Aby byla zajištěna kontinuita s ohledem na dobrovolnické činnosti podporované na úrovni EU, budou činnosti, jež byly podpořeny v rámci Evropské dobrovolné služby a jež spadají do geografického rámce Evropského sboru solidarity, podpořeny Sborem formou přeshraničních dobrovolnických pracovních míst. Současně s tím budou další činnosti Evropské dobrovolné služby, které nespadají do geografického rámce Evropského sboru solidarity, nadále podporovány v rámci programu ustaveného nařízením (EU) č. 1288/2013. S ohledem na výklad související legislativy na unijní úrovni obsahuje tento návrh ustanovení zajišťující, aby přeshraniční umísťování dobrovolníků ze strany Evropského sboru solidarity a dobrovolnické činnosti, jež budou nadále podporovány dle nařízení (EU) č. 1288/2013, byly považovány za ekvivalenty činností vykonávaných v rámci Evropské dobrovolné služby.

Na úrovni EU poskytuje Evropská dobrovolná služba mladým lidem možnost dobrovolnické práce už dvacet let a strategie a programy, jako jsou záruky pro mladé lidi a „Tvoje první práce přes EURES“, pomáhají mladým získávat stáže a pracovní místa. Evropský sbor solidarity bude stavět na silných stránkách a zkušenostech těchto iniciativ, a bude tak těžit ze solidního stávajícího základu, který bude rozšiřovat za účelem nabídky nových příležitostí, širšího zviditelnění a většího dopadu. Evropský sbor solidarity bude nabízet nové příležitosti, které nejsou v současných programech podporovány, a zároveň zjednodušovat přístup zájemcům z řad mladých i organizacím. Evropský sbor solidarity nabídne jednotný, snadno dostupný vstupní bod na svém portálu a zaměří se na co nejširší dosah směrem k zainteresovaným organizacím a mladým lidem. Sbor bude rovněž rozvíjet a zdokonalovat odbornou přípravu, jež bude k dispozici před získáním dané pozice, a poskytovat příslušnou podporu a uznávání vzdělávacích výsledků po ukončení práce v projektu.

Na tomto pozadí se Evropský sbor solidarity zaměřuje na zvýšení účasti mládeže na solidárních činnostech, které jsou velice kvalitní a dostupné všem mladým. To je způsob, jak přispět k posílení soudržnosti a solidarity v Evropě, podpořit jednotlivé komunity a reagovat na nenaplněné společenské potřeby. Za účelem dosažení tohoto všeobecného cíle poskytne Evropský sbor solidarity mladým lidem snadno dostupné příležitosti, jak se zapojit do dobrovolnických projektů a stáží nebo jak získat pracovní místa v sektorech spojených se solidaritou i příležitosti z vlastní iniciativy vytvářet a rozvíjet solidární projekty, jež jim rovněž pomohou zdokonalovat dovednosti a kompetence pro osobní, společenský a profesní rozvoj i pro uplatnění na trhu práce. Evropský sbor solidarity bude také podporovat vytváření sítí pro účastníky a organizace Evropského sboru solidarity se zaměřením na posilování ducha Evropského sboru solidarity a pocitu sounáležitosti se širší komunitou zabývající se solidaritou a také na podporu výměny užitečných postupů a zkušeností. Evropský sbor solidarity se bude dále zaměřovat na zajišťování toho, aby solidární činnosti nabízené mladým účastníkům přispívaly k řešení konkrétních společenských problémů a k posilování komunit, aby byly kvalitní a aby vzdělávací výstupy plynoucí z účasti mládeže v těchto programech byly řádně uznávány.

–prostředí příležitostí pro projevy solidarity – ať už z perspektivy zaměstnání, nebo dobrovolnické práce – je v celé EU poměrně roztříštěné. Tam, kde příležitosti existují, se o nich často příliš neví. Tato roztříštěnost také vede k nedostatkům, co se týče porozumění, dokumentace a uznávání toho, co se mladí lidé naučili během účasti v solidárních akcích.

–Řešení solidarity a vytváření společenské, ekonomické a občanské soudržnosti vyžaduje propracovanou síť dynamických organizací (soukromých i státních, ziskových i neziskových). V této souvislosti vyvstává potřeba lépe uspokojit potřeby takových organizací, zejména těch, jež pracují na té nejzákladnější úrovni s těmi nejvíce znevýhodněnými komunitami. Organizace vytvářející a nabízející práci v solidárních činnostech potřebují podporu, co se týče zdrojů, zajištění příslušného školení a přípravy dobrovolníků, účastníků stáží či pracovníků, i co se týče aktivity v evropském kontextu. Organizace rovněž potřebují jasná a jednoduchá pravidla;

–V posledních desetiletích neinvestovala naše společnost dostatečné prostředky do vytváření možností pro mladé Evropany, aby se zapojili se do solidárních činností, ať už formou dobrovolnictví, nebo profesní činností. Po celosvětové finanční a hospodářské krizi stojí ekonomika EU opět na pevnějším základu, avšak hospodářské oživení stále ještě probíhá ve společnosti a v různých regionech nerovnoměrně. Tento problém je palčivý zejména pro mladou generaci. Solidární činnosti mají konkrétní potenciál získávat mladé lidi pro dobré věci a pomáhat jim rozvíjet znalosti, dovednosti a kompetence, které budou zásadní pro jejich osobní, sociálně vzdělávací, profesní a občanský rozvoj. Platí to pro všechny mladé, tedy i pro ty ze znevýhodněného prostředí. Specifickou záležitostí, již je také nutno v tomto kontextu vzít v potaz, je motivace těchto mladých lidí k účasti v solidárních činnostech.

Je mnoho mladých lidí, kteří se chtějí účastnit solidárních činností, a zároveň mají komunity mnoho nenaplněných potřeb, jež by se díky zapojení mládeže do solidárních činností daly řešit lépe. Mnoho organizací by chtělo podporovat motivované mladé lidi v jejich úsilí a tato poptávka je zatím nevyužita – pokud by tyto organizace byly podporovány, mohly by komunitám nabídnout ještě více. Jsou zde však nedostatky ve vyrovnání nabídky a poptávky a také překážky spojené s dostupností zdrojů, zajišťováním kvality a různými právními aspekty.

Zpráva o stavu Unie ze 14. září 2016 zdůraznila potřebu investice do mladých lidí a oznámila ideu Evropského sboru solidarity, který bude vytvářet pro mládež v celé Evropské unii příležitosti smysluplně pomáhat společnosti, projevovat solidaritu a rozvíjet vlastní schopnosti, čímž mladí „získají nejen pracovní, ale i neocenitelné lidské zkušenosti“. Bratislavský summit dne 16. září 2016 vyzýval k vyvinutí větší politické síly na podporu mladých Evropanů a k ustavení nových programů EU, které jim vytvoří lepší příležitosti. Sdělení Komise nazvané „Evropský sbor solidarity“ ze dne 7. prosince 2016 zahájilo první fázi Evropského sboru solidarity a zopakovalo cíl zapojit do roku 2020 do činnosti tohoto sboru 100 000 mladých Evropanů. Během této počáteční fáze bylo spuštěno osm různých programů EU nabízejících dobrovolnickou práci, stáže nebo pracovní příležitosti pro mladé lidi v celé EU.

Evropský sbor solidarity nabídne jak činnost, kterou lze provozovat v jiné zemi, než je země bydliště účastníka (přeshraniční umístění), tak takovou, již lze provozovat v zemi bydliště účastníka (vnitrostátní umístění). Tato flexibilita je v souladu s návrhy zúčastněných stran, s nimiž byly vedeny konzultace. Co se týče přeshraničních umístění účastníků, zejména s ohledem na roztříštěnost struktur a programů nabízejících dobrovolnickou práci a stáže a na různorodost v chápání a pojetí sektoru nabízejícího solidární činnosti, nemůže být činnost EU nahrazena činností jednotlivých členských států. Co se týče vnitrostátních umístění, lze očekávat, že Evropský sbor solidarity bude mít inovační charakter a místní či celostátní problémy pomůže řešit ze širší evropské perspektivy. Konkrétně může činnost EU pomoci překonat fragmentaci v nabídce umístění a zajistit možnost zapojení všech mladých lidí včetně těch, kteří se ve snaze zapojit se do mezinárodních činností potýkají s překážkami. Činnost EU může také dodat evropský kontext a pomoci nalézt evropská řešení pro specifické problémy, jež nejsou omezeny státními hranicemi.

S ohledem na evropskou škálu navrhovaných cílů – zapojit mládež do sollidárních činností v celé EU – je vhodná akce na úrovni EU. EU má hrát roli v podpoře celoevropského přístupu k solidaritě. Činnost EU prostřednictvím Evropského sboru solidarity nenahradí podobné činnosti členských států, ale bude sloužit k jejich doplnění a podpoře s plným ohledem na zásadu subsidiarity. Ve všech členských státech sice existuje tradice provozování programů a nástrojů podporujících činnosti, které slouží veřejnému zájmu, zejména pomocí dobrovolnictví, jsou však poměrně různorodé – některé země upřednostňují zásahy státu, zatímco jiné nechávají rozhodovat občanskou společnost. Existují rovněž různé koncepce a konotace solidárních činností a různé typy činností se liší svým obsahem a délkou trvání. Navíc existují různé názory na to, jak sociální ochrana souvisí s dobrovolnictvím, i různé stupně právního statusu, vzdělávání a uznání. To vše vede k roztříštění na úrovni EU, což znamená, že mládež v celé EU nemá rovný přístup k nabízeným možnostem.

Hlavním účelem tohoto návrhu je poskytnout mladým lidem příležitosti k zapojení do solidárních činností včetně dobrovolnictví, stáží, pracovních míst i projektů vytvořených mladými lidmi z jejich vlastní iniciativy, které budou obsahovat výrazný vzdělávací prvek prospěšný pro osobní, sociálně vzdělávací a profesní rozvoj mladých lidí. V souladu s tím je obsah tohoto návrhu zaměřen na podporu mobility, aktivní účasti, neformálního vzdělávání a odborné přípravy mladých lidí. To rovněž přispěje ke zlepšení jejich pracovního uplatnění a k usnadnění přechodu do řádného zaměstnání.

K druhé fázi, zahájené se vstupem navrhovaného nařízení v platnost, bude do Evropského sboru solidarity přispívat několik programů EU. Některé z nich tak budou činit prostřednictvím příspěvků do finančních prostředků Evropského sboru solidarity (jak je dále vysvětleno v oddíle 4), K dosažení cílů Evropského sboru solidarity mohou přispět i jiné programy Unie, a to tím, že budou podporovat činnosti náležející do jeho oblasti působnosti. Tato pomoc bude financována v souladu s příslušnými základními akty daných programů.

Za účelem efektivního a účinného provedení Evropský sbor solidarity co nejvíce využije stávající řídicí mechanismy, které již byly zavedeny. Bude tedy možné se zaměřit na maximalizaci výsledků a výkonu při minimální administrativní zátěži. Z tohoto důvodu bude provádění Evropského sboru solidarity svěřeno stávajícím organizacím, tj. Evropské komisi, a to rovněž prostřednictvím její Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, a národním agenturám určeným pro řízení akcí uvedených v kapitole „Mládež“ nařízení (EU) č. 1288/2013, kterým se zavádí program Erasmus+.

Hodnocení ex ante zkoumalo problémy na dvou úrovních: zaměření na mládež a její možnosti zapojit se do solidárních činností na straně jedné, a na širší společenské, institucionální a organizační potřeby na straně druhé. Z hodnocení ex ante vyplývá, že EU by měla řešit následující hlavní problémy evropské iniciativy pro mládež v oblasti solidarity:

Co se týče potřeby zajistit dodatečné finanční zdroje, kterou zdůraznily mnohé zúčastněné strany, bude Evropský sbor solidarity financován z dodatečných zdrojů a z příspěvků z několika stávajících programů, které jsou v souladu s cíli Evropského sboru solidarity, čímž dojde k maximalizaci součinnosti a vzájemného doplňování s již existujícími programy. Zúčastněné strany se rovněž vyslovily pro jasné rozlišování dobrovolnictví od profesních činností. To bude zajištěno nejen s ohledem na definici podporovaných činností, ale také s ohledem na finanční podporu určenou pro tyto činnosti. V tomto ohledu přináší legislativní návrh jasné rozdělení finanční podpory pro solidární umístění a projekty (80 % pro dobrovolnická umístění a solidární projekty a 20 % pro stáže a pracovní místa), čímž by měla být také zajištěna kontinuita činností podporovaných z programů, které přispívají do Evropského sboru solidarity.

Návrh na vytvoření Evropského sboru solidarity do značné míry odráží názory a doporučení získané během těchto konzultací. V souladu s nimi nabídne Evropský sbor solidarity nové příležitosti dostupné všem mladým lidem, s větším důrazem na řešení potřeb solidarity a na podporu účasti znevýhodněných mladých lidí, přičemž se v příslušných případech předpokládá další finanční podpora. Rovněž bude nutný zvláštní důraz na zajištění relevantnosti a kvality podporovaných činností. Účastníkům budou nabídnuta opatření pro zajištění kvality a podpory, jako je pojištění, internetová jazyková podpora, obecné školení online a specializované školení, osvědčení vydané Evropským sborem solidarity a podpora poskytovaná po umístění. Zajištění kvality se bude vztahovat i na organizace ochotné nabízet umístění v rámci Evropského sboru solidarity. Za tímto účelem a v souladu s návrhy shromážděnými během konzultací bude vytvořena značka kvality, což bude předpoklad pro účast všech zájemců z řad organizací. Záměrem bude kontrola toho, zda organizace splňují zásady a požadavky charty Evropského sboru solidarity, co se týče jejich práv a povinností ve všech fázích dané solidární činnosti.

Co se týče geografického rozsahu, vyjádřila se většina zúčastněných stran pro zajištění konzistence s podmínkami stávajících programů. Zúčastněné strany se vyslovily pro navrhovanou možnost podporovat kromě přeshraničních činností solidární činnosti na lokální úrovni, které by podle nich mohly usnadnit zapojení sociálně znevýhodněných mladých lidí. Několik zúčastněných stran však upozornilo na potřebu spolupráce a koordinace s vládami jednotlivých států a s místními samosprávami, čímž bude zajištěno vzájemné doplňování činností Evropského sboru solidarity se stávajícími programy.

Co se týče provádění, zúčastněné strany uvedly, že by mělo být úsporné a efektivní, aby nedocházelo k vytváření zbytečné administrativní zátěže pro mladé lidi a organizace. Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že je důležité zajistit vysoké standardy kvality a navázat na synergii a zkušenosti ze stávajících dobře fungujících programů, jako je Evropská dobrovolná služba. Zúčastněné strany poukázaly na nutnost jasného rozdělení rolí a kompetencí provádějících subjektů, vyjasnění pravidel pro akreditaci organizací, existenci funkčního nástroje pro propojování organizací a dobrovolníků a kvalitního systému podpory pro účastníky. To vše jsou významné faktory pro dosažení tohoto cíle.

Celkově shrnuto, zúčastněné strany zapojené do konzultací celkově ocenily zviditelňování a politické uznání zapojování mladých lidí do solidárních činností. Uvítaly nové příležitosti, s jejichž pomocí může mládež díky Evropskému sboru solidarity provádět změny. Zdůraznily potenciál Evropského sboru solidarity podporovat integraci a mezi-evropskou a mezigenerační solidaritu a prosazovat společné hodnoty. Přesto zdůraznily potřebu dalšího financování za účelem zajištění inkluzivního přístupu, který umožní účast mladým lidem ze znevýhodněných poměrů i malým organizacím a také kvalitní umístění, přičemž bude stavět na stávajících strukturách.

Propagace zapojení mládeže a společenského kapitálu je úzce propojena s ekonomickým růstem. Zvýšená účast a zaměstnatelnost mladých lidí může mít pozitivní dopad na zaměstnanost a makroekonomický růst. Nicméně vzhledem k poměrně malému rozsahu navrhovaného kroku a k tomu, že jeho dopad bude rozložen po celé Evropě, a nikoliv koncentrován do jednoho konkrétního členského státu či sektoru, nebylo možné změřit jeho ekonomický dopad. Podobně nebylo považováno za relevantní provedení důkladné analýzy dopadů na životní prostředí. Hodnocení ex ante uvádí, že podobně jako jiné programy mobility bude i Evropský sbor solidarity v zásadě vytvářet zvýšenou poptávku po dopravě, což by mohlo vést ke zvýšení emisí skleníkových plynů. Tento dopad byl však uznán jako zanedbatelný ve srovnání s celkovým tokem mobility v Evropě. Stojí však za to uvést, že vedlejším účinkem Evropského sboru solidarity může být to, že sehraje významnou roli ve zvyšování povědomí mladých lidí o environmentálních problémech a v jejich mobilizaci ve vztahu k těmto problémům, jako tomu bylo v průběhu první fáze, kdy různé přispívající programy již podpořily mnoho různých projektů zabývajících se problémy životního prostředí.

S ohledem na upřednostňovanou možnost byly uváženy různé mechanismy dosahování výsledků: přímé řízení, nepřímé řízení nebo kombinace obou. Závěr analýzy zní, že posledně zmíněná možnost (kombinace přímého a nepřímého řízení) by zajistila nákladově nejefektivnější provádění za účelem dosažení stanoveného cíle, jímž je zapojení 100 000 mladých lidí do roku 2020. Hodnocení ex ante také zdůraznilo, že pro dosažení stanoveného cíle je nutné zajistit dostatečné a stabilní zdroje financování.

Z této analýzy několika kritérií vyplynulo, že možností, která by zajistila lepší výsledky vzhledem ke všem kritériím, je možnost č. 2 (vytvořit samostatnou iniciativu s větším zaměřením na solidaritu), a ta byla tedy zvolena jako upřednostňované řešení. Tato možnost poskytne jasný a jednotný přístupový bod pro organizace i mládež a zviditelní solidární akce. Poskytne také inkluzivnější přístup pomocí speciální strategie pro inkluzi. Zajistí celkovou kvalitu umístění a připravenosti mladých účastníků pomocí řady specifických kvalitativních procesů a kritérií (např. značka kvality organizací, školení, pojištění atd.). Přinese nové synergie mezi činnostmi a jejich uznáváním, jelikož je umístí do jednoho společného rámce a pomůže vytvořit nové sítě mezi lidmi a organizacemi s týmž úsilím o solidaritu. Možnost č. 2 rovněž umožní snížení výdajů na řízení a zároveň dosažení větší účinnosti (lepší poměr cena / výkon).

Možnost využití právního základu jednoho ze stávajících programů byla zamítnuta s ohledem na to, že výsledkem by byl program s komplexním souborem překrývajících se cílů a s omezeným zviditelněním solidárních akcí v širším rámci. Tento přístup by navíc vedl k vystoupení zúčastněných stran z jiných programů.

Kapitola VIII – Prováděcí pravidla vysvětluje nezbytná opatření pro udělení určitých pravomocí Komisi za účelem přijetí pracovních programů prostřednictvím prováděcích aktů. Co se týče výboru, který má dle nařízení (EU) č. 182/2011 pomáhat Komisi při přijímání prováděcích aktů, počítá návrh s výborem ustaveným dle článku 36 nařízení (EU) č. 1288/2013, kterým se zavádí program Erasmus+. Tento výbor by pracoval v různých sestavách (Erasmus+ a Evropský sbor solidarity) s tím, že bude členským státům umožněno do těchto sestav výboru nominovat své kandidáty.

V souladu s analýzou provedenou v kontextu hodnocení ex ante, která je přiložena k tomuto návrhu, a za účelem zajištění efektivního provádění a součinnosti a minimalizování administrativní zátěže bude Evropský sbor solidarity využívat stávající řízení a již ustanovené plány provádění podle programu Erasmus+. Na základě pozitivních zkušeností s prováděním tohoto programu a na základě jeho struktury stanoví návrh jasné rozdělení řídicích úkolů mezi Komisi, národní agentury založené v rámci programu Erasmus+ a Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA). Od svého založení v roce 2006 už EACEA úspěšně provedla části programů Erasmus+, Kreativní Evropa, Evropa pro občany a Humanitární dobrovolníci EU (a programů, které jim předcházely), a to při dosažení vysokých standardů, jak potvrzuje několik nezávislých externích posudků. Dle požadavků nařízení (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur, byla před delegováním jakýchkoliv programů na výkonné agentury provedena analýza nákladů a přínosů a prokázána nákladová efektivita využití EACEA pro určité úkoly související s prováděním Evropského sboru solidarity. Zároveň s tím vykázal úspěšný model vnitrostátních agentur v rámci programu Erasmus+ prokazatelný výkon a efektivitu spolu s vysokou úrovní jistoty a řádného finančního hospodaření.

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Evropská unie je založena na solidaritě mezi svými občany a mezi svými členskými státy. Tato společná hodnota určuje její činnost a vytváří nezbytnou jednotu při hledání východisek ze současných i budoucích společenských problémů, s jejichž řešením jsou mladí Evropané ochotni pomoci prostřednictvím projevů solidarity v praxi.

(2)Zpráva o stavu Unie ze dne 14. září 2016 zdůraznila potřebu investovat do mladých lidí a oznámila ustavení Evropského sboru solidarity, který bude vytvářet pro mladé lidi v celé Unii příležitosti smysluplně pomáhat společnosti, projevovat solidaritu a rozvíjet vlastní dovednosti, čímž mladí získají nejen pracovní, ale i neocenitelné lidské zkušenosti.

(3)Ve svém sdělení nazvaném „Evropský sbor solidarity“ ze dne 7. prosince 2016 zdůraznila Komise potřebu upevnit základy pro solidární činnosti v celé Evropě, poskytnout mladým lidem více příležitostí a lepší příležitosti k solidárním činnostem pokrývajícím široké spektrum oblastí a podpořit vnitrostátní a lokální aktéry v jejich úsilí o řešení různých problémů a krizí. Toto sdělení zahájilo první fázi Evropského sboru solidarity, čímž bylo spuštěno osm různých programů EU nabízejících dobrovolnickou práci, stáže nebo pracovní příležitosti pro mladé lidi v celé EU. Tyto činnosti – ať už byly prováděny předtím, co toto nařízení vstoupilo v platnost, nebo budou prováděny až po jeho vstoupení v platnost – by se měly nadále řídit pravidly a podmínkami vytvořenými příslušnými programy EU, z nichž byly financovány během první fáze Evropského sboru solidarity.

(4)Mladým lidem by měly být poskytovány snadno dostupné příležitosti k účasti na solidárních činnostech, které jim umožní vyjádřit odhodlání pracovat ku prospěchu komunit, získávat přitom užitečné zkušenosti, dovednosti a kompetence pro osobní, společenský, občanský a profesní rozvoj a pro rozvoj v oblasti vzdělání, a dosáhnout tak lepšího uplatnění na trhu práce. Tyto činnosti by rovněž podpořily mobilitu mladých dobrovolníků, stážistů a pracovníků.

(5)Solidární činnosti, které budou mladým lidem nabízeny, by se měly vyznačovat vysokou kvalitou v tom smyslu, že by měly reagovat na nenaplněné společenské potřeby, přispívat k posilování komunit, poskytovat mladým lidem možnost získat cenné znalosti a kompetence, být pro mladé finančně dostupné a být prováděny v bezpečných a zdravotně nezávadných podmínkách.

(6)Evropský sbor solidarity by měl poskytovat jednotný vstupní bod pro solidární činnosti napříč Unií. Měl by být zajištěn soulad a komplementarita tohoto rámce s ostatními příslušnými politikami a programy Unie. Evropský sbor solidarity by měl stavět na silných stránkách a synergii stávajících programů, k nimž patří zejména Evropská dobrovolná služba. Rovněž by měl doplňovat úsilí členských států zaměřené na podporu mladých lidí a usnadňování jejich přechodu ze škol do pracovního procesu v souladu se zárukami pro mladé lidi, jimž za tímto účelem – formou stáží nebo pracovních míst v oblastech spojených se solidaritou v rámci příslušného členského státu nebo v zahraničí – poskytne další příležitosti, jak se začít uplatňovat na trhu práce. Také by měla být zajištěna komplementarita se stávajícími sítěmi na úrovni Unie, které se vztahují k činnostem spadajícím pod Evropský sbor solidarity a k nimž patří evropská síť veřejných služeb zaměstnanosti, EURES a Eurodesk. Dále by měla být zajištěna komplementarita stávajících souvisejících režimů, a to zejména vnitrostátních solidárních režimů a režimů mobility pro mladé lidi, s Evropským sborem solidarity, přičemž v příslušných případech by měly být využity osvědčené postupy.

(7)Za účelem maximalizace dopadů Evropského sboru solidarity by měla být přijata ustanovení, která umožní dalším programům Unie, jako jsou Azylový, migrační a integrační fond, Evropa pro občany, Evropský fond pro regionální rozvoj a program činnosti Unie v oblasti zdraví, aby pomáhaly plnit cíle Evropského sboru solidarity tím, že budou podporovat činnosti v jeho rámci. Tato pomoc by měla být financována v souladu s příslušnými základními akty daných programů. Jakmile příjemci získají platnou značku kvality Evropského sboru solidarity, měl by jim být poskytnut přístup k portálu Evropského sboru solidarity a měli by mít k dispozici opatření pro kvalitu a podporu podle druhu nabízené činnosti.

(8)Evropský sbor solidarity by měl pro mladé lidi vytvářet nové příležitosti k vykonávání dobrovolnické práce, účasti ve stážích nebo získání pracovních míst v oblastech spojených se solidaritou a také k tomu, aby z vlastní iniciativy zakládali a rozvíjeli solidární projekty. Tyto příležitosti by měly přispívat k jejich osobnímu, společenskému, občanskému a profesnímu rozvoji i k rozvoji v oblasti vzdělání. Evropský sbor solidarity by měl rovněž podporovat vytváření sítí pro účastníky a organizace v rámci Evropského sboru solidarity a také opatření k zajištění kvality podporovaných činností a zdokonalit uznávání výsledků jejich vzdělání.

(9)Dobrovolnické činnosti představují významnou zkušenost v kontextu neformálního i informálního vzdělávání, která napomáhá osobnímu, sociálně vzdělávacímu a profesnímu rozvoji, aktivnímu občanskému životu a zaměstnatelnosti mladých lidí. Dobrovolnické činnosti by neměly mít negativní účinky na potenciální či již existující placené zaměstnání a ani by neměly být vnímány jako jeho náhrada. Aby byla zajištěna kontinuita s ohledem na dobrovolnické činnosti podporované na úrovni Unie, měly by být činnosti vykonávané v rámci Evropské dobrovolné služby, jež spadají do geografického rámce Evropského sboru solidarity, podpořeny tímto sborem, a to formou přeshraničních dobrovolnických pracovních umístění. Ostatní dobrovolnické činnosti v rámci Evropské dobrovolné služby, které nespadají do geografického rámce Evropského sboru solidarity, by měly pokračovat v rámci programu ustanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport. S ohledem na výklad související legislativy na úrovni Unie by přeshraniční umísťování dobrovolníků v rámci Evropského sboru solidarity a dobrovolnické činnosti, jež jsou nadále podporovány dle nařízení (EU) č. 1288/2013, měly být považovány za ekvivalentní těm, které spadají pod Evropskou dobrovolnou službu.

(10)Stáže a pracovní místa v oblastech spojených se solidaritou mohou mladým lidem nabídnout další příležitosti, jak se začít uplatňovat na trhu práce a přispívat přitom k řešení zásadních společenských problémů. Tím lze přispět ke zvýšení zaměstnatelnosti a produktivity mladých lidí a zároveň jim usnadnit přechod ze vzdělávacího do pracovního procesu, což je klíčové pro jejich možnosti na trhu práce. Pracovní místa ve formě stáží nabízená v rámci Evropského sboru solidarity by měla být zúčastněnými organizacemi odměňována a měla by se řídit zásadami kvality uvedenými v doporučení Rady k rámci kvality stáží ze dne 10. března 2014. Nabízené stáže a pracovní místa by měly pro mladé lidi představovat odrazový můstek ke vstupu na trh práce, a měly by tedy být spojeny s příslušnou podporou poskytovanou po umístění. Stáže a pracovní místa by měli zprostředkovávat příslušní aktéři trhu práce, zejména veřejné i soukromé služby zaměstnanosti, sociální partneři a obchodní komory. Zúčastněné organizace by měly být schopny požádat o finanční podporu prostřednictvím příslušné prováděcí struktury Evropského sboru solidarity s ohledem na jejich roli prostředníka mezi mladými účastníky a zaměstnavateli, kteří nabízejí stáže a pracovní místa v oblastech spojených se solidaritou.

(11)Iniciativní duch mladých lidí je významným přínosem pro společnost i pro trh práce. Evropský sbor solidarity by měl napomáhat rozvoji tohoto aspektu tím, že bude mladým lidem poskytovat možnost vytvořit a uskutečnit jejich vlastní projekty zaměřené na řešení specifických problémů jejich lokálních komunit. Tyto projekty by měly představovat příležitost k otestování nápadů a podpořit mladé lidi v tom, aby se sami stali původci solidárních činností. Kromě toho by tyto projekty mohly sloužit jako odrazový můstek pro další účast v solidárních činnostech a mohly by být prvním krokem k pobídnutí účastníků Evropského sboru solidarity k tomu, aby se stali samostatně výdělečně činnými osobami nebo aby zakládali sdružení, nevládní organizace či jiné subjekty působící v oblasti solidarity a v neziskovém a mládežnickém sektoru.

(12)Mladí lidé a organizace účastnící se činností Evropského sboru solidarity by měli mít pocit, že náležejí ke komunitě jednotlivců a organizací, jejichž posláním je podpora solidarity v celé Evropě. Zúčastněné organizace zároveň potřebují podporu, která jim umožní zvyšovat kapacity, a nabízet tak narůstajícímu počtu účastníků kvalitní umístění. Evropský sbor solidarity by měl podporovat činnosti spojené s vytvářením sítí a zaměřené na posilování zapojení mladých lidí i organizací do této komunity, na posilování ducha Evropského sboru solidarity i na podněcování výměny užitečných zkušeností a postupů. Tyto činnosti by také měly přispět ke zvyšování povědomí veřejnosti a soukromých aktérů o Evropském sboru solidarity a k získávání zpětné vazby od účastníků a zúčastněných organizací ohledně provádění Evropského sboru solidarity.