · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Rybolovná práva a jejich rozdělení mezi členské státy jsou předmětem každoročních nařízení. Nejnovějším nástrojem je nařízení Rady (EU) č. 1088/2012 ze dne 20. listopadu 2012, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři. Pro řízení rybolovu v Baltském moři je také významné nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98. Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97, stanoví opatření pro kontrolu a sledování nutná k obnově dotyčné populace tresky obecné. Rovněž zavádí pravidla pro stanovení TAC pro západní a východní populaci tresky obecné a související omezení intenzity rybolovu. · Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ · Sběr a využití výsledků odborných konzultací Hlavní konzultované organizace / odborníci Byly konzultovány tyto vědecké organizace: Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). Unie každoročně požaduje, aby ICES a VTHVR poskytly vědecké stanovisko o stavu důležitých populací ryb. Přijaté doporučení se týká všech populací v Baltském moři, pro které se navrhují TAC. · Konzultace zúčastněných stran Regionální poradní sbor pro Baltské moře (BSRAC) byl konzultován na zasedání společné pracovní skupiny pro druhy žijící u dna a pelagické druhy v červnu 2013 na základě sdělení Komise o rybolovných právech. Vědecké podklady k návrhu poskytly ICES a VTHVR. Na tomto zasedání byla předložena pravidla, která se použijí pro stanovení TAC a kvót na rok 2014 na základě uvedeného sdělení. Předběžné názory vyjádřené ke všem dotčeným populacím ryb byly zváženy a v návrhu co nejvíce zohledněny, aniž by došlo k rozporu se stávajícími politikami či ke zhoršení stavu ohrožených zdrojů. BSRAC v některých případech podporuje snahu Komise stanovit TAC, jež více odpovídají vědeckým doporučením, jakož i používání víceletého plánu pro tresku, pokud jde o stanovení TAC. Nesouhlasí však s omezením počtu dnů na moři strávených rybolovem tresky obecné. · Posouzení dopadů TAC pro západní populaci tresky obecné byly sníženy o 15 %, zatímco pro východní populaci byly o 7 % zvýšeny. Tři z pěti TAC pro pelagické druhy by se podle návrhu zvýšily a zbývající dva TAC by se snížily. Výsledkem navržených opatření by byl celkový nárůst rybolovných práv pro plavidla Unie v Baltském moři o 10 % na 644 tisíc tun, a to pro všechny druhy kromě populací lososa. V případě populací lososa se rybolovná práva sníží přibližně o 7 % a budou činit 116 tisíc kusů lososa. Na základě průměrných cen vyložených ryb zaznamenaných v roce 2011 v osmi zemích ležících u Baltského moře vzroste hodnota rybolovných práv pro rok 2014 o 12 milionů EUR na celkovou hodnotu 412 milionů EUR. Návrh neodráží pouze krátkodobé zájmy, ale je i součástí dlouhodobější koncepce spočívající v postupném snižování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň. Přístup přijatý v souladu s návrhem proto ve střednědobém až dlouhodobém období vyústí ve stabilní intenzitu rybolovu a vyšší kvóty. Z dlouhodobého hlediska se očekává, že tato koncepce povede k udržitelnější rybolovné činnosti a ke zvýšení vykládek. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU · Shrnutí navrhovaných opatření Smyslem návrhu je stanovit omezení odlovu a intenzity rybolovu v rybolovných oblastech EU, aby se dosáhlo cíle společné rybářské politiky směřujícího k biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelnému rybolovu. · Právní základ Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). · Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. · Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Dotyčné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 mohou členské státy tato práva volně přidělit regionům či subjektům tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto konkrétní nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. · Volba nástroje Navrhovaný nástroj: nařízení. Jedná se o návrh řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a v souladu s článkem 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. 5. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE · Zjednodušení Tímto návrhem se dále zjednodušují administrativní postupy veřejných orgánů (EU nebo vnitrostátních), jelikož obsahuje podobná ustanovení, jako nařízení o rybolovných právech v Baltském moři z roku 2013. · Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2014, a proto neobsahuje doložku o revizi. · Podrobné vysvětlení Návrh stanoví pro rok 2014 pro členské státy lovící v Baltském moři rybolovná práva pro některé populace ryb nebo skupiny populací ryb. Navrhované číselné hodnoty odrážejí současná vědecké doporučení, konzultace s BSRAC a rámec pro stanovení TAC a kvót uvedený ve sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům. Tam, kde to bylo na místě, byla za účelem stanovení kvót EU pro populace sdílené s Ruskou federací od TAC navrhovaných radou ICES odečtena příslušná množství těchto populací. Vzhledem k úmyslu Komise zajistit udržitelné využívání rybolovných zdrojů v souladu s politikou Unie a mezinárodními závazky a zároveň zachovat stabilitu rybolovných práv jsou roční změny TAC omezeny podle možností a zohledňují stav dané populace. TAC a kvóty přidělené členským státům jsou uvedeny v příloze I a omezení intenzity rybolovu jsou stanovena v příloze II nařízení. V případě populací tresky obecné odrážejí navrhované TAC a omezení intenzity požadavky víceletého plánu pro populace tresky obecné v Baltském moři a pro loviště těchto populací. Ústředním prvkem tohoto plánu je postupné snižování úmrtnosti ryb na dlouhodobě udržitelnou úroveň, aby se zajistila obnova populací a získaly stálé a bohaté úlovky. Po přezkoumání údajů a metod používaných pro hodnocení populací tresky obecné byly přezkoumány a odpovídajícím způsobem změněny údaje o současné úmrtnosti ryb a úmrtnosti při maximálním udržitelném výnosu. S ohledem na tyto nové informace je třeba snížit intenzitu rybolovu obou populací tresky obecné, a to o 10 % v případě západní populace a o 8,5 %, pokud jde o populaci východní. Veškeré pelagické populace v Baltském moři, kromě západní populace sledě obecného, by se mohly v roce 2014 lovit na úrovni maximálního udržitelného výnosu, a navrhované TAC tudíž odpovídají úmrtnosti při maximálním udržitelném výnosu. 2013/0286 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002[1] požaduje, aby opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů. (2) Je povinností Rady přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo oblast rybolovu, s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. (3) Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty a na zajištění spravedlivého zacházení pro všechna odvětví rybolovu, jakož i s ohledem na názory vyjádřené v průběhu konzultací se zúčastněnými subjekty, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů. (4) Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měla být rybolovná práva určena v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu a intenzity rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři by tedy měla být stanovena v souladu s pravidly uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 1098/2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací (dále jen „plán pro tresku obecnou v Baltském moři“)[2]. (5) S ohledem na vědecká doporučení lze zavést pružnost v řízení intenzity rybolovu v rámci plánu pro tresku obecnou v Baltském moři, aniž by se ohrozily cíle tohoto plánu a aniž by výsledkem bylo zvýšení úmrtnosti způsobené rybolovem. Tato pružnost by umožnila efektivnější řízení intenzity rybolovu v případech, kdy kvóty nejsou mezi loďstvo členského státu rozděleny rovnoměrně, a usnadnila by rychlé reakce na výměny kvót. Členským státům by proto mělo být dovoleno, aby přidělily plavidlům plujícím pod jejich vlajkou dodatečné dny nepřítomnosti v přístavu, pokud je stejný počet dnů odejmut jiným plavidlům plujícím pod jejich vlajkou. (6) Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení by se mělo vztahovat nařízení Rady (ES) č. 1224/2009[3], a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, pokud jde o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto třeba upřesnit kódy týkající se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, které mají členské státy používat při předávání údajů Komisi. (7) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96[4] je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení. (8) Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů Unie, je důležité otevřít loviště, na která se vztahuje toto nařízení, od 1. ledna 2014. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola I Obecná ustanovení Článek 1 Předmět Tímto nařízením se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři. Článek 2 Oblast působnosti Toto nařízení se vztahuje na plavidla Unie působící v Baltském moři. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: a) „oblastmi Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES)“ se rozumí zeměpisné oblasti uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 2187/2005[5]; b) „Baltským mořem“ se rozumí subdivize ICES 22–32; c) „plavidlem Unie“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii; d) „celkovým přípustným odlovem“ (dále jen „TAC“) se rozumí množství, které lze každoročně odlovit z každé populace; e) „kvótou“ se rozumí část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi; f) „dnem nepřítomnosti v přístavu“ se rozumí každé nepřetržité období 24 hodin nebo jeho část, během něhož je plavidlo nepřítomno v přístavu. Kapitola II Rybolovná práva Článek 4 TAC a rozdělení Celkové přípustné odlovy, kvóty a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou uvedeny v příloze I. Článek 5 Zvláštní ustanovení o rozdělení 1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; b) přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; c) dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; e) odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Článek 6 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Ryby populací, pro něž jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud úlovky a vedlejší úlovky byly na palubě plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud není vyčerpána. Článek 7 Omezení intenzity rybolovu 1. Omezení intenzity rybolovu jsou stanovena v příloze II. 2. Omezení uvedená v odstavci 1 se vztahují rovněž na subdivize ICES 27 a 28.2, pokud Komise nerozhodla v souladu s čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1098/2007 o vynětí těchto subdivizí ICES z omezení podle čl. 8 odst. 1 písm. b), čl. 8 odst. 3, 4 a 5 a článku 13 uvedeného nařízení. 3. Omezení uvedená v odstavci 1 se nevztahují na subdivizi ICES 28.1, pokud Komise nerozhodla v souladu s čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 1098/2007, že se omezení podle čl. 8 odst. 1 písm. b) a čl. 8 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1098/2007 vztahují na uvedenou subdivizi. Kapitola III Závěrečná ustanovení Článek 8 Předávání údajů Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. Článek 9 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2014. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda PŘÍLOHA I CELKOVÉ PŘÍPUSTNÉ ODLOVY PLATNÉ PRO PLAVIDLA UNIE V OBLASTECH, KDE CELKOVÉ PŘÍPUSTNÉ ODLOVY EXISTUJÍ, PRO JEDNOTLIVÉ DRUHY A OBLASTI Níže uvedené tabulky stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty. Není-li stanoveno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES. Populace ryb jsou uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely tohoto nařízení se použije tato srovnávací tabulka latinských a obecných názvů: Vědecký název || Třípísmenný kód || Obecný název Clupea harengus || HER || Sleď obecný Gadus morhua || COD || Treska obecná Pleuronectes platessa || PLE || Platýs velký Salmo salar || SAL || Losos obecný Sprattus sprattus || SPR || Šprot obecný Druh: || Sleď obecný || || Oblast: || Subdivize 30–31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Finsko || 116 963 || || Švédsko || 25 699 || || || || || Unie || 142 662 || || || || || TAC || 142 662 || || Analytický TAC Druh: || Sleď obecný || || Oblast: || Subdivize 22–24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Dánsko || 2 769 || || Německo || 10 900 || Finsko || 1 || || Polsko || 2 570 || Švédsko || 3 514 || || || || Unie || 19 754 || || || || TAC || 19 754 || || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. || || || || || Druh: || Sleď obecný || || Oblast: || Vody Unie subdivizí 25–27, 28.2, 29 a 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Dánsko || 3 157 || || Německo || 837 || || Estonsko || 16 122 || || Finsko || 31 469 || || Lotyšsko || 3 979 || || Litva || 4 189 || || Polsko || 35 752 || || Švédsko || 47 995 || || || || || Unie || 143 500 || || || || || TAC || Nepoužije se || Analytický TAC Druh: || Sleď obecný || || Oblast: || Subdivize 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estonsko || 14 186 || || Lotyšsko || 16 534 || || || || || Unie || 30 720 || || || || || TAC || 30 720 || || Analytický TAC || || || Druh: || Treska obecná || Oblast: || Vody Unie subdivizí 25–32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Dánsko || 15 147 || || Německo || 6 025 || || Estonsko || 1 476 || || Finsko || 1 159 || || Lotyšsko || 5 632 || || Litva || 3 710 || || Polsko || 17 440 || || Švédsko || 15 345 || || || || || Unie || 65 934 || || || || || TAC || Nepoužije se || Analytický TAC || || || Druh: || Treska obecná || || Oblast: || Subdivize 22–24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Dánsko || 7 436 || || Německo || 3 636 || || Estonsko || 165 || || Finsko || 146 || || Lotyšsko || 615 || || Litva || 399 || || Polsko || 1 990 || || Švédsko || 2 650 || || || || || Unie || 17 037 || || || || || TAC || 17 037 || || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. || || || Druh: || Platýs velký || || Oblast: || Vody Unie subdivizí 22–32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Dánsko || 2 151 || || Německo || 239 || || Polsko || 450 || || Švédsko || 162 || || || || || Unie || 3 002 || || || || || TAC || 3 002 || || Preventivní TAC Druh: || Losos obecný || Oblast: || Vody Unie subdivizí 22–31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Dánsko || 22 467 || (1) || Německo || 2 500 || (1) || Estonsko || 2 283 || (1) || Finsko || 28 015 || (1) || Lotyšsko || 14 290 || (1) || Litva || 1 680 || (1) || Polsko || 6 816 || (1) || Švédsko || 30 370 || (1) || || || || Unie || 108 421 || (1) || || || || TAC || Nepoužije se || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. __________ || || || (1) Vyjádřeno v počtu kusů ryb. Druh: || Losos obecný || Oblast: || Vody Unie subdivize 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estonsko || 744 || (1) || Finsko || 6 512 || (1) || || || || Unie || 7 256 || (1) || || || || TAC || Nepoužije se || Preventivní TAC __________ || || || (1) Vyjádřeno v počtu kusů ryb. Druh: || Šprot obecný || || Oblast: || Vody Unie subdivizí 22–32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Dánsko || 21 909 || (1) || Německo || 13 880 || (1) || Estonsko || 25 441 || (1) || Finsko || 11 469 || (1) || Lotyšsko || 30 727 || (1) || Litva || 11 115 || (1) || Polsko || 65 207 || (1) || Švédsko || 42 354 || (1) || || || || Unie || 222 102 || || || || || TAC || Nepoužije se || || Analytický TAC __________ (1) Šprot obecný musí představovat nejméně 92 % vykládek započítaných do tohoto TAC. Vedlejší úlovky sledě obecného se započítávají do zbývajících 8 % kvóty (HER/*3BCDC). PŘÍLOHA II Omezení intenzity rybolovu 1. Členské státy přidělí plavidlům plujícím pod jejich vlajkou a provádějícím rybolov pomocí vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných lovných zařízení s oky o velikosti 90 mm nebo větší, pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí s oky o velikosti 90 mm nebo větší, nástražných lovných šňůr pro lov při dně, dlouhých lovných šňůr s výjimkou unášených lovných šňůr, ručních lovných šňůr a přívlačí oprávnění nejvýše na: a) 147 dní nepřítomnosti v přístavu v subdivizích ICES 22–24 s výjimkou období od 1. do 30. dubna, kdy se použije čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1098/2007; a b) 146 dní nepřítomnosti v přístavu v subdivizích ICES 25–28 s výjimkou období od 1. července do 31. srpna, kdy se použije čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1098/2007. 2. Maximální počet dní nepřítomnosti v přístavu za rok, ve kterých může být plavidlo přítomno ve dvou oblastech uvedených v odst. 1 písm. a) a b) a mít lovná zařízení vymezená v odstavci 1, nesmí přesahovat nejvyšší počet dní nepřítomnosti v přístavu přidělených na jednu z daných dvou oblastí. 3. Odchylně od odstavců 1 a 2, a pokud je to nutné v zájmu efektivního řízení intenzity rybolovu, může členský stát plavidlům plujícím pod jeho vlajkou přidělit další dny nepřítomnosti v přístavu za předpokladu, že stejný počet dnů nepřítomnosti v přístavu je odejmut jiným plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a podléhajícím omezení intenzity v téže oblasti, pokud kapacita každého předávajícího plavidla v kilowattech je stejně velká nebo vyšší než kapacita přijímajících plavidel. Počet přijímajících plavidel nesmí překročit 10 % celkového počtu plavidel daného členského státu podle odstavce 1. [1] Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59). [2] Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán (Úř. věst. L 248, 22.9.2007, s. 1). [3] Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1). [4] Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3). [5] Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005 , kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1).