CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 26.5.2004 
KOM(2004) 223 v kone čném znění 
  
ZPRÁVA KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁL NÍMU VÝBORU 
o sazbách spot řební daně uplatňovaných na alkohol a alkoholické nápoje  
  
(předložená podle článku 8 sm ěrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spot řební daně 
z alkoholu a alkoholických nápoj ů) 
 
CS 2   CS OBSAH 
SHRNUTÍ ............................................................................................................................... .... 4 
A. Sazby spot řební daně z alkoholu a alkoholických nápoj ů............................................ 4 
B. Struktura spot řební daně z alkoholu a alkoholických nápoj ů...................................... 5 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 6 
1.1. Systém spot řebních daní Spole čenství......................................................................... 6 
1.2. Spot řební daň z alkoholických nápoj ů......................................................................... 6 
2. P řezkoumání struktury a sazeb spot řební daně............................................................ 8 
2.1. Obecné poznámky........................................................................................................ 8 2.2. První zpráva Komise.................................................................................................... 9 3. Oblast p ůsobnosti této (druhé) zprávy ......................................................................... 9 
3.1. Obecn ě......................................................................................................................... 9 
3.2. Fungování vnit řního trhu ........................................................................................... 10 
3.3. Konkurence mezi alkoholickými nápoji .................................................................... 15 3.4. Reálná hodnota da ňových sazeb ................................................................................ 17 
3.5. Obecné cíle Smlouvy ................................................................................................. 19 3.5.1. Zdravotní a sociální politika....................................................................................... 19 3.5.2. Zem ědělská politika ................................................................................................... 20 
3.5.3. Rozší ření Evropské unie ............................................................................................ 22 
3.6. Periodicita p řezkoumávání......................................................................................... 22 
4. Struktura spot řební daně uplatňované na alkoholické nápoje.................................... 22 
4.1. Odlišné zacházení s vínem a šumivým vínem ........................................................... 23 4.2. Úprava kód ů KN (kombinované nomenklatury) používaných pro vymezení kategorií 
výrobků...................................................................................................................... 23 
4.3. Za řazení výrobk ů pro účely spotřební daně............................................................... 24 
ZÁVĚRY............................................................................................................................... ..... 27 
 
CS 3   CS PŘÍLOHA A........................................................................................................................ ...... 28 
PŘÍLOHA B1....................................................................................................................... ..... 29 
PŘÍLOHA B2....................................................................................................................... ..... 31 
PŘÍLOHA B3....................................................................................................................... ..... 33 
PŘÍLOHA B4....................................................................................................................... ..... 35 
PŘÍLOHA C........................................................................................................................ ...... 37 
 
CS 4   CS SHRNUTÍ 
A. S AZBY SPOT ŘEBNÍ DAN Ě Z ALKOHOLU A ALKOHOLICKÝCH NÁPOJ Ů 
Tato zpráva zkoumá stav právní úpravy Spole čenství v oblasti spot řebních daní z alkoholu 
a alkoholických nápoj ů. Uvedená právní úprava vst oupila v platnost dne 1. ledna 1993 
a nebyla od té doby pozm ěněna. Tuto zprávu vyžaduje článek 8 sm ěrnice Rady 92/84/EHS ze 
dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spot řební daně z alkoholu a alkoholických nápoj ů, který 
stanoví pravidelné p řezkoumání sazeb spot řební daně z alkoholických výrobk ů. 
Zpráva se zam ěřuje především na tyto oblasti: řádné fungování vnit řního trhu, konkurence 
mezi různými kategoriemi alkoholických nápoj ů, reálná hodnota da ňových sazeb a obecné 
cíle Smlouvy. 
Pokud jde o fungování vnit řního trhu,  zpráva poznamenává, že zrušení da ňových hranic 
v roce 1993 a skute čnost, že členské státy i nadále uplat ňují zcela rozdílné úrovn ě zdanění 
alkoholických nápoj ů, způsobily řadu problém ů, které narušují řádné fungování vnit řního 
trhu. Tyto problémy jsou d ůsledkem n ěkdy vysokého da ňového zatížení výrobk ů ve vztahu 
k jejich vlastní hodnot ě a také d ůsledkem toho, že sazby spot řební daně se mezi n ěkterými 
členskými státy významn ě liší. Následkem t ěchto rozdíl ů vznikají nejen p říležitosti 
k dovoleným nákup ům v zahrani čí, ale také podn ěty k podvodným operacím zam ěřeným 
na trhy členských stát ů s vysokými sazbami spot řební dan ě, což často vede k narušení 
hospodářské soutěže z daňových příčin, odklonu obchodu a omezení volného pohybu ob čanů. 
K dlouhodobému řešení těchto problém ů vnitřního trhu by významn ě přispělo větší sbližování 
sazeb. 
Pokud jde o konkurenci mezi r ůznými kategoriemi alkoholických nápoj ů, obecně se zdá, 
že při stanovování výše sazeb není míra konkurence mezi r ůznými druhy alkoholických 
nápojů rozhodujícím činitelem a že poptávka po ur čitém druhu nápoj ů je poměrně necitlivá 
na změny jeho ceny nebo na zm ěny cen konkuren čních druh ů alkoholických nápoj ů. 
Zpráva také dochází k záv ěru, že k zachování reálné hodnoty minimálních da ňových sazeb  
by mohly členské státy zvážit valorizaci p řibližně o 24 %, která by odrážela inflaci mezi 
1. lednem 1993 a 31. prosincem 2002. Taková valorizace je nezbytná k tomu, aby se minimální sazby časem nestaly bezvýznamné. 
Pokud jde o obecné cíle Smlouvy , je zvláštní pozornost v ěnována vztahu mezi zdan ěním 
alkoholických nápoj ů na straně jedné a zdravotní a zem ědělskou politikou na stran ě druhé. 
V souvislosti se zdravotní politikou zpráva podotýká, že v ětšina členských stát ů tuto politiku 
při stanovování da ňových sazeb obvykle nezohled ňuje. V souvislosti se zem ědělskou 
politikou z ůstává velice spornou otázkou zdan ění vína. Zatímco členské státy produkující 
víno považují za nezbytné zachovat možnost uplat ňovat na víno nulové sazby, pokud si je 
státy budou p řát, některé jiné členské státy tvrdí, že zm ěny minimálních sazeb by m ěly být 
podmíněny zavedením nenulové spot řební dan ě z vína. Nulovou minimální sazbu 
uplatňovanou na víno rovn ěž některé členské státy produkující víno považují za nezbytné 
pomocné opat ření, kterým se podporuje jeden ze základních cíl ů společné organizace trhu 
s vínem, konkrétn ě rovnováha na trhu. V souvislosti s rozšířením Unie  zpráva poukazuje 
na to, že se všechny nové členské státy zavázaly od 1. kv ětna 2004 uplat ňovat minimální 
sazby nebo vyšší. 
 
CS 5   CS B. S TRUKTURA SPOT ŘEBNÍ DAN Ě Z ALKOHOLU A ALKOHOLICKÝCH NÁPOJ Ů 
Článek 8 sm ěrnice 92/84/EHS pouze vyžaduje, a by Komise vypracovala zprávu o da ňových 
sazbách stanovených uvedenou sm ěrnicí. Komise se však domnívá, že je nutné zvážit i zm ěny 
ve struktu ře zdanění, neboť jde o téma úzce související s tématem sazeb samotných. Zejména 
to platí pro záležitosti týkající se za řazování alkoholických nápoj ů do jednotlivých kategorií 
vymezených ve sm ěrnici o harmonizaci struktury (sm ěrnice 92/83/EHS). Zpráva ozna čuje 
následující t ři otázky, které vyplynuly z konzultací a které vyžadují zvláštní pozornost: 
1. Otázka, zda má být zachována  možnost dovolující členským stát ům zdaňovat 
tiché a šumivé alkoholické nápoje odlišn ě. 
2. Potřeba aktualizovat odkazy na kódy kombinované nomenklatury uvád ěné ve 
směrnici 92/83/EHS k vymezení kategorií alkoholických nápoj ů pro daňové účely 
tak, aby byly zohledn ěny případné zm ěny kódů KN od roku 1992, a zjednodušila se 
tak situace jak pro hospodá řské subjekty, tak pro správce dan ě. Navíc by aktualizace 
těchto odkaz ů na použitelné kódy KN bylo možné v budoucnu provád ět v souladu 
s postupem podle článku 24 sm ěrnice 92/12/EHS. 
3. Na problém zařazování alkoholických nápoj ů do kategorií stanovených sm ěrnicí 
92/83/EHS byly útvary Komise upozorn ěny jak ze strany obchodník ů, tak ze strany 
správních orgán ů členských stát ů, a to na základ ě stížností na rozdílné za řazení, 
a tedy i rozdílné zdan ění téhož výrobku v r ůzných členských státech. Tato zpráva 
uvedený problém popisuje a uvádí hlavní ot ázky s touto záležito stí související. 
Vzhledem ke složitosti a k politické citl ivosti mnoha stránek tohoto problému a v d ůsledku 
toho, že se Komise v zá ří 2002 rozhodla nenavrhnout minimální sazbu spot řební daně z vína, 
není k této zpráv ě připojen návrh nové sm ěrnice. Za sou časné situace má zpráva podnítit 
širokou diskuzi v Rad ě, Evropském parlamentu a Evropském hospodá řském a sociálním 
výboru. Na základ ě výsledků této diskuze pak Komise  rozhodne, zda ke všem či některým 
otázkám uvedeným v této zpráv ě návrhy p ředloží, či ne. 
 
CS 6   CS 1. Ú VOD 
1.1. Systém spot řebních daní Spole čenství  
1. Spot řební daně jsou dan ě ze spotřeby takových výrobk ů jako alkoholické nápoje, 
tabákové výrobky nebo minerální oleje. Spot řební dan ě z těchto výrobk ů jsou 
pro členské státy významným zdrojem p říjmů, jejich celková výše dosahuje 1,8 % až 
4,5 % HDP ( viz příloha A ). Jelikož si mohou členské státy na svém území stanovit 
výše spot řební daně libovoln ě, pokud jsou dodrženy minimální výše p ředepsané 
Společenstvím, sazby spot řební daně se mezi jednotlivými členskými státy liší. 
Při rozhodování o výši sazeb mohou členské státy zohlednit nejen rozpo čtová 
hlediska, ale také faktory jako je zdraví, zem ědělská politika, nebezpe čí podvodů 
a daňových únik ů, zaměstnanost, výše sazeb stanovené v jiných členských státech, 
fungování vnit řního trhu atd. 
2. Sou časná pravidla byla zavedena 1. ledna 1993. Jsou výsledkem diskuzí, které v roce 
1985 zahájila Bílá kniha o dotvo ření vnitřního trhu1, a následného návrhu 
na sbližování spot řebních daní z alkoholu a alkoholických nápoj ů2, v němž Komise 
navrhla úplnou harmonizaci spot řebních daní pro t ři výše uvedené kategorie 
výrobků, včetně alkoholických nápoj ů. Rada se však rozhodla tento p řístup 
nepřijmout a nep řijala ani upravený p řístup navržený Komisí v roce 19893, který 
spočíval v kombinování minimálních a cíl ových sazeb a v harmonizaci vztahující se 
pouze na struktury zdan ění. Pokud jde o sazby samotné, byly stanoveny pouze sazby 
minimální. 
3. Zboží podléhající spot řební dani se mezi členskými státy pohybuje zejména v rámci 
režimu s podmín ěným osvobozením od spot řební daně4. Podniky, které cht ějí zboží 
v tomto režimu p řemísťovat, musejí mít povolení v tom členském stát ě, v němž jsou 
usazeny. Zásilky musejí být doprovázeny správním nebo rovnocenným obchodním 
dokladem a zboží podléhá dani v členském stát ě určení. Jednotlivci mohou 
nakupovat zboží se zaplacenou spot řební daní v libovolném členském stát ě 
a převážet ho do jiného členského státu bez formalit a bez povinnosti platit spot řební 
daň znovu, jestliže je toto z boží pro jejich osobní spot řebu a jestliže ho do členského 
státu určení převážejí tito jednotlivci. 
1.2. Spot řební daň z alkoholických nápoj ů 
4. Právní rámec Spole čenství je v oblasti spot řební daně z alkoholu a alkoholických 
nápojů stanoven ve dvou sm ěrnicích. Sm ěrnice Rady 92/83/EHS5 o harmonizaci 
struktury  spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápoj ů stanoví spole čné 
definice výrobk ů podléhajících spot řební dani, čímž se zajiš ťuje stejné zacházení se 
                                                 
1 KOM(85) 310 ze dne 14.6.1985. 
2 KOM(87) 328 v kone čném znění/3 ze dne 10.11.1987 (Ú ř. věst. C 250, 18.9.1987, s. 4). 
3 KOM(89) 527 ze dne 7.12.1989 (Ú ř. věst. C 12, 18.1.1990, s. 12). 
4 Sm ěrnice Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úprav ě, držení, pohybu a sledování výrobk ů 
podléhajících spot řební dani (Ú ř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1), naposledy pozm ěněná nařízením Rady 
(ES) č. 807/2003 ze dne 14. dubna 2003 (Ú ř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36). 
5 Sm ěrnice Rady 92/83/EHS ze dne 19. října 1992 o harmoni zaci struktury spot řebních daní z alkoholu 
a alkoholických nápoj ů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 21). 
 
CS 7   CS stejným výrobkem ve všech členských státech. Sm ěrnice o harmonizaci struktury 
rovněž uvádí metodu výpo čtu daně a kritéria, na základ ě nichž mohou být ur čité 
výrobky od dan ě osvobozeny nebo zdan ěny sníženou sazbou. 
5. Sm ěrnice Rady 92/84/EHS6 o sbližování sazeb  spotřební dan ě z alkoholu 
a alkoholických nápoj ů stanoví minimální sazby dan ě pro každou kategorii výrobk ů. 
Členské státy tak mohou zcela libovoln ě stanovit své vnitrostátní sazby nad úrovní 
minimálních sazeb, které jsou následující: 
Kategorie výrobk ů (přesnou 
definici každé z kategorií lze najít ve směrnici 92/83/EHS)   Minimální sazba stanovená v uvedené 
směrnici 
Víno a kvašené nápoje jiné než 
víno a pivo 0 EUR na hl výrobku 
Pivo  0,748  EUR  na hl na stupe ň Plato 
nebo 1,87 EUR na hl na stupe ň alkoholu 
Meziprodukty  (nap ř. 
alkoholizovaná vína, likérová vína)  45 EUR  na hl výrobku 
Líh a lihoviny  550 EUR na hl čistého alkoholu 
Poznámka: Členské státy uplat ňující sazbu 
nepřesahující 1 000  EUR  svou vnitrostátní 
sazbu snížit nemohou. Členské státy uplat ňující 
sazbu vyšší než 1 000  EUR  nemohou svou 
vnitrostátní sazbu sn ížit pod tuto úrove ň. 
6. Zavedení t ěchto minimálních sazeb v roce 1993 vyžadovalo zvýšit sazby 
uplatňované v sedmi z dvanácti tehdejších členských stát ů7. Nad úrovní t ěchto 
minimálních sazeb mohou členské státy své vnitrostátní da ňové sazby stanovovat 
zcela libovoln ě. Výsledkem toho je, že se úrovn ě zdanění uplatňované 
ve Společenství liší v závislosti  na odlišných vnitrostá tních politikách. Podrobný 
přehled sazeb uplat ňovaných jednotlivými členskými státy k 1. kv ětnu 2004, v četně 
členských stát ů, které do Unie k uvedenému dni vs toupily, na každou z kategorií 
výrobků udávají přílohy B1 až B4 . 
7. Je nutné podotknout, že v prohl ášení následujícím bezprost ředně po přijetí směrnice 
Rady 92/84/EHS se členské státy zavázaly považovat cílové sazby navržené Komisí 
v dokumentu KOM(89) 527 za sazby referen ční, jimž se budou snažit p řizpůsobit 
sazby vnitrostátní. Tyto cílové sazby jsou následující: 
                                                 
6 Sm ěrnice Rady 92/84/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spot řební daně z alkoholu 
a alkoholických nápoj ů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 29). 
7 Na pivo: v N ěmecku, Řecku, Francii a Lucembursku. 
Na lihoviny: v Řecku, Špan ělsku, Itálii a Portugalsku. 
 
CS 8   CS Líh a lihoviny 1398,1 EUR na hl čistého alkoholu 
Tiché víno 18,7 EUR na hl výrobku 
Šumivé víno 33 EUR na hl výrobku 
Pivo  1,496 EUR na hl na stupe ň Plato hotového výrobku 
Meziprodukty 93,5 EUR na hl výrobku 
Ve skutečnosti členské státy tyto cílové sazby p ři změně vnitrostátních sazeb ne vždy 
zohledňují a místo toho využívají pružnosti, kt erou jim uvedené prohlášení nabízí, 
a z konkrétních d ůvodů, zejména za ú čelem spln ění rozpočtových požadavk ů, 
upravují své da ňové sazby zp ůsobem odlišným, než se podle referen čních sazeb 
předpokládá. 
8. Následující tabulka zachycuje minimáln í sazbu pro každou kategorii výrobk ů, a to 
v eurech na hektolitr a stupe ň alkoholu i jako minimální sazbu vyjád řenou na litr 
výrobku konkrétního stupn ě alkoholu, s nímž se daný výrobek b ěžně prodává. 
Kategorie výrobku  Minimální sazba 
na hl a stupe ň 
alkoholu Minimální sazba na litr 
výrobku konkrétního stupně alkoholu, s nímž se 
daný výrobek b ěžně 
prodává 
Víno a kvašené nápoje jiné než víno a pivo 0 EUR  Víno (12°) 0 EUR 
Pivo  1,87 EUR  Pivo (5°) 0,1 EUR 
Meziprodukty   2,5 EUR  Meziprodukt (18°) 0,45 
EUR 
Líh a lihové nápoje  5,5 EUR  Lihoviny (40°) 2,2 EUR 
9. P říjmy ze spot řebních daní z alkoholických nápoj ů představují v pr ůměru 10,5 % 
celkových p říjmů ze spotřební daně respektive 0,29 % celkového HDP členských 
států (viz přehled podle členských stát ů v příloze A ). 
2. P ŘEZKOUMÁNÍ STRUKTURY A SAZEB SPOT ŘEBNÍ DAN Ě 
2.1. Obecné poznámky 
10. Článek 8 sm ěrnice 92/84/EHS stanoví, že každé dva roky p řezkoumá Rada 
na základ ě zprávy a p řípadně návrhu Komise uvedenou sm ěrnicí stanovené da ňové 
sazby a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomysln ě přijme nezbytná 
opatření. Komise p ři vypracovávání zprávy a Rada p ři přezkoumávání berou v úvahu 
řádné fungování vnit řního trhu, hospodá řskou sout ěž mezi r ůznými kategoriemi 
alkoholických nápoj ů, skutečnou výši da ňových sazeb a obecné cíle Smlouvy. 
 
CS 9   CS 2.2. První zpráva Komise 
11. V zá ří 1995 předložila Komise svou pr vní zprávu, v níž se krom ě alkoholických 
nápojů zabývala i tabákovými výrobky a minerálními oleji8. K uvedené zpráv ě nebyl 
připojen návrh. Zpráva poukázala na to, že da ňové sazby uplat ňované na alkoholické 
nápoje zřetelně stagnují. To podle zprávy znamenal o, že nulová sazba u vína v té 
době mohla omezovat prostor pro zm ěnu u ostatních alkoholických výrobk ů v témž 
členském stát ě i v sousedních členských státech. Záv ěr zprávy byl, že p řed přijetím 
konečného rozhodnutí je nutné problém zdan ění alkoholu znovu p řezkoumat 
a uskutečnit konzultace ze všemi zainteresov anými stranami. Mezitím mohly členské 
státy své stávající sazby na  úrovni minimálních sazeb nebo v jejich blízkosti 
zachovat, a tím p ředejít narušení obchodu, k n ěmuž by mohlo dojít v d ůsledku 
nucené úpravy sazeb. 
12. V rámci konzultací se zainteresovan ými stranami se Komise rozhodla uspo řádat 
v listopadu 1995 v Lisabonu konferenci o spot řební dani. Cílem konference bylo 
zhodnotit fungování pravidel Spole čenství týkajících se spot řební daně, která byla 
v platnosti od 1. ledna 1993, a zejména napomoci Komisi p ři plnění jejího úkolu 
spočívajícího v plánování budouc í politiky v oblasti spot řebních daní. Na konferenci 
se problémy zd ůrazněné ve zpráv ě, jakož i názory obchodních a zdravotních sdružení 
a členských stát ů potvrdily, ale neobjevilo se žádné p řijatelné řešení. 
13. Dne 19. zá ří 1996 přijal Evropský parlament stanovisko9 k přezkumu provedenému 
Komisí a vyzval Komisi, aby p řezkoumala stávající sm ěrnice, navrhla vhodné zm ěny 
spolu s řadou navrhovaných pokyn ů a pracovala na vytvo ření spravedlivého 
daňového systému, který nenarušuje hospodá řskou sout ěž mezi alkoholickými 
nápoji. 
3. O BLAST P ŮSOBNOSTI TÉTO (DRUHÉ ) ZPRÁVY  
3.1. Obecn ě 
14. Jak již bylo uvedeno, má tato zpráva p řezkoumat sazby spot řební daně uplatňované 
na alkohol a alkoholické nápoj e, a to s ohledem na řádné fungování vnit řního trhu, 
konkurenci mezi r ůznými kategoriemi alkoholických nápoj ů, reálnou hodnotu 
daňových sazeb a obecné cíle Smlouvy, jimiž jsou nap říklad zdravotní nebo 
zemědělská politika. 
15. Vzniku této zprávy p ředcházela řada konzultací. Útvary Komise žádaly od členských 
států, aby na základ ě dotazníku vyjád řily svůj názor na jednotlivé sou části zkoumané 
problematiky. Tyto konzultace byly zahájeny v roce 2001, a proto se netýkaly členských stát ů, které do EU vstoupily 1. kv ětna 2004. V d ůsledku toho se názory 
těchto nových členských stát ů v této zpráv ě neodrážejí. K p ředložení stanovisek byla 
vyzvána také obchodní a zdravotní sdružení, která m ěla rovněž možnost celou 
záležitost projednávat s Komisí p ři dvoustranných setkáních. 
                                                
 
8 KOM(95)285, 13.9.1995. 
9 Ú ř. věst. C 320, 28.10.1996, s. 205. 
 
CS 10   CS 16. Do posuzování konkurence mezi alkoholickými nápoji, tj. jedné ze stránek, kterou je 
nutné vzít v úvahu, zapojila Komise  nezávislého poradce, který m ěl zhodnotit rozsah 
takové konkurence (dále jen „studie o konkurenci“). Krom ě toho uvedená studie 
zkoumala trendy ve spot řebě alkoholických nápoj ů a důvody těchto trend ů 
(např. změny ve zdan ění). Navíc se studie v p řípadě řady členských stát ů zabývala 
problémem nákup ů uskutečňovaných fyzickými osobami v zahrani čí a protiprávním 
obchodním pohyb ům výrobk ů se zaplacenou spot řební daní p řes hranice10. 
(Viz odkazy na výsledky st udie v odstavcích 41, 42, 58.) 
3.2. Fungování vnit řního trhu 
17. Tento oddíl zkoumá dopad sazeb uplat ňovaných členskými státy na řádné fungování 
vnitřního trhu s alkoholickými nápoji. 
18. V souvislosti s tímto tématem rozlišovala první zpráva t ři široké kategorie pohyb ů 
výrobků, které podléhají spot řební dani, uvnit ř Společenství: obchodní pohyb 
v režimu s podmín ěným osvobozením od spot řební dan ě, obchodní operace 
s výrobky se zaplacenou spot řební daní a pohyb výrobk ů uskutečňovaný jednotlivci. 
Toto rozlišení se používá i zde. 
Obchodní pohyb v režimu s podmín ěným osvobozením od spot řební daně 
19. První zpráva došla k záv ěru, že pokud jde o dovolený obchod , funguje systém 
spotřebních daní Spole čenství docela dob ře, a to i p řes velké rozdíly v sazbách 
spotřební daně mezi jednotlivými členskými státy. Jelikož se výrobky pohybují 
v režimu s podmín ěným osvobozením od spot řební daně, podle něhož je daň splatná 
v členském stát ě určení a při sazbách používaných v daném členském stát ě, je 
nepravděpodobné, že rozdíly v sazbách povedou k významnému narušení výb ěru 
nebo hospodá řské soutěže u spole čností zapojených do obchodu na této úrovni 
v distribu čním řetězci. To potvrzují i členské státy. 
20. První zpráva rovn ěž došla k záv ěru, že je obtížn ější posoudit dopad, který má 
pokračující rozdílnost sazeb spolu se zrušením hrani čních kontrol na podvodnou 
činnost  v této oblasti, a dále že je p říliš brzy na posouzení toho, zda po čet těchto 
podvodů roste. Krátce po p ředložení uvedené zprávy k projednání však členské státy 
vyslovily obavy týkající se rostoucího po čtu podvod ů souvisejících se spot řebními 
daněmi. V důsledku toho byla po čátkem roku 1997 pro oblast spot řebních daní 
vytvořena pracovní skupina na vysoké  úrovni, která se zabývá podvody  a která se 
skládá ze zástupc ů členských stát ů a Komise. Skupina m ěla zjišťovat povahu 
a rozsah podvod ů, jakož i nedostatky a slabé stránky systém ů regulace a kontroly 
a dále měla doporu čovat řešení nebo zlepšení t ěchto systém ů. Ve zpráv ě ze dne 
24. dubna 199811 došla skupina k záv ěru, že podvody v odv ětvích tabáku a alkoholu 
dosahují znepokojivých rozm ěrů. Za Evropskou unii jako celek odhadovaly členské 
státy v roce 1996 ztrátu p řibližně 1,5 miliard EUR v odv ětví alkoholu (asi 8 % 
                                                 
10 „Studie o konkurenci mezi alkoholickými nápoji“ (Study on the competition between alcoholic 
beverages), Customs Associates Ltd., únor 2001. Shrnutí této studie je k dispozici na této webové stránce:  
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/p ublications/reports_studies/report.htm 
11 Zpráva pracovní skupiny na vysoké úrovni, která se zabývá podvody v odv ětví alkoholu a tabáku, byla 
schválena Radou ve složení pro hospodá řství a finance (ECOFIN) dne 19. kv ětna 1998. 
 
CS 11   CS celkových p říjmů ze spotřební daně z alkoholických nápoj ů). Vedle toho v p řípadě 
tabákových výrobk ů odhadovaly členské státy za rok 1996 ztrátu p řibližně 
3,3 miliard EUR (neboli 7,5 % celkových p říjmů ze spotřební daně z tabákových 
výrobků). Zpráva rovn ěž shledala, že podvody související s alkoholem mají tendenci 
se soustředit na zneužívání systému držby a pohybu uvnit ř Společenství. Jde 
o rozsáhlé podvody zam ěřující se na trhy t ěch členských stát ů, v nichž jsou sazby 
spotřební daně vysoké. Je z řejmé, že následkem t ěchto závažných ztrát da ňových 
příjmů mohou podvodníci velice rychle vyd ělat obrovské zisky. Zpráva uvedla, že 
tyto zisky vyplývají z da ňového zatížení, které je u t ěchto výrobk ů ve srovnání 
s vlastní hodnotou výrobku velice vysoké, a v n ěkterých p řípadech i ze zna čných 
rozdílů v sazbách spot řební daně a DPH mezi členskými státy. 
21. Řada členských stát ů v odpov ědích na dotazník skute čnosti uvedené ve zpráv ě 
pracovní skupiny na vys oké úrovni potvrdila. N ěkteré členské státy (Irsko, Spojené 
království, Francie) oznámily zvýšený po čet podvod ů spočívajících v p řesměrování 
výrobků, kdy jsou výrobky odcházející z jednoho členského státu cestou 
přesměrovány často do členského státu, který uplat ňuje vysoké da ňové sazby. Jiné 
členské státy oznámily nár ůst pašováni alkoholu ze t řetích zemí (nap říklad Finsko) 
nebo zvýšení domácí destilace a zabavování alkoholických nápoj ů dovezených 
protiprávn ě z jiných členských stát ů (například Švédsko). Členské státy uplat ňující 
relativně nízké da ňové sazby (nap říklad Portugalsko) však rovn ěž udaly zvýšení 
počtu podvod ů souvisejících s alkoholem a alkoholickými nápoji, zejména v podob ě 
daňových únik ů. Komise již rovn ěž na základ ě náznaků od jednotlivých spole čností 
působících v odv ětví alkoholu ví o rostoucím po čtu případů nepovolených pohyb ů 
výrobků uvnitř ES nebo do t řetích zemí, kdy jsou pak tyto spole čnosti odpov ědné 
za zaplacení spot řební daně i za výrobky, které se nedostaly do místa ur čení. 
22. Na základ ě doporučení pracovní skupiny na vysoké úrovni p řijaly Komise i členské 
státy řadu opatření zaměřených na boj proti podvod ům. Příkladem m ůže být přijetí 
doporučení Komise týkající se skladovatel ů12 a zavedení elektronického systému 
pro přepravu a sledování výrobk ů podléhajících spot řební dani13. Tato opat ření zlepší 
účinnost stávajících systém ů regulace a kontroly a usnadní boj proti podvod ům 
a daňovým únik ům. 
Obchodní činnosti týkající se výrobk ů se zaplacenou spot řební daní 
23. První zpráva uvedla, že mimo režim s podmín ěným osvobozením od dan ě se 
uskutečňuje jen malá část obchodních operací uvnit ř Společenství. To je zcela jist ě 
stále případ obchodních operací mezi obchodníky , na něž se vztahuje článek 7 
směrnice 92/12/EHS. V takových p řípadech se pohyb výrobk ů mezi členskými státy 
uskutečňuje se zjednodušeným správním dokladem, spot řební daň je zaplacena 
v členském stát ě odeslání a po p ředložení dokladu potvrzujícího zaplacení spot řební 
daně je tato da ň vrácena v členském stát ě určení. Členské státy neupozor ňují 
na zásadn ější problémy, pouze jeden členský stát (Spojené království) uvádí, že 
                                                 
12 Doporu čení Komise 2000/789/ES ze dne 29. listopadu 2000, kterým se stanoví obecné zásady pro 
udělování povolení skladovatel ům podle sm ěrnice Rady 92/12/EHS s ohledem na výrobky podléhající 
spotřební dani (Ú ř. věst. L 314, 14.12.2000 s. 29). 
13 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1152/2003/ES ze dne 16. června 2003 o zavedení 
elektronického systému pro p řepravu a sledování výrobk ů podléhajících spot řební dani (Ú ř. věst. L 162, 
1.7.2003, s. 5). 
 
CS 12   CS zaznamenal závažný problém s neoprávn ěnými požadavky na vrácení dan ě v případě 
výrobků, které fakticky nikdy neopustily ú zemí Spojeného království nebo 
nezakládaly povinnost ve Spoj eném království zaplatit da ň. Spojené království však 
zpřísnilo postupy vracení daní, čímž se ú činně omezil prostor pro tento druh 
podvodů. Tato zkušenost však dokládá, že  podvodníci pracují kdykoliv, v rámci 
jakéhokoliv systému, který je považován za ne jslabší, jsou velice pružní, a dojde-li 
k posílení jednoho systému, p řesunou svou činnost do jiného systému. Proto nelze 
tyto systémy p ři hledání zp ůsobů, jak je posílit, posuzovat izolovan ě. 
24. Hlavní vývoj, kter ý je nutné v této části uvést, se týká prodeje na dálku  (prodeje 
výrobků, které jsou odeslány nebo p řepravovány p římo či nepřímo prodejcem nebo 
na jeho ú čet konečným spot řebitelům). V d ůsledku rozvoje elektronického 
obchodování oznámil velký po čet zemí zvýšení po čtu prodejů na dálku kone čným 
spotřebitelům, zejména v odv ětvích vína a lihovin. Postupy pro tyto prodeje stanoví 
článek 10 sm ěrnice 92/12/EHS a zahrnují zaplacení spot řební daně prodejcem nebo 
na jeho ú čet v členském stát ě určení. Nárůst tohoto druhu obchod ů je prokázán 
i řadou členských stát ů udávaným zvýšením po čtu registrací hospodá řských subjekt ů 
z jiných členských stát ů pro účely zaplacení dan ě z prodejů na dálku. 
25. Řada členských stát ů (zejména t ěch, které uplat ňují vyšší da ňové sazby) udávala, že 
společnosti, které prod ávají výrobky p řes internet a které jsou usazeny v zemích 
s nižšími úrovn ěmi spotřební daně, stále více prodáva jí výrobky se zaplacenou 
spotřební daní zákazník ům na území státu s vyšší spot řební daní a p řitom nezaplatí 
řádnou spot řební daň v přijímající zemi. Toto se do ur čité míry p řičítá složitosti 
postupů pro zaplacení spot řební daně v členském stát ě určení i vysokým náklad ům 
na dosažení souladu s tímto postupem, které jsou zejména pro malé a st řední 
společnosti často neúm ěrné hodnot ě prováděných operací. Tento stav nedovoluje 
obchodník ům ani ob čanům plně využít výhody vnit řního trhu. V jiných p řípadech 
však jsou internetové stránky na bízející alkoholické nápoje zjevn ě vytvořeny s cílem 
využít rozdíl ů v daňových sazbách mezi členskými státy. Výrobky se poštou zasílají 
zákazníkům v jiném členském stát ě, kdy je jasné, že na vnit řním trhu se zaru čeným 
volným pohybem zboží je t ěžké takové zásilky kontrolovat.  
26. Uvedenými problémy obchodu na dálku se Komise podrobn ěji zabývá ve zpráv ě 
o fungování článků 7 až 10 sm ěrnice 92/12/EHS. Uvedená zpráva a p řipojený návrh 
směrnice nabízí zjednodušení jak postup ů v obchodu na dálku, tak stupn ě 
liberalizace nákupu alkoholických nápoj ů na dálku14. Pro další podrobnosti je nutné 
odkázat na uvedenou zprávu a návrh týkající se článků 7 až 10 sm ěrnice 
92/12/EHS15, přijatý Komisí dne 2. dubna 2004. 
Nákupy v zahrani čí 
27. V souladu se zásadami vnit řního trhu mohou jednotli vci nakupovat výrobky se 
zaplacenou spot řební daní v libovolném členském stát ě, přepravovat tyto výrobky 
jiného členského státu a nemusí p řitom spot řební daň platit znovu. To ovšem pouze 
                                                 
14 V této souvislosti se prodejem na dálku rozumí operace, p ři níž jsou výrobky podléhající spot řební dani 
odeslány nebo p řepravovány ke kupujícímu prodávajícím nebo na ú čet prodávajícího. Nákupem 
na dálku se rozumí operace, p ři které je odeslání nebo p řeprava provád ěna kupujícím nebo na ú čet 
kupujícího. 
15 KOM(2004)227, 2.4.2004. 
 
CS 13   CS v případě, že tyto výrobky jsou pr o jejich osobní spot řebu, včetně spotřeby jejich 
rodinnými členy,  a že do členského státu ur čení tyto výrobky p řepravují tito 
jednotlivci sami  (článek 8 sm ěrnice 92/12/EHS). K ur čení toho, zda výrobek 
podléhající spot řební dani je pro osobní spot řebu cestujícího a jeho rodiny musejí 
členské státy vzít v úvahu řadu kritérií, z nichž jedním je množství p řepravovaného 
výrobku (viz článek 9 sm ěrnice 92/12/EHS). Pro ú čely uplatňování tohoto kritéria 
mohou členské státy také stanovit sm ěrné úrovn ě, pouze pro ú čely evidence. Navíc je 
nutné podotknout, že t řem členským stát ům (Švédsku, Dánsku a Finsku) bylo 
povoleno uplat ňovat do konce roku 2003 množstevní omezení výrobk ů podléhajících 
spotřební dani (v četně alkoholických nápoj ů), které mohou na jejich území dovézt 
cestující p řijíždějící z jiných členských stát ů bez dalšího placení spot řební daně (viz 
článek 26 sm ěrnice 92/12/EHS). 
28. Pokud jde o rozsah nákup ů v zahrani čí, první zpráva zd ůraznila, že tento jev je 
obecně rozsáhlý, že  nákupy v zahrani čí rostou od roku 1992 a takto nakoupené 
výrobky sm ěřují do členských stát ů uplatňujících sazby, které jsou výrazn ě vyšší než 
sazby uplat ňované v sousedních členských státech. Zpráva rovn ěž poukázala na to, 
že rozdílnost da ňových sazeb je všeobecn ě přijímána jako významný činitel. V této 
souvislosti zpráva pracovní skupiny na vys oké úrovni uvedla, že vedle rozsáhlých 
podvodů páchaných skupinami organizovaných zlo činců dochází také k významným 
podvodům prostřednictvím drobného zneužívání stáv ajících pravidel, které se týkají 
výrobků se zaplacenou daní a které jsou d ůsledkem velkých rozdíl ů v sazbách DPH 
a spotřební daně mezi členskými státy. 
29. Ve svých odpov ědích na dotazník členské státy uplat ňující na alkoholické nápoje 
relativně nízké sazby nevyjád řily v souvislosti s problémem nákup ů v zahrani čí větší 
obavy a obecn ě nemají žádné údaje o jejich rozsahu. Členské státy s vyšším 
zdaněním sledují situaci pozorn ěji. Spojené království  například provádí každý rok 
průzkum u mezinárodních cestujících v r ůzných přístavech, na letištích i na r ůzných 
místech v zemi. Na základ ě tohoto pr ůzkumu Spojené království  odhadlo, že celkové 
ztráty a úniky na da ňových příjmech (ze spot řební dan ě a DPH) zp ůsobené 
pašováním p řes kanál La Manche se u alkoholických nápoj ů všech druh ů se 
zaplacenou daní zvýšily ze 70 milion ů GBP v roce 1992 na 285 milion ů GBP v roce 
1999. Hlavní podíl na celkových da ňových ztrátách m ělo pivo. D ůležitou úlohu tu 
sehrály rozdíly v da ňových sazbách, ale také cena p řed zdaněním, směnné kursy 
a výše jízdného. Dánsko  odhadovalo nákupy v zahrani čí jako procento celkové 
dánské spot řeby v roce 2000 na 18 % v p řípadě piva, 13,5 % v p řípadě vína a 27 % 
u lihovin. Švédsko  zaznamenalo zvýšení nákup ů v zahrani čí v druhé polovin ě 90. let, 
což je patrn ě důsledek rozdílných sazeb. V roce 2000 p řipadalo z nákup ů v zahrani čí 
celkem na každou osobu starší patnácti let 1,26 litru čistého alkoholu. To odpovídá 
17 % celkové spot řeby. U lihovin činil tento podíl 27 %, u piva 12 % a u vína 14 %. 
Ve Finsku  se přeshraniční obchod s alkoholickými nápoji uskute čňuje především se 
třetími zem ěmi, neboť cenové rozdíly mezi Finskem a Ruskem nebo Estonskem jsou 
zvláště výrazné. P řeshraniční obchod s jinými členskými státy sice není dosud velký 
problém, avšak Finsko o čekává, že se tato situace po rozší ření EU zm ění. Obchodní 
organizace v členských státech, které uplat ňují „mírn ější“ zdan ění, jako jsou 
například Belgie  nebo Nizozemsko,  si rovněž stěžují na nep říznivý dopad, který 
na jejich členy mají nákupy, jež ob čané těchto zemí uskute čňují v zemích 
uplatňujících na víno a šumivé víno nulovou nebo tém ěř nulovou sazbu. 
 
CS 14   CS 30. Budoucí vývoj da ňových příjmů z alkoholu a alkoholických nápoj ů v případě 
Dánska, Švédska a Finska je již ovlivn ěn nebo ješt ě bude ovlivn ěn jak tím, že 
31. prosince 2003 skon čilo období, po které bylo t ěmto státům povoleno uplat ňovat 
množstevní omezení na výrobky podléhající spot řební dani, které mohou na jejich 
území bez dalšího placení spot řební daně dovézt cestující p řijíždějící z jiných 
členských stát ů, tak rozší řením EU. V t ěchto členských státech pokra čují diskuze 
o tom, jaký dopad by tyto události m ěly mít na výši jejich da ňových sazeb. Dánsko 
s účinností od října 2003 snížilo sazbu spot řební daně z lihovin o 45 % a Finsko 
s účinností od 1. b řezna 2004 snížilo sazbu spot řební daně z alkoholických nápoj ů 
nakoupených v zahrani čí (o 32 % u piva, o 10 % u ví na a o 44 % u lihovin). Dopad 
takto snížených sazeb na da ňové příjmy těchto členských stát ů bude záviset na tom, 
jaký budou mít vliv na spot řebu, a především na tom, do jaké míry budou nákupy 
v zahraničí a pašování p řes hranice nahrazeny řádným prodejem uvnit ř těchto 
členských stát ů. 
31. Výše popsaná situace ukazuje, že ob čané intenzivn ě využívají možnost nakoupit 
výrobky se zaplacenou spot řební daní v libovolném členském stát ě a převézt je 
do jiného členského státu bez povinnosti platit spot řební daň znovu. To je zcela 
v souladu s právními p ředpisy i se základními svobodami, které ob čanům poskytuje 
vnitřní trh. Je také z řejmé, že p říčinou těchto nákup ů v zahrani čí jsou do velké míry 
daňové rozdíly mezi členskými státy. Prov ěření toho, zda výrobky p řevážené 
jednotlivci jsou pro jejich osobní spot řebu, nikoliv pro obc hodní využití, však 
vyžaduje fyzické kontroly cestujících. Jelik ož jsou však syst ematické kontroly 
na vnitřních hranicích neslu čitelné se základními zásadami vnit řního trhu 
zakotvenými v článku 14 Smlouvy, m ěly by se takové kontroly provád ět pouze 
příležitostně (nahodilé kontroly) a m ěly by být sou částí vnitřního dohledu 
pokrývajícího celé území daného členského státu. Takové kontroly by navíc m ěly být 
v souladu s obecnými zásadami práva Spole čenství, a zejména by nem ěly být 
prováděny svévoln ě nebo zbyte čně omezujícím zp ůsobem16. Kontroly cestujících 
a způsoby provád ění těchto kontrol cestující často obtěžují a vedly již k řadě stížností 
podaných Komisi na členské státy. Pouhou skute čnost, že se tyto da ňové kontroly 
stále vykonávají, považuje řada cestujících za p řekážku v jejich právu volného 
pohybu na vnit řním trhu. Tato zpráva se ovšem nezabývá tím, do jaké míry mohou 
členské státy kontroly cestujících stále provád ět. Je však jasné, že hlavní p říčinou 
těchto kontrol, které členské státy provád ějí, aby odlišily b ěžný nákup v zahrani čí 
od pašování výrobk ů se zaplacenou spot řební daní, je do zna čené míry uplat ňování 
mnohem vyšších sazeb spot řební daně v dané zemi než v sousedních členských 
státech. 
Fungování vnit řního trhu - záv ěry 
32. Z výše uvedené analýzy je z řejmé, že zrušení da ňových hranic v roce 1993 
i skutečnost, že členské státy i nadále na  alkoholické nápoje uplat ňují sazby velice 
rozdílné výše, p řestože jsou tyto sazby pro spot řebitele někdy výhodné, zp ůsobují 
na vnitřním trhu řadu potíží. 
33. Jednotlivé hospodá řské subjekty i organizace zastupující výrobce alkoholických 
nápojů v některých členských státech si opakovan ě stěžují, že velké rozdíly 
                                                 
16 V této souvislosti viz rozsudek ESD ze dne 27.4.1991 ve v ěci 321/87. 
 
CS 15   CS v sazbách zp ůsobují narušování hospodá řské soutěže a odklon obchodu. Výrobci 
i obchodníci usazení v členských státech nebo v ur čitých regionech členských stát ů, 
které uplat ňují vysoké da ňové sazby, poukazují na uplat ňování vysokých daní 
a na nepříznivý dopad, který na jejich činnost mají podvody, pašování, ale i dan ěmi 
motivované nákupy v zahrani čí (přestože uznávají, že takové nákupy jsou z hlediska 
spotřebitelů zcela oprávn ěné). 
34. V ětšina členských stát ů souhlasí s tím, že řádné fungování vnit řního trhu vyžaduje 
další sbližování da ňových sazeb. Zárove ň však neexistuje shoda na tom, jak 
takového sblížení dosáhnout. Zem ě s vysokými da ňovými sazbami, které v d ůsledku 
rozdílnosti sazeb zaznamenávají nár ůst nákupů v zahrani čí, pašování a obchodních 
podvodů, zdůrazňují potřebu zvýšit veškeré minimální sazby. Řada dalších stát ů však 
zdůrazňuje, že členské státy uplat ňující velmi vysoké sazby, musejí také vyvinout 
určité úsilí. K tomuto požadavku je nutn é podotknout, že Dánsko a Finsko své sazby 
u některých alkoholických nápoj ů v nedávné dob ě výrazně snížily, protože jednak 
31. prosince 2003 skon čilo období, po které tyto státy mohly v rámci ud ělené 
výjimky uplat ňovat množstevní omezení na alkohol , který si mohou dovézt cestující 
přijíždějící ze zemí Spole čenství, a jednak se p řipravovaly na rozší ření EU 1. kv ětna 
2004. 
3.3. Konkurence mezi alkoholickými nápoji 
35. Tento oddíl zkoumá rozsah, v ja kém existuje konkurence mezi r ůznými druhy 
alkoholických nápoj ů, a zda by se m ěly harmonizovat spot řební daně uplatňované 
na konkuren ční kategorie výrobk ů. 
36. Výše minimálních sazeb stanovené pro r ůzné kategorie výrobk ů ve směrnici 
92/84/EHS jsou výsledkem politického kompromisu a odrážejí problematiku konkurence pouze do ur čité míry. U piva byly minimální sazby stanoveny 
na relativn ě nízké úrovni, což by bylo možné považovat za d ůsledek skute čnosti, že 
pivo konkuruje vínu, u n ěhož byla stanovena sazba nulová. Sazby u lihovin 
a do určité míry i u meziprodukt ů (které obsahují destilovaný alkohol) byly 
v přepočtu na stupe ň alkoholu stanoveny na mnohem vyšší úrovni, což by bylo 
možné chápat tak, že ty to výrobky pivu nebo vínu nekonkurují nebo jim konkurují 
jen omezen ě. 
37. Sm ěrnice 92/84/EHS sama o sob ě nevyžaduje, aby členské státy stanovily své 
vnitrostátní sazby u r ůzných kategorií výrobk ů ve srovnatelné výši na stupe ň 
alkoholu. P ři stanovování vnitrostátních sazeb však musejí členské státy také 
dodržovat obecná ustanovení Smlouvy o ES, a zejména článek 90, podle n ěhož 
členské státy nesm ějí stanovenými dan ěmi diskriminovat výrobky jiných členských 
států ani poskytovat nep římou ochranu jiným výrobk ům své zem ě. Na základ ě tohoto 
ustanovení Evropský soudní dv ůr rozhodl (ve v ěci C-170/78), že pokud nelze ur čitý 
členský stát považovat za výr obce daného nápoje (vína), ne smí na tento nápoj uvalit 
takovou da ň, kterou by zárove ň chránil svého nejbližšího domácího konkurenta 
(pivo). V d ůsledku toho musejí všechny členské státy, které neprodukují víno, 
zdaňovat víno i pivo ve srovnatelné výši a s ohledem na jejich obsah alkoholu, čímž 
je omezena jejich svoboda stanovovat sazby spot řební daně. V novější věci (C-
166/98) byla Evropskému soudnímu dvoru p ředložena k rozhodnutí o p ředběžné 
otázce podle článku 234 Smlouvy o ES otázka týkající se platnosti sm ěrnic 
92/83/EHS a 92/84/EHS. Otázka zn ěla, zda jsou tyto sm ěrnice z hlediska Smlouvy 
 
CS 16   CS o ES, a zejména čl. 90 odst. 2, neplatné, nebo ť vyžadují od členských stát ů zvýšit 
sazbu spot řební daně z piva na minimální úrove ň, a tím zp ůsobit vznik rozdíl ů 
v daňových sazbách, které mohou mít za následek  diskriminaci mezi vínem a pivem. 
Soudní dv ůr rozhodl, že posouzení p ředložené otázky neodhalilo žádný faktor, který 
by mohl ovlivnit platnost uvedených sm ěrnic, nebo ť členským stát ům mimo jiné 
zůstává i dostate čně široký prostor pro vlastní uvážení k zajišt ění toho, aby vztah 
mezi zdan ěním vína a piva vylou čil jakoukoliv ochranu domácí výroby ve smyslu 
článku 90 Smlouvy. 
38. Členské státy obecn ě uvádějí, že míra konkurence mezi  výrobky není rozhodující 
faktor pro stanovení výše sazeb uplat ňovaných na r ůzné kategorie výrobk ů. 
Domnívají se, že cena není rozhodujícím činitelem ovliv ňujícím volbu spot řebitele 
a že jiné faktory (zvyky, p říležitost, kultura, k lima) mohou být d ůležitější, nebo 
alespoň stejně důležité. V d ůsledku toho p ři stanovování sazeb krom ě požadavk ů 
vyplývajících z výše uvedeného ustanovení  Smlouvy o ES tuto problematiku 
neberou v úvahu. To dokládá i tabulka uvedená příloze C , která zachycuje sazby 
spotřební daně vyjádřené na hl a stupe ň alkoholu pro r ůzné kategorie alkoholických 
nápojů. Členské státy s vysokými da ňovými sazbami (zejména DK, SE, UK a IE) 
však v odpov ědích na dotazník zd ůraznily, že na rozdíl od členských stát ů 
produkujících víno musejí podl e judikatury ESD zda ňovat konkuren ční výrobky 
rovnocenným zp ůsobem, zatímco členské státy produkující víno i pivo mohou výše 
svých sazeb stanovit libovoln ě, bez ohledu na problém konkurence. 
39. Producenti piva a vína nepovažují konkurenci mezi r ůznými druhy alkoholických 
nápojů za významnou. P ředevším podle producent ů vína nevytvá ří nulová da ňová 
sazba pro sout ěž s jinými alkoholickými nápoji žádný problém, a to ze dvou d ůvodů. 
Zaprvé, v členských státech uplat ňujících nulovou nebo tém ěř nulovou sazbu 
spotřeba stolních, ale i jakostních vín klesá. A zadruhé, konkurence mezi r ůznými 
nápoji podle t ěchto producent ů nezávisí na cen ě, ale spíše na jiných faktorech, jako 
jsou tradice, kultura, místo a čas spotřeby, móda, v ěk, společenské prost ředí nebo 
marketing. 
40. Výrobci lihovin naproti tomu považují sou časný systém minimálních sazeb 
za institucionalizovanou formu diskriminace lihovin, kterou vnitrostátní politiky v oblasti spot řebních daní p řijímají. Podle jejich názoru si do ur čité míry konkurují 
všechny výrobky, a proto by m ěla být diskriminace lihovin oproti pivu a vínu 
snížena tím, že se u lihovin sníží minimální da ňová sazba. Výrobci lihovin se rovn ěž 
domnívají, že spot řební daň může také prost řednictvím cenové konkurence ovlivnit 
tržní podíl jednotlivých kategorií alkoholických nápoj ů. Zejména v členských státech 
s vysokými zdan ěním jsou lihoviny cenov ě citlivější než jiné kategorie výrobk ů. 
41. Studie o konkurenci mezi alkoholic kými nápoji zkoumala cenovou pružnost 
poptávky u jednotlivých kategorií nápoj ů (vztah mezi poptávkou po ur čitém druhu 
výrobku a jeho cenou) i k řížovou cenovou pružnost poptávky po t ěchto kategoriích 
(vztah mezi poptávkou po ur čitém druhu výrobku a cenou jiných kategorií 
výrobků)
17. Křížová cenová pružnost p řitom ukazuje na stupe ň konkurence mezi 
nápoji. Poradce ovšem zd ůraznil, že p řed uvedením výsledk ů je nutné se zam ěřit 
na obtíže spojené s tímto p řístupem. P ředevším bylo zjišt ěno, že údaje o cenách 
                                                 
17 Záv ěry této studie se nijak nedotýkají analýz Komise o p řípadech konkurence. 
 
CS 17   CS alkoholických nápoj ů jsou v jednotlivých členských státech velmi omezené 
z hlediska po čtu nebo nejsou dostate čně kvalitní k tomu, aby poskytovaly spolehlivý 
odhad křížové cenové pružnosti alkoholu. Na víc poradce zjistil, že spot řebu 
alkoholických nápoj ů i míru, v jaké spot řebitelé mezi jednotlivými kategoriemi 
nápojů předcházejí, ovliv ňuje velký po čet faktorů. Postoj spot řebitele ke spot řebě 
vína se nap říklad může v průběhu několika let zm ěnit tak, že se zvýší spot řeba vína 
na úkor jiných kategorií nápoj ů, přestože je takový vývoj zcela v rozporu se 
současným trendem. V mnoha situacích tak m ůže být přechod k vínu nezávislý 
na vztahu mezi cenou vína a jiných nápoj ů, tj. přechod k vínu by se uskute čnil, 
i kdyby se relativní ceny v čase neměnily. Poradce také uvedl, že práv ě v důsledku 
těchto skute čností je odhad cenových dopad ů mimořádně obtížný, nebo ť přechod 
od jednoho nápoje ke druhému je rozhodujícím zp ůsobem ovliv ňován změnami chutí 
spotřebitelů. Skutečností však z ůstává, že v posledních letech spot řeba stolního 
i jakostního vína klesla18. 
42. V p řípadě těch zemí nebo výrobk ů, u nichž existovaly dostate čné údaje o cenách, 
provedl poradce odhady cenové i k řížové cenové pružnosti. V ětšina odhadnutých 
hodnot cenové pružnosti každé kategorie výrobk ů byla záporná, ale relativn ě blízká 
nule, což by mohlo znamenat, že poptávka po jakémkoliv druhu alkoholického nápoje je relativn ě nepružná (poptávka po výrobku není p říliš citlivá na zm ěny ceny 
tohoto výrobku). Pokud jde o odhady k řížové cenové pružnosti, obecn ě výsledky 
rovněž ukazovaly na relativní nepružnost poptávky, což nazna čuje, že poptávka 
po určitém druhu alkoholického nápoje není p říliš závislá na cenách jiných 
alkoholických nápoj ů. 
Konkurence mezi alkoholickými nápoji - záv ěry 
43. Na základ ě různých názor ů, které byly vyjád řeny, a na základ ě studie o konkurenci je 
velice těžké pro tento problém vyvodit jakýkoliv nezvratný záv ěr. Rozhodnutí 
spotřebitele vybrat si ur čitou kategorii výrobk ů závisí na celé řadě faktorů, z nichž 
jedním je cena, která je sama závislá na výši uplat ňované daňové sazby. Míra, v níž 
výše spot řební daně ovlivňují rozhodování spot řebitelů, se v jednotlivých zemích liší, 
přičemž má tendenci být výrazn ější v členských státech, kde je spot řební daň vysoká 
a její podíl na cen ě výrobku je vyšší. 
3.4. Reálná hodnota sazeb 
44. Dalším prvkem, který je nutné podle článku 8 sm ěrnice 92/84/EHS zohlednit, je 
reálná hodnota da ňových sazeb. Jinými slovy, m ěl by se zohlednit vliv inflace 
od okamžiku zavedení minimálních sazeb, nebo by se toto rozhodnutí m ělo ponechat 
členským stát ům? Pode údaj ů Eurostatu o ro čních změnách indexu HISC 
(harmonizovaný index spot řebitelských cen) mezi lety 1993 a 2002 souhrnná inflace 
pro celou EU za dobu od 1. ledna 1993 do 31. prosince 2002 činí 24,04 %
19. 
                                                 
18 V EU s patnácti členskými státy poklesla podle odhad ů celková spot řeba na osobu z p řibližně 37 l 
v roce 1990 na p řibližně 33 l v roce 2002. Spot řeba stolního vína poklesla z 20,5 l na p řibližně 15 l. 
Tyto trendy se projevují siln ěji v jižních státech produkujících víno. Celková spot řeba na osobu 
například v Itálii pokesla z p řibližně 63 l na přibližně 47 l a ve Francii z 67 l na asi 58  l. 
19 Vlastní indexy HISC za čínají rokem 1997. Údaje za d řívější období jsou založeny na p řibližném indexu 
HISC. Použity byly následující ro ční míry zm ěn HISC:  
 
CS 18   CS 45. Valorizace minimálních sazeb by za použití tohoto procentního nár ůstu vedla k t ěmto 
výsledkům: 
Výrobek Sazba 
vyjádřená na Současná minimální 
sazba Valorizovaná minimální sazba 
k 1. lednu 2003 
(současná sazba x 1,24) 
Víno (tiché 
a šumivé)  hl 0 EUR 0 EUR 
Pivo hl na stupe ň 
Plato 
nebo 
hl na stupe ň 
alkoholu 0,748  EUR  
nebo 
1,87 EUR  0,93 EUR 
nebo  
2,32 EUR 
Meziprodukty hl 45 EUR 56 EUR 
Alkohol hl čistého 
alkoholu 550 EUR 682 EUR 
46. Taková valorizace k 1. kv ětnu 2004 by od n ěkterých členských stát ů vyžadovala 
změnit sazby takto: 
a) zvýšit sazby uplat ňované na pivo v sedmi členských státech (LU, DE, ES, CZ, 
LT, LV, MT); 
b) zvýšit sazby uplat ňované na meziprodukty v sedmi členských státech (EL, ES, IT, 
PT, HU, MT, CY); 
c) zvýšit sazby uplat ňované na lihoviny ve t řech členských státech (IT, CY a SK). 
47. V ětšina členských stát ů se v odpov ědích na dotazník vyslovila pro zvýšení 
minimálních sazeb v návaznosti na inflaci, aby z ůstala zachována jejich reálná 
hodnota. N ěkteré státy však tuto valorizaci podmi ňují zavedením nenulové sazby 
u vína, aby se nezesilovaly deformace mezi vínem a ostatními alkoholickými nápoji, přestože narovnání o inflaci bez zavede ní nenulové sazby u vína, by obnovilo tém ěř 
stejnou situaci, jaká  existovala 1. ledna 1993. Pr vní zpráva poznamenala, že 
uplatňované daňové sazby z řetelně stagnují, což podle ní znamená, že nulová sazba 
uplatňovaná na víno možná omezuje prostor pro zm ěnu u ostatních alkoholických 
výrobků v témž členském stát ě i v sousedních členských státech. Mnohé z členských 
států jsou nicmén ě toho názoru, že situace se mezi jednotlivými členskými státy liší 
a že závisí na faktorech, jako js ou tradice, kultura i místo a čas spotřeby.  
Reálné hodnoty sazeb -záv ěry 
48. Zvýšení minimálních sazeb tak, aby zohled ňovaly inflaci, neznamená a priori 
zvýšení reálné hodnoty. Naproti tomu nezohledn ění inflace v konkrétních 
minimálních sazbách by vedlo k narušení  jejich reálné hodnoty. Proto je takové 
zvýšení minimálních sazeb nezbytné k tomu, aby z ůstala zachována výše sazeb, 
                                                                                                                                                        
 
1993: 3,4 %; 1994: 2,8 %; 1995: 2,8 %; 1996: 2,4 %; 1997: 1,7 %; 1998: 1,3 %; 1999: 1,2 %; 2000: 
1,9 %; 2001: 2,2 %; 2002: 2,1 %. 
 
CS 19   CS na níž se Rada v roce 1992 shodla, což je minimální požadavek k zajišt ění fungování 
vnitřního trhu bez da ňových hranic. V této souvislos ti je nutné poznamenat, že 
minimální sazby u dalších výrobk ů podléhajících spot řební dani (tabákových 
výrobků, minerálních olej ů) byly o inflaci upraveny. Sou časný systém spot řebních 
daní z alkoholických výrobk ů je však systém minimálních sazeb a členské státy 
mohou uplat ňované sazby zvýšit tak, aby zohled ňovaly inflaci, aniž by se systém 
měnil. 
49. Pokud jde o alkoholické nápoje, řada členských stát ů tento problém spojuje 
s problémem zavedení nenulové minimální sazby u vína, což je téma velmi sporné (viz oddíl 3.5.2.). 
3.5. Obecné cíle Smlouvy 
50. Článek 8 sm ěrnice 92/84/EHS vyžaduje, aby se p ři každém p řezkoumání da ňových 
sazeb u alkoholických nápoj ů zohlednily obecné cíle Smlouvy. V souvislosti s touto 
zprávou jsou proto relevantní zdravotní politika, zem ědělská politika, rozvoj venkova 
a kulturní záležitosti. Dalšími otázkami , které je nutné vz ít v úvahu, jsou rozší ření 
a dopad navrhovaných opat ření na kandidátské zem ě. 
3.5.1. Zdravotní a sociální politika 
51. Článek 152 Smlouvy stanoví, že p ři vymezení a provád ění všech politik a činností 
Společenství je zajišt ěn vysoký stupe ň ochrany lidského zdra ví. V této souvislosti 
uvedla první zpráva
, že zdan ění alkoholu je potenciálním prost ředkem k odrazení 
od nadměrné spotřeby, což m ůže mít p říznivé důsledky spo čívající ve snížení 
problémů spojených se spot řebou alkoholu, alkoholismem a zneužíváním alkoholu. 
V posledních n ěkolika letech však léka řské zprávy poukázaly také na to, že n ěkteré 
alkoholické nápoje p říznivě přispívají k dobrému zdraví, pokud se pijí st řídmě. 
52. V ětšina členských stát ů v odpovědích na dotazník uvedla,  že na vnitrostátní výši 
sazeb nemá zdravotní politika žádný vliv, p řestože některé státy dodaly, že v tomto 
ohledu na n ě vyvíjejí zdravotní organizace ur čitý tlak. Pouze v p řípadě jednoho 
členského státu (Švédska) jsou p ři stanovování výše sazeb zd ravotní cíle dominantní. 
V ostatních zemích s vysokým zdan ěním (například ve Finsku, Spojeném království 
nebo Dánsku) jsou zdra votní cíle dnes mén ě významné, než byly v minulosti. D ůvod 
spatřuje Spojené království v protich ůdných vědeckých d ůkazech o p říznivých 
a nepříznivých ú čincích spot řeby alkoholu. 
53. Výrobci zd ůrazňují úsilí, které vynakládají na podporu odpov ědných přístupů 
ke spotřebě alkoholu. Podle nich v ětšina evropských spot řebitelů pije rozumn ě, 
střídmě a s potěšením. Domnívají se rovn ěž, že střídmá konzumace alkoholu m ůže 
mít příznivé zdravotní ú činky, a to bez ohledu na druh nápoje. Mají za to, že politiky 
zaměřené na celkové snížení spot řeby alkoholu na osobu prost řednictvím vysokého 
zdanění se nezam ěřují na ty, kte ří alkoholické výrobky zneužívají, a že podle 
zkušeností m ůže mít takový p řístup dokonce neo čekávané nep říznivé účinky (nap ř. 
pašování nebo protiprávní výrobu).  
54. Zdravotní organizace, a zejména Eurocare (organizace na podporu p ředcházení 
škodám souvisejícím s alkoholem v Evrop ě), jsou často toho názoru, že zdan ění by 
mělo zajistit vysokou úrove ň cen, nebo ť existuje jasný vztah mezi cenou a spot řebou. 
 
CS 20   CS Navíc se domnívají, že dan ě z alkoholu by se m ěly používat na financování činností 
zaměřených na činnosti spojené s kontrolou spot řeby alkoholu v četně vzdělávání, 
výzkumu politik regulace alkoholu a podpory zdravotní pé če. V souvislosti se 
zdravotní pé čí poukazují, že Komise ve své Bílé knize o r ůstu, konkurenceschopnosti 
a zaměstnanosti20 již žádala o internalizaci vn ějších náklad ů spotřeby alkoholu. 
Pokud jde o otázku p říznivých ú činků spotřeby alkoholu, žádá Eurocare, aby byly 
spotřebě alkoholu p řisuzovány p říznivé účinky jen s velkou opatrností, a zastává 
názor, že rozdíly mezi nápoji jsou minimální, nebo ť se zdá, že v ětšina příznivých 
účinků vína, piva a lihovin pochází z alkoholu, nikoliv z ostatních složek t ěchto 
nápojů. 
Zdravotní a sociální politika - záv ěry 
55. V ětšina členských stát ů zdravotní politiku p ři stanovování da ňových sazeb obvykle 
nezohledňuje, přestože jim sou časné právní p ředpisy ES, které stanoví pouze 
minimální sazby, poskytují významný prostor pro za členění ohledů na veřejné zdraví 
do daňových politik. V každém p řípadě však platí, že má-li spot řební daň hrát určitou 
dlouhodobou úlohu jak prost ředku ke snížení celkové spot řeby, tak prost ředku 
k internalizaci vn ějších či společenských náklad ů zneužívání alkoholu, domnívají se 
některé členské státy, že minimálním požadavkem je z řejmě navýšení minimálních 
sazeb o inflaci. 
3.5.2. Zem ědělská politika 
56. Víno je zem ědělským produktem, který je ja ko takový definován ve Smlouv ě. 
Ve čtrnácti z p ětadvaceti členských stát ů se na víno neuplat ňuje žádná spot řební daň 
nebo se uplat ňuje pouze da ň velmi nízká (ve dvanácti státech žádná, ve Francii 
a v Maďarsku jen velmi nízká). Zavedení nenulové dan ě z vína by mohlo mít dopady 
na spotřebu vína a na spole čnou organizaci trhu s vínem. Členské státy produkující 
víno se vždy odvolávaly na zem ědělskou politiku jako na d ůvod ospravedl ňující 
uplatňování nulové sazby na víno. N ěkteré z nich poukazují na složitou situaci 
vinohradník ů, která by neponechávala prostor k uplatn ění nenulové da ňové sazby 
na víno.  
57. V dob ě přijímání první zprávy byla spole čná organizace trhu s vínem p ředmětem 
reformy v rámci Spole čné zemědělské politiky. Cílem této reformy bylo vy řešit 
existující situaci na dprodukce vína a sou časného poklesu spot řeby v zemích 
produkujících víno, a to zejména v p řípadě stolního vína. Tato reforma spole čné 
organizace trhu s vínem byla dokon čena v roce 199121. Nová spole čná organizace 
trhu s vínem se snaží lépe uvést na bídku vína do souladu s poptávkou po vínu. 
Hlavními jejími rysy jsou omezení nových výsadeb, zm ěna struktury produk čního 
potenciálu tak, aby se snížil objem pr odukce stolních vín a byly vysazovány druhy 
produkující víno vyšší kvality, což by více odpovídalo požadavk ům trhu. Byl 
přizpůsoben systém tržních intervencí (zejména finan ční podpora pro destilaci vína, 
pro skladování, použití jako moštu pro jiné ú čely než do vína). Zejména byl snížen 
počet povinných destila čních opat ření na dv ě a byla zavedena nouzová destilace 
                                                 
20 „R ůst, konkurenceschopnost, zam ěstnanost – Výzvy a cesty do 21. století – Bílá kniha“ – KOM(93) 
700 ze dne 5.12.93. 
21 Na řízení Rady (EC) č. 1493/1999 ze dne 17. kv ětna 1999 (Ú ř. věst. L 179 ze dne 14.7.1999). 
 
CS 21   CS pro případ výjime čného narušení trhu. Tato nová spole čná organizace trhu s vínem 
představuje posun sm ěrem k cílen ějším opat řením a ke zm ěně orientace vina řství 
směrem k produkt ům vyšší kvality. 
58. Ve prosp ěch nulové da ňové sazby se u vína argumentuje tím, že jde o nezbytné 
pomocné opat ření k zajišt ění toho, aby nebyl narušen jeden ze základních cíl ů 
politiky spole čné organizace trhu s vínem, konkrétn ě rovnováha na trhu. 
Ve skutečnosti by totiž p řípadný pokles spot řeby, k němuž by po zavedení nenulové 
sazby mohlo dojít, nep říznivě ovlivnil tržní rovnováhu. Krom ě toho musí být 
v krátkém období takový pokles spot řeby kompenzován intenzivn ějšími tržními 
intervencemi, zejména prost řednictvím destilace p řebytků vína na alkohol. Vysoké 
náklady této destilace p řitom nese rozpo čet Společenství. Naproti tomu nulová sazba 
je obecné, nezacílené opat ření, které se uplat ňuje i na rozši řujících se tržních 
segmentech vysoce jakostních a doveze ných vín, která mají menší problémy 
s nalezením odbytišt ě. Kromě toho jsou základní strukturální problémy d ůsledkem 
především m ěnící se struktury spot řeby v členských státech produkujících víno. Tuto 
skutečnost dokládají výsledky studie o konkurenci, která se rovn ěž zabývala 
vývojem spot řeby jednotlivých výrobk ů na osobu. Spot řeba vína na osobu v jižních 
členských státech (Špan ělsko, Francie, Itálie, Portugalsko) vykazuje v posledních 
třech desetiletích zna čný pokles, p řestože ve srovnání se státy, které víno 
neprodukují, z ůstává stále na vysoké úrovni. Tento pokles je částečně vyvažován 
zvýšením poptávky po vínu v t ěch zemích, které na víno uplat ňují vysoké sazby 
spotřební daně a které jsou tradi čně považovány p ředevším za spot řebitele piva. 
Naproti tomu spot řeba piva na osobu se v jižních členských státech ( Řecko, 
Portugalsko, Itálie a Špan ělsko) výrazn ě zvyšuje, zatímco v mnoha severních 
členských státech (Rakousko, Belgie, N ěmecko, Dánsko, Spojené království, 
Lucembursko a Nizozemsko) v 90. letech mírn ě poklesla. 
59. Zem ě produkující víno a pr oducenti vína obecn ě se velice siln ě staví proti zavedení 
nenulové minimální sazby na víno. Tvrdí, že ve v ětšině členských stát ů 
produkujících víno nikdy tento produkt nepodléhal spot řební dani, že víno je 
nedílnou sou částí kultury t ěchto států a že zavést povinné zdan ění vína by bylo 
z politických d ůvodů obtížné. Dodávají, že členské státy pr odukující víno, které 
uplatňují nulovou nebo jen velmi nízkou da ňovou sazbu, se na celkové spot řebě vína 
v EU podílejí z 85 %, a tedy možné problémy vnit řního trhu se týkají pouhých 15 % 
spotřeby vína v EU. Argumentují rovn ěž, že nulová sazba je u vína nezbytné 
pomocné opat ření podporující cíle spole čné organizace trhu s vínem a že v sou časné 
situaci na trhu s vínem by bylo zavedení nového, by ť i nízkého povinného zdan ění 
považováno za škodlivé. Krom ě toho existují obavy, že by mohly následovat další 
kroky sm ěřující ke zvyšování minimálních sazeb uplat ňovaných na víno. P říslušné 
země a producenti se navíc domnívají , že nenulová sazba by u vína nep řispěla 
k vyřešení problém ů vnitřního trhu zp ůsobených obrovskými rozdíly v úrovních 
zdanění mezi členskými státy s vysokým zdan ěním a členskými státy s nízkým 
zdaněním. 
60. V neposlední řadě se rovněž tvrdí, že zdan ění vína by vedlo k zavedení nebo zvýšení 
administrativní zát ěže pro stovky tisíc drobných vinohradník ů a pro správní orgány 
v členských státech produkujících víno do takové míry, která by byla neúm ěrná 
příjmům, jež by toto zdan ění přineslo. Jelikož je však  produkce vína již dnes 
předmětem přísných kontrol kvality a pohybu v rámci spole čné organizace trhu 
 
CS 22   CS s vínem i podle sm ěrnice 92/12/EHS, m ůže být tato zát ěž v souvislosti s pohyby 
uvnitř Společenství nižší, než se p ředpokládalo. 
Zemědělská politika - záv ěry 
61. Jak je z řejmé z výše popsaných odlišných stanovisek, z ůstává zdan ění vína velice 
sporným a politicky citlivým bodem. N ěkteré členské státy, kter é neprodukují víno, 
by vyžadovaly, aby veškeré zm ěny minimálních sazeb u jakéhokoliv druhu 
alkoholických nápoj ů byly podmín ěny zavedením nenulové minimální sazby 
spotřební daně z vína. Zem ě produkující víno se naproti tomu obecn ě staví proti 
zavedení minimální sazby spot řební daně z vína. 
62. Jelikož se zdá, že zm ěnit současnou výši minimálních sazeb je velmi t ěžké, vyvstává 
další důležitá otázka. Konkrétn ě jde o to, zda je stále od ůvodněné současný systém 
sledování výrobk ů podléhajících spot řební dani (systém pohybu v režimu 
s dočasným osvobozením od dan ě, mezi povolenými da ňovými sklady, skládání 
záruk, doprovodné dokumenty atd.) zachovávat u produkt ů jako víno a pivo, které 
podléhají spot řební dani, jejíž sazba je v absolutní výši nižší než DPH uplat ňovaná 
na tyto výrobky alespo ň v deseti z patnácti členských stát ů, nyní ve dvaceti 
z pětadvaceti členských stát ů. 
3.5.3. Rozší ření Evropské unie 
63. Členské státy, které do EU vstoupily 1. kv ětna 2004, již na alkoholické nápoje 
uplatňují sazby, které jsou na úrovni sou časných minimálních sazeb nebo vyšší. 
Další kandidátské zem ě, s nimiž probíhají jednání o p řistoupení (Rumunsko 
a Bulharsko), rovn ěž nežádají o p řechodná období po p řistoupení k dosažení 
současné výše minimálních sazeb. Sazby spot řební daně z alkoholu a alkoholických 
nápojů uplatňované členskými státy, které do EU vstoupily 1. kv ětna 2004, 
a kandidátskými zem ěmi jsou obsaženy v přílohách B1 až B4 . 
3.6. Periodicita p řezkoumání 
64. Článek 8 sm ěrnice 92/84/EHS stanoví, že každé dva roky  přezkoumá Rada 
na základ ě zprávy a p řípadně návrhu Komise uvedenou sm ěrnicí stanovené da ňové 
sazby a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomysln ě přijme nezbytná 
opatření. 
65. Komise je toho názoru, že dvouleté období je pro hloubkový p řezkum fungování 
vnitřního trhu a dalších hledisek, kter é má zpráva Komise vzít v úvahu, p říliš krátké 
a neposkytuje náležitý výhled pro posouzení zm ěn v právních p ředpisech členských 
států. Pro posouzení fungování vnit řního trhu a následk ů případných zm ěn 
v právních p ředpisech by bylo vhodn ější období čtyřleté. Proto by m ěl jakýkoliv 
budoucí návrh na zm ěnu stávající právního rámce Spole čenství v oblasti zdan ění 
alkoholu obsahovat zm ěnu článku 8 sm ěrnice 92/84/EHS tak, aby stanovila 
přezkoumání každé čtyři roky, nikoliv každé dva roky. 
4. S TRUKTURA SPOT ŘEBNÍ DAN Ě UPLATŇOVANÉ NA ALKOHOLICKÉ NÁPOJE  
66. P řestože požadavek na p řezkum podle článku 8 sm ěrnice 92/84/EHS stanoví Komisi 
povinnost vypracovat zprávu pouze o sazbách stanovených uvedenou sm ěrnicí, 
 
CS 23   CS Komise se domnívá, že by se p ři těchto přezkumech mohly rovn ěž posoudit zm ěny 
ve struktu ře zdanění, což je problém, který je s problémem sazeb velice úzce spjatý. 
To platí zejména pro zál ežitosti týkající se za řazování alkoholických nápoj ů 
do jednotlivých kategor ií definovaných ve sm ěrnici o harmonizaci struktury 
(směrnice 92/83/EHS). Z konzultací p ředcházejících vypracování této zprávy vzešly 
následující t ři problémy: 
a) odlišné zacházení s vínem a šumivým vínem; b) úprava kód ů KN (kombinované nomenklatury) používaných pro vymezení 
kategorií výrobk ů; 
c) zařazení výrobk ů pro účely spotřební daně. 
4.1. Odlišné zacházení s vínem a šumivým vínem 
67. V sou časné dob ě poskytují sm ěrnice 92/83/EHS a 92/84EHS členským stát ům 
možnost uplat ňovat na víno a šumivé víno odlišné sazby spot řební daně. Jak je 
zřejmé z tabulky v příloze B1 , využívá této možnosti v sou časné dob ě osm 
členských stát ů (IE, UK, DK, NL, BE, FR, DE, AT).  
68. V sou časné době uplatňují Německo a Rakousko nulovou sazbu na tiché víno, ale 
relativně vysokou sazbu na šumivé víno. V Belgii, Dánsku, Francii, Spojeném 
království, Irsku a Nizozemsku je sazba uplat ňovaná na šumivé víno vyšší než 
(nenulová) sazba uplat ňovaná na tiché víno ( viz příloha B1 ). Čtyři členské státy 
(DE, BE, NL, AT) také uplat ňují odlišné sazby na šumi vé meziprodukty a na tiché 
meziprodukty ( viz příloha B3 ). 
69. Rozlišení použité ve sm ěrnicích vyplývá z toho, že tyto členské státy považují 
historicky šumivá vína za „luxusní výrobky“ . Vzniká však otázka, zda je toto 
rozlišení stále od ůvodněné, nebo ť oba výrobky se stále více spot řebovávají 
při podobných p říležitostech. Navíc ob ě kategorie obsahují víno, které lze považovat 
za „luxusní“ výrobek, ale také za velmi levný výrobek (nap ř. výběrové víno a proti 
němu stolní víno). 
70. Definice „šumivých vín“ v článku 8 sm ěrnice 92/83/EHS m ůže způsobit 
nespravedlivé d ůsledky z hlediska zdan ění. Podle definice v článku 8 zahrnuje 
označení „šumivé víno“ výrobky, „které jsou pln ěny do lahví s „h řibovitou zátkou“, 
jež je upevn ěna sponou nebo vázáním, nebo
 které mají díky obsahu oxidu uhli čitého 
v roztoku p řetlak tři bary nebo v ětší“. Obě tato kritéria lze považovat za svévolná. 
Stačí totiž, aby producent použil jiný druh zátky, a perlivá vína s p řetlakem t ěsně 
pod tři bary se spot řební dani z šumivých vín vyhnou, a tudíž získají výhodu nižšího 
(nebo nulového) zdan ění tichých vín. Vzniká tak otázka, zda se má toto odlišné 
zacházení zachovat, nebo zda by se m ělo s šumivými víny a meziprodukty zacházet 
stejně jako s tichými víny a meziprodukty. 
4.2. Úprava kód ů KN (kombinované nomenklatury) používaných pro vymezení 
kategorií výrobk ů 
71. Pro vymezení jednotlivých kategorií alkoholických nápoj ů odkazuje sm ěrnice 
92/83/EHS velmi často na kódy KN. Článek 26 uvedené sm ěrnice stanoví, že odkazy 
 
CS 24   CS učiněné ve sm ěrnici na kódy KN se vztahují k verzi kombinované nomenklatury 
platné ke dni p řijetí směrnice (19. října 1992). V p řípadě změny v zařazení musejí 
hospodářské subjekty používat odlišné kódy KN pro tentýž výrobek pro pohyb mezi 
členskými státy a pohyb mezi EU a t řetími zem ěmi. Za účelem zohledn ění možných 
změn kódů KN a zm ěn ve výkladu (nap ř. doplnění vysvětlivek k harmonizovanému 
systému) a za ú čelem zjednodušení situace hospodá řských subjekt ů i správních 
orgánů by se měly odkazy vztahovat ke kód ům KN platným pro nejnov ější 
možné údaje.  Kromě toho Komise pro zjednodušení aktualizace tohoto odkazu 
na platné kódy KN p řekládá členským stát ům k diskuzi, zda by se taková 
rozhodnutí v budoucnu nem ěla přijímat v souladu s postupem podle článku 24 
směrnice 92/12/EHS  (postup ve Výboru pro spot řební daně, jak bylo sjednáno 
pro energetické produkty v čl. 2 odst. 5 sm ěrnice Rady 2003/96/ES22). 
4.3. Za řazení výrobk ů pro účely spotřební daně 
72. Zm ěny navrhované v oddíle 4.2 by usnadnily život hospodá řským subjekt ům 
i správním orgán ům, avšak nevy řešily by problémy za řazování alkoholických nápoj ů 
do jednotlivých kategori í alkoholických nápoj ů podle sm ěrnice 92/83/EHS. Definice 
těchto kategorií obsahuje vždy odkaz na kódy KN. Proto je pro rozhodnutí 
o zacházení z hlediska spot řební daně nejdůležitější otázkou rozhodnutí o celním 
zařazení výrobku. 
73. Na problémy se za řazováním výrobk ů byly útvary Komise nedávno upozorn ěny jak 
ze strany obchodník ů, tak ze strany vnitrostá tních správních orgán ů na základ ě jejich 
stížností na rozdílné za řazení, a tedy i na rozdílné zdan ění téhož výrobku v r ůzných 
členských státech. V ětšina problém ů se týká rozlišení výrobk ů kódů KN 2206 
(včetně ostatních kvašených nápoj ů) a 2208 (v četně lihovin). Vysv ětlivky 
k harmonizovanému systému u položky 2206 dovolují do „ostatních kvašených 
nápojů“ přidat destilovaný alkohol, avšak p řitom neuvád ějí, do jaké míry je takové 
přidání alkoholu možné. Členské státy vykládají  toto ustanovení r ůzně, což má za 
následek, že tentýž výrobek n ěkteré členské státy považují za „ostatní kvašené 
nápoje“ nebo „meziprodukty“, zatímco jiné členské státy za „lihoviny“. 
Možná řešení 
74. V rámci stávajících právních p ředpisů EU upravujících spot řební daně (směrnice 
92/83/EHS) a odvolávajících se pro ú čely základní klasifikace alkoholických nápoj ů 
na kódy KN lze problém rozdílného za řazování alkoholických nápoj ů vyřešit pouze 
jednotnějším výkladem a používáním celních p ředpisů pro zařazení těchto 
výrobků do KN . 
75. Pro celní ú čely mohou hospodá řské subjekty od svých celních orgán ů obdržet 
závazné informace o sazebním za řazení zboží do kombinované nomenklatury (BTI), 
které se týkají za řazování výrobk ů dovezených ze t řetích zemí nebo vyvezených 
do třetích zemí. Tyto závazné informace se zadávají do databáze spravované Komisí 
a jsou právoplatné ve všech členských státech. P řestože se tyto závazné informace 
týkají vždy jednotlivého p řípadu a nestanoví obecná pravidla pro za řazení výrobk ů 
                                                 
22 Sm ěrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se m ění struktura rámcových p ředpisů 
Společenství o zdan ění energetických produkt ů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51). 
 
CS 25   CS do KN, poskytují správním orgán ům i obchodník ům určitý návod a mohou vést 
k jednotn ějšímu používání celních p ředpisů pro zařazování výrobk ů do KN. Závazné 
informace o sazebním za řazení ovšem nelze žádat pro výrobky, u nichž nelze 
prokázat celní zájem (nap ř. nové produkty vyrobené v EU a uvád ěné na trh pouze 
v rámci EU). Za ú čelem podpory významu t ěchto závazných informací pro ú čely 
spotřební daně je možné zvážit rozší ření možnosti hospodá řských subjekt ů získávat 
od celních orgán ů závazné informace o sazebním za řazení i pro výrobky podléhající 
spotřební dani, které nejsou ur čeny k dovozu či vývozu. To by ovšem vyžadovalo 
změnu příslušných celních p ředpisů23. 
76. Jak již bylo uvedeno výše, vydávají celní orgány závazné informace o sazebním 
zařazení pouze na žádost hospodá řských subjekt ů a pro jednotlivé p řípady. Ve snaze 
zavést pro za řazování alkoholických nápoj ů do KN jasn ější obecná pravidla byla 
vytvořena pracovní skupina složená z útvar ů Komise a celních správ řady členských 
států. Tato pracovní skupina se bude zejména snažit stanovit jasnou d ělicí čáru mezi 
kódy KN 2206 a 2208. Jde však o velice sl ožitý problém, a dosažení výsledk ů proto 
může nějakou dobu trvat. Nelze navíc p řehlédnout, že jakékoliv nové celní p ředpisy 
pro zařazení alkoholických nápoj ů do KN nebudou mít pro ú čely spotřební daně 
žádné důsledky, dokud nebude v článku 26 sm ěrnice 92/83/EHS aktualizován odkaz 
na kódy KN podle návrhu uvedeného v odstavci 71 výše. V neposlední řadě zařazení 
výrobku do KN nezohled ňuje ani nemá zohled ňovat dopady tohoto za řazení na 
zařazení výrobku pro ú čely spotřební daně, a může dokonce vést k nežádoucím 
účinkům v souvislosti se za řazením ur čitých výrobk ů pro účely spotřební daně. 
77. Proto je Komise toho názoru, že by se m ěla zvážit i radikáln ější řešení spočívající ve 
snížení závislosti za řazení alkoholických nápoj ů pro účely spotřební daně na zařazení 
do KN. 
78. První možností by bylo znovu definovat kategorie výrobk ů podléhajících spot řební 
dani pouze pomocí slovního popisu, bez odkazu na kódy KN, jak je tomu v p řípadě 
definic tabákových výrobk ů ve směrnici 95/59/ES. To by se však mohlo ukázat jako 
mimořádně složité, nebo ť na trhu s alkoholickými nápoji je nabízeno velice široké 
spektrum výrobk ů. Navíc se na trhu pravideln ě objevují nové výrobky, což by mohlo 
způsobit další problémy se za řazením. 
79. Druhou možností by bylo zkombinovat celní kódy s dodate čnými prvky, které by 
stanovila sm ěrnice 92/83/EHS. Tyto dodate čné prvky pro ú čely spotřební daně, jako 
například maximální množství de stilovaného alkoholu, které lze p řidat do nápoj ů 
kvasného p ůvodu, aniž by tyto nápoje ztratily povahu „ostatních kvašených nápoj ů“ 
nebo „meziprodukt ů“, by mohly pomoci stanovit hr anici mezi odlišnými kategoriemi 
alkoholických výrobk ů tam, kde použití samotných kód ů KN nevede 
k jednozna čným výsledk ům nebo vede k výsledk ům, které jsou z hlediska zdan ění 
neuspokojivé. Použití takových pravidel by však mohlo v praxi narážet na zna čné 
obtíže, protože stanovit p ůvod lihu ve výrobku m ůže být velice náro čné nebo drahé. 
                                                 
23 Článek 12 Na řízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex 
Společenství, a články 5 až 14 provád ěcího předpisu k celnímu kodexu Spole čenství (na řízení Komise 
(EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí na řízení Rady (EHS) č. 2913/92). 
 
CS 26   CS 80. Uvážit by se rovn ěž mohlo zavedení nové ka tegorie alkoholických nápoj ů zahrnující 
„ostatní kvašené nápoje“, do nichž byl p řidán alkohol. Sou časné definice, základy 
pro výpočet a sazby spot řební daně by u piva, vína a lihu mohly z ůstat nezm ěněné, 
podle sm ěrnice 92/83/EHS, zatímco „ostat ní alkoholické ná poje“ (KN 2206) by 
mohly být zda ňovány podle obsahu alkoholu.  Navíc by podle vzoru čl. 3 odst. 2 
směrnice 92/83/EHS mohlo být členským stát ům dovoleno rozd ělit takové nápoje 
do kategorií o ší řce nejvýše dvou nebo t ří stupňů a uplatňovat pak stejnou da ňovou 
sazbu za hektolitr na všechny nápoje, které pat ří do jedné kategorie. Výše 
minimálních sazeb EU by u t ěchto výrobk ů mohla být stanovena lineárn ě nebo by 
mohla se zvyšujícím se obsahem alkoholu ve výrobku r ůst progresivn ě. Takové 
řešení by umožnilo členským stát ům zdaňovat srovnatelné výrobky (kvašené nápoje 
s přidaným alkoholem) stejnou m ěrou na základ ě obsahu alkoholu a p řitom by 
nebylo tak nezbytné jasn ě rozlišovat výrobky spadající pod položky KN 2206 
a 2208. Je vhodné také poznamenat, že sou časná definice „o statních kvašených 
nápojů“ by zůstala nezm ěněná a že výrobky spadající v sou časnosti do této definice 
(např. zkvašený ovocný mošt) by byly i nadále zda ňovány jako víno podle článku 15 
směrnice 92/83/EHS. 
 
CS 27   CS Závěry 
81. Právní p ředpis EU týkající se spot řební daně z alkoholických nápoj ů, přijatý v roce 
1992 za ú čelem snadn ějšího zrušení kontrol da ňové povahy na vnit řních hranicích, se 
od té doby nezm ěnil. Jeho cílem bylo stanovit mini mální požadavky, které se tehdy 
považovaly za nezbytné pro fungování vnit řního trhu. V tomto rámci musí Rada 
situaci pravideln ě přezkoumávat, a to na základ ě zprávy Komise. 
82. Tato zpráva, která je od vybudování vnit řního trhu druhou v po řadí na toto téma, 
upozorňuje na mnohé p řetrvávající problémy ve fungování vnit řního trhu, kterým 
řada členských stát ů čelí. Zmín ěné problémy jsou d ůsledkem n ěkdy vysokého 
daňového zatížení výrobk ů ve vztahu k jejich vlastní hodnot ě a také d ůsledkem 
značných rozdíl ů v sazbách spot řební daně uplatňovaných jednotlivými členskými 
státy. K vy řešení těchto problém ů by mohlo výrazn ě přispět větší sblížení sazeb. 
83. Vzhledem ke složitosti a politické citlivosti n ěkterých stránek této problematiky, 
mezi které pat ří obecné cíle Smlouvy, ja kož i regionální, zem ědělské a kulturní 
faktory, není k této zpráv ě připojen návrh sm ěrnice. Za sou časné situace má zpráva 
podnítit širokou diskuzi v Rad ě, Evropském parlamentu a Evropském hospodá řském 
a sociálním výboru. Na základ ě výsledků této diskuze pak Komise rozhodne, zda 
k některému problému či některým problém ům uvedeným v této zpráv ě návrhy 
předloží, či nikoli. 
 
CS 28  
 CS PŘÍLOHA A  
Příjmy ze spot řebních daní z alkoholických nápoj ů, tabákových výrobk ů a minerálních olej ů (rok 2001) v absolutní výši, jako podíl 
na celkových p říjmech ze spot řebních daní a jako podíl na HDP  
Total Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksMineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksTotal Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinks
B 254.282 5.235 3.387 1.275 573 64,7% 24,4% 10,9% 2,06% 1,33% 0,50% 0,23%
DK 177.840 4.418 2.819 1.019 580 63,8% 23,1% 13,1% 2,48% 1,58% 0,57% 0,33%
D 2.071.200 54.806 39.331 12.025 3.450 71,8% 21,9% 6,3% 2,65% 1,90% 0,58% 0,17%
EL 130.927 4.558 2.283 2.006 269 50,1% 44,0% 5,9% 3,48% 1,74% 1,53% 0,21%
E 651.641 15.340 9.450 4.798 1.091 61,6% 31,3% 7,1% 2,35% 1,45% 0,74% 0,17%
F 1.463.722 33.549 22.780 8.190 2.578 67,9% 24,4% 7,7% 2,29% 1,56% 0,56% 0,18%
IRL 114.479 3.326 1.375 1.142 809 41,3% 34,3% 24,3% 2,91% 1,20% 1,00% 0,71%
I 1.220.147 32.602 24.412 7.444 746 74,9% 22,8% 2,3% 2,67% 2,00% 0,61% 0,06%
L 21.510 974 597 347 30 61,3% 35,6% 3,1% 4,53% 2,78% 1,61% 0,14%
N 429.172 7.746 5.223 1.677 846 67,4% 21,6% 10,9% 1,80% 1,22% 0,39% 0,20%
A 211.857 4.406 2.876 1.234 296 65,3% 28,0% 6,7% 2,08% 1,36% 0,58% 0,14%
P 122.978 3.575 2.228 1.100 247 62,3% 30,8% 6,9% 2,91% 1,81% 0,89% 0,20%
FIN 135.791 4.152 2.264 588 1.300 54,5% 14,2% 31,3% 3,06% 1,67% 0,43% 0,96%
S 244.905 6.577 4.540 807 1.230 69,0% 12,3% 18,7% 2,69% 1,85% 0,33% 0,50%
UK 1.596.986 59.113 35.454 12.489 11.169 60,0% 21,1% 18,9% 3,70% 2,22% 0,78% 0,70%
EU 8.847.436 240.377 159.019 56.141 25.216 66,2% 23,4% 10,5% 2,72% 1,80% 0,63% 0,29%GDP       
in million 
EURExcise duty receipts
In million EUR As a % of total excise receipts As a % of GDP
 
. 
 
CS 29   CS PŘÍLOHA B1  
Sazby spot řební daně uplatňované na víno a šumivé víno (k 1. 5. 2004) 
 
 
 
 
CS 30  
 CS Sazby spot řební daně uplatňované na víno a šumivé víno (k 1. 5. 2004)  
   
 
 
CS 31   CS PŘÍLOHA B2  
Sazby spot řební daně uplatňované na pivo (k 1. 5. 2004) 
 
 
CS 32  
 CS Sazby spot řební daně uplatňované na pivo (k 1. 5. 2004)  
 
  
 
 
CS 33   CS PŘÍLOHA B3  
Sazby spot řební daně uplatňované na meziprodukty (k 1. 5. 2004)  
 
 
 
 
CS 34  
 CS Sazby spot řební daně uplatňované na meziprodukty (k 1. 5. 2004) 
 
 
 
 
 
CS 35   CS PŘÍLOHA B4  
Sazby spot řební daně uplatňované na líh a lihoviny (k 1. 5. 2004)  
 
 
 
CS 36  
 CS Sazby spot řební daně uplatňované na líh a lihoviny (k 1. 5. 2004)  
 
  
 
 
CS 37   CS PŘÍLOHA C  
Sazby spot řební daně uplatňované členskými státy a vyjád řené na hl na stupe ň alkoholu 
(v eurech) 
(k 1. 5. 2004)  

 
CS 38  
 CS Sazby spot řební daně uplatňované členskými státy a vyjád řené na hl na stupe ň alkoholu (v eure ch) (k 1. 5. 2004)