ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU O ČINNOSTI USKUTEČNĚNÉ V RÁMCI MANDÁTU EIB PRO OPERACE MIMO UNII V ROCE 2011 /* COM/2012/0637 final */





ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU O ČINNOSTI USKUTEČNĚNÉ V RÁMCI MANDÁTU EIB PRO OPERACE MIMO UNII V ROCE 2011 OBSAH 1. ÚVOD 3 2. KLÍČOVÉ VÝSLEDKY 3 3. FINANČNÍ OPERACE 5 3.1. Přehled o výši financování EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí 5 3.2. Podpora cílů politik EU 7 3.3. Odvětvové rozčlenění 8 3.4. Dopad a přidaná hodnota operací EIB 8 4. SPOLUPRÁCE S KOMISÍ 10 5. SPOLUPRÁCE S MEZINÁRODNÍMI FINANČNÍMI INSTITUCEMI 11 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ČINNOSTI USKUTEČNĚNÉ V RÁMCI MANDÁTU EIB PRO OPERACE MIMO UNII V ROCE 2011 1. ÚVOD Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU[1] (dále jen „rozhodnutí“ nebo „mandát“) vyžaduje, aby Komise každoročně předložila zprávu o finančních operacích Evropské investiční banky (EIB) provedených se zárukou EU. Tato zpráva vychází z výročních zpráv EIB a vztahuje se na činnost EIB v roce 2011 uskutečněnou v rámci jejího mandátu pro operace mimo Unii. Tato zpráva proto neodkazuje na vývoj, k němuž došlo v roce 2012, zejména na navýšení kapitálu EIB schválené Evropskou radou v červnu 2012. EIB poskytuje mimo EU, v regionech, na něž se vztahuje mandát, úvěry a záruky za úvěry kryté zárukou EU („operace v rámci mandátu“) nebo podle článku 16 svých stanov úvěry a záruky za úvěry na vlastní riziko („operace na vlastní riziko“). Tato zpráva shrnuje finanční operace EIB provedené v rámci mandátu a uvádí souhrn operací na vlastní riziko za rok 2011. Operace EIB v Africe, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích jsou obsahem samostatné výroční zprávy. Je třeba poznamenat, že podávání zpráv týkající se některých dodatečných požadavků zavedených článkem 11 rozhodnutí se použije pouze na finanční operace EIB, pro něž byly žádosti o financování předloženy po 30. říjnu 2011 a které jsou schvalovány po 1. lednu 2012. Podrobnější informace a statistické tabulky o výše zmíněné činnosti, včetně na úrovni projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni, jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise[2]. Jiný pracovní dokument útvarů Komise obsahuje regionální operačně-technické pokyny vypracované společně Komisí a EIB po konzultaci s Evropskou službou pro vnější činnost v souladu s článkem 6 rozhodnutí, který uvádí, že finanční operace EIB v rámci mandátu podporují politiky Unie. Regionální operačně–technické pokyny mají za cíl zajistit takovou podporu a měly by platit až do skončení stávajícího mandátu. Rozhodnutí 1080/2011/EU požaduje, aby Komise předala pokyny Evropskému parlamentu a Radě okamžitě po jejich vydání. Je třeba poznamenat, že tato zpráva bude připojena k nadcházejícímu posouzení dopadů, které je součástí legislativního návrhu rozhodnutí o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo EU v rámci příštího víceletého finančního rámce. 2. KLÍČOVÉ VÝSLEDKY S cílem poskytnout EIB záruku na její operace v rámci mandátu až do výše 29 484 milionů EUR byl rozhodnutím zvýšen celkový strop obecného mandátu o 1 684 milionů EUR a bylo uvolněno dalších 2 000 milionů EUR v rámci mandátu pro změnu klimatu. V průběhu roku 2011 bylo na úrovni EU zahájeno několik klíčových iniciativ, zejména v reakci na arabské jaro. Konkrétně byl o 1 miliardu EUR navýšen strop úvěrů EIB v rámci záruky EU pro Středomoří. Komise a EIB se spolu s příslušnými členskými státy aktivně podílely na iniciativě partnerství z Deauville skupiny G8 a vytvořily pracovní skupinu EU pro různé země v jižním Středomoří. Vzhledem ke zhoršení světového ekonomického výhledu pokračovala EIB v roce 2011 v podpoře ekonomických aktivit v regionech, na něž se vztahuje mandát, a rovněž výrazně zvýšila úvěry na projekty v oblasti změny klimatu. V roce 2011 se celkový objem financování EIB mimo EU rovnal částce 7,3 miliardy EUR, což je přibližně o 17 % méně než objem ve výši 8,7 miliardy EUR za rok 2010, ale stále se v průměru jedná o úroveň vyšší než před krizí. V regionech, na něž se vztahuje mandát, dosáhly aktivity EIB v roce 2011 hodnoty 6,5 miliardy EUR oproti 7,8 miliardy EUR v roce 2010. Podle posledního operačního plánu na období 2012–2014, který EIB schválila na konci roku 2011, se očekává, že objemy úvěrů EIB v oblastech mimo EU budou dále klesat a dosáhnou úrovně před krizí ve výši 6,5 miliardy EUR v roce 2012, 5,9 miliard EUR v roce 2013 a 5,2 miliardy EUR v roce 2014. Konkrétně financování EIB mimo Unii z vlastních zdrojů (tj. bez zohlednění investiční facility AKT a činnosti rizikového kapitálu ve středomořských zemích) by dosáhlo výše 6,0 miliard EUR v roce 2012, 5,3 miliardy EUR v roce 2013 a 4,6 miliardy EUR v roce 2014. Regiony, na něž se vztahuje mandát, nezůstaly v žádném případě nedotčeny celosvětovou krizí. I když se v zemích usilujících o vstup do EU, pro něž bylo určeno přibližně 52 % celkového objemu úvěrů pro regiony v rámci mandátu, ustálil hospodářský růst v roce 2011 na 7,5 %, růst objemu úvěrů zůstal značně pod úrovní před krizí. EIB jako klíčový mnohostranný poskytovatel úvěrů v regionu nadále podporovala ekonomické aktivity prostřednictvím významných úvěrů pro malé a střední podniky (31 % celkového objemu) a tím, že vyčlenila značné zdroje na investice v odvětví dopravy a energetiky. Zároveň se v roce 2011 zvýšil objem úvěrů poskytnutý EIB na projekty v oblasti změny klimatu o 500 milionů EUR na 2,1 miliardy EUR, což představuje 32 % všech schválených úvěrů (v roce 2010 to bylo 21 %). V centru pozornosti byly země s nejnižší uhlíkovou účinností, např. Rusko, Jihoafrická republika a Indie. Obzvláštní úsilí bylo vynaloženo v Asii a Latinské Americe, kde tyto úvěry činily 78 % všech schválených úvěrů. Úvěry v oblasti změny klimatu dále tvořily 29 % úvěrů zemím, které usilují o vstup do EU, a 30 % úvěrů Jihoafrické republice v roce 2011. Zatímco objemy úvěrů byly ve většině regionů, na něž se vztahuje mandát, do značné míry stabilní, objemy úvěrů v oblasti Středomoří prudce poklesly na 965 milionů EUR z historicky vysoké úrovně 2,5 miliardy EUR v roce 2010. Bylo to způsobeno zpožděním při přípravě projektů po událostech arabského jara a následnou nejistotou a problematickým podnikatelským prostředím. Několik prozatímních vlád odložilo rozhodnutí o dlouhodobých investičních programech až po uskutečnění demokratických voleb. Kromě toho jako součást sankcí EU vůči Sýrii byly aktivity EIB v této zemi pozastaveny. V této souvislosti Komise v dubnu 2012 přijala akt v přenesené pravomoci, na jehož základě byla Sýrie vyškrtnuta ze seznamu způsobilých zemí v rámci mandátu[3]. Je také třeba poznamenat, že EIB zaznamenala nesplácení úroků a splátek úvěru syrskou vládou a v květnu 2012 byla učiněna první žádost o záruku EU v přibližné hodnotě 15,4 milionu EUR. 3. FINANČNÍ OPERACE 3.1. Přehled o výši financování EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí Celkový objem úvěrů pro regiony, na něž se vztahuje mandát, činil 6,5 miliardy EUR v roce 2011 oproti 7,8 miliardy EUR v roce 2010. V roce 2011 se objem úvěrů schválený v rámci nástrojů EIB poskytovaných na vlastní riziko zvýšil o 18 %, zatímco objem úvěrů v rámci mandátu klesl o 37 %. Následující tabulka poskytuje přehled o objemu financování EIB z jejích vlastních zdrojů v regionech, na něž se vztahuje mandát, v roce 2011. Tabulka č. 1: Financování EIB v regionech v rámci mandátu v roce 2011 Země || Operace v rámci mandátu || Operace EIB na vlastní riziko || Celkem (v milionech EUR) || Souborná záruka || Krytí politického rizika || Celkem Země usilující o vstup do EU || 998 || 26 || 1024 || 2 358 || 3 381 Země Středomoří || 553 || 373 || 926 || 39 || 965 Země Východního partnerství a Rusko || 625 || 50 || 675 || 101 || 776 Asie a Latinská Amerika || 61 || 249 || 310 || 861 || 1,171 Jihoafrická republika || 115 || - || 115 || 50 || 165 Celkem || 2 352 || 698 || 3 050 || 3 409 || 6 459 V roce 2011 bylo 77 % schválených úvěrů v rámci mandátu kryto soubornou zárukou, která se používá pro operace na úrovni států a regionů, zatímco 23 % úvěrů využívalo záruky krytí politického rizika pro operace v soukromém sektoru. Celkový objem schválených úvěrů krytých oběma zárukami představuje 47 % celkového financování v roce 2011 v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, zatímco zbývajících 53 % odpovídá rekordní výši úvěrů EIB poskytnutých na vlastní riziko v hodnotě 3,4 miliard EUR bez využití záruky EU. Na konci roku 2011 celková částka, která byla schválena v rámci mandátu, činila 19,4 miliardy EUR neboli 66 % celkového stropu v rámci rozhodnutí, což je obecně v souladu s očekáváním po pěti letech sedmiletého období mandátu. Zbývající celková částka, kterou má EIB v rámci mandátu k dispozici, činí 10,1 miliardy EUR. Navzdory očekávanému poklesu aktivit EIB mimo Unii v roce 2012 a 2013 a zvýšení celkového stropu, které bylo zavedeno rozhodnutím, se očekává, že EIB do konce roku 2013 dosáhne stropů pro některé regiony (např. pro země usilující o vstup do EU), zatímco ohledně jiných panuje větší nejistota (např. pro region Středomoří). Zde je třeba poznamenat, že rozhodnutím je zavedena možnost 10% flexibility mezi stropy pro regiony. Tabulka č. 2: Schválené úvěry EIB celkem a jejich čerpání v rámci mandátu (2007–2011) v milionech EUR || Strop || Schváleno v čisté výši || Schváleno v čisté výši jako % stropu || Vyplaceno || Vyplaceno v čisté výši jako % ze schváleno v čisté výši Země usilující o vstup do EU || 9 048 || 7 622 || 84 % || 3 899 || 51% Středomoří || 9 700 || 6 559 || 68 % || 2 079 || 32 % Východní partnerství a Rusko || 3 848 || 1 709 || 44 % || 318 || 19 % Asie a Latinská Amerika || 3 952 || 2 761 || 70 % || 1 690 || 61 % Jihoafrická republika || 936 || 591 || 63 % || 425 || 72 % Obecný mandát celkem || 27 484 || 19 242 || 70 % || 8 411 || 44 % Mandát pro změnu klimatu (2011–2013) || 2 000 || 150 || 8 % || 150 || 100 % Mandát celkem || 29 484 || 19 392 || 66 % || 8 561 || 44 % Pokud jde o stav čerpání ke konci roku 2011, vyplatila EIB 8,5 miliardy EUR neboli 44 % schválených úvěrů v čisté výši. Míra čerpání se v zemích usilujících o vstup do EU, Asii, Latinské Americe a Jihoafrické republice pohybovala mezi 50–75 %, což odráží obvyklou prodlevu mezi podpisem smlouvy o financování a realizací projektů a odpovídajícím čerpáním. Čerpání v zemích Středomoří bylo nižší, činilo 32 % schválených úvěrů v čisté výši, což je odrazem důsledků arabského jara a pozastavení operací v Sýrii. Nízká míra čerpání ve výši 19 % schválených úvěrů ve východní Evropě, v jižním Kavkazu a Rusku odráží zpoždění při řešení institucionálních záležitostí v regionu a skutečnost, že více než tři čtvrtiny úvěrů byly schváleny v posledních dvou letech. EIB předpokládá, že operace v zemích Východního partnerství a Rusku lze urychlit s ohledem na širší cíle stanovené v rámci mandátu pro aktivity EIB v tomto regionu, memorandum o porozumění mezi Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Komisí podepsané v březnu 2011 a použití cílené technické pomoci v zájmu urychlení realizace projektů. Tabulka č. 3: Úvěry za rok poskytnuté v rámci stávajícího mandátu na období 2007–2013 v milionech EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || V hrubé výši celkem || Zrušeno || V čisté výši celkem || Země usilující o vstup do EU || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 7 666 || 44 || 7 622 || Středomoří || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 6 845 || 286 || 6 559 || Východní partnerství a Rusko || - || 170 || 233 || 631 || 675 || 1 709 || - || 1 709 || Asie a Latinská Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 2 815 || 53 || 2 761 || Jihoafrická republika || - || 203 || 280 || 50 || 115 || 648 || 56 || 591 || Obecný mandát celkem || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 868 || 2 900 || 19 681 || 449 || 19 242 || Mandát pro změnu klimatu (2011–2013)(**) || || || || || 150 || 150 || - || 150 || Mandát celkem || || || || || 3 050 || 19 831 || 449 || 19 392 || (*) Do 31. července 2007 byly úvěry poskytovány rovněž v rámci předchozího mandátu na období 2000– 2007. (**) Pro země usilující o vstup do EU byly v roce 2011 schváleny operace ve výši 150 milionů EUR v rámci mandátu pro změny klimatu. || || || || Co se týče počtu projektů, v roce 2011 bylo v rámci mandátu financováno 29 projektů ve srovnání s 46 projekty v roce 2010. Finanční aktivity EIB byly v roce 2011 v zemích usilujících o vstup do EU stabilní ve výši 3,4 miliardy EUR stejně jako v roce 2010, což představuje 52 % aktivit v regionech, na něž se vztahuje mandát. Poskytování úvěrů v rámci mandátu se snížilo na úroveň 1 miliardy EUR, zatímco úvěry na vlastní riziko v rámci předvstupního nástroje vzrostly o 18 % na 2,4 miliardy EUR. S cílem vyřešit omezené finanční prostředky, které jsou k dispozici v rámci mandátu, a stále významné potřeby v regionu zemí usilujících o vstup do EU, schválila Rada guvernérů EIB na začátku roku 2011 zvýšení úvěrového stropu předvstupního nástroje, a to o 5,7 miliardy EUR do roku 2013. Zatímco aktivita v oblasti Středomoří prudce poklesla, financování EIB v zemích Východního partnerství dosáhlo v roce 2011 výše 776 milionů EUR (v roce 2010 činilo 631 milionů EUR), z čehož 675 milionů EUR bylo poskytnuto v rámci mandátu, což v regionu představuje rekordní úroveň. Celkové financování v Asii a Latinské Americe dosáhlo výše 1,2 miliardy EUR jako v roce 2010, přičemž objem úvěrů v rámci mandátu klesl na 310 milionů EUR a byl kompenzován růstem úvěrů poskytnutých na vlastní riziko EIB, především v rámci nástroje pro energetickou udržitelnost a bezpečnost dodávek. V roce 2011 byly schváleny tři nové úvěry pro Jihoafrickou republiku v celkové výši 165 milionů, včetně prvního schváleného úvěru ve výši 50 milionů EUR v rámci nástroje pro energetickou udržitelnost a bezpečnost dodávek na vlastní riziko ze strany EIB. 3.2. Podpora cílů politik EU Cílem operací EIB v rámci rozhodnutí je podporovat příslušné cíle vnější politiky Unie. Rozhodnutím se dříve existující specifické cíle pro regiony týkající se operací v rámci záruky EU nahrazují následujícími horizontálními cíli na vysoké úrovni pro všechny regiony, na něž se vztahuje mandát: i) přizpůsobení se změnám klimatu a jejich zmírňování; ii) rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury; iii) rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podpora malých a středních podniků. Další základní cíle zahrnují podporu obecným zásadám, kterými se řídí vnější činnost, jak je uvedeno v článku 21 Smlouvy o EU, a regionální integraci partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o vstup do EU, zemí partnerství a Unie. EIB může zvážit navýšení svých aktivit na podporu zdraví a vzdělávání, pokud existuje zřetelná přidaná hodnota. Připojené regionální operačně-technické pokyny vypracované společně Komisí a EIB tvoří pojítko mezi rámcem regionální politiky Unie, horizontálními cíli na vysoké úrovni v rámci mandátu a jejich prováděním. Tyto pokyny mají za cíl zajistit, aby financování ze strany EIB doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje EU v různých regionech. Revidované cíle uvedené výše budou od roku 2012 tvořit základ pro podávání zpráv týkající se nových operací. Nicméně některé náznaky je možné vyvodit z činností uskutečněných již v roce 2011. Konkrétně v roce 2011 představovala podpora EIB pro oblasti sociální a hospodářské infrastruktury 64 % celkových aktivit EIB v regionech, na něž se vztahuje mandát (75 % na operace v rámci mandátu). Podpora soukromého sektoru v roce 2011 představovala 55 % celkových aktivit EIB v regionech, na něž se vztahuje mandát (29 % na operace v rámci mandátu), zatímco podpora malých a středních podniků prostřednictvím místních finančních zprostředkovatelů v roce 2011 tvořila 17 % celkové činnosti EIB v regionech, na něž se vztahuje mandát (6 % na operace v rámci mandátu). V minulých letech posílila EIB úvěrování opatření v oblasti změny klimatu a svůj širší závazek k dosažení cíle EU, kterým je růst založený na nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně klimatu v Unii i mimo ni, zejména v návaznosti na Rámcovou úmluvu OSN o změně klimatu ze summitu v Kodani. Úvěry na opatření v oblasti změny klimatu vzrostly z 1,6 miliardy EUR v roce 2010 (21 % celkového financování EIB v dotčených regionech) na 2,08 miliardy EUR (32 % celkového financování EIB v dotčených regionech) v roce 2011, z čehož 0,89 miliardy EUR bylo v rámci mandátu (29 % operací v rámci mandátu). EIB přijala soubor konkrétních kritérií způsobilosti pro projekty, aby se kvalifikovaly v rámci cíle v oblasti změny klimatu. Například ne všechny projekty, které zlepší energetickou spotřebu, jsou automaticky způsobilé, ale jsou to pouze ty, které mohou prokázat zvýšení energetické účinnosti o 20 % a více oproti výchozím podmínkám. Kromě toho se zohledňuje jen část úvěru, která reaguje na cíl v oblasti změny klimatu. Většina úvěrů v oblasti změny klimatu souvisí s projekty v těchto dvou širokých oblastech: obnovitelná energie a energetická účinnost a udržitelná doprava. Podrobnější informace o rozsahu podpory ze strany EIB pro dosažení cílů politik EU, na které se zaměřuje rozhodnutí, jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. 3.3. Odvětvové rozčlenění Tabulka č. 4 uvedená níže uvádí přehled týkající se regionálního a odvětvového rozložení operací EIB v rámci rozhodnutí v roce 2011. Tabulka č. 4: Odvětvové rozčlenění operací schválených v rámci mandátu v roce 2011 (v milionech EUR) Region || Celkem || Energetika || Doprava || Služby a průmysl || Voda, hygiena || Úvěrové linky pro malé a střední podniky || Infrastruktura v oblasti zdravotnictví a vzdělávání || Zemědělství, rybolov, lesnictví (*) || Telekomunikace Země usilující o vstup do EU || 1 024 || - || - || 617 || 60 % || 15 || 1 % || 55 || 5 % || 87 || 8 % || 100 || 10 % || 150 || 15 % || - || - Země Středomoří || 926 || 50 || 5 % || 163 || 18 % || 421 || 46 % || 262 || 28% || 30 || 3 % || - || - || - || - || - || - Východní partnerství a Rusko || 675 || 175 || 26 % || 450 || 67 % || - || - || - || - || 50 || 7 % || - || - || - || - || - || - Asie a Latinská Amerika || 310 || 61 || 20 % || - || - || 149 || 48 % || - || || - || - || - || || - || - || 100 || 32 % Jihoafrická republika || 115 || - || - || - || - || - || - || 115 || 100% || - || - || - || - || - || - || - || - Celkem || 3 050 || 286 || 9 % || 1 230 || 40 % || 585 || 20 % || 432 || 14 % || 167 || 6 % || 100 || 3 % || 150 || 5% || 100 || 3 % *) V rámci této položky byla schválena operace ve výši 150 milionů EUR v Turecku v rámci mandátu pro změnu klimatu 3.4. Dopad a přidaná hodnota operací EIB V reakci na mandát a povinnost EIB dále posilovat své hodnocení, měření a podávání zpráv o výsledcích a dopadech svých operací přijala EIB v roce 2011 nový rámec nazvaný rámec měření výsledků, který se použije na operace ve všech regionech, na něž se vztahuje mandát. Rámec měření výsledků bude postupně zaváděn v roce 2012. Podobně jako rámce v minulosti je i rámec měření výsledků tvořen třemi pilíři: Pilíř 1 – soulad s cíli a prioritami politik EU a jejich podpora; Pilíř 2 – kvalita a spolehlivost projektu i předpokládané a skutečné výsledky; Pilíř 3 – finanční a nefinanční adicionalita podpory EIB. Rámec měření výsledků zlepší hodnocení projektů ex ante a podávání zpráv ze strany EIB o skutečných dosažených výsledcích. Zároveň zjednodušuje požadavky na podávání zpráv klientem, neboť je co nejvíce harmonizován s ukazateli výsledků ostatních mezinárodních finančních institucí. V roce 2011 byly očekávané výsledky a dopad financování EIB i nadále posuzovány na základě dvou rámců z minulosti, konkrétně rámce přidané hodnoty v EU a zemích usilujících o vstup do EU a rámce pro posuzování hospodářských a sociálních dopadů ve všech ostatních regionech, na něž se vztahuje mandát. Hodnocení provádí EIB ex ante na základě skutečností a údajů shromážděných během fáze posuzování projektů. Rámec je navržen tak, aby mohl poskytovat cenné informace a referenční kritéria po celou dobu trvání projektu, zejména pro monitorování a hodnocení ex post. Tabulka č. 5a: Hodnocení přidané hodnoty týkající se operací schválených v roce 2011 v zemích usilujících o vstup (rámec přidané hodnoty) (maximální počet bodů = 200). Hodnocení dopadů || Pilíř 1 || Pilíř 2 || Pilíř 3 || Průměrný počet bodů || Schválené operace Mandát || 146 || 120 || 158 || 141 || 8 Předvstupní nástroj || 139 || 141 || 155 || 145 || 23 Tabulka č. 5b: Hodnocení přidané hodnoty týkající se operací schválených v roce 2011 ve Středomoří, v zemích Východního partnerství a Rusku, Asii a Latinské Americe a Jihoafrické republice (rámec pro posuzování hospodářských a sociálních dopadů) Hodnocení dopadů || Pilíř 1 || Pilíř 2 || Pilíř 3 Investiční úvěry || Zprostředkované úvěry (MSP) Vysoké || 23 (72 %) || 13 (41 %) || 3 (9 %) || 20 (63 %) Střední || 9 (28 %) || 11 (34 %) || 4 (13 %) || 11 (34 %) Mírné || 0 || 1 (3 %) || 0 || 1(3 %) Nízké || 0 || 0 || 0 || 0 Celkem || 32 (100 %) || 25 (78 %) || 7 (22 %) || 32 (100 %) V zemích usilujících o vstup do EU se v rámci pilíře 1 a 2 projevily malé rozdíly mezi operacemi v rámci záruky EU a na vlastní riziko, což částečně odráží skutečnost, že mandát se rovněž zaměřuje na projekty s relativně vyšší nejistotou a vyššími riziky projektu, kdy záruka EU poskytuje nejvyšší přidanou hodnotu. V ostatních regionech, na něž se vztahuje mandát, obdrželo devět operací celkové hodnocení dopadů „vysoké“ ve všech třech pilířích. Tyto operace se většinou týkaly změny klimatu a projektů v oblasti obnovitelné a alternativní energie. 4. SPOLUPRÁCE S KOMISÍ Komise a EIB intenzivně spolupracovaly v rámci přezkumu v polovině období mandátu EIB pro operace mimo Unii. Řádný legislativní postup pro přijetí rozhodnutí byl dokončen v říjnu 2011. Rozhodnutí vyzývá k ještě významnější spolupráci a součinnosti mezi Komisí a EIB i Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ). Po přijetí rozhodnutí podepsaly v listopadu 2011 Komise a EIB novou dohodu o záruce a novou dohodu o uplatňování nároků v souladu s článkem 14 a 13 tohoto rozhodnutí, které nahrazují předchozí dohody, aby se zohlednily příslušné změny, které zavedlo nové rozhodnutí. Komise a EIB rovněž společně vypracovaly regionální operačně–technické pokyny, které jsou připojeny k této zprávě. Očekává se, že v roce 2012 Evropská komise a EIB aktualizují memorandum o porozumění, v němž definují podmínky posílené spolupráce s cílem rozšířit jej na ESVČ a zohlednit nové prvky zavedené v rámci mandátu. Prostřednictvím četnějšího umístění kanceláří EIB při delegacích EU by rovněž měla být posílena spolupráce na místě. Současně probíhá těsná spolupráce s cílem připravit návrh příštího mandátu EIB pro operace mimo Unii na období 2014–2020. V zemích jižního sousedství i Východního partnerství se EIB podílela na přezkumu evropské politiky sousedství. Spolupráce mezi EIB, ESVČ a Komisí nabyla v průběhu roku 2011 na intenzitě, zejména v souvislosti s koordinací reakce EU na arabské jaro a budováním partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím. EIB se rovněž aktivně účastnila činnosti pracovních skupin na vysoké úrovni vytvořených vysokou představitelkou / místopředsedkyní Komise Ashtonovou s cílem dále optimalizovat koordinaci v některých zemích regionu. První zasedání těchto pracovních skupin se konalo v září 2011 v Tunisku. EIB rovněž přispěla k úvahám o Agendě pro změnu[4], sdělení Komise, které usiluje o zvýšení dopadu rozvojové politiky EU, zejména pokud jde o podporu udržitelného hospodářského růstu a rozvoj soukromého sektoru. Výše uvedené akce budou pokračovat i v příštích letech a EIB bude podporovat Komisi a ESVČ při provádění nové politiky sousedství i příslušných priorit Agendy pro změnu. Spolupráce se také zaměří na politiku rozšiřování na podporu přistoupení Chorvatska k EU a dalších reforem kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí na jejich cestě k integraci do EU. EIB bude s podporou Komise usilovat o opětovné zahájení operací v Kosovu[5]. V této souvislosti je třeba zmínit, že v souladu s článkem 10 rozhodnutí, které stanoví, že „Kosovo zastupuje Mise OSN v Kosovu nebo správa stanovená v regionálních operačně–technických pokynech“, výše uvedené pokyny předpokládají, že tato správa by měla být vládou Kosova. Spolupráce v odvětvových otázkách bude dále posílena, zejména v oblasti změny klimatu a v rámci iniciativy Udržitelná energie pro všechny. V této souvislosti v souladu s článkem 6 tohoto rozhodnutí vypracuje EIB ve spolupráci s Komisí do konce roku 2012 strategii, jak v rámci mandátu postupně a plynule zvýšit procentní podíl projektů na podporu snižování emisí CO2 a postupně ukončit financování projektů, které dosažení cílů Unie v oblasti klimatu brání. 5. SPOLUPRÁCE S MEZINÁRODNÍMI FINANČNÍMI INSTITUCEMI V roce 2011 se na 56 % všech schválených úvěrů EIB v rámci mandátu podílelo spolufinancování s jinými mezinárodními finančními institucemi nebo evropskými dvoustrannými institucemi. Ačkoli se tento podíl snížil po vytrvalém růstu, k němuž docházelo v uplynulých čtyřech letech (s vrcholem 64 % v roce 2010), stále ukazuje na pokračující vysokou úroveň spolufinancování s jinými finančními institucemi. Seznam spolufinancovaných operací schválených v regionech, na něž se v roce 2011 vztahoval mandát, je obsažen v pracovním dokumentu útvarů Komise. Nové memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj bylo podepsáno v březnu 2011. Toto memorandum o porozumění nahrazuje a slučuje předchozí dohody zahrnující východní Evropu, jižní Kavkaz, Rusko a střední Asii (z prosince 2006) a Turecko (z ledna 2009). Memorandum o porozumění umožní posílenou strategickou a operativní spolupráci. Nové memorandum o porozumění týkající se spolupráce mimo EU bude v roce 2012 revidováno tak, aby zohlednilo zvýšenou aktivitu EBRD v oblasti Středomoří. Dvouletá pilotní fáze třístranné dohody o vzájemné důvěře, kterou podepsala EIB, francouzská rozvojová agentura AFD[6] a KfW, v průběhu roku 2011 značně pokročila v zemích jižního sousedství a zemích AKT. Iniciativa má za cíl posílit kolektivní efektivitu a účinnost těchto tří institucí tím, že budou vzájemně uznávat a spoléhat se na postupy a normy používané tou z nich, která má vůdčí roli při práci na spolufinancovaném projektu. V průběhu roku 2012 bude kladen důraz na vypracování společných operačních pokynů. Spolupráce se skupinou Světové banky i nadále pokračovala, a to včetně podpisu dvoustranné dohody o spolupráci mezi EIB a Mezinárodní finanční korporací s cílem zlepšit spolupráci při financování projektů rozvoje soukromého sektoru v zemích jižního sousedství a AKT. EIB rovněž pracuje ve spojení s mezinárodními rozvojovými bankami v rámci partnerství z Deauville na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění v reakci na arabské jaro, jak zdůraznili představitelé zemí G8 na summitu v květnu 2011. Kromě toho EIB pokračovala ve své účasti na různých specializovaných pracovních skupinách zřízených mezinárodními finančními institucemi s cílem sdílet osvědčené postupy nebo řešit konkrétní záležitosti. EIB aktivně vstupuje do nástrojů kombinujících regionální zdroje, které v uplynulých letech ustavila Komise společně s EIB, EBRD a Rozvojovou bankou Rady Evropy a dalšími evropskými dvoustrannými finančními institucemi[7]. Kromě toho EIB sehrála klíčovou roli ve skupině odborníků, kterou zřídila Komise, aby posoudila vytvoření „platformy EU pro spolupráci a rozvoj“. Komise ve spolupráci s EIB a dalšími evropskými mnohostrannými a dvoustrannými finančními institucemi zahájila úvahy o nových finančních nástrojích na podporu vnější politiky EU v příštím víceletém finančním rámci. Významný nárůst využívání inovativních finančních nástrojů by měl umožnit větší podíl grantů EU, jež mají být propojeny s úvěry nebo využity v kapitálových nástrojích nebo nástrojích pro sdílení rizik i k mobilizaci dalších finančních prostředků, zejména od investorů ze soukromého sektoru, na pokrytí investičních potřeb našich partnerských zemí. V příští platformě by mělo být podpořeno využití inovativních finančních nástrojů v oblasti vnější politiky s cílem posílit účinnost a efektivitu vnějšího financování EU. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES (Úř. věst. L 280, 27.10.2011, s. 1). [2] Pracovní dokument útvarů Komise(2012) 358. [3] Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 8. února 2012, kterým se mění příloha III rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES, pokud jde o Sýrii (Úř. věst. L 110, 24.4.2012, s. 38). [4] KOM(2011) 637 v konečném znění. [5] Tímto určením nejsou dotčeny postoje k statutu a je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99 a stanoviskem Mezinárodního soudního dvora o otázce vyhlášení nezávislosti Kosova. [6] Agence française de développement. [7] Např. investiční rámec pro západní Balkán, investiční facilita sousedství, investiční facilita pro Střední Asii, investiční facilita pro Asii a svěřenecký fond pro infrastrukturu EU-Afrika.