EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 6.7.2021 COM(2021) 390 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ EMPTY Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství









{SWD(2021) 180 final}



Úvod – Posílení rámce EU pro udržitelné financování Změna klimatu a znehodnocování životního prostředí definují globální výzvy naší doby. Státy na celém světě uznávají naléhavou potřebu se těmto výzvám postavit, o čemž svědčí jejich podpora Pařížské dohody a Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, a stanovují si proto ambiciózní cíle. EU přijala na základě Zelené dohody pro Evropu řadu ambiciózních závazků, zejména s cílem stát se do roku 2050 prvním klimaticky neutrálním kontinentem a snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů nejméně o 55 % ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Za cíl si klade rovněž posílit svou odolnost vůči změně klimatu, zvrátit úbytek biologické rozmanitosti i všeobecnější zhoršování životního prostředí a zároveň v tomto procesu nikoho neopomíjet. K dosažení těchto cílů je třeba sladit všechny zdroje financování – veřejné i soukromé, vnitrostátní i mnohostranné. EU musí spolupracovat s aktéry na celosvětové úrovni a zároveň také se zeměmi s nízkými a středními příjmy při jejich přechodu k udržitelnosti. Při plnění těchto cílů, jakož i při podpoře udržitelného oživení hospodářství po pandemii COVID-19 bude hrát klíčovou úlohu rámec EU pro udržitelné financování. Jen ke splnění cíle snížení emisí v energetických systémech stanoveného do roku 2030 bude Evropa v tomto desetiletí potřebovat dodatečné investice ve výši přibližně 350 miliard EUR ročně, na další cíle v oblasti životního prostředí bude nutno vynaložit 130 miliard EUR. S tím, jak vzrůstá naléhavost výzev v oblasti klimatu a životního prostředí, budou pravděpodobně čím dál více upozaďovány investice do neudržitelných činností a aktiv. Nedostatečná integrace těchto rizik brání adekvátnímu přerozdělování zdrojů a hrozí tak, že v budoucnu bude muset docházet k následným úpravám s nepříznivými důsledky pro finanční stabilitu. Regulace v oblasti životního prostředí musí být tudíž doplněna o rámec pro udržitelné financování, který směřuje finance do investic, jež vystavení těmto rizikům v oblasti klimatu a životního prostředí snižují. Rámec pro udržitelné financování může veřejným orgánům usnadnit získávání udržitelného kapitálu. EU v tomto ohledu podniká významné kroky již nyní. V rámci víceletého finančního rámce (VFR) pro období 2021–2027 a nástroje Next Generation EU (NGEU) si klade za cíl vynaložit až 605 miliard EUR na projekty zabývající se řešením klimatické krize a 100 miliard EUR na projekty pro podporu biologické rozmanitosti. Ze 750 miliard EUR přidělených na nástroj Next Generation EU bude 30 % získáno vydáním zelených dluhopisů NGEU. Na podporu zelené transformace již rovněž podnikla důležité kroky skupina Evropské investiční banky, která je „klimatickou bankou EU“. Vzhledem k tomu, že požadovaný rozsah investic značně přesahuje kapacitu veřejného sektoru, hlavním cílem rámce pro udržitelné financování je směrovat do příslušných hospodářských činností soukromé finanční toky. Soukromý zájem o udržitelné investice v posledních letech sice značně vzrostl, je však nutno jej podpořit rámcem pro udržitelné financování, který bude jasný, jednotný a spolehlivý. Právě takový rámec proto nyní EU zavádí. Díky vzájemné podpoře rámce pro udržitelné financování a unie kapitálových trhů vzniká více příležitostí pro podniky a investory. Dobře integrované a efektivní kapitálové trhy by měly působit jako katalyzátor účinné mobilizace a přidělování kapitálu na udržitelné investice. Dynamika agendy politiky udržitelného financování zase zdůrazňuje význam a naléhavost úsilí o to, aby byl v Evropské unii vybudován skutečně jednotný a udržitelný kapitálový trh. V roce 2018 přijala Komise svůj první akční plán pro financování udržitelného růstu. Na základě tohoto plánu zavedla EU tři základní prvky udržitelného finančního rámce :1) systém klasifikace neboli „taxonomii“ udržitelných činností, 2) rámec pro zveřejňování informací pro nefinanční a finanční společnosti a 3) investiční nástroje, včetně referenčních hodnot, standardů a označení . Prvním základním prvkem je taxonomie EU. Cílem nařízení o taxonomii je poskytnout spolehlivý vědecky podložený klasifikační systém, který nefinančním a finančním společnostem umožní sdílet společnou definici udržitelnosti, a tím poskytnout ochranu před tzv. lakováním nazeleno. Druhým základním prvkem je povinný režim zveřejňování informací pro nefinanční i finanční společnosti, který investorům poskytuje informace, aby mohli činit informovaná rozhodnutí o udržitelných investicích. Požadavky na zveřejňování zahrnují dopad činností podniku na životní prostředí a společnost, jakož i obchodní a finanční rizika, jimž podnik čelí v důsledku své angažovanosti v oblasti udržitelnosti (koncept „dvojí významnosti“). V této souvislosti nyní Komise přijala akt v přenesené pravomoci podle nařízení o taxonomii, který upřesňuje informace, jež mají finanční a nefinanční podniky ohledně svého vlivu na životní prostředí na základě taxonomie EU zveřejňovat. Režim EU pro zveřejňování informací o udržitelnosti pro finanční a nefinanční společnosti Nástroj Návrh směrnice o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (CSRD) Nařízení o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (SFDR) Nařízení o taxonomii Rozsah působnosti Všechny velké společnosti v EU a všechny kótované společnosti (kromě kótovaných mikropodniků) Účastníci finančního trhu nabízející investiční produkty a finanční poradci Účastníci finančního trhu, všechny společnosti, na něž se vztahuje CSRD Zveřejňování informací Zpráva na základě formálních standardů výkaznictví a podléhající externímu auditu Zveřejňování informací na úrovni subjektu a na úrovni produktů o rizicích týkajících se udržitelnosti a hlavních nepříznivých dopadech Obrat, kapitál a provozní výdaje ve vykazovaném roce z výrobků nebo činností souvisejících s taxonomií Stav V jednání, očekává se použití od roku 2023 Použije se ode dne 10. března 2021 Použije se od ledna 2022 Tyto požadavky na zveřejňování informací dále doplňuje požadavek zahrnutí preferencí týkajících se udržitelnosti do investičního a pojišťovacího poradenství . Třetím základním prvkem je soubor investičních nástrojů včetně referenčních hodnot, standardů a označení. Ty usnadňují účastníkům finančního trhu sladění investičních strategií s cíli EU v oblasti klimatu a životního prostředí a zároveň pro účastníky trhu zajišťují vyšší transparentnost. Jedná se jak o cíle referenčních hodnot EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem, tak i referenčních hodnot EU navázaných na Pařížskou dohodu, které byly vytvořeny nařízením EU o referenčních hodnotách pro klima. Komise nyní přijímá legislativní návrh normy pro evropské zelené dluhopisy. Tento návrh vytvoří vysoce kvalitní dobrovolný standard, který bude k dispozici všem emitentům s cílem přilákat udržitelné investice. Rozšíření ekoznačky EU na finanční produkty navíc poskytne retailovým investorům důvěryhodné, spolehlivé a široce uznávané označení pro retailové finanční produkty. V průběhu několika málo let bylo při budování základů rámce pro udržitelné financování dosaženo významného pokroku. Příprava tří základních prvků již probíhá, další práce je však stále ještě před námi. Komise je odhodlána dokončit provádění svého ambiciózního akčního plánu z roku 2018. Od roku 2018 nicméně došlo ke změně toho, co je z našeho pohledu ke splnění cílů udržitelnosti zapotřebí, a změnil se také globální kontext. Z těchto důvodů je nutno posunout strategii EU pro udržitelné financování do nové fáze. Tato strategie vymezuje čtyři hlavní oblasti, v nichž jsou zapotřebí další opatření k tomu, aby mohl finanční systém plně podpořit přechod hospodářství k udržitelnosti. Za účelem poskytnutí informací pro tuto strategii si Komise vyžádala poradenství od platformy pro udržitelné financování a v roce 2020 uskutečnila rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami . Strategie rovněž doplňuje další iniciativy Zelené dohody pro Evropu, jako je například balíček „Fit for 55“. I.Financování přechodu reálné ekonomiky k udržitelnosti Přechod k cílům EU v oblasti udržitelnosti vyžaduje bezprecedentní úsilí o zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, o obnovu přírodního kapitálu a posílení odolnosti a širšího sociálního kapitálu, to vše v rámci udržitelného oživení hospodářství po krizi způsobené koronavirem. Způsoby transformace hospodářských subjektů s různými výchozími pozicemi a různými podnikatelskými strategiemi se budou značně lišit, ale všechny by měly být v konečném důsledku s cíli EU v souladu.

Úsilí EU se doposud zaměřovalo především na podporu investičních toků do hospodářských činností, které již ekologicky udržitelné jsou, a do plánů plného přechodu k udržitelnosti. Je však zapotřebí rozšířit podpůrný rámec, který bude řešit financování dílčích kroků při bezodkladném přechodu činností ke klimatické neutralitě a ke splnění environmentálních cílů EU. Komise požádala platformu pro udržitelné financování o poradenství ohledně možností, jak podporovat a rozpoznávat investice do hospodářských činností podporujících postupný přechod k udržitelnosti . Uznávání úsilí souvisejícího s přechodem k udržitelnosti Společnosti, emitenti a investoři mohou již k ekologizaci svých činností a portfolií využívat taxonomii EU, stávající rámec by však mohl být upraven tak, aby bylo možno lépe uznávat investice do dílčích kroků na cestě k udržitelnosti. Pokud totiž takové investice nevedou k udržování závislosti na technologiích s vysokými uhlíkovými emisemi, mohou snížit škodlivé dopady na klima a životní prostředí. Jakožto první krok Komise zváží předložení legislativního návrhu, který by schvaloval a podporoval financování určitých hospodářských činností zejména v energetice, včetně plynárenství, které přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů způsobem podporujícím přechod na klimatickou neutralitu během tohoto desetiletí; tuto iniciativu již Komise oznámila ve svém sdělení z dubna 2021. Komise dále zváží možnosti rozšíření taxonomie nad rámec environmentálně udržitelných činností s cílem případně uznat činnosti se střední úrovní vlivu na životní prostředí. Tento přístup by mohl pomoci zvýšit transparentnost a mobilizovat finanční prostředky na hospodářské činnosti, které jsou na věrohodné cestě k udržitelnosti, za současného zohlednění sociálních aspektů transformace. Komise do konce roku 2021 zveřejní zprávu popisující ustanovení, která by se vztahovala na hospodářské činnosti bez významného dopadu na udržitelnost životního prostředí a na hospodářské činnosti, které udržitelnost životního prostředí významným způsobem poškozují . Zahrnutí dalších udržitelných činností do taxonomie EU Jak Komise oznámila ve svém sdělení z dubna 2021, v souladu s požadavky nařízení o taxonomii přijme doplňující akt v přenesené pravomoci týkající se klimatické taxonomie, který se bude vztahovat na činnosti dosud nezahrnuté v prvním aktu v přenesené pravomoci týkajícím se klimatické taxonomie EU, jako je například zemědělství a některá odvětví energetiky. Akt v přenesené pravomoci se bude vztahovat i na činnosti v oblasti jaderné energetiky, a to na základě specifického procesu odborného přezkumu, který Komise za tímto účelem stanovila, a v souladu s ním . Komise přijme tento doplňkový akt v přenesené pravomoci co nejdříve po dokončení procesu zvláštního přezkumu v létě 2021. Doplňkový akt v přenesené pravomoci se bude týkat rovněž zemního plynu a souvisejících technologií coby přechodných činností, a to do té míry, do jaké spadají do působnosti čl. 10 odst. 2 nařízení o taxonomii EU. V této souvislosti budou posouzeny výhody ustanovení o skončení platnosti přechodných činností. Dále Komise přijme technická screeningová kritéria pro zbývající čtyři environmentální cíle podle nařízení o taxonomii: ochranu vodních zdrojů, přechod k oběhovému hospodářství, prevenci znečištění a ochranu biologické rozmanitosti. Kritéria pro tyto cíle stanoví Komise v aktu v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v nařízení o taxonomii, který má být přijat v první polovině roku 2022 a poté bude platit od roku 2023. Výsledkem bude usnadnění environmentálně udržitelných investic nad rámec ochrany klimatu. Rozšíření rámce standardů a označení udržitelného financování Standardy a označení mohou pomoci směrovat financování ke společnostem, emitentům a investorům při jejich přechodu k udržitelnějším činnostem a obchodním modelům. Investorům mohou rovněž pomoci vytvořením transparentního a důvěryhodného rámce, který zabrání lakování nazeleno. Aby se usnadnily dodatečné kapitálové toky do dílčích přechodových kroků, bude Komise pracovat na dalších označeních dluhopisů, například jako „dluhopisy spojené s přechodem k udržitelnosti“ nebo „dluhopisy spojené s udržitelností“. Do budoucna by obecnější rámec pro označování finančních nástrojů mohl pomoci zajistit na udržitelných finančních trzích jasnost, transparentnost a soudržnost. Umožnil a podpořil by budoucí tržní inovace a zároveň by zajistil minimální úroveň transparentnosti a důvěryhodnosti, pokud jde o faktory udržitelnosti označení vyvinutých trhem. Kromě finančních nástrojů zváží Komise také označení referenčních hodnot zohledňujících faktory environmentálních, sociálních a správních (ESG) kritérií a minimální kritéria udržitelnosti pro finanční produkty, které podporují environmentální nebo sociální charakteristiky. V neposlední řadě lze zvážit úpravy nařízení o prospektu s cílem vytvořit minimální požadavky na srovnatelnost, transparentnost a harmonizaci informací dostupných pro všechny cenné papíry ESG. Opatření 1: Za účelem vytvoření komplexnějšího rámce udržitelnosti a podpory financování dílčích kroků směřujících k udržitelnosti Komise učiní následující kroky: a)zváží předložení legislativního návrhu, který by podpořil financování určitých hospodářských činností, zejména v odvětví energetiky, které přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů; b)zváží možnosti rozšíření rámce taxonomie EU s cílem případně uznat hospodářské činnosti, které jsou dílčím krokem směrem k udržitelnosti; c)přijme doplňující akt EU v přenesené pravomoci týkající se taxonomie v oblasti klimatu, který se bude vztahovat na nová odvětví, včetně zemědělství a některých činností v oblasti energetiky; d)v rámci taxonomie EU přijme do 2. čtvrtletí 2022 akt v přenesené pravomoci zahrnující zbývající čtyři environmentální cíle, tj. ochranu vodních zdrojů, ochranu biologické rozmanitosti, prevenci znečištění a přechod k oběhovému hospodářství a e)zváží obecný rámec pro označování finančních nástrojů, bude připravovat další označení dluhopisů, např. „dluhopisy spojené s přechodem k udržitelnosti“ nebo „dluhopisy spojené s udržitelností“, označení referenčních hodnot ESG, minimální kritéria udržitelnosti finančních produktů, která podporují environmentální nebo sociální charakteristiky, a zavede cílené zveřejňování prospektů. II.Směřování k inkluzivnějšímu rámci pro udržitelné financování Lepší zpřístupnění udržitelného financování pro retailové investory a malé a střední podniky Pro přechod k udržitelnosti mají klíčový význam občané jakožto retailoví investoři nebo spotřebitelé a malé a střední podniky. Pro podporu zeleného oživení bude zásadní také množství udržitelných projektů malého rozsahu rozvíjených na místní úrovni. Cílem unie kapitálových trhů a rámce pro udržitelné financování bude společně poskytnout malým a středním podnikům více příležitostí k financování a podpořit větší účast retailových investorů na kapitálových trzích.

Když jednotlivci a domácnosti získají k udržitelným financím přístup, mohou hrát při transformaci ekonomiky důležitou úlohu. Například zelené půjčky mohou pomoci domácnostem a malým a středním podnikům zlepšit energetickou náročnost jejich budov nebo přejít na vozidla s nulovými emisemi. Za účelem podpory poskytování zelených soukromých půjček požádá Komise o stanovisko k definici a možným podpůrným nástrojům pro zelené soukromé půjčky a zelené hypotéky Evropský orgán pro bankovnictví (EBA). Možnosti, jak podpořit využívání hypoték zaměřených na energetickou účinnost, Komise prozkoumá také v rámci přezkumu směrnice o hypotečních úvěrech. Hlavním kontaktním místem pro retailové investory jsou finanční poradci. Ti proto musejí být kvalifikováni k tomu, aby využívání udržitelného financování podporovali. S výhradou dalšího posouzení bude tedy Komise větší zapojení retailových investorů podporovat snahou o zvyšování odbornosti finančních poradců v oblasti udržitelnosti. Kromě toho Komise společně s OECD a její Mezinárodní sítí pro finanční vzdělávání (INFE) pracují na zlepšení finanční gramotnosti občanů, v rámci čehož se chystají zveřejnit společné rámce finančních kompetencí pro dospělé a mladé, které budou odrážet dovednosti a znalosti, jež jednotlivcům umožní podpořit vlastní finanční blahobyt a získat přístup k dalším možnostem udržitelného financování. Hospodářství EU zahrnuje 23 milionů malých a středních podniků, které by měly mít větší přístup k poradenským službám v oblasti udržitelnosti dle svých specifických potřeb. Vinou krize COVID-19 je pro malé a střední podniky obtížnější přilákat finanční prostředky, které při přechodu k udržitelnému podnikání potřebují. Často jim také chybí schopnosti a povědomí nutné k využívání příležitostí, které jim udržitelné finanční nástroje mohou nabídnout. Komise je připravena podpořit členské státy v úsilí o budování kapacit a poskytování technického poradenství ohledně toho, jak mohou malé a střední podniky dobrovolně podávat zprávy o rizicích a dopadech v oblasti udržitelnosti . Za tímto účelem a v souladu s navrhovaným dokumentem CSRD vypracuje Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG) zjednodušený dobrovolný standard pro podávání zpráv o udržitelnosti, který malým a středním podnikům poskytne přiměřený nástroj. Kromě toho Program InvestEU poskytne mechanismy pro snižování rizik a pilíř pro malé a střední podniky programu pro jednotný trh bude malým a středním podnikům poskytovat poradenské služby prostřednictvím sítě Enterprise Europe Network a společné klastrové iniciativy. Využití příležitostí, které nabízejí digitální technologie Digitální technologie mohou občanům, investorům a malým a středním podnikům poskytnout zásadní řešení pro podporu jejich přechodu k udržitelnosti. Komise umožní a podpoří inovativní řešení, která pomohou malým a středním podnikům využívat digitální udržitelné finanční nástroje, a podpoří retailové investory v tom, aby porozuměli dopadu finančních produktů na udržitelnost. Technologické inovace, jako je umělá inteligence, technologie blockchain, data velkého objemu a internet věcí, hrají v udržitelném financování významnou úlohu. Ke zpřístupnění tohoto potenciálu přispějí také další iniciativy EU jako například začlenění informací souvisejících s udržitelností do jednotného evropského přístupového místa pro finanční a nefinanční informace (ESAP) a rámce pro otevřené financování. Digitální technologie jsou sice důležitými faktory umožňujícími transformaci, existují však i obavy ohledně dopadu na životní prostředí a rostoucí energetické potřeby datových center a technologií sdíleného registru, zejména kryptoaktiv. Komise posoudí dopad digitálních finančních technologií na udržitelnost. EU by měla převzít vedoucí úlohu při zajišťování toho, aby tyto infrastruktury byly do roku 2030 klimaticky neutrální a energeticky účinné. Akt EU v přenesené pravomoci týkající se taxonomie v oblasti klimatu již stanoví technická screeningová kritéria pro datová centra a digitální řešení, která významně přispívají k cílům taxonomie EU a která by následně měla být rozšířena tak, aby zahrnovala více činností pro rozvoj udržitelných digitálních řešení a využívání udržitelných kryptoaktiv. Pojištění: poskytování větší ochrany před klimatickými a environmentálními riziky Finanční systém může lépe chránit hospodářství i společnost před určitými riziky souvisejícími s klimatem a přírodními katastrofami zvýšením pojistného krytí. Malé zvýšení pojistného krytí může výrazně snížit ekonomické náklady daňových poplatníků a vlád v důsledku katastrof souvisejících s klimatem. Nedávno přijatá strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu vytvoří podmínky umožňující podpořit odolnost společnosti vůči změně klimatu a snížit rizika. Přehled ukazatelů pojištění proti přírodním katastrofám vypracovaný Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) naznačí možné nedostatky v pojistném krytí v členských státech. Kromě toho Komise zahájí dialog o odolnosti vůči změně klimatu mezi pojistiteli, zajistiteli, veřejnými orgány a dalšími zúčastněnými stranami s cílem vyměňovat si osvědčené postupy a určit způsoby, jak odstranit nedostatky v ochraně klimatu, a to buď prostřednictvím doporučení, nebo dobrovolných závazků. Podpora důvěryhodných sociálních investic Oživení hospodářství po pandemii zdůraznilo potřebu spravedlivého přechodu k udržitelnému financování, který podpoří pracovníky a jejich komunity zasažené transformací hospodářských činností. Prudký nárůst emisí sociálních dluhopisů ukazuje, že investoři stále více hledají investiční příležitosti s pozitivními sociálními výsledky, které prosazují lidská práva. Tento trend povzbuzuje finanční instituce, aby zintenzivnily spolupráci se společnostmi s cílem pomoci jim začlenit lidská práva a sociální faktory do jejich strategií a činností. Požadavky na zveřejňování informací o udržitelném financování pro účastníky finančního trhu již určité sociální faktory zahrnují, jsou však zapotřebí další kroky. Do prosince 2022 Komise naváže spolupráci s evropskými orgány dohledu na přezkumu regulačních technických norem v rámci nařízení SFDR s cílem vyjasnit ukazatele hlavních nepříznivých dopadů souvisejících s klimatem a životním prostředím a hlavních nepříznivých dopadů v oblasti sociálních a zaměstnaneckých otázek, dodržování lidských práv, boje proti korupci a boje proti úplatkářství. Kromě toho Komise do konce roku 2021 zveřejní zprávu o ustanoveních týkajících se sociální taxonomie, jež vyžaduje nařízení o taxonomii . Kromě toho Komise předloží návrh týkající se udržitelné správy a řízení společností, jehož cílem je zajistit, aby se společnosti s riziky týkajícími se udržitelnosti dokázaly vypořádat a mohly těžit z příležitostí, které cesta k udržitelnosti přináší. Ekologické sestavování rozpočtu a mechanismy sdílení rizik Ačkoli není možné všechny investiční potřeby financovat pouze z veřejných finančních prostředků, veřejné prostředky hrají vedle soukromého financování významnou úlohu. Komise dále posiluje začleňování otázek klimatu a biologické rozmanitosti do rozpočtu EU. Ekologické rozpočtové nástroje již využívá v ročním rozpočtovém cyklu EU. V rámci provádění víceletého finančního rámce pro období 2021–2027 a související interinstitucionální dohody o jejích závazcích týkajících se výdajů na klima a biologickou rozmanitost bude tato činnost dále posílena. Komise je odhodlána vypracovat aktualizované a posílené metodiky sledování klimatu i biologické rozmanitosti. Tyto metodiky budou klíčové pro sledování toho, zda jsou výdaje v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti v rámci víceletého finančního rámce pro období 2021–2027 v souladu s cíli EU. Komise rovněž úzce spolupracuje s členskými státy na větším využívání ekologických rozpočtových nástrojů. Mimo jiné vypracovala referenční rámec pro ekologické sestavování rozpočtu a provádí každoroční průzkumy stávajících postupů při ekologickém sestavování rozpočtu v EU s cílem podpořit řadu členských států, které chtějí k ekologickým prioritám přesměrovat svůj vnitrostátní rozpočet. Proces vzájemného učení s cílem zajistit, aby rozpočtové politiky a výdaje byly v souladu se závazky EU v oblasti životního prostředí, podporuje analytická práce, technická podpora a odborná příprava, jakož i výroční konference. Sdílení rizik mezi veřejnými a soukromými investory může účinně řešit selhání trhu, která brání financování udržitelné infrastruktury a přechodu založeného na inovacích. Investiční plán pro udržitelnou Evropu, který je investičním pilířem Zelené dohody pro Evropu, má v příštím desetiletí mobilizovat nejméně 1 bilion EUR udržitelných investic od soukromých a veřejných subjektů. Program InvestEU poskytne kapacitu podstupovat rizika a podporu pro související poradenské iniciativy skupině EIB, národním podpůrným bankám a dalším finančním institucím. Před konáním konference OSN o klimatu (COP 26) uspořádá Komise ustavující setkání každoročního summitu o udržitelných investicích (Sustainable Investment Summit), aby zhodnotila pokrok dosažený v rámci iniciativ EU zahrnutých do investičního plánu pro udržitelnou Evropu. Opatření 2: Za účelem zvýšení inkluzivnosti udržitelného financování Komise učiní následující kroky: a)požádá orgán EBA o stanovisko k definici a podpoře zelených půjček a hypoték, do roku 2022 prozkoumá možnosti, jak usnadnit jejich využívání, a zvýší přístup občanů a malých a středních podniků k poradenským službám v oblasti udržitelného financování;

b)Komise začlení údaje související s udržitelným financováním do datových prostorů v rámci evropské strategie pro data a ve spolupráci s platformou pro digitální finance zváží možná další opatření, která umožní a podpoří inovativní řešení využívající digitální technologie s cílem podpořit malé a střední podniky a retailové investory a c)určí nedostatky v pojistném krytí prostřednictvím přehledu ukazatelů pojištění proti přírodním katastrofám orgánu EIOPA a zahájí dialog o odolnosti vůči změně klimatu se všemi příslušnými zúčastněnými stranami (2022); d)do konce roku 2021 zveřejní zprávu o sociální taxonomii a e)posílí metodiku sledování výdajů v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti, podpoří členské státy, které chtějí přesměrovat svůj vnitrostátní rozpočet k ekologickým prioritám, a uspořádá před konferencí COP 26 ustavující výroční summit o udržitelných investicích. III.Zvýšení odolnosti finančního sektoru a jeho přínosu k udržitelnosti: hledisko dvojí významnosti V zájmu souladu se Zelenou dohodou pro Evropu bude muset být vůči rizikům spojeným se změnou klimatu a zhoršováním životního prostředí odolnější i celý finanční sektor jako takový, a zároveň musí tento sektor rovněž k udržitelnosti více přispívat. K tomu je nutný komplexní přístup spočívající v systematickém zohledňování jak rizik týkajících se udržitelnosti, jež mohou mít významný finanční dopad (outside-in), tak i dopadů finančních rozhodovacích procesů na udržitelnost (inside-out). Je zásadní, aby byly oba aspekty hlediska dvojí významnosti řádně integrovány tak, aby finanční sektor mohl aktivně a plně přispívat k úspěchu Zelené dohody pro Evropu. Posílení ekonomické a finanční odolnosti vůči rizikům týkajícím se udržitelnosti Rizika týkající se udržitelnosti jsou již dnes podstatná a do budoucna budou mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu a financování reálné ekonomiky. Fyzický dopad změny klimatu a úbytek biologické rozmanitosti vytvářejí rizika, která mohou být systémová a nemusí být patrná na úrovni jednotlivých aktiv. Rizika mohou vyplynout rovněž z neřízené a náhlé reakce na přechod k udržitelnému financování. Je proto nezbytné pochopit povahu a stupeň těchto rizik a jejich vzájemné působení a vývoj v čase. K zajištění důsledné integrace faktorů udržitelnosti do posuzování a řízení rizik ve finančním sektoru jsou zapotřebí další doplňkové kroky. Zohlednění rizik týkajících se udržitelnosti ve standardech účetního výkaznictví a účetnictví Komise důrazně podporuje mezinárodní úsilí o začlenění aspektů udržitelnosti do účetního výkaznictví a účetnictví a bude usilovat o nastavení co nejvyšší úrovně ambicí. Komise ve spolupráci s Evropskou poradní skupinou pro účetní výkaznictví (EFRAG), Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) a Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) posoudí, zda mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vhodně zohledňují rizika udržitelnosti. Jelikož standardy a postupy účetního výkaznictví určují hodnotu investic, jsou klíčovým prvkem pro začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do rozhodování na finančních trzích. Zejména by mělo být posouzeno, jak ve finančních výkazech uznávat a oznamovat příslušná klimatická a environmentální rizika řádně a včas. Za účelem podpory vypracování norem pro posuzování přírodního kapitálu v EU i v celosvětovém měřítku Komise rovněž zvyšuje intenzitu spolupráce v oblasti účetnictví biologické rozmanitosti a přírodního kapitálu s průmyslovými aktéry. Zvýšení transparentnosti ratingů a ratingových výhledů Ratingové agentury hrají ve finančním systému důležitou úlohu tím, že posuzují úvěrové riziko finančních a nefinančních emitentů. S ohledem na široké využívání ratingů zúčastněné strany nadále vyjadřují obavy ohledně nedostatečné transparentnosti v tom, jak ratingové agentury začleňují do svých metodik faktory udržitelnosti. S výhradou dalšího posouzení účinnosti stávajících opatření orgánem ESMA přijme Komise opatření ke zvýšení transparentnosti a k zajištění začlenění příslušných environmentálních, sociálních a správních faktorů do ratingů a výhledů při současném zajištění metodické transparentnosti. Identifikace a řízení rizik týkajících se udržitelnosti ze strany bank a pojišťoven Schopnost bank a pojišťoven identifikovat a řídit rizika týkající se udržitelnosti a absorbovat finanční ztráty, které z nich vyplývají, je klíčová pro finanční stabilitu a odolnost reálné ekonomiky během přechodu k udržitelnému financování. Ačkoli subjekty finančního sektoru a orgány dohledu usilují o zachycení klimatických a environmentálních faktorů v systémech řízení rizik a obezřetnostních kapitálových požadavcích, dosažený pokrok stále není dostačující. -Komise navrhne změny obezřetnostního rámce pro banky s cílem zajistit, aby byly faktory ESG důsledně začleňovány do systémů řízení rizik a dohledu nad nimi. Za tímto účelem budou stanoveny jasné požadavky na identifikaci, měření, řízení a sledování rizik týkajících se udržitelnosti v rámcích pro řízení rizik, včetně zátěžového testování bank v souvislosti se změnou klimatu. Jako doplnění a v rámci každoročního hodnocení dohledu bude také vyjasněna a posílena úloha orgánů dohledu při posuzování těchto rizik. Komise rovněž navrhne, aby Evropský orgán pro bankovnictví do dvou let (do roku 2023) předložil své průběžné hodnocení obezřetnostního zacházení s expozicemi souvisejícími s aktivy nebo činnostmi, které jsou výrazně spojeny s environmentálními a/nebo sociálními cíli. -Komise bude důsledně začleňovat rizika týkající se udržitelnosti do systémů řízení rizik pojistitelů a dohledu nad pojistiteli. Budou navrženy změny směrnice Solventnost II , včetně analýzy scénářů změny klimatu ze strany pojistitelů. Podobně jako v bankovním sektoru bude orgán EIOPA v pojišťovnictví posuzovat rozdíly v rizicích mezi expozicemi souvisejícími s environmentální a/nebo sociální udržitelností a jinými expozicemi. Řízení rizik týkajících se udržitelnosti na systémové úrovni Pro zvýšení odolnosti finančního systému vůči otřesům je nutná identifikace, měření a řízení rizik na systémové úrovni. Komise posílí spolupráci s evropskými orgány dohledu a Evropskou centrální bankou (ECB) s cílem zachytit, sledovat a zmírňovat všechna systémová rizika týkající se udržitelnosti, která mají dopad na dlouhodobou finanční stabilitu. Za tímto účelem se zintenzivní práce na vývoji soudržných a relevantních metodik a scénářů pro kvantifikaci rizik týkajících se udržitelnosti a zátěžových testů odolnosti finančního systému, které se budou vztahovat na příslušná finanční odvětví. Cílené zátěžové testování finančního systému Komise provede v rámci balíčku Fit-for-55. Finanční instituce jsou čím dál více vystaveny zrychlujícímu se zhoršování ekosystémů a úbytku biologické rozmanitosti, vyčerpávání přírodních zdrojů a vzrůstajícímu znečištění vody, ovzduší a půdy. Komise za účelem dalšího pokroku v úsilí o měření finančních rizik vyplývajících z významného úbytku biologické rozmanitosti a degradace ekosystémů vypracuje zprávu o měření a přítomnosti těchto rizik v EU. Zpráva Komise se rovněž zaměří na přístupy a metody měření těchto rizik a nastíní další kroky v této oblasti.

Pro efektivní řešení a řízení systémových rizik je nutné, aby vhodnými nástroji disponovaly také makroobezřetnostní orgány. S podporou evropských orgánů dohledu, Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) a ECB Komise v rámci nadcházejícího přezkumu obezřetnostního rámce bankovnictví na makroúrovni zváží, zda jsou makroobezřetnostní nástroje schopny řešit rizika finanční stability související se změnou klimatu. Ve střednědobém horizontu bude na základě doporučení evropských orgánů dohledu, ESRB a ECB Komise dále pracovat na rozšíření oblasti působnosti na nebankovní sektory a na environmentální rizika. Opatření 3: Za účelem posílení hospodářské a finanční odolnosti vůči rizikům týkajícím se udržitelnosti Komise učiní následující kroky: a)společně se skupinou EFRAG, orgánem ESMA a radou IASB bude pracovat na zjištění toho, jak mohou rizika týkající se udržitelnosti nejlépe zachytit standardy účetního výkaznictví; b)přijme opatření s cílem zajistit, aby byla příslušná rizika ESG systematicky a transparentně zachycována v ratinzích a ratingových výhledech, s přihlédnutím k dalšímu posouzení orgánem ESMA (2023); c)navrhne změny nařízení o kapitálových požadavcích a směrnice o kapitálových požadavcích s cílem zajistit konzistentní začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do systémů řízení rizik bank, včetně zátěžových testů v oblasti změny klimatu prováděných bankami (2021); d)navrhne změny směrnice Solventnost II s cílem důsledně začleňovat rizika udržitelnosti do řízení rizik pojistitelů, včetně analýzy scénářů změny klimatu prováděné pojistiteli (2021) a e)posílí dlouhodobou finanční stabilitu prostřednictvím užší spolupráce při posuzování rizik finanční stability, pravidelných zátěžových testů, posouzení makroobezřetnostních nástrojů a studie zaměřené na rizika vyplývající ze zhoršování životního prostředí a úbytku biologické rozmanitosti. Urychlení přispění finančního sektoru k úsilí o přechod k udržitelnému financování Kromě řízení rizik týkajících se udržitelnosti ze strany finančních institucí závisí úspěch Zelené dohody pro Evropu také na přispění všech hospodářských subjektů a na jejich motivaci ke splnění našich cílů. Za tímto účelem musí finanční instituce převést cíle EU v oblasti udržitelnosti do svých dlouhodobých strategií financování a rozhodovacích procesů. K tomu je třeba lepší měření, monitorování a pravidelné zveřejňování pokroku. Lepší stanovování cílů na základě vědeckých poznatků, zveřejňování a sledování závazků finančního sektoru Finanční instituce by měly zveřejňovat své vlastní plány přechodu k udržitelnosti a dekarbonizace, včetně průběžných a dlouhodobých cílů a toho, jak plánují snížit svou environmentální stopu. Klíčem k efektivnímu sledování účinnosti opatření v průběhu času bude vyšší transparentnost cílů, ukazatelů, definic a metodik. Návrh směrnice o podávání zpráv podniků o udržitelnosti bude vyžadovat, aby velké společnosti v EU a kótované společnosti včetně bank, pojistitelů a investorů zveřejňovaly cíle týkající se udržitelnosti a pokrok směrem k jejich dosažení. Kromě toho Komise na základě regulační technické normy v rámci nařízení SDFR posílí zveřejňování a účinnost dekarbonizačních opatření ze strany účastníků finančního trhu pro všechny investiční produkty. Jako první krok jsou v tomto ohledu chvályhodné i dobrovolné závazky finančních institucí na celosvětové úrovni, že přijmou strategické vědecky podložené cíle týkající se klimatu a udržitelnosti. Do doby, než budou možná další politická opatření v této oblasti, Komise přezkoumá, do jaké míry by další pokyny mohly zajistit, aby tyto dobrovolné závazky byly skutečně věrohodné, a bude v průběhu času sledovat pokrok v celé EU. V této fázi by finanční instituce mohly využívat taxonomii EU a další udržitelné finanční nástroje k pokroku při dosahování svých plánů na úrovni subjektů a portfolií. Vyjasnění fiduciárních povinností a pravidel správy a řízení investorů s cílem zohlednit příspěvek finančního sektoru k plnění cílů Zelené dohody Sladění finančních toků s cíli Zelené dohody pro Evropu vyžaduje další zohlednění dopadů udržitelnosti ve strategiích a investičních rozhodovacích procesech investorů. Dne 21. dubna 2021 zveřejnila Komise šest pozměňujících aktů v přenesené pravomoci, které vyžadují, aby finanční podniky, jako jsou poradci, správci aktiv a pojistitelé, zahrnuly do svých postupů z finančního hlediska podstatná rizika týkající se udržitelnosti a zvážily preference svých klientů v oblasti udržitelnosti. Další opatření bude nutno přijmout pro 125 000 penzijních fondů v EU, které spravují kolektivní systémy jménem přibližně 75 milionů Evropanů. Aby se zvýšilo přispění investorů a penzijních fondů k plnění cílů Zelené dohody, je zásadně důležité, aby jejich fiduciární povinnosti vůči účastníkům a příjemcům rovněž odrážely vnitřní rizika ESG spojená s investicemi v rámci investičních rozhodovacích procesů. -Komise požádá orgán EIOPA, aby posoudil potenciální potřebu rozšířit koncepci „dlouhodobého nejlepšího zájmu účastníků a příjemců“ a zavedl povinnost zohlednit dopady na udržitelnost v rámci penzijních investic. Cílem by bylo zajistit, aby rámec lépe odrážel preference účastníků a příjemců týkající se udržitelnosti a širší společenské a environmentální cíle. Komise ve spolupráci s evropskými orgány dohledu zváží a posoudí další opatření, která by umožnila všem příslušným účastníkům finančního trhu a poradcům zvažovat pozitivní a negativní dopady svých investičních rozhodnutí a produktů, které systematicky doporučují, na udržitelnost. -Komise přezkoumá příslušné rámce týkající se správy a zapojení investorů. V tomto ohledu zejména prozkoumá, jak by mohla lépe odrážet cíle EU v oblasti udržitelnosti směrnice o právech akcionářů II a jak by tato směrnice mohla být sladěna s celosvětově osvědčenými postupy pro pokyny týkající se správy. Zlepšení dostupnosti, integrity a transparentnosti průzkumů trhu ESG a ratingů Aby mohly finanční instituce vyvinout úsilí o přechod k udržitelnosti, budou potřebovat širokou škálu informací k identifikování rizik, příležitostí a dopadů souvisejících s udržitelností, jež se vztahují na jejich klienty a společnosti, do nichž investují. Za tímto účelem bude návrh směrnice CSRD vyžadovat, aby velké kótované společnosti v EU zveřejňovaly smysluplné, srovnatelné a výhledové údaje o udržitelnosti v celém finančním hodnotovém řetězci . Připravovaný návrh na vytvoření jednotného evropského přístupového místa navíc vytvoří celounijní mechanismus, který nabídne snadno dostupné, srovnatelné a digitálně využitelné databáze týkající se požadavků na veřejné podávání zpráv podniků, včetně informací o udržitelnosti. Na základě veřejné konzultace a posouzení dopadů přijme Komise opatření ke zvýšení spolehlivosti, srovnatelnosti a transparentnosti ratingů ESG. Ratingy ESG mají stále významnější dopad na fungování kapitálových trhů a na důvěru investorů v udržitelné produkty. Toto opatření bude vycházet ze studie Komise zveřejněné v lednu 2021, která odhalila nedostatečnou transparentnost činností poskytovatelů ratingů ESG, nízkou úroveň srovnatelnosti mezi jednotlivými ratingy a potenciální střety zájmů. Rostoucí poptávka po udržitelných investicích rovněž klade důraz na potřebu nestranného a spolehlivého výzkumu ESG založeného na transparentních a srovnatelných metodikách. Opatření 4: Za účelem zvýšení přispění finančního sektoru k udržitelnosti Komise učiní následující kroky:

a)zlepší zveřejňování cílů udržitelnosti a plánování transformace ze strany finančních institucí, posoudí, do jaké míry by další pokyny mohly zajistit důvěryhodnost dobrovolných závazků, a bude sledovat pokrok; b)požádá orgán EIOPA, aby posoudil, zda je třeba do roku 2022 přezkoumat fiduciární povinnosti penzijních fondů a investorů s cílem zohlednit dopady na udržitelnost v rámci procesů rozhodování o investicích, včetně správy a zapojení, a c)přijme opatření ke zvýšení spolehlivosti a srovnatelnosti ratingů ESG a na základě dalšího posouzení určitých aspektů výzkumu ESG rozhodne, zda jsou nutné další zásahy. Řešení problému tzv. lakování nazeleno EU již k řešení problému lakování nazeleno na finančních trzích podnikla důležité kroky. Pokusy o lakování nazeleno mohou vést k ohrožení dobré pověsti zúčastněných subjektů a ke ztrátě důvěry v udržitelné finanční produkty a finanční systém. Aby EU lakování nazeleno zabránila, zavedla požadavky na zveřejňování informací pro společnosti a investory a vytvořila nástroje ke zvýšení transparentnosti, jež pomáhají koncovým investorům rozlišovat důvěryhodné investiční příležitosti . Účinnost politik udržitelného financování však závisí také na odpovídající úrovni prosazování příslušných opatření v celé EU. Při sledování dodržování nařízení o udržitelném financování hrají klíčovou roli orgány dohledu, které musí plně využívat svých zákonných mandátů a pravomocí k ochraně investorů a spotřebitelů před nepodloženými tvrzeními o udržitelnosti. S podporou evropských orgánů dohledu Komise posoudí, zda jsou pravomoci, schopnosti a povinnosti v oblasti dohledu vhodné pro daný účel. Na základě tohoto posouzení a sledování rizik lakování nazeleno ze strany evropských orgánů dohledu Komise za účelem řešení tohoto problému zváží kroky k zajištění dostatečné a jednotné úrovně prosazování a dohledu. Sledování řádného přechodu finančního systému EU k udržitelnosti K dosažení klimatických cílů EU bude nutno, aby členské státy, orgány finančního dohledu a příslušné veřejné orgány spolupracovaly za účelem sledování pokroku v procesu přechodu k udržitelnosti. Komise ve spolupráci s platformou pro udržitelné financování vypracuje spolehlivý monitorovací rámec pro měření kapitálových toků do udržitelných investic. Zároveň bude členským státům nápomocna při posuzování chybějících investic a měření pokroku dosaženého jejich finančními odvětvími při plnění našich cílů v oblasti klimatu a životního prostředí . Při pomoci s důsledným začleněním hlediska dvojí významnosti do finančního systému mohou hrát důležitou úlohu evropské orgány dohledu. Komise posílí spolupráci mezi všemi příslušnými veřejnými orgány, včetně orgánů dohledu, aby jim pomohla definovat průběžné cíle pro finanční sektor, lépe pochopit, zda je pokrok dostatečný, a připravit tak cestu k přijetí politických opatření více založených na spolupráci ze strany všech příslušných veřejných orgánů. V neposlední řadě Komise zřídí fórum pro výzkum v oblasti udržitelného financování s cílem posílit roli vědy a podpořit sdílení znalostí o udržitelném financování mezi akademickou obcí a průmyslem. Toto fórum bude mít za úkol zvyšovat povědomí o využívání výzkumu v oblasti udržitelného financování a podporovat výměnu znalostí mezi výzkumnými pracovníky a finanční komunitou. Opatření 5: Za účelem sledování řádného přechodu a zajištění integrity finančního systému EU Komise učiní následující kroky: a)bude za podpory evropských orgánů dohledu monitorovat rizika lakování nazeleno a posoudí a přezkoumá stávající soubor nástrojů pro dohled a prosazování, který mají příslušné orgány k dispozici, aby zajistila, že pravomoci, kapacity a povinnosti v oblasti dohledu budou vhodné pro daný účel; b)do roku 2023 vytvoří spolehlivý monitorovací rámec pro měření kapitálových toků a bude pomáhat členským státům při posuzování chybějících investic a měření pokroku dosaženého jejich finančními odvětvími; c)posílí spolupráci mezi všemi příslušnými veřejnými orgány včetně členských států, ECB, ESRB, evropských orgánů dohledu a Evropské agentury pro životní prostředí s cílem pracovat na společném přístupu ke sledování řádného přechodu k udržitelnosti a zajistit, aby do celého finančního systému EU bylo důsledně začleněno hledisko dvojí významnosti (do roku 2022) a d)zřídí fórum pro výzkum v oblasti udržitelného financování pro podporu výměny znalostí mezi výzkumnými pracovníky a finanční komunitou. IV.Podpora globálních ambicí Globální výzvy vyžadují globální opatření. Různé jurisdikce však vycházejí z různých pozic, mají různé úrovně ambicí a cíle. Mezinárodní fóra a sítě proto iniciativy v oblasti udržitelného financování čím dál intenzivněji koordinují, aby mohl být globální potenciál udržitelného financování plně využit . Na základě svých domácích úspěchů se EU na mezinárodní úrovni stala v oblasti udržitelného financování lídrem a aktivně přispívá i k celosvětovému úsilí. Její vedoucí postavení může být zdrojem inspirace pro jiné jurisdikce po celém světě a zároveň vytvářet obchodní příležitosti pro finanční sektor EU v celosvětovém měřítku. Subjekty EU jsou největšími emitenty zelených dluhopisů a staly se hlavními udržitelnými investory. Dynamické zelené trhy pomáhají posílit mezinárodní úlohu eura a učinit z EU hlavní globální centrum udržitelného financování. Komise se domnívá, že je zapotřebí ambiciózní a robustní mezinárodní struktura udržitelného financování, která bude zahrnovat koncept dvojí významnosti a bude podporovat partnerské země EU. Tato struktura musí zahrnovat silnou mezinárodní správu, pevný soubor pravidel a rámec pro monitorování. Jako první krok Komise navrhuje, aby Rada pro finanční stabilitu (FSB) rozšířila svůj mandát tak, aby zahrnoval přispění finančního systému ke globálním cílům v oblasti klimatu a životního prostředí. Komise vyzývá všechny mezinárodní partnery, aby prohloubili dvoustrannou i mnohostrannou spolupráci v oblasti udržitelného financování, zejména s cílem podpořit sbližování přístupů a poskytnout soukromému sektoru použitelné nástroje a parametry, jako jsou například taxonomie. Komise zejména v rámci plánu pracovní skupiny G20 pro udržitelné financování zdůrazňuje, že je důležité usilovat o sladění finančních toků s cíli udržitelnosti. Podpora ambiciózního konsensu na mezinárodních fórech