Zpráva Komise evropskému Parlamentu a Radě - Provádění mimořádné finanční pomoci Arménii, Gruzii a Tádžikistánu {SEK(2004)1635} /* KOM/2004/0793 konecném znení */





V Bruselu dne 10.12.2004 KOM(2004)793 v konecném znení ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Provádění mimořádné finanční pomoci Arménii, Gruzii a Tádžikistánu {SEK(2004)1635} Úvod Rozhodnutí Rady 97/787/ES ze dne 17. listopadu 1997, kterým se poskytuje mimořádná finanční pomoc Arménii a Gruzii, ve znění rozhodnutí Rady 2000/244/ES ze dne 20. března 2000 rozšířit pomoc na Tádžikistán, uvádí v čl. 1 odst. 3, že období, během něhož je složka grantů této pomoci v postupných tranších poskytována přijímajícím zemím, končí v roce 2004. Rozhodnutí v čl. 5 odst. 2 také uvádí, že „Do 31. prosince 2004 přezkoumá Rada uplatňování tohoto rozhodnutí k tomuto dni na základě podrobné zprávy Komise, která bude též předložena Evropskému parlamentu.“ Tato zpráva je připravena podle výše uvedeného ustanovení rozhodnutí Rady. Pozadí a hlavní znaky programu mimořádné finanční POMOCI ARMÉNII, GRUZII A TÁDžIKISTÁNU PROGRAM MIMOřÁDNÉ FINANčNÍ pomoci (MFP) ve prospěch Arménie, Gruzie a Tádžikistánu byl zaměřen na poskytnutí finanční pomoci těmto třem zemím, které čelí zvláště kritickým hospodářským a sociálním problémům v souvislosti s prováděnými reformami a přechodem na tržní hospodářství, ke kterým dochází za podpory mezinárodních finančních institucí (IFI). V době, kdy byl program mimořádné finanční pomoci připravován, Arménie a Gruzie již prováděly souhrnné programy nápravy a reformy podle rozšířeného nástroje pro strukturální korekce (ESAF—Enhanced Structural Adjustement Facility) Mezinárodního měnového fondu. Tádžikistán byl stále v počátečním stadiu přípravy podobného programu. Zvláštním znakem provádění těchto programů byla existence velkých zahraničních nedoplatků vůči Společenství, které pocházely z půjček poskytnutých Společenstvím těmto třem zemím na počátku 90. let. Tyto nedoplatky musely být nepochybně vyrovnány, aby Arménie, Gruzie a Tádžikistán mohly všechny dostupné finanční zdroje věnovat na podporu reforem a zmírnění sociálních obtíží doprovodných úsporných opatření. Rada přijala v listopadu 1997 první rozhodnutí o programu mimořádné finanční pomoci ve prospěch Arménie a Gruzie (rozhodnutí Rady 97/787/ES). Podle tohoto rozhodnutí uvolnilo Společenství těmto dvěma zemím finanční balíček sestávající z kombinace dlouhodobých půjček a přímých grantů. Půjčky činily maximálně 170 milionů EUR se splatností 15 let a dobou odkladu 10 let. Granty se skládaly maximálně z 85 milionů EUR, které měly být postupně rozloženy mezi roky 1997-2002. Arménie měla získat půjčku ve výši 28 milionů EUR a grant ve výši 30 milionů EUR a Gruzie půjčku ve výši 110 milionů EUR a grant ve výši 55 milionů EUR. V době rozhodnutí o mimořádné finanční pomoci pro Arménii a Gruzii schválila Rada také posouzení podobné operace pro Tádžikistán, jakmile to okolnosti dovolí. Z toho důvodu krátce poté, co se Tádžikistán pustil do programu nápravy a reformy podporovaném mezinárodními finančními institucemi (dohoda o financování s MMF podle ESAF byla schválena v červnu 1998), navrhla Komise rozšíření programu na Tádžikistán. V březnu 2000 bylo za tímto účelem přijato rozhodnutí Rady (rozhodnutí Rady 2000/244/ES), kterým se mění rozhodnutí 97/787/ES. Tádžikistánu byla udělena celková finanční pomoc ve výši 95 milionů EUR (půjčka ve výši 60 milionů EUR a grant ve výši 35 milionů EUR). Stejné rozhodnutí Rady vyměřilo zvýšení celkové částky grantové pomoci pro Gruzii na 65 milionů EUR a prodloužilo lhůtu provádění programu do roku 2004. Program mimořádné finanční pomoci byl navržen jako doplňkové financování k financování mezinárodních finančních institucí. Výplaty byly prováděny pod podmínkou, že příjemci uspokojivě prováděli dohodu o financování s MMF. Jasný cíl programu podpory finanční udržitelnosti a umožnění příjemcům snížit jejich závazky vůči zahraničí se zároveň odrazil ve vazbě mezi vyplácením podpory a snížováním dluhu příjemců. Půjčky a počáteční grantové tranše byly tedy vyplaceny poté, co příjemci uhradili celou výši svých závazků vůči Společenství. Výplata následných grantových tranší je vázána na včasné splacení dluhu příjemců Společenství, který pochází z půjček vyplacených z programu mimořádné finanční pomoci. Jedním z cílů programu bylo umožnit příjemcům dosáhnout na konci období provádění programu mimořádné finanční pomoci toho, že by jejich finanční závazky vůči Společenství byly buď nulové, nebo podstatně nižší než na začátku. Výplaty grantových tranší (kromě počáteční tranše) jsou také podmíněny plněním opatřeních strukturální politiky schválených oběma stranami. Strukturální podmíněnost programu mimořádné finanční pomoci vychází z hospodářských programů orgánů a je zejména zaměřena na zlepšení zahraniční udržitelnosti příjemců. Konkrétní oblasti cílově řízené Komisí prostřednictvím podmíněnosti zahrnují reformy v oblasti veřejných financí, ve státní správě (včetně boje proti korupci), ve finančním sektoru, v oblasti privatizace, správy podniků, atd. Mohou také zahrnovat zvláštní opatření odrážející priority Společenství v jeho dvoustranných vztazích s příjemci, např. opatření v oblastech obchodní politiky nebo různých oblastech hospodářské spolupráce obsažené ve dvoustranných dohodách o spolupráci. Oblasti strukturálních politik, které jsou cílově řízeny Komisí prostřednictvím strukturální podmíněnosti a které jsou podmínkou výplaty grantů z pomoci pro dané tři země, jsou uvedeny v tabulce 1 přílohy této zprávy. PROVÁDĚNÍ ROZHODNUTÍ Z LET 1997 - 2000 Institucionální rámec Poté, co Rada přijala rozhodnutí o mimořádné finanční pomoci Arménii a Gruzii, Komise a orgány těchto dvou zemí projednaly podmínky této operace. Obecné parametry operací, jako jsou maximální částky a časové rozvržení ročních výplat grantu a předčasných splátek dluhu, byly stanoveny v memorandech o porozumění uzavřených jménem Společenství Komisí a vládami a centrálními bankami přijímajících zemí. Konkrétní finanční podmínky půjček byly stanoveny ve smlouvách o půjčce uzavřených ve stejné době. K uzavření memorand o porozumění a smluv o půjčce nakonec došlo v prosinci 1997 (s Gruzií) a prosinci 1998 (s Arménií). Po přijetí rozhodnutí Rady 2000/244/ES bylo v lednu 2001 uzavřeno memorandum o porozumění a smlouva o půjčce mezi Komisí a Tádžikistánem. Rovněž tak, aby bylo zohledněno prodloužení trvání programu a zvýšení celkového přiděleného grantu pro Gruzii, byla podepsána nová memoranda o porozumění s Arménií (v srpnu 2001) a Gruzií (v červenci 2001). Základní parametry operací mimořádné finanční pomoci ve prospěch těchto tří zemí stanovené v memorandu o porozumění (revidovaném memorandu o porozumění pro Arménii a Gruzii) jsou shrnuty v tabulce 2 přílohy. Předpokládalo se, že na konci provádění programu nebude mít Arménie žádné nesplacené finanční závazky vůči Společenství a že závazky Gruzie a Tádžikistánu budou sníženy na udržitelnou úroveň. Podrobnosti o provádění programu mimořádné finanční pomoci v období mezi rokem 1998 (počáteční výplaty Gruzii a Arméni) a třetím čtvrtletím roku 2004, stejně jako záměry Komise pro zbývající část tohoto roku a začátek roku 2005, jsou uvedeny níže. Tabulky 3 a 4 přílohy představují kvantitativní výsledky programu. Arménie Provádění programu mimořádné finanční pomoci ve prospěch Arménie bylo zahájeno v prosinci 1998, když Arménie vyrovnala své nedoplatky vůči Společenství (51 miliónů EUR). To umožnilo, aby Komise poskytla novou půjčku (28 miliónů EUR) a první část grantu (8 miliónů EUR). Další část grantu (ve výši 4 milióny EUR) byla vyplacena Arménii v období 1999-2000. Výplata založená na výsledcích přezkoumání dodržování podmínek provedeném v červenci 1999 byla uskutečněna v prosinci 1999. Arménie pokročila snížení své pozice čistého dlužníka vůči Společenství o 5 miliónů EUR. Provádění programu bylo přerušeno v roce 2000 kvůli neschopnosti Arménie uzavřít novou dohodu o financování s MMF po ukončení dohody o ESAF v prosinci 1999. Obnoven byl až v roce 2001 poté, co rada MMF v květnu 2001 schválila nový tříletý program na základě nástroje pro snižování chudoby a zabezpečení růstu (PRGF – Poverty Reduction and Growth Facility – opatření nahrazující ESAF). Platnost této dohody končí v prosinci 2004. V rámci politiky stanoveném PRGF Komise úspěšně provedla tři přešetřovací mise shodující se s třemi ročními výplatami mimořádné finanční pomoci – v červnu 2001, červnu 2002 a prosinci 2003. Pokaždé byla výše výplat grantu stanovena na 5,5 miliónů EUR a výše předčasných splátek dluhu na 7 miliónů EUR. Příslušné platby byly provedeny začátkem roku 2002, koncem roku 2002 a v červnu 2004. Následkem těchto operací se zadlužení Arménie vůči Společenství snížilo na 2 milióny EUR. Výplata poslední části z programu mimořádné finanční pomoci (1,5 miliónu EUR) by měla proběhnout v roce 2005 poté, co Arménie splatí poslední část půjčky Společenství z roku 1998. Očekává se tudíž, že začátkem příštího roku program mimořádné finanční pomoci pro Arménii zcela dosáhne svých cílů, pokud jde o výplaty grantu i předčasné splacení dluhu (Arménie bude mít všechny své dluhy vůči Společenství uhrazeny). Gruzie Provádění programu mimořádné finanční pomoci ve prospěch Gruzie bylo zahájeno v červenci 1998, kdy Gruzie vyrovnala své nedoplatky vůči Společenství (131 miliónů EUR) a Společenství následně poskytlo půjčku ve výši 110 miliónů EUR a první výplatu grantu ve výši 10 miliónů EUR. Druhá část grantu (9 miliónů EUR) byla uvolněna v září 1999 poté, co Gruzie předčasně splatila 10 miliónů EUR svého dluhu vůči Společenství. Provádění programu bylo přerušeno v roce 2000, protože se gruzínské orgány nebyly schopny dohodnout s MMF na nové dohodě o financování (ESAF z roku 1996 byl ukončen v srpnu 1999), a byl znovu zahájen v roce 2001 poté, co rada MMF v lednu 2001 schválila nový tříletý nástroj pro snižování chudoby a zabezpečení růstu (PRGF). Na základě různorodých výsledků v makroekonomickém výkonu a strukturálních reformách Gruzie přijala Komise rozhodnutí, že uhradí pouze část platby za rok 2001 (6 miliónů EUR) a podmíní platbu zbývající části (5,5 miliónů EUR) dalším pokračováním strukturálních reforem. Před výplatou první dílčí části grantu v prosinci 2001 Gruzie uhradila Společenství předčasnou splátku svého dluhu ve výši 8 miliónů EUR. Z důvodu závažného zhoršení politické situace v Gruzii ve druhé polovině roku 2001 nedošlo po větší část uvedeného roku k žádnému pokroku ohledně strukturálních reforem. Provádění programu mimořádné finanční pomoci bylo znovu zastaveno a pokračovalo až v roce 2004 po politických změnách v Gruzii v listopadu 2003. Nová vláda Gruzie zahájila nové kolo transformací a reforem. Strategie nových státních orgánů získala podporu mezinárodní komunity dárců a mezinárodních finančních institucí – loni v červnu schválil MMF nový tříletý PRGF a Světová banka nové transformační úvěry. Stejně tak znovu probíhá program mimořádné finanční pomoci. Prvním krokem bude platba části grantu ve výši 6,5 miliónů EUR na základě výsledků přezkoumání politiky z konce roku 2002, které však nikdy nebylo dokončeno (krátce poté bylo přezkoumání programu pro Gruzii sponzorovaného MMF zastaveno a platba byla zrušena). Před výplatou následující části grantu provede Gruzie předčasnou splátku částky totožné s výší půjčky poskytnuté Společenstvím v roce 1998. Následně po této operaci dosáhnou platby mimořádné finanční pomoci Gruzii výše 31,5 miliónů EUR (z maximální částky 65 miliónů EUR) a Gruzie sníží své postavení dlužníka vůči Společenství o 24,5 miliónů EUR. Gruzínské orgány jsou ochotny využít příznivého prostředí hospodářské politiky a dále snižovat postavení země jako čistého dlužníka vůči Společenství, čímž zlepšují střednědobou udržitelnost zadlužení. Na tomto základě již požádaly EU o pokračování provádění mimořádné finanční pomoci a očekávají, že by finanční podpora ze strany Společenství mohla pomoci zemi, aby snížila svůj zahraniční dluh na mnohem udržitelnější úroveň. Tádžikistán Provádění programu v Tádžikistánu bylo zahájeno v březnu 2001, kdy Společenství uvolnilo novou půjčku (60 miliónů EUR) a první část grantu (7 miliónů EUR). Před vyplacením těchto částek Tádžikistán vyrovnal nedoplatky země vůči Společenství ve výši téměř 79 miliónů EUR. Další část grantu ve výši 7 miliónů EUR byla uvolněna v prosinci 2001. Částka předčasného splacení dluhu země vůči Společenství byla stanovena na 8 miliónů EUR, což je podstatně méně než maximální výše předčasné splátky stanovená v bilaterálním memorandu o porozumění (12 miliónů EUR). Komise usoudila, že finanční situace Tádžikistánu ospravedlňuje omezení snížení postavení čistého dlužníka na nižší částku. Komise prováděla v Tádžikistánu dvě další přezkoumání programu – v roce 2002 (červnu) a v roce 2004 (březnu a červnu). Třetí roční část grantu byla vyplacena začátkem roku 2003 poté, co MMF schválil v prosinci 2002 nový program PRFG, který nahrazuje předchozí program ESAF/PRFG ukončený v prosinci 2001. Tato nová dohoda končí v prosinci 2005. Výplata čtvrté části grantu je plánována na období před koncem roku 2004. Obě tranše jsou ve výši 7 miliónů EUR a jejich uvolnění je spojeno s předčasnými splátkami dluhu ve výši 8 miliónů EUR (částky odpovídající finančním omezením země). Další část grantu ve výši 7 miliónů EUR má být uvolněna začátkem roku 2005. Částka odpovídající předčasné splátce dluhu bude stanovena v době přezkoumání programu. Následkem operací v období mezi rokem 2004 a začátkem roku 2005 bude použita celá výše grantové pomoci vyčleněné Tádžikistánu. Očekává se, že se zadluženost Tádžikistánu vůči Společenství sníží na 28 miliónů EUR (za předpokladu, že předčasná splátka dluhu bude znovu 8 miliónů EUR). Při pohledu do budoucna je pravděpodobné, že Tádžikistán bude pokračovat ve své politice předčasného splácení dluhu vůči Společenství s cílem zlepšit střednědobou udržitelnost zadlužení, která může být vyžadována pro pokračování mimořádné finanční pomoci. HOSPODÁřSKÉ VÝSLEDKY PROGRAMU MIMOřÁDNÉ FINANčNÍ POMOCI V širokém kontextu finanční pomoci poskytované mezinárodními finančními institucemi (IFI) na podporu reformních procesů v uvedených třech zemích znamenal tento program mimořádné finanční pomoci pro Arménii, Gruzii a Tádžikistán značnou pomoc. Největší část příspěvku z mimořádné finanční pomoci byla věnována těmto třem zemím na snížení zahraničního dluhu a tudíž na zlepšení jejich střednědobé a dlouhodobé zahraniční finanční udržitelnosti. Během první fáze realizace programu (vyplácení půjček a prvních tranší grantu) se Arménii, Gruzii a Tádžikistánu podařilo splatit jejich vysoké nedoplatky z úvěrů Společenství a díky tomu normalizovat svůj finanční vztah s Evropskou unií a obecně dárcovským společenstvím. Další přidělené části grantu umožnily těmto třem zemím dále snížit svou zadluženost vůči Společenství a přiblížit se k udržitelným finančním pozicím, což se nejvíce podařilo Arménii a Tádžikistánu. Dluh Arménie vůči Společenství byl před zahájením programu vyšší než 50 milionů EUR a očekává se, že díky programu bude snížen na nulu; dluh Tádžikistánu dosahoval částky 80 milionů EUR a bude snížen na 30 milionů. Co se týká Gruzie, jsou výsledky programu mnohem skromnější, protože země bude stále dlužit Společenství více než 85 milionů EUR (což je částka, zbývající z více než 130 milionů EUR v roce 1998). Další části grantu, poskytnuté Společenstvím v rámci programu mimořádné finanční pomoci na ostatní procesy transformace a reforem v přijímajících zemích, byly realizovány zejména prostřednictvím podpory konkrétních strukturálních politik v kontextu konkrétní podmíněnosti finanční pomoci (viz také oddíl 2 a tabulka 1 přílohy). Tento přínos bude vyhodnocen v širším rámci hodnocení postupu ekonomické reformy v těchto zemích v letech, kdy byl tento program realizován. V Arménii začala ekonomická obnova již v roce 1995 a díky programům ESAF/PRGF organizovaným MMF se v letech 1996 až 1999 zrychlila. A v tomto pro Arménskou ekonomiku klíčovém momentě začala realizace programu mimořádné finanční pomoci. Od roku 1998 se růst arménské ekonomiky ustálil průměrně na 9 % ročně a makroekonomický schodek se výrazně snížil. Arménie také úspěšně realizovala celou řadu strukturálních reforem v různých oblastech, jako například daních a správě veřejných financí, restrukturalizaci podnikatelského sektoru, privatizaci a bankovním sektoru. Společenství podpořilo několik klíčových strukturálních reforem prostřednictvím předpokladů, jimiž podmínilo udělení finančních prostředků v rámci mimořádné finanční pomoci. Vzhledem k lepším makroekonomickým výsledkům a k vývoji v oblasti strukturálních reforem je Arménie nyní pravděpodobně na dobré cestě k udržitelnějšímu rozvoji a růstu. Převážnou část doby, po kterou probíhal program mimořádné finanční pomoci, byly, navzdory některým dílčím úspěchům (např. v oblasti bankovní regulace a dohledu), výsledky Gruzie v oblasti realizace změn a reformních politik neuspokojivé. Zejména po první vlně reforem v období pokrytém prvním programem ESAF/PRGF organizovaným MMF (1996-1999) došlo pouze k minimálnímu zlepšení v kvalitě státní správy a řízení makroekonomických (zejména finančních) záležitostí. Vzhledem k absenci vhodného politického prostředí byl pokrok k ekonomické obnově a udržitelnosti v Gruzii mnohem pomalejší než v Arménii. Avšak nyní je situace výrazně jiná. Po politické změně koncem roku 2003 začaly nové gruzínské orgány realizovat rozsáhlé reformní programy zaměřené zejména na dvě oblasti, v nichž byla země v poslední době nejvíce kritizována – správu věcí veřejných a finanční management – a během posledních dvanácti měsíců bylo dosaženo významných pokroků. Během čtyř let realizace programu mimořádné finanční pomoci v Tádžikistánu vykázala tato země výrazný pokrok. Ekonomická situace se ve všech ohledech značně zlepšila: růst se blíží 10% ročně, fiskální a měnová politika se zlepšila, deficit běžného účtu se snížil a zahraniční dluh dosáhl udržitelnější úrovně. Kromě toho byla provedena celá řada důležitých strukturálních reforem první generace (např. liberalizace cen a obchodu nebo privatizace). Společenství podpořilo prostřednictvím podmínek, kterými podmínilo svou finanční pomoc, několik klíčových strukturálních politik. Předpokládá se, že ekonomické podmínky v Tádžikistánu zůstanou i nadále příznivé, což by mělo dle očekávání zjednodušit realizaci většiny strukturálních reforem předpokládaných programy PRSP a PRGF za podmínky, že nebude finanční pomoc poskytovaná mezinárodními finančními institucemi a dárcovským společenstvím přerušena. V pracovním dokumentu Komise jsou podrobněji popsány vývoj a politiky v jednotlivých uvedených zemích v dotčeném období, a to jak v oblasti makroekonomického a finančního managementu, tak i v oblasti strukturálních reforem. závěr Hodnocení výsledků realizace programu, jež bylo provedeno Komisí, lze shrnout následovně. Program mimořádné finanční pomoci bezpochyby pomohl Arménii, Gruzii a Tádžikistánu s realizací reforem a s přiblížením se stavu finanční udržitelnosti. Nicméně původní cíle programu mimořádné finanční pomoci nebyly zcela splněny v Gruzii a v menší míře též v Tádžikistánu. Navzdory některým zlepšením zůstávají finanční závazky těchto dvou zemí vůči Společenství značně vysoké a obecně zůstává střednědobá a dlouhodobá udržitelnost jejich dluhu značně nejistá. Poměr dluhu k výnosům a hrubému domácímu produktu zůstává vysoký, i kdyby se očekával rychlý růst vládních příjmů vzhledem k HDP. A konečně obě země zůstávají v oblasti realizace strukturálních reforem zaměřených na snížení své chudoby a posílení růstu závislé na zahraniční pomoci. Nicméně vzhledem k příznivému ekonomickému rozvoji v Gruzii a Tádžikistánu v poslední době a díky lepší kvalitě jejich hospodářské politiky se vyhlídky na lepší vývoj v oblasti realizace reforem a dosahování zahraniční finanční udržitelnosti značně zlepšily. Za těchto okolností má zahraniční finanční pomoc zasílaná těmto dvěma zemím mnohem vyšší šance na úspěch. Pro uzavření rozpracované agendy související s programem mimořádné finanční pomoci plánuje Komise předložit návrhy dalších akcí. Tyto akce budou zaměřeny na podporu a zrychlování ekonomických reforem a zejména na pomoc Gruzii a Tádžikistánu s realizací náročnějších programů zaměřených na snížení dluhu. Komise se rozhodne, zda předloží návrhy možných následných akcí poté, co pečlivě zváží celou řadu parametrů, kromě finančních potřeb souvisejících se včasným splacením dluhu také celkovou kvalitu hospodářské politiky, politické závazky vládních orgánů a soulad případné pomoci Společenství s úlevou při splácení dluhu garantovanou oficiálními věřiteli (v případě Gruzie). Komise kromě toho plánuje integrovat případné následné akce na poskytnutí finanční pomoci do celkového kontextu vztahů Evropské unie vůči zemím v tomto regionu a do její podpory ekonomických a politických reforem. PřÍLOHA [pic] [pic] [pic] [pic]