NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 5 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 SOUHRNNÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ VÝKAZ VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise /* COM/2014/0564 final */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 5 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 SOUHRNNÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ VÝKAZ VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise S ohledem na: – Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie[1], a zejména na článek 41 uvedeného nařízení, – nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020[2], a zejména na článek 13 uvedeného nařízení, – souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2014 přijatý dne 20. listopadu 2013[3], – opravný rozpočet č. 1/2014[4] přijatý dne 16. dubna 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2014[5] přijatý dne 15. dubna 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2014[6] přijatý dne 28. května 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 4/2014[7] přijatý dne 9. července 2014, Evropská komise tímto předkládá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 5 k rozpočtu na rok 2014. ZMĚNY VE VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Změny ve výkazu příjmů a výdajů v členění podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm). Anglické znění změn je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 3 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU.. 3 2.1 Itálie – povodně na Sardinii 3 2.2 Řecko – zemětřesení na Kefalonii 5 2.3 Slovinsko – sněhová bouře doprovázená silnými mrazy.. 6 2.4 Chorvatsko – námrazy a záplavy.. 7 3. Financování. 8 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce.. 10 1. Úvod Předmětem návrhu opravného rozpočtu (NOR) č. 5 na rok 2014 je uvolnění 46 998 528 EUR z Fondu solidarity Evropské unie, a to formou prostředků na závazky i platby. Tyto prostředky je navrženo uvolnit vzhledem k povodním v Itálii (na Sardinii), k nimž došlo v listopadu 2013. Na přelomu ledna a února 2014 dále došlo k zemětřesení v Řecku (na Kefalonii) a k sněhovým bouřím ve Slovinsku a Chorvatsku, které doprovázely silné mrazy a po nichž navíc v případě Chorvatska následovaly záplavy. 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU Členským státům EU, jež žádají o pomoc z fondu, tedy Itálii, Řecku, Slovinsku a Chorvatsku, způsobily značné škody různé druhy přírodních pohrom (povodně, zemětřesení a sněhové bouře doprovázené silnými mrazy). Pohromy, jež postihly Itálii a Řecko, spolu vzájemně nesouvisely, zatímco několik zemí současně bylo zasaženo jednou z nejhorších sněhových bouří, kterou Evropa zažila a která zvlášť velké škody napáchala ve Slovinsku a Chorvatsku. Dne 28. června 2014 sice vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie[8], avšak hmotněprávní úpravu nelze použít se zpětnou účinností. Komise tedy podané žádosti pečlivě prostudovala podle původních ustanovení nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, a zejména podle článků 2, 3 a 4. Nejdůležitější skutečnosti spojené s posouzením žádosti lze shrnout následovně: 2.1 Itálie – povodně na Sardinii 1) Sardinie byla ve dnech 18. a 19. listopadu 2013 zasažena extrémními dešti, v jejichž důsledku se mnoho řek vylilo z břehů a způsobilo rozsáhlé povodně. 2) Žádost Itálie byla Komisi doručena dne 24. ledna 2014, tedy ve lhůtě deseti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 18. listopadu 2013. 3) Tato povodeň jakožto přírodní katastrofa spadá do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Italské orgány odhadly celkové přímé škody na 652 418 691 EUR, tedy na méně, než kolik činí spodní limit pro posouzení katastrofy jako závažné. Tento limit dosahuje v případě Itálie v roce 2014 výše 3,8 miliardy EUR (tj. 3 miliardy EUR v cenách roku 2002). Tato pohroma tedy nenaplňuje znaky „závažné přírodní katastrofy“ ve smyslu nařízení o Fondu solidarity EU. 5) Itálie předložila podrobný rozpis škod, jejichž největší část (156,5 milionu EUR) připadá na škody v silniční a dopravní infrastruktuře, škody na hydraulických systémech a vodních sítích (224,6 milionu EUR) a škody na veřejných budovách (40,6 milionu EUR). Škody na soukromém majetku dosahují celkem 38,3 milionu EUR. 6) Jelikož celkové přímé škody nedosahují uvedeného limitu pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity, byla žádost posouzena podle kritérií tzv. „mimořádné regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 2 posledního pododstavce nařízení (ES) č. 2012/2002, jenž stanoví podmínky pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity „za výjimečných okolností“. Podle těchto kritérií může region výjimečně získat pomoc z fondu, pokud byl postižen mimořádnou katastrofou, zejména přírodní, která zasáhla podstatnou část obyvatelstva a má závažné a trvalé následky na životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu. Podle uvedeného nařízení je zvláštní důraz nutno klást na vzdálené nebo izolované regiony, jako jsou ostrovní a nejvzdálenější regiony vymezené v článku 349 Smlouvy. Sardinie do této kategorie regionů nespadá. Podle nařízení musí být žádosti podané na základě ustanovení o „mimořádných regionálních katastrofách“ posouzeny „co nejpečlivěji“. 7) Výroční zpráva Fondu solidarity (2002–2003)[9] uvádí, že mají-li mít zvláštní kritéria pro uznání regionálních katastrof ve vnitrostátním kontextu smysl, je podle názoru Komise nutno rozlišovat mezi závažnými událostmi s regionálním dopadem a událostmi pouze místního významu. V souladu se zásadou subsidiarity řeší události místního významu vnitrostátní orgány, zatímco u událostí regionálního významu lze požádat o pomoc z Fondu solidarity. 8) Nařízení (ES) č. 2012/2002 podmiňuje mimořádné uvolnění prostředků z Fondu solidarity mimo jiné tím, aby byla katastrofou zasažena podstatná část obyvatelstva regionu, jehož se žádost týká. Italské orgány v žádosti uvádějí, že z celkem 1,288 milionu obyvatel, kteří žijí ve 310 postižených obcích, bylo katastrofou zasaženo přímo 1,031 milionu. Lze tedy uzavřít, že přímo byla katastrofou zasažena podstatná část obyvatelstva. 9) Co se týče požadavku prokázat závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu, žádost uvádí, že katastrofou byla zasažena většina území Sardinie (s výjimkou nevelké oblasti na východě ostrova). Žádost zdůrazňuje, že byla zničena významná infrastruktura (např. v oblasti dopravy, vodního hospodářství a zásobování elektrickou energií) a že bylo přerušeno její fungování. Zdůrazněn je i dopad povodní na přírodní prostředí, podniky, cestovní ruch a obytné domy. Podle očekávání by měl klesnout vývoz produktů těžby a dobývání a zemědělských produktů. Z provincie Nuoro jsou hlášeny významné škody na přehradách. Přerušení nebo zničení silniční a dopravní sítě způsobilo obyvatelům, zejména těm, kteří dojíždějí za prací, řadu problémů. Itálie odhaduje, že opravy silniční a zásobovací sítě si vyžádají až 2 roky, možná i déle. Hlášeny jsou škody na soukromých podnicích (často rodinných), jakož i škody v zemědělství, které hraje na Sardinii důležitou úlohu. 10) Náklady na základní záchranná opatření způsobilá podle čl. 3 odst. 2 nařízení o Fondu solidarity EU odhadují italské orgány na 20,9 milionu EUR. Rozpis nákladů byl předložen v členění podle druhů opatření. Jejich nejvyšší podíl si podle odhadů vyžádají ochranná zařízení a opatření na okamžitou ochranu kulturního dědictví. 11) Postižený region je jakožto „přechodový region“ způsobilý pro financování z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) (2014–2020). Italské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programů ve prospěch Sardinie, jež jsou z ESI fondů financovány. 12) Podle údajů italských orgánů nejsou způsobilé náklady kryty pojištěním. 2.2 Řecko – zemětřesení na Kefalonii 1) Severovýchod ostrova Kefalonia postihlo ve dnech 26. ledna až 3. února 2014 těžké zemětřesení o síle 5,8 stupně Richterovy stupnice, po němž následovaly desítky následných otřesů. Zemětřesení si vyžádalo několik zraněných a 3 000 lidí vzalo střechu nad hlavou. Vážné škody způsobilo na mnoha obytných domech, takže lidé museli být po několik nocí ubytováni ve stanech nebo na armádních lodích. 2) Žádost řeckých orgánů byla Komisi doručena dne 28. března 2014, tedy ve lhůtě deseti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 26. ledna 2014. 3) Zemětřesení je přírodní katastrofou, a tudíž spadá do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Řecké orgány odhadly celkové přímé škody na 147 332 790 EUR, tedy na méně, než kolik činí spodní limit pro posouzení katastrofy jako závažné. V případě Řecka dosahuje tento limit za rok 2014 částky 1,2 miliardy EUR (tj. 0,6 % HND podle údajů z roku 2012). Předmětná událost tedy nenaplňuje znaky „závažné přírodní katastrofy“ ve smyslu nařízení o Fondu solidarity EU. 5) Jelikož celkové přímé škody nedosahují uvedeného limitu pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity, byla žádost posouzena podle kritérií tzv. „mimořádné regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 2 posledního pododstavce nařízení (ES) č. 2012/2002, jenž stanoví podmínky pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity „za výjimečných okolností“. Podle těchto kritérií může region výjimečně získat pomoc z fondu, pokud byl postižen mimořádnou katastrofou, zejména přírodní, která zasáhla podstatnou část obyvatelstva a má závažné a trvalé následky na životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu. Podle uvedeného nařízení je zvláštní důraz nutno klást na vzdálené nebo izolované regiony, jako jsou ostrovní a nejvzdálenější regiony vymezené v článku 349 Smlouvy. Zasažená oblast v Řecku do této kategorie nespadá. Podle nařízení musí být žádosti podané na základě ustanovení o „mimořádných regionálních katastrofách“ posouzeny „co nejpečlivěji“. 6) Výroční zpráva Fondu solidarity (2002–2003) uvádí, že mají-li mít zvláštní kritéria pro uznání regionálních katastrof ve vnitrostátním kontextu smysl, je podle názoru Komise nutno rozlišovat mezi závažnými událostmi s regionálním dopadem a událostmi pouze místního významu. V souladu se zásadou subsidiarity řeší události místního významu vnitrostátní orgány, zatímco u událostí regionálního významu lze požádat o pomoc z Fondu solidarity. 7) Nařízení (ES) č. 2012/2002 podmiňuje mimořádné uvolnění prostředků z Fondu solidarity mimo jiné tím, aby byla katastrofou zasažena podstatná část obyvatelstva regionu, jehož se žádost týká. Řecké orgány v žádosti uvádí, že zemětřesením byli zasaženi všichni obyvatelé Jónských ostrovů, tedy zhruba 208 000 osob, přičemž nejzávažnější následky pocítily ostrovy Kefalonia a Ithaka, na nichž byl vyhlášen stav nouze. Zbylá část Jónských ostrovů byla zasažena v menší míře. Po prvním otřesu půdy musely tisíce lidí strávit noc v armádních stanech či na lodích. Byly přerušeny dodávky elektřiny. Ve dnech 3. a 4. února došlo k dalším silným otřesům, kdy o střechu nad hlavou přišlo 3 000 lidí, a tato seizmická činnost pokračovala až do března. Kvůli neustávajícím následným otřesům se mnoho z obyvatel ostrovů nemohlo po dlouhou dobu vrátit do svých domovů. Velké škody utrpěly veřejné budovy a až do poloviny února zůstaly zavřeny školy a mateřské školky. Následkem padajících kamenů a sesuvů půdy byly cesty neprůjezdné. Poskytnuté důkazy jsou věrohodné a lze na jejich základě dospět k závěru, že byla přímo zasažena podstatná část obyvatel regionu. 8) Co se týče požadavku prokázat závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu, popisuje žádost důsledky, jež měla katastrofa pro celý region Jónských ostrovů. Nejzávažnější dopad přitom konstatuje u Kefalonie a Ithaky, kde rozsáhlé škody utrpěly obytné domy, veřejné budovy, infrastruktura a sítě, přístavní a letištní zařízení, jakož i kulturní, vzdělávací a zdravotnická zařízení. Žádost popisuje závažné dopady na obyvatelstvo a uvádí podrobnosti k ekonomickým důsledkům, zejména v cestovním ruchu, zemědělství a rybolovu, které ještě dále zhoršily již tak utlumenou ekonomiku ostrova. Tyto hospodářské důsledky však přesahují hranice uvedených ostrovů a dopadají na celý region. Hmotnými škodami na infrastruktuře a kulturních památkách, jakož i rušením pobytů utrpěl zejména cestovní ruch, nejdůležitější hospodářské odvětví. Podnikatelskou činnost ukončila řada podniků, neboť nefunguje uspokojivé dopravní spojení po zemi a moři a je narušen hospodářský život místních obyvatel. Řecko dále uvádí, že v důsledku prvního silného zemětřesení na Kefalonii muselo být zdemolováno 100 domů. Dalších zhruba 1 100 domů utrpělo velké škody a 1 400 škody méně závažné s tím, že jsou dočasně nevhodné k bydlení. Životní podmínky se dále zhoršují vlivem problémů se zásobováním vodou a kanalizací. 9) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, odhadly řecké orgány na 76,8 milionu EUR a tuto částku rozepsaly v členění podle druhu opatření. Největší položka mezi těmito náklady v objemu 50 milionů EUR připadá na okamžitou obnovu silniční sítě. 10) Postižený region je jakožto „přechodový region“ způsobilý pro financování z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) (2014–2020). Řecké orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programů ve prospěch Jónských ostrovů, jež jsou z ESI fondů financovány. 11) Podle údajů řeckých orgánů nejsou způsobilé náklady kryty pojištěním. 2.3 Slovinsko – sněhová bouře doprovázená silnými mrazy 1) Slovinsko zasáhla jedna z nejhorších sněhových bouří za celá desetiletí, která postihla celé části Evropy a napáchala škody v několika zemích včetně Chorvatska, Srbska, Rumunska a Bulharska. Nejtěžší fázi této bouře zažívalo Slovinsko ve dnech 30. ledna až 27. února 2014, kdy téměř polovinu lesů v zemi poničil led, čtvrtina domácností zůstala bez elektřiny a vlivem těžké sněhové pokrývky se polámaly stromy a zpřetrhalo elektrické vedení. 2) Žádost slovinských orgánů byla Komisi doručena dne 4. dubna 2014, tedy ve lhůtě deseti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 30. ledna 2014. 3) Sněhová bouře doprovázená silnými mrazy spadá jakožto přírodní katastrofa do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Slovinské orgány odhadují celkové přímé škody na 428 733 722 EUR. Tato částka představuje 1,23 % slovinského HND, a tedy překračuje limit ve výši 209,6 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2012), který v roce 2014 platí pro uvolňování prostředků z Fondu solidarity ve prospěch Slovinska. Vzhledem k překročení uvedeného limitu byla předmětná událost posouzena jako „závažná přírodní katastrofa“. Od celkových přímých škod se odvíjí výpočet finanční pomoci, kterou lze využít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 5) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, slovinské orgány hlásí závažné škody na lesních porostech, zařízeních na výrobu a rozvod elektřiny, veřejných i soukromých budovách, podnicích a na dopravní a silniční síti. Postiženo bylo 160 z 212 obcí ve dvanácti slovinských regionech. Led, sníh a záplavy napáchaly škody na kulturním dědictví v 62 místech. Vlivem drsných povětrnostních podmínek a škod na elektrické síti zůstalo od dodávek elektřiny odříznuto 120 000 domácností, tedy přes 15 % obyvatel země. Prostřednictvím mechanismu civilní ochrany EU a na bázi dvoustranné pomoci bylo do Slovinska dopraveno z jedenácti zemí 172 generátorových souprav na výrobu elektrické energie, z toho 83 vysokokapacitních. V postižených oblastech bylo po celé zemi nainstalováno celkem 1 400 těchto souprav a generátorů na výrobu elektrické energie s cílem vyřešit naléhavou potřebu obnovit dodávky elektřiny pro zasažené obyvatelstvo a zajistit čerpání pitné vody. V nejtěžší fázi událostí zůstalo zavřeno 40 % základních a středních škol a mateřských školek. Značné jsou i škody na lesním hospodářství, jež podle odhadů slovinských orgánů zasáhly přes 50 % lesů a dosahují 214 milionů EUR. Opatření na vyčištění a obnovu zasažených oblastí si podle odhadů vyžádá dlouhou dobu. V žádosti tedy bylo prokázáno, že sněhová bouře doprovázená silnými mrazy způsobila výrazné škody. 6) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, odhadly slovinské orgány na 266,0 milionu EUR a tuto částku uvedly v členění podle druhu opatření. Největší část nákladů na záchranná opatření (přes 80 milionů EUR) připadá na obnovu infrastruktury a dodávek energie. 7) Část postižených regionů spadá do kategorie „méně rozvinuté regiony“, část pak do kategorie „rozvinutější regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) fondů (2014–2020). Slovinské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programů ve prospěch své země, jež jsou z ESI fondů financovány. 8) Podle údajů slovinských orgánů nejsou způsobilé náklady kryty pojištěním. 2.4 Chorvatsko – námrazy a záplavy 1) Chorvatsko bylo zasaženo stejnými extrémními projevy počasí, v jejichž důsledku o prostředky z Fondu solidarity EU požádalo Slovinsko. Postiženy byly zejména regiony na severozápadě a část severního Jaderského moře. Navíc od 12. února začal tající led a sníh vyvolávat povodně, které způsobily další škody na důležité veřejné základní infrastruktuře a na soukromém i veřejném majetku. 2) Žádost chorvatských orgánů byla Komisi doručena dne 9. dubna 2014, tedy ve lhůtě deseti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 31. ledna 2014. 3) Jak sněhová bouře doprovázená silnými mrazy, tak záplavy spadají jakožto přírodní katastrofy do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Celkové přímé škody odhadují chorvatské orgány na 291 904 630 EUR. Tato částka představuje 0,69 % chorvatského HND, a tedy překračuje limit ve výši 254,2 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2012), který v roce 2014 platí pro uvolňování prostředků z Fondu solidarity ve prospěch této země. Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedený limit, byla předmětná událost posouzena jako „závažná přírodní katastrofa“. Od celkových přímých škod se odvíjí výpočet finanční pomoci, kterou lze využít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 5) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, bylo podle hlášení chorvatských orgánů postiženo pět oblastí: Primorje-Gorski Kotar, Karlovac, Sisak-Moslavina, Varaždin a Záhřeb. Vlivem tíhy námrazy popadaly stromy, popraskaly kmeny a zpřetrhalo se elektrické vedení (pokryté až 10cm vrstvou ledu). Cesty tak byly neprůjezdné a situace se dále zhoršila, neboť bez elektrického proudu zůstala řada osad. Následkem výpadku elektřiny byly po celou dobu sněhové bouře a mrazů přerušeny dodávky vody z veřejných sítí. Závažně se tím zkomplikoval každodenní život obyvatelstva i fungování veřejných institucí a podniků. Kvůli popadaným stromům byly cesty neprůjezdné, takže se zasažená část obyvatelstva nemohla dostat do práce nebo zůstala odříznuta od světa. S cílem pomoci starší skupině obyvatelstva a odříznutým oblastem byly povolány speciální jednotky. Popadané stromy způsobily i pětidenní výpadek v železniční dopravě na trase M202 Záhřeb-Rijeka. Situace byla podobná stavu veřejné silniční sítě. Podle údajů Chorvatska byla zasažena celá síť 35kV (93 km); poškozeno bylo celkem 503 km elektrických rozvodných sítí a 98 stožárů vysokého napětí. Sněhovou bouří a mrazy byly zasaženy lesy o rozloze přes 56 000 hektarů, z nichž bylo téměř 10 000 hektarů zničeno. Zaplaveno bylo celkem 1 180 domů a 1 390 zemědělských budov a záplavami bylo postiženo celkem 3 720 obyvatel. Obětem dosud nebývalých záplav ve městě Sisak poskytla pomoc chorvatská organizace Červeného kříže za přispění Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky. Podle údajů Chorvatska dále došlo k několika sesuvům půdy, jež poškodily dopravní infrastrukturu. 6) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, odhadly chorvatské orgány na 135,2 milionu EUR a tuto částku rozepsaly v členění podle druhu opatření. Největší položkou mezi náklady na záchranná opatření (přes 105,4 milionu EUR) je vyčištění oblastí zasažených katastrofou a přírodních oblastí. 7) Postižené regiony spadají do kategorie „méně rozvinuté regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely strukturálních fondů (2014–2020). Chorvatské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programů ve prospěch své země, jež jsou z ESI fondů financovány. 8) Podle sdělení chorvatských orgánů nejsou způsobilé náklady kryty pojištěním. 3. Financování Jelikož solidarita byla hlavní motivací pro zřízení fondu, je Komise toho názoru, že by pomoc z fondu měla být progresivní. S ohledem na dříve uplatňované postupy to znamená, že na část škody, která přesahuje limit (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podle toho, která částka je nižší), by měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše limitu. Sazba používaná v minulosti při stanovování přídělů na závažné katastrofy činila 2,5 % z objemu celkových přímých škod do limitu pro uvolnění prostředků z fondu a 6 % z objemu těchto škod, jenž tento limit přesahuje. Metodika pro výpočet pomoci z Fondu solidarity byla stanovena ve výroční zprávě Fondu solidarity za období 2002–2003 a byla schválena Radou a Evropským parlamentem. Komise navrhuje uplatnit stejné procentní sazby i na předmětné žádosti a poskytnout pomoc v níže uvedeném objemu: Katastrofa || Přímé škody (v EUR) || Limit (v milionech EUR) || Částka podle sazby 2,5 % (v EUR) || Částka podle sazby 6 % (v EUR) || Celkový objem navrhované pomoci (v EUR) || Povodně v Itálii || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Zemětřesení v Řecku || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Sněhová bouře a silné mrazy ve Slovinsku || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Sněhová bouře, silné mrazy a záplavy v Chorvatsku || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || CELKEM || 46 998 528 Vzhledem k tomu, že se jedná o první rozhodnutí o uvolnění prostředků za rok 2014, byl celkový navržený objem pomoci stanoven v souladu s nařízením o víceletém finančním rámci, které výši příslušného stropu stanoví na 530,6 milionu EUR (500 milionů EUR v cenách roku 2011). Je rovněž zajištěno, že od 1. října 2014 bude až do konce roku na pokrytí vznikajících potřeb k dispozici požadovaná čtvrtina z uvedené částky. Komise tedy navrhuje uvolnit z Fondu solidarity prostředky ve všech výše uvedených případech a příslušné částky zapsat jakožto prostředky na závazky i platby do rozpočtu na rok 2014, a sice do rozpočtového článku 13 06 01. Jelikož je Fond solidarity zvláštním nástrojem ve smyslu nařízení o víceletém finančním rámci, měly by být příslušné prostředky zapsány do rozpočtu mimo odpovídající stropy uvedeného finančního rámce. 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce Okruh || Rozpočet na rok 2014 (včetně OR č. 1 a NOR č. 2 a 4/2014) || Návrh opravného rozpočtu č. 5/2014 || Rozpočet na rok 2014 (včetně OR č. 1 a NOR č. 2 až 5/2014) PZ || PP || PZ || PP || PZ || PP 1. || Inteligentní růst podporující začlenění || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Strop || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rozpětí || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a. || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Strop || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rozpětí || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b. || Hospodářská, sociální a územní soudržnost || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Strop || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rozpětí || –89 330 000 || || || || –89 330 000 || Nástroj pružnosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rozpětí || 0 || || || || 0 || 2. || Udržitelný růst: přírodní zdroje || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Strop || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rozpětí || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || z toho: Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) – výdaje související s trhem a přímé platby || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Dílčí strop || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Čistý převod mezi EZZF a EZFRV || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rozpětí || || || || || || 3. || Bezpečnost a občanství || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Strop || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rozpětí || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globální Evropa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Strop || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rozpětí || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Správa || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Strop || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rozpětí || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || z toho: správní výdaje orgánů || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Dílčí strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rozpětí || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Náhrady || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Strop || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rozpětí || 400 000 || || || || 400 000 || Celkem || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Strop || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Nástroj pružnosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rozpětí pro nepředvídané události || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Rozpětí || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Zvláštní nástroje || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Celkový součet || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Úř. věst. L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] Úř. věst. L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143). [9] Výroční zpráva za období 2002–2003 a Zpráva o zkušenostech získaných po roce používání nového nástroje, KOM(2004) 397 v konečném znění, 26.5.2004.