CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2.7.2008 
SEK(2008) 2157 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument ke 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
  
Obnovená sociální agenda: 
Příležitosti, p řístup a solidarita v Evrop ě 21. století 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
{COM(2008) 412 v kone čném znění } 
{SEC(2008) 2156}  
 
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
1. Ú VOD 
Ve svém sd ělení Program pro ob čany přinášející výsledky pro Evropu1 poukázala Komise na 
to, že Evropská unie musí analyzovat zásadní zm ěny, které v našich spole čnostech probíhají, 
a rozvíjet udržitelné odpov ědi na všech úrovních, pokud chce řešit výzvy, jimž čelí evropské 
ekonomiky a spole čnosti. Na základ ě toho uskute čnila ucelené vyhodnocen í sociální reality 
v Evropě2 s cílem ujistit se o hlavních zm ěnách, které probíhají v oblasti zam ěstnanosti, 
rodinné struktury, životních styl ů a tradičních struktur podpory a které odrážejí sílící tlaky 
demografických zm ěn. 
Na základ ě výsledků této široké konzultace je zásadní  otázkou, na níž je nyní nutné najít 
odpověď, zda stávající p řístupy poskytují vhodné odpov ědi na nové výzvy. Sd ělení 
Příležitosti, p řístup a solidarita: nová vize sociální Evropy v 21. století3 obsahuje p ůvodní 
odpověď Komise na nové výz vy vyplývající z výsledk ů konzultace o sociální realit ě 
v Evropě. Listopadové sd ělení o nové sociální vizi rovn ěž uvádí, že Komise p ředloží 
v polovin ě roku 2008 obnovenou sociální agendu – která je p ředmětem tohoto posouzení 
dopadů – aby pomohla p ři předkládání konkrétních výsledk ů evropským ob čanům. 
Vzhledem k zásadn ě politickému charakteru této iniciativy je toto posouzení dopad ů 
přiměřené stanovenému ú čelu. Jako takové netvrdí, že p řesně vyčísluje dopady, ale omezuje 
se na obecnou kvalitativní analýzu pravd ěpodobných dopad ů. Toto posouzení dopad ů 
zohledňuje i připomínky Výboru Komise pro posouzení dopad ů. 
2. S OUVISLOSTI  
Jedním z výchozích bod ů obnovené sociální agendy je sociální agenda pro období 2005–
2010, kterou Komise p řijala v roce 20054. Všechna opat ření plánovaná v rámci sociální 
agendy pro období 2005–2010 Komise již provedla . Dále byla v únoru 2007 zahájena ve řejná 
konzultace o evropské sociální realit ě. Na základ ě jejích prvních výsledk ů specifikuje sd ělení 
Příležitosti, p řístup a solidarita: nová vize sociální Evropy v 21. století , přijaté v listopadu 
2007, řadu možných odpov ědí na spole čenské výzvy, které jsou v Evro pské unii aktuální. Na 
základě této konzultace Komise oznámila, že v polovin ě roku 2008 p ředloží obnovenou 
sociální agendu. S pomocí p řibližně 150 příspěvků, které Komise obdržela do poloviny 
března 2008, zve řejnila souhrnnou zprávu5. Komise rovn ěž naslouchala názor ům dalších 
evropských orgán ů a institucí a p říslušných zainteresovaných stran, a to i na fóru o sociální 
agendě, které prob ěhlo ve dnech 5. až 6. kv ětna 20086. 
                                                 
1 KOM(2006) 211. 
2 Sociální realita Evropy. Konzulta ční dokument Ú řadu poradc ů pro evropskou politiku (BEPA), 
k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_reality_stocktaking/docs/background_document_cs.pdf  
3 KOM(2007) 726. 
4 KOM(2005) 33. 
5 Viz http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_r eality_stocktaking/index_cs.htm#, SEK(2008) 1896, 
nebo zkrácená verze v p říloze 2 zprávy o posouzení dopad ů. 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emplw eb/social_agenda/ec_conference_en.html  
 
CS 3   CS 3. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Ve sdělení o sociální vizi z listopa du 2007 poskytla Komise první p řehled stavu sociální 
reality na základ ě probíhajícího vyhodnocování sociální reality. Konstatovala, že evropské 
společnosti procházejí rychlými, d ůkladnými zm ěnami jak v hospodá řské, tak i sociální sfé ře. 
Hnací silou t ěchto změn jsou mocné vn ější síly, jako je globalizace a zm ěna klimatu, a také 
vnitřní síly, jako je demografic ký a sociální vývoj. Proto: 
• Mladí lidé nevstupují do života tím nejlepším zp ůsobem : Navzdory skute čnosti, že mladí 
lidé v EU mají v sou časné dob ě velké množství p říležitostí, je dnešní mladá generace 
v obzvlášt ě kritické situaci. V roce 2005 bylo 19 % d ětí v EU ohroženo chudobou 
v porovnání s 16 % celkového po čtu obyvatel EU. P říliš mnoho mladých lidí nem ůže 
rozvíjet sv ůj plný potenciál a úsp ěšně vstoupit na trh práce, a kon čí tak školu bez dosažené 
kvalifikace. Nezam ěstnanost mládeže z ůstává vážným problémem. 
• Občané nemají dovednosti pot řebné pro uspokojující profesní uplatn ění ve znalostní 
společnosti : Ačkoli má EU ty nejlepší p ředpoklady k tomu, aby mohla z globalizace t ěžit, 
nejsou přínosy globalizace sdíleny rovnom ěrně a globalizace vzbuzuje obavy. EU musí své 
občany podporovat tím, že jim bude poskytovat ná stroje, s jejichž pomocí se budou moci 
přizpůsobit měnící se realit ě, a projevit solidaritu s t ěmi, kteří jsou negativn ě zasaženi, aby 
se na ty nejzraniteln ější nezapomn ělo. 
• EU se nevypo řádala s demografickou a zdravotní výzvou : V důsledku lepších zdravotních 
a pracovních podmínek se rostoucí po čet Evropan ů nyní dožívá vyššího v ěku, těší se 
lepšímu zdraví a užívá si delšího a aktivn ějšího důchodu. Navzdory migraci ze t řetích zemí 
bude celkový po čet obyvatelstva EU mírn ě klesat a populace bude stárnout. V d ůsledku 
toho je zásadním úkolem pro budoucnost systém ů sociální ochrany zajišt ění udržitelnosti 
důchodů. 
• V mnoha částech evropských spole čností přetrvává sociální vylou čení: Životní šance 
nejsou v dnešních spole čnostech rozloženy rovnom ěrně. Účinný a rovný p řístup 
k zaměstnání, celoživotnímu u čení, sociálním a zdravotním službám se nap říč EU značně 
liší, přičemž významný podíl populace EU čelí vážným problém ům při dosahování 
uspokojivých životních pod mínek a hledání zam ěstnání. V roce 2004 vyd ělávalo asi 100 
milionů Evropanů méně, než je pr ůměrný příjem EU, tj. 8 000 EUR ro čně. 
• Pokračující diskriminace nejen z d ůvodu pohlaví : V uplynulých letech u činila Evropa 
v oblasti rovnosti žen a muž ů významný pokrok. Výrazné nerovnosti nicmén ě stále existují 
na trhu práce, ve slad ění pracovního a soukromého života,  v oblasti sociální ochrany a 
sociálního vylou čení, v oblasti zdraví, podnikání, politického a hospodá řského 
rozhodování a v oblasti v ědy a technologií. Navíc se jednotlivé členské státy vzájemn ě 
odlišují ochranou poskytovanou p řed diskriminací mimo oblast zam ěstnání na základ ě 
zdravotního postižení, v ěku, sexuální orientace a náboženského vyznání nebo víry. 
• EU musí lépe podporovat sociální rozm ěr globalizace : Mezinárodní or ganizace práce 
informuje, že navzdory r ůstu hospodá řství a počtu pracovních míst nemá mnoho lidí na 
světě, zejména žen, p řístup k vhodné práci a vhodným pracovním podmínkám. Podle 
odhadů 487 milion ů pracovník ů – neboli 16,4 procent všech pracovník ů – stále nevyd ělává 
tolik, aby mohli sebe a své rodiny pozvednout  nad hranici chudoby, kterou je 1 USD na 
osobu a den. EU by m ěla i nadále činit rozhodující kroky sm ěřující k formování 
 
CS 4   CS mezinárodní agendy, která by odrážela na še zájmy a hodnoty, mimo jiné i jako sou části 
„agendy d ůstojné práce“. 
• Abychom byli schopni reagovat na novou sociální realitu, je zapot řebí zmobilizovat 
politiky a nástroje EU : Kromě politiky zam ěstnanosti a sociální politiky má významný 
sociální dopad i mnoho dalších politik, ja ko je politika v oblasti životního prost ředí, 
makroekonomická politika, politika vnit řního trhu, politika vzd ělávání nebo výzkumu. 
V reakci na novou sociální  realitu, která je r ůznorodá a složitá, vyvstá vá otázka, zda je 
prostor pro propojen ější průřezové kroky na úrovni EU, kt eré svedou dohromady všechny 
příslušné strategie, a zda by m ěly být přehodnoceny nástroje, které má EU k dispozici na 
podporu a dopln ění činností členských stát ů. 
4. C ÍLE 
V reakci na vymezení problému by se EU m ěla zaměřit na zvyšování bl ahobytu a kvality 
života evropských ob čanů a zárove ň by měla respektovat zásadu subsidiarity a 
proporcionality tím, že bude: 
• zlepšovat životní šance mladých lidí, 
• podporovat nové dovednosti pro nová pracovní místa, uspokojivé profesní uplatn ění a lepší 
zaměstnání, 
• podporovat delší a zdrav ější život, 
• bojovat proti chudob ě a sociálnímu vylou čení, 
• dále rozvíjet rovnost žen a muž ů a rovné p říležitosti, 
• utvářet mezinárodní agendu na podporu evropských hodnot, 
• zajišťovat vhodnou kombinaci politik a zvyšovat ú činnost nástroj ů EU. 
Výše uvedené cíle jsou pln ě v souladu s dalšími politikami a strategiemi EU, které rovn ěž 
podporují, zejména pak s obnovenou Lisabonskou strategií pro r ůst a zam ěstnanost , se 
strategií EU udržitelného rozvoje  a s jednotným trhem . 
5. H LAVNÍ MOŽNOSTI OPAT ŘENÍ 
Podle Smlouvy o ES nesou členské státy EU hlavní odpov ědnost za zm ěny politik nezbytné 
k tomu, aby mohly reagovat na novou sociální realitu a plnit odpovídající cíle uvedené 
v oddíle 4. Tím tedy vyvstává základní otázka, zda by EU m ěla pokračovat v podpo ře a 
doplňování činností členských stát ů, a pokud ano, jak. Posouzení dopad ů zkoumá t ři 
možnosti: 
 
CS 5   CS • Varianta 1: „bez zm ěny přístupu – bez zm ěny politiky“ : to znamená pokra čovat v 
provádění acquis Společenství a zastávat názor, že acquis Společenství již vhodným 
způsobem reaguje na novou sociál ní realitu a že nebudou zapot řebí i) nové evropské právní 
předpisy (nebo jejich p řezkum), ii) p řezkum stávajících nástroj ů na úrovni EU, iii) v ětší 
propojení politik EU. 
• Varianta 2: „bez zm ěny přístupu – zm ěna politiky“ : Stejně jako v případě varianty 1 by 
Komise i nadále provád ěla stávající acquis Společenství. Avšak na rozdíl od varianty 1 by 
varianta 2 brala v úvahu, že stávající acquis  Společenství nereaguje vhodným zp ůsobem na 
nově vznikající sociální realitu, a p ředstavila by revidovanou sociální agendu  (zahrnující 
legislativní a nelegislativní iniciativy) s cílem zohlednit novou sociální realitu se 
zaměřením na zam ěstnanost, sociální v ěci a rovné p říležitosti. Byla by p řijata i nová 
opatření v dalších oblastech politiky (nap říklad vzdělávání, zdraví, informa ční společnost a 
vnitřní trh), které mají sociální dopad, i když nezávisle na revidované sociální agend ě. 
• Varianta 3: „zm ěna přístupu – zm ěna politiky“ : stejně jako u prvních dvou variant by 
Komise dále provád ěla stávající acquis Společenství. Avšak na rozdíl od varianty 2 by 
varianta 3 brala v úvahu, že pr ůřezový charakter problém ů vyvolaných novou sociální 
realitou vyžaduje mobilizaci všech p říslušných politik EU uceleným zp ůsobem, který 
přesáhne rámec oblasti zam ěstnanosti, sociálních v ěcí a rovných p říležitostí a rozší ří se o 
zdraví, vzd ělávání, informa ční společnost, vnit řní trh, makroekonomické politiky, životní 
prostředí a zahrani ční politiky. Varianta 3 by p ředstavovala p ředložení obnovené sociální 
agendy , která by spojovala všechny p říslušné strategie a čerpala by z jejich nevyužitého 
vzájemného potenciálu na základ ě tří pilířů: příležitosti, p řístup a solidarita. 
6. P OROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Podle varianty 1 by byla zachována sou časná podoba acquis a politik Spole čenství, přičemž 
by se bralo v úvahu, že nová  sociální realita z ůstává v první řadě v rukou členských stát ů. 
Nepřizpůsobení politik EU nové sociální realit ě bude mít ve st řednědobém i dlouhodobém 
horizontu pravd ěpodobně záporný vliv ve všech čtyřech rozm ěrech (hospodá řském, 
sociálním, environmentálním a politickém). EU by již nehrála s vou úlohu katalyzátoru zm ěn a 
nezohledňovala by vyvíjející se problémy. Z hlediska řízení EU by Komise navzdory 
očekáváním neprojevila sv ůj závazek zvyšovat blahobyt evropských ob čanů. To by vážn ě 
ohrozilo legitimitu EU. 
Podle varianty 2 by Komise p ředstavila revidovanou sociální  agendu omezenou na oblast 
zaměstnanosti, sociálních v ěcí a rovných p říležitostí. Analýza hospodá řských, sociálních a 
environmentálních rozm ěrů ukázala, že celkový dopa d by byl pozitivní. A čkoli by EU 
navenek řešila obavy ob čanů EU, byl by celkový dopad opat ření EU pravd ěpodobně 
omezený, protože by opat ření nebyla ucelená (chyb ějící zapojení dalších politik do reakce na 
novou sociální realitu) a reakce schopná (nebyla by zohledn ěna všechna o čekávání ob čanů). 
Podle varianty 3 by EU zapojila do reakce na novou sociální realitu všechny  své příslušné 
strategie. Tím by bylo umožn ěno vzájemné p ůsobení politik EU. Krom ě toho by opat ření EU 
byla vysoce ucelená (p řekračovalo by rámec oblasti zam ěstnanosti, sociálních v ěcí a rovných 
příležitostí), reakceschopná a konzistentní. Na úrovni EU by nevznikl nový proces. Spíše by 
došlo k podpo ře stávajících proces ů včetně obnovené Lisabonské strategie pro r ůst a 
zaměstnanost. 
 
CS 6   CS Znamenalo by to podporu činností členských stát ů a dodržování zásady subsidiarity a 
proporcionality. Krom ě toho analýza dopad ů jasně ukazuje, že p řezkum stávajících nástroj ů 
by maximalizoval ú činnost a ú čelnost opat ření EU. 
Závěrem lze říci, že up řednostňovanou variantou je varianta 3 („Obnovená sociální agenda 
pro příležitosti, p řístup a solidaritu“). 
7. P ŘIDANÁ HODNOTA A SUBSIDIARITA  
Členské státy nesou hlavní odpov ědnost za zm ěny politiky nezbytné p ři reagování na novou 
sociální realitu. Konzultace o sociální realit ě v Evropě však potvrdila, že d ůvěra občanů 
v evropský projekt závisí na d ůvěryhodných sociálních politik ách na evropské úrovni. 
Opatření na úrovni EU by m ěla být podle zásady subsidiarity a proporcionality p řijata jen 
tehdy, přinesou-li prokazateln ě přidanou hodnotu. 
To ovšem EU nebrání v tom, aby hrála aktivn ější úlohu p ři zahájení zm ěn a při řízení, 
podpoře a doprovázení nezbytných reforem. V rámc i obnovené sociální agendy Komise 
zamýšlí p ředstavit konkrétní nové iniciativy bu ď současně se sdělením, nebo k pozd ějšímu 
datu. V p řípadě potřeby provede Komise posouzení dopad ů konkrétních iniciativ v souladu 
s obecnými zásadami Komise pro posouzení dopad ů7. Jednotlivá posouzení dopad ů budou 
podrobněji pojednávat o aspektech, které souvisejí se s ubsidiaritou a p řidanou hodnotou. 
Přidaná hodnota EU spo čívá primárn ě: 
• ve stanovení strategických rámc ů pro příslušná opat ření, 
• v prosazování evropských hodnot a zajišt ění rovných podmínek, 
• ve výměně zkušeností a osv ědčených postup ů, 
• v podpoře opatření na místní, regionál ní a celostátní úrovni,  
• ve zvyšování informovanosti a budování pevné v ědomostní základny. 
8. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Obnovená sociální agenda pro „p říležitosti, p řístup a solidaritu“ nevytvá ří samostatný proces. 
Podporuje a má úzké vazby na probíhající procesy, jako je Lisabons ká strategie pro r ůst a 
zaměstnanost, strategie udržitelného rozvoje či jednotný trh, a s procesy otev řené metody 
koordinace v oblastech sociál ní ochrany a sociálního za čleňování, vzd ělávání a mládeže. Pro 
všechny tyto procesy existují odd ělené mechanismy sledování, podávání zpráv a hodnocení. 
Tak by tomu m ělo zůstat a pro provád ění obnovené sociální agendy by nem ěl být přidáván 
žádný zvláštní mechanismus pro podávání zpráv. 
Obnovenou sociální agendu podporuje celá řada legislativních a nelegislativních iniciativ, 
které mají často svá vlastní posouzení dopad ů a mechanismy sledování a hodnocení. 
                                                 
7 SEK(2005) 791 
 
CS 7   CS V důsledku toho nevznikne žádný další proces sl edování a hodnocení jednotlivých iniciativ, i 
když bude mezi nimi zajišt ěna spojitost. 
V roce 2010 p ředloží Komise zprávu o provád ění obnovené sociální agendy. Tato zpráva 
bude obsahovat hodnocení provád ění nové horizontální soci ální doložky zahrnuté do 
Lisabonské smlouvy. Na základ ě toho předloží Komise sd ělení o přezkumu obnovené sociální 
agendy pro p říležitosti, p řístup a solidaritu.