2009
„SÍTĚ EXCELENCE “ A „ INTEGROVANÉ 
PROJEKTY “ POLITIKY SPOLEČENSTVÍ 
V OBLASTI VÝZKUMU: SPLNILY SVÉ CÍLE?EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 8
CS
ISSN 1831-0788

„SÍTĚ EXCELENCE“ 
A „INTEGROVANÉ PROJEKTY“ POLITIKY SPOLEČENSTVÍ V OBLASTI VÝZKUMU: SPLNILY SVÉ CÍLE? Zvláštní zpráva  č. 8  2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 8  2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2009ISBN 978-92-9207-403-6doi:10.2865/62978
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?3
OBSAH
Body
 GLOSÁŘ
I–V SHRNUTÍ
1–16  ÚVOD
1–5  CÍLE VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE (VTR) SPOLEČENSTVÍ A JEHO RIZIKA
1–3 CÍLE POLITIKY
4–5 STRUKTURÁLNÍ NEDOSTATKY EVROPSKÉHO VÝZKUMU A JEHO AMBICE
6–16  ŠESTÝ RÁMCOVÝ PROGRAM
9–11 NOVÉ NÁSTROJE A JEJICH CÍLE
12–16 VÝBĚR A ŘÍZENÍ PROJEKTŮ
17–18  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
17 ROZSAH AUDITU
18 KONCEPCE AUDITU
19–56  PŘIPOMÍNKY
19–27  PŘÍSPĚVEK K NAPLNĚNÍ CÍLŮ SPOLEČENSTVÍ V OBLASTI VTR OBECNĚ
22–24 ÚČELNÁ VÝZKUMNÁ SPOLUPRÁCE
25–27 PLÁNY PROJEKTŮ BYLY V ŘADĚ PŘÍPADŮ LEPŠÍ NEŽ REALIZOVANÉ PROJEKTY
28–43  DOSAŽENÍ SPECIFICKÝCH CÍLŮ U NOVÝCH NÁSTROJŮ
29–35 INTEGRACI SÍTÍ EXCELENCE ČASTO NAHRAZOVALA TRADIČNÍ FORMA SPOLUPRÁCE36–38  INTEGROVANÉ PROJEKTY: VELKÉ PROJEKTY A RELATIVNĚ MALÉ FINANČNÍ ZAPOJENÍ ÚČASTNÍKŮ
39–43 CÍLE ÚČASTI MALÝCH A STŘEDNÍCH PODNIKŮ NEBYLO PLNĚ DOSAŽENO
44–53  ŘÍZENÍ NOVÝCH NÁSTROJŮ ZE STRANY KOMISE
45–46 NEJASNOSTI OHLEDNĚ SPECIFICKÉ ROLE NÁSTROJŮ
47–49 VELKÉ MNOŽSTVÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ A NE VŽDY DOSTATEČNÉ POKYNY
50 PROCES VYJEDNÁVÁNÍ: BYL DELŠÍ A ČASTO NEPRŮHLEDNÝ51 PROJEKTŮ BYLO MÉNĚ A BYLY VĚTŠÍ, ALE POČET ÚČASTNÍKŮ BYL STÁLE VELKÝ
52–53 NEDOSTATKY V MONITOROVÁNÍ PROJEKTŮ
54–56  PODPORA INVESTIC DO VTR
55–56 NÁRŮST PROSTŘEDKŮ EU PŘI SOUČASNÉM RELATIVNÍM POKLESU INVESTIC ÚČASTNÍKŮ DO VTR
57–65  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?4
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?5
GLOSÁŘ
Cíle SMART : Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle (z ang-
lického specific, measurable, achievable, relevant a timed ), jak jsou vymezeny ve finančním 
nařízení EU.
Evropský výzkumný prostor (EVP) : Bezhraniční zóna pro výzkumnou činnost, která má 
za cíl umožnit lepší nasazení vědeckých zdrojů, a pomoci tak při vytváření většího počtu pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti Evropy.
Hrubý domácí produkt (HDP) : Celková tržní hodnota všech konečných výrobků a služeb 
vyprodukovaných v dané zemi za daný rok.
Integrované projekty : Nástroj zaměřený na dosažení ambiciózních, jasně definovaných 
vědeckých a technologických cílů evropského významu.
Malé a střední podniky : Podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční 
obrat nepřesahuje 50 milionů EUR a/nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR.
Nástroje VTR : Různé typy projektů definované v jednotlivých RP. Každý z těchto nástrojů 
je zaměřen na specifické cíle a má svá specifická pravidla pro účast.
Rámcové programy (RP) v oblasti VTR : Víceleté programy, které pro dané období určují 
vědecké a technologické činnosti, které budou financovány Společenstvím, spolu s jejich rozpočtem a podrobnými pravidly pro jejich technickou a finanční realizaci.
Sítě excelence : Nástroj zaměřený na vytváření podstatné a trvalé integrace výzkumných čin-
ností partnerů v rámci určité sítě; přímo tak řeší roztříštěnost výzkumných činností v Evropě v příslušné oblasti.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?6
SHRNUTÍ
I.
Podle rozšířeného názoru trpí evropský  
výzkum nedostatečnými a roztříštěnými  
investicemi. Jako součást opatření EU  
k nápravě této situace proto šestý rámcový 
program (6. RP) zavedl dva nové nástroje,  
„sítě excelence“ a „integrované projekty“.  Jejich cílem bylo na jedné straně vytvářet  
podstatnou a trvalou integraci výzkum-
ných činností a na druhé straně dosahovat 
ambiciózních a jasně definovaných vědec-kých a technologických cílů evropského  významu.
II.
Audit posuzoval, do jaké míry tyto sítě  excelence a integrované projekty přispěly  k dosažení jak cílů výzkumné politiky sta-
novených Smlouvou, tak svých vlastních  specifických cílů, do jaké míry Komise nové 
nástroje účelně řídila a jak 6. RP stimuloval 
investice do VTR.
III.
Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že:
Auditované nástroje 6. RP byly úspěšné i) 
při podpoře výzkumné spolupráce a pro-
jektů přiměřené kvality. Nasazení těchto 
nástrojů ale doprovázela nepřítomnost 
jednoznačné logiky intervence, cílů  SMART a ukazatelů výkonnosti.
Specifických cílů nových nástrojů bylo  ii) 
dosaženo pouze částečně. Sítě excelence 
podporovaly dobrou úroveň výzkumné  spolupráce, ale často se jim nepodařilo 
dosáhnout postupné a samostatně udrži-telné integrace výzkumné činnosti mezi partnery v síti. Integrované projekty  podporovaly vysoce kvalitní výzkumnou spolupráci, ale nepodařilo se jim získat 
další zdroje od jednotlivých účastníků  ani dodatečné zdroje veřejného či sou-
kromého financování.
ODPOVĚDI
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?7
V.
Účetní dvůr rovněž doporučuje, aby:
Komise zvážila, zdali pro sítě excelence i) 
a společné projekty typu integrovaných 
projektů byly stanoveny realistické cíle 
a zdali sítě excelence a integrované pro-jekty poskytují ve srovnání s tradičními 
nástroji vědecké spolupráce významné  
výhody. Co se týče sítí excelence finan-
covaných ze 6. RP, Komise by měla zhod-notit případ od případu, jestli výsledky dosažené v minulosti, potenciální evrop-
ská přidaná hodnota a vyhlídky na samo-statnou udržitelnost mohou odůvodnit  pokračující financování ze 7. RP.
Komise prověřila různé důvody, které  ii) 
zapříčiňují relativně nízký objem investic do VTR ze strany účastníků ve srovnání 
se stanovenými cíli, a navrhla konkrétní 
opatření. Měly by se zpřístupnit příslušné 
údaje pro monitorování katalytického  
účinku financování VTR ze strany EU.  
Mělo by být také přehodnoceno, nakolik 
jsou očekávané cíle zejména u malých  a středních podniků a soukromého sek-
toru realistické.
za účelem zlepšení řiditelnosti projektů, iii) 
jejich odpovídající realizace a přiměře-ného vyhodnocování Komise zajistila  
jasné a včasné pokyny, rychlejší proces 
zadávání zakázek a také lepší monitoro-
vání projektů.SHRNUTÍ
V řízení Komise se projevila řada nedo- iii) 
statků, a to zejména na začátku realizace 
6. RP, jež měly dopad na účelnost akcí. 
Sem patří zejména nejistota účastníků  
ohledně konkrétní role nových nástrojů, 
nedostatečné pokyny Komise a také  nedostatky v monitorování projektů  
z její strany.
Ve srovnání s pátým rámcovým progra- iv) 
mem se šestému rámcovému programu nepodařilo dosáhnout výraznějšího  nárůstu u investic do VTR ze strany  účastníků. Účast soukromého sektoru  se dokonce v relativním vyjádření sní-žila. Cíle, spočívajícího v tom, že na účast malých a středních podniků připadne  15 % rozpočtu na tematické priority  v rámci 6. RP, se nepodařilo dosáhnout.
IV.
Účetní dvůr opakuje své předchozí doporu-čení, že by výdajové programy měly vycházet z jednoznačné logiky intervence, která by  nástrojům přiřadila realistické cíle. V tomto kontextu by se měla posoudit možnost sta-
novit pro každý nástroj pouze jediný cíl, čímž 
by se ujasnila specifická role jednotlivých  
nástrojů. Pro každý program by měly existo-
vat příslušné ukazatele výkonnosti, pomocí nichž by se daly sledovat očekávané výstupy, 
důsledky a dopady programu.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?8
ÚVOD
CÍLE VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE (VTR) 
SPOLEČENSTVÍ A JEHO RIZIKA
CÍLE POLITIKY
 1.  Výzkum a technologický rozvoj (VTR) má zásadní význam pro vědecký 
a technologický pokrok a pro inovace. Pro Evropskou unii a její členské státy představuje výzkum důležitou prioritu, která má zajistit udržení 
a další rozvoj vysoké životní úrovně jejich občanů.
 2.  Celkovými cíli politiky Evropského společenství v oblasti VTR1 jsou posí-
lení vědecké a technické základny průmyslu Společenství a podpora rozvoje jeho konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni. Podpo-
ruje se proto vzájemná spolupráce podniků, výzkumných středisek  
a vysokých škol v oblasti vysoce kvalitních činností VTR, aby se tak 
mohl plně využít potenciál vnitřního trhu.1 Smlouva o založení Evropského 
společenství, hlava XVIII (Výzkum 
a technologický rozvoj), článek 163 až 
173. Činnosti jsou definovány takto:
a) provádění programů výzkumu, 
technologického rozvoje 
a demonstrace za podpory 
spolupráce s podniky a mezi 
nimi, s výzkumnými středisky 
a s vysokými školami;
b) podpora spolupráce se třetími 
zeměmi a mezinárodními organizacemi v oblasti výzkumu, 
technologického rozvoje 
a demonstrace prováděných 
Společenstvím;
c) šíření a vyhodnocování výsledků 
činností v oblasti výzkumu, 
technologického rozvoje a demonstrace prováděných 
Společenstvím;
d) podpora vzdělávání a mobility 
výzkumných pracovníků v rámci 
Společenství.
PRŮMĔRNÉ ROČNÍ VÝDAJE NA VTR Z ROZPOČTU SPOLEČENSTVÍ (4. RP AŽ 7. RP)OBRÁZEK 1
V milionech eur/rok
4. RP – EU-12
(1995–1998)5. RP – EU-15
(1999–2002)6. RP – EU-15
(2003–2006)6. RP – EU-25
(2004–2006)7. RP – EU-27
(2007–2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Zdroj : Legislativní rozhodnutí v souvislosti se 4. RP až 7. RP (netýká se Euratomu).
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?9
 3.  Od roku 1984 jsou činnosti Evropského společenství v oblasti VTR pro-
váděny prostřednictvím víceletých rámcových programů (RP), jež  
pro dané období stanovují vědecké a technologické cíle, základní  směry činností, celkový rozpočet a jeho rozdělení na jednotlivé akce 
a podrobná pravidla pro finanční účast Společenství. Objem finanč-
ních prostředků u rámcových programů EU se postupně zvyšoval. RP 
představují největší samostatný veřejný zdroj financování výzkumu 
v Evropské unii. Jejich podíl na celkovém veřejném financování VTR 
činí 4 % až 5 %.
STRUKTURÁLNÍ NEDOSTATKY EVROPSKÉHO 
VÝZKUMU A JEHO AMBICE
 4.  Evropský výzkum podle rozšířeného názoru trpí strukturálními nedo-
statky. Komise poukázala na to, že2:
investice do VTR jsou nedostatečné a rozptýlené; a) 
oblasti výzkumu nejsou věnovány dostatečné lidské zdroje; b) 
schopnosti přenášet významné vědecké objevy do podoby inova- c) 
tivních a konkurenceschopných výrobků a služeb jsou omezené;
politiky v oblasti výzkumu v Evropě jsou roztříštěné. d) 
 5.  Komise a Evropská rada dospěly k závěru, že klíčovým krokem k překo-
nání těchto strukturálních nedostatků bude vytvoření „evropského 
výzkumného prostoru“ (EVP)3. EVP bude sloužit jako vnitřní trh pro 
výzkum a technologii a zároveň poskytne prostor pro lepší koordinaci 
vnitrostátních a regionálních výzkumných aktivit a politik. Evropská rada stanovila pro Unii ambiciózní cíl stát se nejkonkurenceschopnější 
a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou udržitel-
ného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst, s lepšími 
pracovními místy a větší sociální soudržností
4. V této souvislosti by 
se mělo zvýšit evropské výzkumné úsilí a výdaje na výzkum by se  do roku 2010 měly přiblížit úrovni 3 % hrubého domácího produktu 
(z 1,9 % v roce 2000). Dvě třetiny těchto nových investic by měly přijít 
ze soukromého sektoru
5.2 Viz návrh Komise na rozhodnutí 
Rady ohledně specifických 
programů, kterými se provádí šestý 
rámcový program, KOM(2002) 43 v konečném znění ze dne 30. ledna 
2002, oddíl 5.1 Potřeba intervence 
ze strany Společenství, s. 71.
3 Vytvoření evropského 
výzkumného prostoru (EVP) bylo 
navrženo Evropskou komisí v jejím 
sdělení „Směrem k Evropskému 
výzkumnému prostoru“ z ledna 
2000. Tento cíl vytvoření EVP 
krátce poté EU schválila na 
zasedání Evropské rady v Lisabonu v březnu 2000.
4 Viz závěry ze zasedání Evropské 
rady v Lisabonu, březen 2000, 
bod 5.
5 Viz závěry ze zasedání Evropské 
rady v Barceloně, březen 2002, 
bod 47.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?10
ŠESTÝ RÁMCOVÝ PROGRAM
 6.  Šestý rámcový program (6. RP)6 Evropského společenství byl nástrojem, 
jehož cílem bylo podpořit dosažení výše uvedených ambiciózních cílů. 
Měl za úkol financovat činnosti, které přispívají k inovaci a k vytvoření 
EVP, a to podporou větší integrace a lepší koordinace roztříštěného 
výzkumného sektoru v Evropě. Šestý rámcový program pokrýval pro 
období 2002 až 2006 celé spektrum od základního a aplikovaného  
výzkumu po rozvoj prvotřídní úrovně vědy a techniky a koordinaci  
evropského výzkumu. Program byl zaměřen na tři oblasti:
integrace a posílení evropského výzkumného prostoru; —
strukturování evropského výzkumného prostoru; —
posilování základů evropského výzkumného prostoru. —
HLAVNÍ PRVKY A PRINCIPY 6. RPOBRÁZEK 2
Hlavní prvky 6. RP
Integrace
evropského výzkumuStrukturování
evropského 
výzkumného prostoruUpevňování
základů EVP
Hlavní principy 6. RP
Zaměření
na vybrané prioritní 
oblasti výzkumuStrukturující účinek
pomocí silnějšího 
propojení s vnitrostátními, 
regionálními a dalšími 
evropskými iniciativamiKoordinace
Zjednodušení6 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1513/2002/
ES ze dne 27. června 2002 o šestém 
rámcovém programu Evropského 
společenství pro výzkum, 
technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření 
Evropského výzkumného prostoru 
a k inovacím (2002–2006), 
(Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).
Zdroj : Příručka Komise Participating in European Research (Účast na evropském výzkumu), 2. vydání, únor 2004
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?11
 7.  S rozpočtem okolo 17 miliard EUR na roky 2002–2006 se z 6. RP do konce 
roku 2008 financovaly „nepřímé“ činnosti VTR v celkové hodnotě  
odhadovaných investic 25 miliard EUR7. Většina výdajů (okolo 75 %) 
byla realizována v oblasti „integrace a posílení evropského výzkum-ného prostoru“, a to v rámci sedmi „tematických priorit“
8, což jsou 
programy pokrývající specifická výzkumná témata.
 8.  Šestý rámcový program kladl důraz zejména na malé a střední podniky, 
aby pomohl rozvoji jejich technologických kapacit a usnadnil jim  přístup k vysoce kvalitnímu výzkumu. Pro tento účel byla vyčleněna částka 1,8 miliardy EUR, což představuje 15 % celkového rozpočtu na 
tematické priority (a je to o třetinu víc než v předchozím rámcovém 
programu).
NOVÉ NÁSTROJE A JEJICH CÍLE
 9.  Navíc k tradičním nástrojům9 přinesl 6. RP nové nástroje zaměřené zejména 
na „integraci a posílení evropského výzkumného prostoru“:
Sítě excelence, které byly v první řadě zaměřeny na vytvoření   —
podstatné a trvalé integrace výzkumných činností partnerů v rámci 
dané sítě a měly tak přímo řešit roztříštěnost výzkumných činností 
v Evropě u příslušné tematické priority.
Integrované projekty, které měly za cíl přinášet znalosti potřebné  —
k realizaci tematických priorit, a to dosahováním ambiciózních  
a jasně definovaných vědeckých a technologických cílů evrop-
ského významu.
 10.  Sítě excelence a integrované projekty mohou být realizovány v jakékoli 
ze sedmi tematických priorit (viz poznámka pod čarou č. 8). Normo-
tvorce tyto nástroje pojal jako hlavní prostředek k vytváření přidané 
hodnoty nad rámec toho, co může být dosaženo úsilím na vnitrostátní úrovni (tedy k vytváření evropské přidané hodnoty), a to integrací  
evropských výzkumných kapacit. Tak se mělo docílit kritické množství 
odborných zkušeností, činností a zdrojů (pracovníci, odborné znalosti, 
schopnosti, finance, infrastruktura, vybavení). Tyto nové nástroje měly 
rovněž hrát důležitou roli při dosažení cíle věnovat 15 % rozpočtu na tematické priority na malé a střední podniky (viz bod 8).7 „Nepřímé“ činnosti v oblasti VTR 
jsou akce, které provádějí grantoví 
smluvní partneři, na rozdíl od 
„přímých“ činností, jež realizuje Komise prostřednictvím svého 
Společného výzkumného střediska.
8 Sedmi tematickými prioritami 
jsou: vědy o živé přírodě, genomika a biotechnologie pro 
zdraví; technologie informační 
společnosti; nanotechnologie 
a nanovědy, inteligentní 
multifunkční materiály a nové 
výrobní procesy a zařízení; 
letectví a kosmický výzkum; kvalita a nezávadnost potravin; 
udržitelný rozvoj, globální změny 
a ekosystémy; občané a vládnutí ve 
znalostní společnosti.
9 Specifické cílené projekty, 
koordinovaná opatření, specifické 
podpůrné projekty, tzv. akce 
Marie Curie, integrované iniciativy 
týkající se infrastruktur a akce 
podle článku 169.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?12
 11.  Rámečky 1 a 2 ukazují příklady činností prováděných v rámci sítí exce-
lence a integrovaných projektů.
VÝBĚR A ŘÍZENÍ PROJEKTŮ
 12.  V rámci Komise spadá šestý rámcový program pod společnou zodpověd-
nost několika generálních ředitelství (GŘ)10. Podobně jako u před-
chozích rámcových programů Komise pravidelně zveřejňovala výzvy k překládání návrhů obsahující popis obecných oblastí činnosti.  Žádosti o financování předkládané potenciálními příjemci byly vyhod-
nocovány za pomoci nezávislých odborníků (hodnotitelů). Návrhy  
byly vyhodnocovány na základě vědeckých a technických kriterií  
uvedených ve výzvě k podávání návrhů včetně kriterií řízení sou-visejících s potenciální schopností navrhovatelů příslušné projekty 
realizovat. Komise vybrala projekty, u nichž dospěla k závěru, že si 
nejvíce zaslouží financování z EU, a poskytla na ně granty.
 13.  Postup projektu byl monitorován a pravidelně hodnocen Komisí, včetně 
srovnání s cíli, které byly pro každý nástroj konkrétně stanovené.  
Toto monitorování bylo prováděno za pomoci nezávislých odborníků 
(kontrolorů)11.10 Společně s GŘ pro výzkum, 
které je hlavním generálním 
ředitelstvím pro řízení a koordinaci 
činností v rámci 6. RP, řídila části specifických programů tato 
další čtyři GŘ: GŘ pro informační 
společnost a média, GŘ pro 
energetiku a dopravu, GŘ pro 
podniky a průmysl a GŘ pro rybolov a námořní záležitosti. 
Činnosti, které provádí přímo 
Komise, spadají navíc pod 
odpovědnost GŘ Společné 
výzkumné středisko.
11 Viz bod 25 a poznámka pod 
čarou č. 19.
JAKÉ DRUHY ČINNOSTÍ BYLY REALIZOVÁNY V RÁMCI SÍTÍ EXCELENCE?
Každá síť excelence je odlišná. Mezi příklady konkrétních realizovaných činností patří například:
Integrace činností realizovaných v rámci sítí excelence, které byly předmětem auditu, zahrnovaly napří-
klad výměnu studentů doktorandského studia a výzkumných pracovníků, organizaci společných semi-nářů, vytvoření virtuálních výzkumných pracovních skupin prostřednictvím internetu, zřízení virtuálních laboratoří a institutů a organizaci návštěv s cílem zajistit přístup k zařízení mimo lokalitu.
Společné výzkumné aktivity realizované v rámci sítí excelence, které byly předmětem auditu, zahrnovaly 
financování jednotlivých výzkumných projektů, často prostřednictvím interních výzev k předkládání 
návrhů prováděných pod odpovědností vedoucích vědeckých úkolů.
Šíření poznatků špičkového výzkumu zahrnovalo návštěvy v průmyslovém sektoru, účast na mezinárod-
ních konferencích, organizaci letních škol a jiných vzdělávacích akcí, šíření informací souvisejících s pro-
jektem prostřednictvím speciální webové stránky, zpravodajů, tiskových zpráv a publikování článků.RÁMEČEK 1
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?13
 14.  Na projekty realizované v rámci sítí excelence a integrovaných projektů 
bylo věnováno téměř 50 % prostředků 6. RP. Podle údajů Komise  
o 7. RP (2007–2013) obdržely sítě excelence a společné projekty typu integrovaných projektů 16 % z celkových prostředků na 7. RP přidě-
lených do února 2009
12.
 15.  Jako sítě excelence se v 6. RP financovalo 167 projektů. Na těchto pro-
jektech se podílelo přibližně 5 000 účastníků a celkový příspěvek EU 
činil 1,2 miliardy EUR (způsobilé investiční náklady činily 1,9 miliardy EUR). Každá síť excelence měla v průměru 30 partnerů a příspěvek EU byl ve výši 7 milionů EUR na jednu smlouvu. Jako integrované projekty 
bylo financováno celkem 700 projektů. Podílelo se na nich přibližně 
17 000 účastníků a celkový příspěvek EU dosáhl 6,5 miliardy EUR  
(způsobilé investiční náklady zde činily 10,7 miliardy EUR). Průměrně měl každý integrovaný projekt zhruba 25 partnerů a příspěvek EU byl 
ve výši 9,5 milionu EUR na jednu smlouvu.
 16.  Prostředky, jež byly k dispozici pro 6. RP, umožnily financovat pouze 
jeden z pěti obdržených návrhů. Je to poměr podobný, jako má v USA u svých programů financování National Science Foundation  (Národní 
vědecká nadace), ale nižší než u předchozího rámcového programu 
(26 %). U sítí excelence byl financován větší poměr návrhů než u inte-
grovaných projektů.12 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES 
z 18. prosince 2006 o sedmém 
rámcovém programu Evropského společenství pro 
výzkum, technologický rozvoj 
a demonstrace (2007 až 2013) 
(Úř. vest. L 412, 30.12.2006, s. 1). 
U 7. RP „společné projekty“ mohou zahrnovat činnosti, které byly dříve 
realizovány v rámci „integrovaných 
projektů“.
JAKÉ DRUHY ČINNOSTÍ BYLY REALIZOVÁNY V RÁMCI INTEGROVANÝCH PROJEKTŮ?
Činnosti v rámci projektů realizovaných jako integrované projekty spadaly do jedné z těchto 
kategorií:
činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje přímo zaměřené na získávání nových poznatků, • 
včetně činností spojených s inovací a činností zaměřených na šíření informací;demonstrační činnosti s cílem dokázat realizovatelnost nových technologií, které mohou přinést 
• 
ekonomické výhody, ale které se nemohou přímo uplatnit na trhu (např. testování prototypů);školicí činnosti s cílem přispět k odbornému rozvoji výzkumníků a dalších klíčových pracovníků, 
• 
řídících pracovníků v oblasti výzkumu, vedoucích pracovníků (zejména v případě malých a středních 
podniků) a potenciálních uživatelů poznatků, které projekt přinesl.RÁMEČEK 2
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?14
ROZSAH AUDITU
 17.  Cílem auditu bylo posoudit, do jaké míry:
sítě excelence a integrované projekty přispěly k dosažení jak cílů  —
výzkumné politiky stanovených Smlouvou, tak svých vlastních  
specifických cílů;
Komise účelně podporovala provádění projektů tím, že poskyto- —
vala příjemcům nezbytné pokyny, řídila příslušné smlouvy a moni-torovala dosažený pokrok;
podpořil šestý rámcový program investice do VTR. —
KONCEPCE AUDITU
 18.  Důkazní informace byly v rámci auditu shromážděny prostřednictvím:
přezkumu dokumentace týkající se 6. RP (přípravné dokumenty,  —
právní rámec a pokyny Komise, údaje o provádění);
návštěv u 36 projektových koordinátorů a účastníků podílejících  —
se na 14 projektech v 15 různých členských státech13;
série kulatých stolů za účasti 60 výzkumných pracovníků ze 44 růz- —
ných organizací, jež se 6. RP účastnily14;
průzkumu u 387 organizací v oblasti VTR (274 účastníků programu,  —
104 navrhovatelů a devíti subjektů, které se neúčastnily);
analýzy vybraných oblastí řízení, které hrají klíčovou roli ve výkon- —
nosti nástrojů (včetně kontroly realizace osmi výzev k překládání 
návrhů a analýzy závěrů 399 nezávislých zpráv o přezkumu pro-
jektu vypracovaných před 31. prosincem 2007);
přezkum druhotných důkazních informací týkajících se účelnosti  —
nástrojů;
posouzení názorů vyjádřených některými sdruženími, která se   —
aktivně účastní výzkumu Společenství.13 Belgie, Dánsko, Estonsko, 
Finsko, Francie, Itálie, Německo, 
Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, 
Rakousko, Slovensko, Spojené 
království, Španělsko a Švédsko.
14 Kulaté stoly byly organizovány 
s pomocí vnitrostátních 
koordinátorů kontaktních bodů 
6. RP ve Finsku, Francii, Polsku, 
Španělsku a Spojeném království.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?15
PŘÍSPĚVEK K NAPLNĚNÍ CÍLŮ SPOLEČENSTVÍ 
V OBLASTI VTR OBECNĚ
 19.  Podle Smlouvy o ES jsou celkovými cíli politiky Společenství v oblasti VTR 
posílení vědecké a technické základny průmyslu Společenství a pod-
pora rozvoje jeho konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni.
 20.  V rámci svého předchozího auditu oblasti výzkumu Účetní dvůr poukázal 
na nedostatečnou logiku intervence, která by měla vysvětlovat, jak mají různé nástroje a programy přispět k naplňování cílů Společenství u VTR
15. Pro jednotlivé výzkumné programy navíc nebyly stanoveny 
ani žádné cíle SMART16, ani ukazatele výkonnosti, což oslabilo základ 
pro řádné monitorování a vyhodnocování těchto programů17.
 21.  Při zohlednění této nedostatečné logiky intervence18 Účetní dvůr zkoumal 
přínos těchto nových nástrojů pro politiku Společenství v oblasti VTR 
obecně z těchto hledisek:
účelnosti realizované výzkumné spolupráce; —
vědecké kvality jednotlivých projektů podle posouzení odborníků. —15 Zvláštní zpráva č. 9/2007 
k hodnocení rámcových programů 
EU pro výzkum a technologický 
rozvoj – je možné zlepšit přístup 
Komise? (viz body 22–37) (Úř. věst. C 26, 30.1.2008). Logiku 
intervence definuje Komise jako 
„konceptuální souvislost od vstupů 
intervence k jejím výstupům 
a následně dopadům na společnost 
v podobě výsledků a důsledků“ 
(Evropská komise, Evaluating EU 
activities: a practical guide for the 
Commission services (Hodnocení 
činností EU: praktická příručka pro 
útvary Komise), červenec 2004, 
s. 87 a 106).
16 SMART je zkratka z anglického 
specific, measurable, achievable, 
relevant a timed , tedy konkrétní, 
měřitelné, dosažitelné, relevantní 
a časově vymezené. Definice cílů 
SMART je obecným principem finančního nařízení EU pro 
zajištění řádného finančního 
řízení (viz čl. 27 odst. 3 nařízení 
Rady (ES, Euratom) 1605/2002 
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1)).PŘIPOMÍNKY
17 Viz body 28 a 30 zvláštní zprávy č. 9/2007.
18 Dopad nedostatečné logiky intervence zdůraznila například již v roce 2004 skupina pro pětileté hodnocení rámcových programů 
1999–2003, která uvedla, že skupiny podobné jejich mají vyplnit mezeru mezi důkazy shromážděnými převážně na úrovni projektu 
na straně jedné a vyššími sociálně-ekonomickými cíli výzkumné politiky na straně druhé. Momentálně je však obtížné tyto dvě 
oblasti propojit kvůli způsobu, jakým se rámcový program plánuje. Postrádá totiž jednoznačné logické spojení mezi nejvyššími cí li 
a konkrétními cíli v oblasti výzkumu a poznatků. Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 
1999-2003  (Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie 1999–2003), zpráva skupiny nezávislých odborníků, 
jejímž předsedou byl Erkki Ormala (15. prosinec 2004): oddíl 6 Evaluating the Framework Programme  (Hodnocení rámcového 
programu), s. 19.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?16
POSOUZENÍ DOSAŽENÉ VÝZKUMNÉ SPOLUPRÁCE PROVEDENÉ HODNOTITELI
POSOUZENÍ ÚČELNOSTI SPOLUPRÁCE PROVEDENÉ HODNOTITELI
Byla spolupráce mezi účastníky účelná?OBRÁZEK 3
Zdroj : Evropský účetní dvůr – Horizontální analýza zpráv o přezkumu projektů k 31. prosinci 2007.ÚČELNÁ VÝZKUMNÁ SPOLUPRÁCE
 22.  Účelnost výzkumné spolupráce byla posuzována podle skutečného  
dosažení cílů projektů, předávání stávajících i nových vědeckých  
poznatků a také využívání osvědčené praxe u metod, jakými je výzkum 
realizován.
 23.  Účetní dvůr dospěl k závěru, že auditované nástroje 6. RP úspěšně podpo-
řily dobrou úroveň výzkumné spolupráce mezi účastníky projektů:
Dle názoru Účetního dvora všechny navštívené projekty úspěšně  —
podporovaly mezinárodní výzkumnou spolupráci mezi organiza-
cemi z různých odvětví a oborů.
Posouzení provedené nezávislými odborníky dokládá, že spolu- —
práce mezi účastníky byla ve velké většině případů účelná (viz  
obrázek 3 ).
Ano
ČástečněNe1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %Sítě excelence
101 projektůIntegrované projekty
298 projektů
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?17
 24.  Průzkum mezi účastníky ukázal, že s oběma auditovanými nástroji celkově 
panuje spokojenost (viz obrázek 4 ). Podle názoru veřejných výzkum-
ných středisek a vysokých škol byly sítě excelence obzvlášť úspěšné, zatímco partneři ze soukromého sektoru (včetně malých a středních 
podniků) považovali spolupráci u tohoto nástroje za méně přínosnou. 
Co se týče integrovaných projektů, spolupráci považovali za účelnou 
projektoví partneři jak z veřejného, tak ze soukromého sektoru.
VNÍMÁNÍ ÚČELNOSTI PROJEKTU NA STRANĚ ÚČASTNÍKŮOBRÁZEK 4
Za jak uspokojivý projekt považujete, co se týče…
Sítě excelence Integrované projekty
Koordinátoři Uspokojivý Neuspokojivý Uspokojivý Neuspokojivý
... podpory vysoce kvalitní výzkumné spolupráce mezi 
účastníky projektu100 % 0 % 98 % 2 %
... propojení účastníků 100 % 0 % 97 % 3 %
... koordinace strategického plánování výzkumných 
činností jednotlivých účastníků86 % 14 % 89 % 11 %
... předávání poznatků mezi účastníky 100 % 0 % 97 % 3 %
... podpory mobility výzkumných pracovníků mezi 
jednotlivými účastníky89 % 11 % 80 % 20 %
Účastníci Uspokojivý Neuspokojivý Uspokojivý Neuspokojivý
... podpory vysoce kvalitní výzkumné spolupráce mezi 
účastníky projektu92 % 8 % 92 % 8 %
... propojení účastníků 94 % 6 % 98 % 2 %
... koordinace strategického plánování výzkumných 
činností jednotlivých účastníků83 % 17 % 80 % 20 %
... předávání poznatků mezi účastníky 97 % 3 % 88 % 12 %
... podpory mobility výzkumných pracovníků mezi 
jednotlivými účastníky89 % 11 % 64 % 36 %
Zdroj : Průzkum provedený Evropským účetním dvorem.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?18
PLÁNY PROJEKTŮ BYLY V ŘADĚ PŘÍPADŮ LEPŠÍ 
NEŽ REALIZOVANÉ PROJEKTY
 25.  Kvalita projektu souvisí s konceptem vynikající vědecké a technické kva-
lity a míry inovace. U výzkumných projektů je standardní praxí, že je jejich kvalita posuzována jinými nezávislými rovnocennými subjekty. U šestého rámcového programu se počátečního výběru návrhů, jakož 
i monitorování a vyhodnocování prováděných projektů účastnili nezá-
vislí odborníci
19.
 26.  Hodnocení ex post , které bylo prováděné kontrolory projektů, bylo zamě-
řeno na:
pokrok při dosahování cílů; —
odpovídající využití zdrojů; —
míru účelnosti výzkumné spolupráce; —
řádné řízení projektů; —
užívání a šíření poznatků, které projekt přináší. —19 Hodnotitelé se účastní procesu 
vyhodnocování návrhů a posuzují 
přínosy každého z podaných 
návrhů na základě kritérií 
stanovených Komisí v příslušné 
výzvě k podávání návrhů. Na základě vyhodnocení provedeného 
těmito hodnotiteli pak Komise 
určí, které návrhy si zaslouží 
být financovány. Kontroloři 
pak do procesu vstupují až po 
samotném zahájení projektu. 
Pomocí hodnotícího formuláře připraveného Komisí pravidelně 
hodnotí pokrok, který daný projekt 
v určitém období dosáhl. Na 
základě tohoto hodnocení pak 
Komise rozhoduje, zdali projekt může pokračovat, nebo zdali by 
měl naopak být ukončen ještě 
před plánovaným datem svého 
skončení. Hodnotitelé a kontroloři 
jsou vybíráni ze stejné databáze 
sestavené Komisí při zahájení 
programu.
POSOUZENÍ KVALITY PROJEKTŮ PROVEDENÉ HODNOTITELI
CELKOVÉ POSOUZENÍ KVALITY PROJEKTŮOBRÁZEK 5
Dobrý až vynikající projekt
Přijatelný projektNeuspokojivý projektBez odpovědi19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Sítě excelence
101 projektůIntegrované projekty
298 projektů
Zdroj : Evropský účetní dvůr – Horizontální analýza zpráv o přezkumu projektů k 31. prosinci 2007.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?19
 27.  Analýza zpráv odborníků o přezkumu projektů, kterou provedl Účetní 
dvůr, ukazuje, že více než třetina projektů byla vyhodnocena jako  
„dobré až vynikající“ (viz obrázek 5 ). Pouze šest z celkových 399  
projektů realizovaných jako sítě excelence a integrované projekty  
bylo považováno za neuspokojivé. Velké množství projektů (174  
projektů, tedy 44 % ze všech kontrolovaných projektů) ale obdrželo pouze hodnocení „přijatelné“. Vzhledem k tomu, že v době výběru  projektů Komisí hodnotili odborníci všechny projekty jako „vynikající“, 
z výsledků tohoto přezkumu vyplývá, že kvalita projektů se ve stadiu 
jejich provádění snižuje.
DOSAŽENÍ SPECIFICKÝCH CÍLŮ U NOVÝCH NÁSTROJŮ
 28.  Jak bylo uvedeno výše (viz body 9 a 10), bylo cílem sítí excelence v prvé 
řadě vytvořit podstatnou a trvalou integraci výzkumných aktivit part-
nerů v rámci dané sítě. Cílem integrovaných projektů bylo pak přiná-
šet znalosti potřebné k realizaci tematických priorit, a to dosahováním 
ambiciózních a jasně definovaných vědeckých a technologických cílů 
evropského významu. U obou nástrojů byl kladen důraz na integrování „kritického množství“ odborných zkušeností, činností a zdrojů jako 
předpokladu pro dlouhodobou výzkumnou činnost a partnerství a také 
pro dosažení skutečného vědeckého, průmyslového nebo hospodář-
ského dopadu. Specifický cíl stanovený pro malé a střední podniky 
je nutné posuzovat s ohledem na zásadní roli, jakou malé a střední 
podniky v evropském hospodářství hrají.
INTEGRACI SÍTÍ EXCELENCE ČASTO NAHRAZOVALA 
TRADIČNÍ  FORMA SPOLUPRÁCE
 29.  Aby posoudil míru, do jaké sítě excelence splnily svůj specifický cíl, 
kterým je podpora trvalé integrace výzkumných aktivit u partnerů  
v dané síti, Účetní dvůr zkoumal, zdali:
je možné považovat zdroje, jež byly do dané sítě vloženy, za   —
významné s ohledem na celkový rozpočet každého účastníka;
měly sítě excelence podstatnou kontrolu nad použitím zdrojů,   —
které byly dány pro jednotlivý projekt k dispozici;
se projektu skutečně účastnili špičkoví výzkumníci, jak se na   —
začátku předpokládalo;
sítě excelence pokročily na cestě k dlouhodobým výzkumným čin- —
nostem a partnerstvím, které se udrží i po skončení financování 
ze strany Společenství.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?20
 30.  Účetní dvůr je toho názoru, že auditované sítě excelence navzdory svému 
úspěchu při podpoře výzkumné spolupráce a projektů s dobrou kva-
litou svůj specifický cíl nesplnily. Týká se to zejména toho, že:
Většina z účastníků pro síť poskytla relativně malou část svých  a) 
výzkumných kapacit.
Sítě excelence nedokázaly udržet kontrolu nad zdroji, které byly b) 
dány k dispozici, a zajistit přiměřenou koordinaci projektových  
činností. Účastnící se organizace nepřijaly to, že o použití zdrojů v rámci sítě rozhodují řídící struktury příslušné sítě excelence.
Ve většině případů se nepodařilo do sítí excelence zapojit špič- c) 
kové vědce.
U žádné z auditovaných sítí excelence se nepodařilo dosáhnout d) 
samostatně udržitelných dlouhodobých výzkumných činností  
a partnerství. Budoucí spolupráce tak závisí na pokračování pod-
pory z veřejných zdrojů.
 31.  Z výsledků přezkumů projektů, které byly provedeny nezávislými odbor-
níky, vyplývá, že k celkové restrukturalizaci činností a integraci mezi 
partnery došlo u méně než dvou třetin všech posuzovaných sítí exce-
lence (u 59 ze 101). Na obtíže sítí excelence při dosahování požado-
vané „trvalé integrace“ poukázala už předchozí zpráva z roku 200420. 
Novější studie zadaná Komisi21 potvrdila, že pouze menší části sítí  
excelence se podařilo přesvědčivě přejít do fáze samostatně udrži-telné integrace s vyhlídkou na dlouhodobější přetrvání po skončení 
financování ze strany EU.
 32.  Sítě excelence u jednotlivých akcí často uplatňovaly pouze tradiční formy 
výzkumné spolupráce namísto koherentních a dlouhodobých společ-
ných činností a partnerství.
 33.  Potíže sítí excelence s dosahováním trvalé integrace mohou vysvětlit dva 
hlavní faktory. Prvním je to, že cíl vytvořit nový typ vnitroevropské 
sítě cestou integrace institucí, které si předtím vzájemně konkurovaly, 
vyžaduje nový přístup k výzkumné spolupráci. Neochota mnohých  
organizací vzít na sebe dlouhodobý závazek tomuto cíli nepřispěla. 
Veřejná výzkumná střediska, na které je cíl sítí excelence zaměřen  primárně, měla vzhledem ke své institucionální struktuře a rozpočto-
vým omezením se vzájemnou integrací potíže. Pro průmysl byla pak 
velmi důležitá otázka ochrany duševního vlastnictví.20 Viz Hodnocení účelnosti nových 
nástrojů šestého rámcového 
programu ( Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments 
of Framework Programme VI ). 
Zpráva expertní skupiny na vysoké 
úrovni, které předsedá prof. 
R. Marimon, z 21. června 2004. 
(http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Viz expertní skupina pro 
budoucnost sítí excelence, 
konečná zpráva, září 2008, 
s. 16 a 47.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?21
 34.  Druhým faktorem je to, že existují oblasti, u nichž lze podstatné integ-
race docílit jen postupně. V praxi se maximální doba trvání projektu 
pět let ukázala jako nerealistická. V několika případech (u pěti z osmi navštívených sítí excelence) dokonce došlo ve fázi vyjednávání ke  
zkrácení doby trvání projektu.
 35.  Skutečnost, že u většiny sítí excelence financovaných na základě 6. RP 
se nepodařilo dosáhnout trvalé integrace, vede k otázce, za jakých podmínek je odůvodněné pokračovat ve financování těchto projektů 
i po uplynutí jejich původního období, a to v rámci stávajícího sed-
mého rámcového programu (7. RP).
KLADNÉ A ZÁPORNÉ STRÁNKY VÝKONNOSTI SÍTÍ EXCELENCE
Jedna síť excelence, kterou Účetní dvůr posuzoval, se týkala projektu v oblasti technologií informační 
společnosti. Tvořilo ji konsorcium velkého počtu účastníků jak ze soukromého (malé a střední podniky 
a velké podniky), tak z veřejného sektoru (vysoké školy). Toto konsorcium bylo vytvořeno, aby struktu-rovalo roztříštěný evropský výzkum u konkrétní vědecké oblasti, dále aby snížilo duplicitu, podporovalo 
vynikající úroveň výzkumu a šířilo vědecké poznatky.
Účetní dvůr přezkoumal výsledky dosažené v tomto projektu, a to na základě dokumentace k němu 
a pohovorů se zástupci tří auditovaných účastníků. Bylo přihlédnuto ke stanoviskům nezávislých odbor-níků, kteří prováděli přezkum projektů. Účetní dvůr dospěl k závěru, že projekt přispěl k výměně nových poznatků a také k předávání poznatků, jež existovaly před jeho zahájením. Byla podporována výzkumná spolupráce a dospělo se k novým poznatkům, které byly šířeny prostřednictvím webových stránek, orga-nizací konferencí a účastí na nich atd. Tyto poznatky měly i potenciální komerční využití. Bylo vytvořeno „virtuální centrum excelence“ (VCE) (webový portál zřízený účastníky projektu, obsahující aktualizované informace o výzkumu ve veřejném a soukromém sektoru týkajícím se této konkrétní vědecké oblasti). Několika účastníky byla založena škola věnující se oblasti projektu.
Na konci projektu konsorcium požádalo o dodatečné financování pro druhou fázi projektu, které následně 
obdrželo. Navštívení účastníci prohlásili, že další účast na dosud realizovaných integrujících činnostech 
závisí na tom, budou-li k dispozici další prostředky od EU. Po skončení financování tyto činnosti nebude 
možné udržet.RÁMEČEK 3
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?22
INTEGROVANÉ PROJEKTY: VELKÉ PROJEKTY A RELATIVNĚ 
MALÉ FINANČNÍ ZAPOJENÍ ÚČASTNÍKŮ
 36.  Cílem integrovaných projektů bylo přinášet znalosti potřebné k reali-
zaci tematických priorit dosažením ambiciózních cílů evropského  významu.
 37.  Účelnost integrovaných projektů byla Účetním dvorem hodnocena na 
vzorku projektů, a to na základě těchto kritérií:
Vertikální integrace celého „hodnotového řetězce“ zainteresova- —
ných subjektů, od subjektů v oblasti produkce znalostí po oblast vývoje a přenosu technologie;
Horizontální integrace celé škály víceoborových činností; —
Integrace činností: integrace různých výzkumných činností, od   —
základního výzkumu k aplikovanému, a jejich integrace s dalšími 
typy činností, včetně návazných činností, ochrany a šíření znalostí, vzdělávání;
Sektorová integrace výzkumných organizací ze soukromého   —
a veřejného sektoru a zejména subjektů ze sektoru akademických 
organizací a průmyslových subjektů včetně malých a středních  
podniků;
Finanční integrace veřejného a soukromého financování. —
KLADNÉ A ZÁPORNÉ STRÁNKY VÝKONNOSTI INTEGROVANÝCH PROJEKTŮ
Byl vytvořen integrovaný projekt, který měl pomoci při rozvoji inovativní obalové technologie šetrné 
k životnímu prostředí a založené na obnovitelných materiálech, přinášející pozitivní hodnotu jak výrob-
cům, tak spotřebitelům. Integrovaný projekt sdružil hlavní producenty dané suroviny a hlavní výrobce 
finálního výrobku, aby tak umožnil vznik synergií. Odhadované náklady na činnosti, které se měly v rámci 
projektu realizovat, přesáhly 25 milionů EUR (z čehož 56,5 % bylo financováno Společenstvím).
Projektu se úspěšně podařilo integrovat subjekty z několika oblastí hospodářství (vertikální integ-
race), z veřejného i soukromého sektoru (sektorová integrace), z různých oborů (horizontální integrace) 
i z oblasti základního i aplikovaného výzkumu (integrace činností). Projektu se však nepodařilo přitáhnout 
žádný jiný zdroj financování, jenž by přispěl k dosažení cílů projektu. Tato situace znemožnila dosažení 
finanční integrace spojené s tímto specifickým nástrojem šestého rámcového programu.RÁMEČEK 4
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?23
 38.  Z důkazních informací vyplývá, že auditované integrované projekty všeo-
becně dosáhly cílů, které na poli svého výzkumu sledovaly, a že se jim 
podařilo mobilizovat významný objem zdrojů (lidských, finančních, technických). Toho bylo dosaženo zejména delším obdobím trvání  
projektů a také větším počtem jejich účastníků ve srovnání s před-
chozími nástroji
22. Kontrolovaným integrovaným projektům se však 
nepodařilo přitáhnout další veřejné či soukromé financování.
CÍLE ÚČASTI MALÝCH A STŘEDNÍCH PODNIKŮ 
NEBYLO PLNĚ DOSAŽENO
 39.  Malé a střední podniky hrají v evropské ekonomice vzhledem ke svému 
hospodářskému významu a své důležitosti jako zaměstnavatelů klí-čovou úlohu. Jak bylo zmíněno v bodu 8, šestý rámcový program se 
snažil zohlednit specifické potřeby těchto podniků a pro tento účel 
stanovil cíl, aby k malým a středním podnikům směřovalo v rámci 6. RP 
alespoň 15 % celkového rozpočtu na tematické priority ve srovnání 
s 10 % u 5. RP
23.
 40.  Obrázek 6  ukazuje, že ačkoli se projektů v oblasti VTR zúčastnilo ve 
srovnání s 5. RP více malých a středních podniků, snížil se příspěvek 
ES přidělený malým a středním podnikům v absolutním i relativním 
vyjádření. Z nejlepšího odhadu Komise vyplývá, že malým a střed-
ním podnikům nebylo přiděleno více než 10 % z celkového rozpočtu na tematické priority v rámci 6. RP, což představuje asi 1,2 miliardy 
EUR. Tento poměr je nižší, než jakého bylo dosaženo u tematických programů 5. RP (12 %, což představovalo zhruba 1,4 miliardy EUR). Šestému rámcovému programu se tak nepodařilo výraznějším způso-
bem stimulovat investice malých a středních podniků do tematických priorit v oblasti VTR. U 7. RP pak první výsledky ukazují, že se účast 
malých a středních podniků na programu dále snižuje
24.
 41.  Při zvyšování účasti malých a středních podniků však existují objektivní 
překážky. Tyto podniky mají spíše lokální/regionální rozměr a ze své podstaty musí překonávat vyšší vstupní bariéry, zapříčiněné hlavně složitostí procesu podávání žádostí a náklady na podávání návrhů. Spolupráci s velkými výzkumnými organizacemi tak mohou stát v cestě vyšší finanční a technická rizika. Malé a střední podniky, což platí pro účastníky ze soukromého sektoru obecně, také nejsou vždy ochotny na sebe vzít smluvní závazky, neboť se obávají, že by se tím snížila jejich schopnost pružně reagovat na měnící se potřeby.22 Specifické cílené projekty.
23 Šestý rámcový program kromě 
předpokládaného objemu 
financování v rámci příslušných 
tematických priorit zahrnoval 
i specifickou programovou oblast, 
která byla zaměřena na podporu 
horizontálních výzkumných 
činností s účastí malých a středních podniků (475 milionů 
EUR).
24 Také 7. RP má pro malé 
a střední podniky podobný cíl 
(tj. alespoň 15 % financování, 
které je k dispozici v rámci části „Spolupráce“ tohoto 
programu). Z údajů Komise (říjen 
2008) vyplývá, že podíl malých 
a středních podniků činí 8,2 % 
u účasti na projektech a 8,5 % u přidělených příspěvků ES.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP
Veřejný sektor Soukromý sektor
(mimo malých
a středních podniků)Soukromý sektor
(malé a střední
podniky)NedefinovánoVÝVOJ ÚČASTI NA RP (TEMATICKÉ PRIORITY)
ČLENĚNÍ ÚČASTNÍKŮ 6. RP PODLE ÚČASTI NA PROJEKTU (POČET JEDNOTLIVÝCH ÚČASTÍ)OBRÁZEK 6
ROZDĚLENÍ ÚČASTNÍKŮ 6. RP PODLE OBDRŽENÉHO PŘÍSPĚVKU ES
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP
Veřejný sektor Soukromý sektor
(mimo malých 
a středních podniků)Soukromý sektor
(malé a střední
podniky)Nedefinováno
Zdroj : Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?25
 42.  Některá ustanovení 6. RP navíc soukromé společnosti od účasti odra-
zovala. To byl případ pravidla stanovujícího, že konsorcia mají vůči 
Komisi za realizaci projektu kolektivní technickou a finanční odpo-vědnost. Toto ustanovení bylo aplikováno na organizace ze soukro-
mého sektoru, ale nikoliv z veřejného sektoru, což pro cílovou skupinu 
organizací ze soukromého sektoru de facto  znamenalo dodatečné  
zatížení. Sedmý rámcový program tuto kolektivní finanční odpověd-nost odstranil a nahradil ji garančním fondem, který je financován  z části záloh vyplácených účastníkům programu.
 43.  Šestý rámcový program také obsahoval možnost automatického přístupu 
ke stávajícím poznatkům účastníků, které jsou pro realizaci projektu 
potřebné, není-li výslovně stanoveno jinak. Toto ustanovení bylo pro účastníky ze soukromého sektoru demotivující, hlavně pak pro malé a střední podniky, které v tomto ohledu neměly s většími organizacemi rovné podmínky. Sedmý rámcový program dává nově konsorciím větší 
volnost při stanovování přístupu ke stávajícím poznatkům z hlediska 
práv duševního vlastnictví.
ŘÍZENÍ NOVÝCH NÁSTROJŮ ZE STRANY KOMISE
 44.  Při zajišťování úspěchů činností 6. RP hraje řízení ze strany Komise roz-
hodující roli, zejména co se týče vzbuzení zájmu u potenciálních  
účastníků a také řízení pokroku projektu. Řiditelnost struktur, jasnost cílů, rychlé a přímé postupy a přiměřené monitorování projektů – to 
všechno jsou faktory, které ovlivňují účelnost těchto nástrojů. V této souvislosti Účetní dvůr analyzoval, jak bylo realizováno osm výzev  k předkládání návrhů, a prověřoval vybrané procesy řízení mající klí-
čový dopad na výkonnost těchto nástrojů (konkrétně vyjednávání  a monitorování projektů). Audit Účetního dvora poukázal na celou  
řadu nedostatků.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?26
NEJASNOSTI OHLEDNĚ SPECIFICKÉ ROLE NÁSTROJŮ
 45.  Jak ukazuje obrázek 7 , celá řada subjektů (hlavně účastníci, ale v menší 
míře také koordinátoři) neporozuměla nebo porozuměla nedosta-
tečně specifickým cílům, které mají nástroje dosáhnout, a způsobu, jakým mají fungovat. Zejména u sítí excelence z výsledků průzkumu vyplývá, že byly považovány hlavně za nástroj k propojování účast-
níků, zatímco jejich cílem byla podpora trvalé integrace propojených 
partnerů. Počátek 6. RP charakterizovaly určité nejasnosti mezi poten-ciálními žadateli, zejména co se týče sítí excelence. Další problémy 
pak byly způsobeny nedůslednou komunikací ze strany příslušných 
útvarů Komise
25.
 46.  Pochopení cílů politiky je klíčovým faktorem pro její účelnost. Komise 
musí zajistit, aby jednotlivým subjektům byly jasné cíle, které se sle-
dují. V této souvislosti by se měla zdůraznit úloha koordinátorů, neboť 
ti ukazují daleko větší pochopení než účastníci. To naznačuje problém 
s komunikací v jednotlivých konsorciích, který byl ještě zřejmě umoc-
něn velkým počtem účastníků (viz bod 51).
POROZUMĚNÍ ÚLOZE AUDITOVANÝCH NÁSTROJŮ  
ZE STRANY JEDNOTLIVÝCH SUBJEKTŮOBRÁZEK 7
Domníváte se, že jste plně rozuměli rozdílům mezi hlavními nástroji spolupráce (sítě excelence a integrované 
projekty), když jste se rozhodovali, kterému dáte v návrhu přednost?
Sítě excelence Integrované projekty
Úspěšní žadatelé Koordinátoři Účastníci Koordinátoři Účastníci
Určitě ano 86 % 53 % 84 % 62 %
Spíše ano 11 % 33 % 13 % 25 %Spíše ne 0 % 8 % 3 % 12 %Určitě ne 3 % 6 % 0 % 2 %
Neúspěšní žadatelé Koordinátoři Účastníci Koordinátoři Účastníci
Určitě ano 75 % 67 % 60 % 58 %
Spíše ano 0 % 33 % 20 % 27 %
Spíše ne 25 % 0 % 20 % 13 %Určitě ne 0 % 0 % 0 % 2 %
Zdroj : Průzkum provedený Evropským účetním dvorem.25 Viz také odborná skupina pro 
budoucnost sítí excelence, cit. 
výše, oddíl 3.3 (s. 18) a příloha 3 
(s. 45).
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?27
VELKÉ MNOŽSTVÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ 
A NE VŽDY DOSTATEČNÉ POKYNY
 47.  Právní předpisy, jimiž se nástroje řídí, byly obsaženy v celé řadě právních 
textů26. V různých fázích přijímala rozhodnutí na jedné straně Rada 
a Evropský parlament, a to ohledně vytvoření těchto nástrojů a jejich specifických cílů (s uvedením, pro které programové oblasti mohou být použity), a na druhé straně pak Komise, a to ohledně ustanovení 
upravujících realizaci těchto nástrojů (Komise zde určila zejména  základní mechanismy příspěvku Společenství, které byly úzce apli-
kovatelné na každý nástroj), která vytvořila také vzorovou smlouvu 
pro 6. RP (s ustanoveními pro účastníky programu realizující nepřímé 
akce VTR ve formě specifických nástrojů). Ne vždy však byly jednotlivé 
platné předpisy ve vzájemném souladu.
 48.  Při zveřejnění prvních výzev k předkládání návrhů pro 6. RP v prosinci 
2002 nebyly pokyny úplné. Zpoždění v přípravě a zveřejnění pokynů 
bylo v konečném důsledků způsobeno i zpožděným zavedením vzo-
rových smluv.
 49.  V reakci na zveřejnění hodnocení v roce 200427 provedla Komise nápravná 
opatření, jejichž cílem bylo lepší rozlišování mezi nástroji. Výsledkem 
toho bylo sice lepší pochopení charakteru těchto nástrojů, nicméně 
v některých oblastech nejasnosti přetrvaly. Proto byly k některým  aspektům projektového řízení pro 6. RP poskytnuty další pokyny,  
které v původních příručkách k programu obsaženy nebyly
28.
PROCES VYJEDNÁVÁNÍ: BYL DELŠÍ A ČASTO NEPRŮHLEDNÝ
 50.  Průměrná doba předcházející uzavření smluv29 byla zhruba 13 měsíců, 
ve srovnání s devíti měsíci u výzev k předkládání návrhů u 5. RP30. 
V důsledku toho neměla konsorcia jiné východisko než projekty zahájit ještě před podpisem smlouvy. To pro příjemce ale znamenalo právní a finanční riziko, které je v rozporu s cílem podporovat výzkumné čin-nosti. Na druhé straně byl rozsah projektu (složení konsorcia, trvání projektu, pracovní program) během procesu vyjednávání z podnětu Komise u několika případů upraven (u 11 ze 14 auditovaných projektů) 
bez explicitního odkazu na cíle programu.26 Viz např. příloha III rozhodnutí 
č. 1513/2002/ES, příloha III 
rozhodnutí Rady 2002/834/ES 
(Úř. věst. L 294, 29.10.2002, s. 1), 
nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 2321/2002 (Úř. věst. L 355, 30.12.2002, s. 23).
27 Viz Hodnocení účelnosti nových 
nástrojů šestého rámcového 
programu ( Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments 
of Framework Programme VI ), 
cit. výše.
28 Například příručka pro výzvy 
k předkládání návrhů na sítě 
excelence a integrované projekty byla vydána v listopadu 2004. 
Příručka o právu duševního 
vlastnictví vyšla v březnu 2004.
29 Ukazatel „doba předcházející 
uzavření smluv“ je definován jako 
doba, která uplyne mezi dnem uplynutí lhůty pro podávání 
návrhů a podpisem smlouvy.
30 Viz s. 60 zvláštní zprávy 
č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí v oblasti výzkumu 
a technologického vývoje v rámci 
pátého rámcového programu 
(Úř. věst. C 99, 23.4.2004).
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?28
PROJEKTŮ BYLO MÉNĚ A BYLY VĚTŠÍ, 
ALE POČET ÚČASTNÍKŮ BYL STÁLE VELKÝ
 51.  Ačkoli neexistuje ideální počet účastníků, je zřejmé, že čím víc účastníků 
je, tím těžší je projekt řídit (vzhledem k organizačním omezením či 
nákladům). Ve srovnání s 5. RP bylo u 6. RP podepsáno méně smluv a projektů se účastnila větší konsorcia. U 6. RP se však počet účastníků na jednu smlouvu zvýšil (sítě excelence měly průměrně 30 účastníků a integrované projekty asi 25 partnerů). U 7. RP se počet účastníků 
snížil (sítě excelence i společné projekty typu integrovaných projektů 
tak nyní v průměru mají o něco méně než 20 partnerů).
NEDOSTATKY V MONITOROVÁNÍ PROJEKTŮ
 52.  Všechny nepřímé akce VTR realizované jako součást 6. RP byly předmě-
tem pravidelného technického monitorování ze strany Komise. U sítí 
excelence a integrovaných projektů by měl být technický monitoring 
doplněn přezkumem projektů prováděným nezávislými odborníky (viz poznámka pod čarou č. 11). Účetní dvůr zejména zjistil, že dva útvary 
Komise plně nedodržely předpisy stanovený požadavek na každoroční 
přezkum projektů prováděný nezávislými odborníky.
 53.  Tam, kde útvary Komise tento požadavek dodržely, nebyla harmonizace 
hodnocení projektů dostatečná na to, aby umožnila účelně použít  
výsledky těchto hodnocení jako ukazatele výkonnosti jak na úrovni 
projektů, tak programů.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?29
PODPORA INVESTIC DO VTR
 54.  Celková hodnota investic v oblasti VTR, které byly realizované v rámci 
tematických priorit 6. RP, činila 19 miliard EUR. Z rozpočtu EU bylo 
financováno 63 % těchto investic. Soukromý sektor (včetně malých 
a středních podniků) přispěl 22 %. Zbývajících 15 % bylo financováno z vnitrostátních veřejných zdrojů
31.
NÁRŮST PROSTŘEDKŮ EU PŘI SOUČASNÉM RELATIVNÍM 
POKLESU INVESTIC ÚČASTNÍKŮ DO VTR
 55.  Srovnání 6. RP (tematické priority) s jeho předchůdcem (tematické pro-
gramy 5. RP32) ukazuje, že se celkové investice a příspěvek EU v abso-
lutním vyjádření zvýšily (o 8 % a 15 %). Avšak u poměru „celkové  
investice/příspěvek EU“ došlo ke snížení, z 1,69 EUR (5. RP) na 1,59 
EUR (6. RP). Hlavním důvodem je, že obecně ve srovnání s 5. RP došlo 
ke snížení účasti soukromého sektoru (viz obrázek 6 ).
 56.  Audit Účetního dvora dále poukázal na riziko, že závazek veřejných sub-
jektů, které se programu účastní, může být malý. Byly zjištěny případy 
(u 12 ze 14 posuzovaných projektů), kde objem vlastních zdrojů byl o mnoho menší (o 30 % až 80 %) než výdaje, které Komise proplatila
33. 
V takových případech je stimulace investic omezená; je zde i možnost, že prostředky EU pouze nahrazují vlastní zdroje účastníků.31 Jediné údaje, jež jsou pro 
analýzu k dispozici, odpovídají 
smluvně odsouhlaseným 
odhadovaným uznatelným 
výdajům a souvisejícímu příspěvku 
Společenství. Nedostatek 
podrobnějších informací, zejména o celkových investicích, které byly 
skutečně realizovány v důsledku 
účasti na programu, neumožňuje 
žádnou další analýzu.
32 Tematické programy v rámci 
5. RP jsou předchůdci tematických 
priorit v rámci 6. RP. Byly 
konkrétně čtyři: kvalita života 
a řízení živých zdrojů, uživatelsky 
přívětivá informační společnost, 
konkurenceschopný a udržitelný růst a energie, životní prostředí 
a udržitelný rozvoj.
33 Podle modelu používaného 
významným počtem veřejných subjektů (hlavně vysokými 
školami) by měli účastníci 
poskytnout takový objem vlastních 
zdrojů, který se rovná prostředkům 
poskytnutým Společenstvím. 
Tímto způsobem by se naplnil 
princip spolufinancování. Tuto podmínku však Komise přiměřeně 
nemonitorovala.
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?30
 57.  Účetní dvůr u 6. RP upozorňuje na nedostatek jednoznačné logiky  
intervence, která by vysvětlila, jak mají různé nástroje a programy  
posilovat vědeckou a technologickou základnu průmyslu Společen-ství a pomáhat zvyšovat jeho konkurenceschopnost na mezinárodní 
úrovni
34. Absence cílů SMART a ukazatelů výkonnosti pak výrazným 
způsobem omezuje hodnocení příspěvku jednotlivých nástrojů a čin-
ností při dosahování cílů VTR, čímž se oslabuje základna pro řádné monitorování a hodnocení (viz body 19 a 20).
DOPORUČENÍ 1
VYTVOŘIT JASNOU LOGIKU INTERVENCE
Účetní dvůr opakuje své předchozí doporučení, že by výdajové  
programy měly vycházet z jednoznačné logiky intervence, která  
by nástrojům přiřadila realistické cíle. V tomto kontextu by se  
měla posoudit možnost stanovit pro každý nástroj pouze jeden  
samostatný cíl, čímž by se ujasnila specifická role jednotlivých  
nástrojů. Pro každý program by měly existovat příslušné ukazatele 
výkonnosti, jejichž prostřednictvím by se daly sledovat očekávané 
výstupy, důsledky a dopady programu.
 58.  Účetní dvůr zjistil, že auditované nástroje 6. RP podporovaly účelnou 
výzkumnou spolupráci mezi účastníky projektu. Na druhé straně je ale nutné uvést, že ačkoli všechny projekty byly v době, kdy byly  vybrány, hodnoceny jako „vynikající“, pouze třetina z nich si po rea-
lizaci udržela hodnocení „dobrý až vynikající“ (viz body 22–27).
 59.  Hodnocení specifických cílů sítí excelence a integrovaných projektů 
dává rozporuplný obrázek. Bez ohledu na jejich úspěch při podpoře 
výzkumné spolupráce a projektů přiměřené kvality se žádné z audi-
tovaných sítí excelence nepodařilo dosáhnout specifického cíle,  
kterým byla trvalá integrace propojených partnerů. Budoucí spolu-
práce těchto partnerů tak závisí na pokračování podpory z veřejných 
zdrojů. Mezi obtíže patřila jednak neochota mnoha organizací vzít  na sebe dlouhodobý závazek, ale také skutečnost, že maximální doba 
trvání projektu – pět let – se ukázala jako nerealistická, a to zejména 
v oblastech, kde lze trvalé integrace dosáhnout jen postupně. To  
vede k otázce, za jakých podmínek je odůvodněné pokračovat ve  
financování těchto projektů i po uplynutí jejich původního období, a to v rámci stávajícího 7. RP (viz body 29–35).34 Viz body 22–37 zvláštní zprávy 
č. 9/2007.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?31
 60.  Integrované projekty zpravidla dosáhly cílů, jež na svém poli výzkumu 
sledovaly. Díky delší době trvání a většímu počtu účastníků dokázaly 
mobilizovat významný objem zdrojů. Nedokázaly však přilákat doda-tečné veřejné nebo soukromé financování (viz body 36–38).
DOPORUČENÍ 2
POSOUDIT VÝKONNOST NOVÝCH NÁSTROJŮ VE SROVNÁNÍ  
S TRADIČNÍMI ZPŮSOBY SPOLUPRÁCE V OBLASTI VÝZKUMU
Komise by měla zhodnotit, zdali pro sítě excelence a společné  
projekty typu integrovaných projektů, které jsou financovány i ze 
současného rámcového programu (7. RP), byly stanoveny realistické 
cíle a zdali tyto sítě excelence a integrované projekty poskytují  
ve srovnání s tradičními nástroji vědecké spolupráce významné  
výhody. Co se týče sítí excelence financovaných ze 6. RP, Komise by měla zhodnotit případ od případu, jestli výsledky dosažené  
v minulosti, potenciální evropská přidaná hodnota a vyhlídky na 
udržitelnost mohou odůvodnit pokračující financování z 7. RP.
 61.  I když celkově došlo u 6. RP ve srovnání s 5. RP ke zvýšení financování 
EU, realizované investice se poměrově snížily. Hlavním důvodem je, 
že se účast soukromého sektoru obecně snížila (viz bod 55). Audit  Účetního dvora odhalil případy, kdy prostředky EU byly daleko vyšší než vlastní zdroje poskytnuté veřejnými subjekty účastnícími se pro-gramu. U takovýchto případů existuje i možnost, že prostředky EU  
pouze nahrazují vlastní zdroje účastníka (viz bod 56).
 62.  Šestý rámcový program se snažil brát v úvahu specifické potřeby malých 
a středních podniků a pro tento účel v něm byl stanoven cíl, že k těmto 
podnikům by mělo směřovat nejméně 15 % celkového rozpočtu na  
tematické priority (podobně jako u současného 7. RP). I když se ve 
srovnání s 5. RP projektů VTR zúčastnilo víc malých a středních pod-
niků, pohyboval se příspěvek Společenství přidělený na tematické  
priority pro malé a střední podniky pouze na úrovni 10 % (oproti 12 % u 5. RP). První výsledky 7. RP ukazují další pokles (viz body 39–40).
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?32
 63.  Účetní dvůr konstatuje, že šestý rámcový program nedokázal stimulovat 
významnější nárůst investic do VTR ze strany účastníků, ačkoli Evrop-
ská rada stanovila cíl dosáhnout v EU u investic do VTR ekvivalentu 3 % hrubého domácího produktu, z čehož dvě třetiny by měly pocházet 
ze soukromého sektoru.
DOPORUČENÍ 3
POSOUDIT DŮVODY NÍZKÉHO OBJEMU INVESTIC
Komise by měla prověřit různé důvody (vlastní danému rámcovému 
programu nebo důvody vnější), které zapříčiňují relativně nízký  
objem investic do VTR ze strany účastníků ve srovnání se stanove-
nými cíli, a navrhnout konkrétní opatření. Měly by se zpřístupnit příslušné údaje pro monitorování katalytického účinku financování 
VTR ze strany EU na realizované investice. Měla by být přehodno-
cena realističnost očekávaných cílů zejména u malých a středních 
podniků a soukromého sektoru.
 64.  Řízení Komise hraje rozhodující roli pro zajištění úspěchu programů 
a pro vzbuzení zájmu o tyto programy u potenciálních účastníků.  
Řiditelné struktury, jasnost cílů, rychlé a přímé postupy, monitoring 
projektu – to vše jsou faktory, které rozhodují o účelnosti rámcového programu.
 65.  Audit Účetního dvora upozornil na celou řadu otázek souvisejících s účel-
ností činností financovaných z 6. RP. Jde zejména o nejasnosti ohledně 
konkrétních rolí nástrojů, velkého množství právních předpisů a ne vždy dostačujících pokynů, skutečnosti, že proces vyjednávání se pro-
dlužuje a je často neprůhledný, dále poměrně velkého počtu účastníků 
na jeden grant a také nedostatky v monitorování projektů (viz body 
44–53).
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?33
DOPORUČENÍ 4
ZLEPŠIT PODMÍNKY ŘÍZENÍ
Za účelem zlepšení především řiditelnosti projektů, jejich odpo-
vídající realizace a náležitého hodnocení by měla Komise zajistit 
jasné a včasné pokyny, rychlejší postupy při udělování grantů a také 
lepší monitorování projektů.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
4. června 2009.
Za Účetní dvůr
a Účet d ů
předseda
Vítor Manuel da Silva Caldeira
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?34
ODPOVĚDI 
KOMISE
SHRNUTÍ
III.
Komise vítá závěr Účetního dvora ohledně  
úspěchu, jehož dosáhly auditované nástroje 
6. RP.
i)
RP se vždy řídí solidní logikou zásahu (v 7. RP 
je tato logika vyjádřena explicitněji). Vzhle-dem zejména k inherentní nejistotě výsledků 
výzkumu je problematické zajistit, aby  
všechny cíle přesně odpovídaly stanoveným 
definicím kritérií „SMART“. Základní aspekty 
zásad „SMART“ však byly naplněny ve všech legislativních a prováděcích aktech souvi-sejících s výzkumem, jak dokládá například existence „cílů“ v tematických prioritách  
6. RP, a to navzdory skutečnosti, že tento pří-
stup nebyl výslovně stanoven ve finančním 
nařízení platném v době přípravy a přijetí  
6. RP. V 7. RP obsahují všechny pracovní pro-gramy přehledy očekávaných dopadů, které 
jsou v souladu s cíli, zásadami a činnostmi 
stanovenými ve zvláštních programech.
ii)
Komise se domnívá, že některé „sítě exce-
lence“ byly sice méně úspěšné než jiné, řada jich však dosáhla samostatně udržitelné  
integrace. Tento výsledek je nutno vzhle-dem k široké škále předmětných oblastí,  různým účastníkům desítek různých projektů 
a vzhledem k okolnostem spolupráce v rámci konsorcií pokládat za normální.
Naopak integrované projekty byly podle  
obecného mínění poměrně úspěšné, napří-klad průmyslově řízené demonstrační  integrované projekty v oblasti energetiky  a dopravy. Po úspěšném dokončení smluv  
v rámci 6. RP vedlo mnoho projektů k uvedení 
na trh a tržní replikaci jejich výsledků.
ODPOVĚDI
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?35
iii)
Komise se domnívá, že způsob, jakým řídila 
nástroje 6. RP, významně přispěl k úspěchu, 
jehož tyto nástroje dosáhly. Případně vzniklé problémy se Komise aktivně snažila řešit  v rámci omezení uložených stávajícím legis-
lativním rámcem. Předlohy pokynů byly de  
facto  k dispozici již před zahájením 6. RP.
iv)
Samotný 6. RP (se dvěma novými nástroji,  
integrovanými projekty a sítěmi excelence) 
není všelékem na problémy, s nimiž se evrop-ský výzkum potýká, zejména s ohledem na  skutečnost, že představuje pouze 5 % z cel-kových evropských finančních prostředků  
vynakládaných na výzkum. Navíc je během 
dosud pokračující realizace tisíce projektů, 
jež jsou z něj financovány, ještě příliš brzy 
na konečné srovnání s 5. RP. Komise je dále přesvědčena o tom, že 6. RP výrazně pod-
pořil výzkumné úsilí a že jeho výsledky jsou 
významné. Komise uznává zjištění Účetního 
dvora, co se týče účasti soukromého sek-
toru, a dodává, že přihlédneme-li k veřejným 
a soukromým organizacím, které vykonávají 
komerční činnosti (podnikatelský sektor), je míra účasti podobná jako v případě 5. RP.
Komise připouští potíže spojené s účastí  
malých a středních podniků v 6. RP. Tyto  
problémy jsou v 7. RP řešeny.IV.
RP se vždy řídí solidní logikou zásahu, díky 
čemuž je lze účinně vyhodnocovat a moni-
torovat. V 7. RP je logika zásahu vyjádřena explicitněji; totéž platí pro cíle a měřítka  výkonnosti, jež pomohou systém hodnocení 
a monitorování dále posílit. V 7. RP jsou cíle 
výzkumu a cíle politiky v oblasti výzkumu  jednoznačně a výslovně stanoveny v pracov-
ních programech. Pro každé téma jsou sta-
noveny vědecké cíle, rozsah činností a údaje 
o očekávaných výsledcích.
V.
i)
Komise vyhodnotila integrované projekty  
a sítě excelence prostřednictvím řady stu-
dií a zpráv. Pokud jde o pokračující finan-
cování sítí excelence z 6. RP v rámci 7. RP,  
dospěla Komise k podobnému závěru jako  Účetní dvůr.
ii)
Komise trvale prověřuje prostředí výzkumu, 
sleduje vnitrostátní politiky v oblasti VaV  
a vyvíjí aktivní úsilí o další investice do  
výzkumu, v neposlední řadě prostřednictvím otevřené metody koordinace.
iii)
Komise souhlasí s tím, že jasné a včasné  
pokyny, rychlejší proces zadávání zakázek  a lepší monitorování projektů jsou velmi  
důležité. Komise musí při plnění svých  
povinností neustále zajišťovat rovnováhu  
mezi dvěma vzájemně obtížně sladitelnými cíli, a to mezi rychlým vyplácením finanč-ních prostředků a potřebou zajistit jejich  odpovědné rozdělení smluvním partnerům 
v daném legislativním prostředí.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?36
ÚVOD
10.
Záměrem 6. RP bylo podpořit účast malých 
a středních podniků ve všech oblastech  
a nástrojích, zejména v rámci činností v pri-oritních tematických oblastech.
16.
Nižší úspěšnost návrhů v rámci 6. RP ve srov-nání s 5. RP je přičítána vyšší míře účasti  
v 6. RP. Míra účasti závisí na řadě složitých 
činitelů, mimo jiné na podrobnosti výzev  
k předkládání návrhů, dostupných finanč-
ních prostředcích a přístupu k hodnocení.
PŘIPOMÍNKY
20.–21.
Ve své odpovědi na předchozí audit Účetního 
dvora1 Komise uvedla, že RP byly vždy zalo-
ženy na řádné logice intervence, která byla 
podle ustanovení Smlouvy vyjádřena v růz-
ných legislativních a prováděcích aktech.  
V 7. RP je tato logika vyjádřena explicitněji, 
díky čemuž bude dále posíleno monitoro-vání a hodnocení ze strany Komise. Vzhle-
dem zejména k inherentní nejistotě výsledků výzkumu je problematické zajistit, aby  všechny cíle přesně odpovídaly stanoveným definicím kritérií „SMART“. Navzdory skuteč-nosti, že tento přístup nebyl výslovně sta-
noven ve finančním nařízení platném v době přípravy a přijetí 6. RP, byly základní prvky 
přístupu „SMART“ promítnuty do pracov-
ních programů Komise v rámci 6. RP. V 7. RP, 
jenž byl vypracován na základě podrobného posouzení dopadů ex ante , obsahují všechny 
pracovní programy přehledy očekávaných  dopadů, které jsou v souladu s cíli, zása-dami a činnostmi stanovenými ve zvláštních programech.
1 Viz odpovědi Komise na zvláštní zprávu č. 9/2007.24.
Podle názoru Komise je celková vysoká spo-kojenost s oběma nástroji (sítě excelence  a integrované projekty), kterou vyjádřili  účastníci průzkumu Účetního dvora, velmi  pozitivní. Vzhledem k různé oblasti působ-nosti a profilu obou nástrojů není nijak pře-
kvapivé, že partneři ze soukromého sektoru považovali s ohledem na své potřeby za  
vhodnější zejména integrované projekty.
27.
Vzhledem k tomu, že návrhy odpovídají „oče-káváním“ a projekty skutečnosti a že při pro-
vádění projektů mohou vyvstat neočekávané 
problémy, nepřekvapuje, že některé projekty 
mohou být vyhodnoceny méně pozitivně než 
návrhy, z nichž tyto projekty vycházely.
30.
Komise podotýká, že z celkového posouzení 
kvality projektů zachyceného na obrázku 5 
vyplývá, že podíl „přijatelných“ a „dobrých 
až vynikajících“ projektů činí přes 80 %, což 
naznačuje, že účastníci přiměřeně přidělili síti své výzkumné kapacity. Jedním z nejdů-
ležitějších aspektů těchto nových nástrojů, na nějž opakovaně upozorňovaly jednotlivé pokyny, byla větší úloha samotných konsorcií (a zejména koordinátorů) při interním řízení projektu. Na vyvození konečného závěru, jak 
a/nebo zda bylo dosaženo cíle týkajícího se „samostatně udržitelných dlouhodobých  
výzkumných činností a partnerství“, může  
být ještě příliš brzy.
ODPOVĚDI
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?37
Komise poznamenává, že se v rámcovém pro-
gramu chování jednotlivých sítí excelence  
liší. U některých tematických priorit, napří-klad TIS a NMP, mají sítě excelence tendenci dosáhnout vyššího stupně udržitelného roz-
voje než u jiných
2.
31.
Komise bere na vědomí prohlášení Účetního 
dvora, že u téměř dvou třetin sítí excelence 
došlo k celkové restrukturalizaci činností  
a integraci mezi partnery, což je značná  část.
33.
V účinnější spolupráci mohly účastníkům  
bránit určité okolnosti. To je běžný rys, který 
je neoddělitelně spojen s povahou spolu-
práce mezi různými účastníky s vzájemně se doplňujícími, avšak odlišnými individuálními 
cíli v oblasti výzkumu.
35.
Možnost pokračujícího financování někte-rých slibných sítí excelence v rámci 7. RP  
je řešena na základě individuálního posou-zení. Ve skutečnosti může být doba trvání  sítí excelence z 6. RP v zájmu dosažení jejich cílů prodloužena v rámci 7. RP, avšak bez  nového financování (takovéto případy v sou-
časnosti existují).
38.
Je třeba rozlišovat mezi možným rozsahem 
finanční integrace ve smyslu pokynů Komise pro integrované projekty a zásadou spolufi-nancování, kterou se řídí všechny projekty v rámci 6. RP. Po účastnících integrovaných projektů nebylo požadováno, aby kromě  
vlastního podílu na spolufinancování přilá-kali i jiné zdroje financování. Komise bere na 
vědomí různé chování v jednotlivých tema-
tických oblastech rámcového programu,  
pokud jde o přilákání dalších soukromých  a veřejných finančních prostředků.
2 IST a NMP odkazují na tematické priority 6. RP „technolo-
gie informační společnosti“ a „nanotechnologie a nanovědy, 
multifunkční materiály založené na znalostech a nové výrobní 
postupy a zařízení“.40.
Pokud jde o 7. RP, je dosud příliš brzy na  
to, vyvozovat v průběhu tohoto sedmiletého 
RP jakýkoli konečný úsudek ohledně účasti malých a středních podniků.
41.–43.
Komise připouští potíže spojené s účastí  malých a středních podniků v 6. RP. Tyto  
problémy jsou řešeny v 7. RP, který kromě  
financování poskytnutého na základě výzev 
k předkládání návrhů podporuje i společný 
program Eurostars pro malé a střední pod-niky založený na článku 169 Smlouvy, a to  
částkou až do výše 100 milionů EUR. Tento 
program, který společně provádějí země  
zapojené do programu EUREKA, podporuje 
nadnárodní projekty iniciované a řízené  
malými a středními podniky v oblasti VaV.  
Očekává se, že program Eurostars přispěje  k vytvoření Evropského výzkumného pro-
storu, a to začleněním zúčastněných vnitro-
státních programů do společného programu 
na evropské úrovni.
44.
Komise má za to, že závěr Účetního dvora,  podle nějž auditované nástroje 6. RP pod-porovaly účinnou spolupráci účastníků pro-jektů v oblasti výzkumu (viz bod 58), hovoří ve prospěch celkového řízení těchto nástrojů 
ze strany Komise. O řešení případných pro-blémů Komise aktivně usilovala v rámci  
omezení uložených stávajícím legislativním 
rámcem, a činí tak i v 7. RP.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?38
45.
Komise dala účastníkům k dispozici pokyny, 
jež jim mají pomoci těmto novým nástrojům lépe porozumět. Značná část koordinátorů a účastníků v průzkumu rozdílu mezi oběma nástroji zjevně porozuměla (viz obrázek 7  
Účetního dvora). Navíc je v souladu s oče-
káváním, že koordinátoři budou nástro-jům rozumět lépe než ostatní účastníci.  
Jak obrázek 7 dokládá, bylo porozumění  
novým nástrojům a jejich využití v evropské 
výzkumné obci celkově dobré.
46.
Jedním z nejdůležitějších aspektů těchto  nových nástrojů, na nějž opakovaně upozor-ňovaly jednotlivé pokyny, byla větší úloha  samotných konsorcií (a zejména koordiná-torů) při interním řízení projektu.
47.
Komise prováděla RP co nejlépe v zájmu  
zajištění souladu s jednotlivými platnými  
právními předpisy.
48.
Vzhledem k pozdnímu přijetí právních aktů 6. RP ze strany zákonodárných orgánů jed-
nala Komise co možná rychle. Podrobné bro-žury a „prováděcí předpisy“ byly pro všechny nástroje k dispozici již v listopadu 2002, tj. 
před vyhotovením vzorových smluv. Byla  
vypracována celá řada pokynů, jež byly zve-
řejněny na internetu. Cílené akce pro koor-dinátory, na něž byli pozváni zástupci všech 
projektů, se zabývaly zejména případnými  otázkami koordinátorů ke specifikům jed-notlivých nástrojů.49.
Komisi těší, že Účetní dvůr ocenil její trvalé 
úsilí o podporu lepšího pochopení nových  nástrojů v rámci 6. RP, včetně její rychlé  reakce na externí hodnocení. Evropská  výzkumná obec novým nástrojům celkově  
dobře porozuměla a náležitě je využívala.
50.
Se zavedením nových nástrojů byla nevy-
hnutelně spojena nutnost, aby se navrho-
vatelé seznámili s novinkami souvisejícími  
s vedením jednání a předkládáním údajů; to si nezřídka vyžádalo další kontakty a výměny mezi samotnými účastníky, které jsou vždy časově náročné. Doba předcházející uzavření 
smluv se prodloužila mimo jiné proto, že  
zákonodárný orgán (v tomto případě Rada) 
Komisi ukládá povinnost získat (kladné) sta-
novisko pro všechny integrované projekty  a sítě excelence, jež mají být financovány  
(bez ohledu na výši příspěvku Společenství). 
Tato doba je navíc srovnatelná s dobou, kte-
rou potřebují jiné velké financující agentury 
po celém světě. Co se týká procesu vyjed-
návání, byl rozsah projektu měněn vždy na 
základě právního rámce RP.
51.
Komise uznává připomínky Účetního dvora. Připomíná však, že jedním z nejdůležitějších aspektů těchto nových nástrojů, na nějž opa-kovaně upozorňovaly jednotlivé pokyny, byla větší úloha samotných konsorcií (a zejména koordinátorů) při interním řízení projektu.
ODPOVĚDI
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?39
52.
Komise zdůrazňuje význam monitorování  
projektů, které je prováděno za pomoci  různých prostředků, včetně podrobné  pozornosti ze strany vedoucích pracovníků odpovědných za projekt. Uznává však, že  
existovaly určité případy (často z individu-
álních a zvláštních důvodů), kdy nebyl nezá-vislý přezkum proveden.
53.
Pro všechna GŘ zabývající se výzkumem  
byl vyhotoven společný vzor zprávy kont-rolorů. Byly vypracovány rovněž základní  společné pokyny, které byly poskytnuty jed-notlivým útvarům, aby je přizpůsobily svým 
potřebám.
55.
Komise potvrzuje zjištění Účetního dvora.  Chce však zdůraznit, že se příspěvek EU  
soukromému sektoru v 6. RP v porovnání  
s 5. RP podstatně zvýšil (o více než 1 mili-
ardu EUR). Je rovněž pravda, že se situace  
v jednotlivých odvětvích liší. Komise se  
domnívá, že 6. RP měl pozitivní dopad na  
konkurenceschopnost průmyslu, a dodává, že přihlédneme-li k veřejným a soukromým 
organizacím, které vykonávají komerční čin-nosti (podnikatelský sektor), je míra účasti podobná jako u 5. RP.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
57.
Komise má za to, že se RP vždy řídí solidní 
logikou zásahu. V 6. RP zajistily legislativní 
akty, pracovní programy Komise a infor-mační materiály různého druhu soudržný  tok mnoha informací o logice zásahu, cílech, 
důvodech úsilí a jejich evropské přidané hod-
notě a dále o plánovaných opatřeních, zása-dách a operativním rámci uplatňování všech 
používaných nástrojů, jakož i další užitečné 
informace pro navrhovatele a účastníky  
projektů. Vzhledem zejména k inherentní  
nejistotě výsledků výzkumu je proble-matické zajistit, aby všechny cíle přesně  
odpovídaly stanoveným definicím kritérií  
„SMART“. Navzdory skutečnosti, že tento pří-
stup nebyl výslovně stanoven ve finančním 
nařízení platném v době přípravy a přijetí  
6. RP, byly základní prvky přístupu „SMART“ 
promítnuty do pracovních programů Komise v rámci 6. RP. V 7. RP obsahují všechny  
pracovní programy přehledy očekávaných  
dopadů, které jsou v souladu s cíli, zásadami 
a činnostmi stanovenými ve zvláštních pro-
gramech. Komise se domnívá, že 6. RP byl  náležitě monitorován a vyhodnocen.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?40
Doporučení č. 1
Komise se domnívá, že se RP vždy řídí solidní 
logikou zásahu, díky níž je lze účinně vyhod-nocovat a monitorovat. V 7. RP, jenž byl  
vypracován na základě podrobného posou-
zení dopadů ex ante , obsahují všechny  
pracovní programy přehledy očekávaných  dopadů, které jsou v souladu s cíli, zásadami a činnostmi stanovenými ve zvláštních pro-
gramech. To přispěje k tomu, že bude dále posílen systém hodnocení a monitorování. 
Cíle výzkumu a politiky v oblasti výzkumu, 
včetně cílů zaměřených na strukturování  
výzkumného úsilí, již nejsou v 7. RP shrno-
vány v samotných „nástrojích“, nýbrž jsou  jednoznačně a výslovně stanoveny v pracov-
ních programech. Pro každé téma, pro něž  
mají být předloženy návrhy, jsou stanoveny 
vědecké cíle, rozsah činnosti a údaje o oče-
kávaných výsledcích.
58.
Komise vítá závěr Účetního dvora, že audito-
vané nástroje 6. RP podporovaly dobrou úro-
veň spolupráce účastníků projektů v oblasti 
výzkumu. Vzhledem k tomu, že návrhy odpo-
vídají „očekáváním“ a projekty skutečnosti a že při provádění projektů mohou vyvstat 
neočekávané problémy, nepřekvapuje, že  některé projekty mohou být vyhodnoceny  méně pozitivně než návrhy, z nichž tyto pro-jekty vycházely.59.
U velkého počtu sítí excelence bylo dosa-
ženo trvalé integrace mezi partnery a cel-ková kvalita projektů byla považována za  
vysokou (celkové posouzení na obrázku 5  
ukazuje, že kvalita sítí excelence je „přija-telná“ a „dobrá až vynikající“ ve více než 80 % případů). U téměř dvou třetin sítí excelence 
došlo k celkové restrukturalizaci činností  
a integraci mezi partnery. Možnost pokra-čujícího financování některých slibných sítí 
excelence z 6. RP v rámci 7. RP je řešena na 
základě individuálního posouzení. Ve sku-
tečnosti může být doba trvání sítí excelence 
z 6. RP prodloužena v rámci 7. RP, avšak  bez nového financování (takovéto případy  
v současnosti existují). V řádně odůvodně-
ných případech by dále bylo možno uvažovat 
o nových sítích excelence.
60.
Je třeba rozlišovat mezi možným rozsahem finanční integrace a zásadou spolufinanco-
vání, kterou se řídí všechny projekty v rámci 
6. RP. Po účastnících integrovaných pro-
jektů nebylo požadováno, aby kromě vlast-
ního podílu spolufinancování přilákali i jiné zdroje financování. Komise bere na vědomí 
různé chování v jednotlivých tematických  oblastech rámcového programu, pokud jde o přilákání dalších soukromých a veřejných finančních prostředků.
Doporučení č. 2
Komise vyhodnotila tyto nástroje 6. RP za  pomoci různých nástrojů. Co se týká pokra-
čujícího financování sítí excelence z 6. RP,  
dospěla Komise na základě zprávy skupiny  odborníků o budoucnosti sítí excelence  k podobnému závěru.
ODPOVĚDI
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?41
61.
Komise uznává závěry Účetního dvora. Pře-
sto však poukazuje na skutečnost, že to  nesnižuje úlohu RP, pokud jde o jeho pří-
spěvek k podpoře konkurenceschopnosti  
průmyslu.
Dodává dále, že přihlédneme-li k veřejným 
a soukromým organizacím, které vykonávají 
komerční činnosti (podnikatelský sektor), je míra účasti podobná jako v případě 5. RP.
62.
Co se týká 7. RP, je dosud příliš brzy na to, 
vyvozovat v průběhu tohoto sedmiletého  RP jakýkoli konečný úsudek ohledně účasti malých a středních podniků.
63.
6. RP tvoří velmi malou část (přibližně 5 %) 
z celkových finančních prostředků posky-
tovaných v Evropě na výzkum, a jeho vliv  v oblasti, v níž musí hrát prvořadou roli člen-
ské státy, je proto z podstaty věci omezený. 
Komise se však domnívá, že 6. RP významně 
podpořil výzkumné úsilí.
Doporučení č. 3
Komise trvale prověřuje prostředí výzkumu, 
sleduje vnitrostátní politiky v oblasti VaV  a vyvíjí aktivní úsilí o další investice do  výzkumu, v neposlední řadě prostřednictvím 
otevřené metody koordinace.65.
Komise se aktivně snažila řešit případně  
vzniklé problémy v rámci omezení uložených stávajícím legislativním rámcem. Pozname-
nává, že velký počet projektů v rámci nových 
nástrojů a odpovídající zapojení tisíců účast-níků a rovněž celkově dobré výsledky, jež  u nich byly zaznamenány, prokazují, že pří-
padné nedostatky nebyly pro celkové vyu-
žití integrovaných projektů a sítí excelence důležité.
Doporučení č. 4
Komise souhlasí s tím, že jasné a včasné  pokyny, rychlejší proces zadávání zakázek  a lepší monitorování projektů jsou velmi  
důležitými prvky při provádění evropských 
RP pro výzkum. Komise musí při plnění svých 
povinností neustále zajišťovat rovnováhu  
mezi dvěma vzájemně obtížně sladitelnými 
cíli, a to mezi rychlým vyplácením finanč-
ních prostředků a potřebou zajistit jejich  odpovědné rozdělení smluvním partnerům 
v daném legislativním prostředí.

ODPOVĚDI
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle ?43
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 8/2009
„Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle?
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie2009 – 41 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-403-6doi:10.2865/62978

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
ŠESTÝ RÁMCOVÝ PROGRAM ZAVEDLA EU NA PODPORU VĚDECKÉHO 
A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE V EVROPĚ V OBDOBÍ 2002–2006. ÚČETNÍ DVŮR ZKOUMAL, DO JAKÉ MÍRY DVA HLAVNÍ NÁSTROJE TOHOTO 
PROGRAMU, „SÍTĚ EXCELENCE“ A „INTEGROVANÉ PROJEKTY“ , ÚČELNĚ 
PŘISPĚLY K DOSAŽENÍ JEHO CÍLŮ. ÚČETNÍ DVŮR DOSPĚL K ZÁVĚRU, ŽE TYTO NÁSTROJE PŘISPĚLY K DOSAŽENÍ OBECNÉHO CÍLE PROGRAMU, JÍMŽ BYLA PODPORA ÚČELNÉ VÝZKUMNÉ SPOLUPRÁCE, NICMÉNĚ ŽE JEJICH SPECIFICKÝCH CÍLŮ BYLO DOSAŽENO POUZE ČÁSTEČNĚ.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-09-010-CS-C