CS Úřední věstník Evropské unie C 318/127

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – „k návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)“

KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE),

„návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)“

KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE),

„k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)“

KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE),

„k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013)“

KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE)

2011/C 318/21

Zpravodaj: pan WOLF

Dne 22. března se Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE)

návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013) KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE)

návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013) KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE)

návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013) KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE).

Specializovaná sekce, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 92 hlasy pro, 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Havárie bloků jaderných reaktorů ve Fukušimě způsobená vlnou tsunami a její následky ukazují velkou citlivost takových reaktorů na výpadky nouzových chladicích systémů. V otázce dalšího využívání této technologie to již vedlo k rozhodnutím v oblasti energetické politiky v členských státech a k zahájení diskuze na úrovni Unie. Výzkumné a vývojové cíle zde pojednávaného rámcového programu EURATOMU pro výzkum a vývoj (období 2012–13) si žádají přehodnocení. Následující připomínky jsou formulovány z tohoto hlediska.

1.2 Z řady důvodů se Výbor domnívá, že je zapotřebí udržet a zvýšit úroveň znalostí o jaderných technologiích, jejich využití a jejich dopadech. Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj představuje z tohoto pohledu významnou evropskou přidanou hodnotu, a to vzhledem ke své koordinující funkci, ke sdružování zdrojů a ke sjednocování společného úsilí.

1.3 Výbor proto doporučuje:

— zaměřit výzkum v oblasti technologie štěpných reaktorů na větší bezpečnost reaktorů, snížení množství radioaktivního odpadu s dlouhým poločasem rozpadu a jeho konečné uložení, kontrolu štěpného materiálu a na radiační ochranu;

— udržovat a rozšiřovat odborné znalosti v oblasti poruch, s nimiž se při konstrukci nepočítalo, a v oblasti nadcházejících „zátěžových testů“ u stávajících zařízení;

— velmi důsledně pokračovat ve vývoji v oblasti výroby energie z jaderné syntézy, a to vzhledem k potenciálním bezpečnostním a jiným výhodám této technologie, přičemž ústřední úloha přísluší projektu ITER, jenž vzniká v rámci mezinárodní spolupráce. Základem programu jaderné syntézy jsou tzv. přidružená sdružení;

— prostřednictvím přiměřených opatření na poli odborné přípravy zajistit, aby byl pro náležité obory zajištěn dostatek vysoce kvalifikovaných odborníků a aby i školy zprostředkovávaly dostatečné základní znalosti o těchto technologiích a o radiaci, hrozbách s ní spojených a jejím měření.

1.4 Ačkoliv se Výbor na základě podkladů, které má k dispozici, domnívá, že návrhy a plány Komise jeho výše uvedeným doporučením už do značné míry odpovídají, doporučuje přesto, aby Komise prověřila, zda jsou vzhledem k nové situaci k dispozici dostatečné prostředky a zda není zapotřebí jednotlivé oblasti ještě posílit.

1.5 Za předpokladu, že budou zohledněna jeho další doporučení, podporuje Výbor program EUROATOMU pro výzkum a vývoj a jeho nástroje jakožto podstatný prvek Evropského výzkumného prostoru.

2. Sdělení Komise

2.1 Sdělení Komise zahrnuje čtyři různé dokumenty, které vždy obsahují návrh na nařízení resp. rozhodnutí Rady k programu Euratomu na období 2012–2013. To, že je na toto období požadováno učinit nová rozhodnutí resp. nařízení, je dáno odlišnou dobou trvání 7. rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) na jedné straně a 7. rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu (2007–2011) na straně druhé. Je tedy nyní třeba překlenout tyto dva roky rozdílu.

2.2 Čtyři dokumenty předložené Komisí se týkají všech v této věci nezbytných aspektů, totiž:

— pravidel pro účast;

— rámcového programu;

— zvláštního programu – nepřímé akce;

— zvláštního programu – přímé akce Společného výzkumného střediska.

Tyto čtyři dokumenty čítají, včetně příloh, přes 120 stran, a nelze zde tedy jejich obsah byť jen v základních rysech nastínit nebo jej ze všech hledisek okomentovat.

2.3 Tematicky se jedná o výzkumné práce v oblasti jaderné syntézy (s těžištěm v projektu ITER), jaderného štěpení a radiační ochrany, které by měla podporovat EU. Komise pokládá za nezbytné, aby výzkumné práce během následujícího dvouletého období smysluplně navázaly na činnosti z let 2007–2011 a pokračovaly v nich.

2.4 Celkové platby plánované pro tuto oblast činí asi 2 560 milionů EUR, přičemž největší podíl připadá na program jaderné syntézy s projektem ITER.

3. Obecné připomínky

3.1 Fukušima – nová výchozí situace

Výše uvedené dokumenty Komise byly vypracovány před událostmi ve Fukušimě. Vzhledem k následkům, ke kterým vlivem vlny tsunami došlo na blocích tamější jaderné elektrárny, takto způsobeným škodám a jejich dopadu na obyvatelstvo a životní prostředí považuje Výbor za nezbytné, aby byly zde pojednávané výzkumné a vývojové cíle rámcového programu EURATOM pro vývoj a výzkum posuzovány i z tohoto hlediska a znovu přehodnoceny, a bylo tak případně upraveno jeho zaměření. Proto se jedná v případě tohoto stanoviska, které se zaměřuje výhradně na výzkum a vývoj, o více než jen o přizpůsobení odlišného načasování rámcového programu EURATOMU pro vývoj a výzkum a všeobecného 7. rámcového programu pro výzkum a vývoj.

3.1.1 Třebaže Výbor považuje za předčasné vyvozovat v tomto směru obecné závěry o budoucí energetické politice, respektuje rozhodnutí těch členských států, jež se v souladu se zásadou předběžné opatrnosti rozhodly do budoucna upustit od využívání jaderného štěpení jako zdroje energie. Výbor vítá, že se téma Fukušima projednává i na úrovni EU (1) a že bylo zahrnuto do agendy pro energetickou politiku, přičemž podle Lisabonské smlouvy může každý členský stát sám rozhodnout o tom, jakou skladbu zdrojů energie upřednostní.

3.2 Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj

Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj, který se zaměřuje v prvé řadě na energetický výzkum, doplňuje energetický výzkum obsažený ve všeobecném rámcovém programu pro výzkum vývoj (2), který je věnovaný zejména výzkumu a vývoji obnovitelných zdrojů energie a jiným nejaderným technologiím pro výrobu nízkouhlíkové energie. V rámci EU by se takto měly prozkoumat a zhodnotit všechny technologie vhodné pro udržitelnou skladbu zdrojů energie a vlastnosti těchto technologií.

3.3 Evropská přidaná hodnota

Z řady důvodů (viz níže) se Výbor domnívá, že je nezbytně zapotřebí prohloubit úroveň znalostí o jaderných technologiích, jejich využití a jejich dopadech. Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj z tohoto pohledu představuje z tohoto pohledu významnou evropskou přidanou hodnotu, a to vzhledem ke své koordinující funkci, ke sdružování zdrojů a ke sjednocování společného úsilí. Za předpokladu, že budou zohledněna jeho další doporučení, podporuje Výbor v plném rozsahu program EUROATOM pro výzkum a vývoj a jeho nástroje jakožto podstatný prvek Evropského výzkumného prostoru (3).

3.4 Priorita výzkumu v oblasti bezpečnosti a uchování znalostí

Bez ohledu na další rozhodnutí jednotlivých členských států a EU o budoucím využívání technologie jaderného štěpení k výrobě energie se Výbor domnívá, že je již vzhledem

1) k možným přeshraničním dopadům havárií,

2) k celosvětové migraci odborníků a technologií,

3) k již existujícím zařízením a radioaktivním odpadům z těchto zařízení,

4) k existenci jaderných zbraní a souvisejících výrobních zařízení a také velmi vážných – politických – rizik

nezbytně zapotřebí nadále co nejdůsledněji v EU rozvíjet naše znalosti o otázkách bezpečnosti a související technologie a zpřístupňovat je. Zřeknutí se úplných znalostí by bylo strkáním hlavy do písku. Proto je obzvláště důležité systematicky a setrvale vzdělávat a podporovat dostatečné množství potřebných mladých odborníků v oblasti vědy a techniky, aby se zabránilo tomu, že znalost těchto technologií a jejich dopadů bude kolektivně promarněna.

3.5 Jaderné štěpení

Co se týče technologie jaderného štěpení, zdůrazňuje Výbor především hlavní body významné z hlediska bezpečnosti:

— radiační ochranu, jaderné lékařství a preventivní lékařská a technická opatření;

— zvýšení bezpečnosti a snížení množství odpadu z elektráren využívajících technologii jaderného štěpení (4);

— likvidaci (konečné ukládání) radioaktivních odpadů s dlouhým poločasem rozpadu;

— výrobu štěpného materiálu (jaderného paliva) a nakládání s ním;

— ochranná opatření proti odcizení a zneužití štěpného či radioaktivního materiálu;

— poruchy na existujících zařízeních, s nimiž se při konstrukci nepočítalo, a důsledky nadcházejících nutných „zátěžových testů“ (5).

3.6 Řízená jaderná syntéza

Program jaderné syntézy byl od svého počátku (6) podporován zejména z důvodu významných bezpečnostních (mimořádně malé množství paliva, žádné nouzového chlazení, žádná řetězová reakce a žádné štěpné produkty a aktinidy) a jiných výhod této technologie. Dosažený pokrok umožňuje postavit zařízení (ITER), které při využití jaderné syntézy dosáhne pozoruhodného výkonu (500 MW). Přestože se budou moci podle současného stavu poznání a při současném objemu podpory fúzní reaktory začít podílet na výrobě energie teprve ve druhé polovině tohoto století a přestože je ještě zapotřebí rozsáhlého výzkumu a vývoje, než z této technologie vznikne využitelný zdroj energie, jedná se v případě řízené jaderné syntézy o jedinou známou alternativní formu energie s celosvětovým a prakticky neomezeným potenciálem, která dnes ještě není tak nebo onak využívána (7). Výbor proto doporučuje přičíst tomuto programu zvláštní význam. Podle různých souhlasných extrapolací dojde během tohoto století k dramatickému celosvětovému nárůstu potřeby energie na celém světě, a také se dramaticky přiostří problém zajištění dostatečných dodávek udržitelné energie, jejíž výroba nebude přispívat ke změně klimatu. Vzniká tedy zvláště naléhavá potřeba dalšího zdroje energie, který nebude přispívat ke změně klimatu, jakým je jaderná syntéza.

3.7 K tematickým návrhům Komise – plná podpora

Vzhledem k připomínkám uvedeným v odstavci 3.1 lze s potěšením říci, že tematické návrhy Komise už z převážné části obsahují doporučení Výboru uvedená v tomto stanovisku, a proto je Výbor plně podporuje. Výbor však není schopen na základě podkladů, které má k dispozici, posoudit, zda jsou technické, personální a finanční prostředky použité v jednotlivých případech přiměřené stanoveným cílům, a ani toto nepovažuje za svůj úkol. Doporučuje proto Komisi, aby prostřednictvím skupin odborníků, které k programu ustavila, provedla přehodnocení v rámci jednotlivých linií programu, a bude-li to zapotřebí, uvolnila dodatečné prostředky.

3.8 Další studie týkající se otázek bezpečnosti a rizik

Vzhledem k tomu, že se problematika otázek bezpečnosti a rizik netýká pouze rámcového programu EURATOMU pro výzkum a vývoj, doporučuje Výbor, aby byly společně s výzkumem v oblasti energie v rámci obecného sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj (a pokud možno ve spolupráci s dalšími mezinárodními partnery), a také vzhledem k přírodním katastrofám, které se ocitly ve středu pozornosti, provedeny studie k příslušným otázkám bezpečnosti a rizik. Tyto by se měly mimo jiné zaměřit na následující aspekty:

— technická rizika spojená s různými významnými energetickými technologiemi, jako jsou např. jaderné štěpení, zachycování a ukládání CO2, přečerpávací vodní elektrárny, přečerpávací elektrárny na stlačený vzduch (CAES), technologie využívající ropu a zemní plyn, těžba, přeprava a zpracování fosilních zdrojů energie, systém pro uchovávání vodíku a vodík jako zdroj energie, především pro využití v dopravě atd.;

— ekologická rizika v důsledku nedosažení cílů v oblasti snižování množství CO2 (8) a s tím spojené výraznější změny klimatu;

— společenská, politická a popřípadě také válečná rizika související (i) se závažným nedostatkem energie v celosvětovém měřítku a mimořádnými situacemi, které takto vzniknou, a (ii) s potenciálně nebezpečnou změnou klimatu (9).

3.9 Vzdělávání obyvatelstva

Výbor dále pokládá za důležité, aby vedle již tak nezbytného vzdělávání odborníků (viz odstavec 3.4), jako jsou fyzici, chemici a inženýři, byli všichni občané již od raného věku na školách a zařízeních dalšího vzdělávání seznamováni s měřením radiace a s určením přirozené, popřípadě přijatelné, radiace na straně jedné a nebezpečné úrovně radiace na straně druhé. Podle Výboru je toto nejlepší cesta, jak dosáhnout dostatečně věcného, nezbytně nutného zhodnocení situace jaderného nebezpečí, a to právě v případě kritického vyhrocení situace, kdy je třeba zabránit panice a rozvážně a cílevědomé jednat.

3.10 Sporný rozsah podpory

Přestože se Výbor nedomnívá, že mu přísluší tuto otázku ad hoc kvantitativně posuzovat, má s ohledem na výše uvedený nový základ hodnocení spíše pochybnosti (viz také odstavec 3.7) ve věci stávajícího rozsahu podpory na předmětný časový úsek, aby tak vznesené otázky mohly být řešeny s nezbytným důrazem a v souladu s doporučeními Výboru k plánu SET (10) a k plánu pro energetiku do roku 2050 (11). Navrhuje tedy, pokud by již rozdělení rozpočtových prostředků do roku 2013 bylo nezvratně stanoveno, stanovit alespoň pro nové finanční období od roku 2013 (i) potřebu výzkumu na základě otázky, jak dalekosáhlé následky pro strategii Evropa 2020 i nad její rámec by měl nedostatek energie a nedosažení cílů ve snižování množství CO2, a (ii) v souladu s tím poskytnout dostatečné prostředky. Výbor znovu opakuje, že finanční podíl na výzkum v oblasti energie v rámcových programech pro výzkum a vývoj již dlouhou dobu neodpovídá zásadnímu významu problematiky energie a s ní související problematiky klimatu pro společnost.

3.11 Stanoviska k sedmému rámcovému programu

S ohledem na své připomínky v odstavci 3.7 Výbor souhlasí s Komisí, že navrhovaný program musí během předmětného dvouletého období navázat na úspěšné kroky z let 2007–2011 a vhodně je nadále rozvíjet; Výbor poukazuje na význam dostatečné kontinuity podpory podílející se na úspěchu výzkumu, zdůrazněný v mnoha stanoviscích. V tomto směru odkazuje také na svá stanoviska jak k 7. rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu (2007–2011), tak také ke zvláštním programům a pravidlům účasti, které s ním souvisejí; znovu potvrzuje doporučení předložená v těchto stanoviscích a rozšiřuje je o zde dodatečně uvedená hlediska. Tento odkaz je o to důležitější, že se zde předkládané stanovisko ze zřejmých důvodů nemůže vyjádřit k veškerému obsahu návrhů Komise.

4. Zvláštní připomínky

4.1 Řešení problému odpadu a ukládání

S odkazem na dosavadní stanoviska Výboru k jaderné energii, k plánu dekarbonizace energetiky do roku 2050 a k problematice konečných úložišť (12) Výbor znovu zdůrazňuje, jak důležité jsou snahy snížit množství a životnost nebezpečných odpadů. Bylo by rozhodujícím pokrokem, kdyby se díky účinné transmutaci skutečně podařilo zkrátit poločas rozpadu radioaktivních odpadů z „geologické časové stupnice“ na „historickou časovou stupnici“. Tím by byl umožněn zcela nový přístup k řešení nebo zmírnění problému s množstvím odpadu a jeho ukládáním. Proto je nezbytné všechny možnosti vědeckotechnického zkoumání této problematiky a jejího úspěšného vyřešení důrazně podporovat.

4.2 Snižování rizik nejzávažnější potenciální havárie jaderné elektrárny

Výboru se domnívá, že absolutní bezpečnosti technických zařízení vybudovaných lidmi nelze dosáhnout. Možným cílem vývoje by však mohlo být to, aby se v budoucnu stavěla a provozovala pouze taková zařízení, která jsou zabezpečena proti haváriím způsobeným vnitřními příčinami a která mohou být poškozena jen krajně vzácnými událostmi vnějšími (např. dopadem asteroidu), jež by beztak vedly ke škodám tak velkého rozsahu, že poškození nebo zničení těchto zařízení by samo o sobě nijak podstatně nezvýšilo následky škody.

4.3 Program jaderné syntézy

Vzhledem k významu, který by měla dostupnost energie z jaderné syntézy někdy v budoucnu, Výbor doporučuje, aby byl

— v žádoucí šíři a do hloubky prováděn přípravný vývoj demonstračního reaktoru, pokud jde o výzkum, který má jakožto následovník ITERu poprvé ukázat výrobu elektrické energie z jaderné syntézy v rámci celkového systému, a

— aby se při vývoji konceptů vedle nezbytného soustředění na hlavní linii Tokamak s projektem ITER jako vlajkovou loď zkoumaly také alternativní konfigurace magnetického pole (zejména koncept stelarátoru).

Navíc by měly následovat úvahy stran toho, za jakých předpokladů lze cestu k demonstračnímu reaktoru zkrátit a jak lze vzhledem k dosavadním zkušenostem s celosvětovou organizací projektu ITER dále rozvíjet výkonný a efektivní evropský program jaderné syntézy. Výbor zdůrazňuje skutečnost, že Evropa bude moci projekt ITER rozvinout, resp. bude moci využít jeho výsledky, pouze prostřednictvím výkonné infrastruktury výzkumných laboratoří jaderné syntézy, které budou dostatečně propojeny s relevantními odvětvími průmyslu.

4.4 Pravidla pro účast v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany

Výbor zde neshledává žádné zásadní rozdíly týkající se příslušných dosavadních pravidel pro účast v programu na období 2007–2011. V tomto smyslu znovu odkazuje na své již vydané kladné stanovisko (13), jež zde už není třeba nijak doplňovat.

4.5 Pravidla pro účast na programu jaderné syntézy

V současné době platí pro evropský program jaderné syntézy zvláště upravená pravidla pro účast, jejichž jádrem jsou tzv. smlouvy o přidružení s účastnícími se výzkumnými středisky popřípadě s jednotlivými členskými státy těchto středisek (tzv. přidružená sdružení), přičemž počet těchto smluv je v současnosti 26. Navíc do této oblasti spadá program Joint European Torus (JET) a zvláštní pravidla podpory, která byla v rámci tohoto programu vytvořena. Na základě této úspěšné infrastruktury mohla EU rozhodujícím způsobem ovlivnit mezinárodní projekt ITER a vyhrát výběrové řízení na jeho umístění.

4.5.1 Smlouvy o přidružení

Pro dosavadní rychlý a stabilní pokrok programu byla směrodatná především vhodná struktura smluv o přidružení přizpůsobená vývojovým cílům, která byla rozhodující hybnou pákou pro oblast poskytování podpory a politické podpory členských států. Teprve tím byla umožněna realizace projektu ITER, který Výbor jakožto nejdůležitější projekt v dosavadním vývoji výzkumu jaderné syntézy důrazně podporuje. V důsledku značného navýšení nákladů na projekt ITER, jehož příčinou se zde Výbor nemůže zabývat, jsou jiné části programu, zejména v rámci „smluv o přidružení“, vystaveny dramatickému tlaku na úspory. Na tomto místě by chtěl Výbor důrazně varovat před tím, aby nedošlo k tomu, že tyto úspory půjdou tak daleko, že podlomí pákový efekt smluv o přidružení, čímž dojde ke snížení výkonnosti programu, nezbytné vědomostní základny a celkově také k omezení politické podpory členských zemí. To vše je totiž pro úspěch projektu ITER a pro to, aby bylo z evropské strany možné získat z něj očekávaný užitek, nutné. „Přidružená sdružení“ představují pro program jaderné syntézy základnu a továrnu na nápady, zde se připravuje provoz a využití projektu ITER, zde se vyvíjí a zkoumají nové koncepty, zde se vzdělávají mladí vědci a inženýři, jichž je nezbytně zapotřebí; zde vzniká napojení na občany EU.

4.6 Společné výzkumné středisko

Ve Společném výzkumném středisku (JRC), jehož zřízení jakožto instituce Komise požaduje, se budou řešit především tyto výzkumné cíle spojené s programem Euratomu: a) nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky, b) jaderná bezpečnost a c) předcházení rizik v oblasti jaderné energie. To tematicky odpovídá doporučením předkládaným na úvod tohoto stanoviska i již předloženým doporučením Výboru ve stanovisku k 7. rámcovému programu (14) a Výbor to plně podporuje.

V Bruselu dne 14. července 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Viz např. European Nuclear Energy Forum (ENEF) http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/forum_en.htm.

(2) Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 9.

(3) Úř. věst. C 44, 16.2.2008, s. 1.

(4) Viz též prohlášení Akademie věd spolkové země Severní Porýní – Vestfálsko ze dne 26. května 2011 o bezpečnosti jaderných elektráren po havárii ve Fukušimě.

(5) Viz tisková zpráva EHSV č. 60/2011 ze dne 30. března 2011.

(6) Úř. věst. C 302, 7.12.2004, s. 27.

(7) Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 37.

(8) Viz http://www.iea.org/index_info.asp?id=1959 ze dne 30. května 2011.

(9) Viz poznámku pod čarou č. 5 a také např. research*eu results magazine – č. 2 – květen 2011, s. 20.

(10) Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 49.

(11) Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 37.

(12) Viz CESE“, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 135.

(13) Úř. věst. C 309, 16.12.2006, s. 41.

(14) Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 10.