Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podpisu Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování některých ustanovení této dohody /* KOM/2010/0626 konecném znení - NLE 2010/0305 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 5.11.2010 KOM(2010) 626 v konečném znění 2010/0305 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podpisu Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování některých ustanovení této dohody DŮVODOVÁ ZPRÁVA Rada dne 23. března 2006 zmocnila Komisi, aby vyjednala dohodu o obchodu a spolupráci s Irákem, a vydala příslušné směrnice pro jednání. Ta byla zahájena v listopadu 2006, a protože jejich průběh se zdárně vyvíjel, proces byl po devíti kolech jednání v listopadu 2009 dokončen. V sedmém kole jednání, které se konalo v únoru 2009 v Bagdádu, se EU s Irákem dohodly na zvýšení statusu navrhované dohody s tím, že její název bude změněn z dohody o obchodu a spolupráci na dohodu o partnerství a spolupráci a že bude zřízena Rada pro spolupráci, v rámci níž se budou pravidelně konat schůzky na ministerské úrovni. Tyto změny byly zohledněny ve směrnicích pro jednání schválených Radou. Dohoda o partnerství a spolupráci mezi EU a Irákem (dále jen „dohoda“) bude vůbec prvním smluvním vztahem mezi oběma stranami. Dohoda upraví právní rámec pro řadu oblastí, od pravidelného politického dialogu přes rozvojovou pomoc až po obchodní vztahy a spolupráci v oblasti právních předpisů. Cílem této dohody s desetiletou (obnovitelnou) platností je položit pevný základ pro užší vztahy mezi Irákem a EU. Dohoda má zejména posílit politický dialog o dvoustranných, regionálních a celosvětových otázkách, zlepšit obchodní ujednání mezi Irákem a EU, podpořit zásadní reformní a rozvojové úsilí samotného Iráku a usnadnit začleňování této země do širšího mezinárodního hospodářství. V dohodě se odráží odhodlání EU hrát významnou roli v transformaci Iráku. Dokument bude hlavní hybnou silou pro podporu Iráku ze strany EU a pro další rozvíjení vztahů mezi oběma stranami. Hlavními prvky dohody jsou: 1. Politický dialog a spolupráce v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky - pravidelný politický dialog na ministerské i vyšší úrovni, - ustanovení o lidských právech a o boji proti šíření zbraní hromadného ničení (ta patří v dohodě mezi zásadní prvky), - ustanovení o boji proti terorismu, o ručních palných zbraních a lehkých zbraních a o Mezinárodním trestním soudu. 2. Obchod a investice – nepreferenční obchodní dohoda, do níž budou zapracována základní pravidla Světové obchodní organizace (přestože Irák dosud není jejím členem) a jež upraví některé významné preferenční prvky, konkrétně zadávání veřejných zakázek, služby a investice. Obchodní část dohody rovněž obsahuje účinný mechanismus pro řešení sporů, včetně závazných rozhodnutí rozhodčího tribunálu a postupů zajišťujících zachování právního souladu. 3. Ustanovení o spolupráci v řadě oblastí, kterými jsou kromě jiných: – energetika, doprava, investice, lidská práva, školství, věda a technika, svoboda, bezpečnost a právo (včetně spolupráce v otázkách migrace a azylu), životní prostředí, regionální a kulturní spolupráce. 4. Institucionální ustanovení o provádění dohody, která upraví mimo jiné zasedání Rady pro spolupráci na ministerské úrovni jednou do roka a která stanoví, že této radě bude v jejích úkolech napomáhat Výbor pro spolupráci. Podle článku 117 dohody by před vstupem dohody v platnost měly být některé její části prozatímně uplatňovány. S ohledem na význam dohody má však Komise za to, že by Rada měla zaslat oznámení uvedená v článku 117 až po určité době, aby se k dohodě mohl vyjádřit Evropský parlament. Komise je odhodlána spolupracovat s Radou a Evropským parlamentem tak, aby dohoda mohla být prozatímně uplatňována v průběhu roku 2011. 2010/0305 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podpisu Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování některých ustanovení této dohody RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 5 písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], vzhledem k těmto důvodům: 1. Rada dne 23. března 2006 zmocnila Komisi, aby vyjednala dohodu o obchodu a spolupráci s Iráckou republikou. 2. Dne 27. října 2009 schválila Rada na základě návrhu Komise úpravy ve směrnicích pro jednání, přičemž u dohody byl přejmenováním na dohodu o partnerství a spolupráci a zřízením Rady pro spolupráci na ministerské úrovni zvýšen její status. 3. Dohoda o partnerství a spolupráci, dále jen „dohoda“, by měla být podepsána s výhradou pozdějšího uzavření. Některé části dohody by měly být až do dokončení postupů pro její formální uzavření prozatímně uplatňovány, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Podpis Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé se schvaluje jménem Unie s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření této dohody. Text dohody je uveden v příloze tohoto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné k podpisu dohody jménem Unie. Článek 3 Před ukončením postupů potřebných pro vstup dohody v platnost se budou v souladu s článkem 117 dohody prozatímně uplatňovat její články 1 a 2 a hlavy I, II, III a V, a to od prvního dne třetího měsíce následujícího po dni, kdy si smluvní strany oznámí splnění postupů nezbytných pro tento účel. Článek 4 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí a bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie . V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně […] PŘÍLOHA DOHODA O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, BULHARSKÁ REPUBLIKA, ČESKÁ REPUBLIKA, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, ESTONSKÁ REPUBLIKA, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, IRSKO, ITALSKÁ REPUBLIKA, KYPERSKÁ REPUBLIKA, LOTYŠSKÁ REPUBLIKA, LITEVSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, MAĎARSKÁ REPUBLIKA, REPUBLIKA MALTA, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, POLSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, RUMUNSKO, REPUBLIKA SLOVINSKO, SLOVENSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, dále jen „členské státy“, a EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“, na straně jedné a IRÁCKÁ REPUBLIKA, dále jen „Irák“, na straně druhé, dále jen „smluvní strany“, Preambule Pamětlivy vazeb, které existují mezi Unií, jejími členskými státy a Iráckou republikou, a pamětlivy společně sdílených hodnot, uznávajíce , že Unie, její členské státy a Irácká republika si přejí tyto vazby posílit a navázat partnerství a spolupráci podporované politickým dialogem, s ohledem na význam, který smluvní strany přikládají cílům a zásadám Charty Spojených národů, dodržování lidských práv, demokratických principů a politických a ekonomických svobod, které tvoří samý základ partnerství, znovu potvrzujíce svou oddanost demokratickým zásadám a lidským právům a základním svobodám, jak jsou stanoveny ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN a v jiných důležitých mezinárodních nástrojích týkajících se lidských práv, uznávajíce zásadní význam udržitelného a sociálního rozvoje, který by měl probíhat zároveň s hospodářským rozvojem, uznávajíce význam, jaký má posilování vzájemné spolupráce, a uznávajíce společnou vůli konsolidovat, prohlubovat a rozrůzňovat své vztahy v oblastech společného zájmu na základě respektování svrchovanosti, rovnosti, nediskriminace, právního státu a řádné správy věcí veřejných, jakož i na základě respektování přirozeného prostředí a vzájemné prospěšnosti, uznávajíce , že je třeba podporovat Irák v jeho další práci na politických a hospodářských reformách a na hospodářské obnově a také při zlepšování životních podmínek chudých a znevýhodněných skupin obyvatelstva, uznávajíce , že je zapotřebí posílit úlohu žen v politickém, občanském, společenském, hospodářském a kulturním životě a že je třeba bojovat proti diskriminaci, přejíce si vytvářet příznivé podmínky pro podstatný rozvoj a rozrůznění obchodu mezi Unií a Iráckou republikou a posilovat spolupráci v oblasti hospodářství, obchodu, investic, vědy, techniky a kultury, usilujíce o podporu obchodu a investic a o harmonické ekonomické vztahy mezi smluvními stranami založené na zásadách tržního hospodářství, berouce v úvahu potřebu vytvořit příznivé podmínky pro zlepšení podnikání a investic, vědomy si potřeby zlepšit podmínky, které ovlivňují podnikání a investice, a podmínky v oblastech jako usazování společností, zaměstnanost, poskytování služeb nebo pohyb kapitálu, přihlížejíce k právu smluvních stran regulovat poskytování služeb na svém území a zaručovat dosahování legitimních cílů veřejné politiky, s přihlédnutím ke svým závazkům obchodovat v souladu s Marrákešskou dohodu o zřízení Světové obchodní organizace z 15. dubna 1994 (dále jen „Dohoda o WTO“) a ke společnému zájmu na tom, aby Irák k této dohodě přistoupil, uznávajíce specifické potřeby rozvojových zemí v rámci WTO, uznávajíce , že terorismus, organizovaný zločin, praní peněz a nedovolený obchod s drogami představují závažnou hrozbu pro mezinárodní stabilitu a bezpečnost, jakož i pro plnění cílů vzájemné spolupráce, uvědomujíce si význam podpory a posilování regionální spolupráce, potvrzujíce , že ustanovení této dohody, která spadá do působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, váží Spojené království a Irsko jako samostatné smluvní strany, nikoliv jako součást Evropské unie, ledaže by Evropská unie Iráku oznámila, že některá z těchto zemí začala být ustanoveními vázána jako součást Evropské unie v souladu s Protokolem o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie. Totéž platí v případě Dánska v souladu s Protokolem o postavení Dánska připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, SE DOHODLY takto: Článek 1 Navázání partnerství 1. Navazuje se partnerství mezi Unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé. 2. Cílem tohoto partnerství je: a) položit příslušný rámec pro politický dialog mezi smluvními stranami, který umožní rozvoj politických vztahů; b) podporovat obchod a investice a harmonické hospodářské vztahy mezi smluvními stranami v zájmu posilování jejich udržitelného hospodářského rozvoje a c) položit základ pro právní, hospodářskou, sociální, finanční a kulturní spolupráci. Článek 2 Základ Dodržování zásad demokracie a lidských práv, jak jsou stanoveny ve Všeobecné deklaraci lidských práv a v jiných souvisejících mezinárodních nástrojích, jakož i zásady právního státu, je jádrem vnitřních a vnějších politik obou smluvních stran a představuje základní prvek této dohody. HLAVA I Politický dialog a spolupráce v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky Článek 3 Politický dialog 3. Smluvní strany navazují pravidelný politický dialog. Ten má posilovat jejich vztahy, přispívat k rozvoji partnerství a prohlubovat vzájemné porozumění a solidaritu. 4. V politickém dialogu se řeší všechny záležitosti společného zájmu, zejména pak otázky míru, zahraniční a bezpečnostní politiky, vnitrostátního dialogu a usmíření, demokracie, právního státu, lidských práv, řádné správy věcí veřejných a regionální stability a integrace. 5. Politický dialog bude probíhat na ministerské i vyšší úrovni jednou do roka. Článek 4 Boj proti terorismu Smluvní strany znovu potvrzují důležitost boje proti terorismu a v souladu s mezinárodními úmluvami, s mezinárodním humanitárním právem, uprchlickým právem a právními předpisy v oblasti lidských práv, jakož i se svými vnitrostátními právními předpisy se dohodly, že budou spolupracovat v oblasti předcházení terorismu a jeho potlačování. Spolupracovat budou zejména: - v rámci plného uplatňování rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1373 a jiných souvisejících rezolucí OSN, strategie OSN pro boj proti terorismu, mezinárodních úmluv a nástrojů, - výměnou informací o teroristických skupinách a jejich podpůrných sítích v souladu s mezinárodními a vnitrostátními právními předpisy a - výměnou názorů na prostředky a metody používané v boji proti terorismu, včetně technických oblastí a vzdělávání, a výměnou zkušeností, pokud jde o předcházení terorismu. Smluvní strany jsou i nadále odhodlány dosáhnout co nejdříve dohody o všeobecné úmluvě OSN o mezinárodním terorismu. Smluvní strany jsou hluboce znepokojeny podněcováním k teroristickým činům a zdůrazňují své odhodlání podnikat veškerá potřebná a vhodná opatření v souladu s mezinárodními a vnitrostátními předpisy, aby omezily hrozbu, kterou toto podněcování představuje. Článek 5 Boj proti šíření zbraní hromadného ničení Smluvní strany zastávají názor, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních aktérů představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro mezinárodní stabilitu a bezpečnost. Strany proto souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím úplného dodržování a vnitrostátního provedení svých stávajících závazků v rámci mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a o nešíření zbraní hromadného ničení a ostatních souvisejících mezinárodních závazků. Smluvní strany souhlasí s tím, že toto ustanovení je základním prvkem dohody. Smluvní strany se dále dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že: - přijmou opatření, aby podepsaly či ratifikovaly všechny ostatní příslušné mezinárodní nástroje nebo k nim přistoupily a aby je plně provedly, - vytvoří účinný systém vnitrostátních kontrol vývozu, v jehož rámci budou prováděny kontroly vývozu a tranzitu zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení, včetně kontroly koncového využití technologií dvojího použití, a jenž bude obsahovat účinné postihy za porušení kontrol vývozu. Smluvní strany souhlasí, že zahájí pravidelný politický dialog, který bude uvedené prvky doprovázet a upevňovat. Článek 6 Ruční palné a lehké zbraně 1. Smluvní strany uznávají, že nedovolená výroba, transfer a oběh ručních palných a lehkých zbraní včetně střeliva a jejich nadměrné hromadění, nedostatečná správa, nepřiměřeně zajištěné sklady a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost. 2. Smluvní strany se dohodly, že budou dodržovat a plně provádět své povinnosti tak, aby v souvislosti s nedovoleným obchodem s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, jednaly v souladu se stávajícími mezinárodními dohodami a rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, jakož i se svými závazky v rámci jiných mezinárodních nástrojů použitelných v této oblasti, jako je akční program OSN pro prevenci, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech. 3. Smluvní strany se zavazují, že budou spolupracovat a že zajistí koordinaci, doplňkovost a součinnost svého úsilí při řešení otázky nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, na celosvětové, regionální, subregionální a vnitrostátní úrovni, a dohodly se, že naváží pravidelný politický dialog, který bude tento závazek doprovázet a upevní jej. Článek 7 Mezinárodní trestní soud Smluvní strany znovu potvrzují, že nejzávažnější trestné činy, které znepokojují celé mezinárodní společenství, by neměly zůstat nepotrestány a že jejich trestní stíhání by mělo být zajištěno prostřednictvím opatření na místní, nebo mezinárodní úrovni. Smluvní strany uznávají, že Irák dosud není smluvní stranou Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, avšak zvažuje možnost přistoupit k němu v budoucnosti. To znamená, že Irák podnikne kroky za účelem přistoupení k římskému statutu a souvisejícím nástrojům, jakož i za účelem jejich ratifikace a provádění. Smluvní strany znovu potvrzují své odhodlání v této věci spolupracovat a sdílet mimo jiné zkušenosti s přijímáním právních úprav, které si vyžadují příslušné mezinárodní právní předpisy. HLAVA II OBCHOD A INVESTICE Oddíl I Obchod se zbožím Kapitola I Obecná ustanovení Článek 8 Oblast působnosti a rozsah Tato kapitola se vztahuje na obchod se zbožím mezi smluvními stranami. Článek 9 Cla Pro účely této kapitoly se cly rozumí jakákoli cla nebo poplatky jakéhokoli druhu ukládané na dovoz nebo vývoz zboží či v souvislosti s ním, včetně jakékoli formy přirážky k dani nebo příplatku, jež se ukládají na tento dovoz nebo vývoz či ve spojení s ním. Cla však nezahrnují: a) poplatky rovnající se vnitrostátní dani ukládané v souladu s článkem 11; b) cla ukládaná v souladu s kapitolou II oddílem I hlavy II této dohody; c) cla ukládaná v souladu s články VI, XVI a XIX Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „GATT 1994“), s Dohodou WTO o provádění článku VI GATT 1994, Dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, Dohodou WTO o ochranných opatřeních, s článkem 5 Dohody WTO o zemědělství nebo s Ujednáním WTO o pravidlech a řízení při řešení sporů (dále jen „DSU“); d) poplatky nebo jiné platby ukládané podle právních předpisů jedné ze smluvních stran v souladu s článkem VIII GATT 1994 a jeho poznámkami a doplňujícími ustanoveními. Článek 10 Doložka nejvyšších výhod 1. Smluvní strany si vzájemně udělí doložku nejvyšších výhod v souladu s čl. I odst. 1 GATT 1994 a jeho poznámkami a doplňujícími ustanoveními. 2. Ustanovení odstavce 1 se nevztahují na: e) výhody poskytnuté s cílem zřídit celní unii nebo zónu volného obchodu podle GATT 1994 nebo výhody plynoucí z jejich zřízení; f) výhody poskytnuté určitým zemím v souladu s GATT 1994 a s dalšími mezinárodními dohodami ve prospěch rozvojových zemí. Článek 11 Národní zacházení Každá smluvní strana zajistí národní zacházení pro zboží druhé strany v souladu s článkem III GATT 1994 včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení. Za tímto účelem se do dohody jako její součást přiměřeně začlení článek III GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení. Článek 12 Celní sazby 1. Výrobky pocházející z Iráku a dovážené do Unie podléhají unijní celní sazbě podle doložky nejvyšších výhod. Na tyto výrobky se neukládají žádná cla, která by převyšovala cla ukládaná na dovoz z členských států WTO v souladu s článkem I GATT 1994. 2. Výrobky pocházející z Unie nepodléhají při dovozu do Iráku clům, jež by byla vyšší než stávající 5% dávka z dováženého zboží určená na obnovu země. 3. Smluvní strany se dohodly, že do okamžiku, kdy Irák přistoupí k WTO, mohou být celní sazby pro dovoz upravovány, a to na základě vzájemné konzultace mezi stranami. 4. Jestliže po podpisu této dohody dojde ze strany Iráku k jakémukoli snížení sazeb pro dovoz erga omnes , zejména ke snížení vyplývajícímu z vyjednávání o sazbách ve Světové obchodní organizaci, tato snížená cla se použijí na dovoz pocházející z Unie a nahradí základní clo nebo dávku na obnovu počínaje dnem, kdy se uplatní tato snížení. Článek 13 Použití příslušných ustanovení GATT 1994 Do dohody se jako její součást začleňují následující články GATT 1994, které budou mezi stranami přiměřeně uplatňovány: g) článek V včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení; h) článek VII, odstavce 1, 2, 3, 4a, 4b, 4d, 5 včetně jejich poznámek a doplňujících ustanovení a Dohoda WTO o provádění článku VII GATT 1994 včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení; i) článek VIII včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení; j) článek IX; k) článek X. Článek 14 Harmonizovaný systém popisu zboží Klasifikace zboží v rámci obchodu mezi smluvními stranami odpovídá ustanovením příslušné celní nomenklatury každé strany vykládané v souladu s harmonizovaným systémem Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselném označování zboží uzavřené v Bruselu dne 14. června 1983. Článek 15 Dočasný dovoz zboží Aniž jsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z mezinárodních úmluv o dočasném dovozu zboží, jimiž jsou obě strany vázány, smluvní strany si poskytnou vzájemné osvobození od dovozních cel a poplatků na dočasně dovezené zboží. Režim dočasného dovozu se uplatní s přihlédnutím k podmínkám, za nichž dané smluvní strany přijaly povinnosti vyplývají z těchto úmluv. Článek 16 Zákaz množstevních omezení Vstupem této dohody v platnost odstraní Unie a Irák veškerá omezení dovozu či vývozu nebo jakákoli opatření s rovnocenným účinkem v souladu s článkem XI GATT 1994 a jeho poznámkami a doplňujícími ustanoveními – žádné takové omezení či opatření nebude v obchodu mezi stranami zachováno nebo nově přijato. Článek XI GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení se za tímto účelem přiměřeně začlení do této dohody jako její součást. Článek 17 Vývozní cla Žádná ze smluvních stran nesmí zachovat ani zavést žádná cla, daně nebo jiné poplatky a platby uložené na vývoz nebo v souvislosti s vývozem zboží do druhé strany. Žádná ze stran nesmí zachovat ani zavést žádné daně nebo jiné poplatky a platby ukládané na zboží vyvážené do druhé strany, jež převyšují daně nebo jiné poplatky a platby ukládané na obdobné zboží určené k prodeji na vnitřním trhu. Kapitola II Nápravná opatření v oblasti obchodu Článek 18 Antidumping 1. Žádné ustanovení této dohody nebrání smluvním stranám v přijímání antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření v souladu s článkem VI GATT 1994 (včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení), v souladu s Dohodou o provádění článku VI GATT 1994 a v souladu s Dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. 2. Na tento článek se nevztahují ustanovení oddílu VI hlavy II této dohody. Článek 19 Ochranná opatření 1. Žádné ustanovení této dohody nebrání smluvním stranám v přijímání opatření podle článku XIX GATT 1994 a podle Dohody WTO o ochranných opatřeních. 2. Na tento článek se nevztahují ustanovení oddílu VI hlavy II této dohody. Kapitola III Výjimky Článek 20 Obecné výjimky Mezi smluvními stranami se přiměřeně použijí ustanovení článku XX GATT 1994 (včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení) a článku XXI GATT 1994, která jsou začleněna do dohody a tvoří její součást. Kapitola IV Záležitosti, které se netýkají cel Článek 21 Průmyslové normy a posuzování shody, technické předpisy 1. Vztah k Dohodě WTO o technických překážkách obchodu Mezi smluvními stranami se přiměřeně použijí ustanovení Dohody WTO o technických překážkách obchodu (dále jen „dohoda TBT“), která jsou začleněna do dohody a tvoří její součást. 2. Rozsah a oblast působnosti Ustanovení této kapitoly se použijí na přípravu, přijímání a uplatňování technických předpisů, norem a postupů pro posuzování shody, jak je uvedeno v dohodě TBT. 3. Cíle Cílem spolupráce mezi smluvními stranami v oblasti technických předpisů, norem a postupů pro posuzování shody je: a) zabránit technickým překážkám obchodu, nebo je omezit tak, aby se obchod mezi stranami usnadnil; b) podpořit vzájemnost, pokud jde o přístup výrobků smluvních stran na trh svého protějšku, zlepšením bezpečnosti, kvality a konkurenceschopnosti výrobků; c) podpořit rozsáhlejší používání mezinárodních technických předpisů, norem a postupů pro posuzování shody (včetně specifických odvětvových opatření) a používání mezinárodních osvědčených postupů pro jejich navrhování; d) zajistit, aby příprava, přijímání a uplatňování norem a technických předpisů bylo transparentní a nepředstavovalo zbytečné překážky pro obchod mezi smluvními stranami v souladu s ustanoveními dohody TBT; e) rozvinout v Iráku infrastrukturu pro technické předpisy, normalizaci, hodnocení shody, akreditaci, metrologii a dohled nad trhem; f) prohloubit funkční vazby mezi iráckými a unijními subjekty zodpovědnými za normalizaci, regulaci a posuzování shody; g) podpořit efektivní účast iráckých subjektů v mezinárodních normalizačních orgánech a ve výboru TBT. 4. Technické předpisy, normy a postupy pro posuzování shody 4.1 Smluvní strany v souladu s ustanoveními dohody TBT zajistí, aby se technické předpisy, normy a postupy pro posuzování shody nepřipravovaly, nepřijímaly nebo neuplatňovaly s cílem nebo s účinkem vytvoření zbytečných překážek pro vzájemný obchod. 4.2 Kde to bude možné, smluvní strany se vynasnaží své normy, technické předpisy a postupy pro posuzování shody harmonizovat. 5. Transparentnost a oznamování 5.1 Pro smluvní strany platí povinnost sdílet informace o technických předpisech, normách a postupech pro posuzování shody stanovených v dohodě TBT. 5.2 Smluvní strany se dohodly na výměně informací o záležitostech, které by mohly být důležité z hlediska jejich obchodních vztahů, včetně výměny rychlých výstrah, odborných stanovisek a informací o odborných akcích prostřednictvím kontaktních míst. 5.3 Smluvní strany mohou spolupracovat na zřizování a provozu kontaktních míst, jakož i na zakládání a provozu společných databází. Kapitola V Sanitární a fytosanitární opatření Článek 22 Sanitární a fytosanitární opatření 1. Smluvní strany spolupracují v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření s cílem usnadňovat obchod a zároveň přitom chránit život nebo zdraví lidí, zvířat a rostlin. Mezi stranami se přiměřeně použijí ustanovení dohody WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření, která jsou začleněna do dohody a tvoří její součást. 2. Smluvní strany mohou na požádání určovat a řešit problémy, které vyvstanou při uplatňování určitých sanitárních a fytosanitárních opatření, s cílem dosáhnout společně přijatelného řešení. Oddíl II Obchod se službami a usazování Článek 23 Působnost 1. Tento oddíl stanoví potřebná ujednání, která mezi stranami zajistí postupnou liberalizaci obchodu v oblasti služeb a usazování. 2. Oddíl se týká opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování[2] ve všech hospodářských činnostech, s výjimkou: a) těžby, výroby a zpracování jaderného materiálu; b) výroby zbraní, munice a válečného materiálu a obchodu s nimi; c) audiovizuálních služeb a služeb v oblasti kultury; d) služeb v oblasti vzdělávání; e) zdravotnických a sociálních služeb; f) námořní kabotáže států; g) služeb letecké dopravy a pomocných služeb v letecké dopravě kromě: i) opravy letadel a údržby, během níž je stroj vyřazen z provozu; ii) prodeje a marketingu leteckých dopravních služeb; iii) služeb v oblasti počítačového rezervačního systému (CRS); iv) služeb pozemního odbavení; v) pronájmu letadel s posádkou; vi) služeb souvisejících s provozem letadel a h) kosmické dopravy. 3. Žádné ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že by ukládalo jakékoli povinnosti, pokud jde o veřejné zakázky. 4. Ustanovení tohoto oddílu se nevztahují na subvence poskytované smluvními stranami. 5. V souladu s ustanoveními tohoto oddílu si každá strana uchová právo regulovat a zavádět nové předpisy v zájmu dosažení legitimních cílů politiky. Článek 24 Definice Pro účely tohoto oddílu se rozumí: a) „obchodem v oblasti služeb“ poskytování služby: 1) z území jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany (1. způsob); 2) na území jedné smluvní strany spotřebiteli služby z druhé smluvní strany (2. způsob); 3) dodavatelem jedné smluvní strany prostřednictvím usazení na území druhé smluvní strany (3. způsob); 4) dodavatelem jedné smluvní strany prostřednictvím přítomnosti fyzických osob na území druhé smluvní strany (4. způsob); b) „opatřením“ každé opatření smluvní strany, ať už ve formě zákona, nařízení, pravidla, postupu, rozhodnutí, správního aktu nebo v jakékoli jiné formě; c) „opatřeními přijatými nebo zachovávanými smluvní stranou“ opatření učiněná: i) ústředními, regionálními nebo místními vládami a správními orgány a ii) nevládními orgány při výkonu pravomocí delegovaných ústředními, regionálními nebo místními vládami nebo správními orgány; d) „službami“ jakékoli služby v jakémkoli odvětví kromě služeb dodávaných při výkonu vládní moci; e) „usazením“ jakýkoli druh stálého obchodu nebo stálé provozovny vzniklý na základě: i) ustavení, nabytí nebo udržování právnické osoby[3]; nebo ii) vytvoření nebo udržování pobočky nebo zastoupení na území smluvní strany za účelem vykonávání hospodářské činnosti; f) „investorem“ jakákoli fyzická či právnická osoba, která se snaží provádět či provádí hospodářskou činnost prostřednictvím usazení; g) „službou poskytovanou při výkonu vládní moci“ jakákoli služba, která není dodávána ani na komerčním základě, ani v rámci soutěže s jedním nebo více dodavateli služeb; h) „dodavatelem služby“ smluvní strany jakákoli fyzická nebo právnická osoba usilující o dodání služby nebo službu dodávající; i) „fyzickou osobou Unie“ státní příslušník některého z členských států Unie podle právních předpisů tohoto státu a „fyzickou osobou Irácké republiky“ státní příslušník Irácké republiky podle právních předpisů Iráku; j) „právnickou osobou“ jakýkoli právní subjekt řádně založený nebo jinak organizovaný podle platného práva, za účelem zisku nebo z jiného důvodu, v soukromém nebo státním vlastnictví, včetně jakékoli korporace, jakéhokoli trustu, partnerství, společného podniku, podniku jednotlivce nebo sdružení; k) „právnickou osobou Unie“ nebo „právnickou osobou Irácké republiky“ právnická osoba, která byla založena v souladu s právními předpisy některého z členských států Unie nebo v souladu s právními předpisy Irácké republiky a která má své sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu na území, pro něž platí Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie, nebo na území Irácké republiky. Pokud má právnická osoba na území, pro něž platí Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie, nebo na území Irácké republiky pouze své sídlo, správní ústředí, nebo hlavní provozovnu, považuje se za právnickou osobu Unie nebo právnickou osobu Irácké republiky, jen má-li její činnost skutečnou a nepřetržitou vazbu na hospodářství Unie nebo Irácké republiky; Bez ohledu na ustanovení předchozího odstavce se ustanovení této dohody vztahují rovněž na přepravní společnosti usazené mimo Unii nebo Iráckou republiku a řízené státními příslušníky členského státu Unie nebo Irácké republiky, jsou-li jejich plavidla v souladu s příslušnými právními předpisy registrována v daném členském státě Unie nebo v Irácké republice a plují-li pod vlajkou členského státu Unie nebo Irácké republiky; l) „hospodářskou činností“ činnost kromě činnosti prováděné pro výkon státní správy, tj. činnosti neprováděné na komerční bázi ani v konkurenci s jedním nebo více hospodářskými subjekty; m) „dceřinou společností“ právnická osoba, která je skutečně řízena jinou právnickou osobou[4]; n) „pobočkou“ právnické osoby provozovna bez právní subjektivity, která působí trvalým dojmem, jako například pobočka mateřské společnosti, která má vlastní vedení a je materiálně vybavena pro účely obchodního jednání s třetími stranami, které sice vědí, že v případě potřeby bude existovat právní vazba s mateřskou společností se sídlem v zahraničí, ale nemusí jednat přímo s mateřskou společností a mohou uzavřít obchod v provozovně, která je pobočkou. Článek 25 1. Od okamžiku vstupu této dohody v platnost rozšíří Unie na služby a dodavatele služeb Irácké republiky zacházení, které vyplývá z listiny specifických závazků Unie a jejích členských států ve vztahu k národnímu zacházení a přístupu na trh podle Všeobecné dohody o obchodu službami (dále jen „GATS“)[5]. 2. Od okamžiku vstupu této dohody v platnost a na základě ustanovení článku 3 bude Irácká republika poskytovat službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům Unie v odvětví služeb i mimo něj zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům[6] Irácké republiky nebo podobným službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům jakékoli třetí země, podle toho, co je výhodnější. 3. Irácká republika může upravit zacházení poskytované službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům Unie tak, že jej podrobí podmínkám a omezením, které povedou k méně příznivému zacházení, než je poskytováno jejím vlastním obdobným službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům. Tyto úpravy však musí splňovat následující podmínky: a) zacházení poskytované službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům Unie nebude i nadále méně příznivé než zacházení poskytované Iráckou republikou podobným službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům kterékoli třetí země; b) čtyři měsíce před zamýšleným datem provedení těchto podmínek oznámí Irácká republika svůj záměr Evropské komisi[7]. Na žádost Evropské komise pak Irácká republika poskytne podrobné informace o důvodech, které ji k zamýšlenému uložení podmínek a omezení opravňují. Pokud nebude Irácké republice do osmi týdnů zasláno žádné sdělení, lze z hlediska Unie považovat podmínky a omezení za přijaté; c) navrhované podmínky a omezení se na žádost kterékoli ze smluvních stran postoupí Výboru pro spolupráci za účelem posouzení a schválení. 4. Aniž jsou dotčeny výhody plynoucí ze zacházení poskytovaného službám, dodavatelům služeb, usazením a investorům Unie podle odst. 2 tohoto článku, po přistoupení k WTO Irácká republika rozšíří na služby a dodavatele služeb Unie také zacházení vyplývající z listiny specifických závazků podle GATS. Článek 26 1. Zacházení na základě doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto oddílem se nevztahuje na daňová zvýhodnění, která strany poskytují nebo poskytnou v budoucnosti na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání. 2. Ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že by stranám bránila přijímat nebo prosazovat jakákoli opatření, jejichž cílem je zabránit vyhýbání se daním podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění a jiných daňových opatření nebo vnitrostátních daňových předpisů. 3. Ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že by členským státům nebo Iráku při používání příslušných ustanovení jejich finančních právních předpisů bránila rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, zejména pokud jde o místo jejich pobytu. Článek 27 Ostatní dohody Žádné ustanovení tohoto oddílu neomezuje práva investorů smluvních stran využívat jakéhokoli příznivějšího zacházení poskytovaného na základě jakékoli stávající nebo budoucí mezinárodní dohody týkající se investic, jejíž je členský stát Unie nebo Irák smluvní stranou. Článek 28 Transparentnost Smluvní strany si budou vzájemně bezodkladně odpovídat na všechny žádosti o specifické informace o veškerých svých obecně závazných opatřeních nebo mezinárodních dohodách, které se týkají této dohody nebo ji ovlivňují. Smluvní strany rovněž ustanoví jedno nebo více informačních míst, která budou investorům a dodavatelům služeb druhé strany na požádání poskytovat konkrétní informace o všech těchto otázkách. Seznam těchto informačních míst je uveden v PŘÍLOZE 3. V informačních místech nemusí být uloženy právní a správní předpisy. Článek 29 Výjimky 1. Na ustanovení tohoto oddílu se vztahují výjimky uvedené v tomto článku. Za podmínky, že se taková opatření neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi zeměmi, kde převládají podobné podmínky, nebo skrytého omezení obchodu v oblasti služeb, žádná ustanovení tohoto oddílu se nevykládají tak, aby kterékoli straně bránila v přijetí nebo prosazování opatření, jež jsou: a) nezbytná pro ochranu veřejné bezpečnosti nebo veřejné mravnosti nebo pro udržení veřejného pořádku; b) nutná k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat a rostlin; c) nezbytná k zajištění souladu s právními nebo správními předpisy a jež nejsou neslučitelná s ustanoveními tohoto oddílu, včetně ustanovení týkajících se: i) předcházení klamavým a podvodným praktikám nebo odškodňování za neplnění závazků ze smluv o službách; ii) ochrany soukromí jednotlivců, pokud jde o zpracovávání a šíření osobních údajů, a ochrany důvěrné povahy záznamů a účtů jednotlivých osob; iii) bezpečnosti; d) v rozporu s cíli článku 25 za předpokladu, že cílem odlišného zacházení je zajištění účinného a nestranného ukládání nebo vybírání přímých daní v případě služeb nebo dodavatelů služeb druhé smluvní strany; e) v rozporu s cíli článku 25 za předpokladu, že cílem odlišného zacházení je bránit daňovým únikům a vyhýbání se daním podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových opatření nebo vnitrostátních daňových předpisů. 3. Ustanovení tohoto oddílu se nevztahují na příslušné systémy sociálního zabezpečení smluvních stran nebo na činnosti na území příslušné strany, které jsou spojeny, byť jen příležitostně, s výkonem úřední pravomoci. 4. Ustanovení tohoto oddílu se nevztahují na opatření týkající se fyzických osob, jež usilují o přístup na trh pracovních sil některé smluvní strany, ani na opatření týkající se občanství, bydliště nebo zaměstnání na trvalém základě. 5. Žádná ustanovení tohoto oddílu nebrání smluvním stranám, aby uplatňovaly opatření za účelem regulace vstupu fyzických osob na své území nebo jejich dočasného pobytu na něm, včetně opatření, jež jsou nezbytná pro ochranu celistvosti jejich hranic, a aby zajistily spořádaný pohyb fyzických osob přes své hranice za předpokladu, že se tato opatření neuplatňují takovým způsobem, který ruší nebo zmenšuje výhody vznikající druhé straně podle článku 25[8]. 6. Žádné ustanovení tohoto oddílu se nevztahuje na činnosti vykonávané centrální bankou nebo měnovým orgánem nebo jakýmkoli jiným veřejnoprávním subjektem při provádění měnové nebo devizové politiky. 7. Žádné ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že brání smluvní straně, včetně jejích veřejných subjektů, na svém území výhradně provádět činnosti nebo poskytovat služby na účet nebo se zárukou strany nebo za použití finančních zdrojů strany nebo jejích veřejných subjektů. 8. Ustanoveními tohoto oddílu není dotčeno uplatňování jakýchkoli opatření, která mohou smluvní strany za pomoci ustanovení této dohody přijmout, aby zabránily obcházení svých předpisů týkajících se přístupu třetích zemí na svůj trh. Článek 30 Bezpečnostní výjimky 1. Žádná ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že by: a) se od kterékoli smluvní strany požadovalo, aby poskytovala informace, jejichž sdělení je podle ní v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy, nebo b) bránila kterékoli smluvní straně učinit jakékoliv opatření, které považuje za potřebné pro ochranu svých zásadních bezpečnostních zájmů: i) opatření týkající se hospodářských činností prováděných přímo nebo nepřímo za účelem zásobování vojenských sil; ii) opatření vztahující se ke štěpným a termonukleárním materiálům nebo materiálům, které slouží k jejich výrobě; iii) opatření související s výrobou zbraní, střeliva a válečného materiálu a obchodem s nimi a opatření související s obchodem s jiným zbožím a materiály; iv) opatření týkající se veřejných zakázek nezbytných pro účely národní bezpečnosti nebo národní obrany; v) opatření v době války nebo jiné mimořádné situace v mezinárodních vztazích; nebo c) bránila kterékoli smluvní straně přijmout jakékoli opatření ve snaze dostát svým závazkům podle Charty Organizace spojených národů za účelem zachování mezinárodního míru a bezpečnosti. Článek 31 Postupná liberalizace obchodu v oblasti služeb a usazování Rada pro spolupráci může v závislosti na okolnostech (včetně situace po přistoupení Irácké republiky k WTO) smluvním stranám doporučit, aby postupně rozšířily vzájemný obchod v oblasti služeb a usazování a aby zajistily plný soulad s ustanoveními GATS, zejména pak s článkem V. Pokud budou tato doporučení přijata, lze je provést prostřednictvím dohod mezi stranami. Oddíl III Ustanovení o podnikání a investicích Článek 32 Podpora investic Smluvní strany budou podporovat nárůst vzájemně přínosných investic vytvořením příznivějších podmínek pro soukromé investice. Článek 33 Kontaktní místa a výměna informací V zájmu usnadnění komunikace mezi stranami o všech obchodních záležitostech týkajících se soukromých investic určí každá smluvní strana kontaktní místo. Toto kontaktní místo bude na žádost druhé strany poskytovat informace o úřadu nebo úředníkovi, kteří jsou za předmětné záležitosti odpovědní, a bude zajišťovat potřebnou podporu pro usnadnění komunikace s žádající stranou. Oddíl IV Běžné platby a kapitál Článek 34 Účel a oblast působnosti 1. Smluvní strany budou usilovat o vzájemnou liberalizaci běžných plateb a pohybu kapitálu v souladu se závazky přijatými v rámci mezinárodních finančních institucí. 2. Tento oddíl se vztahuje na veškeré běžné platby a veškerý pohyb kapitálu mezi smluvními stranami. Článek 35 Běžný účet Smluvní strany povolí veškeré platby a převody mezi stranami na běžném účtu ve volně směnitelné měně v souladu s ustanoveními Dohody o Mezinárodním měnovém fondu . Článek 36 Kapitálový účet Počínaje dnem vstupu této dohody v platnost umožní smluvní strany volný pohyb kapitálu týkajícího se přímých investic uskutečněných v souladu s právními předpisy hostitelské země a investic uskutečněných v souladu s ustanoveními této dohody, jakož i likvidaci nebo repatriaci tohoto kapitálu a veškerého zisku, který z něho pochází. Článek 37 Zachování současného stavu Smluvní strany nezavedou žádná nová omezení, pokud jde o běžné platby a pohyb kapitálu mezi jejich rezidenty, a nezpřísní stávající opatření. Článek 38 Ochranná opatření 1. V případech, kdy za výjimečných okolností pohyb kapitálu mezi Unií a Irákem působí nebo hrozí způsobit vážné obtíže pro fungování politiky směnných kurzů nebo měnové politiky v Unii nebo v Iráku, může Unie nebo Irák přijmout ochranná opatření ohledně pohybů kapitálu mezi Unií a Irákem na dobu nejvýše šest měsíců, pokud jsou tato opatření bezpodmínečně nutná. 2. Smluvní strana, která taková ochranná opatření přijme, seznámí druhou stranu co nejdříve s harmonogramem pro jejich odstranění. Článek 39 Závěrečná ustanovení 1. Žádné ustanovení v tomto oddílu neomezuje práva hospodářských subjektů smluvních stran těžit z jakéhokoliv příznivějšího zacházení, které může být stanoveno v jakýchkoli stávajících dvoustranných nebo mnohostranných dohodách uzavřených stranami této dohody. 2. Smluvní strany povedou vzájemné konzultace s cílem usnadnit vzájemný pohyb kapitálu a podpořit tak cíle této dohody. Oddíl V Otázky související s obchodem Kapitola I Státní obchodní podniky Článek 40 1. Smluvní strany hodlají přiměřeně dodržovat ustanovení článku XVII GATT 1994, jeho poznámek a doplňujících ustanovení a ujednání WTO o výkladu článku XVII GATT 1994, jež jsou začleněna do této dohody a tvoří její součást. 2. Požádá-li jedna strana druhou stranu o informace o zvláštních případech státních obchodních podniků, způsobu jejich činnosti a účinku jejich činnosti na dvoustranný obchod, dožádaná strana zajistí co největší možnou transparentnost, aniž by byl dotčen čl. XVII odst. 4 písm. d) GATT 1994 o důvěrných informacích. 3. Každá smluvní strana zajistí, že všechny státní obchodní podniky poskytující zboží či služby budou dodržovat její závazky podle této dohody. Kapitola II Zadávání veřejných zakázek Článek 41 Úvod 1. Smluvní strany uznávají, že transparentní, soutěžní a otevřená nabídková řízení přispívají k udržitelnému hospodářskému rozvoji, a stanovují si za cíl účinné, vzájemné a postupné otevření svých trhů s veřejnými zakázkami. 2. Pro účely této kapitoly se rozumí: a) „komerčním zbožím či službami“ typ zboží nebo služeb, které se běžně prodávají nebo nabízejí na obchodním trhu nebo které obvykle kupují nestátní odběratelé k nestátním účelům; b) „stavební službou“ služba, jejímž cílem je realizace jakéhokoli druhu stavebních prací, na základě 51. sekce prozatímní ústřední klasifikace produktů vypracované OSN (dále jen „CPC“); c) „dnem“ den kalendářní; d) „elektronickou dražbou“ opakující se postup, při němž dodavatelé využívají elektronických prostředků pro prezentaci buď nových cen, nebo nových hodnot pro kvantifikovatelné necenové prvky nabídek, které souvisejí s hodnotícími kritérii, nebo pro prezentaci obojího, a jenž umožňuje řazení a přeřazování nabídek; e) slovy „písemně“ nebo „písemný“ jakékoli slovní nebo číselné vyjádření, které lze číst, reprodukovat a posléze sdělovat. Jednat se může i o elektronicky předávané nebo uchovávané informace; f) „omezeným nabídkovým řízením“ řízení, ve kterém zadavatel kontaktuje jednoho nebo více dodavatelů dle svého výběru; g) „opatřením“ jakýkoli právní či správní předpis, postup, administrativní směrnice či praxe nebo jakýkoli jiný krok zadavatele ve vztahu k předmětné veřejné zakázce; h) „stálým seznamem“ seznam dodavatelů, kteří podle zadavatele splňují podmínky pro účast na tomto seznamu a které zadavatel zamýšlí využít více než jednou; i) „oznámením zamýšlené veřejné zakázky“ oznámení zveřejněné zadavatelem vyzývající zainteresované dodavatele k podání žádosti o účast, k předložení nabídky, nebo k obojímu; j) „kompenzací“ jakákoli podmínka nebo opatření, které se využívají k podpoře místního rozvoje nebo ke zlepšení platební bilance smluvní strany, jako je použití vnitrostátního obsahu, udělování licencí na technologii, investiční požadavky, výměnný obchod nebo podobná opatření či požadavky; k) „otevřeným nabídkovým řízením“ řízení, při němž může nabídku předložit jakýkoli zainteresovaný dodavatel; l) „osobou“ buď fyzická osoba, nebo právnická osoba; m) „zadavatelem“ subjekt, na který se vztahuje dodatek I týkající se smluvní strany v PŘÍLOZE I této dohody; n) „kvalifikovaným dodavatelem“ dodavatel, jehož zadavatel uznává jako splňujícího podmínky účasti; o) „výběrovým nabídkovým řízením“ řízení, v němž zadavatel vyzve k předložení nabídky pouze kvalifikované dodavatele; p) „službami“ i stavební práce, není-li uvedeno jinak; q) „normou“ dokument, schválený uznaným orgánem, který nabízí pro obecné a opakované použití pravidla, pokyny nebo charakteristiky výrobků či služeb nebo k nim se vztahující postupy a výrobní metody, jejichž dodržování není závazné. Norma může také zahrnovat terminologii, symboly, obal nebo požadavky na značení a na informace na etiketě, pokud se týkají výrobku, služby, postupu nebo výrobní metody, nebo se jimi výlučně zabývat; r) „dodavatelem“ osoba nebo skupina osob, která poskytuje nebo by mohla poskytovat zboží či služby; a s) „technickou specifikací“ požadavek nabídkového řízení, i) na stanovení vlastností výrobků nebo služeb, které jsou předmětem nabídky, včetně kvality, výkonnosti, bezpečnosti a rozměrů nebo výrobních postupů a postupů pro jejich poskytování, nebo ii) na uvedení informací o terminologii, symbolech, předpisech o balení, značení nebo označování výrobku, pokud se týkají zboží či služby. Článek 42 Oblast působnosti a rozsah 1. Tato kapitola se vztahuje na všechna opatření týkající se zahrnutých veřejných zakázek. Pro účely této kapitoly se zahrnutou veřejnou zakázkou rozumí zakázka pro státní účely: a) vypsaná na zboží, služby či jejich kombinaci: i) jak je uvedeno v dílčí příloze týkající se smluvní strany v dodatku I PŘÍLOHY 1 této dohody a ii) za účelem jiným, než je komerční prodej či odprodej nebo použití v souvislosti s výrobou a dodávkou zboží či služeb pro komerční prodej a odprodej; b) zadávaná všemi smluvními prostředky včetně koupě, koupě na splátky, pronájmu či nájmu s právem následné koupě nebo bez něj; c) jejíž hodnota se v okamžiku zveřejnění oznámení v souladu s článkem 45 rovná příslušné prahové hodnotě stanovené v dílčí příloze týkající se smluvních stran v dodatku I PŘÍLOHY 1 této dohody, nebo je vyšší; d) vypsaná zadavatelem a e) která není z působnosti této kapitoly jinak vyloučena. 2. Není-li uvedeno jinak, tato kapitola se nevztahuje na: f) nabývání nebo pronájem půdy, stávajících budov nebo jiného nemovitého majetku nebo práv k nim; g) mimosmluvní ujednání nebo jakoukoli formu pomoci, kterou poskytují smluvní strany, včetně dohod o spolupráci, grantů, půjček, kapitálových injekcí, záruk a daňových pobídek; h) pořizování nebo získávání služeb finančních agentur nebo depozitních služeb, konkursních služeb a služeb pro řízení v případě regulovaných finančních institucí nebo odbytových, výplatních a distribučních služeb pro cenné papíry vydané orgány veřejné správy, včetně půjček a vládních obligací, směnek a jiných cenných papírů; i) smlouvy na zajišťování veřejné zaměstnanosti; j) nabídková řízení prováděná: i) za konkrétním účelem poskytování mezinárodní pomoci, včetně rozvojové pomoci; ii) v rámci konkrétního postupu nebo podmínky mezinárodní dohody o rozmisťování vojsk nebo o společném provádění projektu smluvními stranami; iii) podle zvláštního postupu nebo podmínky mezinárodní organizace nebo nabídková řízení financovaná mezinárodními granty, půjčkami nebo jinou pomocí, kde by platný postup nebo podmínka byla v rozporu s touto kapitolou. 3. Každá strana ve svých dílčích přílohách v rámci dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody vymezí a upřesní následující informace: k) ústřední orgány státní správy, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato kapitola (v dílčí příloze 1); l) všechny ostatní subjekty, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato kapitola (v dílčí příloze 2); m) služby – jiné než stavební –, na které se vztahuje tato kapitola (v dílčí příloze 3); n) stavební služby, na které se vztahuje tato kapitola (v dílčí příloze 4); o) jakékoli obecné poznámky (v dílčí příloze 5). 4. Pokud zadavatel v souvislosti s veřejnou zakázkou, na niž se vztahuje tato kapitola, vyžaduje, aby osoby, které nejsou zahrnuty v dílčí příloze týkající se smluvní strany v rámci dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, zadávaly zakázky v souladu s určitými požadavky, na tyto požadavky se přiměřeně použije článek 43. 5. Při odhadování hodnoty veřejné zakázky za účelem ujištění, že jde o zahrnutou zakázku, nebude zadavatel veřejnou zakázku rozdělovat na dílčí zakázky, ani nebude vybírat či používat určitou oceňovací metodu pro odhad její hodnoty s cílem zakázku úplně nebo částečně vyloučit z působnosti této kapitoly. 6. Žádná ustanovení této kapitoly se nevykládají tak, aby některé smluvní straně bránila učinit opatření nebo nezveřejnit informace, které považuje za nezbytné pro ochranu svých zásadních bezpečnostních zájmů týkajících se státních zakázek na zbraně, střelivo či válečný materiál nebo státních zakázek, které jsou nepostradatelné pro národní bezpečnost nebo pro účely obrany státu. 7. S výhradou požadavku, aby taková opatření nebyla uplatňována způsobem, který by vedl ke svévolné nebo neoprávněné diskriminaci stran, pokud převládají stejné podmínky, nebo ke skrytým omezením mezinárodního obchodu, se nic v této kapitole nevykládá tak, že by bránilo kterékoli straně ukládat nebo prosazovat opatření: a) nutná k ochraně veřejné mravnosti, pořádku nebo bezpečnosti; b) nutná k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat a rostlin; c) nutná k ochraně duševního vlastnictví nebo d) vztahující se ke zboží nebo službám osob s postižením, dobročinných institucí nebo na vězeňské práce. Článek 43 Obecné zásady 1. V případě jakýchkoli opatření a zahrnutých veřejných zakázek každá smluvní strana (včetně svých zadavatelů) okamžitě a bezpodmínečně zajistí pro zboží a služby druhé smluvní strany a pro dodavatele druhé smluvní strany nabízející zboží nebo služby zacházení, které není méně příznivé, než jaké smluvní strana (včetně svých zadavatelů) poskytuje domácímu zboží, službám a dodavatelům. 2. V případě jakýchkoli opatření týkajících se zahrnuté veřejné zakázky nebude žádná smluvní strana (včetně svých zadavatelů): a) zacházet s jedním dodavatelem usazeným na jejím území méně příznivě než s jiným dodavatelem usazeným na jejím území na základě stupně cizí příslušnosti nebo vlastnictví, ani nebude b) diskriminovat žádného dodavatele usazeného na jejím území na základě toho, že zboží nebo služby, které pro určitou veřejnou zakázku nabízí, jsou zbožím nebo službami druhé strany. 3. S ohledem na zákony, nařízení, postupy a praxi, které se týkají vládních zakázek (jakož i konkrétních zakázek vypisovaných veřejnými orgány na všech úrovních) otevřených pro zboží, služby a dodavatele třetích zemí, zajistí Irácká republika pro zboží, služby a dodavatele Unie stejně příznivé zacházení, jaké poskytuje zboží, službám a dodavatelům z jakékoli třetí země. Používání elektronických prostředků 4. Při zadávání veřejné zakázky, na kterou se vztahuje tato kapitola, elektronickými prostředky je zadavatel povinen: a) zajistit, aby bylo nabídkové řízení provedeno s použitím takových technologií a softwaru (včetně technologií a softwaru pro ověřování pravosti a kódování informací), které jsou obecně dostupné a interoperabilní s ostatními běžně dostupnými technologickými a softwarovými produkty, a b) udržovat mechanismy, které zajišťují integritu žádostí o účast a integritu nabídek, včetně registrace času a příjmu a také prevence neoprávněného přístupu. Provádění nabídkového řízení 5. Zadavatel provádí nabídkové řízení, na které se vztahuje tato kapitola, transparentním a nestranným způsobem, který předejde střetu zájmů, zabrání korupčním praktikám a je v souladu s touto kapitolou. Pravidla původu 6. Pro účely zahrnutých veřejných zakázek žádná strana neuplatní pro zboží nebo služby dovážené z druhé strany nebo dodávané druhou stranou pravidla původu, která se liší od pravidel původu, jež daná strana ve stejné době uplatňuje pro dovoz nebo dodávky stejného zboží nebo služeb od téže strany při běžném obchodování. Článek 44 Zveřejňování informací o veřejných zakázkách 1. Každá ze stran: a) neprodleně zveřejní každý zákon, nařízení, soudní rozhodnutí, obecně platné správní opatření a standardní smluvní ujednání předepsané zákonem či nařízením, které jsou začleněné v podobě odkazu do oznámení nebo zadávací dokumentace a do postupu vztahujícího se k zakázkám podle této kapitoly, jakož i veškeré jejich úpravy, a to na oficiálně určených elektronických či tištěných médiích, která mají širokou distribuci a jsou veřejnosti snadno dostupná; b) poskytne kterékoli straně na požádání jejich vysvětlení; c) uvede v dodatku II k PŘÍLOZE 1 této dohody seznam elektronických a tištěných médií, na nichž strana zveřejní informace podle písm. a); d) uvede v dodatku III k PŘÍLOZE 1 této dohody seznam elektronických médií, na nichž strana zveřejní informace podle článku 45, čl. 47 odst. 4 a čl. 55 odst. 2. 2. Smluvní strany si navzájem bezprostředně oznamují veškeré úpravy informací, které uvedly v dodatku II či III k PŘÍLOZE 1 této dohody. Článek 45 Zveřejňování oznámení Oznámení zamýšlené veřejné zakázky 1. Zadavatel u každé zahrnuté veřejné zakázky, s výjimkou okolností popsaných v článku 52, zveřejní na příslušném médiu uvedeném v dodatku III k PŘÍLOZE I této dohody oznámení o zamýšlené veřejné zakázce. Každé takové oznámení obsahuje informace stanovené v dodatku IV k PŘÍLOZE 1 této dohody. Oznámení jsou přístupná bezplatně v elektronické podobě z jednoho přístupového stanoviště. Souhrnné oznámení 2. Pro každou zamýšlenou veřejnou zakázku zveřejní zadavatel souhrnné oznámení, které bude dostupné v jednom z úředních jazyků WTO v okamžiku zveřejnění úplného oznámení zamýšlené veřejné zakázky. Souhrnné oznámení obsahuje přinejmenším tyto informace: a) předmět veřejné zakázky; b) nejzazší lhůtu pro předložení nabídky nebo případně nejzazší lhůtu pro podání žádosti o účast v nabídkovém řízení nebo o zařazení na stálý seznam a c) adresu, na které je možno žádat o dokumenty související s veřejnou zakázkou. Oznámení o plánovaných veřejných zakázkách 3. Zadavatelé se vyzývají, aby v každém finančním roce co nejdříve zveřejnili oznámení o plánovaných veřejných zakázkách (dále jen „oznámení o plánovaných veřejných zakázkách“). Toto oznámení by mělo obsahovat předmět veřejné zakázky a plánované datum zveřejnění oznámení zamýšlené veřejné zakázky. 4. Zadavatelé uvedení na seznamu v dílčí příloze 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody mohou využívat oznámení o plánovaných veřejných zakázkách jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky za předpokladu, že toto oznámení obsahuje co nejvíce dostupných informací stanovených v dodatku IV k PŘÍLOZE 1 této dohody a také poznámku, že dodavatelé mají zadavateli sdělit svůj zájem o veřejnou zakázku. Článek 46 Podmínky účasti 1. Zadavatelé omezí podmínky účasti v nabídkovém řízení na podmínky, které jsou zásadní pro zajištění toho, aby měl dodavatel pro realizaci dané veřejné zakázky právní a finanční kapacitu i podnikatelské a odborné schopnosti. 2. Při posuzování, zda dodavatel splňuje podmínky účasti, zadavatel: a) hodnotí finanční, podnikatelské a odborné schopnosti dodavatele na základě jeho podnikatelských aktivit jak na území smluvní strany, z níž zadavatel pochází, tak mimo něj; b) nepodmiňuje účast dodavatele v nabídkovém řízení tím, že v předchozích zadávacích řízeních mu musí být zadavatelem konkrétní strany přidělena jedna nebo několik zakázek, nebo tím, že dodavatel musí mít předchozí zkušenosti s prací na území dané strany; a c) může vyžadovat odpovídající předchozí zkušenosti, pokud jsou zásadní pro splnění podmínek veřejné zakázky. 3. Při tomto posuzování zadavatel vychází z podmínek, které předem blíže určil v oznámeních či v zadávací dokumentaci. 4. Zadavatel musí vyloučit dodavatele z důvodu, jako jsou úpadek, lživá prohlášení, závažné nedostatky při plnění některého hmotněprávního požadavku nebo povinnosti vyplývající z předchozí smlouvy či smluv, rozsudek v souvislosti se závažnou trestnou činností nebo jiné rozsudky související se závažnými veřejnými trestnými činy, profesním pochybením nebo neplacením daní. Článek 47 Kvalifikace dodavatelů Výběrové nabídkové řízení 1. Pokud zadavatel hodlá využít výběrového nabídkového řízení: a) zahrne do oznámení zamýšlené veřejné zakázky přinejmenším informace uvedené v odstavcích 1, 2, 6, 7, 10 a 11 dodatku IV k PŘÍLOZE 1 této dohody a vyzve dodavatele k podání žádosti o účast a b) poskytne kvalifikovaným dodavatelům do zahájení lhůty pro předkládání nabídek přinejmenším informace uvedené v odstavcích 3, 4, 5, 8 a 9 dodatku IV k PŘÍLOZE 1 této dohody, které oznámí, jak je stanoveno v odst. 2 písm. b) dodatku VI k PŘÍLOZE 1 této dohody. 2. Zadavatel uzná za kvalifikované dodavatele všechny domácí dodavatele a všechny dodavatele druhé strany, kteří splňují podmínky účasti v daném výběrovém řízení, ledaže by zadavatel v oznámení zamýšlené veřejné zakázky stanovil jakékoliv omezení, pokud jde o počet dodavatelů, jimž bude dovoleno předložit nabídku, a kritéria pro výběr tohoto omezeného počtu dodavatelů. 3. Pokud zadávací dokumentace není veřejně přístupná od data zveřejnění oznámení podle odstavce 1, zadavatel zajistí, aby tyto dokumenty byly poskytnuty všem kvalifikovaným dodavatelům vybraným v souladu s odstavcem 2 ve stejnou dobu. Dílčí příloha 2 Subjekty 4. Zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, může vést stálý seznam dodavatelů za předpokladu, že každým rokem zveřejní oznámení vyzývající zainteresované dodavatele k podání žádosti o zařazení na tento seznam a že oznámení zveřejněná elektronickými prostředky jsou nepřetržitě k dispozici na příslušném médiu uvedeném v dodatku III k PŘÍLOZE 1 této dohody. Toto oznámení obsahuje informace stanovené v dodatku V k PŘÍLOZE 1 této dohody. 5. V případech, kdy je platnost stálého seznamu stanovena na tři roky či méně, může zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, bez ohledu na ustanovení odstavce 4 zveřejnit oznámení podle odstavce 4 pouze jednou, a sice na začátku doby jeho platnosti, ovšem za předpokladu, že v oznámení bude doba platnosti zmíněna a že žádná další oznámení již nebudou zveřejněna. 6. Zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, umožní dodavatelům požádat kdykoliv o zařazení na stálý seznam a všechny kvalifikované dodavatele na tento seznam zapíše v rozumně krátké době. Zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, může oznámení vyzývající dodavatele k podání žádosti o zařazení na stálý seznam použít jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky za předpokladu, že: a) oznámení je zveřejněno v souladu s odstavcem 4 a obsahuje informace stanovené dodatkem V k PŘÍLOZE 1 této dohody a co nejvíce dostupných informací stanovených dodatkem IV k PŘÍLOZE této dohody a že je v něm uvedeno, že jde o oznámení zamýšlené veřejné zakázky; b) zadavatel urychleně poskytne dodavatelům, kteří u něho projevili o danou veřejnou zakázku zájem, informace, jež jim budou postačovat pro posouzení jejich zájmu o zakázku, včetně všech zbývajících informací podle dodatku IV k PŘÍLOZE 1 této dohody, a to v míře, do jaké jsou takové informace dostupné. 8. Zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, může dodavateli, který požádal o zařazení na stálý seznam v souladu s odstavcem 6, umožnit předložení nabídky pro danou veřejnou zakázku, pokud má zadavatel dostatek času na posouzení, zda tento dodavatel splňuje podmínky účasti. 9. Zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, všechny dodavatele, kteří podají žádost o účast nebo o zařazení na stálý seznam, pohotově informuje o svém rozhodnutí ve vztahu k jejich žádostem. 10. Pokud zadavatel, na něhož se vztahuje dílčí příloha 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody, zamítne dodavatelovu žádost o kvalifikaci nebo žádost o zařazení na stálý seznam, přestane dodavatele považovat za kvalifikovaného nebo jej vyškrtne ze stálého seznamu, zadavatel daného dodavatele o této skutečnosti urychleně informuje a na jeho žádost mu bez prodlení poskytne písemné odůvodnění svého rozhodnutí. Článek 48 Technické specifikace 1. Zadavatel nebude vypracovávat, přijímat ani uplatňovat žádné technické specifikace nebo předepisovat žádný postup pro posuzování shody za účelem nebo s účinkem vytvoření zbytečných překážek pro mezinárodní obchod. 2. Při definování technických specifikací pořizovaného zboží nebo služby je zadavatel, je-li to vhodné, povinen: a) stanovit technické specifikace spíše ve smyslu výkonnostních a funkčních požadavků než vzhledových nebo popisných charakteristik a b) založit technické specifikace na mezinárodních nebo evropských normách, pokud takové normy existují; jinak na vnitrostátních technických předpisech, uznávaných vnitrostátních normách nebo na stavebních předpisech. 3. Pokud se v technických specifikacích použijí vzhledové nebo popisné charakteristiky, zadavatel uvede (je-li to vhodné), že bude posuzovat nabídky rovnocenného zboží či služeb, které prokazatelně splňují podmínky veřejné zakázky, a to zapracováním slov „nebo rovnocenné“ do zadávací dokumentace. 4. Zadavatel nesmí v technických specifikacích uvádět požadavek nebo odkaz na určitou ochrannou známku nebo obchodní jméno, patent, autorské právo, průmyslový vzor nebo typ, specifický původ, výrobce nebo dodavatele, pokud existuje jiný dostatečně přesný nebo srozumitelný způsob, jak požadavky na veřejnou zakázku popsat. Pokud takový způsob neexistuje, musí zadavatel v zadávací dokumentaci použít například slova „nebo rovnocenný“. 5. Zadavatel si nevyžádá ani nepřijme způsobem, který by ve svém důsledku bránil hospodářské soutěži, doporučení, které by mohlo být použito při vypracovávání nebo přijímání technických specifikací pro určitou veřejnou zakázku, od osoby, která může mít na veřejné zakázce obchodní zájem. 6. Smluvní strany (včetně jejich zadavatelů) mohou v souladu s tímto článkem vypracovávat, přijímat či uplatňovat technické specifikace s cílem podporovat zachování přírodních zdrojů nebo ochranu životního prostředí. Článek 49 Zadávací dokumentace 1. Zadavatel poskytne dodavatelům zadávací dokumentaci, která obsahuje všechny informace potřebné k tomu, aby dodavatelé mohli připravit a předložit odpovídající nabídky. Tato dokumentace musí zahrnovat úplný popis záležitostí uvedených v dodatku VIII k PŘÍLOZE 1 této dohody, pokud již nebyl poskytnut v oznámení o zamýšlené veřejné zakázce. 2. Zadavatel na požádání pohotově poskytne kterémukoli dodavateli účastnícímu se výběrového řízení zadávací dokumentaci a reaguje na každou důvodnou žádost o důležité informace, kterou předloží dodavatel účastnící se výběrového řízení, za předpokladu, že uvedenými informacemi nebude daný dodavatel zvýhodněn v porovnání s konkurenty. 3. Pokud před přidělením zakázky zadavatel pozmění kritéria nebo požadavky stanovené v oznámení o zamýšlené veřejné zakázce nebo v zadávací dokumentaci poskytnuté zúčastněným dodavatelům nebo pokud provede změny v oznámení či zadávací dokumentaci, zadavatel veškeré takové změny nebo upravená či znovu vydaná oznámení či zadávací dokumenty předá v písemné podobě: a) všem dodavatelům, kteří se v době změn informací účastní řízení, pokud jsou známi, a ve všech ostatních případech stejným způsobem jako u původních informací a b) ve vhodnou dobu tak, aby tito dodavatelé měli možnost příslušně upravit své nabídky a znovu je předložit. Článek 50 Lhůty Zadavatel v souladu se svými vlastními přiměřenými potřebami poskytne dodavatelům dostatek času na přípravu a na podání žádosti o účast, jakož i na předložení odpovídající nabídky, přičemž zohlední faktory, jako je povaha a náročnost veřejné zakázky, rozsah očekávaných subdodávek nebo čas pro předání nabídky ze zahraničního i domácího místa, pokud k předání není použito elektronických prostředků. Tyto lhůty, včetně jakýchkoli prodloužení, jsou stejné pro všechny zainteresované nebo zúčastněné dodavatele. Platné lhůty jsou stanoveny v dodatku VI k PŘÍLOZE 1 této dohody. Článek 51 Jednání 1. Smluvní strany mohou stanovit, že jejich zadavatelé vedou jednání: a) v souvislosti s veřejnými zakázkami, u kterých uvedly tento záměr v oznámení zamýšlené veřejné zakázky, nebo b) pokud se na základě vyhodnocení jeví, že žádná nabídka není zjevně nejvýhodnější z hlediska zvláštních hodnotících kritérií stanovených v oznámení nebo v zadávací dokumentaci. 2. Zadavatel je povinen: a) zajistit, aby každé vyloučení dodavatelů, kteří se účastní jednání, bylo provedeno v souladu s hodnotícími kritérii stanovenými v oznámeních nebo v zadávací dokumentaci a b) aby po ukončení jednání byla všem zbývajícím dodavatelům poskytnuta společná lhůta pro podání nových nebo přepracovaných nabídek. Článek 52 Omezené nabídkové řízení Zadavatel může použít omezeného nabídkového řízení a může se rozhodnout pro neuplatňování článků 45 až 47, 49 až 51, 53 a 54 pouze za následujících podmínek: a) pokud: i) nebyly předloženy žádné nabídky nebo pokud o účast nepožádal žádný dodavatel; ii) nebyly předloženy žádné nabídky, které by odpovídaly základním požadavkům zadávací dokumentace; iii) žádný dodavatel nesplnil podmínky účasti nebo iv) předložené nabídky byly předem dohodnuty, za předpokladu, že podmínky v zadávací dokumentaci nejsou výrazně změněny; b) pokud dané zboží či služby mohou být dodány pouze konkrétním dodavatelem a neexistuje k nim žádná přiměřená alternativa či náhrada, protože požadavkem je v daném případě umělecké dílo; kvůli ochraně patentů, autorských práv nebo jiných výhradních práv nebo kvůli absenci hospodářské soutěže z technických důvodů; c) pokud jde o dodatečné dodávky od původního dodavatele obsahující zboží a služby, které nebyly do prvotní veřejné zakázky zahrnuty, a pokud změna dodavatele tohoto dodatečného zboží či služeb: i) není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jakými jsou požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, softwarem, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci prvotní veřejné zakázky, a ii) způsobí zadavateli značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů; d) v nezbytně nutných případech, pokud z důvodů krajní naléhavosti vyvolaných událostmi, které zadavatel nemohl předvídat, by výrobky nebo služby nemohly být získány včas prostřednictvím otevřeného nebo výběrového nabídkového řízení; e) v případě zboží zakoupeného na komoditním trhu; f) pokud zadavatel pořizuje prototypy nebo první zboží nebo službu, které jsou vyvinuty na jeho žádost v průběhu plnění nebo pro plnění určité zakázky na výzkum, pokus, studii nebo původní vývoj; g) v případě nákupů za výjimečně výhodných podmínek, které jsou nabízeny pouze krátkodobě v souvislosti s neobvyklým prodejem, jako je likvidace, nucená správa nebo konkurs, a kdy nejde o běžné nákupy od pravidelných dodavatelů, a h) v případě přidělení zakázky vítězovi soutěže o návrh, pokud byla soutěž uspořádána způsobem, který je v souladu se zásadami této kapitoly, a pokud jsou v ní soutěžící hodnoceni nezávislou porotou a vítěz má za odměnu získat zakázku na návrh. Článek 53 Elektronické dražby Pokud zadavatel hodlá vypsat veřejnou zakázku, na niž se vztahuje tato kapitola, za pomoci elektronické dražby, poskytne každému účastníkovi před zahájením této dražby: a) metodu pro automatické hodnocení (včetně matematického vzorce), která je založena na hodnotících kritériích stanovených v zadávací dokumentaci a která bude při dražbě použita pro automatické řazení a přeřazování; b) výsledky všech prvotních hodnocení prvků jeho nabídky, pokud má být zakázka přidělena na základě nejvýhodnější nabídky, a c) jakékoli jiné relevantní informace k provádění dražby. Článek 54 Zacházení s nabídkami a přidělování zakázek 1. Zadavatel všechny nabídky přijímá, otevírá a nakládá s nimi podle postupů, které zaručí spravedlnost a nestrannost nabídkového řízení, jakož i zachování důvěrnosti nabídek. 2. Zadavatel nepenalizuje žádného dodavatele, jehož nabídka je přijata po uplynutí určené lhůty, pokud je toto zpoždění způsobeno pouze zanedbáním ze strany zadavatele. 3. Jestliže zadavatel v době od zahájení nabídkového řízení do přidělení zakázky umožní některému dodavateli opravit nechtěné chyby formálního rázu, poskytne stejnou možnost všem zúčastněným dodavatelům. 4. Nabídka, která má být hodnocena z hlediska možnosti přidělení zakázky, musí mít písemnou podobu a musí v době otevření odpovídat nezbytným požadavkům stanoveným v oznámeních a v zadávací dokumentaci a musí být podána dodavatelem, který splňuje podmínky účasti. 5. S výjimkou případů, kdy zadavatel rozhodne, že přidělení zakázky není ve veřejném zájmu, přidělí zakázku tomu dodavateli, o kterém rozhodne, že je schopen splnit podmínky smlouvy, a který na základě pouhých hodnotících kritérií stanovených v oznámeních a v zadávací dokumentaci předložil nejvýhodnější nabídku nebo nabídku cenově nejnižší, pokud je cena jediným kritériem. 6. Pokud zadavatel obdrží nabídku v ceně, která je ve srovnání s cenami ostatních předložených nabídek abnormálně nízká, může u dodavatele ověřit, zda splňuje podmínky účasti a zda je schopen splnit podmínky smlouvy. 7. Zadavatel nevyužívá opce, neruší veřejnou zakázku nebo neupravuje přidělenou zakázku způsobem, který by znamenal obcházení povinností vyplývajících z dohody. Článek 55 Transparentnost informací o veřejné zakázce 1. Zadavatel zúčastněné dodavatele okamžitě seznámí se svým rozhodnutím o přidělení zakázky a na žádost tak učiní písemně. S výhradou odstavců 2 a 3 článku 56 poskytne zadavatel neúspěšným dodavatelům na jejich žádost odůvodnění, proč v řízení nevybral jejich nabídku, a uvede relativní přednosti, které měla nabídka vítězného dodavatele. 2. Do 72 dnů po přidělení zakázky, na kterou se vztahuje tato kapitola, zadavatel zveřejní oznámení prostřednictvím příslušného tištěného nebo elektronického média uvedeného v dodatku III. Je-li k tomuto účelu použito pouze elektronické médium, informace musí zůstat snadno dostupné po přiměřenou dobu. Toto oznámení bude obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku VII k PŘÍLOZE 1 této dohody. Článek 56 Zpřístupňování informací 1. Na žádost druhé strany poskytne smluvní strana pohotově informace potřebné ke zjištění, zda bylo nabídkové řízení provedeno spravedlivě, nestranně a v souladu s touto kapitolou, včetně informací o charakteristikách a relativních přednostech úspěšné nabídky. V případech, kdy by sdělení těchto informací poškodilo hospodářskou soutěž při dalších nabídkových řízeních v budoucnosti, přijímající smluvní strana nesmí tyto informace zpřístupnit žádnému dodavateli s výjimkou situace, kdy proběhne konzultace se smluvní stranou, která dané informace poskytla a která dá k jejich zpřístupnění souhlas. 2. Smluvní strany (včetně jejich zadavatelů) neposkytnou žádnému dodavateli informace, jež by mohly poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli, bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení této kapitoly. 3. Žádná ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že by byly smluvní strany (včetně jejich zadavatelů), orgány a přezkumné subjekty povinny zpřístupňovat důvěrné informace, pokud by takové zpřístupnění bránilo prosazování práva; pokud by mohlo poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli; pokud by poškodilo legitimní podnikatelské zájmy konkrétních osob, včetně ochrany duševního vlastnictví; nebo pokud by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem. Článek 57 Vnitřní postupy pro přezkum 1. Každá ze stran zajistí včasný, účinný, transparentní a nediskriminační postup pro správní či soudní přezkum, pomocí něhož bude moci dodavatel napadnout: a) porušení ustanovení této kapitoly, nebo b) pokud dodavatel nemá podle vnitrostátních právních předpisů právo přímo napadnout porušení této kapitoly, nedodržení opatření, kterými smluvní strana tuto kapitolu provádí, jestliže k nim došlo v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato kapitola a na které má nebo měl daný dodavatel zájem. Procesní pravidla pro veškeré námitky budou mít písemnou podobu a budou široce dostupná. 2. V případě stížnosti dodavatele, vznesené v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato kapitola a na které má nebo měl daný subjekt zájem, že došlo k porušení ustanovení nebo k nedodržení prováděcích opatření, jak je uvedeno v odstavci 1, předmětná smluvní strana vyzve zadavatele a dodavatele, aby hledali řešení prostřednictvím konzultace. Zadavatel jakoukoli takovou stížnost včas a nestranně zváží, a to způsobem, který nepoškodí dodavatelovu účast v probíhajícím nebo budoucím nabídkovém řízení nebo jeho právo hledat nápravu podle postupu pro správní či soudní přezkum. 3. Každému dodavateli se na vypracování a podání námitky poskytne dostatek času, v každém případě nejméně 10 dní od chvíle, kdy se dodavatel o důvodech námitky dozvěděl, nebo se rozumně dozvědět mohl. 4. Každá smluvní strana zřídí nebo pověří nejméně jeden nestranný správní či soudní orgán, který je nezávislý na zadavatelích a který bude přijímat a přezkoumávat námitky podané dodavatelem v souvislosti s veřejnou zakázkou, na niž se vztahuje tato kapitola. 5. Pokud námitku prvotně přezkoumá subjekt jiný než orgán uvedený v odstavci 4, smluvní strana zajistí dodavateli možnost podat odvolání proti prvotnímu rozhodnutí k nestrannému správnímu nebo soudnímu orgánu, který je nezávislý na zadavateli, jehož veřejná nabídka je předmětem námitky. Přezkumný orgán, který není soudem, buď podléhá soudnímu přezkumu, nebo má procesní záruky, které zajistí, aby: a) zadavatel odpověděl na námitku písemně a zpřístupnil přezkumnému orgánu veškerou relevantní dokumentaci; b) před rozhodnutím přezkumného orgánu o námitce účastníci řízení (dále jen „účastníci“) měli právo být vyslyšeni; c) účastníci měli právo na zastoupení a doprovod; d) účastníci měli přístup na všechna řízení; e) účastníci měli právo požadovat, aby řízení probíhalo veřejně a mohli při něm být přítomni svědci; a f) rozhodnutí nebo doporučení navazující na námitky dodavatelů byla poskytována včas, písemně a s odůvodněním základu pro každé rozhodnutí či doporučení. 6. Každá ze stran přijme nebo zachová postupy pro: a) rychlá dočasná opatření, která zajistí, že dodavatel neztratí příležitost účastnit se nabídkového řízení. Tato dočasná opatření mohou vést k pozastavení nabídkového řízení. Postupy mohou zajistit, že při rozhodování, zda by se taková opatření měla uplatnit, mohou být zohledněny hlavní nepříznivé důsledky pro předmětné zájmy (včetně zájmu veřejného). Rozhodnutí o neuplatnění opatření bude písemně odůvodněno; a b) nápravu nebo kompenzaci utrpěné ztráty či škod, které se mohou omezovat buď na náklady spojené s přípravou nabídky, nebo na náklady spojené s námitkou, nebo na obojí, přičemž náprava nebo kompenzace se vztahují na situace, kdy přezkumný orgán rozhodl, že došlo k porušení ustanovení nebo k nedodržení prováděcích opatření, jak je uvedeno v odstavci 1. Článek 58 1. Smluvní strany každoročně kontrolují účinné provádění této kapitoly a vzájemné otevření trhů s veřejnými zakázkami. Nejpozději do jednoho roka od vstupu této dohody v platnost smluvní strany zahájí jednání o rozšíření seznamu či seznamů subjektů uvedených v dílčích přílohách 1 a 2 dodatku I k PŘÍLOZE 1 této dohody. 2. Irák v rámci jednání o přistoupení k WTO uzná svůj závazek přistoupit k mnohostranné Dohodě o vládních zakázkách. Článek 59 Asymetrický režim a přechodná ustanovení Na Irák se budou s přihlédnutím k rozvojovým, finančním a obchodním potřebám vztahovat následující přechodná ustanovení: a) Irák může u dodávek a služeb čistě iráckých dodavatelů uplatňovat dočasný program preferenčních cen, který bude počítat s 5% cenovým diferenciálem v případě zboží a služeb a s 10% cenovým diferenciálem v případě prací. b) program preferenčních cen bude do deseti let od vstupu této dohody v platnost postupně ukončen. Kapitola III Ochrana duševního vlastnictví Článek 60 1. V souladu s ustanoveními tohoto článku a PŘÍLOHY 2 této dohody Irák do pěti let od vstupu této dohody v platnost přijme právní předpisy s cílem zajistit odpovídající a účinnou ochranu práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví[9] v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními normami včetně pravidel stanovených v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví obsažené v příloze 1C k Dohodě o WTO (dále jen „dohoda TRIPS“), a zajistí také účinné prostředky k prosazování těchto práv. 2. Do tří let od vstupu této dohody v platnost přistoupí Irák k mnohostranným úmluvám o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví uvedeným v odstavci 2 PŘÍLOHY 2 této dohody, jejichž jsou členské státy smluvními stranami nebo jež jsou na základě ustanovení těchto úmluv členskými státy fakticky uplatňovány. 3. Do tří let od vstupu této dohody v platnost bude Irák dodržovat mnohostranné úmluvy o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví uvedené v odstavci 3 PŘÍLOHY 2 této dohody, jejichž smluvními stranami je jeden či více členských států nebo jež jsou na základě ustanovení těchto úmluv jedním či více členskými státy fakticky uplatňovány. 4. Uplatňování tohoto článku a PŘÍLOHY 2 této dohody smluvní strany pravidelně kontrolují. Při přípravě právních předpisů, nebo vzniknou-li v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví problémy dotýkající se obchodních podmínek, budou na žádost kterékoli ze stran neprodleně probíhat konzultace s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého řešení. Do tří let od vstupu této dohody v platnost zahájí smluvní strany v souvislosti s právy duševního vlastnictví jednání o podrobnějších ustanoveních. 5. Každá ze stran přizná státnímu příslušníkovi druhé strany zacházení, které není méně příznivé než zacházení, jež ve vztahu k ochraně práv duševního vlastnictví poskytuje svým vlastním státním příslušníkům, s výhradou výjimek stanovených v mezinárodních nástrojích, jež jsou zahrnuty do PŘÍLOHY 2 této dohody nebo do ní budou zahrnovány při budoucích příležitostech, s platností od okamžiku, kdy budou konkrétní smluvní stranou ratifikovány. 6. Od vstupu této dohody v platnost bude Irák poskytovat podnikům a státním příslušníkům Unie ve vztahu k uznávání a ochraně duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované kterékoli třetí zemi na základě dvoustranných dohod. Oddíl VI Řešení sporů Kapitola 1 Cíl a oblast působnosti Článek 61 Cíl Cílem tohoto oddílu je předcházet sporům mezi smluvními stranami a urovnávat je za účelem dosažení pokud možno oboustranně přijatelného řešení. Článek 62 Oblast působnosti Není-li výslovně uvedeno jinak, ustanovení tohoto oddílu se použijí v případě jakéhokoli sporu v souvislosti s výkladem či uplatňováním ustanovení hlavy II této dohody. Kapitola III Konzultace Článek 63 Konzultace 1. Smluvní strany se snaží veškeré spory týkající se výkladu a použití ustanovení uvedených v článku 62 řešit v dobré víře konzultacemi s cílem dohodnout se na rychlém, nestranném a oboustranně přijatelném řešení. 2. Smluvní strana, jež si přeje zahájit konzultaci, podá druhé straně písemnou žádost, ve které uvede všechna sporná opatření a také ustanovení uvedená v článku 62, jež považuje za použitelná, přičemž kopie této žádosti bude poskytnuta také Výboru pro spolupráci. 3. Konzultace se uskuteční do 30 dnů od data podání žádosti a probíhají na území žalované strany, pokud se strany nedohodnou jinak. Konzultace se považují za ukončené do 30 dnů od podání žádosti, pokud se obě smluvní strany nedohodnou, že v nich budou dále pokračovat. Veškeré informace sdělené během konzultací zůstanou důvěrné. 4. V naléhavých situacích, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, se konzultace zahájí do 15 dnů od data podání žádosti a považují se za ukončené do 15 dnů od podání žádosti. 5. Pokud se konzultace neuskuteční ve lhůtách stanovených v odstavci 3 nebo odstavci 4 nebo pokud se konzultace uskutečnily, ale strany se nedohodly na vzájemně přijatelném řešení, pak může stěžující si smluvní strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 64. Kapitola 3 Postupy pro řešení sporů Článek 64 Zahájení rozhodčího řízení 1. Pokud se stranám nepodaří vyřešit spor na základě konzultací podle článku 63, může žalující strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu. 2. Písemná žádost o ustavení rozhodčího tribunálu se zašle žalované straně a Výboru pro spolupráci. Žalující strana v žádosti uvede konkrétní sporná opatření a vysvětlí, jakým způsobem tato opatření porušují ustanovení uvedená v článku 62 v míře, aby vznikl dostačující právní základ pro stížnost. Článek 65 Ustavení rozhodčího tribunálu 1. Rozhodčí tribunál se skládá ze tří rozhodců. 2. Do 10 dnů od data podání žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu Výboru pro spolupráci zahájí strany konzultaci s cílem dosáhnout dohody ohledně složení tohoto tribunálu. 3. Pokud strany nejsou schopny dohodnout se na složení rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, může kterákoli strana požádat předsedu Výboru pro spolupráci nebo jeho zástupce, aby byli všichni tři členové vybráni losem ze seznamu uvedeného v článku 78, přičemž jeden člen bude v takovém případě vybrán z osob navržených žalující stranou, jeden z osob navržených žalovanou stranou a jeden z osob, které obě strany navrhly na funkci předsedy. V případě, že se strany dohodnou na jednom či více členech rozhodčího tribunálu, zbývající člen či členové se vyberou stejným postupem z platného seznamu potenciálních rozhodců. 4. Předseda Výboru pro spolupráci nebo jeho zástupce vybere rozhodce do pěti dnů od podání žádosti některou ze stran podle odstavce 3 a učiní tak za přítomnosti zástupců jednotlivých stran. 5. Za datum ustavení rozhodčího tribunálu se považuje datum, kdy byli vybráni všichni tři rozhodci. 6. Pokud by v době podání žádosti podle odstavce 3 nebyl vypracován žádný seznam uvedený v článku 78, všichni tři rozhodci budou vylosováni z osob, které byly formálně navrženy jednou či oběma smluvními stranami. Článek 66 Průběžná zpráva tribunálu Rozhodčí tribunál předloží smluvním stranám průběžnou zprávu obsahující zjištěné skutečnosti, použitelnost příslušných ustanovení a základní odůvodnění zjištění a učiněných doporučení nejpozději 90 dnů od data ustavení rozhodčího tribunálu. Jakákoli strana může předložit do patnácti dnů od oznámení písemnou žádost, aby rozhodčí tribunál určitý aspekt prozatímní zprávy přezkoumal. Závěry konečného rozhodnutí tribunálu budou zahrnovat dostatečné zdůvodnění argumentů vznesených v průběhu fáze prozatímního přezkoumání a jasné odpovědi na otázky a poznámky obou stran. Článek 67 Rozhodnutí rozhodčího tribunálu 1. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí smluvním stranám a Výboru pro spolupráci do 120 dnů ode data svého ustavení. Pokud usoudí, že tuto lhůtu není možno dodržet, musí o tom předseda tribunálu písemně uvědomit obě strany a Výbor pro spolupráci s uvedením důvodů zpoždění a data předpokládaného ukončení úkolu. Rozhodnutí tribunálu by v žádném případě nemělo být oznámeno později než 150 dnů od data ustavení rozhodčího tribunálu. 2. V naléhavých případech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, vyvine rozhodčí tribunál veškeré úsilí, aby bylo rozhodnutí oznámeno do 60 dnů od data jeho ustavení. K oznámení by v žádném případě nemělo dojít později než 75 dnů od ustavení rozhodčího tribunálu. Pokud se tribunál domnívá, že jde o naléhavý případ, může vydat předběžné rozhodnutí do 10 dnů od data svého ustavení. Článek 68 Splnění požadavků rozhodnutí rozhodčího tribunálu Každá ze stran přijme veškerá opatření nezbytná k dosažení souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu v dobré víře a obě strany budou usilovat o dohodu ohledně lhůty pro splnění požadavků tohoto rozhodnutí. Článek 69 Přiměřená lhůta pro splnění požadavků 1. Nejpozději do 30 dnů od oznámení rozhodnutí rozhodčího tribunálu dotčeným stranám sdělí žalovaná strana žalující straně a Výboru pro spolupráci, jakou lhůtu potřebuje ke splnění požadavků rozhodnutí (dále jen „přiměřená lhůta“), není-li možné splnit jeho požadavky okamžitě. 2. Pokud se smluvní strany nemohou dohodnout na přiměřené lhůtě k dosažení souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu, požádá žalující strana do 20 dnů od oznámení učiněného žalovanou stranou podle odstavce 1 písemně původní rozhodčí tribunál, aby délku přiměřené lhůty určil on. Tato žádost musí být oznámena také druhé straně a Výboru pro spolupráci, a to současně. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí smluvním stranám a Výboru pro spolupráci do 20 dnů od podání žádosti. 3. V případě, že není možné, aby byl původní rozhodčí tribunál nebo někteří jeho členové znovu svoláni, použijí se ustanovení uvedená v článku 65. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 35 dnů od podání žádosti zmiňované v odstavci 2. 4. Přiměřenou lhůtu lze na základě vzájemné dohody mezi smluvními stranami prodloužit. Článek 70 Přezkum opatření přijatých s cílem splnit požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu 1. Žalovaná strana oznámí před uplynutím přiměřené lhůty žalující straně a Výboru pro spolupráci opatření, která přijala v zájmu dosažení souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu. 2. V případě neshody mezi stranami ohledně existence nebo souladu jakéhokoli opatření oznámeného podle odstavce 1 s ustanoveními uvedenými v článku 62 může žalující strana o rozhodnutí v této věci písemně požádat původní rozhodčí tribunál. Tato žádost musí obsahovat konkrétní sporné opatření a vysvětlit, jakým způsobem je toto opatření v rozporu s ustanoveními uvedenými v článku 62. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 45 dnů od podání žádosti. 3. V případě, že není možné, aby byl původní rozhodčí tribunál nebo někteří jeho členové znovu svoláni, použijí se ustanovení uvedená v článku 65. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 60 dnů od podání žádosti zmiňované v odstavci 2. Článek 71 Dočasná nápravná opatření v případě nesplnění požadavků rozhodnutí 1. Pokud žalovaná strana neoznámí opatření přijaté s cílem splnit požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu před uplynutím přiměřené lhůty nebo pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření oznámené podle čl. 70 odst. 1 je v rozporu s povinnostmi strany podle ustanovení uvedených v článku 62, žalovaná strana na žádost žalující strany předloží nabídku dočasného vyrovnání. 2. Pokud není dosaženo dohody ohledně vyrovnání do 30 dnů po uplynutí přiměřené lhůty nebo do 30 dnů po přijetí rozhodnutí rozhodčího tribunálu podle článku 70, podle něhož opatření přijaté s cílem splnit požadavky rozhodnutí není v souladu s ustanoveními uvedenými s článku 62, je žalující strana oprávněna po oznámení žalované straně a Výboru pro spolupráci pozastavit provádění závazků vyplývajících z ustanovení uvedených v článku 62 na úrovni odpovídající zrušení nebo zmenšení způsobenému tímto porušením. Pokud žalovaná strana nepožádá o smírčí řízení podle odstavce 3, žalující strana může toto pozastavení uplatnit 10 dnů po oznámení. 3. Domnívá-li se žalovaná strana, že úroveň pozastavení není úměrná zrušení nebo omezení způsobenému tímto porušením, může písemně požádat původní rozhodčí tribunál o přijetí rozhodnutí v této věci. Taková žádost se oznámí žalující straně a Výboru pro spolupráci před uplynutím desetidenní lhůty uvedené v odstavci 2. Původní rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí o úrovni pozastavení závazků smluvním stranám a Výboru pro spolupráci do 30 dnů od podání žádosti. Závazky nesmí být pozastaveny do té doby, než původní rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí, a všechna pozastavení musí být s tímto rozhodnutím v souladu. 4. V případě, že není možné znovu svolat původní rozhodčí tribunál nebo některé jeho členy, použijí se postupy uvedené v článku 65. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 45 dnů od podání žádosti uvedené v odstavci 3. 5. Pozastavení závazků je dočasné a použije se pouze do doby, než je opatření, které není v souladu s ustanoveními uvedenými v článku 62, zrušeno či změněno tak, aby bylo v souladu s těmito ustanoveními, jak stanoví článek 72, nebo dokud se strany nedohodnou na urovnání sporu. Článek 72 Přezkum opatření přijatých po pozastavení závazků s cílem splnit požadavky rozhodnutí 1. Žalovaná strana oznámí žalující straně a Výboru pro spolupráci všechna opatření, která přijala za účelem dosažení souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu, a svou žádost o ukončení pozastavení závazků uplatňovaných žalující stranou. 2. Pokud smluvní strany nedospějí k dohodě ohledně slučitelnosti oznámeného opatření s ustanoveními článku 62 do 30 dnů od podání oznámení, požádá žalující smluvní strana písemně původní rozhodčí tribunál o přijetí rozhodnutí v této věci. Tato žádost musí být oznámena současně žalované straně a Výboru pro spolupráci. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí smluvním stranám a Výboru pro spolupráci nejpozději do 45 dnů od podání žádosti. Pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření přijaté pro dosažení souladu odpovídá ustanovení článku 62, bude pozastavení závazků ukončeno. 3. V případě, že není možné znovu svolat původní rozhodčí tribunál nebo některé jeho členy, použijí se postupy uvedené v článku 65. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 60 dnů od podání žádosti uvedené v odstavci 2. Článek 73 Řešení na základě vzájemné dohody Smluvní strany se mohou kdykoliv vzájemně dohodnout na řešení sporu podle tohoto oddílu. Jakékoli takové řešení pak oznámí Výboru pro spolupráci a rozhodčímu tribunálu. Po oznámení vzájemně dohodnutého řešení tribunál ukončí svou práci a řízení. Článek 74 Jednací řád 1. Postupy pro řešení sporů podle tohoto oddílu se řídí jednacím řádem a kodexem chování, které přijme Výbor pro spolupráci. 2. Smluvní strany mohou rozhodnout o změně tohoto jednacího řádu nebo kodexu chování. 3. Veškerá slyšení rozhodčího tribunálu jsou podle jednacího řádu otevřená veřejnosti. Článek 75 Informace a technické poradenství Na žádost jedné ze stran nebo na základě vlastní iniciativy může rozhodčí tribunál požádat o informace jakýkoli zdroj (včetně účastníků sporu), který považuje pro účely rozhodčího řízení za vhodný. Rozhodčí tribunál má také právo požádat o stanovisko znalců, považuje-li to za vhodné. Informace získané tímto způsobem musí být zpřístupněny každé ze stran a musí jí být předloženy k vyjádření. Zainteresované fyzické nebo právnické osoby usazené na území smluvních stran jsou za podmínek stanovených v jednacím řádu oprávněny předložit rozhodčímu tribunálu informace amicus curiae . Článek 76 Pravidla výkladu Rozhodčí tribunál vykládá ustanovení uvedená v článku 62 podle obvyklých pravidel výkladu mezinárodního práva veřejného, včetně pravidel kodifikovaných ve Vídeňské úmluvě o smluvním právu. Rozhodnutím rozhodčího tribunálu nelze rozšířit ani omezit práva a povinnosti podle ustanovení uvedených v článku 62. Článek 77 Rozhodování a rozhodnutí rozhodčího tribunálu 1. Rozhodčí tribunál se vynasnaží dosáhnout rozhodnutí cestou konsensu. Pokud však cestou konsensu není možné k rozhodnutí dospět, přijme se rozhodnutí o sporné záležitosti většinovým hlasováním. Nesouhlasná stanoviska rozhodců však nejsou v žádném případě zveřejňována. 2. Rozhodnutí rozhodčího tribunálu je pro smluvní strany závazné a nevytváří žádná práva nebo povinnosti pro fyzické či právnické osoby. Rozhodnutí musí obsahovat zjištěný skutkový stav, použitelnost příslušných ustanovení této dohody a základní odůvodnění všech zjištění a učiněných závěrů. Výbor pro spolupráci zveřejní rozhodnutí rozhodčího tribunálu v jeho úplnosti, pokud se v zájmu zajištění důvěrnosti citlivých obchodních informací nerozhodne jinak. Kapitola IV – Všeobecná ustanovení Článek 78 Seznam rozhodců 1. Výbor pro spolupráci sestaví do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost seznam 15 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodce. Každá ze stran navrhne na tuto funkci pět osob. Smluvní strany vyberou také pět osob, jež nemají státní příslušnost ani jedné z nich a jež budou vystupovat ve funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Výbor pro spolupráci odpovídá za udržování seznamu tak, jak je výše uvedeno. 2. Rozhodci mají odborné znalosti a zkušenosti v oblasti práva a mezinárodního obchodu. Jsou nezávislí, zastávají tuto funkci jako soukromé osoby, nejednají podle pokynů žádné organizace nebo vlády ani nejsou spojeni s vládou žádné ze smluvních stran a postupují ve shodě s kodexem jednání. Článek 79 Vztah k závazkům WTO 1. Dokud Irák nepřistoupí ke Světové obchodní organizaci, rozhodčí tribunály přijmou při rozhodování o domnělém porušení některého z ustanovení zmíněných v článku 62, které odkazuje k ustanovení Dohody o WTO nebo takové ustanovení zahrnuje, výklad, jenž se plně shoduje s příslušnými rozhodnutími Orgánu pro řešení sporů Světové obchodní organizace. 2. Po přistoupení Iráku k WTO se použijí následující ustanovení. 3. Uplatněním ustanovení tohoto oddílu o řešení sporů není dotčeno žádné opatření v rámci WTO, včetně opatření pro řešení sporů. 4. Pokud však některá ze stran ve vztahu ke konkrétnímu opatření zahájila řízení k urovnání sporu podle čl. 64 odst. 1 tohoto oddílu, nebo podle Dohody o WTO, nesmí zahájit řešení téhož sporu v druhém fóru, dokud není ukončeno první řízení. Dále strana nepožádá o řešení porušení závazku, který je totožný v rámci této dohody i v rámci Dohody o WTO, v obou fórech. V takovém případě strana po zahájení řízení k urovnání sporu nevznese požadavek, aby se porušení téhož závazku řešilo podle druhé dohody v druhém fóru, ledaže by vybrané fórum z procesních nebo jurisdikčních důvodů neučinilo ve vztahu k žádosti o řešení dotčeného závazku žádné zjištění. 5. Pro účely tohoto odstavce: a) se řízení k urovnání sporu podle Dohody o WTO považuje za zahájené žádostí smluvní strany o ustavení tribunálu podle článku 6 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů DSU a za ukončené, když Orgán pro řešení sporů přijme zprávu tribunálu nebo případně zprávu odvolacího orgánu podle článku 16 a čl. 17 odst. 14 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů WTO; b) se řízení k urovnání sporu podle tohoto oddílu považuje za zahájené žádostí smluvní strany o ustavení rozhodčího tribunálu podle čl. 64 odst. 1 a za ukončené, když rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí smluvním stranám a Výboru pro spolupráci podle článku 67. 6. Žádné ustanovení tohoto oddílu není překážkou tomu, aby smluvní strana mohla uplatnit pozastavení závazků schválené Orgánem pro řešení sporů WTO. Dohoda o WTO se nepoužije s cílem zabránit smluvní straně v pozastavení závazků podle hlavy II této dohody. Článek 80 Lhůty 1. Všechny lhůty stanovené v tomto oddíle, včetně lhůt pro oznámení rozhodnutí rozhodčích tribunálů, se počítají v kalendářních dnech ode dne následujícího po opatření nebo skutečnosti, kterých se týkají. 2. Veškeré lhůty uvedené v tomto oddíle mohou být na základě vzájemné dohody mezi smluvními stranami prodlouženy. HLAVA III OBLASTI SPOLUPRÁCE Článek 81 Finanční a technická pomoc 1. Unie poskytuje Irácké republice v zájmu dosažení cílů této dohody finanční a technickou pomoc ve formě grantů, jejichž cílem je v Iráku urychlit hospodářskou a politickou transformaci. 2. Tato pomoc bude spadat do rámce pro rozvojovou spolupráci Unie upraveného příslušnými právními předpisy Evropského parlamentu a Rady. Cíle a oblasti pomoci ze strany Unie se určí v orientačním programu, jenž bude odrážet vytyčené priority dohodnuté oběma stranami, s přihlédnutím k iráckým rozvojovým potřebám a strategiím, absorpčním schopnostem odvětví a k postupu reformy. 3. Smluvní strany zajistí, aby byly příspěvky technické pomoci Unie poskytovány v úzké součinnosti s příspěvky z jiných zdrojů. Politika rozvojové spolupráce Unie a její opatření v mezinárodním měřítku se řídí rozvojovými cíli tisíciletí OSN, jakož i dalšími hlavními rozvojovými cíli a zásadami v rámci OSN a jiných příslušných mezinárodních organizací. Při provádění rozvojové politiky Unie je třeba plně zohledňovat zásady účinné pomoci včetně akčního programu z Akkry a Pařížského prohlášení z 2. března 2005. 4. Aniž by tím byla dotčena ustanovení o vzájemné právní pomoci, smluvní strana, jež je příjemcem technické nebo finanční pomoci, bude urychleně reagovat na žádosti o administrativní spolupráci, které k ní vznesou příslušné orgány druhé strany, s cílem posílit boj proti podvodům a nesrovnalostem souvisejícím s unijní pomocí. 5. Irácká vláda zajistí určení zvláštního kontaktního místa pro boj proti podvodům. Toto kontaktní místo bude odpovídat za účinnou spolupráci s orgány a institucemi Unie, včetně Evropského účetního dvora a Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a to zejména v souvislosti s prováděním jejich auditních a kontrolních opatření na ochranu finančních zájmů Unie. Článek 82 Spolupráce v oblasti společenského a lidského rozvoje Spolupráce v této oblasti důsledně zohledňuje společenský rozměr globalizace a pamatuje na spojitost mezi společenským a hospodářským rozvojem, jakož i udržitelným rozvojem z hlediska životního prostředí. Spolupráce také zdůrazňuje význam zmírňování chudoby, podpory lidských práv a základních svobod pro všechny (včetně přesídleného obyvatelstva a zranitelných skupin) a řešení hlavních zdravotních, vzdělávacích a pracovních potřeb. Konkrétní spolupráce ve všech uvedených oblastech se bude zaměřovat především na budování institucí a kapacit, na dobrou správu věcí veřejných a na řádné a transparentní řízení. Článek 83 Školství, odborné vzdělávání a mládež 1. Smluvní strany k vzájemnému prospěchu usilují o podporu spolupráce v oblasti školství, odborného vzdělávání a mládeže, přičemž zohledňují dostupné zdroje a pamatují na rovnost žen a mužů. 2. Smluvní strany zejména podporují sdílení informací, know-how a technických zdrojů, výměnné programy pro studenty, vědecké pracovníky, mladé lidi a osoby pracující s mládeží a zaměří se na posilování kapacit, při kterém budou využívat možností v rámci stávajících programů spolupráce a také zkušeností, jichž v těchto oblastech nabyly obě strany. 3. Obě smluvní strany se rovněž dohodly, že prohloubí spolupráci mezi vyššími vzdělávacími institucemi pomocí nástrojů, jako je program Erasmus Mundus, s cílem posílit kvalitu svých vzdělávacích systémů a vnést do nich více mezinárodních prvků. Článek 84 Zaměstnanost a společenský rozvoj 1. Smluvní strany se dohodly na podpoře spolupráce v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, včetně spolupráce na otázkách sociální soudržnosti, důstojné práce, právních předpisů o zdraví a bezpečnosti na pracovišti a na otázkách sociálního dialogu, rozvoje lidských