CS Úřední věstník Evropské unie C 333/1

ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU ZA ‒ ROZPOČTOVÝ ROK 2010

2011/C 333/01

OBSAH

Poznámky k účetním závěrkám

Plnění a účtování zdrojů ERF

ČÁST I — Roční účetní závěrka ERF: Fondy spravované Evropskou Komisí

1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10 EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU

1.1 8., 9. a 10 ERF: Souhrnná rozvaha, výsledovka, výkaz peněžních toků a výkaz změn čistých aktiv

1.2 8. ERF: Rozvaha, výsledovka a výkaz změn čistých aktiv

1.3 9. ERF Rozvaha, výsledovka a výkaz změn čistých aktiv

1.4 10. ERF Rozvaha, výsledovka a výkaz změn čistých aktiv

1.5 Poznámky k finančním výkazům 8., 9. a 10. ERF

2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ

2.1 Přidělené prostředky

2.2 Konsolidovaná účetní závěrka

2.3. Další údaje o správě prostředků

ČÁST II — Roční účetní závěrka ERF: Finanční výkazy investičního nástroje

3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE

3.1 Výsledovka

3.2 Rozvaha

3.3 Výkaz změn zdrojů od přispěvatelů

3.4 Výkaz peněžních toků

3.5 Poznámky k účetní závěrce

PŘÍLOHA K ČÁSTI I — KAPITOLE 2 (Zpráva o finančním plnění): Stav podle země a nástroje

POZNÁMKY KÚČETNÍM ZÁVĚRKÁM

Tímto prohlašuji, že roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu za rok 2010 byly sestaveny v souladu s hlavou VIII finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Účetní a EIB předložili všechny údaje potřebné pro sestavení účetních závěrek, jež poskytují přehled o aktivech a pasivech Evropských rozvojových fondů a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů.

Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetních závěrek za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrky poskytují ve všech podstatných aspektech věrný a poctivý obraz finanční pozice Evropských rozvojových fondů.

[podpis] Philippe TAVERNE účetní

PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. SOUVISLOSTI

Evropská unie spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského a sociálního rozvoje se zvláštním důrazem na omezení a zmírnění chudoby v dlouhodobém horizontu, a to prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem Unie spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které Unie přiděluje na rozvoj, pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu Evropské unie,

— Evropského rozvojového fondu,

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci ze strany Unie určené na rozvojovou spolupráci v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ). Římská smlouva z roku 1957 ustanovila jeho vytvoření s cílem poskytnout technickou a finanční pomoc, omezenou původně na země Afriky, které v té době byly stále koloniemi a s kterými měly některé členské státy historické vazby.

ERF není financován z rozpočtu Evropské unie. Je financován členskými státy, podléhá vlastnímu finančnímu nařízení a je řízen zvláštním výborem. Evropská komise odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF a Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční nástroj.

V období 2008 až 2013 bude geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se uzavírá obvykle na dobu pěti let. Od uzavření první úmluvy o partnerství v roce 1964 se programové cykly ERF obecně řídily cykly dohod či úmluv o partnerství. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost vypracovat účetní závěrku. Finanční výkazy se proto připravují samostatně u každého ERF pro tu část, kterou spravuje Evropská komise. Finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový pohled na finanční stav zdrojů, za něž Evropská komise odpovídá.

V rámci dohody z Cotonou byl zřízen investiční nástroj. Tento investiční nástroj spravuje Evropská investiční banka a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT – jsou z něj v zásadě financovány soukromé investice (nikoli však výlučně). Nástroj je navržen jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; nástroj se tedy sám obnovuje a je finančně nezávislý. Vzhledem k tomu, že investiční nástroj není spravován Evropskou komisí, není konsolidován v první části roční účetní závěrky obsahující finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek (část 2), aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. V pořadí 10. ERF se vztahuje na léta 2008 až 2013 a jeho celkový rozpočet je 22 682 milionů EUR. Z této částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT, 286 milionů EUR ZZÚ a 430 milionů EUR Komisi jako výdaje na podporu programování a plnění ERF (1).

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN

Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16 prosince 2005 přijala finanční výhled na období 2007 až 2013. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu Evropské unie (rozpočtována), ale že v období 2008 až 2013 bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet Evropské unie je roční a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. Na rozdíl od Evropské unie ERF funguje na víceletém základě. Každý ERF je uzavírán prostřednictvím dohody o partnerství mezi členskými státy a jsou mu přiděleny celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle po dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na víceletém základě, mohou být přidělené prostředky využity během doby trvání ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu Evropských rozvojových fondů posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům.

Zdroje ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, rozhodnou o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolují její plnění. Fond následně spravuje Komise. Jelikož členské státy mají své vlastní politiky rozvojové pomoci (kromě politik na úrovni Unie), musí své politiky s EU koordinovat, aby byla zajištěna jejich komplementarita. V roce 2010 byly příspěvky na 9. ERF vyžádány od 15 zúčastněných členských států. V roce 2011 budou vyžádány první příspěvky na 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států.

Některé prostředky z 10. ERF byly vyhrazeny na nepředvídané potřeby, ale většina je plánována v orientačních víceletých rámcích, především zeměpisných, ale i tematických, které jsou v současnosti pro období 2008 až 2013 stanoveny. Komise tedy přijala strategické dokumenty pro jednotlivé země, regiony a v rámci AKT. Jejich plnění je každoročně sledováno a strategie jsou přezkoumávány v polovině (2010 – přezkum probíhá) a na konci období (2012). Na základě těchto přezkumů v polovině a na konci období může Komise jménem Evropské unie přezkoumat strategie a rozdělení finančních prostředků podle aktuálních potřeb a výsledků příslušných států nebo regionů AKT.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. JAK JSOU ZDROJE ERF SPRAVOVÁNY A VYNAKLÁDÁNY

3.1 Provozní výdaje

Provozní výdaje ERF mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. V souladu s finančním nařízením plní Komise zdroje ERF s použitím těchto metod:

Decentralizované řízení: jedná se o případy, kdy Komise pověřuje větší či menší měrou, v závislosti na situaci dotčeného příjemce, některými úkoly plnění rozpočtu třetí země.

Centralizované řízení: týká se případů, kdy je rozpočet plněn přímo, útvary Komise, nebo nepřímo, kdy Komise svěřuje úkoly spojené s plněním rozpočtu subjektům práva Společenství nebo vnitrostátního práva, např. veřejnoprávním agenturám Evropské unie nebo agenturám Evropské unie plnícím úkoly veřejné služby.

Společné řízení s mezinárodními organizacemi: podle této metody Komise svěřuje určité úkoly spojené s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím.

3.2 Různí účastníci finančních operací

Pověřená schvalující osoba odpovídá za celý proces řízení od stanovení způsobu, jak dosáhnout stanovených cílů politik, až po řízení zahájených činností z provozního i rozpočtového hlediska, včetně podpisu právních závazků, sledování výkonu, provádění plateb a v případě potřeby dokonce včetně zpětného získávání prostředků.

Vedoucí delegace Evropské unie je odpovědný za styk mezi Komisí a vnitrostátními či regionálními orgány států AKT nebo ZZÚ přímo na místě. Úzce spolupracuje s vnitrostátními nebo regionálními schvalujícími osobami na vymezení prováděcí strategie a odvětvových politik, jakož i na přípravě, posuzování a přezkumu programů a projektů ERF.

Vnitrostátní schvalující osoba v přijímající zemi je vyšší státní úředník jmenovaný vládou jednotlivých zemí AKT/ZZÚ. Je představitelem orgánů své země ve všech Fondem financovaných činnostech, které jsou řízeny Komisí a EIB. Tuto funkci většinou vykonává člen vlády, obvykle státní ministr plánování nebo financí. Vnitrostátní schvalující osoba plní správní, technické a finanční povinnosti spojené s řízením programů a projektů ERF.

Účetní provádí platby a inkasní příkazy vydané schvalujícími osobami a odpovídá za správu pokladny, stanovování účetních pravidel a metod, potvrzování platnosti účetních systémů, vedení účtů a sestavování příslušných ročních účetních závěrek. Účetní je dále povinen schvalovat účetní uzávěrku a prohlásit, že poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace.

3.3 Plnění zdrojů ERF

Naprostá většina finančních prostředků přidělovaných státům AKT a ZZÚ prostřednictvím ERF má podobu grantů. Na počátku každého ERF informuje Evropská unie státy AKT a ZZÚ o výši grantů, které by měly mít po dobu trvání fondu k dispozici. Prostředky jsou přidělovány na základě konkrétních potřeb určité země s přihlédnutím k vlastním politikám přijímající země a jejímu úsilí o rozvoj.

Během konzultací s rozvojovými partnery (dárci) nebo po jejich ukončení vypracuje přijímající země strategii pro spolupráci. Strategie pro spolupráci připravené ve spolupráci s Evropskou unií obvykle obsahují vlastní střednědobé strategie rozvoje dané země, analýzu politického a sociálněekonomického kontextu a vlastní hodnocení Evropské unie. Při přípravě strategie spolupráce poskytují vnitrostátním orgánům technickou podporu zaměstnanci Evropské komise.

Následně je vypracován národní orientační program, který slouží k provedení strategie spolupráce. Tento program vymezí odvětví a oblasti, které obdrží pomoc, vysvětlí, jakým způsobem pomoc splní svůj cíl, předloží rozvrh plnění programu a podrobně objasní, jak se na programu budou podílet další hráči jako mezinárodní a nevládní organizace (v případě potřeby). Tento orientační souhrnný program podléhá ročnímu a střednědobému přezkumu a přezkumu na konci období ERF. Je-li třeba, provádějí se v něm během doby jeho platnosti zlepšení a změny.

3.4 Závazky k uvolnění prostředků ze zdrojů ERF

Žádné zdroje ERF nesmí být vynaloženy, dokud Komise a případný příjemce prostředků ERF neuzavřou písemný právní závazek.

Před přijetím jakéhokoli právního závazku (například uzavřením smlouvy nebo dohody o grantu) vůči třetí straně musí být vyčleněna konkrétní rozpočtová linie, jíž je daná činnost schválena. Je-li tato podmínka splněna, musí být v rozpočtu vyhrazeny požadované prostředky prostřednictvím rozpočtového závazku v účetním systému. Tato skutečnost však nemá žádný účinek na obecné účty (nebo na hlavní knihu), protože dosud nevznikly žádné výdaje. Je tomu tak proto, že účetní systém ERF se skládá ze dvou samostatných, přitom ale spojených prvků:

(a) rozpočtových účtů, které podávají podrobný obraz plnění rozpočtu, a

(b) obecných účtů, které se používají k přípravě rozvahy a hospodářského výsledku.

Rozpočtové účty zobrazují závazky a provedené platby. Jsou založeny na zásadě hotovostního účetnictví, podle níž je výdajová nebo příjmová položka zapsána do účetních knih až po přidělení, vyplacení či obdržení hotovosti. Tento druh účetnictví je typický pro veřejný sektor, jenž se tradičně zaměřoval na rozpočet a jeho plnění.

Obecné účty (založené na zásadě akruálního účetnictví) zobrazují všechny příjmy a výdaje v rozpočtovém roce (a tedy hospodářský výsledek) a stanovují finanční situaci ERF v podobě rozvahy aktiv a pasiv ke dni 31. prosince daného roku.

3.5 Provádění plateb

Žádnou platbu nelze provést, dokud schvalující osoba neschválí rozpočtový závazek.

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí – pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen vrátit zálohu předběžného financování ERF. Vyplacené zálohy tedy nejsou definitivním výdajem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (úplně nebo částečně) po schválení výše způsobilých výdajů (které se ve výsledovce vykáží jako náklady) a vrácených příslušných částek.

Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období, zatímco nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech „zkontrolovat způsobilost“. Tyto částky se vykazují v krátkodobých závazcích, tak aby nedocházelo k nadhodnocování aktiv a pasiv.

3.6 Zpětné získávání neoprávněně vyplacených prostředků

Způsobilost výdajů z ERF se ověřuje na základě podkladů, jež jsou stanoveny v platných předpisech nebo podmínkách jednotlivých grantů. V zájmu optimalizace vztahu mezi náklady a přínosem systémů kontroly bývají kontroly podkladů u závěrečných žádostí podrobnější než u průběžných žádostí o platby, a mohou tak vést ke zjištění chyb v průběžných platbách, jež jsou opraveny úpravou konečné platby. Navíc je Komise oprávněna během provádění financované akce či zpětně (ex-post) kontrolovat řádnost podkladů přímo v prostorách žadatele. Chyby zjištěné během prováděcího období mohou být opraveny tím, že se upraví částky, na něž znějí následné žádosti. Chyby zjištěné ex-post jsou opraveny vydáním příkazu k úhradě.

4. ROČNÍ VÝKAZY

4.1 Roční účetní závěrka

Za sestavení roční účetní závěrky odpovídá účetní, který také ručí za to, že tato účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Fondy spravované Evropskou komisí — Finanční výkazy 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu — Zpráva o finančním plnění 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu

Část II: Fondy spravované Evropskou investiční bankou — Finanční výkazy investičního nástroje

Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části účetních závěrek, aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF.

Roční účetní závěrku přijímá Komise do 31. července následujícího roku, pak je předložena Účetnímu dvoru, který provede audit, a konečně Radě a Parlamentu pro udělení absolutoria.

4.2 Výroční zpráva o činnosti

Schvalující osoba musí vypracovat výroční zprávu o činnostech, za něž nese odpovědnost. V této výroční zprávě o činnosti informuje o výsledcích politiky a také v ní vyjádří přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na činnosti popsané v její zprávě byly využity k jejich zamýšlenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.

5. AUDIT A ABSOLUTORIUM

5.1 Audit

Roční účetní závěrku ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr, který vypracovává výroční zprávu pro Radu a Evropský parlament. Hlavním úkolem Účetního dvora je provést externí nezávislý audit roční účetní závěrky ERF. V rámci své činnosti Účetní dvůr vydává:

(1) výroční zprávu, ve které podrobně popisuje svá zjištění ohledně roční účetní závěrky a uskutečněných operací;

(2) výrok o auditu, který je založený na provedených auditech a zveřejněný ve výroční zprávě v podobě prohlášení o věrohodnosti o i) spolehlivosti účetní závěrky a ii) o legalitě a správnosti uskutečněných operací;

(3) zvláštní zprávy, v nichž jsou uvedena zjištění auditů zaměřujících se na konkrétní oblasti řízení.

Účetní dvůr má právo nahlížet do všech dokumentů, které v průběhu auditu potřebuje. Provádí kontroly všech oblastí činnosti ES až na úroveň ověřování legality a správnosti jednotlivých transakcí a plateb. Kontroluje také samotnou roční účetní závěrku, ověřuje jednotlivé rozvahové účty i účty výsledovky i celkovou prezentaci finančních výkazů. Účetní dvůr tak může vydat výrok nejen k uvedeným číselným údajům, ale také k stávajícímu systému a kontrolním mechanismům.

5.2 Absolutorium

Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy Účetním dvorem (která obsahuje prohlášení o věrohodnosti) a odpovědi Komise a z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi.

Absolutorium představuje politický rozměr vnější kontroly finančního plnění a je rozhodnutím, kterým Evropský parlament na doporučení Rady „zprostí“ Komisi odpovědnosti za správu finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Proces absolutoria může skončit jedním ze dvou výsledků: udělením nebo odložením absolutoria. Při udělování absolutoria může Parlament zdůraznit připomínky, které považuje za důležité, a často Komisi doporučí opatření, která by v tomto ohledu měla přijmout. Komise následně vypracuje zprávu o přijatých opatřeních a akční plán a obojí zašle Parlamentu a Radě.

ČÁST I

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ (2)

1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10 EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU

1.1 8., 9. A 10 ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝSLEDOVKA, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

SOUHRNNÁ ROZVAHA

8., 9. a 10. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 31.12.2010 31.12.2009 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobé předběžné financování 2.1 353 196 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 1 096 800 Krátkodobé pohledávky 2.3 247 66 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 808 523 Aktiva celkem 2 503 1 585 KRÁTKODOBÁ PASIVA Krátkodobé splatné závazky 2.6 (1 045) (860) Pasiva celkem (1 045) (860) Čistá aktiva 1 458 724 FONDY A REZERVY Splacený kapitál 2.7 23 879 20 381 Ostatní rezervní fondy 2.8 2 252 2 252 Hospodářské výsledky převedené z minulých let (21 909) (18 814) Hospodářský výsledek za rok (2 765) (3 094) Čistá aktiva 1 458 724





SOUHRNNÁ VÝSLEDOVKA

8., 9. a 10. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 2010 2009 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 140 49 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.2 (2 914) (3 103) Správní náklady 3.3 (86) (90) Přebytek (schodek) z provozní činnosti (2 860) (3 144) Výnosy z finančních operací 3.4 95 49 Přebytek (schodek) z finančních operací 95 49 Hospodářský výsledek za rok (2 765) (3 094)





SOUHRNNÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

8., 9. a 10. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 2010 2009 Hospodářský výsledek za rok (2 765) (3 094) PROVOZNÍ ČINNOSTI 4.2 Řádné příspěvky členských států 3 420 3 294 Příspěvky na spolufinancování od členských států 65 2 (Odúčtování) ztrát ze snížení hodnoty pohledávek 2 0 (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování (157) 72 (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování (296) (150) (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek (62) (45) Zvýšení/(snížení) krátkodobých splatných závazků 78 152 Čisté peněžní toky 285 230 Čisté zvýšení /(snížení) peněz a peněžních ekvivalentů 285 230 Peníze a peněžní ekvivalenty počátkem roku 2.5 a 4.3 523 293 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci roku 2.5 808 523





SOUHRNNÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

8., 9. a 10. ERF

(v mil. EUR) Kapitál fondu Nesplacené prostředky Splacený kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. prosinci 2008 45 694 28 615 17 079 (18 814) 2 252 517 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 300) 3 300 — — 3 300 Zvýšení kapitálu – příspěvky na spolufinancování 68 66 2 — — 2 Hospodářský výsledek za rok — — — (3 094) — (3 094) Zůstatek k 31. prosinci 2009 45 761 25 381 20 381 (21 909) 2 252 724 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 500) 3 500 — — 3 500 Reklasifikace příspěvků na spolufinancování (3) (70) (69) (2) — — (2) Hospodářský výsledek za rok — — — (2 765) — (2 765) Zůstatek k 31. prosinci 2010 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458

1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

ROZVAHA

8. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 31.12.2010 31.12.2009 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 100 54 Krátkodobé pohledávky 2.3 9 6 Styčné účty 2.4 497 708 Aktiva celkem 605 768 KRÁTKODOBÁ PASIVA Krátkodobé splatné závazky 2.6 (45) (65) Pasiva celkem (45) (65) Čistá aktiva 560 703 FONDY A REZERVY Splacený kapitál 2.7 12 840 12 840 Ostatní rezervní fondy 2.8 (2 237) (2 153) Hospodářské výsledky převedené z minulých let (9 985) (9 825) Hospodářský výsledek za rok (58) (159) Čistá aktiva 560 703





VÝSLEDOVKA

8. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 2010 2009 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 54 20 PROVOZNÍ NÁKLADY 3.2 (116) (180) Přebytek (schodek) z provozní činnosti (61) (160) Výnosy z finančních operací 3.4 4 1 Přebytek (schodek) z finančních operací 4 1 Hospodářský výsledek za rok (58) (159)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

8. ERF

(v mil. EUR) Kapitál fondu Nesplacené prostředky Splacený kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. prosinci 2008 12 840 — 12 840 (9 825) (2 153) 862 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Hospodářský výsledek za rok — — — (159) — (159) Zůstatek k 31. prosinci 2009 12 840 — 12 840 (9 985) (2 153) 703 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Převody do 10. ERF — — — — (85) (85) Hospodářský výsledek za rok — — — (58) — (58) Zůstatek k 31. prosinci 2010 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560

1.3 9. ERF ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

ROZVAHA

9. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 31.12.2010 31.12.2009 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobé předběžné financování 2.1 158 129 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 742 507 Krátkodobé pohledávky 2.3 233 59 Styčné účty 2.4 2 516 653 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 7 11 Aktiva celkem 3 655 1 359 KRÁTKODOBÁ PASIVA Krátkodobé splatné závazky 2.6 (392) (366) Pasiva celkem (392) (366) Čistá aktiva 3 263 993 FONDY A REZERVY Splacený kapitál 2.7 11 039 7 539 Ostatní rezervní fondy 2.8 4 157 4 308 Hospodářské výsledky převedené z minulých let (10 854) (8 970) Hospodářský výsledek za rok (1 078) (1 884) Čistá aktiva 3 263 993





VÝSLEDOVKA

9. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 2010 2009 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 82 26 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.2 (1 230) (1 880) Správní náklady 3.3 (6) (77) Přebytek (schodek) z provozní činnosti (1 155) (1 931) Výnosy z finančních operací 3.4 77 47 Přebytek (schodek) z finančních operací 77 47 Hospodářský výsledek za rok (1 078) (1 884)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

9. ERF

(v mil. EUR) Kapitál fondu Nesplacené prostředky Splacený kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. prosinci 2008 11 699 7 460 4 239 (8 970) 4 308 (424) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 300) 3 300 — — 3 300 Hospodářský výsledek za rok — — — (1 884) — (1 884) Zůstatek k 31. prosinci 2009 11 699 4 160 7 539 (10 854) 4 308 993 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 500) 3 500 — — 3 500 Převody do 10. ERF — — — — (151) (151) Hospodářský výsledek za rok — — — (1 078) — (1 078) Zůstatek k 31. prosinci 2010 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263

1.4 10. ERF ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

ROZVAHA

10. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 31.12.2010 31.12.2009 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobé předběžné financování 2.1 195 67 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 255 239 Krátkodobé pohledávky 2.3 5 1 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 801 512 Aktiva celkem 1 255 819 KRÁTKODOBÁ PASIVA Krátkodobé splatné závazky 2.6 (608) (430) Styčné účty 2.4 (3 013) (1 361) Pasiva celkem (3 621) (1 791) Čistá aktiva (2 366) (971) FONDY A REZERVY Splacený kapitál 2.7 — 2 Ostatní rezervní fondy 2.8 333 97 Hospodářské výsledky převedené z minulých let (1 070) (19) Hospodářský výsledek za rok (1 629) (1 051) Čistá aktiva (4) (2 366) (971)





VÝSLEDOVKA

10. ERF

(v mil. EUR) Poznámka 2010 2009 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 4 2 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.2 (1 567) (1 042) Správní náklady 3.3 (80) (13) Přebytek (schodek) z provozní činnosti (1 643) (1 053) Výnosy z finančních operací 3.4 14 2 Přebytek (schodek) z finančních operací 14 2 Hospodářský výsledek za rok (1 629) (1 051)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

10. ERF

(v mil. EUR) Kapitál fondu Nesplacené prostředky Splacený kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. prosinci 2008 21 154 21 154 — (19) 97 78 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Zvýšení kapitálu – příspěvky na spolufinancování 68 66 2 — — 2 Hospodářský výsledek za rok — — — (1 051) — (1 051) Zůstatek k 31. prosinci 2009 21 222 21 221 2 (1 070) 97 (971) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Reklasifikace příspěvků na spolufinancování (5) (70) (69) (2) — — (2) Převody z 8. a 9. ERF — — — — 236 236 Hospodářský výsledek za rok — — — (1 629) — (1 629) Zůstatek k 31. prosinci 2010 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366)

1.5 POZNÁMKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF

1. PODSTATNÁ ÚČETNÍ PRAVIDLA

1.1. PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ

Finanční výkazy jsou sestaveny v souladu s finančním nařízením platným pro 10. ERF. V souladu s článkem 121 tohoto nařízení se finanční výkazy sestavují podle zásady účetnictví na akruální bázi.

Tyto finanční výkazy byly sestaveny v souladu s účetními pravidly a metodami ERF vypracovanými na základě mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB), nebo případně mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Pravidla oceňování a účetní metody, které přijal účetní ERF, se použily na tu část zdrojů ERF, za jejíž správu odpovídá Evropská komise.

Účetní ERF předá předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru k auditu vždy do 31. března následujícího roku. Účetní dvůr musí na druhé straně zaslat Komisi vyjádření k této závěrce do 15. června (článek 125). Komise na základě jeho vyjádření schválí konečnou účetní závěrku do 31. července a zašle ji Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Závěrka se pak spolu s prohlášením o věrohodnosti, které vydal Účetní dvůr k té části zdrojů ERF, u kterých odpovídá za finanční řízení Komise, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku.

1.2. ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční pozici, výkonnosti a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů. V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým je ERF, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny.

Finanční výkazy předkládají věrný a poctivý obraz pouze tehdy, pokud poskytují příslušné informace, které popisují povahu a rozsah činností organizace, vysvětlují financování a uvádějí konečné údaje o operacích jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje srovnání účetních období. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Účetní systém ERF se skládá z obecných účtů a rozpočtových účtů. Rozpočtové účty podávají podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí ze zásady účetnictví na hotovostním základě. Obecné účty umožňují přípravu účetní závěrky, protože vykazují všechny výdaje a příjmy za účetní období podle zásad akruálního účetnictví a jsou určeny ke stanovení finanční pozice v podobě rozvahy k 31. prosinci.

Podle článku 120 finančního nařízení 10. ERF se pro vypracování účetní závěrky používají tyto účetní zásady:

— kontinuity činnosti,

— opatrnosti,

— stálosti účetních metod,

— srovnatelnosti informací,

— významnosti,

— zákazu kompenzace,

— přednosti skutečnosti před vnějším zdáním,

— účetnictví na akruální bázi.

1.3. ZÁKLAD PRO SESTAVENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

1.3.1. Pracovní a zúčtovací měna

Finanční výkazy se prezentují v milionech eur, protože euro je pracovní a zúčtovací měnou ERF.

1.3.2. Měna a základ pro přepočet

Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění operací. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů ke konci účetního období se vykazují ve výsledovce.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince:

Měna 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON: 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

1.3.3. Použití odhadů

V souladu s mezinárodními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše rezerv, ztráty ze snížení hodnoty pohledávek a výdaje příštích období. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.

1.4. ROZVAHA

1.4.1 Částky předběžného financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek.

Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o vrácené částky, zúčtované způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky.

Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků.

1.4.2 Pohledávky

Pohledávky jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce se vytvoří v případě, existují-li objektivní důkazy, že nebude možné inkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která odpovídá současné hodnotě očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané příkazy k úhradě, na které se nevztahuje zvláštní opravná položka. Tato obecná opravná položka vychází z historické ztrátovosti. Opravná položka se vykazuje ve výsledovce.

1.4.3 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou definovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.4.4 Splatné závazky

Významná část splatných závazků ERF nesouvisí s pořízením zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů, jež podávají příjemci grantů nebo jiných finančních prostředků ERF. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují v jejich schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení.

1.4.5 Rezervy

Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má ERF aktuální právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání.

1.4.6 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období

Důležitým prvkem akruálního účetnictví je účtování transakcí v rozpočtovém roce, s nímž souvisejí. Tento postup je označován jako oddělování účetních období v rámci účetní uzávěrky. Zejména je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků ERF, které ještě nebyly ERF nahlášeny (výdaje příštích období). A naopak souvisí některé platby provedené v aktuálním rozpočtovém roce s následujícím obdobím (náklady příštích období), a je nutné je identifikovat a účetně zachytit v příslušném následujícím období (příslušných následujících obdobích).

Podle účetních pravidel ERF se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti.

Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není-li ke konci roku vystavena faktura, ale ERF poskytl službu nebo dodal zboží nebo existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období.

Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období.

1.5. VÝSLEDOVKA

1.5.1 Příjmy

Evropský rozvojový fond nesestavuje výnosovou stránku rozpočtu. Řádné příspěvky od členských států jsou považovány za kapitál fondu. Výnosy zahrnují zpětně získané výdaje a úrokové výnosy.

Zpětné získávání výdajů

V případě operací, jež zakládají nárok na vrácení výdajů původně uhrazených z ERF konečnému příjemci nebo třetí zemi, jsou vystavovány příkazy k úhradě a je stanoveno snížení následných plateb. Jejich účetní zachycení vypadá následovně:

— zpětně získané výdaje: vystavený příkaz k úhradě se stává pohledávkou, která je ve výsledovce zachycena jako příjem za daný rok, nebo,

— zpětné získávání částek předběžného financování: v tomto případě je částka vykázána v rozvaze v položce předběžného financování.

Výnosový úrok

Výnosový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Výnosový úrok zahrnuje úrok obdržený a splatný z peněžních zůstatků a běžných vkladů na účtech v komerčních bankách a z pozdních splátek nároků ERF. Výnosový úrok se zaúčtovává tak, jak nabíhá.

1.5.2 Výdaje

Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci. Oceňují se v původní fakturované ceně.

Nesměnárenské výdaje tvoří většinu výdajů ERF. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.

Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením či jiným právním předpisem) nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

Nákladový úrok

Nákladový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Nákladový úrok zahrnuje úroky zaplacené či splatné a zaúčtovává se tak, jak nabíhá.

1.6. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.6.1 Podmíněná aktiva

Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu.

Podmíněná aktiva se posuzují ke každému rozvahovému dni, tak aby účetní závěrka náležitě zachycovala skutečný vývoj. Pokud je téměř jisté, že dojde k přílivu ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo.

Záruky jsou možná aktiva, která vyplývají z minulých událostí a jejichž existenci potvrdí existence či neexistence předmětu záruky. Záruky tudíž mohou splňovat podmínky k tomu, aby byly vykazovány jako podmíněná aktiva. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka je realizována, jsou-li splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil.

1.6.2 Podmíněné závazky

Podmíněný závazek je možné pasivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF; nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě ocenit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál.

Podmíněné závazky se oceňují ke každému rozvahovému dni s cílem určit, zda se odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál stal pravděpodobným. Stane-li se pravděpodobným, že v souvislosti s položkou, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál, vytvoří se v účetní závěrce za období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, rezerva.

2. POZNÁMKY K ROZVAZE

DLOUHODOBÁ AKTIVA

2.1 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Dlouhodobé předběžné financování — 158 195 353 196 Celkem — 158 195 353 196

Řada smluv umožňuje vyplacení záloh před zahájením prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním harmonogramu smlouvy předpokládají předběžné platby na základě zpráv o pokroku. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Podle zásad akruálního účetnictví se zálohy vyplacené Evropským rozvojovým fondem řadí mezi aktiva. Předběžné financování se vykazuje očištěné od otevřených příkazů k úhradě týkajících se záloh a od odhadovaných způsobilých částek, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány.

Pro to, je-li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva.

Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva.

Zvýšení dlouhodobého předběžného financování o 157 milionů EUR (ve srovnání se stavem k 31.12.2009) lze vysvětlit hlavně zvýšením dlouhodobého předběžného financování projektů uvnitř AKT (118 milionů EUR), programovatelné pomoci (58 milionů EUR), které bylo kompenzováno snížením dlouhodobého předběžného financování odvětvové politiky (13 milionů EUR).

KRÁTKODOBÁ AKTIVA

2.2 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Krátkodobé předběžné financování (hrubé) 172 2 211 732 3 115 2 957 minus odhadované započtení předběžného financování (72) (1 469) (477) (2 019) (2 158) Celkem 100 742 255 1 096 800

Odhadované zúčtování předběžného financování jsou způsobilé náklady, které měly podle odhadu vzniknout příjemcům neuhrazených částek předběžného financování ke konci roku, které však dosud nebyly nahlášeny. Tyto částky se rovněž vykazují jako náklad ve výsledovce za sledované období.

Zvýšení čistého krátkodobého předběžného financování o 296 milionů EUR bylo způsobeno hlavně zvýšením čistého předběžného financování v 9. ERF (235 milionů EUR), což zahrnuje zvýšení předběžného financování projektů uvnitř AKT (191 milionů EUR), odvětvové politiky (76 milionů EUR), dalších programů pomoci v souvislosti s předešlými ERF (19 milionů EUR) a mimořádné pomoci (14 milionů EUR). Toto zvýšení bylo částečně kompenzováno snížením čistého předběžného financování programovatelné pomoci (76 milionů EUR).

Získané záruky za předběžné financování

Záruky se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. Záruka má dvě různé hodnoty: „nominální“ a „průběžnou“. V případě „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže k existenci záruky, zatímco u „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí výplata předběžného financování nebo následné zúčtování.

K 31. prosinci 2010 činila „nominální“ hodnota záruk, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 674 milionů EUR. „Průběžná“ hodnota těchto záruk činila 363 milionů EUR. K 31. prosinci 2009 to bylo 684 milionů EUR a 414 milionů EUR.

2.3 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Pohledávky za zákazníky 6 4 0 10 14 Pohledávky za členskými státy — 125 — 125 4 Příjmy a náklady příštích období 2 104 6 112 47 Celkem 9 233 5 247 66

Pohledávky za zákazníky

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Pohledávky za zákazníky 7 11 0 18 20 Snížení hodnoty pohledávek za zákazníky (1) (6) (1) (8) (6) Celkem 6 4 0 10 14

Jedná se o příkazy k vrácení prostředků, které byly zapsány do závěrky k 31. prosinci 2010 jako zjištěné pohledávky, které mají být uhrazeny a které nejsou dosud zařazeny do jiných položek na straně aktiv rozvahy. Konečný zůstatek inkasních příkazů představuje hodnotu inkasních příkazů vystavených, avšak neuhrazených ke konci roku.

Účetní odhaduje rezervu na snížení hodnoty pohledávek o částky, které příjemci dluží, ale u nichž je získání nepravděpodobné. Tato rezerva se vytváří na základě dvou proměnných:

— vyhodnocení rizika, že dluh nebude splacen, ve spolupráci se schvalující osobou

— doby trvání dluhu, přičemž se tvoří obecná rezerva na základě historické ztrátovosti z pohledávek, k nimž se netvoří zvláštní opravná položka.

Provedení takové úpravy neznamená, že od zpětného získání těchto částek bylo upuštěno.

Pohyby otevřených příkazů k úhradě během účetního období jsou podrobně popsány níže.

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2010 Celkem za rok 2009 Otevřené příkazy k úhradě na počátku roku 7 13 0 20 23 Vydané příkazy k úhradě 24 58 83 164 60 Uzavřené příkazy k úhradě (24) (60) (83) (166) (63) Zaplaceno (15) (50) (78) (143) (45) Prominuto (článek 73 fin. nař.) 0 (1) — (1) (1) Zrušeno (4) (1) 0 (5) (1) Kompenzace (5) (8) (4) (17) (16) Otevřené příkazy k úhradě ke konci roku 7 11 0 18 20

Pohledávky za členskými státy

Pohledávku ve výši 125 milionů EUR od členských států v 9. ERF tvoří dlužný příspěvek od Itálie, který byl obdržen v lednu 2011.

Příjmy a náklady příštích období

Příjmy a náklady příštích období zahrnují především naběhlé úroky z částek předběžného financování a úroky z prodlení plateb inkasních příkazů. Do této položky jsou dále zahrnuty naběhlé úrokové výnosy na bankovních účtech.

Zvýšení příjmů a výdajů příštích období v hodnotě 65 milionů EUR lze vysvětlit vyššími naběhlými úroky z předběžného financování (62 milionů EUR). Toto zvýšení je v souladu se zvýšenými zůstatky dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování (viz pozn. 2.1. a 2.2).

2.4 STYČNÉ ÚČTY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 do / z 6. ERF (2 065) (214) — (2 279) (2 279) do / z 7. ERF — 2 279 — 2 279 2 279 do / z 8. ERF — (3 076) 513 (2 563) (2 773) do / z 9. ERF 3 076 — (3 526) (450) 1 412 do / z 10. ERF (513) 3 526 — 3 013 1 361 Celkem 497 2 516 (3 013) 0 0

V zájmu efektivity byla jediná pokladna za všechny ERF alokována do 10. ERF. Vede to k operacím mezi ERF, které se vyrovnávají na styčných účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF.

Hlavní pohyby na styčných účtech v roce 2010 zahrnují platby provedené z 10. ERF na plnění 8. a 9. ERF a peníze, které 10. ERF obdržel v souvislosti s příspěvky vyžádanými v rámci 9. ERF.

2.5 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (6)

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Peněžní prostředky na bankovních účtech — — 781 781 444 Zajišťovací účty STABEX — — 17 17 65 Bankovní účty pro spolufinancování — 7 2 10 13 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku (7) — — 0 0 1 Celkem — 7 801 808 523

Peněžní prostředky na bankovních účtech

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Zvláštní účty – finanční ústavy členských států — — 599 599 392 Běžné účty – komerční banky — — 180 180 48 Místní pověření plátci — — 1 1 3 Celkem — — 781 781 444

Celkové zvýšení peněžních prostředků na bankovních účtech lze vysvětlit hlavně nižším než plánovaným plněním rozpočtu v roce 2010.

Kromě toho koncem roku 2010 bylo více bankovních svátků, a v důsledku toho nebyly státní pokladny přístupné v posledním týdnu roku. Pokladna ERF proto musela zajistit disponibilitu dostatečného množství finančních prostředků k pokrytí všech plateb, jež mohly být přikázány poslední týden v roce. Vedlo to k vyššímu zůstatku hotovosti ke konci roku jak u finančních ústavů členských států, tak na běžných účtech u komerčních bank.

Účty místních pověřených plátců se rozumí částky, které jsou uloženy na bankovních účtech ve státech AKT a ZZÚ a používají se k platbám v místní měně na území přijímajícího státu. Tyto účty jsou vedeny v eurech nebo v měně členského státu Unie. S cílem dosáhnout centralizovanější správy plateb bylo v roce 2010 uzavřeno 9 z 17 zbývajících účtů místních pověřených plátců.

Zajišťovací účty STABEX

(v mil. EUR) Zůstatek k 31.12.2010 Zůstatek k 31.12.2009 Súdán 0 36 Svatá Lucie 7 15 Svatý Vincenc a Grenadiny 4 4 Zimbabwe 0 3 Pobřeží slonoviny 2 2 Malawi 1 1 Ostatní země 2 3 Celkem 17 65

STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad Evropské unie na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Tento systém byl zaveden poprvé úmluvou z Lomé (1975) s cílem zmírnit nepříznivé důsledky nestability příjmů z vývozu zemědělských produktů. Zůstatek na zajišťovacích účtech STABEX představuje celkové finanční prostředky STABEX, které jsou k dispozici a které budou v budoucnu převedeny do příslušného přijímajícího státu AKT. Tento zůstatek se vztahuje k 10. ERF. V roce 2010 bylo uzavřeno sedm zajišťovacích účtů STABEX v důsledku ukončení nástroje pomoci STABEX.

Kromě těchto prostředků existují další prostředky STABEX, které jsou ve vlastnictví přijímajících států AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití těchto prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV (v revidovaném znění) (8) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Evropská komise a přijímající stát) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech se dvěma podpisovými právy, dokud jejich převod na projekt není odůvodněn rámcem vzájemných povinností (FMO).

Schvalovací osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nezapisují se tedy v účtech ERF mezi aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX.

V roce 2010 bylo do ERF vráceno 32 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF (9). Tyto prostředky byly převedeny ze Senegalu (26 milionů EUR) a Kamerunu (2 miliony EUR). Navíc byly po auditu vráceny 3 miliony EUR z účtu se dvěma podpisovými právy v Lesothu. Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 10. ERF.

Bankovní účty pro spolufinancování

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Bankovní účty pro spolufinancování — 7 2 10 13 Celkem — 7 2 10 13

Tyto účty zahrnují částky vztahující se ke smlouvám o spolufinancování s datem uzavření do roku 2007 včetně. Tyto prostředky na spolufinancování jsou vlastnictvím dotčených členských států, a proto je odpovídající částka zapsána jako splatný závazek. Dopad na čistá aktiva je tedy nulový.

Spolufinancování ze strany Itálie v rámci 9. ERF stále probíhá v Somálsku. V roce 2010 byl dokončen jeden projekt v Tanzánii, jehož se týkalo stejné spolufinancování.

Bankovní účty pro spolufinancování z 10. ERF jsou vedeny pro staré spolufinancované projekty, které jsou ukončovány. Tyto prostředky budou navráceny členským státům poté, co k tomu vydá pokyn schvalující osoba.

KRÁTKODOBÁ PASIVA

2.6 KRÁTKODOBÉ SPLATNÉ ZÁVAZKY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Krátkodobé závazky 25 189 273 487 343 Výdaje příštích období 20 203 63 286 286 Odložený kapitálový vklad — — 272 272 232 Celkem 45 392 608 1 045 860

Celkové zvýšení krátkodobých závazků na úrovni 185 milionů EUR se vysvětluje zvýšením krátkodobých závazků ve výši 144 milionů EUR a zvýšením odloženého kapitálového vkladu od Irska ve výši 40 milionů EUR.

Krátkodobé závazky

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Dodavatelé a další 25 182 193 400 320 Závazky splatné členským státům – spolufinancování — 7 68 75 13 Ostatní závazky — — 12 12 10 Celkem 25 189 273 487 343

Mezi krátkodobé závazky jsou účtovány výkazy nákladů, které obdržel ERF v rámci grantových operací a zadávacích řízení. Nárokovaná částka se vykáže jako závazek v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly proto odhadované způsobilé částky vykázány jako výdaje příštích období.

Dodavatelé a další

Pod touto položkou se skrývají částky dlužné dodavatelům a částky splatné veřejnoprávním institucím a třetím státům.

Zvýšení oproti předchozímu vykazovanému období o 80 milionů EUR se skládá hlavně ze 40 milionů EUR, o které stouply závazky vůči dodavatelům, z 21 milionů EUR, o které stouply závazky vůči třetím států, a ze 14 milionů EUR, o které stouply závazky vůči veřejnoprávním institucím.

Závazky splatné členským státům – spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování jsou vykázány jako závazky vůči členským státům, protože splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských transakcí. ERF musí použít tyto příspěvky na poskytnutí služeb třetím stranám, jinak musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit členským státům. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus vzniklé výdaje v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Závazky za spolufinancování vůči členským státům ve výši 10 milionů EUR se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným do roku 2007 včetně. Tyto prostředky jsou vedeny na speciálních bankovních účtech, viz bod 2.5 výše (bankovní účty pro spolufinancování).

V roce 2010 byly obdrženy nové příspěvky na spolufinancování ve výši 65 milionů EUR (Francie 39 milionů EUR, Španělsko 12 milionů EUR, Belgie 11 milionů EUR, Dánsko 2 miliony EUR a Nizozemsko 1 milion EUR). Prostředky, které se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným v roce 2008 a později, nejsou vedeny na speciálních bankovních účtech.

Příspěvky na spolufinancování ve výši 2 milionů EUR byly reklasifikovány z rezerv (viz bod 1.1 Souhrnný výkaz změn čistých aktiv).

Závazky za spolufinancování klesly o 1 milion EUR jako náhrada za výdaje vzniklé při spolufinancování projektů (viz body 3.1 a 3.2).

Ostatní závazky

Ostatní závazky zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky.

Výdaje příštích období

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Výdaje příštích období 20 203 63 286 286 Celkem 20 203 63 286 286

Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Část výdajů příštích období, které jsou pokryty částkou předběžného financování, se uvádí jako odhadované zúčtování předběžného financování (viz bod 2.2).

Odložený kapitálový vklad

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Spojené království — — 269 269 228 Irsko — — 3 3 3 Celkem — — 272 272 232

Uvedená částka zahrnuje příspěvky od členských států zaplacené předem.

ČISTÁ AKTIVA

2.7 SPLACENÝ KAPITÁL

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem Kapitál fondu 12 840 11 699 21 152 45 691 Kapitál fondu – spolufinancování (10) — — 70 70 Nesplacené prostředky — (4 160) (21 152) (25 312) Nesplacené prostředky – spolufinancování (10) — — (69) (69) Splacený kapitál k 31.12.2009 12 840 7 539 2 20 381 Kapitál fondu 12 840 11 699 21 152 45 691 Nesplacený kapitál fondu — (660) (21 152) (21 812) Splacený kapitál k 31.12.2010 12 840 11 039 0 23 879

Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, kterou jsou členské státy povinny vložit do příslušného ERF, jak je stanoveno ve vnitřních dohodách.

Nesplacené prostředky představují počáteční příspěvky členských států, které dosud nebylo nutné splatit.

Splacený kapitál představuje počáteční vklady, k jejichž převedení na účty pokladny byly členské státy vyzvány v souladu s postupem stanoveným v článku 16 finančního nařízení pro 10. ERF.

Kapitál 8. ERF byl vyžádán a obdržen v plném rozsahu.

Počáteční příděl pro 9.ERF, který původně činil 10 555 milionů EUR, byl v roce 2004 navýšen o částku 105 milionů EUR, kterou uvolnila EIB v souladu s rozhodnutím Rady 2003/583/ES. Tento dodatečný příděl je určen na činnosti, jež mají být provedeny v Konžské demokratické republice.

V čl. 2 odst. 2 vnitřní dohody pro 9. ERF se stanoví, že výše rezervy činí 1 000 milionů EUR. Řada rozhodnutí Rady umožnila v období 2004 až 2007 uvolnění této částky (11). V souladu s rozhodnutím Smíšené rady AKT/EU v roce 2007 (12) se Komise rozhodla zveřejnit výzvu na poskytnutí dodatečných dobrovolných příspěvků na podporu afrického mírového projektu v rámci spolupráce uvnitř AKT, což navýšilo 9. ERF o částku 39 milionů EUR.

10. ERF vstoupil v platnost v roce 2008, přičemž kapitál fondu byl v souladu s vnitřní dohodou pro 10. ERF stanoven na 21 152 milionů EUR.

Kapitál fondu

(v mil. EUR) Příspěvky % Nesplacené příspěvky v rámci 9. ERF 31.12.2009 Příspěvky vyžádané v roce 2010 Nesplacené příspěvky v rámci 9. ERF 31.12.2010 Rakousko 2,65 (111) 93 19 Belgie 3,92 (165) 137 27 Dánsko 2,14 (90) 75 15 Finsko 1,48 (62) 52 10 Francie 24,30 (1 021) 851 170 Německo 23,36 (981) 818 164 Řecko 1,25 (53) 44 9 Irsko 0,62 (26) 22 4 Itálie 12,54 (487) 439 88 Lucembursko 0,29 (12) 10 2 Nizozemsko 5,22 (219) 183 37 Portugalsko 0,97 (41) 34 7 Španělsko 5,84 (245) 204 41 Švédsko 2,73 (115) 96 19 Spojené království 12,69 (533) 444 89 EIB Nepoužije se — — (40) Celkem 100,00 (4 160) 3 500 (660)

Řádné příspěvky obdržené pro 9. ERF od 15 zúčastněných členských států v letech 2010 a 2009 jsou podrobně rozepsány výše.

V roce 2011 bude vydána poslední výzva pro 9. ERF a pro první příspěvky do 10. ERF, v němž participuje 27 členských států.

2.8 OSTATNÍ REZERVY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 do / z 6. ERF 94 490 — 584 584 do / z 7. ERF 533 1 135 — 1 668 1 668 do / z 8. ERF — 2 762 102 2 864 2 779 do / z 9. ERF (2 762) — 231 (2 531) (2 682) do / z 10. ERF (102) (231) — (333) (97) Celkem (2 237) 4 157 333 2 252 2 252

Od vstupu 10. ERF v platnost v roce 2008 jsou všechny prostředky uvolněné z předchozích ERF převáděny do výkonnostní rezervy 10. ERF. Tato rezerva může být použita pouze tehdy, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF.

V roce 2010 byly převedeny do 10. ERF prostředky ze zrušených závazků ve výši 85 milionů EUR z 8. ERF a ve výši 151 milionů EUR z 9. ERF.

3. POZNÁMKY K VÝSLEDOVCE

3.1 PROVOZNÍ VÝNOSY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2010 Celkem za rok 2009 Zpětné získávání výdajů 8 20 0 29 24 Zpětně získané prostředky STABEX 32 — — 32 — Kurzové zisky 14 61 3 78 25 Provozní zisk ze spolufinancování — — 1 1 — Celkem 54 82 4 140 49

V této položce jsou zaznamenány příkazy k úhradě vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF a jejichž účelem je získat zpět původně vyplacené částky. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, ukončených auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že zpětně získané částky předběžného financování nejsou zahrnuty do výnosů, ale jsou v rozvaze zachyceny jako předběžné financování.

Vrácení neoprávněně vyplacených částek

V roce 2010 byly vydány příkazy k vrácení neoprávněně vyplacených 11 milionů EUR (v roce 2009 to byly 3 miliony EUR). Z toho 7 milionů EUR se týkalo vrácení výdajů, a proto byly zaúčtovány mezi provozní výnosy. Částka 4 miliony EUR představovala vrácení vyplaceného předběžného financování a byla připsána v rozvaze do položky zálohových aktiv.

Charakter vracení neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto:

(v mil. EUR) Příjmy Předběžné financování Celkem za rok 2010 Příjmy Předběžné financování Celkem za rok 2009 Chyba 1 1 2 0 0 1 Nesrovnalost 5 3 8 0 1 1 OLAF vyrozuměn 1 — 1 1 — 1 Celkem 7 4 11 2 1 3

Zpětně získané prostředky STABEX

V roce 2010 bylo do ERF vráceno 32 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF (13). Tyto prostředky byly převedeny ze Senegalu (26 milionů EUR) a Kamerunu (2 miliony EUR). Navíc byly po auditu vráceny 3 miliony EUR z účtu se dvěma podpisovými právy v Lesothu. Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 10. ERF.

Kurzové zisky

Kurzové zisky plynou z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování závěrky. Jedná se o realizované i nerealizované kurzové zisky.

Provozní zisk ze spolufinancování

Provozní zisk ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz bod 3.2). Jelikož tyto příspěvky splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských operací, příspěvek se uznává v souladu s tím, jak je realizován projekt spolufinancování.

3.2 PROVOZNÍ NÁKLADY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2010 Celkem za rok 2009 Provozní náklady – nástroje pomoci 105 1 188 1 559 2 852 3 058 Provozní výdaje za spolufinancování 1 1 0 Kurzové ztráty 10 41 7 58 44 Snížení hodnoty pohledávek 0 2 1 3 1 Celkem 116 1 230 1 567 2 914 3 103

Provozní náklady – nástroje pomoci

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 2010 Celkem 2009 Programovatelná podpora 13 114 1 000 1 127 877 Makroekonomická podpora 0 35 — 35 93 Odvětvová politika 3 762 — 765 1 139 Projekty uvnitř AKT — 181 154 336 364 Mimořádná pomoc — 78 364 442 464 Pomoc uprchlíkům (1) — — (1) 0 STABEX 46 — — 46 23 Sysmin 10 — — 10 3 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF (14) — (17) — (17) 40 Snížení dluhu – silně zadlužené chudé země a Světová banka 14 — — 14 (5) Institucionální podpora — 3 41 44 31 Zúčtování příjmů z vývozu 21 16 — 37 34 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku — 15 — 15 (6) Celkem 105 1 188 1 559 2 852 3 058

Provozní výdaje za spolufinancování

Jedná se o výdaje nabyté v projektech spolufinancování v roce 2010. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských operací, byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.1).

Provozní náklady ERF pokrývají různé nástroje pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

Kurzové ztráty

Kurzové ztráty vznikají z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování účetní závěrky. Jedná se o kurzové ztráty realizované i nerealizované.

Posuzujeme-li čistou pozici, v tomto roce byl dosažen čistý kurzový zisk ve výši 20 milionů EUR (kurzový zisk 78 milionů EUR minus kurzová ztráta 58 milionů EUR). Většina čistého kurzového zisku se týká měn NGN (nigerijské naira): 4 miliony EUR, NAD (namibijský dolar): 3 miliony EUR, FJD (fidžijský dolar): 2 miliony EUR, PGK (kina Papuy –Nové Guineje): 2 miliony EUR, HTG (haitský gourde): 2 miliony EUR a SZL (svazijské lilangeni): 2 miliony EUR.

Snížení hodnoty pohledávek

Tato položka obsahuje zejména opravy předběžného financování a částky související s tvorbou opravných položek k pohledávkám nebo jejich odepsání.

3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2010 Celkem za rok 2009 Správní náklady 0 6 80 86 90 Celkem 0 6 80 86 90

Tato položka obsahuje podpůrné výdaje; tj. správní náklady plynoucí z plánování a plnění Evropských rozvojových fondů. Jedná se o výdaje na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a následná opatření, jakož i o výdaje na počítačové sítě, technickou pomoc apod.

3.4 VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2010 Celkem za rok 2009 Úrokové výnosy – evropské banky — 0 0 1 1 Úrokové výnosy – STABEX (15) 0 — — 0 1 Úrokové výnosy z pozdních plateb příkazů k úhradě 0 0 2 3 1 Úrok z předběžného financování 3 76 12 91 47 Celkem 4 77 14 95 49

Úrokové výnosy zůstaly v roce 2010 na nízké úrovni kvůli nadále nízkým úrokovým sazbám [hlavně EONIA (Euro Over Night Index Average) a marginální sazbě ECB (ta se používá pro refinancující operace ECB].

Úrokové výnosy z pozdních plateb příkazů k úhradě

Jedná se o úroky získané z opožděné platby příkazů k úhradě od dlužníků, včetně opožděné platby příspěvků od členských států. Takovéto prostředky se mohou použít na financování projektů v souladu s články 1 a 6 vnitřní dohody použitelné na 10. ERF.

Úrok z předběžného financování

Úroky z předběžného financování se v souladu s finančním nařízením 10. ERF zaúčtovávají tak, jak nabíhají. Zvýšení úroků z předběžného financování oproti roku 2009 je v souladu se zvýšením jak dlouhodobého, tak krátkodobého předběžného financování (viz pozn. 2.1. a 2.2).

4. POZNÁMKY K VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ

4.1 ÚČEL A SESTAVENÍ VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ

Informace o peněžních tocích umožňují posoudit schopnost ERF vytvářet peníze a peněžní ekvivalenty a jeho potřeby těchto peněžních toků využívat.

Výkaz peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou. Znamená to, že čistý přebytek nebo schodek za rozpočtový rok se upraví o účinky nepeněžních transakcí a případného časového rozlišení hotovosti přijaté či vyplacené v minulosti či budoucnosti.

Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se účtují v zúčtovací měně ERF (euro) po převedení cizích měn na euro pomocí příslušných směnných kurzů platných v den, kdy dochází k peněžnímu toku.

4.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI

Výkaz peněžních toků ERF ukazuje pouze peněžní toky z provozních činností, protože ERF nevykonává žádné investiční ani finanční činnosti. Cílem provozních činností je podílet se na dosahování politicky cílených výsledků.

5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY A OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ

5.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Záruky za plnění 33 270 57 360 287 Záruky za zádržné 15 192 20 227 186 Podmíněná aktiva, které se vztahují k případům řešeným před soudem — 1 — 1 — Celkem 48 462 77 587 473

Záruky za plnění

Někdy se vyžadují záruky za plnění, které mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků z ERF splnili závazky, které jim vyplývají ze smluv s ERF.

Vyšší záruky za plnění o 73 milionů EUR jsou výsledkem nových záruk obdržených v 9. ERF (29 milionů EUR spojených hlavně s podporou odvětvové politiky) a 10. ERF (43 milionů EUR spojených hlavně s programovatelnou pomocí).

Záruky za zádržné

Záruky za zádržné se vztahují výlučně na zakázky na stavební práce. Aby se zajistilo, že dodavatel splní své závazky, obvykle se příjemcům neuvolňuje 10 % průběžných plateb. Tyto neuvolněné částky jsou zapsány jako závazky. Se souhlasem zadavatele může však dodavatel předložit záruku za zádržné, která nahrazuje zadržené částky průběžných plateb. Takové přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva.

Vyšší záruky za zádržné o 41 milionů EUR lze vysvětlit hlavně novými zárukami obdrženými v 9. ERF (23 milionů EUR spojených hlavně s podporou odvětvové politiky) a 10. ERF (19 milionů EUR spojených hlavně s programovatelnou pomocí).

5.2 PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Částky, které se vztahují k případům řešeným před soudem 0 6 — 6 1 Celkem 0 6 — 6 1

Výše uvedené částky se týkají žalob o náhradu škody podaných proti ERF, dalších právních sporů a odhadovaných právních výloh. Veškeré podmíněné a jiné závazky by byly v případě splatnosti financovány v následujících letech z rozpočtu ERF. Všechny ERF jsou financovány členskými státy.

5.3 OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ

Rozpočtové závazky

(v mil. EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 31.12.2010 Celkem 31.12.2009 Zbývající rozpočtové závazky, dosud nesplacené 267 2 562 3 161 5 991 5 920 Související částky zapsané na účet hospodářského výsledku. (46) (404) (264) (714) (605) Celkem 221 2 158 2 897 5 277 5 314

Nevypořádané rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. K 31. prosinci 2010 činily nevypořádané rozpočtové závazky celkem 5 991 milionů EUR. Částka vykázaná jako budoucí závazek k financování odpovídá rozdílu mezi těmito nevypořádanými rozpočtovými závazky a souvisejícími částkami, které byly jako náklady vykázány ve výsledovce za rok 2010, tj. částce ve výši 5 277 milionů EUR.

6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik Evropského rozvojového fondu se týkají pokladních operací, které za účelem plnění prostředků Evropského rozvojového fondu provádí jeho jménem Evropská komise.

6.1 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVÁNÍ (HEDGING)

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací ERF jsou stanoveny nařízením Rady č. 215/2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a ve vnitřní dohodě.

Vzhledem k výše uvedenému nařízení platí následující hlavní zásady:

— Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u finanční instituce určené členským státem. Částka těchto příspěvků se na těchto účtech ponechá, dokud není třeba provést platby z ERF.

— Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech a v jiných měnách, včetně méně známých.

— Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmí být přečerpány.

Podle článku 44 nařízení Rady č. 215/2008 Komise kromě zvláštních účtů zakládá jménem ERF další bankovní účty u finančních institucí (centrálních a komerčních bank) za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do členských států do rozpočtu (viz bod 6.4).

Všechny komerční banky, u nichž se pro ERF zakládají jiné účty než výše uvedené „zvláštní účty“ EDF, jsou vybírány Komisí prostřednictvím nabídkových řízení.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení povinností, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro různé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

6.2 TRŽNÍ RIZIKO

6.2.1 Měnové riziko

Všechny příspěvky jsou vedeny v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku.

6.2.2 Úrokové riziko

Vzhledem k tomu, že ERF si nepůjčuje žádné peníze, není úrokovému riziku vystaven.

Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání.

Zůstatky do druhého dne na účtech komerčních bank jsou zhodnocovány každodenně. Zhodnocování zůstatků na takových účtech se provádí na základě proměnlivých tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů se úrok počítá sazbou EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odrážel výkyvy této sazby. U některých jiných účtů se úroky vypočítávají mezní sazbou ECB (tu používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly zhodnocovány sazbami nižšími, než jsou sazby tržní.

6.3 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s nařízením Rady č. 215/2008 vedena na zvláštních účtech otevřených členskými státy za účelem plateb jejich příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u pokladen nebo národních centrálních bank členských států. Tyto instituce nesou pro ERF nejnižší riziko protistrany (riziku jsou vystaveny jeho členské státy).

Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou vedeny u komerčních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to potřeba. Jejich doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je vedena minimální hotovost, jež je přiměřená průměrné denní výši plateb z tohoto účtu. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku.

Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr komerčních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno.

Všechny komerční banky se vybírají na základě nabídkových řízení. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadován rating nižší.

6.4 RIZIKO LIKVIDITY

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na závazky v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF se nicméně platí ve třech ročních splátkách, přičemž platby vykazují určitou sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna v Komisi a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje.

Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den dostupná dostatečná likvidita.

7. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH

Nebyly zjištěny žádné transakce týkající se této položky, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění.

8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

Ke dni schválení účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

9. SESOUHLASENÍ HOSPODÁŘSKÉHO VÝSLEDKU A VÝSLEDKU ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ

Hospodářský výsledek za rok byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek rozpočtového hospodaření je však v souladu s finančním nařízením založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných uskutečněných transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. V níže uvedené tabulce je uvedeno toto sesouhlasení a jsou zdůrazněny hlavní srovnávané částky rozdělené mezi položky příjmů a výdajů.

(v mil. EUR) 2010 2009 HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (2 765) (3 094) PŘÍJMY Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření (33) — Nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané (4) (3) Nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce 10 13 Čistý vliv předběžného financování 53 24 Čisté příjmy příštích období (173) (75) VÝDAJE Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce 178 228 Výdaje minulých let uhrazené v běžném roce (16) (155) — Zrušení plateb 39 12 Čistý vliv předběžného financování (353) (506) Čisté výdaje příštích období (31) 331 VÝSLEDEK ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ ZA ROK (3 233) (3 069)

Sesouhlasení položek – příjmy

Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům vybraným na základě zjištěných nároků v průběhu roku a částkám vybraným na základě pohledávek z minulých let.

Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření, jsou zaznamenávány do výsledovky, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít pro závazky.

Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá po zúčtování zpětně získaných částek předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok, minus odúčtování příjmů příštích období za předchozí rok.

Sesouhlasení položek – výdaje

Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce budou připočítány pro účely sesouhlasení, protože jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, nejsou však součástí rozpočtových výdajů. Naopak výdaje minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů v běžném roce, avšak nemají vliv na hospodářský výsledek.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek rozpočtového hospodaření.

Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžného financování uhrazených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj v daném roce) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální výdaj, který není zachycován na rozpočtových účtech, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku jejího provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud nahlášeny ERF. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok, snížené o odúčtované výdaje příštích období za předchozí rok.

2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ

ÚVODNÍ POZNÁMKA

Předchozí ERF

— Rozhodnutí Rady AKT-ES č. 1/2000 ze dne 27. července 2000 o přechodných opatřeních stanoví, že se část nepřidělených zdrojů z předchozích ERF použije v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z Cotonou přednostně v rámci přechodných opatření.

— Rozhodnutí Komise č. 410/2001 ze dne 16. března 2001, jehož cílem je stanovit příděly na orientační programy pro státy AKT na základě dohody o partnerství AKT-ES, stanoví, že nepřidělené zdroje z předchozích ERF budou využity k provádění programů v souladu s pravidly a postupy příslušných ERF v maximální výši 1,2 miliardy EUR. To platí do té doby, než vstoupí v platnost finanční protokol k 9. ERF.

— Rozhodnutím Komise č. 1033/2001 ze dne 15. června 2001 byly stanoveny příděly na regionální programy a spolupráci mezi státy AKT v rámci finančního protokolu k dohodě o partnerství AKT-ES.

— Na základě rozhodnutí Komise č. 1252/2002 ze dne 11. července 2002 byla na jedné straně zvýšena částka určená na spolupráci mezi státy AKT o 60 milionů EUR, které pocházejí z obecných rezerv 6. a 7. ERF, a na straně druhé bylo naplánováno využití těchto dodatečných prostředků v období před vstupem v platnost finančního protokolu k 9. ERF, a to v souladu s pravidly a postupy platnými pro původní ERF.

— Dále byla rozhodnutím Rady ministrů AKT-ES č. 3/2002 ze dne 23. prosince 2002 odebrána částka 25 milionů EUR z nepřidělených zdrojů 8. ERF (obecná rezerva), která byla následně přidělena na regionální spolupráci na základě dohody o partnerství AKT-ES.

— Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrky již neobsahují tabulky týkající se těchto ERF. Naopak realizace převedených zůstatků je obsažena v 9. ERF.

— Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrek za rok 2009 v níže uvedených tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. Druhá uvedená část se při sestavování a předkládání závěrek zpracovala na základě čl. 3 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES podle zemí. Podle tohoto článku dostávají země AKT finanční balíček A, který má být využit k makroekonomické podpoře a k podpoře programů a projektů, a dále balíček B, určený ke krytí nepředvídaných potřeb, jako jsou pomoc při mimořádných událostech, iniciativy související s úlevami při splácení dluhu a podpora zaměřená na zmírnění nepříznivých následků nestability příjmů z vývozu (17). Pokud jde o regiony, postupovalo se na základě regionálního programování, jak je uvedeno v kapitole 2 dohody o partnerství AKT-ES (regionální orientační programy a spolupráce mezi státy AKT).

— Podle bodu 4 přílohy Ib (víceletý finanční rámec pro období 2008–2013) dohody o partnerství AKT-ES byly zbývající zůstatky a částky, u nichž byly zrušeny závazky v rámci těchto fondů v období od 31. prosince 2007 do vstupu 10. ERF v platnost, převedeny do 9. ERF, aby se zajistila funkčnost správy EU a uhradily se průběžné náklady na zabezpečení probíhajících projektů až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost.

10. ERF

Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou byla pozměněna dohodou podepsanou totožnými státy dne 25. června 2005 v Lucemburku.

Rozhodnutí o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropskému společenství (2001/822/ES), přijaté dne 27. listopadu 2001 Radou Evropské unie, vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutí 2007/249/ES).

Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008.

Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008–2013) poskytování pomoci Společenství státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF, jehož prostředky celkem dosahují 22 682 milionů EUR, z čehož je:

— 21 966 milionů EUR přidělených zemím AKT v souladu s víceletým finančním rámcem v příloze Ib revidované dohody z Cotonou,

— 286 milionů EUR přidělených ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství,

— 430 milionů určených k tomu, aby Komise financovala náklady vyplývající z plánování a provádění zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody.

Ke dni vstupu 10. ERF v platnost byly tyto částky doplněny o nevyčerpané zůstatky a jsou stále doplňovány o prostředky uvolněné po zrušení závazků vyplývající ze systému, který zaručuje stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských surovin (STABEX) v rámci fondů, které předcházely 9. ERF. Tyto zůstatky a uvolněné prostředky by měly být využívány a spravovány v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou a vnitřní dohodou.

Přidělené prostředky z 10. ERF pro státy a regiony AKT jsou tyto (v eurech):

— 15 300 milionů EUR na národní orientační programy, z čehož: — 13 500 milionů EUR na balíčky A, z čehož byly využity přidělené prostředky ve výši 12 385 milionů EUR a z této částky bylo převedeno 33 milionů EUR na regionální příděly (multiregion-PALOP); finanční balíček A pro Senegal byl navíc zvýšen o 26 milionů EUR, které představovaly prostředky ze zrušených závazků Stabex; — 1 800 milionů EUR na balíčky B, z čehož 601 milionů EUR tvoří počáteční přidělené prostředky a 1 199 milionů EUR rezervu na pokrytí nepředvídaných potřeb (pro financování různých nástrojů jako roční nástroj FLEX, nástroj FLEX ad-hoc pro zranitelné země a reakce na krizi způsobenou cenami potravin);

— 1 783 milionů EUR na regionální orientační programy, všechny přidělené prostředky byly využity;

— 2 700 milionů EUR na příděly v rámci AKT, z čehož bylo využito 2 330 milionů EUR;

— 683 milionů EUR jako rezerva na další přidělení prostředků národním a regionálním orientačním programům po přezkumu v polovině a na konci období.

Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF

Jelikož 10. ERF začal platit 1. července 2008, zbylé zůstatky a částky ze zrušených závazků v projektech 9. ERF a předchozích ERF byly převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF s výjimkou fondů Stabex a správního balíčku 9. ERF. Tato rezerva může být použita, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF.

Podrobné údaje o této rezervě k 31.12.2010 jsou v následující tabulce:

(mil. EDUR) Prostředky převedené do nečerpatelné rezervy 10. ERF celkem: 318 — plus prostředky ze zrušených závazků, avšak dosud nepřevedené k 31.12.2010: 22 — minus prostředky, které již Rada přidělila Súdánu dle rozhodnutí Rady 2010/406/EU ze dne 12.7.2010 – 150 Celková disponibilní částka v rezervě (AKT+ZZÚ) 190

Rezerva Stabex v 10. ERF

Po uzavření účtů Stabex se nevyužité prostředky a prostředky ze zrušených závazků převádějí do rezervy 10. ERF Stabex balíčku A (čl. 1 odst. 4 interní dohody o 10. ERF) a poté do národních orientačních programů dotčených zemí.

Stav zrušených závazků a převodů k 31.12.2010:

(v mil. EUR) Dotčená země Rezerva balíček A STABEX balíček A Kamerun 2,28 Jamajka 0,06 Lesotho 3,44 Senegal 26,31 Celkem 5,78 26,31

Spolufinancování v 10. ERF

V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států a byly využity prostředky na závazky v celkové výši 74,83 milionů EUR; zatímco prostředky na platby byly využity pouze pro přijaté částky ve výši 54,38 milionů EUR.

V následující tabulce je stav prostředků na spolufinancování k 31.12.2010:

(mil. EUR) Prostředky na závazky Prostředky na platby Spolufinancování, balíček A 61,12 (18) 52,85 Spolufinancování – uvnitř AKT 12,15 0,64 Spolufinancování – správní výdaje 1,56 0,89 74,83 54,38

V následujících tabulkách jsou čisté číselné údaje týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny.

V příloze jsou tabulky, kde je prezentován stav podle zemí a nástrojů.

2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY

Tabulka 1.1

8. ERF

vývoj prostředků: 31. prosince 2010

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

(v milionech EUR) Nástroj Počáteční příděl Zvýšení / snížení souhrnných zdrojů k 31. Prosinci 2009 Zvýšení / snížení zdrojů v roce 2010 Poznámky Současný příděl AKT Lomé Orientační programy celkem 7 562 (2 347) (49) (19) 5 166 Dotace na úroky 370 (278) 92 Pomoc při mimořádných událostech 140 (4) (0) (19) 136 Pomoc uprchlíkům 120 (10) (2) (19) 109 Rizikový kapitál 1 000 67 (31) (19) 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 0 (20) 723 Sysmin 575 (463) (0) (19) 112 Strukturální úpravy 1 400 97 1 497 Silně zadlužené chudé země 1 060 1 060 Využití příjmu z úroků 37 (0) (19) 37 Cotonou Balíček A 430 (1) (19) 429 Balíček B 255 255 Celkem AKT 12 967 (2 231) (83) 10 653 ZZÚ Orientační programy celkem 115 (75) (2) (19) 38 Dotace na úroky 9 (7) 1 Pomoc při mimořádných událostech 3 (3) Pomoc uprchlíkům 1 (1) Rizikový kapitál 30 (24) (1) (19) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 Celkem ZZÚ 165 (114) (2) 49 Celkem 8. ERF 13 132 (2 345) (85) 10 702





Tabulka 1.2

9. ERF

vývoj prostředků: 31. prosince 2010

ANALÝZA PODLE NÁSTROJE POMOCI

(v milionech EUR) Nástroj Počáteční příděl Zvýšení / snížení souhrnných zdrojů k 31. Prosinci 2009 Zvýšení / snížení zdrojů v roce 2010 Poznámky Současná úroveň přídělu AKT Balíček A 5 318 4 197 (102) (21) 9 413 Balíček B 2 108 (801) (6) (21) 1 301 Rezerva pro vnitrostátní příděly 1 224 (1 224) CDE, CTA a parlamentní shromáždění 164 12 (5) (21) 171 Rezerva na dlouhodobý rozvoj 258 (258) 0 Regionální příděly 904 25 (19) (21) 911 Příděly uvnitř AKT 300 2 945 (10) (21) 3 236 Náklady na provádění 125 (0) (21) 125 Úroky a jiné příjmy 69 69 Správní náklady 46 46 Zvláštní příděl pro DR Kongo 108 108 Převod ze 6. ERF - Lomé 24 (1) (21) 24 Převod ze 7. ERF - Lomé 737 (5) (21) 731 Dobrovolný příspěvek na mírový projekt 39 39 Celkem AKT 10 401 5 919 (147) 16 173 ZZÚ Balíček A 0 250 (1) (21) 249 Balíček B / využití rezervy C 0 7 7 Rezerva na dlouhodobý rozvoj 144 (144) Regionální příděly 8 42 (1) (21) 49 Balíček pro technickou pomoc 2 (1) (21) 1 Převod ze 6. ERF - Lomé 0 0 Převod ze 7. ERF - Lomé 4 (1) (21) 3 Celkem ZZÚ 154 158 (4) 308 Celkem 9. ERF 10 555 6 078 (151) 16 482





Tabulka 1.3

10. ERF

vývoj prostředků: 31. prosince 2010

ANALÝZA PODLE NÁSTROJE POMOCI

(v milionech EUR) Nástroj Počáteční příděl Zvýšení / snížení souhrnných zdrojů k 31. Prosinci 2009 Zvýšení / snížení zdrojů v roce 2010 Pozn. Současný stav přídělu AKT Balíček A 11 516 862 (22) 12 378 Rezerva balíčku A 13 500 (11 549) (836) (23) 1 115 Balíček B 1 089 375 (23) 1 464 Rezerva balíčku B 1 800 (1 089) (375) (23) 336 Regionální příděly 1 816 (27) 1 816 Rezerva pro regionální příděly 1 783 (1 783) Národní alokační rezerva balíček A Stabex 6 (24) 6 Rezerva pro NOP/ROP 683 683 Příděly uvnitř AKT 2 330 2 330 Rezerva uvnitř AKT 2 700 (2 330) 370 Náklady na provádění 430 430 Úroky a jiné výnosy 30 2 32 Spolufinancování - Balíček A 63 12 (25) 75 Výkonostní rezerva (není možné čerpat), AKT 81 230 (26) 311 AKT Celkem 20 896 174 276 21 345 ZZÚ Balíček A Rezerva balíčku A 195 195 Balíček B 4 (23) 4 Rezerva balíčku B 15 (4) (23) 11 Rezerva pro regionální příděly 40 40 Studie/ technická pomoc ZZÚ 6 6 Výkonostní rezerva (není možné čerpat), ZZÚ 1 6 (26) 7 ZZÚ Celkem 256 1 6 263 Celkem 10. ERF 21 152 175 282 21 609

2.2 KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

Tabulka 2.1

konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2010

ZPRÁVA O POKROKU

(v milionech EUR) Příděl 8. ERF 9. ERF 10. ERF 8., 9. a 10. ERF Lomé Programovatelná pomoc 5 204 5 204 Neprogramovatelná pomoc 4 777 4 777 Převody z jiných fondů 758 758 Různé příjmy 37 37 Cotonou Balíček A 429 9 662 12 378 22 469 Balíček B 255 1 308 1 468 3 030 Regionální příděl 960 1 816 2 776 Příděl uvnitř AKT 3 236 2 330 5 566 CDE, CTA a společné parlamentní shromáždění 171 171 Zvláštní příděl, rozh. Rady č. 4/2004 108 108 Dobrovolný příspěvek pro mírový projekt 39 39 Spolufinancování (na krytí závazků) 75 75 Prováděcí náklady a úroky 240 468 708 Rezerva pro NOP/ROP 683 683 Rezerva pro regionální příděly 40 40 Rezerva uvnitř AKT 370 370 Rezerva pro zemi 1 657 1 657 Stabex - Rezerva pro NOP balíček A 6 6 Výkonnostní rezerva, nečerpatelná 318 318 Celkem 10 702 16 482 21 609 48 792





FED Souhrn celkem Údaje za rok 31.12.2010 % přídelu 2006 2007 2008 2009 2010 Rozhodnutí 8 10 699 100 % (265) (211) (53) (42) (45) 9 16 463 100 % 3 187 3 455 775 (54) (116) 10 10 617 48 % 4 766 3 501 2 349 Celkem 37 778 2 921 3 244 5 488 3 405 2 187 Přidělené prostředky 8 10 508 98 % 202 35 55 (42) 8 9 15 683 95 % 2 915 3 317 3 163 997 476 10 6 134 28 % 130 3 184 2 820 Celkem 32 324 3 117 3 352 3 348 4 140 3 304 Platby 8 10 240 96 % 737 483 323 152 158 9 13 121 80 % 1 861 2 294 3 253 1 806 1 304 10 2 973 14 % 90 1 111 1 772 Celkem 26 334 2 598 2 777 3 666 3 069 3 233 Záporné údaje označují zrušené závazky

Tabulka 2.2

konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2010

TYP POMOCI

8. ERF % 9. ERF % 10. ERF % Celkem % (28) (28) (28) (28) Lomé Programovatelná pomoc (nečerp.) Alokované prostředky 5 204 5 204 Rozhodnutí 5 201 100 % 5 201 100 % Vyčleněné prostředky 5 089 98 % 5 089 98 % Platby 4 945 95 % 4 945 95 % Neprogramovatelná pomoc Alokované prostředky 4 777 4 777 Rozhodnutí 4 776 100 % 4 776 100 % Vyčleněné prostředky 4 759 100 % 4 759 100 % Platby 4 670 98 % 4 670 98 % Převody z jiných fondů Alokované prostředky 758 758 Rozhodnutí 757 100 % 757 100 % Vyčleněné prostředky 723 95 % 723 95 % Platby 655 86 % 655 86 % Různé příjmy Alokované prostředky 37 37 Rozhodnutí 37 100 % 37 100 % Vyčleněné prostředky 36 98 % 36 98 % Platby 35 94 % 35 94 % Celkem Alokované prostředky 10 018 758 10 776 Rozhodnutí 10 015 100 % 757 100 % 10 772 100 % Vyčleněné prostředky 9 885 99 % 723 95 % 10 607 98 % Platby 9 650 96 % 655 86 % 10 305 96 % Cotonou Balíček A Alokované prostředky 429 9 662 12 378 22 469 Rozhodnutí 429 100 % 9 647 100 % 7 416 60 % 17 492 78 % Vyčleněné prostředky 423 99 % 9 194 95 % 4 288 35 % 13 905 62 % Platby 416 97 % 7 906 82 % 1 648 13 % 9 970 44 % Balíček B Alokované prostředky 255 1 308 1 468 3 030 Rozhodnutí 255 100 % 1 308 100 % 1 003 68 % 2 565 85 % Vyčleněné prostředky 200 78 % 1 261 96 % 829 56 % 2 290 76 % Platby 174 68 % 1 078 82 % 677 46 % 1 929 64 % CDE, CTA a společné parl. shromáždění Alokované prostředky 171 171 Rozhodnutí 171 100 % 171 100 % Vyčleněné prostředky 167 98 % 167 98 % Platby 153 90 % 153 90 % Regionální příděly Alokované prostředky 960 1 816 2 776 Rozhodnutí 956 100 % 361 20 % 1 317 47 % Vyčleněné prostředky 880 92 % 92 5 % 972 35 % Platby 591 62 % 9 1 % 601 22 % Příděly uvnitř AKT Alokované prostředky 3 236 2 330 5 566 Rozhodnutí 3 236 100 % 1 560 67 % 4 795 86 % Vyčleněné prostředky 3 082 95 % 705 30 % 3 787 68 % Platby 2 384 74 % 454 19 % 2 838 51 % Dobrovolný příspěvek pro mírový projekt Alokované prostředky 39 39 Rozhodnutí 39 100 % 39 100 % Vyčleněné prostředky 37 95 % 37 95 % Platby 24 62 % 24 62 % Zvláštní příděl podle rozh. Rady 2003/583/ES Alokované prostředky 108 108 Rozhodnutí 108 100 % 108 100 % Vyčleněné prostředky 105 97 % 105 97 % Platby 105 97 % 105 97 % Prováděcí náklady a úroky Alokované prostředky 240 468 708 Rozhodnutí 240 100 % 216 46 % 455 64 % Vyčleněné prostředky 234 98 % 205 44 % 439 62 % Platby 225 94 % 184 39 % 409 58 % Celkem Alokované prostředky 684 15 723 18 460 34 867 Rozhodnutí 684 100 % 15 705 100 % 10 555 57 % 26 944 77 % Vyčleněné prostředky 623 91 % 14 960 95 % 6 120 33 % 21 703 62 % Platby 590 86 % 12 466 79 % 2 972 16 % 16 028 46 % REZERVA PRO NOP/ROP 683 683 REZERVA NA REGIONÁLNÍ PŘÍDĚLY 40 40 REZERVA UVNITŘ AKT 370 370 Stabex - Rezerva pro NOP balíček A 6 REZERVA PRO ZEMI 1 657 1 657 Spolufinancování Alokované prostředky 75 75 Rozhodnutí 62 83 % 62 83 % Vyčleněné prostředky 14 19 % 14 2 % Platby 1 1 % 1 0 % Výkonnostní rezerva, nečerpatelná 318 318 Celkem Alokované prostředky 10 702 16 482 21 609 48 792 Rozhodnutí 10 699 100 % 16 463 100 % 10 617 49 % 37 778 77 % Vyčleněné prostředky 10 508 98 % 15 683 95 % 6 134 28 % 32 324 66 % Platby 10 240 96 % 13 121 80 % 2 973 14 % 26 334 54 %





Tabulka 2.3

konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2010

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

AKT + ZZÚ - 8. ERF

(v milionech EUR) Alokováno Rozhodnutí Vyčleněné prostředky Platby Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % (1) (2) % (2) : (1) (3) % (3) : (2) (4) % (4) : (3) Lomé AKT Orientační programy celkem 5 166 5 163 (36) 100 % 5 054 7 98 % 4 909 79 97 % Neprogramovatelná pomoc celkem 4 803 4 803 (8) 100 % 4 785 3 100 % 4 694 59 98 % Dotace na úroky 92 92 100 % 91 (1) 99 % 68 75 % Pomoc na mimořádné události 136 136 (0) 100 % 136 (0) 100 % 136 100 % Pomoc uprchlíkům 109 109 (0) 100 % 107 (1) 98 % 100 (2) 94 % Rizikový kapitál 1 037 1 037 (8) 100 % 1 029 (8) 99 % 991 96 % Stabex 723 723 0 100 % 719 13 99 % 706 46 98 % Sysmin 112 112 100 % 110 (1) 98 % 101 0 92 % Strukturální úpravy 1 497 1 497 100 % 1 497 (0) 100 % 1 497 (0) 100 % Silně zadlužené chudé země 1 060 1 060 100 % 1 060 100 % 1 060 14 100 % Využití příjmů z úroků 37 37 100 % 36 (0) 98 % 35 0 96 % celkem 9 969 9 966 (44) 100 % 9 839 10 99 % 9 604 138 98 % Cotonou Balíček A 429 429 (1) 100 % 423 (0) 99 % 416 2 98 % Balíček B 255 255 100 % 200 (0) 78 % 174 18 celkem 684 684 (1) 200 % 623 (0) 177 % 590 20 98 % celkem AKT (a) 10 653 10 650 (45) 100 % 10 461 9 98 % 10 194 158 97 % ZZÚ Orientační programy celkem 38 38 (1) 100 % 35 (1) 93 % 35 0 100 % Neprogramovatelná pomoc celkem 11 11 0 100 % 11 0 100 % 11 0 100 % Dotace na úroky 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Pomoc na mimořádné události Pomoc uprchlíkům Rizikový kapitál 6 6 100 % 6 100 % 6 100 % Stabex 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Sysmin 2 2 100 % 2 0 99 % 2 0 98 % celkem ZZÚ (b) 49 49 (1) 100 % 46 (1) 95 % 46 0 100 % celkem (a) + (b) 10 702 10 699 (45) 100 % 10 508 8 98 % 10 240 158 97 %





Tabulka 2.4

konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2010

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

AKT + ZZÚ - 9. ERF

(v milionech EUR) Alokováno Rozhodnutí Vyčleněné prostředky Platby Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % (1) (2) % (2) : (1) (3) % (3) : (2) (4) % (4) : (3) AKT Balíček A 9 413 9 399 (86) 100 % 8 979 231 96 % 7 728 741 86 % Makroekonomická podpora 2 280 (25) 2 258 (15) 2 138 26 Odvětvové politiky 7 118 (61) 6 721 246 5 591 716 Balíček B 1 301 1 301 (5) 100 % 1 254 48 96 % 1 072 104 85 % Zápočet příjmů z vývozu 170 (0) 161 18 129 15 Pomoc na mimořádné situace 1 119 (5) 1 082 30 932 89 Silně zadlužené chudé země 11 11 11 Regionální příděly 911 907 (5) 100 % 833 64 92 % 564 81 68 % Příděly uvnitř AKT 3 236 3 236 (8) 100 % 3 082 119 95 % 2 384 300 77 % Ostatní 171 171 (5) 100 % 167 (2) 98 % 153 3 92 % Prováděcí náklady / správní výdaje 170 170 (0) 100 % 169 (0) 99 % 163 2 96 % Úroky a jiné výnosy 69 69 0 100 % 65 (1) 94 % 61 3 95 % Zvláštní příděl pro Kongo 108 108 100 % 105 (0) 97 % 105 1 100 % Dobrovolný příspěvek pro mírový projekt 39 39 100 % 37 0 95 % 24 0 65 % Převody z 6. ERF - Lomé 24 23 (1) 97 % 21 (0) 90 % 19 2 92 % Převody ze 7. ERF - Lomé 731 731 (3) 100 % 699 (3) 96 % 633 14 91 % Celkem AKT (a) 16 173 16 154 (114) 100 % 15 410 456 95 % 12 906 1 252 84 % OCT Balíček A 249 249 (1) 100 % 215 18 87 % 177 43 82 % Makroekonomická podpora 15 0 14 3 9 0 Odvětvové politiky 234 (1) 201 15 169 43 Balíček B 7 7 0 100 % 7 0 98 % 6 0 90 % Regionální příděly 49 49 (1) 100 % 47 1 96 % 27 9 58 % Studie/technická pomoc 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Převody z 6. ERF - Lomé 0 0 100 % 0 100 % 0 100 % Převody z 7. ERF - Lomé 3 3 (1) 100 % 3 (0) 100 % 3 99 % Celkem ZZÚ (b) 308 308 (2) 100 % 273 20 89 % 214 52 79 % Celkem (a) + (b) 16 482 16 463 (116) 100 % 15 683 476 95 % 13 121 1 304 84 %





Tabulka 2.5

konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2010

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

AKT + ZZÚ - 10. ERF

(v milionech EUR) Alokováno Rozhodnutí Vyčleněné prostředky Platby Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) AKT Balíček A 12 378 7 416 977 60 % 4 288 1 834 58 % 1 648 1 074 38 % Balíček B 1 464 998 496 68 % 829 435 83 % 677 400 82 % Zápočet příjmů z vývozu 64 63 40 40 30 30 Pomoc na mimořádné situace 324 137 268 161 180 115 Silně zadlužené chudé země 49 2 49 14 34 15 Jiné otřesy s dopadem na rozpočet 561 293 473 220 433 240 Regionální příděly 1 816 361 206 20 % 92 92 26 % 9 9 10 % Příděly uvnitř AKT 2 330 1 560 647 67 % 705 354 45 % 454 210 64 % Institucionální a podpůrné náklady 300 160 46 53 % 128 35 80 % 77 23 60 % Mírový projekt 1 730 1 100 601 64 % 428 245 39 % 264 107 62 % Různé příděly uvnitř AKT, další programovaná odvětví 300 300 0 100 % 149 73 50 % 113 80 76 % Prováděcí náklady 430 189 0 44 % 182 77 96 % 171 71 94 % Úroky a jiné výnosy 32 24 7 76 % 21 12 87 % 12 7 56 % Celkem 18 449 10 548 2 333 57 % 6 118 2 805 58 % 2 971 1 771 49 % REZERVA NA ZEMI - COTONOU 1 452 REZERVA PRO NOP/ROP 683 Stabex - Rezerva pro NOP balíček A 6 REZERVA NA REGIONÁLNÍ PŘÍDĚLY REZERVA NA PŘÍDĚLY UVNITŘ AKT 370 Spolufinancování balíčku A 61 60 12 98 % 13 13 0 0 Spolufinancování přídělů uvnitř AKT 12 1 5 % 1 0 100 % 1 0 98 % Spolufinancování správních výdajů 2 1 0 69 % Spolufinancování Celkem 75 62 12 83 % 14 14 23 % 1 0 5 % Celkem AKT 21 035 10 610 2 345 50 % 6 132 2 819 58 % 2 972 1 771 48 % Nečerpatelná výkonnostní rezerva AKT 311 Celkem AKT + výkonnostní rezera (a) 21 346 10 610 2 345 50 % 6 132 2 819 58 % 2 972 1 771 48 % ZZÚ Balíček A Balíček B 4 4 4 100 % Zápočet příjmů z vývozu Pomoc na mimořádné situace 4 4 Silně zadlužené chudé země Jiné otřesy s dopadem na rozpočet Regionální příděly Studie/technická pomoc ZZÚ 6 2 33 % 2 1 85 % 1 1 40 % Celkem 10 6 4 61 % 2 1 27 % 1 1 40 % REZERVA NA ZEMĚ 206 REZERVA NA REGIONÁLNÍ PŘÍDĚLY 40 REZERVA PRO NOP/ROP Celkem ZZÚ 256 6 4 2 % 2 1 27 % 1 1 40 % Nečerpatelná výkonnostní rezerva ZZÚ 7 Celkem ZZÚ + výkonnostní rezerva (b) 263 6 4 2 % 2 1 27 % 1 1 40 % Celkem (a) + (b) 21 609 10 617 2 349 49 % 6 134 2 820 58 % 2 973 1 772 48 %

2.3. DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ

Spolu