1.Posilování jednotného trhu se zbožím

Jednotný trh se zbožím je jedním z největších úspěchů Evropské unie. V roce 2018 oslavíme jeho 25. výročí. Jeho základem je důvěra – mezi spotřebiteli, podniky i orgány. Spotřebitelé musí důvěřovat tomu, že výrobky, které kupují a používají, jsou bezpečné. Podniky musí být schopny věřit tomu, že existují rovné podmínky, kdy pravidla platí pro všechny a chrání každého stejně. Na podporu podnikání a vytváření pracovních míst by měly být od byrokracie osvobozeny zejména malé a střední podniky. Důvěra umožnila nebývalou integraci trhů v EU a byla a je základem hospodářského růstu. Samotná přidaná hodnota průmyslu vzrostla v EU-27 od roku 2009 v reálném vyjádření o 25 % (v EU-28 o 23 %). Její podíl jakožto část hospodářství se proto od roku 2009 až do dnešní doby podstatně zvýšil, a to z 15,5 % (14,7 % v EU-28) na 17,1 % (16,1 % v EU-28).

Jak je zdůrazněno ve strategii pro jednotný trh, EU i jednotný trh se musí přizpůsobovat měnícímu se prostředí. Překážky na výrobkových trzích i na trzích služeb omezují výkonnost, produktivitu a konkurenceschopnost evropského hospodářství. Podniky mají často pocit, že je dusí zastaralé a nadměrně zatěžující předpisy a že nedokáží nalézt potřebné informace. Vytvoření skutečně rovných podmínek brání také nedostatečné respektování pravidel EU pro výrobky.

Evropský parlament a Evropská rada schválily cíle strategie pro jednotný trh a vyzvaly Komisi, aby odstranila zbývající překážky a usnadnila řešení. Z agendy lídrů vyplývá, že Evropská rada v březnu 2018 přezkoumá pokrok, jehož bylo dosaženo s ohledem na cíle stanovené pro rok 2018 ve strategiích pro jednotný trh.

V případě jednotného trhu se zbožím přetrvávají zejména dva strukturální nedostatky, jimiž je třeba se urychleně zabývat, aby bylo možno využít plně jeho potenciál a odůvodnit důvěru. Potenciál existuje, spotřebitelé, podniky i orgány jsou připraveni; musíme jen zajistit potřebné prostředí k jeho využití.

První strukturální nedostatek jednotného trhu se zbožím souvisí s vymáháním harmonizovaných pravidel EU týkajících se bezpečnosti výrobků. Navzdory dalekosáhlým bezpečnostním pravidlům existuje dosud na trhu příliš mnoho nebezpečných a nezákonných výrobků. Tyto výrobky vedou u spotřebitelů k vážným rizikům. Spotřebitelé nezískají za své peníze náležitou protihodnotu a mohou být vystaveni zdravotním rizikům. Nedostatečné vymáhání pravidel EU pro výrobky by nemělo vést k neoprávněnému zvýhodňování těch, kdo se záměrně snaží obcházet základní bezpečnostní pravidla. Komise nedávno přijala opatření s cílem zlepšit donucovací opatření v případě porušování práv duševního vlastnictví. Je však načase učinit více k zajištění dodržování předpisů. Na trhu o velikosti jednotného trhu musí donucovací orgány v členských státech při účinném a rychlém odstraňování nebezpečných výrobků z trhu náležitě spolupracovat.

Druhý strukturální nedostatek se týká výrobků, na něž se nevztahují harmonizovaná pravidla EU pro bezpečnost výrobků, nebo na něž se tato pravidla vztahují pouze částečně, například v oblasti nábytku, stolního nádobí nebo některých stavebních výrobků. Takové výrobky mohou být v jednom členském státě považovány za bezpečné a v souladu s veřejným zájmem, v jiném členském státě se však mohou při přístupu na trh potýkat s problémy. Vzhledem k vnitrostátním specifikům mohou existovat oprávněné rozdíly. Případné odmítnutí by však mělo být řádně odůvodněno a objasněno na základě zájmů veřejného pořádku. Za účelem lepšího pochopení a konečného překonání překážek přístupu těchto výrobků na trh by měla být nabízena pomoc. Je třeba zlepšit obchodní příležitosti, a to je relevantní zejména pro malé a střední podniky.

Komise proto dnes navrhuje „balíček týkající se zboží“, který se bude těmito nedostatky komplexně zabývat s cílem zlepšit fungování jednotného trhu se zbožím. Tento balíček obsahuje dva ambiciózní legislativní návrhy. První z nich se zaměřuje na posílení dodržování a vymáhání pravidel EU pro výrobky . Druhý má vylepšit a usnadnit využívání vzájemného uznávání na jednotném trhu . „Balíček týkající se zboží“ doplňuje zpráva o fungování směrnice (EU) 2015/1535 o postupu při poskytování informací v oblasti technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti v letech 2014 až 2015 , zpráva o provádění nařízení (ES) č. 765/2008 , jakož i opatření „měkkého“ práva objasněná v tomto sdělení, která mají vybudovat důvěru v jednotný trh.

2.Důvěra ve vymáhání pravidel EU pro výrobky

Základem jednotného trhu se zbožím je bezpečnost spotřebitelů a ochrana životního prostředí. V rámci EU jsme se dohodli na společných bezpečnostních a environmentálních pravidlech, která nás mají chránit před bezpečnostními riziky, znečištěním a škodami na životním prostředí. Přesto však bylo mnoho spotřebitelů při nákupu automobilu s naftovým motorem vědomě a úmyslně uvedeno v omyl. Automobily bohužel nebyly jediným zbožím, u něhož došlo k nekalé hospodářské soutěži v důsledku obcházení pravidel. V Evropě se každý den prodává vysoký počet nebezpečných výrobků. To sahá od nesprávně označených výrobků až po výrobky, které představují vážná rizika pro zdraví nebo životní prostředí.V letech 2011 až 2017 došlo přibližně k 2 500 incidentů, kdy musely být nelegální výrobky staženy z trhu. A to je pravděpodobně jen špička ledovce.

Pravidla EU pro výrobky se vztahují na velký podíl výrobků v EU. Jejich hodnota činí 2 400 miliard EUR a vyrábí a distribuuje je přibližně 5 milionů podniků. Pravidla EU umožňují, aby se výrobky pohybovaly volně v celé Unii, přičemž je současně zajištěna vysoká úroveň ochrany životního prostředí, zdraví a bezpečnosti. U mnoha odvětví, jako jsou hračky a elektrická zařízení, má EU efektivní, nebyrokratické způsoby umožňování přístupu na trh. Pro fungování jednotného trhu jsou zapotřebí rovné podmínky pro podniky s jasnými pravidly a vysokou úrovní ochrany spotřebitele.Na základě přísných pravidel schválených na úrovni EU již bylo důvěry a rovných podmínek dosaženo v jiných odvětvích, jako jsou potraviny, zdraví rostlin nebo zdraví zvířat.

Rovněž žijeme ve světě, který je v rostoucí míře ovlivňován společenskými změnami, jako je globalizace a digitalizace. Výrobní a distribuční řetězce v celé EU jsou stále propojenější. Na druhou stranu, vnitrostátním orgánům dozoru nad trhem chybí zdroje a jejich činnost je omezena na území daného členského státu. Při vymáhání předpisů potřebujeme evropskou perspektivu. Šetření zahájená v jednom členském státě příliš často končí na jeho hranicích. K překonání tohoto rozporu musí být dozor nad trhem důsledný bez ohledu na to, zda je výrobek zhotoven mimo EU či v EU nebo zda je zakoupen on-line či off-line.

V souladu s ostatními iniciativami EU, jako je strategie průmyslové politiky, strategie pro jednotný digitální trh a její přezkum v polovině období a akční plán pro řízení rizik v oblasti cel, proto Komise navrhuje zintenzivnit vymáhání společných bezpečnostních pravidel EU. Spotřebitelé musí opět nabýt důvěru v to, že zboží, které pořizují on-line či off-line, je bezpečné. Vyskytnou-li se problémy, musíme mít náležitý rámec pro řešení rizik a obnovení rovných podmínek.

Smyslem jednotného trhu se zbožím je vytvářet ekonomické příležitosti, podporovat konkurenceschopnost a zajistit, aby byla EU schopna vypořádat se s problémy světového hospodářství. Jak bylo zdůrazněno v diskusním dokumentu Komise o využití potenciálu globalizace, EU musí jednat a znovu nastolit rovné podmínky s důsledným vymáháním pravidel EU. Na otevřeném jednotném trhu mají pravidla chránit bezpečnost občanů EU. Tento trh může náležitě fungovat pouze tehdy, lze-li zaručit vysokou úroveň důvěry v tuto ochranu. Důsledné vymáhání je nezbytné k zajištění toho, aby k hospodářské soutěži docházelo mezi vyhovujícími výrobky, a nikoli mezi vyhovujícími a nevyhovujícími výrobky.

a) Inteligentní vymáhání předpisů na jednotném trhu bez hranic

Dozor nad trhem oprávněně zajišťují členské státy. Mají totiž nejlepší předpoklady ke sledování svých trhů a v případě potřeby k ukládání sankcí, jelikož jsou nejblíže případným incidentům, jako první reagují a jsou nejlépe obeznámeny se svým národním hospodářstvím.

Čistě vnitrostátní vymáhání však nestačí. Existuje více než 500 různých orgánů dozoru nad trhem (od 1 po více než 200 na členský stát), které dohlížejí na jeden jednotný trh s konkrétními výrobky. Podniky jsou většinou usazeny jinde než orgán dozoru nad trhem, který problém zjistí. To vede k potížím, pokud jde o určení použitelných právních předpisů a příslušnosti, přístup ke spravedlnosti a vymáhání rozhodnutí. Nepoctiví dodavatelé této roztříštěnosti trhu v současnosti zneužívají, na úkor bezpečnosti spotřebitelů a výrobků.

Navzdory ochotě jednat na vnitrostátní úrovni je vymáhání na jednotném trhu se zbožím často omezeno nedostatkem zdrojů (zaměstnanci, rozpočet, laboratorní kapacita) a nedostatečnou koordinací a výměnou. Nepoctiví obchodníci mohou na uvádění nebezpečných výrobků na trh vydělat peníze, zaplatit účet však musí orgány, například uhradit zničení nebezpečných výrobků. Na integrovaném jednotném trhu se zbožím musí být proto činnost vnitrostátních orgánů při kontrole nebezpečných výrobků lépe koordinována, aby se nepoctiví obchodníci nemohli ukrýt za hranicemi a aby reakce na nedodržování pravidel EU byla v celé Unii jednotná.

Tento balíček proto představuje velký krok směrem k inteligentnějšímu vymáhání předpisů, který doplňuje a v případě potřeby posiluje stávající a budoucí harmonizační právní předpisy Unie: