Všichni účastníci se shodli na tom, že je důležité poskytnout vodítko poskytovatelům služeb při poskytování pomoci dlouhodobě nezaměstnaným osobám. Přístup doporučení byl vnímán jako holistický a inkluzivní. Mezi opakující se výzvy patřilo to, že doporučení chybí zvláštní financování, čímž se omezuje jeho účinnost, a že mezní doba 18 měsíců pro dohody o pracovní integraci je příliš dlouhá. Účastníci také zdůrazňovali, že doporučení ponechává malý prostor pro inovace, jelikož jeho přístup je poněkud striktní. Požadovali více kvalitativních ukazatelů monitorování poskytovaných služeb a kvality pracovních míst. Také zdůrazňovali nedostatečné odborné vedení a školení po umístění do zaměstnání. Účastníci rovněž vyjádřili znepokojení nad tím, že organizacím občanské společnosti nebyla svěřena žádná úloha.

Třetina respondentů uvedla, že mezi politikami EU, které pomáhají dlouhodobě nezaměstnaným osobám, existovala synergie. 89 % respondentů se domnívalo, že je užitečné mít politiku EU zaměřující se na dlouhodobou nezaměstnanost. Většina respondentů uvedla, že díky doporučení došlo k určitým změnám politik (stanovení priorit / financování / rychlejší zavádění opatření). Bylo obdrženo 23 doplňujících dokumentů, většinou připomínajících stanoviska organizací občanské společnosti. Tři zdůrazňovaly význam integrovaných služeb a čtyři konstatovaly, že by se činnost zaměřená na osoby s postižením mohla zlepšit. Tři další uvedly, že důkladná intervence by měla být uskutečněna co nejdříve a že mezní doba 18 měsíců je příliš dlouhá. Tři organizace občanské společnosti poznamenaly, že s vyčleněným financováním by mohlo být provádění účinnější, a jedna kritizovala, že organizacím občanské společnosti nebyla přiřknuta žádná úloha. Dvě zmínily, že je důležité zahrnout prvek dovedností. Jeden finský dokument se podobal osvědčenému postupu a byl použit jako příklad v pracovním dokumentu útvarů.

Většina respondentů se domnívala, že opatření z posledních dvou let se pro osoby s nízkými dovednostmi či kvalifikací a pro osoby s mentálním a/nebo psychologickým postižením zlepšila. Většina respondentů nesouhlasila s tím, že by bylo dosaženo zlepšení pro jiné zranitelné skupiny mezi dlouhodobě nezaměstnanými osobami.

Neformální odborná pracovní skupina výboru ESF byla konzultována dne 5. října 2018. Byla vypracována ad hoc zpráva o využití ESF za účelem podpory dlouhodobě nezaměstnaných osob a tato zpráva byla začleněna do hodnocení.

Konzultace Výboru pro sociální ochranu

Dne 30. října 2018 byl konzultován Výbor pro sociální ochranu a tento výbor udělil svůj souhlas s použitím tematické zprávy z roku 2018 pro účely hodnocení.

Cílené rozhovory na úrovni EU

Rozhovory na úrovni EU byly provedeny v rámci podpůrné studie s devíti zúčastněnými stranami, včetně tří organizací občanské společnosti , čtyř sociálních partnerů a dvou orgánů veřejné správy . Dotazovaní byli požádáni o své stanovisko k významu, účelnosti a soudržnosti doporučení a jeho přidané hodnotě EU.

Mezi všemi dotazovanými zúčastněnými stranami panovala shoda ohledně toho, že doporučení mělo a stále má význam v boji proti dlouhodobé nezaměstnanosti. Organizace zaměstnavatelů a organizace občanské společnosti zdůraznily význam individualizovaného přístupu a koordinace služeb. Dvě organizace občanské společnosti kritizovaly mezní dobu 18 měsíců, jež je uvedena v dohodě o pracovní integraci, a jedna organizace občanské společnosti a jeden sociální partner uvedli, že chybí posouzení konkrétních situací na trhu práce způsobujících dlouhodobou nezaměstnanost v členských státech. Odborové organizace zdůraznily, že jim v doporučení nebyla přidělena žádná úloha.

Většina dotazovaných argumentovala, že provádění doporučení je úkolem pro členské státy a že EU má omezenou roli. Většina také tvrdila, že EU by provádění měla monitorovat a kontrolovat, a to i prostřednictvím vyvíjení tlaku na členské státy, v nichž bylo dosaženo omezeného pokroku. Další návrhy byly, že EU by měla pomoci prolomit sociální stigma dlouhodobě nezaměstnaných osob (jedna organizace občanské společnosti) a usnadnit výměnu postupů mezi členskými státy (jeden sociální partner).

Jedna odborová organizace se domnívala, že doporučení posunulo problematiku dlouhodobé nezaměstnanosti více do popředí politické agendy. Organizace občanské společnosti tvrdily, že doporučení mělo pozitivní dopad. Jeden orgán veřejné správy uvedl, že doporučení sladilo přístupy související se začleňováním dlouhodobě nezaměstnaných osob. Většina dotázaných měla za to, že doporučení bylo soudržné s dalšími politikami EU zaměřenými na řešení nezaměstnanosti. Bylo konstatováno, že využívání fondů EU by bylo možné zlepšit, například využívání ESF k překonání kapacitních problémů veřejných služeb zaměstnanosti, jak navrhl jeden ze sociálních partnerů. Přidaná hodnota EU podle většiny dotázaných spočívala v posunutí problematiky dlouhodobé nezaměstnanosti (více) do popředí politické agendy a v poskytnutí pokynů ohledně opatření. Jedna organizace občanské společnosti tvrdila, že by doporučení mohlo obsahovat více minimálních norem pro členské státy s méně rozvinutými systémy podpory. Hypotetické zrušení doporučení nicméně negativně vnímali všichni dotázaní.

Cílené rozhovory provedené pro účely případových studií

Jako součást externí podpůrné studie bylo vypracováno osm případových studií pro Chorvatsko, Finsko, Německo, Řecko, Irsko, Itálii, Rumunsko a Slovensko. Informace byly shromažďovány prostřednictvím práce jmenovaných národních odborníků v terénu a doplnily je cílené rozhovory se zúčastněnými stranami z členských států. Výsledky byly konzultovány s vnitrostátními kontaktními místy pro dlouhodobou nezaměstnanost. Pro více informací viz příloha 5: Případové studie.

Chorvatsko

Dotázaní na vnitrostátní úrovni uvedli, že doporučení představovalo zlomový bod pro vnitrostátní politiku vedoucí ke změnám v právních předpisech a k přepracování vnitřních postupů. To bylo většinou vnímáno jako přidaná hodnota EU. Účelnost doporučení se však v rámci navrhovaných opatření různila. Dotázaní zaměstnavatelé měli kladný názor na využití finanční podpory, ale obecně neměli zájem o partnerství související s náborem dlouhodobě nezaměstnaných osob. Většina zúčastněných stran se nedomnívala, že by náklady na provádění doporučení byly nepřiměřené, jelikož většina opatření již byla zavedena, zejména ve srovnání s očekávanými přínosy doporučení (snížení míry dlouhodobé nezaměstnanosti). Většina vnímala synergii s vnitrostátními politikami. Bylo by uvítáno více vzájemného učení.

Finsko

Význam doporučení nebyl hodnocen jako velký, s výjimkou zvýšení povědomí o možnostech zaměstnavatelů přijímat dlouhodobě nezaměstnané osoby. Účelnost doporučení byla ve Finsku vnímána jako nízká, jelikož všechna navrhovaná opatření již byla zavedena. Zaměstnanci veřejných služeb zaměstnanosti uvedli, že došlo k určitým postupným změnám v provozních opatřeních, ty však nebyly důsledkem doporučení. Všechny prvky jsou v souladu s finskou politikou zaměstnanosti.

Německo

Doporučení nebylo pro Německo považováno za významné, jelikož nepodnítilo žádné změny politik (všechna navrhovaná opatření již byla zavedena nebo byla dokonce pokročilejší). Před rozhovorem věděla o doporučení jen polovina dotázaných na vnitrostátní úrovni. Koordinátoři veřejných služeb zaměstnanosti uvedli, že by v projektech ESF mělo být více volnosti. Jelikož nebyla zavedena žádná opatření, nemůže být posouzena jejich účelnost.

Řecko

Zdá se, že opatření přijatá v rámci programu finanční pomoci z roku 2012 jsou v souladu s politikami stanovenými v doporučení. Opatření zahrnovala restrukturalizaci veřejných služeb zaměstnanosti prostřednictvím modernizace, rekvalifikaci zaměstnanců za účelem poskytování individuálnější podpory a zřízení komunitních center. Příjemci veřejných služeb zaměstnanosti byli s poskytnutými službami a s použitými individuálními akčními plány spokojeni. Poradci veřejných služeb zaměstnanosti zdůrazňovali, že individuální přístup je zásadní a že by zavedení dohod o pracovní integraci bylo přínosné. Zaměstnavatelé a sdružení zaměstnavatelů vyjádřili neochotu využívat veřejných služeb zaměstnanosti, a to vzhledem ke vnímané byrokratické zátěži nebo nedostatečné flexibilitě. Podniky vyjádřily zklamání z toho, že nebyly zapojeny do rozvoje aktivní politiky na trhu práce. Zúčastněné strany spatřovaly přidanou hodnotu EU ve financování z ESF a ve sdílení znalostí. Na vnitrostátní a místní úrovni bylo se znepokojením konstatováno, že politiky byly navrženy postupem shora dolů bez cílenějších opatření.

Irsko

Dotázaní se shodli na tom, že doporučení zůstává i nadále relevantní. Vedlo k lepšímu porozumění cílové skupině a k identifikaci zranitelných skupin mezi dlouhodobě nezaměstnanými osobami. Zúčastněné strany na vnitrostátní úrovni uvedly, že doporučení potvrdilo opatření přijatá před jeho vydáním a vedlo k posílené spolupráci a integrovanějšímu přístupu. To potvrdili i dotázaní na regionální úrovni. Zúčastněné strany měly za to, že byla posílena podpora zaměstnavatelů. Zúčastněné strany neuvedly žádné finanční důsledky doporučení. Bylo konstatováno, že je v souladu s dalšími iniciativami EU. Za přidanou hodnotu EU bylo označeno stanovení společného cíle pro různé instituce, které poskytují podporu dlouhodobě nezaměstnaným osobám. Zúčastněné strany rovněž navrhly vyšší intenzitu vzájemného učení mezi členskými státy.