CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 13.6.2007 
KOM(2007) 323 v kone čném znění 
2007/0109 (CNS)   
ZPRÁVA KOMISE RAD Ě 
o výsledcích podpory povolené ve Finsku  
pro určitá množství osiv a ur čitá množství osiva obilovin 
Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 1947/2005, 
pokud jde o vnitrostátní podporu poskyt ovanou Finskem na osiva a osivo obilovin 
(předložený Komisí) 
  
{SEK(2007) 799} 
 
CS 2   CS OBSAH 
1. Ú VOD............................................................................................................................ 3 
2. S YSTÉM VNITROSTÁTNÍ PODPORY PRODUKCE OSIV ....................................................... 3 
2.1. Podpora na osivo obilovin............................................................................................ 3 
2.2. Podpora na travní osivo / osivo jetele .......................................................................... 4 
2.2.1. Produkce................................................................................................................ ....... 4 
2.2.2. Provád ění ..................................................................................................................... 5 
2.2.3. Zm ěna podpory ............................................................................................................ 5 
2.2.4. Diferenciace podpory podle region ů............................................................................ 5 
2.2.5. Odr ůdy osiva v rámci každého druhu zp ůsobilého pro podporu (p říloha V) .............. 6 
2.2.6. Jetel lu ční (Trifolium pratense L. ) – příloha VI, tabulka 1 .......................................... 6 
2.2.7. Bojínek lu ční (Phleum pratense L. ) – příloha VI, tabulka 2........................................ 6 
2.2.8. Kost řava luční (Festuca pratensis huds. ) – příloha VI, tabulka 3 ............................... 6 
2.2.9. Srha lalo čnatá ( Dactilis glomerata L. ) – příloha VI, tabulka 4.................................... 7 
2.2.10. Jílek vytrvalý ( Lolium perenne L. ) – příloha VI, tabulka 5 ......................................... 7 
3. D OVOZY OSIVA DO FINSKA ........................................................................................... 7 
3.1. Dovozy osiva obilovin – p říloha VII – tabulka 1 a 2................................................... 7 
3.2. Dovozy travního osiva / osiva jetele – p říloha VII – tabulka 3 ................................... 8 
4. O STATNÍ REŽIMY PODPORY VE FINSKU ......................................................................... 8 
5. Z NAKY PRODUKCE TRAVNÍHO OSIVA / OSIVA JETELE VE FINSKU A V ZEMÍCH EU-15 .... 9 
6. R EŽIM JEDNOTNÉ PLATBY ............................................................................................. 9 
7. S HRNUTÍ A ZÁV ĚREČNÉ POZNÁMKY ............................................................................ 10 
7.1. Právní základ............................................................................................................. . 10 
7.2. Provád ění systému ..................................................................................................... 10 
7.3. Ostatní režimy podpory.............................................................................................. 10 
7.4. Režim jednotné platby ............................................................................................... 10 
7.5. Množení v ostatních zemích ...................................................................................... 10 7.6. Produkce osiva obilovin............................................................................................. 11 
7.7. Dovozy do Finska ...................................................................................................... 11 
8. N
ÁVRH ........................................................................................................................ 11 
Poznámka: Přílohy, na n ěž tato zpráva odkazuje, lze nalé zt v pracovním dokumentu útvar ů 
Komise, který je k této zpráv ě přiložen.  
(http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm ) 
 
CS 3   CS ZPRÁVA KOMISE RAD Ě 
o výsledcích podpory povolené ve Finsku  
pro určitá množství osiv a ur čitá množství osiva obilovin 
1. Ú VOD 
V souladu s článkem 8 na řízení Rady (EHS) č. 2358/711 bylo rozhodnutím 
Komise 2001/60/ES ze dne 9. ledna 20012 povoleno Finsku poskytovat podporu na 
osivo obilovin do 31. prosince 2005 (viz p řílohu I) a rozhodnutím 
Komise 2001/61/ES ze dne 9. ledna 20013 bylo povoleno Finsku poskytovat podporu 
na osivo jetele lu čního, bojínku lu čního, kost řavy luční, srhy lalo čnaté a jílku 
vytrvalého do 31. prosince 2005 (viz p řílohu II). 
Podle čl. 8 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1947/2005 Komise zašle Rad ě do 
1. ledna 2006 na základ ě informací v čas Finskem poskytnutých zprávu o výsledcích 
podpory povolené pro ur čitá množství osiv a pro ur čitá množství osiva obilovin 
spolu s případnými nezbytnými návrhy. 
Tato zpráva vychází z informacích pravideln ě poskytovaných finskými ú řady. 
2. S YSTÉM VNITROSTÁTNÍ PODPORY PRODUKCE OSIV  
Obě uvedená povolení se týkají výhradn ě odrůd obilovin a odr ůd travin/jetel ů 
uvedených ve fins kém katalogu a odr ůd, které se s výjimkou malých množství 
pěstovaných v oblastech hrani čících s Finskem p ěstují výhradn ě v tomto členském 
státě. 
Povolení pro podporu na osivo obilovin stanoví horní hranici zp ůsobilého množství 
na 100 000 tun a maximální výši podpory na 2,523 EUR na 100 kilogram ů, což 
představuje maximální částku 2,523 miliónu EUR (viz p říloha I). 
U podpory produkce travního osiva / osiva jete le stanoví povolení ke každému druhu 
horní hranici podpory na hektar a na zp ůsobilou plochu, což p ředstavuje maximální 
částku 1,814 miliónu EUR (viz p říloha II).  
2.1. Podpora na osivo obilovin 
Za období 2000–2005 produkce osiva obilovin vzrostla o 23 % z 57 309 tun na 
70 531 tun. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 246, 5.11.1971, s. 1. Na řízení naposledy pozm ěněné nařízením (ES) č. 1782/2003 (Ú ř. věst. 
L 270, 21.10.2003, s. 1). Zrušeno a nahrazeno na řízením Rady (ES) č. 1947/2005 (Ú ř. věst. L 312, 
29.11.2005, s. 3). 
2 Ú ř. věst. L 21, 23.1.2001, s. 17. 
3 Ú ř. věst. L 21, 23.1.2001, s. 18. 
 
CS 4   CS V témže období vzrostla produkce osiva je čmene o 62 %, osiva pšenice jarní 
o 163 % a osiva ozimé pšenice o 70 %. Na druhé stran ě produkce osiva ovsa klesla 
o 32 % a stejn ě tomu bylo s produkcí osiva žita, jež klesla o 10 %. 
Tabulka 1 obsahuje informace získané od finských ú řadů. Vztahuje se na období 
2000–2005. 
Tabulka 1 Produkce certifikovaného osiva ob ilovin (v tunách) ve Finsku v letech 
2000 až 2005 
Obilovina  2000 2001 2002 2003 2004 2005 Změna v % 
2000/2005  
Ječmen 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62 % 
Oves 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32 % 
Žito 660 569 887 1 394 315 592 –10 % 
Pšenice jarní  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163 % 
Ozimá pšenice  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70 % 
Celkem  57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23 % 
Zdroj: sděleno Finskem.  
Zatímco výše podpory je stanovena na 100 kg, činí odhadovaná výše pr ůměrné 
podpory na hektar za období 2000 až 2005 asi 68  EUR/ha, a jak ukazuje tabulka 2, je 
tato tendence vzestupná. 
Tabulka 2 Odhad výše podpory na hektar osiva obilovin na základ ě průměrných 
historických výnos ů a podpory ve výši 2,523 EUR na 100 kg 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Průměr 2000 
až 2005  
Produkce (kg)  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355 
Plocha (ha)  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136 
Výnos (kg/ha) (1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704 
Výše podpory (EUR/ha)  52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2 
(1) Průměrný výnos je čmene, ovsa, žita, ozimé pšenice a pšenice jarní.  
V období 2000–2005 vzrostla výše pr ůměrných výnos ů v produkci osiva obilovin 
o 44 %, následkem čehož se výše podpory na hektar vyvíjela stejn ě. 
Odrůdy osiva obilovin, na n ěž byla v období 2000 až 2005 čerpána vnitrostátní 
podpora, jsou uvedeny v p říloze III. Ze seznamu je z řejmé, že po čet odrůd, zejména 
ječmene, výrazn ě vzrostl. 
2.2. Podpora na travní osivo / osivo jetele 
2.2.1. Produkce 
Produkce travního osiva / osiva jetele  v období 2000 až 2005 klesla z nejvyšší 
hodnoty 4 685 tun v roce 2001 na spodní hranici 1 654 tun v roce 2004, a to především kv ůli změnám v po časí. Jak je však patrné z tabulky 3, produkce v roce 
2004 byla pod šestiletým pr ůměrem, pohybujícím se kolem 3 163 tun. 
Nejvýznamn ějším druhem je bojínek lu ční. 
 
CS 5   CS Tabulka 3 Produkce certifikovaného travního osiva / osiva jetele (v tunách) ve 
Finsku v letech 2000 až 2005 
Druhy  2000 2001 2002 2003 2004 2005 Změna v %
2000/2005  
Jetel luční 53 125 68 62 4 52 –2 % 
Bojínek lu ční 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11 % 
Kostřava luční 423 732 468 454 318 700 66 % 
Srha lalo čnatá 6 3 0 2 0 0  
Jílek vytrvalý  45 44 31 38 13 43 –6 % 
Celkem  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1 % 
 Zdroj: sd ěleno Finskem  
2.2.2. Provád ění 
V období let 2000–2005 zavedly finské ú řady z vlastní iniciativy n ěkteré úpravy 
systému poskytování podpory, konkrétn ě změnu výše podpory na hektar v p řípadě 
překročení nejvyšší povolené plochy a di ferenciaci výše podpory podle region ů. 
2.2.3. Zm ěna podpory 
V období 2000–2005 plocha schválená Finskem,  na níž byla vyprodukována osiva, 
několikrát p řekročila nejvyšší povolenou pl ochu uvedenou v rozhodnutí 
Komise 2001/61/ES. 
V takových p řípadech byly použity pro rozd ělení podpory dv ě metody. 
Nejprve byl v období let 2000 až 2002 vypo čten finan ční rámec vynásobením 
maximální plochy maximální podporou na he ktar, jak stanoví rozhodnutí Komise.  
Tento rámec byl pak vyd ělen schválenou vnitrostátní plochou, p řesahující nejvyšší 
povolenou plochu, což vedlo ke snížení výše podpory na hektar.   
V roce 2003 byl zaveden koeficient jednotky podpory, vymezený jako „pom ěrná část 
velikosti jednotky zp ůsobilé pro podporu a jsoucí p ředmětem žádosti o podporu, 
v jejíž prosp ěch je podpora vyplácena“. 
V případě, že maximální vnitrostátní plocha byla p řekročena, byla plocha zp ůsobilá 
pro podporu vypo čtena koeficientem jednotky podpory a lineárním snížením 
schválené plochy všech žadatel ů. 
Použití koeficientu jednotky podpory menšího než jedna v praxi znamená, že na 
úrovni jednotlivých zem ědělců se podpora p řiznává pouze na část každého hektaru, 
na který se o podporu žádá. 
2.2.4. Diferenciace podpory podle region ů 
V letech 2004 a 2005 se výše podpory poskytnuté producent ům osiv lišila podle 
regionů (viz příloha IV). Výše podpory byla rozd ělena do dvou kategorií; jedna 
kategorie pro regiony A a B na jihu Finska  a druhá kategorie pr o regiony C1 až C4 
v severní části Finska. 
Důvodem k vytvo ření regionální diferenciace bylo zavedení dodate čných 
vnitrostátních plateb v agroenvironmentáln ím režimu platném pouze v regionech A a 
B a následn ě nutnost p ředcházet nadm ěrným vyrovnávacím platbám. 
 
CS 6   CS 2.2.5. Odr ůdy osiva v rámci každého druhu zp ůsobilého pro podporu (p říloha V) 
V období 2000–2005 se seznam odr ůd osiva v rámci každého druhu, jemuž byla 
poskytována povolená vnitr ostátní podpora, zna čně rozšířil, zejména pak u bojínku 
lučního a jetele lu čního. 
Za období 2000–2005 jsou údaje o vývoji podle podporovaných druh ů, podrobnosti 
o produkci, plocha schválená po kontrole , výnos, plocha odpovídající maximální 
podpoře a podpora na hektar uvedeny v p říloze VI. Zdrojem poznámek 
v následujících odstavcích je rozbor t ěchto údaj ů. V rozboru se odkazuje na 
průměrnou výši výnos ů v zemích EU-15; ty lze najít v p říloze VIII, tabulce 1. 
2.2.6. Jetel lu ční (Trifolium pratense L.) – p říloha VI, tabulka 1 
V letech 2000 až 2005 celkové  množství jetele lu čního vyprodukované ve Finsku 
značně kolísalo v rozmezí od 125 tun v roce 2001 do 4 tun v roce 2004. Pokles je 
hlavně důsledkem dramatického snižování výnos ů (ze 188 na 10 kg/ha) a v mnohem 
menší míře důsledkem zmenšování ploch. 
Průměrná výše výnos ů v zemích EU-15 se v období 2000–2005 pohybovala od 
260 kg/ha v roce 2004 do 380 kg/ha v roce 2000. 
Navíc plocha schválená po kontrole p řesáhla maximální povolenou plochu dvakrát, a 
to v letech 2001 a 2002, což vedlo ke snížení výše podpory na hektar. 
2.2.7. Bojínek lu ční (Phleum pratense L.) – p říloha VI, tabulka 2 
Produkce bojínku lu čního v období 2000–2005 rovn ěž kolísala mezi 3 781 tunami 
v roce 2001 a 1 319 tunami v roce 2004. Rozdílnost ve vyprodukovaném objemu 
byla způsobena jednak r ůzností výnos ů, jednak rozdíly ve velikosti ploch. Výnosy se 
pohybovaly od 527 kg/ha v roce 2001 do 236 kg/ha v roce 2004. 
Výše výnos ů v zemích EU-15 se v období 2000–2005 v pr ůměru pohybovala mezi 
280 kg/ha a 530 kg/ha. Výše výnos ů produkce bojínku lu čního ve Finsku je v tomto 
období vícemén ě srovnatelná s pr ůměrnými čísly zemí EU-15. 
Plocha schválená po kontrole, na níž byl bojínek lu ční pěstován, dále po celé 
sledované období p řesahovala maximální plochu povolenou rozhodnutím 
Komise 2001/61/ES, zvlášt ě v letech 2001, 2002 a 2003, kdy maximální povolenou 
plochu přesahovala o více než 40 %. 
V letech 2000–2002 vedlo p řekročení maximální povolené plochy ke snížení 
podpory na hektar. Od roku 2003 se za čal používat koefici ent jednotky podpory, 
který činil 0,70 v roce 2003, 0,89 v roce 2004 a 0,97 v roce 2005. 
2.2.8. Kost řava luční (Festuca pratensis huds.) – p říloha VI, tabulka 3 
Produkce osiva kost řavy luční se pohybovala v rozmezí od maxima 732 tun v roce 
2001 do 318 tun v roce 2004. 
Výsledky výnos ů v období 2000–2005 vykazují ur čitou nestálost a pohybují se mezi 
444 kg/ha v roce 2001 a asi 200 kg/ha v roce 2004. 
 
CS 7   CS Průměrná výše výnos ů v zemích EU-15 se v období 2000–2005 pohybovala mezi 
530 kg/ha a 750 kg/ha. 
Navíc plocha schválená po kontrole každoro čně přesahovala maximální povolenou 
plochu, přičemž ke zna čnému překročení o více než 44 % došlo v roce 2003. 
V letech 2000–2002 to m ělo za následek snížení výše podpory. V roce 2003 byl 
použit koeficient jednotky podpory 0,68, v roce 2004 koeficient 0,75 a v roce 2005 koeficient 0,74. 
2.2.9. Srha lalo čnatá (Dactilis glomerata L.) – p říloha VI, tabulka 4 
Produkce se pohybovala od 6 tun v roce 2000 do nuly v roce 2004 a 2005. 
Výše výnos ů osiva srhy lalo čnaté se pohybovala od 33 9 kg/ha v roce 2003 do 
23 kg/ha v roce 2002. 
Výše výnos ů v zemích EU-15 se v období 2000–2005 v pr ůměru pohybovala od 
790 kg/ha do 1 020 kg/ha. 
V období 2000–2003 plocha pro p ěstování osiva srhy lalo čnaté schválená po 
kontrole nep řesáhla maximální plochu stanovenou v rozhodnutí Komise 2001/61/ES 
a v letech 2004 a 2005 nebyla schválena plocha žádná. V d ůsledku toho z ůstala výše 
podpory na hektar v období 2000–2003 beze zm ěny. 
Zájem o produkci osiva srhy lalo čnaté zjevn ě klesá. 
2.2.10. Jílek vytrvalý (Lolium perenne L.) – p říloha VI, tabulka 5 
Produkce se pohybovala od 45 tun v roce 2000 do 13 tun v roce 2004. 
Výnos osiva jílku vytrvalého ve Finsku se pohyboval mezi 651 kg/ha v roce 2001 a 
180 kg/ha v roce 2004. 
V zemích EU-15 pr ůměrná výše výnos ů v období 2000–2005 kolísala mezi 
1 090 kg/ha a 1 510 kg/ha. 
V období 2000–2005 plocha schválená po kontrole zdaleka nep řesáhla maximální 
plochu stanovenou v rozhodnutí Komise.  Podpora poskytovaná na hektar z ůstala 
beze změny a její výše byla maximální. 
3. D
OVOZY OSIVA DO FINSKA  
3.1. Dovozy osiva obilovin – p říloha VII – tabulka 1 a 2 
Dovozy osiva obilovin vzrostly z 39 tun v roce 2000 na 118 tun v roce 2004, ale 
snížily se na 5 tun v roce 2005 (p říloha VII, tabulka 1). 
Procentní podíl dovozu na produkci činil 0,07 % v roce 2000 a v roce 2005 byl tento 
podíl ještě nižší. 
Celkový objem certifikovaného osiva obilovi n na finském trhu, a to jak domácího 
původu, tak dovezeného (žádná osiva obilovi n nebyla vyvezena), dosáhl v roce 2000 
výše 57 347 tun a v roce 2005 výše 70 536 tun (p říloha VII, tabulka 2). 
 
CS 8   CS Dovozy osiva obilovin do Finska se v části období, na n ěž se podpora vztahuje, 
o něco zvýšily, v roce 2003 do časně zaznamenaly prudký nár ůst, ale i v roce 2003 
představovaly jen nepatrnou část celkového objemu osiva obilovin na finském trhu. 
3.2. Dovozy travního osiva / osiva jetele – p říloha VII – tabulka 3 
Dovozy travního osiva / osiva jetele doznaly v období 2000–2005 zna čného snížení. 
Celkový objem klesl o 79 % ze 712 tun v roce 2000 na 152 tun v roce 2005. 
Nejnižšího objemu 142 tun bylo dosaženo v roce 2002. Snížení bylo dáno p ředevším 
poklesem dovozu osiva bojínku lu čního a kost řavy luční. 
Produkce certifikovaného travního os iva ve Finsku dosáhla v období 2000–2005 
výše 2 678 tun v roce 2000 a výše 2 703 tun v roce 2005. Podíl dovoz ů byl v letech 
2000, 2003 a 2005 roven po řadě 27 %, 5 % a 6 % domácí produkce travního 
osiva / osiva jetele. 
Na základ ě údajů v tabulce 4 v p říloze VII je z nár ůstu dovoz ů v roce 2004 z řejmé, 
že dovozy částečně nahradily nedostatek místní produkce v témže roce. Za t ěchto 
okolností lze p řiměřeně konstatovat, že osivo ur čené pro finský trh je možné p ěstovat 
mimo Finsko. 
Konečně skutečnost, že domácí produkci travního osiv a / osiva jetele lze nahradit 
dovozy, je-li domácí produkce nízká, sv ědčí o tom, že domácí produkce soupe ří 
s dovozy o tytéž trhy. 
4. O STATNÍ REŽIMY PODPORY VE FINSKU  
Systémy podpory založené na aktu o p řistoupení  
Na základ ě článku 142 aktu o p řistoupení je pro Finsko a Švédsko zaveden 
dlouhodobý režim vnitrostátní podpory jako kompenzace za klimatické podmínky (Severská podpora). Ve Finsku je tento r ežim použitelný v regionech C1 až C4 (viz 
příloha IV) a sm ěrem dále na sever podpora nar ůstá. Je splatná na hlavu, na hektar 
nebo jako porážková prémie v regionech C3 a C4. 
Na základ ě článku 141 aktu o p řistoupení existuje režim podpory, který umož ňuje 
poskytovat p řechodnou a postupn ě klesající vnitrostátní podporu v regionech A a B 
(viz příloha IV), ur čenou pro odv ětví chovu hospodá řských zví řat a zahradnictví. 
Tato podpora sestává z vyšší investi ční podpory, než je pravidlem, jakož i z podpory 
příjmů. 
Ostatní režimy podpory
 
Kromě režimů výše uvedených existoval ve Fins ku také režim vnitrostátní podpory 
agroenvironmentální. Rozhodnutí o podpo ře vymezené článkem 141 povolilo další 
agroenvironmentální podporu ve form ě pobídkových plateb až do výše 130 % platby 
základní. Pobídkové platby byly po skytovány ke spolufinancovaným 
agroenvironmentálním platbám a lišily se podle plodin. 
A konečně v březnu 2005 byl schválen vnitr ostátní režim pro znevýhodn ěné oblasti 
(LFA). Tento režim umož ňuje poskytnout základní  platbu a v jistých p řípadech i 
dodatečnou platbu oblastem zp ůsobilým pro získání spolufinancovaného 
 
CS 9   CS vyrovnávacího p říspěvku. Tyto platby jsou poskytová ny ke spolufinancovaným 
vyrovnávacím p říspěvkům. 
V příloze XI je uveden stru čný přehled finan ční podpory poskytované r ůznými 
programy, krom ě vnitrostátní podpory na produkci tr avního osiva / osiva jetele a 
osiva obilovin, již mohou producenti získat v roce 2005. 
5. Z NAKY PRODUKCE TRAVNÍHO OSIVA / OSIVA JETELE VE FINSKU A V ZEMÍCH EU-15   
Příloha VIII podává p řehled produkce, pr ůměrných cen a pr ůměrných výnos ů 
v zemích EU-15 za období 2000–2005. P říloha rovn ěž obsahuje porovnání 
s finskými údaji. 
Na základ ě tohoto přehledu lze konstatovat, že: 
– finské výnosy osiva jsou v ětšinou pod pr ůměrem zemí EU-15 s výjimkou 
bojínku lu čního, u něhož je výnos v pr ůměru obdobný (p říloha VIII, tabulka 1), 
– finské průměrné ceny jsou obecn ě nad průměrnou úrovní zemí EU-15, zvlášt ě 
u jetele lu čního (příloha VIII, tabulka 2), 
– finské tržní p říjmy z produkce osiva jsou obecn ě nižší než pr ůměr zemí EU-15 
(příloha VIII, tabulka 3), 
– finská průměrná podpora v četně podpory EU a vnitros tátní podpory na období 
2000 až 2004 je v p řepočtu na hektar produkce osiva výrazn ě vyšší než pr ůměr 
zemí EU-15 s výjimkou srhy lalo čnaté (příloha VIII, tabulka 6), 
– celkové finské p říjmy (včetně tržních p říjmů a příjmů z podpor) za produkci 
osiva v období 2000 až 2004 jsou v p řepočtu na hektar v pr ůběhu většiny let 
vyšší než pr ůměr zemí EU-15 u jetele lu čního a bojínku lu čního, ale jsou 
obecně nižší než pr ůměr zemí EU-15 u kost řavy luční a jílku vytrvalého, finské 
údaje týkající se srhy lalo čnaté jsou pro porovnání s čísly zemí EU-15 
nedostate čné (příloha VIII, tabulka 7). 
6. R EŽIM JEDNOTNÉ PLATBY  
Od začátku roku 2006 Finsko uplat ňuje režim jednotné platby za použití 
dynamického hybridního regionáln ího modelu. Finsko je rozd ěleno na tři regiony a 
přibližně 80 % podpory ze spole čné zemědělské politiky se p řevádí do regionálních 
paušálních plateb. Zárove ň některé platby z ůstávají vázané a vyplácí se jakožto 
doplněk k paušálním platbám. Cílem je dosp ět do roku 2016 k celoodv ětvové 
komplexní paušální platb ě postupným snižováním plateb dopl ňkových. 
Veškerá podpora p ěstování plodin na orné p ůdě a podpora Spole čenství na p ěstování 
osiv je s výjimkou produkce osiva bojínku lu čního ( Phleum pratense L. ), u něhož 
v souladu s článkem 99 na řízení Rady (ES) č. 1782/2003 z ůstane podpora vázána, 
zcela odd ělena. Je více než pravd ěpodobné, že zachování vázané podpory u produkce 
bojínku lu čního nadále ve Finsku zajistí vysoký objem produkce osiva bojínku 
lučního. 
 
CS 10   CS 7. S HRNUTÍ A ZÁV ĚREČNÉ POZNÁMKY  
7.1. Právní základ 
Ustanovení základního na řízení zavedené prost řednictvím aktu o p řistoupení, 
umožňující Finsku poskytovat vnitrostátní podporu, je patrn ě přechodné povahy, 
neboť uvedené zn ění dovoluje Komisi zaslat Rad ě nejen zprávu, nýbrž i „veškeré 
nezbytné návrhy“, které se reži mu vnitrostátní podpory týkají. 
7.2. Provád ění systému 
Finsku je povoleno poskytovat podporu p ěstitelům v rámci ploch vymezených a 
částek stanovených v roz hodnutích 2001/60/ES a 2001/61/ES. 
V letech 2000–2002 byla podpora zjevn ě rozdělena na celou plochu produkce, jež 
někdy překračovala povolenou velikost, což vedlo ke snížení výše podpory. Od roku 
2002 se používala metoda koeficientu jednotky podpory. 
7.3. Ostatní režimy podpory 
Prvotním zám ěrem většiny režim ů uvedených v kapitole 4 s výjimkou režimu 
založeného na článku 141 aktu o p řistoupení je kompenzace za obtížné klimatické 
podmínky, v nichž musí finští zem ědělci vykonávat svou činnost. 
Motivace pro zavedení řady těchto režim ů i vnitrostátní podpor y produkce osiv je 
proto totožná, p řičemž kumulativní podstata režim ů podpory zavedených 
z klimatických d ůvodů je zjevná. Protože režimy podpory slouží stejnému ú čelu, je 
nezbytné znovu posoudit vztah mezi režime m vnitrostátní podpory na osiva a osivo 
obilovin (který již existuje 12 let)  a mezi ostatními režimy podpory. 
7.4. Režim jednotné platby 
Finsko se rozhodlo zavést od 1. ledna 2006 dynamický hybridní regionální model a 
oddělit platby z podpory Spole čenství určené pro odv ětví plodin na orné p ůdě a osiv 
s výjimkou osiva bojínku lu čního, u n ěhož podpora z ůstane vázaná. Nekone čné 
pokračování v režimu vnitrostátní podpory produkce osiv a osiva obilovin by 
znamenalo obnovení vázanosti odv ětví a mohlo by neutra lizovat výhody reformy 
z roku 2003. Mohlo by mít i d ůsledky z hlediska Sv ětové obchodní organizace. 
Osivo bojínku lu čního se navíc ve Finsku množí za tém ěř optimálních a vícemén ě 
konkurenceschopných podmínek. Je více než pravd ěpodobné, že zachování vázané 
podpory u produkce bojínku lu čního nadále ve Finsku zajistí vysoký objem produkce 
osiva bojínku lu čního. 
7.5. Množení v ostatních zemích 
Na základ ě nárůstu dovoz ů travního osiva / osiva jetele b ěhem roku 2004, v roce, ve 
kterém místní produkce vykázala zna čný pokles, a na základ ě nárůstu dovoz ů osiva 
obilovin v roce 2003 se zdá, že travní os ivo / osivo jetele i osivo obilovin ur čené pro 
finský trh a jeho specifické klimatické podmínky lze množit mimo finské území. 
 
CS 11   CS 7.6. Produkce osiva obilovin 
Produkce osiva obilovin vykazovala v období 2000–2005 vzestupnou tendenci. Výše 
průměrných výnos ů v produkci osiva obilovin navíc vzrostla o 44 %, následkem 
čehož se výše podpory na hektar vyvíjela stejn ě. 
V období 2000–2005 zárove ň značně vzrostl po čet odrůd, na které byla vnitrostátní 
podpora poskytnuta. 
7.7. Dovozy do Finska 
V období 2000 až 2005 bylo množství doveze ného osiva obilovin velmi nízké. 
Objem v tomto období sice trochu vzro stl, ale v roce 2005 hluboko poklesl. 
V období 2000 až 2005 množství dovezeného travního osiva / osiva jetele pokleslo 
o 79 % a bylo rovno 6 % domácí produkce. 
Skutečnost, že domácí produkci lze v dob ě, kdy je na nízké úrovni, nahradit dovozy, 
ukazuje, že domácí produkce sout ěží s dovozy o stejné trhy. 
Proto nelze vylou čit, že vnitrostátní podpora produkce osiv a osiva obilovin klade 
překážku dovoz ům tím, že produkci finského osiva činí ve srovnání s dovozy 
z ostatních členských stát ů uměle konkurenceschopnou. 
8. N ÁVRH  
Na základ ě výsledků této zprávy se p řikládá návrh na řízení Rady. 
Navrhovaná opat ření nemají dopad na souhrnný rozpo čet Evropských spole čenství.  
 
CS 12   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
V souladu s čl. 8 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1947/2005 Komise zašle Rad ě zprávu 
o výsledcích vnitrostátní podpory povolené ve Finsku pro ur čitá množství osiv a pro ur čitá 
množství osiva obilovin spolu se všemi nezbytnými návrhy. 
Zjištění ohledn ě výsledků podpory poskytované ve Finsku na produkci osiv a osiva obilovin 
jsou objasn ěna ve zpráv ě „o výsledcích podpory povolené ve Finsku pro ur čitá množství osiv 
a určitá množství osiva obilovin“. Zp ráva popisuje vývoj situace v odv ětví osiva a osiva 
obilovin ve Finsku v období 2000 až 2005. 
Především s ohledem na dostupnost jiných program ů podpory, které finským zem ědělcům 
kompenzují klimatické podmínky, v nichž vykonávají svou činnost, na nutnost vyhnout se 
dvojí kompenzaci a na možné narušení hospodá řské soutěže režimem vnitrostátní podpory se 
navrhuje zrušit Finsku po čínaje rokem 2011 možnost poskyt ovat vnitrostátní podporu na 
osiva a osivo obilovin s výjimkou osiva bojínku lu čního, u něhož je podpora zrušena od roku 
2006. Ustanovení čl. 8 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1947/2005 o spole čné organizaci trhu 
s osivem a o zrušení sm ěrnic (EHS) č. 2358/71 a (EHS) č. 1674/72 se odpovídajícím 
způsobem mění. 
 
CS 13   CS 2007/0109 (CNS) 
Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 1947/2005, 
pokud jde o vnitrostátní podporu poskyt ovanou Finskem na osiva a osivo obilovin 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na článek 36 a čl. 37 
odst. 2 třetí pododstavec uvedené smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu
4, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Podle čl. 8 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1947/2005 ze dne 23. listopadu 2005 
o společné organizaci trhu s osivy a o zrušení sm ěrnic (EHS) č. 2358/71 a (EHS) 
č. 1674/725 Finsko m ůže na základ ě povolení Komise ud ělovat kv ůli svým 
specifickým klimatickým podmínkám podporu na ur čitá množství osiv a ur čitá 
množství osiva obilovin vyprodukovaná ve Finsku. 
(2) Na základ ě informací, jež Finsko poslalo Komisi, Komise zaslala Rad ě zprávu6, a to 
v souladu s druhým pododstavcem čl. 8 odst. 2 na řízení (ES) č. 1947/2005. Tato 
zpráva ukazuje, že producenti osiv a osiva obilovin ve Finsku mají p řístup k jiným 
režimům podpory a využívají je, což finským zem ědělcům kompenzuje klimatické 
podmínky, v nichž vykonávají svou činnost. 
(3) Zpráva rovn ěž ukazuje, že objem produkce osiva obilovin ve Finsku zaznamenal 
vzestupnou tendenci a že dovezené množst ví osiva obilovin je ve srovnání 
s množstvím domácí produkce malé. Ze zprá vy navíc vyplývá, že ta m, kde se domácí 
produkce osiva snížila, vzrostly dovozy a naopak, což vede k záv ěru, že nahrazení 
domácího osiva dovozy je možné a že vnitrostátní finská podpora m ůže dováženými 
produkty narušit hospodá řskou sout ěž. 
(4) Osivo bojínku lu čního se ve Finsku množí za tak řka optimálních a 
konkurenceschopných podmínek. Zachování vázané podpory u produkce bojínku lučního je motivací k tomu, produkova t ve Finsku osivo bojínku lu čního. Poskytování 
vnitrostátní podpory na osivo bojínku lu čního by se proto m ělo zastavit. 
                                                
 
4 Ú ř. věst. C …, …., s. …. 
5 Ú ř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 3. 
6 KOM(2007) … 
 
CS 14   CS (5) Z výše uvedených d ůvodů a kvůli řádnému fungování jedn otného trhu je vhodné, aby 
se Finsku pozastavila možnost poskytovat vnitrostátní podporu na osiva a osivo 
obilovin. Aby však zem ědělci ve Finsku m ěli možnost p řipravit se na situaci bez 
vnitrostátní podpory, je vhodné podporu na produkc i osiv a osiva obilovin s výjimkou 
osiva bojínku lu čního poskytovat v pr ůběhu dalšího, kone čného přechodného období, 
po jehož uplynutí bude podpora zrušena. 
(6) S ohledem na prozatímní p řezkoumání systému vnitrostátní podpory by se od Finska 
měla požadovat podrobná zpráva o výsledcí ch poskytnuté vnitrostátní podpory. 
(7) Na řízení (ES) č. 1947/2005 by proto m ělo být odpovídajícím zp ůsobem zm ěněno, 
PŘIJALA TOTO NA ŘÍZENÍ: 
Článek 1 
V článku 8 na řízení (ES) č. 1947/2005 se odstavec 2 nahrazuje tímto: 
„2. Finsko smí na základ ě povolení Komise poskytovat podporu na ur čitá množství osiv 
s výjimkou osiva bojínku lu čního ( Phleum pratense L. ) a na určitá množství osiva 
obilovin vyprodukovaná výhradn ě ve Finsku až do sklizn ě v roce 2010 v četně. 
Finsko podá Komisi podrobnou zprávu o výsledcích povolené podpory nejpozd ěji do 
31. prosince 2008.“ 
Článek 2 
Toto nařízení vstupuje v platnost t řetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské 
unie. 
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a p římo použitelné ve všech členských státech. 
V Bruselu dne … 
 Za Radu 
 p ředseda/předsedkyně