Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2022/C 252/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„OKTOBERFESTBIER“

EU č.: PGI-DE-1034 – 23.8.2012

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Název (názvy) [CHOP či CHZO]

„Oktoberfestbier“

2. Členský stát nebo třetí země

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 2.1 Pivo

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Spodně kvašené pivo s

obsahem původní mladiny v %: 13,6–14,0, obsahem alkoholu v % obj.: 5,3–6,6, barvou (EBC): 6,0–28,0 jednotek, hořkými látkami (EBU): 16,0–28,0 jednotek,

světlé, zlatavé, jantarové nebo tmavé barvy, od plného, velmi oblého, měkkého nebo sladového aroma až po lehce chmelené, s velmi jemnou hořkostí nebo silnou, nasládlou chutí.

Uvedené hodnoty podléhají zákonně stanoveným tolerancím uznaným příslušnými bavorskými orgány pro dohled nad potravinami.

Výrobní proces probíhá v souladu s mnichovským nařízením o čistotě piva z roku 1487, jak je zahrnuto v § 9 odst. 1 prozatímního zákona o pivě (VorlBierG).

Voda musí pocházet z území města Mnichova z třetihorních vrstev půdy v oblasti „Münchener Schotterebene“. Podle lokality dosahují hlubinné studny, z nichž je voda v současnosti čerpána, hloubky 140–250 m. Mnichovská městská voda tyto požadavky nesplňuje.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Přísadami musí být ječný slad, chmel, kvasnice a voda. Voda musí pocházet z území města Mnichova z třetihorních vrstev půdy v oblasti „Münchener Schotterebene“.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celý výrobní proces produktu „Oktoberfestbier“ musí probíhat na území města Mnichova. Začíná sladováním a rmutováním a končí po 4–11týdenním skladování, během kterého se mladé pivo přirozeně obohacuje kyselinou uhličitou a dozrává, dokud nedosáhne plné chuti.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Pivo nese označení „Oktoberfestbier“. Podle čl. 12 odst. 3 nařízení (EU) č. 1151/2012 ve spojení s čl. 13 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 668/2014 je na etiketách uveden symbol Unie s připojeným CHZO, jakož i zapsaným názvem.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Metropolitní oblast Mnichova.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost zeměpisné oblasti

Pivo „Oktoberfestbier“ vařené na území města Mnichova vděčí za svou pověst a specifičnost jak tradiční metodě produkce zachovávané po staletí, tak výjimečné proslulosti mnichovské pivní slavnosti Oktoberfest.

V roce 1487 bylo vydáno mnichovské nařízení o čistotě piva. Kromě určení přísad piva toto nařízení rovněž stanovilo, že pivo musí podléhat „prohlídce“ (nyní známé jako kontrola jakosti). Toto pravidlo platí dodnes a je stanoveno v § 9 odst. 1 prozatímního zákona o pivě (VorlBierG).

Další specifičností je používání vody z hlubinných studen na území města Mnichova, která pochází z třetihorních vrstev půdy (do hloubky zhruba 250 m). Jak vyplývá z části 2 knihy Geschichte der Spatenbrauerei [Historie pivovaru „Spatenbrauerei“] Fritze Sedlmayra, v polovině 19. století byly studny hloubeny do 200 m.

Kniha Wolfganga Behringera Lowenbräu rovněž dokládá hloubení studen v období kolem roku 1900.

Prodej piva na Oktoberfestu v době, kdy zde byl nabízen nejčistší nápoj, lze doložit již u prvního Oktoberfestu v roce 1810 zmínkou o „Traiteuren“, tj. specializovaných dodavatelích občerstvení, kterým bylo povoleno podávat pivo a víno. (Srov. 175 Jahre Oktoberfest [175 let Oktoberfestu], pamětní publikace města Mnichova, Mnichov 1985, nebo „tz“ ze dne 16. července 2010.)

Pivní slavnost Oktoberfest vznikla v roce 1810 z koňských závodů, které byly uspořádány na louce mimo město na počest svatby prince Ludvíka I. Bavorského a princezny Terezy Sasko-Hildburghausenské. Dnes se slavnost Oktoberfest, kterou místní obyvatelé důvěrně nazývají „Wies’n“ [louky], koná každoročně od poloviny září do začátku října na téže 42hektarové louce „Theresienwiese“ nacházející se v centru města, na níž jsou dosud patrné stopy po koňských závodech z minulosti. Souběžně s Oktoberfestem se každé čtyři roky koná Ústřední zemědělský festival, který se poprvé uskutečnil v roce 1811. V roce 2010 proběhl dvoustý ročník Oktoberfestu a byla uspořádána „historická sekce“ zahrnující koňské závody a vystoupení se zvířaty. Od té doby tato historická sekce prošla určitými změnami a byla přejmenována na „Oide Wiesn“ [Starý Oktoberfest].

Slavnost Oktoberfest začíná v okamžiku, kdy úřadující starosta města Mnichova narazí první sud piva „Oktoberfestbier“, což je tradice, která vznikla v roce 1950 za působení tehdejšího starosty Thomase Wimmera. Předtím, než je naražen první sud, se hostinští vypraví ke svým stanům v místě konání Oktoberfestu v květinami zdobených kočárech, doprovázeni starosty a radními, koňskými spřeženími s obsluhou a nádhernými povozy mnichovských pivovarů. Příjezd hostinských a pivovarů společně s naražením prvního sudu sleduje široká veřejnosti po celém světě v televizi a na internetu, stejně jako největší světový průvod krojů a střeleckých spolků, který se pořádá následující den a jejž mnozí považují za zlatý hřeb zahajovacích slavností Oktoberfestu.

Světový věhlas piva „Oktoberfestbier“ v současnosti je částečně založen na skutečnosti, že inovace v oblasti vaření piva byly v Mnichově zavedeny v rané fázi, což mělo rozhodující dopad na jakost piva. Mezi tyto inovace patří zejména první chladicí stroj, který v roce 1873 vyvinul Carl von Linde. Tento stroj byl poprvé použit v jednom z pivovarů v Mnichově a měl takový úspěch, že jej začaly používat i jiné mnichovské pivovary a později celý svět v podobě chladniček. Stroj byl důležitý, neboť pivo se od té doby mohlo vařit a skladovat nepřetržitě v trvale vysoké kvalitě a libovolném množství bez ohledu na klima a venkovní teplotu. Díky tomu bylo možné vyrobit velké množství piva určeného pro velké akce s předstihem a skladovat a čepovat pivo na místě, aniž by to mělo vliv na jeho kvalitu.

Jedním z klíčových faktorů, kterému pivo „Oktoberfestbier“ vděčí za svou výjimečnou pověst je, že bylo vařeno speciálně pro Oktoberfest. Tento produkt vynikající kvality je nyní k dostání nejen na Oktoberfestu, ale je rovněž prodáván po celém světě s označením „Oktoberfestbier“.

Ačkoli město Mnichov slavnost Oktoberfest od roku 1985 nepropagovalo, v rámci oficiálního celosvětového průzkumu 91 % respondentů uvedlo, že vědí o existenci Oktoberfestu. V tomto ohledu se v článku zveřejněném v novinách Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung dne 20. října 1997 píše: „Tento festival je tak mezinárodní! Ačkoli bývá nazýván mnichovským Oktoberfestem, je zřejmé, že řada návštěvníků – hovořících anglicky, italsky, francouzsky, japonsky a dalšími méně běžnými jazyky – přijela ze zahraničí, zatímco pravý bavorský dialekt zde lze zaslechnout jen zřídkakdy.“

Specifičnost produktu

V tomto ohledu se v oficiální publikaci města Mnichova na oslavu 200. výročí Oktoberfestu uvádí, že „charakteristické pivo ‚Oktoberfestbier‘ se postupně vyvíjelo až od roku 1872“. V knize 175 Jahre Oktoberfest 1810 bis 1895 [175 let Oktoberfestu (1810–1895)] Richarda Bauera a Fritze Fenzla se uvádí, že v roce 1872 bylo čepováno obzvláště silné pivo s vysokým obsahem původní mladiny. Hans Glöckle ve své knize München, Bier, Oktoberfest [Mnichov, pivo a Oktoberfest] píše, že Mnichované museli v této době za „Oktoberfestbier“ platit královskou sumu 12 krejcarů. Avšak namísto toho, aby si stěžovali na cenu, pili pivo „s úctou a spokojeným uznáním jeho výjimečné kvality“. Dále pak pokračuje: „Počínaje rokem 1872 se pivo ‚Märzen‘ (‚březnové pivo‘) se svým obsahem původní mladiny 13 % a obsahem alkoholu 4,1 % stalo pivem Oktoberfestu v pravém slova smyslu a uchovalo si toto výsadní postavení až do doby po druhé světové válce.“ Od roku 1950 se začala objevovat světlejší varianta, která v této době více odpovídala gustu návštěvníků Oktoberfestu, ačkoli v současnosti zažívá renesanci pivo jantarové barvy.

Pivo „Oktoberfestbier“ vaří pivovary nacházející se v dané zeměpisné oblasti speciálně pro Oktoberfest, kde se čepuje ve značném množství; tento aspekt konzumenti obzvláště oceňují. Pivo „Oktoberfestbier“ se odlišuje od ostatních piv čepovaných na slavnostech používanou vodou, vyšším minimálním obsahem původní mladiny 13,6 %, nižším maximálním obsahem původní mladiny 14,0 %, vyšším obsahem alkoholu 5,3–6,6 % a vyšší základní hodnotou hořkosti 16 jednotek EBC společně s nižší maximální hodnotou hořkosti 28 jednotek EBC. Vzhledem k maximální hodnotě 28 jednotek hořkosti nejsou tato piva příliš hořká a obvykle je pro ně typická plná, velmi oblá chuť, která je v jižním Bavorsku oblíbená po desetiletí.

Metody produkce založené na nařízení o čistotě piva z roku 1487 a z nich vyplývající výjimečná zkušenost a know-how pivovarů nacházejících se v dané zeměpisné oblasti představují faktory, které jsou pro konzumenty piva „Oktoberfestbier“ spojeny s očekáváním výjimečné kvality.

Výsadní postavení a pověst piva „Oktoberfestbier“ jsou uznávány v Německu i na mezinárodní úrovni. Celá řada článků z evropských novin odkazuje na Oktoberfest ve více či méně úzké souvislosti s pivem. V 74 novinových článcích zveřejněných ve Spojeném království v období 1995 až 2012 jsou pivo a festival Oktoberfest obecně označovány za „velmi známé“, „známé po celém světě“, „slavné“ atd. V některých článcích je dokonce popisováno pivo. Již v roce 1955 napsal Dr. Kuballe v článku o Oktoberfestu v deníku Industrie-Kurier-Düsseldorf: „Z této slavnosti, která byla v minulém století především mnichovskou každoroční oslavou, se stal největší festival v Evropě“. Dále doplnil: „V cestovních brožurách v Evropě a USA je stále více prezentována jako výjimečná akce, kterou je třeba alespoň zběžně navštívit“. V roce 1996 napsal Paul Delany v britských novinách The Sun: „Návštěvníci největší pivní slavnosti na světě minulý rok zdolali téměř devět MILIONŮ pint. A tento rok pořadatelé německého 163. Oktoberfestu v Mnichově očekávají, že více než sedm milionů návštěvníků vypije ještě více.“ V roce 2003 Derek Scally z The Irish Times napsal: „(…) pravé pivo Oktoberfestbier. Není jednoduché jej sehnat za hranicemi Mnichova, ale stojí za to po něm pátrat.“ V roce 2006 deník Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung nazval Oktoberfest „největší pivní slavností ve sluneční soustavě“. V týchž novinách bylo v článku z roku 2011 uvedeno, že „žádná pocta Mnichovu není úplná bez vzdání holdu Oktoberfestu.“ Z toho jasně vyplývá, jak důležitou roli hraje pro Mnichov Oktoberfest, a tudíž i „Oktoberfestbier“.

Výsadní postavení piva „Oktoberfestbier“ se odráží v německých i mezinárodních literárních dílech rozmanitých žánrů. Příkladem lze uvést Manuale della birra [Pivní příručka] a výňatky z následujících knih: L’Oktoberfest de Munich: portée sociale et politique [Společensko-politický dopad mnichovského Oktoberfestu], Thomas LANDWEHRLEN, 2005: „(…) première place la Wiesn-Bier (ou Oktoberfestbier), cette bière spécialement brassée pour l’occasion (…)“ [(…) především Wiesn-Bier či Oktoberfestbier, pivo speciálně vařené pro tuto příležitost] a The Oxford Companion to Beer, Oliver GARRET a Tom COLICCHIO, 2011: „Dnešní pivo Oktoberfestbier vyráběné pivovarem Spaten je dosud ve velké míře založeno na této receptuře z roku 1872. V 19. století (…) velká část základního sladu v pivech märzenbier a oktoberfestbier (…).“ V knize Bena McFarlanda z roku 2009 s názvem World’s Best Beers – One thousand craft brews from cask to glass se píše: „Technicky vzato může být pravé pivo Oktoberfestbier vařeno pouze na území města Mnichova sládky, kteří se účastní (…).“

Špičková kvalita piva „Oktoberfestbier“ je uznávána nejen pivovary, ale rovněž v tisku a literatuře. Kupříkladu v roce 2005 noviny Welt am Sonntag odkazovaly na „Oktoberfestbier“ v souvislosti s barvami německé národní vlajky, spolkové vlády a souvisejícími barvami hlavních politických stran v Německu takto: „Až bude v sobotu zahájen Oktoberfest, budeme se spíše zajímat o pivo než o volby.“ A dále: „Pak již nebude vládnout černá nebo červená, ale zlatá, tekutá zlatá – nejlepší pivo Bavorska.“ V roce 2009 bylo v novinovém článku popsáno pivo „Oktoberfestbier“ z pohledu mezinárodních konzumentů těmito slovy: „Pivo, které celý svět bedlivě sleduje.“ Poté, v roce 2011, se v článku o pivě „Oktoberfestbier“ psalo jasně a stručně: „Jedna věc je jistá: všechna piva ‚Wiesnbiere‘ uvařená pivovary pro letošní ročník Oktoberfestu jsou skvělá.“ Tato hodnocení tisku se shodují se zprávou spisovatele Thomase Wolfea o jeho návštěvě Oktoberfestu v roce 1928, v níž zdůrazňuje výjimečnou kvalitu piva „Oktoberfestbier“: „Vypravěč, bezejmenný jako posvátná úcta a euforie, které se ho na slavnosti Wiesn okamžitě zmocňují, klade ve snaze porozumět okolnímu dění tuto otázku: ‚Pivo?‘ podivil jsem se, ‚proč pivo? Proč sem lidé chodí pít pivo? Proč slavné pivovary postavily všechny tyto haly, když je celý Mnichov proslulý svým pivem a ve městě jsou stovky pivnic?‘ Jeho společník Heinrich opáčil, že má pravdu, nicméně: ‚Tohle je »Oktoberfestbier«.‘“ Známý novinář specializující se na pivo, Michael Jackson, rovněž popsal výjimečnou povahu piva „Oktoberfestbier“ takto: „‚Oktoberfestbier‘ má pěnu alpských rozměrů a lahodné tóny smetany a sladu (…).“

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu

Dlouhá tradice výroby piva „Oktoberfestbier“ pro festival v Mnichově, jeho prodej na světově proslulém Oktoberfestu, který existuje již více než 200 let, a jeho zvláštní charakter piva plné a jemné chuti, který je považován za jednotící faktor, přispěly k tomu, že se pivo „Oktoberfestbier“ stalo v Německu a na mezinárodní úrovni velmi známým a oblíbeným speciálním pivem, jehož pověst jakožto jakéhosi velvyslance Mnichova je neoddělitelně spjata s tímto městem a jeho způsobem života. Festival, na němž se zrodilo a je čepováno proslulé pivo „Oktoberfestbier“, je známý po celém světě.

Jeden z prvních odkazů na skutečnost, že se na Oktoberfestu mohlo čepovat pouze pivo vařené pivovary, které se nacházely v dané zeměpisné oblasti, se objevuje v rozhodnutí obecních úřadů města o Oktoberfestu, které bylo uplatňováno až do roku 1850. Ve sborníku článků Miscellanea Bavarica Monacensia je v čísle 100 s názvem Das Münchner Oktoberfest [Mnichovský Oktoberfest] stručně zmíněno, jak bylo čtyřem majitelům hostinců z okolí Mnichova znemožněno čepovat na Oktoberfestu pivo, které pocházelo z obce Tölz (zhruba 45 km od Mnichova). Pouze osmnácti majitelům hostinců v Mnichově, jejichž pivo pocházelo z místních mnichovských pivovarů, bylo povoleno čepovat jejich produkty na Oktoberfestu. Čtyřem majitelům hostinců z okolní oblasti bylo uděleno povolení prodávat pivo mimo slavnost Oktoberfest, v nedaleké oblasti Sendlinger Höhe.

Mnichované spojují pivo „Oktoberfestbier“ s historií a tradicemi Oktoberfestu, o kterých se učí na základní škole. Období, kdy se koná Oktoberfest, je tak v Mnichově často popisováno jako svébytná „sezóna“, podobně jako „Starkbierzeit“ („sezóna silného piva“ v březnu).

Každý rok proudí na slavnost Oktoberfest davy návštěvníků z celého světa, aby si vychutnaly toto výjimečné pivo v tradiční atmosféře. Podle města Mnichova navštívilo každý rok během deseti let předcházejících roku 2010 Oktoberfest v průměru více než 6 milionů lidí, kteří zde vypili v průměru 6,24 milionu litrů piva.

Skutečnost, že slovo „Oktoberfestbier“ je spojeno nejen s pivem výjimečné kvality, ale rovněž s Mnichovem, dokazují dva nedávné spotřebitelské průzkumy.

Účastníkům průzkumu provedeného v Německu v roce 1980 byla položena následující otázka: „Představte si, že v hostinci nebo od přátel dostanete lahev piva, na jejímž štítku je uvedeno ‚Oktoberfestbier‘. Kde bylo podle vás toto pivo uvařeno?“ 70 % dotázaných Němců a 84 % Bavorů bez zaváhání odpovědělo „v Mnichově“.

V empirickém průzkumu trhu provedeném v Rakousku v roce 2008 bylo zjištěno, že 68,5 % příležitostných konzumentů piva bylo obeznámeno s názvem „Oktoberfestbier“ a 53,5 % v rámci této skupiny uvedené slovo spojovalo s Mnichovem.

Význam piva „Oktoberfestbier“ pro Oktoberfest, město Mnichov i další oblasti dokládá mimo jiné skutečnost, že cena jednoho mázu (sklenice o objemu 1 litru) piva „Oktoberfestbier“ zůstává předmětem politické debaty v Mnichově a Bavorsku, na rozdíl od ceny běžného piva.

V článku Tima Heega zveřejněném v novinách Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung dne 21. září 2003 bylo ohledně této skutečnosti uvedeno, že „nejdůležitější otázka před mnichovským Oktoberfestem je vždy stejná: kolik bude tento rok stát litr piva?“ V minulosti tato záležitost nebyla vždy předmětem diskuse. Například v roce 1844 byly uvedeny do pohotovosti „těžce ozbrojené“ záložní armádní jednotky, neboť vypukly protesty proti ceně piva účtované v tomto roce a panovaly obavy, že se protesty budou opakovat (oficiální časopis města Mnichova o slavnosti Wiesn 200 Jahre Oktoberfest, deník Münchner Merkur a „tz“).

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/29500

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.