ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU HODNOCENÍ PROVÁDĚNÍ AKČNÍHO PLÁNU EU PRO BIOLOGICKOU ROZMANITOST V ROCE 2010 /* KOM/2010/0548 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 8.10.2010 KOM(2010) 548 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU HODNOCENÍ PROVÁDĚNÍ AKČNÍHO PLÁNU EU PRO BIOLOGICKOU ROZMANITOST V ROCE 2010 SEK(2010) 1163 SEK(2010) 1164 SEK(2010) 1165 ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU HODNOCENÍ PROVÁDĚNÍ AKČNÍHO PLÁNU EU PRO BIOLOGICKOU ROZMANITOST V ROCE 2010 ÚVOD SDěLENÍ Z ROKU 2006 O „ZASTAVENÍ ZTRÁTY BIOLOGICKÉ ROZMANITOSTI DO ROKU 2010 A V DALšÍCH LETECH – ZACHOVÁNÍ EKOSYSTÉMOVÝCH SLUžEB V ZÁJMU DOBRÝCH žIVOTNÍCH PODMÍNEK PRO LIDSTVO“ [1] zdůraznilo důležitost ochrany biologické rozmanitosti jakožto předpokladu udržitelného rozvoje a za tím účelem stanovilo podrobný akční plán pro biologickou rozmanitost (Biodiversity Action Plan – BAP). V rámci sdělení se Komise také zavázala podávat Radě a Parlamentu pravidelné zprávy o pokroku dosaženém v provádění plánu. Hodnocení BAP v polovině období z roku 2008[2] zmínilo nejdůležitější činnosti, které Komise a členské státy provedly od roku 2006. Konstatovalo se v něm také, že EU s největší pravděpodobností nesplní svůj cíl zastavit ubývání biologické rozmanitosti do roku 2010. Od roku 2008 je biologická rozmanitost důležitým bodem politické agendy na úrovni EU i na světové úrovni. Rok 2010 je mezinárodním rokem biologické rozmanitosti. O biologické rozmanitosti se bude jednat vůbec poprvé na úrovni hlav států a předsedů vlád v září na Valném shromáždění Organizace spojených národů, ještě před 10. konferencí stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti (UN CBD), která se bude konat v říjnu v Nagoji v Japonsku. V lednu roku 2010 přijala Evropská komise sdělení „Varianty koncepce a cíle EU v souvislosti s biologickou rozmanitostí po roce 2010“[3]. To umožnilo posoudit úspěchy a nedostatky současné politiky. Rada pro životní prostředí ve svých závěrech z března 2010 dohodla novou dlouhodobou koncepci a střednědobý hlavní cíl v souvislosti s biologickou rozmanitostí v EU pro období po roce 2010. Nový cíl zavazuje EU „zastavit do roku 2020 v EU úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémových služeb a v maximálním proveditelném rozsahu je obnovit a současně zvýšit příspěvek EU k odvrácení úbytku biologické rozmanitosti v celosvětovém měřítku“. Hlavy států a předsedové vlád EU se poté na zasedání Evropské rady na jaře roku 2010 zavázali plnit koncepci a cíl EU v oblasti biologické rozmanitosti pro období po roce 2010[4]. A konečně strategie EU 2020[5], potvrzená na zasedání Evropské rady v červnu 2010, podtrhla důležitost dosažení cílů v oblasti biologické rozmanitosti, zejména vypracováním iniciativy pro účinné využívání zdrojů. Toto hodnocení BAP z roku 2010 upozorňuje na nejdůležitější kroky podniknuté od doby hodnocení v polovině období. Hodnocení shrnuje současný stav vývoje v každé ze čtyř hlavních oblastí politiky, 10 cílů a čtyři podpůrná opatření stanovená v BAP z roku 2006. Zatímco tato zpráva se zaměřuje především na pokrok na úrovni EU, doprovodné dokumenty a 27 profilů zemí[6] poskytují taktéž podrobné údaje o vývoji na úrovni jednotlivých států. Na základě vývoje, z něhož tato zpráva vychází, Komise v současné době vytváří strategii na podporu biologické rozmanitosti pro období po roce 2010, zaměřenou na dosažení cíle EU v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2020. AKTUÁLNÍ STAV A VÝVOJOVÉ SMĚRY BIOLOGICKÉ ROZMANITOSTI Scénář EU pro biologickou rozmanitost z roku 2010, který zveřejnila Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) v červnu 2010[7] zdůrazňuje, že biologická rozmanitost v EU je vystavena silnému tlaku a hrozí jí vážná rizika. Scénář se zaměřuje na stav biologické rozmanitosti v porovnání s provedenými opatřeními, jejichž výčet je uveden v této zprávě. Ze scénáře jasně vyplývá, že cíle zastavit ubývání biologické rozmanitosti v Evropě do roku 2010 nebylo dosaženo. Kromě toho se usuzuje, že ekosystémové služby v Evropě se nacházejí ve smíšeném nebo špatném stavu — tj. již nedokáží zajišťovat optimální kvalitu a množství základních funkcí, jako je opylování plodin, čistý vzduch a voda[8]. Globální situace je ještě více znepokojující vzhledem k tomu, že se neustále zvyšuje tlak na biologickou rozmanitost, jak dokládá třetí globální výhled pro biologickou rozmanitost uveřejněný v květnu[9]. Mezinárodnímu společenství se nepodařilo dosáhnout cíle Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, tj. výrazně snížit ztráty biologické rozmanitosti ve světě do roku 2010. Na tomto neúspěchu má Evropa také svůj podíl. Za posledních 40 let se ekologická stopa Evropy, která porovnává lidskou poptávku s ekologickou kapacitou planety, zvýšila o 33 % [10]. SHRNUTÍ VÝSLEDKŮ DOSAŽENÝCH OD HODNOCENÍ V POLOVINĚ OBDOBÍ A. OBLAST POLITIKY 1: BIOLOGICKÁ ROZMANITOST V EU Cíle 1. Chránit nejvýznamnější stanoviště a druhy v EU Právní základ sítě chráněných oblastí Natura 2000 tvoří směrnice o ptácích a směrnice o stanovištích. Bylo dosaženo dalšího pokroku v dokončování sítě Natura 2000, zejména v mořském prostředí. Počet vytvořených mořských oblastí však stále není dostatečný, ačkoliv se v Baltském moři více než zdvojnásobil. Síť Natura 2000 v současné době zahrnuje asi 26 000 lokalit a pokrývá téměř 18 % suchozemského prostředí EU. Většinu lokalit významných pro Společenství však ještě musí členské státy formálně vyhlásit jako zvláštní oblasti ochrany. [pic] Stále větší důraz je kladen na účinné řízení a obnovování sítě Natura 2000, aby se dosáhlo měřitelného zlepšení stavu z hlediska ochrany druhů a stanovišť s významem pro EU. Další důležité body - Posuzování vlivů na životní prostředí . V roce 2009 byly přijaty dvě zprávy Komise o uplatňování a účinnosti směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (EIA) a směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (SEA). - Biologická rozmanitost v nejvzdálenějších regionech a v zámořských zemích a územích . Komise a některé členské státy vytvořily pro nejvzdálenější regiony a zámořské země a území, jež náleží k místům s nejbohatší biologickou rozmanitostí na světě a v nichž nelze použít právní předpisy EU týkající se přírody, režim dobrovolné ochrany přírody (BEST). 2. Zachování a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb na širším území venkovských oblastí EU Společná zemědělská politika (SZP) je politickým nástrojem, který má největší dopad na biologickou rozmanitost ve venkovských oblastech. V roce 2009 byla provedena „kontrola stavu“ této politiky. Jeho součástí byla změna podmínek stanovení dobrého zemědělského a ekologického stavu (GAEC) v rámci podmíněnosti. Negativní dopad na biologickou rozmanitost mělo mimo jiné zrušení povinného vynětí půdy z produkce. Vynětí půdy z produkce, jež bylo do SZP zavedeno v roce 1988 a stanoveno jako povinné v roce 1992, bylo pro ochranu a posílení biologické rozmanitosti značným přínosem. „Kontrola stavu“ této politiky však přinesla biologické rozmanitosti jiné důležité pozitivní změny, např.: - biologická rozmanitost byla označena za jednu z pěti nových výzev pro SZP, - byla stanoven nový volitelný standard GAEC pro vytváření a/nebo zachování stanovišť, - byl stanoven nový povinný standard vytváření ochranných pásem podél vodních toků, - zvýšil se objem finančních prostředků převedených z prvního do druhého pilíře SZP (pomocí „modulace“), čímž se získalo více prostředků na financování biologické rozmanitosti. Byly přijaty nové směrnice o krajových odrůdách zeleniny a odrůdách zeleniny, které jsou ohroženy genetickou erozí a jsou přirozeně adaptovány na místní a regionální podmínky[11]. Další důležité body - Energie . S cílem zamezit negativním dopadům na biologickou rozmanitost v EU i ve světě bylo dosaženo pokroku směřujícího k přijetí kritérií udržitelnosti pro tekutá biopaliva a provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů[12]. - Voda . V období od prosince 2009 do března 2010 členské státy přijaly a předložily Komisi plány povodí v souladu s článkem 13 rámcové směrnice o vodě[13]. V současné době Komise tyto plány podrobně vyhodnocuje. Jejich cílem by mělo být splnění povinnosti dosáhnout dobrého ekologického stavu vod do roku 2015. - Lesy . V roce 2010 byla přijata zelená kniha Komise o ochraně lesů, na jejímž základě byla zahájena diskuse o možnostech přístupu EU k ochraně lesů a souvisejícím informacím vzhledem k probíhajícím změnám klimatu[14]. - Půdy . EU zatím nedokázala schválit a přijmout rámcovou směrnici o ochraně půdy, která by se zabývala hlavními riziky ohrožujícími půdu a měla klíčový vliv na ochranu biologické rozmanitosti půdy, a přispěla tak k zastavení ztrát biologické rozmanitosti. 3. Zachování a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb na širším území mořského prostředí EU Komise má přijmout rozhodnutí o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod, což znamená zásadní krok v provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, která má za jeden z hlavních cílů zachování biologické rozmanitosti mořského prostředí. Za tímto účelem je provádění této směrnice zajištěno společnou strategií členských států a Komise, která se mimo jiné týká činností spojených s nakládáním s údaji a monitorováním. Co se týče rybolovu, Komise přijala v roce 2009 zelenou knihu o reformě společné rybářské politiky (SRP)[15], v níž uznala, že nedostatečné provádění vedlo k tomu, že 88 % populací Společenství bylo loveno nad maximální udržitelný výnos a 46 % mimo bezpečné biologické limity, což znamená, že tyto populace možná nebudou schopny obnovit své stavy. K tomuto závěru se dospělo i přesto, že předchozí reforma SRP z roku 2002 přinesla řadu pozitivních změn – především dlouhodobý přístup k řízení populací ryb založený na ekosystémech. Zelená kniha je prvním krokem k úplné reformě SRP, která má být dokončena do roku 2012. V tomto ohledu bude důležitou roli hrát splnění závazku dosáhnout do roku 2015 obnovy vyčerpaných populací na úroveň, při níž lze dosáhnout maximálního udržitelného výnosu, který EU učinila na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002. Další důležitý bod - Integrovaná námořní politika . Ve zprávě Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU[16] byla jako pilíř této politiky v oblasti ochrany životního prostředí ustanovena rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí. Směrnice vytváří základ pro úspěšný rozvoj všech námořních činností a zároveň věnuje potřebnou pozornost jejich kumulativnímu dopadu. 4. Posílení slučitelnosti regionálního a územního rozvoje s biologickou rozmanitostí v EU Programové období 2007–2013 politiky soudržnosti se přímo i nepřímo týká zachování biologické rozmanitosti. Členské státy vyčlenily celkem přibližně 2,7 miliardy EUR na „podporu biologické rozmanitosti a ochrany přírody (včetně projektu Natura 2000)“. V rámci cestovního ruchu bylo dalších 1,1 miliardy EUR přiděleno na „propagaci přírodního bohatství“ a 1,4 miliardy EUR na „ochranu a rozvoj přírodního dědictví“, což zahrnuje projekty týkající se přírody i biologické rozmanitosti. Ve výsledku to znamená, že asi 1,5 % celkového financování politiky soudržnosti na období 2007–2013 přímo přispívá na politiku biologické rozmanitosti. Potenciál přispět k ochraně přírody a biologické rozmanitosti mají kromě toho i další významné investice do životního prostředí, například čištění odpadních vod a předcházení přírodním rizikům, a to i v rámci přeshraniční spolupráce a spolupráce mezi regiony[17], včetně nejvzdálenějších regionů. S výjimkou dvou států vyčlenily finanční prostředky na ochranu přírody a biologické rozmanitosti všechny členské státy, ačkoli jejich podíl na celkových přidělených prostředcích se v jednotlivých zemích různí. Sedm členských států zamýšlí použít více než 2 % jejich vyčleněných financí na kategorie související s biologickou rozmanitostí. Strategická zpráva z roku 2010[18] navíc odhalila, že několik členských států má s využitím finančních prostředků přidělených na ochranu přírody a biologické rozmanitosti potíže. Další důležitý bod - Zelená infrastruktura . Komise a Rada zdůraznily význam rozvoje a investic v oblasti zelené infrastruktury[19]. Komise podporuje výměnu osvědčených postupů jakožto základ strategie EU o zelené infrastruktuře, která by měla být vytvořena po roce 2010[20]. 5. Zásadní omezení vlivu invazivních cizích druhů a nepůvodních genotypů na biologickou rozmanitost v EU Sdělení „Plán strategie EU pro invazivní druhy“ z roku 2008[21] vyvolalo diskusi mezi zúčastněnými subjekty a evropskými orgány. V červnu roku 2009 Rada pro životní prostředí požádala o vytvoření účinné strategie, která by zaplnila stávající mezery na úrovni EU a vzala v potaz všechny možnosti politik. Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů vyzvaly konkrétně k vytvoření právních předpisů. Komise pracuje na strategii EU pro invazivní druhy. B. OBLAST POLITIKY 2: EU A BIOLOGICKÁ ROZMANITOST VE SVěTě Cíle 6. Výrazně zvýšit účinnost mezinárodní správy ve prospěch biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb V období po deváté konferenci stran UN CBD (COP9), jež se konala v roce 2008, Komise zaměřila své úsilí na splnění svých závazků – od biologické rozmanitosti lesů a chráněných oblastí po mořské chráněné oblasti – a na přípravu na desátou konferenci stran UN CBD (COP10) v říjnu 2010, aby zajistila její úspěšný výsledek. Na schopnost mezinárodní společenství vypořádat se s výzvou zachování biologické rozmanitosti budou mít zásadní význam tři klíčové otázky na programu COP10 – dosažení dohody o aktualizovaném a revidovaném strategickém plánu úmluvy pro období 2011–2020, dosažení dohody o protokolu o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovném sdílení výhod vzniklých z jejich užívání (ABS) a stanovení finančního cíle pro globální biologickou rozmanitost. Navzdory dlouhodobým intenzivním snahám EU posílit mezinárodní závazky na ochranu biologické rozmanitosti se nepodařilo dosáhnout globálního cíle, kterým bylo významné omezení tempa ubývání biologické rozmanitosti do roku 2010[22], jak dokládá nová zpráva o rozvojových cílech tisíciletí a třetí globální výhled pro biologickou rozmanitost (GBO3), které byly vydány v roce 2010 a uveřejněny za přispění globálního partnerství zkoumajícího ukazatele biologické rozmanitosti (BIP), jež je podporováno Evropským společenstvím. Další důležité body - G8 . V dubnu 2009 byl přijat ambiciózní plán, tzv. Syrakuská charta ( „ Siracusa Carta“) biologické rozmanitosti, který stanovuje přednostní činnosti na celosvětové úrovni. Tento dokument vznikl v době italského předsednictví G8 a pod silným vedením Komise a členů G8, kteří jsou zároveň členy EU. Prohlášení ze summitu G8 ve městě Aquila také členy G8 zavazuje, aby mimo jiné „posílili a rozšířili mezinárodní, regionální, vnitrostátní a místní činnosti zaměřené na zachování biologické rozmanitosti“. - Závěry Rady EU o biologické rozmanitosti v mezinárodním měřítku . V prosinci 2009 byly přijaty závěry Rady o mezinárodní biologické rozmanitosti po roce 2010, které upozorňují – mimo jiné – na souvislost mezi změnou klimatu a biologickou rozmanitostí a „doporučují vypracovat a používat ekosystémové přístupy pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí“. - Tematický program pro životní prostředí a přírodní zdroje (ENRTP) . Roční akční program ES pro rok 2010 počítá s 1 milionem EUR, kterým podpoří sekretariát UN CBD v provádění rozhodnutí desáté konference stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, a dalším 1 milionem EUR, kterým podpoří provádění pracovního programu Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti o chráněných oblastech se zaměřením na mořské chráněné oblasti. - 10. Evropský rozvojový fond v rámci AKT : Roční akční program ES pro rok 2010 počítá s 20 miliony EUR na zlepšení dlouhodobého zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti v afrických, karibských a tichomořských regionech a na snížení chudoby obyvatelstva žijícího v okolí chráněných oblastí. 7. Zásadní posílení podpory biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb v rámci vnější pomoci EU V hodnocení BAP z roku 2008 bylo uvedeno, že průměrná roční vnější pomoc členských států EU určená na podporu biologické rozmanitosti dosáhla v období 2003–2006 přibližně 740 milionů EUR, což představovalo 48 % veškeré rozvojové pomoci související s ochranou biologické rozmanitosti. V současné době se provádí aktualizace tohoto údaje pro období 2007–2009. Komise provede aktualizaci výše vlastního finančního přispění ještě před COP10. V portfoliu pro vnější činnosti řízené Evropskou komisí byly pro období 2007–2009 celkové závazky na činnosti související s biologickou rozmanitostí stanoveny na přibližně 325 milionů EUR. Další důležité body - Světový fond životního prostředí (GEF) . Na jaře roku 2010 došlo k 34% nárůstu celkového finančního rámce pro 4. doplnění GEF. To se promítlo do 28% zvýšení finančního rámce na ochranu biologické rozmanitosti. Značnou mírou k tomu přispělo další úsilí mnoha členských států EU. - Posuzování vlivů na životní prostředí . Nedávno provedená analýza režimů posuzování vlivů na životní prostředí ve dvoustranných a vícestranných rozvojových agenturách[23] ukázala, že všechny analyzované rozvojové agentury členských států EU sice do určité míry zohlednily posuzování vlivů ve svých postupech, ale metody a důslednost použití těchto postupů se mezi jednotlivými zeměmi lišily. - ENRTP . Hodnocení ENRTP v polovině období dospělo k závěru, že tento program úspěšně směřoval k dosažení svých cílů, mezi něž patří ochrana biologické rozmanitosti. Hodnocení také požadovalo, aby se práce vykonaná v rámci ENRTP lépe začlenila do hlavních geografických programů. Druhá fáze ENRTP bude probíhat v období od roku 2011 do roku 2013 a navrhuje se zvýšení financování v oblasti ochrany biologické rozmanitosti. - Odborné vzdělávání zaměstnanců EU v oblasti biologické rozmanitosti . Začalo probíhat odborné vzdělávání zaměstnanců delegací EU a sídel úřadů v jednotlivých zemích, aby se posílily osvětové aktivity ve třetích zemích týkající se biologické rozmanitosti. 8. Zásadní snížení dopadu mezinárodního obchodu na celosvětovou biologickou rozmanitost a ekosystémové služby Nezákonný obchod s ohroženými druhy představuje velký tlak na biologickou rozmanitost. EU zastává vedoucí úlohu v rámci Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) a podpořila přijetí významných rozhodnutí na 15. konferenci stran této úmluvy, která se konala v březnu roku 2010 v Dohá. Strany úmluvy však nebyly úspěšné, pokud jde o zachování mořských druhů – včetně symbolického případu tuňáka obecného. EU se nadále plně zapojuje do procesu jednání o mezinárodním režimu přístupu ke genetickým zdrojům a sdílení výhod plynoucích z jejich užívání (ABS) a jejím cílem je, aby byl přijat před začátkem 10. konference stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti v říjnu roku 2010. Další důležité body - Prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) . První dobrovolná dohoda o partnerství byla ratifikována s Ghanou v listopadu roku 2009. Jednání o dobrovolných dohodách o partnerství při FLEGT probíhají s Malajsií, Indonésií, Libérií a Středoafrickou republikou. Dokončují se dohody s Kamerunem a s Konžskou republikou. - Nezákonná těžba dřeva . Evropský parlament podpořil v červenci 2010 nařízení o povinnostech provozovatelů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky, které usiluje o vyloučení dřeva nezákonného původu z trhu EU. Očekává se, že toto nařízení bude přijato do konce roku 2010. - Posouzení dopadu na udržitelnost (SIA) . Prioritou nadále zůstává zajistit, aby se jednalo na základě doporučení uvedených v SIA obchodních dohod. C. OBLAST POLITIKY 3: Biologická rozmanitost a změna klimatu Cíl 9. Podpora přizpůsobení biologické rozmanitosti změně klimatu EU dále zdůrazňuje důležitost vztahů a souvislostí mezi biologickou rozmanitostí a změnou klimatu, což je stále více zohledňováno ve vývoji politik. V závěrech Rady z prosince roku 2009 a z března roku 2010 byla jasně uznána skutečnost, že při pomoci zemím přizpůsobit se změně klimatu poskytuje biologická rozmanitost řadu stejných služeb jako člověkem vytvořená technologická řešení, a to často za výrazně nižších nákladů. Ochrana a obnova biologické rozmanitosti tedy přináší určité nákladově efektivní možnosti zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně. V závěrech Rady z prosince 2009 se doporučuje, aby byly pro účely přizpůsobení se změně klimatu a zmírňování této změny vypracovány a používány ekosystémové přístupy. Další důležité body - Bílá kniha o přizpůsobení se změně klimatu [24]. Bílá kniha, přijatá v roce 2009, zdůrazňuje význam zachování a obnovy celistvosti ekosystému a vytvoření „zelené infrastruktury“. - Kodaňská dohoda . Komise zkoumá další možnosti, jak posílit vedlejších přínosy biologické rozmanitosti, kromě možností, které nabízí Kodaňská dohoda uzavřená v prosinci roku 2009 při Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu (UNFCCC), a zejména finanční pomoc poskytnutá průmyslovými zeměmi. - Snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů (REDD) . Na základě sdělení o odlesňování z roku 2008 EU vyzývá k tomu, aby byl nejpozději do roku 2030 zastaven úbytek celosvětového lesního porostu a do roku 2020 se omezilo masivní odlesňování tropických deštných lesů nejméně o 50 % oproti současným hodnotám. REDD představuje klíčový nástroj pro dosažení tohoto cíle, který by znamenal významné vedlejší přínosy pro klima / biologickou rozmanitost. Klíčovým cílem EU je dosáhnout dohody o REDD před konáním konference stran UNFCCC v Cancúnu v prosinci 2010. - Globální aliance Evropské komise pro boj proti změně klimatu (GCCA) poskytuje mimo jiné podporu na opatření pro přizpůsobení se změně klimatu v nejméně rozvinutých zemích a v malých ostrovních rozvojových státech. Několik projektů se zaměřuje na přístupy založené na ekosystémech, jako je obnova ekosystémů mokřadů a pobřeží. D. OBLAST POLITIKY 4: ZNALOSTNÍ ZÁKLADNA Cíl 10. Zásadní posílení znalostní základny pro zachování a udržitelné využití biologické rozmanitosti v EU a v celosvětovém měřítku V posledních dvou letech se dosáhlo značného pokroku, co se týče rozšíření znalostní základny pro biologickou rozmanitost a ekosystémových službách, a to v EU a v nedávné době i na celosvětové úrovni. Další důležité body - Scénář EU pro biologickou rozmanitost . Agentura EEA v červnu roku 2010 představila scénář EU z roku 2010 pro biologickou rozmanitost a související ukazatele (SEBI), které se týkají stavu biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb v EU i na celosvětové úrovni. - Evropský informační systém pro biologickou rozmanitost (BISE) . V červnu roku 2010 Komise a EEA spustily systém BISE. Tento systém představuje první internetový portál, který je jediným místem sdružujícím veškeré údaje a informace o biologické rozmanitosti v EU. - Rámcové programy a Evropský výzkumný prostor : Na základě inovativní výzkumné práce v oblasti půdní, mořské, suchozemské a sladkovodní biologické rozmanitosti bylo dosaženo nových vědomostí, poznatků a schopnosti poskytovat informace pro účely politik a řízení. - IPBES . Na celosvětové úrovni se mezinárodní společenství v červnu roku 2010 dohodlo na vytvoření Mezivládní vědecko-politické platformy pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES), která má navázat na úspěch Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC). Navrhovatelem a hlavním zastáncem vytvoření IPBES byla EU. - TEEB . V rámci Postupimské iniciativy, kterou schválily v roce 2007 země G8, bylo zahájeno provádění studie o ekonomické hodnotě ekosystémů a biologické rozmanitosti (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) za účelem obhájení ochrany biologické rozmanitosti z ekonomického hlediska. Komise patřila od počátku mezi hlavní subjekty financující TEEB. Od roku 2008 byla uveřejněna řada dalších výstupů TEEB – včetně zejména TEEB pro tvůrce rozhodnutí v roce 2009 a TEEB pro podniky v roce 2010. Dokončení všech zpráv TEEB se plánuje na říjen 2010[25]. E. ČTYŘI KLÍČOVÁ PODPŮRNÁ OPATŘENÍ 1. Zajištění přiměřeného financování Nejdůležitějším zdrojem financování pro síť Natura 2000 a ochranu biologické rozmanitosti v EU zůstává v rámci Společenství Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (zejména v rámci osy 2). Dalšími významnými zdroji financování v rámci Společenství jsou Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský rybářský fond. Problémem, který brání získat plně spolehlivé údaje a který je třeba řešit, zůstává vypracování dohodnuté metodiky, s jejíž pomocí by se zjišťovalo, jaké množství finančních prostředků v rámci Společenství využily členské státy na ochranu přírody a biologické rozmanitosti. Je pokryto pouze 20 % celkových potřeb finančních prostředků na správu chráněných oblastí v Evropě včetně sítě Natura 2000[26]. V roce 2004 se odhadovalo, že správa sítě Natura 2000 by pro EU-25 vyžadovala roční investici 6,1 miliard EUR [27]. Aktualizované posouzení na základě informací poskytnutých členskými státy tento dřívější odhad do značné míry podporuje. ES a členské státy se tedy společně snaží vyhodnotit hospodářské a sociální přínosy i současné výdaje a skutečné potřeby na financování sítě Natura 2000. Za tímto účelem byl vytvořen IT nástroj. V rámci strategie EU pro biologickou rozmanitost pro rok 2020 se vypracovávají odhady širších potřeb v oblasti biologické rozmanitosti – i mimo síť Natura 2000. Další důležité body - Natura 2000 – plány řízení oblastí . V důsledku nedostatečného stavu vývoje těchto nástrojů není stále možno zajistit pro síť Natura 2000 zcela odpovídající financování. - LIFE+ . Finanční prostředky věnované na ochranu přírody a biologické rozmanitosti z LIFE+ jsou menšího objemu než financování z jiných zdrojů v EU, ale daných 836 milionů EUR, které mají být vydány v letech 2007–2013, je určeno přímo na podporu ochrany přírody a biologické rozmanitosti. 2. Zlepšení rozhodování a provádění v rámci EU Komise již dříve označila nedostatky v provádění jako jednu z možných příčin toho, že se EU nepodařilo dosáhnout svého cíle v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2010. Komise se hlavními nedostatky v provádění aktivně zabývá. Další důležité body - Právní předpisy v oblasti životního prostředí . V roce 2008 bylo přijato sdělení o provádění právních předpisů Evropského společenství v oblasti životního prostředí[28], které mělo ukázat, jak by se právní předpisy EU v oblasti životního prostředí daly lépe provádět za použití kombinace různých inovačních nástrojů. - Evropská síť orgánů pro otázky životního prostředí (ENEA) . V roce 2009 ENEA (kterou vytvořila Komise a která se skládá z odborníků z členských států pracujících s programy strukturálních fondů) zřídila specializovanou pracovní skupinu pro otázky biologické rozmanitosti. - Podávání zpráv o BAP . Ačkoli BAP není závazný a podávání zpráv o něm je dobrovolné, členské státy se snažily poskytovat Komisi zevrubné a aktuální informace v co největším rozsahu. 3. Budování partnerství Na úrovni jednotlivých států i EU bylo opětovně zdůrazňováno, že vytváření partnerství s členskými státy, jinými institucemi a zúčastněnými subjekty je jedním z předpokladů úspěchu politiky na ochranu biologické rozmanitosti. Další důležité body - Platforma EU pro obchodování a biologickou rozmanitost . Komise vytvořila tuto platformu v červnu roku 2010, aby pomohla podnikům zjistit, jaká obchodní rizika a příležitosti se váží na oblast ochrany biologické rozmanitosti. V současné době je cílem pracovat na součinnosti s podobnými iniciativami na vnitrostátní úrovni. - Skupina Evropské investiční banky (EIB) . Komise od roku 2010 pracuje na navázání partnerství se skupinou EIB za účelem vytvoření nových finančních nástrojů pro ochranu biologické rozmanitosti. 4. Šíření znalostí, informovanost a zapojení veřejnosti EU se nadále snaží zlepšovat informovanost veřejnosti o významu biologické rozmanitosti a obhajovat její ochranu. Další důležité body - Eurobarometr . Komise provedla v roce 2010 průzkum veřejného mínění o biologické rozmanitosti Eurobarometr[29]. Dvě třetiny občanů EU znaly pojem biologická rozmanitost. Pouze 38 % však uvedlo, že znají význam tohoto termínu, a 8 z 10 respondentů nikdy neslyšelo o síti Natura 2000. - Kampaň EU na podporu biologické rozmanitosti . V lednu roku 2010 byla zahájena významná kampaň[30], jejímž účelem bylo získat veřejnost pro podporu úsilí o zastavení úbytku biologické rozmanitosti. - Zelený týden . Zelený týden 2010 byl zcela věnován biologické rozmanitosti, aby si zúčastněné subjekty ještě lépe uvědomovaly tuto problematiku a více se do ní zapojily. F. MONITOROVÁNÍ Kromě významných oblastí vývoje zmíněných výše (scénář EU pro biologickou rozmanitost, BISE) zvýšilo se úsilí v oblasti výzkumu a monitorování s cílem doplnit chybějící znalosti a neznámé parametry týkající se stavu biologické rozmanitosti. Další důležité body - Analýza nedostatků ve znalostech . EEA brzy uveřejní analýzu na toto téma, zejména co se týče ukazatelů pro ekosystémy a ekosystémové služby. - Biosoil . V roce 2009 EU dokončila tento předváděcí projekt zaměřený na monitorování biologické rozmanitosti lesní půdy, který byl spolufinancován v rámci nařízení Forest Focus[31]. - Prohlížeč Natura 2000. ES v roce 2010 zavedlo interaktivní nástroj, který umožňuje lidem najít lokality Natura 2000 a získat související informace: prohlížeč Natura 2000. - Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Tato iniciativa, jejíž provoz bude zahájen v roce 2011, poskytne údaje o sledování země a odvozené informační produkty za účelem podpory monitorování mořského i suchozemského prostředí. ZÁVĚRY Ačkoliv se významně pokročilo v plnění BAP, nepodařilo se dosáhnout celkového cíle zastavení úbytku biologické rozmanitosti v EU do konce roku 2010 ani globálního cíle. V posledních dvou letech se dosáhlo značného, byť nedostatečného, pokroku v těchto oblastech: - další vymezení a účinnější ochrana oblastí Natura 2000; - zlepšení vědomostní základny; - nalezení dalších souvislostí mezi biologickou rozmanitostí a změnou klimatu a zdůraznění vedlejších přínosů, ke kterým vede integrovaný přístup. Závěry této zprávy také potvrzují, že se vyskytly nedostatky, které byly uvedeny ve sdělení Komise o variantách koncepce pro politiku po roce 2010[32]. Je třeba dosáhnout dalšího pokroku v: - zohlednění otázek biologické rozmanitosti v odvětvových politikách, - získání potřebných finančních prostředků a - zaplnění stávajících mezer v politikách. Komise pracuje na budoucím rámci pro politiku EU v oblasti biologické rozmanitosti. Závěry tohoto hodnocení provádění BAP z roku 2010 budou pro tuto práci hodnotným přínosem. Nadále je třeba pokračovat v činnosti a provádění na řadě úrovní: mezinárodní, na úrovni EU, na úrovni vnitrostátní i nižší. Neměnný zůstává přístup v rámci EU BAP, na jehož základě odpovědnost za provádění nesou všechna odvětví a vznikají se partnerství s členskými státy. Je také zjevné, že bude třeba se zamyslet nad nedostatky v provádění BAP, které se zatím vyskytly, a nad tím, že se nepodařilo dosáhnout cíle v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2010, aby se zajistilo úspěšné dosažení cíle pro rok 2020 na úrovni EU i v celosvětovém měřítku. [1] KOM(2006) 216. [2] KOM(2008) 864 v konečném znění. [3] KOM(2010) 4 v konečném znění. [4] EUCO 7/10 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/113591.pdf. [5] KOM(2010) 2020. [6] Web: http://biodiversity.europa.eu/countries_and_networks. [7] http://www.eea.europa.eu/publications/eu-2010-biodiversity-baseline/. [8] http://www.rubicode.net. [9] http://gbo3.cbd.int/. [10] Organizace Global Footprint Network 2010. [11] Směrnice 2008/62/ES a 2009/145/ES. [12] Směrnice 2009/28/ES. [13] Směrnice 2000/60/ES. [14] KOM(2010) 66 v konečném znění. [15] KOM(2009)163. [16] SEK(2009) 1343. [17] http://www.surf-nature.eu/index.php?id=2. [18] KOM(2010) 110 a SEK(2010) 360 v konečném znění. [19] „Zelená infrastruktura“ je propojená síť přírodních oblastí zahrnující zemědělskou půdu, zelené stezky ( greenways ), mokřady, parky, lesní rezervace, původní rostlinná společenství a mořské oblasti, jež přirozeně regulují bouře, teplotu, riziko povodní a kvalitu vody, vzduchu a ekosystémů. [20] KOM(2010) 4 v konečném znění. [21] KOM(2008) 789 v konečném znění. [22] GBO3. [23] Environmental Assessment Summary Sheets: Bilateral and Multilateral Development Agencies (Shrnutí informací k posouzení dopadu na životní prostředí: dvoustranné a vícestranné rozvojové agentury), Kanadská agentura pro mezinárodní rozvoj za pracovní skupinu Výboru pro rozvojovou pomoc pro podporu v oblasti životního prostředí a rozvoje http://www.acdi-cida.gc.ca/acdi-cida/acdi-cida.nsf/en/REN-218131217-PEH. [24] KOM(2009) 147 v konečném znění. [25] TEEB. www.teebweb.org. [26] TEEB 2009. [27] KOM(2004) 431. [28] KOM(2008) 2876. [29] Bleskový průzkum Eurobarometru 290 http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_290_en.pdf. [30] http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/campaign/index.htm. [31] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství (Forest Focus). [32] KOM(2010) 4