Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu - Zpráva o provádění Evropské charty pro malé podniky {SEK(2005) 167} {SEK(2005) 168} {SEK(2005) 169} {SEK(2005) 170} /* KOM/2005/0030 konecném znení */





V Bruselu dne 8.02.2005 KOM(2005) 30 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zpráva o provádění Evropské charty pro malé podniky {SEK(2005) 167} {SEK(2005) 168} {SEK(2005) 169} {SEK(2005) 170} OBSAH 1. Drobné podnikání: Klíč ke konkurenceschopnosti v rozšířené EU 3 2. Zlepšování prostředí drobného podnikání 4 2.1 Členské státy a Norsko: Hmatatelné výsledky v oblastech, které jsou letos prioritami Charty 4 Výchova k podnikavosti – Podpora podnikatelského myšlení ve škole 5 Zlepšování právních a správních předpisů – ulehčení dodržování právních předpisů pro malé podniky 6 Úpadkové právo – ulehčení nového začátku 6 Překonávání nedostatku kvalifikace – přizpůsobení vzdělávání a školení potřebám podniků 7 2.2 Kandidátské země: Potřeba podpořit podnikatelské schopnosti a zlepšit právnírámec 8 2.3 Západní Balkán a Moldavsko: Využití výhod procesu Charty 8 2.4 Komise: Posílení rozměru MPS napříč politikami Společenství 8 Rozměr MSP lépe začleněný do činností EU... 8 …ale účast MSP na programech EU musí být zlepšením ulehčena 9 3. Společným vzděláváním ke společnému úspěchu 9 Otevřená metoda koordinace přináší výsledky... 9 ...jak o tom svědčí více konkrétních případů 9 Konference Charty poskytují úspěšné forum pro výměnu správných postupů 10 4. K lisabonskému cíli 10 PŘÍLOHA 11 1. DROBNÉ PODNIKÁNÍ: KLÍč KE KONKURENCESCHOPNOSTI V ROZšÍřENÉ EU Drobné podnikání hraje ústřední úlohu v evropském hospodářství. Asi 25 milionů malých podniků tvořících 99 % všech podniků, zaměstnávají téměř 95 milionů lidí, čímž poskytují 55 % z celkového počtu pracovních míst v soukromém sektoru.[1] Drobné podnikání je tedy zásadní pro růst a zaměstnanost v celé Evropě. Toto drobné podnikání je klíčovým zdrojem podnikatelské dynamiky a inovace. Hlavy států nebo předsedové vlád schválily Evropskou chartu pro malé podniky v roce 2000, aby umožnily malým podnikům uplatnit plně svou roli v rámci lisabonského cíle utvořit z Evropy světově nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější hospodářství založené na znalostech[2]. Charta ztělesňuje zásadu „ mysli nejdříve v malém “ a uznání, že malé podniky jsou základnou evropského hospodářství a klíč k naší konkurenceschopnosti. Na základě otevřené metody spolupráce zavedené Evropskou radou v Lisabonu vyzývá Charta členské státy a Komisi k přijetí opatření k podpoře malých podniků v deseti klíčových oblastech. K doplnění Charty se Akční plán pro podnikání[3] věnuje širší škále otázek vztahujících se k této oblasti za účelem podpořit podnikání v celé Evropě. Skupina na vysoké úrovni zřízená v rámci lisabonské strategie za předsednictví pana Wim Koka[4] opět zdůraznila tyto výzvy a označila je za základní. Zeměpisně se působnost charty rozšiřuje. Po svém schválení kandidátskými zeměmi v roce 2002 se Charta stala základem politiky drobného podnikání v rozšířené Evropě. V roce 2003 schválily Chartu země západního Balkánu, následovány Moldavskem v roce 2004. 35 zemí se nyní účastní procesu Charty. Na základě Evropské charty pro malé podniky podepsali partneři z oblasti Středozemního moře v roce 2004[5] „Prohlášení z Caserty“ o „Evropsko-středozemní chartě pro podniky“. Tento stálý nárůst počtu dobrovolně se účastnících zemí ukazuje dynamiku, kterou Charta vytvořila spojením klíčových aspektů politiky přispívající prostředí drobného podnikání. Pravidelný přezkumný proces Charty, jehož účelem je konstatovat a vyzdvihnout pokrok, včetně dvoustranných zasedání s členskými státy, kterých se aktivně účastní obchodní organizace, zajišťuje, že členské státy zůstávají aktivní a respektují svůj závazek neustále zlepšovat prostředí drobného podnikání. V důsledku provádění Charty zvyšuje několik evropských regionů úsilí při dodržování závazků členských států. Účast obchodních organizací na Chartě je nepostradatelná. Přispívá realističtějšímu přístupu a zajišťuje Komisi a členským státům přiměřenou zpětnou vazbu. Velký zájem o Chartu ze strany obchodních organizací, jejich zapojení a aktivní příspěvek k jejímu provedení je vysoce ceněn. Osvědčené postupy, na které poukazuje roční zpráva o provádění Charty, poskytují hlavní zdroj znalostí. Vyhledání, šíření a aktivní použití těchto znalostí představují skutečnou přidanou hodnotu Charty. Roční konference Evropské charty určené na podporu osvědčených postupů a k diskuzi o nich úspěšně přispívají k podnícení interaktivnější výměny zkušeností. Proces provádění Charty vedl k pokroku v oblasti politik Společenství týkajících se malých a středních podniků. Zároveň intervence zmocněnce pro MSP[6] také přispívá k rozvoji lépe koordinovaného a k MSP přátelštějšího přístupu v celé Komisi. Charta umožňuje upoutat pozornost politických činitelů na nejvyšší úrovni na nutnost neustálého zlepšování, v neposlední řadě učením se nejlepších postupů jeden od druhého. Nové členské státy byly obzvláště aktivní, pokud jde o učení se od druhých, a první výsledky ukazují, že tento přístup přináší úspěch. Charta je účinný nástroj, který vyplňuje mezery ve výkonnosti v EU, i když někdy dost dlouho trvá než se skutečný dopad na prostředí drobného podnikání projeví. Komise vítá neutuchající podporu zlepšení prostředí drobného podnikání a zajištění plného provádění Charty ze strany Evropského parlamentu, Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů. * * * Toto je pátá roční zpráva o provádění Charty[7], založená na národních zprávách účastnických zemí. Zachycuje hlavní vývoj od podzimu 2003 do podzimu 2004, ale jejím cílem není poskytnout ucelený přehled všech existujících opatření. Zjišťuje silné a slabé stránky v EU a u jejích sousedů, zdůrazňuje slibná vnitrostátní opatření a dává doporučení týkající se budoucích opatření, a tím přispívá k posilování politiky podpory drobného podnikání a k udržení úsilí o dosažení lisabonského cíle. Tato zpráva je doplněna podpůrnými dokumenty, které poskytují ucelený přehled o současných opatřeních přijatých k provedení Charty členskými státy a Norskem, kandidátskými zeměmi, Moldavskem a zeměmi západního Balkánu, jakož i Komisí.[8]. 2. ZLEPšOVÁNÍ PROSTřEDÍ DROBNÉHO PODNIKÁNÍ Úplné informace o níže uvedeném vývoji lze získat v doprovodných dokumentech spolu s podrobnými doporučeními pro budoucí opatření. 2.1 Členské státy a Norsko: Hmatatelné výsledky v oblastech, které jsou letos prioritami Charty Letošní zpráva zkoumá podrobněji pokrok dosažený ve třech prioritních oblastech, vybraných z deseti oblastí Charty: - výchova k podnikavosti, zejména na středních školách; - zlepšování právních a správních předpisů, zejména hodnocení dopadů a úpadkové právo; a - nedostatek kvalifikace, zejména opatření k překonání nedostatku kvalifikovaných techniků a inženýrů. Grafy znázorňující celkový počet opatření přijatých členským státem v těchto oblastech – z výběru navržených užitečných opatření – lze nalézt v příloze. Výchova k podnikavosti – Podpora podnikatelského myšlení ve škole Vývoj výchovy k podnikavosti je dynamického rázu. Nicméně mnohdy stále chybí konzistentní rámec. Jelikož výchova k podnikavosti má horizontální rozměr, je prvním nezbytným krokem utvoření formálních vazeb mezi různými odvětvími veřejné správy, zvláště mezi ministerstvem hospodářství a školství s cílem vypracovat celkovou strategii. Taková spolupráce již existuje v několika zemích včetně Francie, Nizozemska, Finska a Norska . Aktuální kroky tímto směrem podnikly některé nové členské státy, zvláště Litva . Dalším krokem je rozvoj podnikatelských dovedností a postojů, výslovně uznaný v národních učebních osnovách na všeobecných i odborných středních školách za jeden z cílů. V této souvislosti je třeba chápat podnikavost v širším slova smyslu: nejen jako prostředek k zakládání nových podniků, ale také jako obecné smýšlení. Dosud jsou země jako Česká republika, Španělsko, Irsko, Polsko, Finsko a Norsko , kde podnikavost je už výslovně uznána učebními osnovami pro všeobecné střední školy, v menšině. Další pozitivní příklady můžeme nalézt na odborných a technických školách. Pokud školy disponují vyšším stupněm samosprávy, doporučuje se podporovat přijetí opatření na podporu výchovy k podnikavosti. I když existují některé dobré příklady, aktivní opatření na podporu byly zatím přijaty jen omezeně. Problémem zůstává nedostatečné zvláštní školení učitelů. Vyzvednout lze zajímavý vývoj v Nizozemsku, kde vláda podporuje pilotní projekty na školách a šíří dobré návyky a ve Spojeném království s jeho projektem „Enterprise Education Pathfinders“. Programy, v jejichž rámci studenti řídí minispolečnosti nebo virtuální podniky, by měly být orgány pověřenými oblastí vzdělávání oceněny a podporovány a také, jako v Irsku , lépe začleněny do učebních osnov, jelikož poskytují dobře vyzkoušené metody, které mohou být přizpůsobeny místnímu prostředí. Zhruba 600 000 studentů každoročně spolupracuje ve studentských společnostech v Evropě. Na všech vzdělávacích stupních podporují nevládní organizace programy, založené na těchto metodách, leckdy pod záštitou sítí jako Junior Achievement-Young Enterprise , EUROPEN (podniky sloužící k zacvičení) a JADE . Zajímavý příklad nabízí Rakousko, pokud jde o systematické použití podniků sloužících k zacvičení v odborném středním vzdělávání. V některých zemích je třeba stále zvyšovat povědomí důležitosti výchovy k podnikavosti na středním stupni vzdělávání. Další vývoj politiky je obzvláště zapotřebí na Kypru , v Maďarsku a na Slovensku . V Portugalsku neexistují na středních školách veřejné iniciativy k posilování podnikavosti. Více úsilí by mělo vyvinout též Řecko , kde vládní iniciativy v této oblasti jsou v současnosti omezené na střední technické vzdělávání. Zlepšování právních a správních předpisů – ulehčení dodržování právních předpisů pro malé podniky V loňském roce zahájilo několik zemí rozsáhlé programy na zlepšení právních a správních předpisů týkajících se podniků a téměř ve všech členských zemích je hodnocení dopadů na politickém pořadu dne. Ve značném počtu zemí se již hodnocení dopadů stalo neoddělitelnou součástí přípravy nových právních předpisů. V praxi je nicméně těžké zabezpečit, aby výsledky byly skutečně použity k zlepšování návrhů a tím se zabránilo, aby se hodnocení nestalo pouhou formalitou. Nadměrně negativní dopady na drobné podnikání se téměř nikdy nehodnotí. Pouze sedm zemí provádí testy dopadů na malé podniky. Vynětí malých podniků z některých povinností vyplývajících z právních a správních předpisů, jak navrhuje Charta, může být užitečné pro zmenšení zátěže malých podniků. Nicméně jen pár zemí povoluje takové výjimky. V používání hodnocení dopadů právních a správních předpisů vede Nizozemsko a Spojené království . Také Polsko učinilo velký pokrok. Všem členským státům se doporučuje používat hodnocení dopadů jako standardní nástroj ke zlepšení kvality právních a správních předpisů a odstranění správního zatížení. Podporuje se prohloubená spolupráce mezi ministerstvy. Práce na hodnocení dopadů a monitorování by mohly být úspěšně koordinovány horizontální jednotkou v rámci vlády, což se už děje v případě mnoha členských států. Zavedení postupů e-governmentu, např. v Estonsku a Lotyšsku , usnadnilo konzultaci zúčastněných stran v raných stádiích vypracovávání návrhů právních předpisů a hodnocení jejich dopadů a doporučuje se. Zatímco mnoho zemí učinilo velký pokrok v používání hodnocení dopadů, Francie, Portugalsko, Slovinsko a Slovensko musí zvýšit úsilí v této oblasti. V některých zemích, jako např. v Polsku , je lhůta na konzultace zúčastněných stran příliš krátká na to, aby se dospělo k podloženému stanovisku týkajícímu se dopadu na podniky. Úpadkové právo – ulehčení nového začátku Nadměrně tvrdé právní důsledky úpadku a složitá konkurzní řízení mohou stát v cestě podnikavosti. Časově a finančně náročná konkurzní řízení musí být proto změněna nebo nahrazena rychlým, levným, přístupným, efektivním a předvídatelným řízením. Často jsou podnikatelé v úpadku úspěšnější při dalším pokusu a umožnit čestným úpadcům začít opět podnikat by pozitivně přispělo k hospodářskému růstu. Nový začátek by měl být proto čestným podnikatelům ulehčen. V průběhu minulého roku polovina členských států buď změnila vnitrostátní úpadkové právo nebo tak právě činí. Posledním zajímavým příkladem je Španělsko , které podstatně zlepšilo svůj zákon o platební neschopnosti. Co se týče záchranných a restrukturalizačních postupů zaměřených na přežití a kontinuitu životaschopných podniků, neexistují ve všech zemích a tam, kde existují, potřebují obvykle zdokonalit. Poslední slibný vývoj představuje francouzský zákon na záchranu podniků, jehož cílem je včasné odhalení finančních potíží a který podporuje druhou šanci a nizozemský projekt Restrukturalizace dluhu pro podnikatele, jehož záměrěm je zlednodušit proces mimosoudní restrukturalizace dluhu. Včasné přijetí opatření může podstatně zvýšit šance na záchranu podniku s finančními potíži. Levné poradenství pro podnikatele s finančními potíži jako poskytuje Centre for the self-employed and small enterprises in difficulties (Středisko pro osoby samostatně výdělečně činné a malé podniky s finančními potíži) v regionu Brusel-hlavní město v Belgii a Entrepreneurs’ sounding board (Diskuzní podnikatelské forum) v Nizozemsku by měly být nabídnuty, aby se zvýšily šance na záchranu. Trvalá podpora ze strany obchodních partnerů, finančníků, věřitelů a jiných zúčastněných stran může pomoci podnikateli v potížích vyhnout se zbytečnému odchodu z trhu a je třeba ji podnítit. K zmírnění stigmatu úpadku by měl být přístup veřejných orgánů k úpadku všeobecně aktivnější a měl by podporovat spíše preventivní opatření než penalizovat za pozdní opatření. I když bylo ke zlepšení konkurzního a restrukturačního řízení a na podporu nového začátku přijato několik opatření, je v některých zemích zapotřebí více opatření. Například nebyl v této oblasti zaznamenán žádný pokrok v Řecku a v Lucembursku neexistuje žádný mechanismus včasného varování . Navíc jsou konkurzní řízení zaměřená na likvidaci na Slovensku a restrukturační řízení v Polsku stále drahá a komplikovaná. Přes učiněný pokrok není občas zaměření přijatých opatření v souladu s doporučeními projektu Best Procedure ohledně „Restrukturalizace, úpadku a nového začátku“. Například v České republice a v Portugalsku budou novelizované zákony o platební neschopnosti posilovat pozici věřitelů a tím ohrozí nové prvky, které byly zavedeny na podporu kontinuity životaschopných podniků. Překonávání nedostatku kvalifikace – přizpůsobení vzdělávání a školení potřebám podniků Většina zemí sleduje současné a budoucí potřeby kvalifikace ve stále systematičtějších procesech a ve spolupráci s ostatními zúčastněnými stranami jako jsou podniky, sociální partneři, regionální a odvětvové organizace. Některé země s tradičními vazbami mezi univerzitami a podniky, jako je např. Švédsko, zřídily pro tuto spolupráci institucionální rámec. Jiné země usnadňují tyto vazby financováním, studiemi, odvětvovými iniciativami nebo jako v Itálii programy , které kombinují středoškolská studia s pracovní praxí. V důsledku pravidelného sledování kvalifikací upravují členské státy postupně svou politiku v oblasti vzdělávání a školení a přizpůsobují ji současným a očekávaným strukturálním změnám na trhu práce. Zapojení všech partnerů, zvláště podniků, do vývoje a stanovení obsahu vzdělávacích a školících kurzů musí nadále pokračovat a zesílit. Systémy výuky jsou, jako např. ve Francii, aktualizovány a zatraktivněny a přizpůsobovány potřebám trhu jako v Rakousku . Navíc se posiluje technické vzdělávání a neformální vzdělávání se stále více oficiálně uznává. Důležitost celoživotního vzdělávání se často zdůrazňuje, ač jen málo zemí vykazuje komplexní systém k jeho podpoře. Nové možnosti vzdělávání, jako např. e-learning a sekupení nabídek na školení, se zkoumají jen v několika málo zemích jako je Irsko, Slovinsko a Spojené království . Veřejné i soukromé investice na rozvoj klíčových schopností lidí po celý život by se měly zvýšit. Konzultace a zvyšování povědomí mohou pomoci zlepšit image některých povolání a přitáhnout mladé lidi k povoláním s potenciálně silnými perspektivami do budoucna, jako jsou inženýring a jiné specializace technických, informačních a komunikačních technologií. Členské státy, jakož i obchodní a profesní organizace se čím dál více zabývají těmito otázkami prostřednictvím informací a konzultací při výběru povolání, televizních programů a vědeckých klubů. Zajímavý poslední vývoj v Německu a Irsku zahrnuje iniciativy odvětvových organizací. Sledování kvalifikací na federální a regionální úrovni v Belgii k zajištění větší mobility mezi jednotlivými regiony je potenciální oblastí ke zlepšení. Česká republika, Řecko a Slovensko musí rozvíjet vazby mezi univerzitami a podniky, zatímco Itálie by mohla zvýšit úsilí v podporování specializovaných školení v podnicích. 2.2 Kandidátské země: Potřeba podpořit podnikatelské schopnosti a zlepšit právní rámec Hlavní výzvou pro kandidátské země je zlepšení konkurenceschopnosti svých podniků. V Bulharsku a Rumunsku je součástí této výzvy i zlepšení právního rámce a podpora vytváření a růstu nových podniků. Zatímco hodnocení dopadů na podniky musí být ještě v Rumunsku a Turecku posílen, Bulharsko učinilo v této oblasti velký pokrok. Je možno zaznamenat několik dobrých opatření určených ke zlepšení dostupnosti kvalifikací. Další úsilí však vyžaduje celoživotní vzdělávání a přiměřené poskytování kvalifikací pro potřeby drobného podnikání. 2.3 Západní Balkán a Moldavsko: Využití výhod procesu Charty Proces Charty našel v zemích západního Balkánu a v Moldavsku živnou půdu. V Bosně a Hercegovině a Kosovu je žádoucí přidat na úsilí, aby se plně využilo výhod Charty. Charta je též nástrojem v hodnocení Komise, pokud jde o žádostí Chorvatska a bývalé jugoslávské republiky Makedonie o členství v EU. V některých zemích, zejména v Srbsku, Kosovu, Moldavsku a Bosně a Hercegovině , se největší pokrok učinil v oblasti levnějšího a rychlejšího začátku; proces se urychlil a byly zavedeny požadované právní předpisy. Nicméně pouze Moldavsko má systém „one-stop shop“. Výchova a školení k podnikavosti se v určité formě sice vyskytuje ve všech zemích, ale nadále zůstává výběrovou činností mimo učební osnovy. Reforma právních a správních předpisů probíhá ve většině zemí. Doposud jen velmi málo zemí zavedlo, anebo plánuje zavést hodnocení dopadů právních a správních předpisů. 2.4 Komise: Posílení rozměru MPS napříč politikami Společenství Rozměr MSP lépe začleněný do činností EU... Rozměr MSP je stále více začleněný do většiny činností Evropské unie. Existuje více programů a iniciativ, které jsou určené pouze nebo hlavně ve prospěch MSP a ukazují, že provádění Charty zdárně pokračuje. Víceletý program pro podnik a podnikavost a zejména pro MSP[9], se zvýšeným příspěvkem do finančního nástroje a výsledek jeho nedávno ukončených projektů Best Procedure (Nejlepší postup)[10],nadále úspěšně přispívá k zlepšování podnikatelského prostředí pro MSP. Podle akčního plánu pro podnikání činí Komise pokrok v provádění svých klíčových opatření. Navíc Komise provedla několik podpůrných programů, které přímo či nepřímo prospěly MSP. Strukturální fondy tvoří nejdůležitější program pro MSP, který je přístupný na regionální a místní úrovni. Důraz na MSP se klade i v oblasti výzkumu se stanovením jasného cíle ve smyslu účasti MSP. Mnoho dalších programů bylo zaměřeno na potřeby MSP, např. v oblasti životního prostředí, energie, školení nebo internacionalizace. Zvláštní situaci MSP zohlednily další politiky jako politika hospodářské soutěže nebo obchodní politika. …ale účast MSP na programech EU musí být zlepšením ulehčena Zlepšení je stále zapotřebí, aby se ulehčila účast MSP na programech. Postupy nejsou často přizpůsobené MSP, ať už ve smyslu správních požadavků, anebo doby nutné k vyhodnocení projektů. Aby se účast MSP ulehčila, plánují se další opatření včetně udělení politické priority a usnadnění účasti MSP, zvláště pokud jde o výběrový proces a řízení programů. Je třeba zlepšit i poskytování informací a podpory pro MSP, zvláště prostřednictvím sítí Komise, jako je Euro Info Centres a Innovation Relay Centres, a systematicky hodnotit význam programů EU pro MSP. Co se týče právních předpisů a jejich dopadu na MSP, pokrok v oblasti postupů hodnocení dopadů přinesl povzbudivé výsledky. To vedlo k vytvoření lépe informované politiky a zvýšené konzultaci. Komisí přijaté nebo navržené právní předpisy zohlednily postavení MSP, což v některých případech vedlo k výjimkám nebo upraveným požadavkům pro malé podniky, např. ke snížení poplatků a přizpůsobení správní pomoci ve farmaceutické oblasti. Komise v současnosti vylepšuje a zjednodušuje své interní pokyny pro hodnocení dopadů, aby se dal lépe vyhodnotit dopad např. na konkurenceschopnost podniku. 3. Společným vzděláváním ke společnému úspěchu Otevřená metoda koordinace přináší výsledky... Proces Charty se ukázal být velmi účinný v označení oblastí, ve kterých členské státy činí pokroky v podporování drobného podnikání. Poskytuje i hodnotné informace o oblastech, ve kterých je třeba udělat více. I když se členské státy snaží provést opatření ve všech oblastech Charty, mají různé priority a oblasti znalostí. Další hodnotný zdroj doporučení a příkladů dobrých ověřených postupů je dostupný prostřednictvím zpráv o projektu Nejlepší postup. Komise spolu s odborníky členských států pracuje od roku 2001 na několika projektech Best Procedure, jejichž výsledkem jsou příklady správného postupu, závěry a doporučení. Je tedy důležité, aby se na základě těchto závěrů a doporučení přijala opatření. ...jak o tom svědčí více konkrétních případů Potřetí se inspiruje stále větší počet členských států opatřeními vyvinutými v jiných členských státech a doporučeními projektů Best Procedure, a tak mají navzájem prospěch ze svých silných stránek. Například projekt Best Procedure „Výchova k podnikavosti“ přispěl k poslednímu pozitivnímu vývoji v Estonsku, Litvě a Norsku . Při přípravách na rozšířený program pro podnikavost ve Švédsku sloužil projekt Best Procedure spolu s akčním plánem pro podnikavost a národními zprávami o Chartě z jiných zemí, zejména ze Španělska a Finska, jako inspirace. Projekt Best Procedure „Restrukturalizace, úpadek a nový začátek“ byl inspirací pro několik zemí. Kypr, Lotyšsko, Maďarsko a Norsko tvrdí, že při revizi svých právních předpisů zohlednily doporučení projektu. Ve Španělsku se hodnocení dopadu právních a správních předpisů vykonávala na základě pokynů pro hodnocení používaných v jiných členských státech ještě před začátkem fungování nové agentury pověřené hodnocením dopadu právních a správních předpisů. Bulharsko vypracovalo metodiku pro hodnocení dopadů, přičemž vzalo v úvahu zkušenosti z Nizozemska a Slovenska . Některé země obzvláště dbaly na to, aby doporučení Charty a výsledky projektů Best Procedure vyústily v praktické uplatnění. Malta vydává výroční akční plán, který načrtne iniciativy pro každou z deseti oblastí Charty a stanovuje související kvantifikovatelné cíle, které se sledují v tabulce. O Iniciativách se diskutuje se všemi klíčovými hráči na národní konferenci a na třech zasedáních parlamentu. V jiných zemích jako např. v Dánsku a Francii se zdá, že ještě stále existuje prostor na zlepšení následných opatření, aby se dalo lépe využít výhod celého procesu. Konference Charty poskytují úspěšné forum pro výměnu správných postupů Komise nadále zlepšuje šíření osvědčených správných postupů. Dublinská konference Charty v červnu 2004 úspěšně poskytla forum pro výměnu správných osvědčených postupů v posledních zprávách o Chartě. Další konference Charty se bude konat v Lucemburku ve dnech 15.-16. června 2005. Kromě toho národní konference o Chartě např. na Maltě dále přispívají k tomu, že drobné podnikání zůstává mezi prioritami. 4. K lisabonskému cíli Evropa má před sebou ještě dlouhou cestu ke splnění lisabonského cíle pro rok 2010. Prokrok silně závisí na našem úsilí při povzbuzování podnikavosti a drobného podnikání. Potřebujeme prostředí, kde malé podniky nebojují s byrokracií a kde lidé s podnikatelským duchem mohou přeměnit své nápady v podnikatelskou praxi. Kokova zpráva přednesená vloni v listopadu jako příspěvek ke střednědobé revizi lisabonské strategie zdůraznila nutnost vytvoření správného podnikatelského klimatu, aby se Evropa stala konkurenceschopnější. Zprávy o pokroku v akčním plánu pro podnikavost bude spojen se zpravodajským mechanismem Charty. Postoupit o krok dál a revidovat Chartu tak, aby se do ní začlenily otázky související s podnikavostí, kterým se věnuje akční plán, by dále umožnilo zefektivnění podávání zpráv, jak to bylo navrženo na Radě hospodářské soutěže v březnu 2004. Za účelem dále pokročit vstříc lisabonskému cíli bude Komise zkoumat Chartu vzhledem k prioritám akčního plánu a zkušeností získaných za téměř pět let provádění Charty a předloží návrh. PŘÍLOHA Členské státy měly odpovědět na sérii otázek spojených s prioritními oblastmi zprávy roku 2005, které jsou založené hlavně na projektech Best Procedure. Grafy ukazují celkový počet opatření vybraných z navržených užitečných opatření. Úplné tabulky, založené na odpovědích členských států, jsou zahrnuty ve zprávě o činnosti v členských státech SEK(2005)167; SEK(2005)168; SEK(2005)169; SEK(2005)170, 8.2.2005 jako tabulky 1-4. [pic] * Jen na základě údajů pro Land Baden-Württemberg. Situace se liší země od země ( Land ). [pic] [pic] [pic] Pozn.: Počet zkoumaných opatření v různých oblastech je různý. Maximální počet opatření pro každý graf je uvedený na stupnici vlevo. [1] „Evropou“ se rozumí EU-25 + 3 kandidátské země + Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Zdroj: Evropský pozorovatel MPS, 2003/7. [2] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm [3] KOM(2004) 70 v konečném znění, 11.2.2004. [4] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm [5] Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Jordánsko, Izrael, Palestinská národní samospráva, Libanon a Sýrie. [6] Zmocněnec pro MSP byl jmenován ve službách Komise v prosinci 2001, aby rozvíjel výměny s malými a středními podniky– MSP – a orgány, které je zastupují, a zajistil, aby se přiměřeně vzaly v úvahu potřeby MSP v rámci všech politik EU, programů a právních předpisů. [7] Předchozí zprávy: KOM(2001) 122 v konečném znění, 7.3.2001; KOM(2002) 68 v konečném znění, 6.2.2002; KOM(2003) 21 v konečném znění, 21.1.2003; KOM(2004) 64 v konečném znění, 11.2.2004. [8] SEK(2005)167, 8.2. 2005; SEK(2005)168, 8.2. 2005; SEK(2005)169, 8.2. 2005; SEK(2005)170, 8.2. 2005. [9] Rozhodnutí Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000, Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 84. [10] V rámci víceletého programu poskytuje Nejlepší postup podle otevřené metody koordinace rámec pro podporu úsilí členských států identifikovat a vyměnit nejlepší postupy v omezeném počtu zvláštních oblastí, mimořádně důležitých pro podniky, a tím přispívat i k provádění Charty.