Toto posouzení dopadů je připojeno k návrhu Komise na doporučení Rady o podpoře zdraví upevňující fyzické aktivity ve všech odvětvích. Níže je uvedeno shrnutí hlavních aspektů posouzení dopadů.

1. Úvod

Sdělení z roku 2011 s názvem „Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu“ potvrzuje, že fyzická aktivita je jedním z nejdůležitějších činitelů pro oblast upevňování zdraví v moderní společnosti a že sport tvoří základní součást jakéhokoli přístupu veřejné politiky, jehož cílem je zlepšování fyzické aktivity. Ve sdělení jsou Komise a členské státy vyzvány, aby „pokračovaly ve vypracovávání vnitrostátních pokynů na základě pokynů EU pro oblast fyzické aktivity, včetně stanovení postupů pro přezkum a koordinaci“. Tyto pokyny, které vypracovala skupina 22 odborníků z celé Evropy, kteří zastupují různé vědní obory a obecně reprezentují informované vědecké stanovisko, byly v roce 2008 potvrzeny politikou EU. V pokynech jsou zopakována doporučení WHO týkající se minimální úrovně fyzické aktivity, je v nich zdůrazněn význam meziodvětvového přístupu a uvedeno 41 konkrétních pokynů k opatřením. Toto posouzení dopadů určuje a analyzuje základní faktory plánované politické iniciativy EU v oblasti zdraví upevňující fyzické aktivity (dále jen „HEPA“ (health-enhancing physical activity)), která navazuje na pokyny EU pro fyzickou aktivitu (dále jen „pokyny EU“).

2. Definice problému

Fyzická aktivita, pravidelné sportování a cvičení představují jeden z nejúčinnějších způsobů zachování tělesné i duševní zdatnosti, boje s nadváhou a obezitou a předcházení s tím spojeným zdravotním problémům. Zapojení se do sportu a fyzické aktivity je mimoto spojeno s jinými faktory, jako je sociální interakce a začleňování. Je náležitě zaznamenáno a doloženo mnoho přínosů fyzické aktivity. Nedostatečná fyzická aktivita naopak vyvolává řadu nepříznivých účinků, včetně předčasné úmrtnosti, zvyšování úrovně nadváhy a obezity, rakoviny prsu a tlustého střeva, cukrovky a ischemické choroby srdeční. Zdravotní problémy způsobené nedostatečnou fyzickou aktivitou znamenají pro evropské hospodářství značné přímé a nepřímé náklady v důsledku nemocí a nemocnosti, pracovní neschopnosti ze zdravotních důvodů a předčasného úmrtí, zejména rovněž vzhledem k rychle stárnoucí společnosti v Evropě.

Koncepce HEPA je relativně novým oborem, který prochází rychlým vědeckým vývojem a který spojuje fyzickou aktivitu, jež úzce souvisí se sportem a cvičením, na straně jedné a veřejné zdraví na straně druhé. Otázkou HEPA se zabývala WHO, zejména v rámci globální strategie pro výživu, fyzickou aktivitu a zdraví z roku 2004. Úspěšná podpora HEPA závisí především na úsilí v členských státech. Vzhledem k rostoucí informovanosti o významu HEPA zvýšilo mnoho orgánů veřejné moci své úsilí o její podporu. Rovněž EU se zabývá fyzickou aktivitou prostřednictvím politik a opatření v oblasti sportu (např. bílá kniha o sportu, pokyny EU, sdělení o sportu) a zdraví (např. bílá kniha o strategii pro Evropu týkající se zdravotních problémů souvisejících s výživou, nadváhou a obezitou), přičemž využívá příslušné struktury na úrovni EU pro koordinaci politik, zejména odbornou skupinu pro sport, zdraví a účast (dále jen „odborná skupina“), kterou zřídila Rada prostřednictvím pracovního plánu EU v oblasti sportu na období let 2011 až 2014, a skupinu na vysoké úrovni pro výživu a fyzickou aktivitu (dále jen „skupina na vysoké úrovni“) zřízenou v rámci výše uvedené strategie z roku 2007 s cílem pomoci členským státům zapojit se do koordinovaných činností a sdílet informace o politikách, politických podnětech a postupech.

Navzdory většímu zviditelnění podpory fyzické aktivity a dostupným nástrojům na podporu HEPA je míra nedostatečné fyzické aktivity v EU nepřijatelně vysoká (v roce 2010 například 60 % Evropanů odpovědělo, že cvičí nebo sportuje jen zřídka, či nikdy). Důkazy rovněž ukazují velké rozdíly mezi jednotlivými členskými státy. Většina zemí nedosáhla hlavního politického cíle, a to zvýšit počet občanů, kteří dosahují úrovní fyzické aktivity, jež jsou doporučovány WHO a které byly zopakovány v pokynech EU. Hlavním problémem, jímž se musí iniciativa zabývat, je proto skutečnost, že obecně nejsou politiky členských států EU na podporu HEPA účinné.

Důvody nízké účinnosti politik členských států jsou rozmanité, všechny však spočívají v nedostatcích ve způsobu, jakým jsou politiky na podporu HEPA vypracovány a prováděny. S přihlédnutím ke kritériím pro účinnou politiku v oblasti HEPA, která jsou stanovena v referenčním rámci pokynů EU a jiných vědeckých nástrojích, potvrzují důkazy a výsledky konzultací existenci nedostatků týkajících se nejméně tří aspektů politiky v oblasti HEPA: a) chybí dostatečně meziodvětvový přístup k HEPA zahrnující spolupráci mezi různými ministerstvy a orgány odpovědnými za podporu HEPA, b) cíle politik v oblasti HEPA nejsou stanoveny dostatečně jasně a c) ustanovení o sledování a hodnocení míry HEPA a politik v této oblasti nejsou dostatečná.

Základní příčiny těchto nedostatků souvisí se skutečností, že HEPA je v programu vlád poměrně nové téma (pokud vůbec) a ještě novější je otázka pochopení rozhodujících činitelů HEPA, které je nezbytné pro navržení zásahů ke změně úrovní fyzické aktivity. HEPA nebyla dosud uznána jako komplexní politická oblast, která vyžaduje víceodvětvové zásahy, jak je uvedeno v pokynech EU, mimo jiné kvůli nedostatečné schopnosti prosadit se. HEPA je dosud spojována s jinými programy v oblasti veřejného zdraví (např. „výživou“), nepovažuje se však za specifickou oblast politiky, navzdory důkazům o mnoha nezávislých zdravotních a jiných účincích. Výše uvedená situace se odráží rovněž v činnostech a strukturách EU, které se zabývají fyzickou aktivitou. Při tvorbě politiky EU existuje značný prostor pro vybízení k uplatňování pokynů EU jako způsobu účinné podpory HEPA a pro zlepšování stávajících forem politické spolupráce mezi členskými státy na úrovni EU s cílem zvrátit tendenci k nedostatečné fyzické aktivitě. Dosud neexistuje koordinace politik (a to ani v rámci přístupu EU, ani mezi členskými státy na úrovni EU), která by dostatečně zohledňovala složitost tématu týkajícího se HEPA jako zvláštní (specifické) oblasti politiky.

Plánovaná iniciativa se zaměří v prvé řadě na orgány veřejné moci v členských státech EU, které odpovídají za podporu HEPA, a konkrétně za tematické oblasti, jichž se týkají pokyny EU. Iniciativa by měla pomoci zlepšit schopnost účinněji podporovat HEPA ve všech odvětvích a bude se týkat přinejmenším orgánů, které odpovídají za tyto oblasti: sport, zdraví, vzdělávání, doprava, životní prostředí, plánování měst, veřejná bezpečnost, pracovní prostředí a služby pro starší občany. Zaměří se především na ty členské státy, které byly při zvyšování úrovní HEPA u svých občanů méně úspěšné (obvykle se jedná o země v jižní a východní Evropě), zabývá se tudíž regionálními rozdíly v EU-28. Cílem navrhované iniciativy je rovněž oslovení občanů EU obecně (např. dětí, obyvatelstva v produktivním věku, starších osob) poskytnutím nových příležitostí k zapojení se do fyzické aktivity v souladu s doporučeními WHO. Jelikož nedostatek fyzické aktivity je obzvláště patrný u specifických ohrožených skupin obyvatelstva (sociálně a ekonomicky znevýhodněné skupiny, ženy, děti a starší osoby), budou přínosy iniciativy u těchto skupin vyšší než u Evropanů jako celku.

3. Analýza subsidiarity

EU má právo jednat v oblasti HEPA na základě dvou článků Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“), jež oba EU svěřují podpůrné pravomoci. V článku 165 je stanoveno, že Unie „přispívá k podpoře evropských hledisek sportu“ a že její činnost je zaměřena na „rozvoj evropského rozměru sportu“. Článek 168 stanoví, že „činnost Unie [...] je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví [...] a odstraňování příčin ohrožení fyzického a duševního zdraví“. V obou oblastech Smlouva uvádí, že Rada může (na návrh Komise) vydávat doporučení, a opravňuje Komisi k podpoře koordinace politik mezi členskými státy. V oblasti veřejného zdraví by podněty k podpoře koordinace politik měly zejména „stanovit směry a ukazatele, pořádat výměnu osvědčených postupů a připravit nezbytné podklady pro pravidelný dohled a hodnocení“.

Co se týká použití zásady subsidiarity, hlavní odpovědnost za podporu HEPA a za stanovení politik v oblasti sportu a zdraví mají členské státy. Opatření EU však může přidat značnou hodnotu k tomu, čeho mohou členské státy dosáhnout samy. V souladu s mezinárodním rámcem a opatřeními na podporu fyzické aktivity může EU poskytnout politický impuls k cíleným opatřením v oblasti HEPA v EU-28 a zvýšit povědomí o nutnosti jednat hned teď. Podpora EU pro účinnější politiky v oblasti HEPA může obecně pomoci snížit významné sociální a ekonomické náklady nedostatečné fyzické aktivity, a tudíž zvýšit schopnost členských států dosáhnout cílů týkajících se růstu, které jsou stanoveny ve strategii Evropa 2020.

Opatření EU může zajistit větší účinnost a vyšší nákladovou efektivnost vnitrostátního úsilí o podporu HEPA, než by bylo jinak možné, což je v současné ekonomické situaci obzvláště důležité. EU může usnadnit a posílit koordinaci politik tím, že členským státům pomůže sdílet informace a zkušenosti, zapojit se do vzájemného učení, šířit osvědčené postupy a spolupracovat na rozvoji společných přístupů, a tím přispět k zlepšování schopnosti podporovat HEPA ve všech odvětvích a vypracovávat politiky, které zajišťují lepší zásahy. Takováto koordinace v oblasti HEPA se jeví obzvláště užitečná vzhledem k obrovským rozdílům, jež v současnosti mezi členskými státy existují, pokud jde o prioritu udělenou HEPA, zvolené přístupy a kulturní a ekonomické rozdíly mezi nimi, jež mají dopad na míru HEPA, a může poukázat na nejslibnější opatření. Výměna osvědčených postupů je mimoto významně posílena, existují-li skutečné důkazy o účinnosti různých opatření a politik. Jen ojediněle jsou k dispozici spolehlivé údaje, a to navzdory jejich významu pro vypracování politiky a její zdokonalení. EU může zlepšit ustanovení o sledování a hodnocení politik týkajících se HEPA, a tím členským státům pomoci sledovat vývoj v průběhu času.

4. Cíle

Celkovým cílem iniciativy je přispět k zdravější a produktivnější společnosti prostřednictvím vyšší úrovně zdraví upevňující fyzické aktivity v EU.

Iniciativa má zvýšit účinnost politik členských států v oblasti HEPA tím, že jim je umožněno vypracovat a provádět politiky založené na pokynech EU, které jim pomohou odstranit hlavní nedostatky (neexistence meziodvětvového přístupu, nejasné cíle, nedostatečné sledování). Vypracování politik a jejich provádění se bude uskutečňovat především v členských státech. Jediným specifickým cílem je proto zajistit, aby členské státy vypracovaly a prováděly účinné politiky v oblasti HEPA v důsledku lepšího využití a uplatňování pokynů EU. K dosažení tohoto specifického cíle byly stanoveny dva operativní cíle, které přímo souvisejí s příčinami problému a parametry navrhované iniciativy, a to lepší koordinace politik mezi členskými státy a usnadnění sběru úplných údajů o HEPA a politikách v této oblasti.

5. Možnosti politiky

V tomto posouzení dopadů je uvážena řada možností politiky na podporu členských států v jejich úsilí o vypracování a provádění účinných politik na podporu HEPA, přičemž tři možnosti byly odloženy, tj. úplné ukončení koordinace politiky EU v oblasti HEPA, zaměření se výhradně na revizi pokynů EU a zaměření se výhradně na přijetí nových pobídkových opatření v oblasti HEPA. S cílem zabývat se zjištěnými problémy a dosáhnout stanovených cílů byly rozpracovány tyto čtyři možnosti politiky: základní scénář (možnost A), možnost bez rámce pro monitorování (možnost B), možnost s jednoduchým rámcem pro monitorování (možnost C) a možnost s úplnějším monitorovacím mechanismem a rovněž referenčními hodnotami a cíli (možnost D).

|| Možnost || Stručný popis

A || Základní scénář (zachování stávající situace) || § Pokračující koordinace politik za účasti odborné skupiny pro sport, zdraví a účast (dále jen „odborná skupina“) a skupiny na vysoké úrovni s podporou pokynů EU pro fyzickou aktivitu (dále jen „pokyny EU“), avšak bez nové politické iniciativy.

B || Snaha o větší koordinaci politik (nástroj: sdělení Komise) || § Politický dokument (nezávazné povahy), který objasňuje strategický přístup k cílené podpoře HEPA ve všech odvětvích. § Lepší koordinace politik na úrovni EU za účasti odborné skupiny a skupiny na vysoké úrovni, kterou usnadňuje Komise. § Opatření, která členské státy vybízejí, aby se zavázaly k dodržování zásad stanovených v pokynech EU. § Požadavek, aby členské státy podávaly zprávy o pokroku při uplatňování pokynů EU, s přihlédnutím ke stávajícím nástrojům a strukturám pro podávání zpráv.

C || Snaha o větší koordinaci politik a monitorování na základě omezeného souboru ukazatelů týkajících se uplatňování pokynů EU (nástroj: návrh doporučení Rady) || § Politický dokument s právními účinky (stanovící nezávazná pravidla), který doporučuje cílenou podporu HEPA ve všech odvětvích. § Lepší koordinace politik na úrovni EU za účasti odborné skupiny a skupiny na vysoké úrovni, kterou usnadňuje Komise. § Členské státy (zasedající v Radě) znovu potvrdí zásady stanovené v pokynech EU a zavážou se k jejich dodržování. § Členské státy souhlasí se sledováním vypracování a provádění politik v oblasti HEPA pomocí omezeného souboru souhrnných ukazatelů na vysoké úrovni týkajících se pokynů EU a podávají zprávy úrovni EU. § Komise podporuje rámec pro monitorování a napomáhá členským státům při provádění.

D || Snaha o větší koordinaci politik a monitorování na základě úplného souboru ukazatelů vztahujících se na každý ze 41 pokynů EU a vyhodnocení podle cílů / referenčních hodnot (Nástroj: návrh doporučení Rady) || § Politický dokument s právními účinky (stanovící nezávazná pravidla), který doporučuje cílenou podporu HEPA ve všech odvětvích. § Lepší koordinace politik na úrovni EU za účasti odborné skupiny a skupiny na vysoké úrovni, kterou usnadňuje Komise. § Členské státy (zasedající v Radě) znovu potvrdí všech 41 pokynů EU a zavážou se k jejich dodržování. § Členské státy souhlasí se sledováním vypracování a provádění politik v oblasti HEPA pomocí úplného souboru kvantitativních a kvalitativních ukazatelů týkajících se pokynů EU a podávají zprávy úrovni EU. § Členské státy schválí referenční hodnoty a cíle pro uplatňování pokynů. § Komise podporuje rámec pro monitorování, napomáhá členským státům při provádění a hodnotí výsledky členských států na základě referenčních hodnot a dosažených cílů.

Možnost A by znamenala zachování stávajících struktur a postupů pro koordinaci politik v oblasti HEPA na úrovni EU, zejména prostřednictvím činností v rámci politik EU v oblasti sportu a zdraví.

Možnost B by zavedla novou strategickou vizi EU týkající se cíleného přístupu k podpoře HEPA ve všech odvětvích a koordinovaných politik v členských státech v podobě politického dokumentu bez právních účinků (tj. sdělení Komise). V návaznosti na stávající politické dokumenty v oblasti HEPA by tato iniciativa vyjadřovala obnovený politický závazek týkající se HEPA v souladu s pokyny EU a nastiňovala by hlavní opatření za účasti členských států, Komise a jiných příslušných subjektů.

V rámci možností C a D se kromě lepší koordinace politik (jak se již předpokládá podle možnosti B) jako hlavní prvek navrhuje rámec pro monitorování. Záměrem je, aby opětovné potvrzení pokynů EU ve spojení se zvláštním mechanismem ke sledování jejich uplatňování vedlo k systematičtější a konstruktivnější formě koordinace a vzájemného učení a v důsledku toho k většímu zaměření na účinné politiky v oblasti HEPA na vnitrostátní a nižší než vnitrostátní úrovni. Iniciativa na základě těchto možností by členské státy v zásadě vybízela a) k vypracování vnitrostátní strategie a akčního plánu na podporu HEPA ve všech odvětvích v souladu s pokyny EU; b) ke sledování uplatňování pokynů EU na vnitrostátní úrovni na základě schváleného souboru ukazatelů k měření změn fyzické aktivity a politiky v oblasti HEPA a c) k podávání pravidelných zpráv o dosaženém pokroku. Na podporu těchto činností by se vyžadovalo, aby členské státy zřídily „národní kontaktní místa pro fyzickou aktivitu“, která jsou pověřena shromažďováním údajů pro rámec pro monitorování a poskytováním informací o příslušných vnitrostátních politikách a akčních plánech jednotlivých zemí. Komise by tento proces usnadnila poskytnutím podpory pro zřízení a fungování monitorovacího mechanismu a budování kapacit v členských státech, pokud jde o vypracování a provádění politik, které jsou v souladu s pokyny EU. Rámec pro monitorování HEPA by proto v součinnosti s WHO dále rozvinul stávající formy monitorování a sběru údajů v této oblasti. Na základě údajů by byly vyhotoveny zvláštní přehledy pro jednotlivé země týkající se HEPA a provedena analýza tendencí v oblasti HEPA, které společně s jinými relevantními informacemi o vypracování a provádění politik v oblasti HEPA tvoří základ pro pravidelné zprávy pro příslušná fóra EU (tj. odbornou skupinu a skupinu na vysoké úrovni). Hlavní rozdíl mezi možnostmi C a D souvisí s koordinací politik (možnost D: referenční hodnoty, cíle) a úplností monitorování.

6. Posouzení dopadů

Tento oddíl posouzení dopadů analyzuje nejprve obecné (sociální, hospodářské a environmentální) dopady iniciativy. Druhy dopadů, které lze v případě nové iniciativy EU v oblasti HEPA očekávat, jsou u všech možností politiky podobné, jejich rozsah se však bude lišit v závislosti na účinnosti jednotlivých možností. Ve druhém kroku se posouzení dopadů zabývá účinností, načež je provedena analýza dopadů jednotlivých možností. Dopady jednotlivých možností jsou shrnuty v tabulce na konci tohoto oddílu.

Sociální přínosy budou vyplývat z vyšší úrovně HEPA u Evropanů v důsledku účinnější politiky v oblasti HEPA v členských státech a uplatňování pokynů EU. Vykonávání fyzické aktivity v doporučeném množství má prospěšné účinky v případě mnoha chronických onemocnění a zdravotních problémů. Vyšší míra fyzické aktivity u Evropanů povede k úměrnému snížení počtu osob, u nichž hrozí vyšší riziko úmrtnosti. V EU jsou úrovně fyzické aktivity pozitivně spojeny se střední délkou života, což znamená, že v zemích s vyšší úrovní fyzické aktivity je obvykle střední délka života delší. Jelikož nedostatečná fyzická aktivita je kromě zvláštních ohrožených skupin obyvatelstva (sociálně a ekonomicky znevýhodněné skupiny, ženy, děti a starší osoby) obzvláště patrná v určitých zemích a regionech (jižní a východní Evropa), projeví se přínosy iniciativy v těchto zemích a regionech a u těchto skupin ve větší míře než u Evropanů jako celku. Iniciativa bude rovněž v souladu s Listinou základních práv (články 21, 23–26, 35). Co se týká rozsahu, v jakém mohou účinná politika a rozhodná opatření vést ve střednědobém a dlouhodobém horizontu k vyšším úrovním fyzické aktivity, výpočty založené na nejpříznivějším scénáři ukazují trvalý růst o 1 % ročně během období 25 let.

Pokud jde o hospodářské dopady, lze očekávat, že lepší zdraví a pohoda povedou k značným hospodářským přínosům, jelikož dojde k poklesu výdajů na zdravotní péči a sníží se objem ušlé produkce v důsledku nemocí a nemocnosti, pracovní neschopnosti ze zdravotních důvodů a předčasné úmrtnosti – to však závisí na tom, v jakém rozsahu zavedou členské státy opatření na všech příslušných úrovních. Ve snaze o peněžní vyjádření nákladů nedostatečné fyzické aktivity určila jedna studie náklady pro Anglii přesahující 3 miliardy EUR ročně, tj. 63 EUR na obyvatele – obdobný údaj byl zjištěn i při výpočtech pro jiné země. Při extrapolaci pro celou EU se stejnými náklady na obyvatele lze náklady nedostatečné fyzické aktivity v EU vypočítat na více než 31 miliard EUR ročně. Na základě tohoto zjednodušeného scénáře, co se týká nákladů nedostatečné fyzické aktivity, by lepší politiky na podporu HEPA, které jsou vypracovány a prováděny v souladu s plánovanou iniciativou, vedly podle předpokladů k zvyšování počtu občanů EU, kteří splňují doporučené prahové hodnoty fyzické aktivity, přibližně o 1 % ročně, což by postupem času mělo za následek snižování nákladů nedostatečné fyzické aktivity. S přihlédnutím k nejnovějším údajům Eurobarometru z roku 2010 jako výchozímu bodu by provádění účinné politiky v oblasti HEPA mohlo teoreticky vést k tomu, že za 25 let bude přibližně 65 % Evropanů splňovat doporučení týkající se fyzické aktivity s postupně se snižujícími náklady spojenými s nedostatečným množstvím fyzické aktivity. Ačkoli mnohé závisí na schopnosti a ochotě členských států upřednostnit a provádět účinnou politiku HEPA v dlouhodobém horizontu, hospodářské přínosy s ohledem na zamezení nákladům nedostatečné fyzické aktivity by byly obrovské a po pěti letech by činily téměř 7 miliard EUR, po deseti letech 22 miliard EUR a po dvaceti letech 63 miliard EUR.

Co se týká nákladů na provádění jednotlivých možností, náklady spojené s prováděním politik v oblasti HEPA podle navrhované iniciativy ponesou členské státy. Výpočet rozpočtu, který je na politiky v oblasti HEPA přidělen v současnosti, je obtížný, jelikož náklady na podporu HEPA jsou rozptýleny mezi jednotlivými ministerstvy a orgány a rovněž mezi různými nevládními organizacemi a soukromým sektorem. V rámci EU nejsou mimoto výdaje na HEPA zaznamenávány podrobně. To zhoršuje skutečnost, že HEPA je svou povahou meziodvětvová politika, že s HEPA okrajově souvisí mnoho politik a že politiky, které podporují HEPA, často nezahrnují podporu HEPA jako hlavní cíl. Správní náklady pro členské státy budou vyplývat z požadavků na podávání zpráv pro úroveň EU (jak se předpokládá podle možnosti B, a zejména v souvislosti s monitorovacím mechanismem podle možností C a D) a již v prvním roce by byly poměrně nízké, načež by se dále snižovaly, jakmile bude mechanismus plně funkční, jelikož se zaměstnanci obeznámí s monitorováním a v průběhu času budou dostupné lepší údaje. Náklady, které budou připadat rozpočtu EU, souvisí se zřízením a fungováním monitorovacího mechanismu a poskytováním podpory členským státům ve formě budování kapacit. Navrhuje se, aby tyto náklady byly hrazeny z kapitoly věnované sportu v rámci programu Erasmus+ na období 2014–2020. Další náklady budou souviset s organizací zasedání odborné skupiny na úrovni EU a budou hrazeny ze souhrnného rozpočtu.

Pokud jde o environmentální dopady, politiky zaměřené na uplatňování části pokynů EU, která se zabývá dopravou, prostředím, plánováním měst a veřejnou bezpečností, by mohly vést k významným environmentálním přínosům, a tím přispět k vysoké úrovni ochrany životního prostředí zakotvené v článku 37 Listiny základních práv EU. Ačkoli provedení přesných odhadů je mimořádně obtížné, nedávný vědecký výzkum může poskytnout určité informace ohledně toho, co lze pokládat za optimální scénář, pokud jde o environmentální přínosy iniciativy. Ve snaze prokázat rozsah možných environmentálních přínosů politik v oblasti aktivní dopravy se nedávná studie snažila předpovědět, nakolik by přeorientování se na aktivní dopravu v Londýně ovlivnilo během dvaceti let emise uhlíku v porovnání s vývojem podle základního scénáře. Ve studii bylo vypočítáno, že podle scénáře založeného na udržitelné dopravě by emise CO2 na osobu pocházející z dopravy byly o 62 % nižší (0,46 t ročně) než při zachování základního scénáře (1,17 t).

Analýza dopadů jednotlivých možností:

|| Možnost A (Základní scénář) || Možnost B (Snaha o větší koordinaci politik) || Možnost C (Snaha o větší koordinaci politik a monitorování na základě omezeného souboru ukazatelů) || Možnost D (Snaha o větší koordinaci politik a monitorování na základě úplného souboru ukazatelů a vyhodnocení podle cílů)

Výstupy || § Zachování koordinace politik a prosazování pokynů EU v rámci stávajících struktur na úrovni EU. § Další práce v oblasti fyzické aktivity prostřednictvím iniciativ a projektů podporovaných EU. § Pokračující poskytování roztříštěných údajů. || § Minimální zlepšení koordinace politik a prosazování pokynů EU v rámci stávajících struktur na úrovni EU. § Další práce v oblasti fyzické aktivity prostřednictvím iniciativ a projektů podporovaných EU na základě nového strategického přístupu EU k HEPA. § Pokračující poskytování roztříštěných údajů. || § Významné zlepšení koordinace politik a prosazování pokynů EU v rámci stávajících struktur na úrovni EU. § Poskytování přesných a srovnatelných údajů z monitorování na základě omezeného souboru ukazatelů týkajících se fyzické aktivity a politiky. || § Možnost výrazného zlepšení koordinace politik a prosazování pokynů EU v rámci stávajících struktur, avšak riziko nedostatečné účasti. § Možnost poskytování úplných údajů z monitorování na základě souboru kvalitativních a kvantitativních ukazatelů + podávání zpráv o referenčních hodnotách a cílech.

Výsledky || § Postupné zlepšování politik v oblasti fyzické aktivity a využívání (zásad) pokynů EU v omezeném počtu členských států, ve většině ostatních členských států však žádná změna politiky. || § Postupné zlepšování politik v oblasti fyzické aktivity a využívání (zásad) pokynů EU v omezeném, avšak větším počtu členských států než podle možnosti A, v mnoha jiných členských státech však žádná změna politiky. || § Podstatně lepší politiky v oblasti fyzické aktivity a využití hlavních témat pokynů EU ve většině členských států. || § Podstatně lepší politiky v oblasti fyzické aktivity a využití pokynů EU v některých členských státech (avšak riziko, že mnoho členských států iniciativu neprovede).

Dopady

sociální || § Stagnující nebo klesající úrovně fyzické aktivity ve většině zemí a přetrvávání nepříznivých sociálních dopadů nedostatečné fyzické aktivity. || § Malé zlepšení úrovně fyzické aktivity v některých členských státech, avšak stagnující nebo klesající úrovně v mnoha jiných členských státech, což má za následek pouze mírné omezení nepříznivých sociálních dopadů nedostatečné fyzické aktivity. || § Zvyšování úrovní fyzické aktivity až o 1 % ročně, což vede k významnému omezení nepříznivých sociálních dopadů nedostatečné fyzické aktivity. || § Zvyšování úrovní fyzické aktivity až o 1 % ročně (avšak riziko, že mnoho členských států iniciativu neprovede), což může vést k významnému omezení nepříznivých sociálních dopadů nedostatečné fyzické aktivity.

hospodářské (Podrobné posouzení nákladů pro EU a správních nákladů v členských státech obsahuje příloha V.) || § Přetrvávání nákladů nedostatečné fyzické aktivity (podle odhadů ve výši 31 miliard EUR ročně). || § Mírné snížení ekonomických nákladů nedostatečné fyzické aktivity a určité hospodářské přínosy, avšak podstatně nižší než částka ve výši 6,7 miliardy EUR během pěti let, která by se předpokládala v případě účinné politiky. § Určité (obtížně vyčíslitelné) náklady pro členské státy, které vyčlení zdroje na zlepšování fyzické aktivity. || § Významné snížení ekonomických nákladů nedostatečné fyzické aktivity. § Hospodářské přínosy ve výši až 6,7 miliardy EUR během pěti let. § Určité (obtížně vyčíslitelné) náklady pro členské státy, které na zlepšování fyzické aktivity vyčlení větší zdroje. || § Významné snížení ekonomických nákladů nedostatečné fyzické aktivity, avšak pouze v členských státech, které iniciativu provedou. § Značné (avšak obtížně vyčíslitelné) hospodářské přínosy v členských státech, které iniciativu provedou. § Určité (obtížně vyčíslitelné) náklady pro členské státy, které na zlepšování fyzické aktivity vyčlení větší zdroje.

environmentální || § Určité přínosy v členských státech, které zlepší politiku v oblasti fyzické aktivity, co se týká aktivní dopravy. || § Omezené, avšak patrné přínosy v členských státech, které zlepší politiku v oblasti fyzické aktivity, co se týká aktivní dopravy. || § Potenciálně značné přínosy v členských státech, které zlepší politiku v oblasti fyzické aktivity, co se týká aktivní dopravy. || § Potenciálně značné přínosy v členských státech, které zlepší politiku v oblasti fyzické aktivity, co se týká aktivní dopravy.

7. Srovnání jednotlivých možností a upřednostňovaná možnost

V posouzení dopadů jsou srovnány jednotlivé možnosti podle jejich pravděpodobné účinnosti, efektivnosti, soudržnosti s celkovými cíli politiky EU a rovněž proveditelnosti a udržitelnosti.

Účinnost všech čtyř možností závisí na opatřeních přijatých členskými státy, přičemž všechny z nich budou dobrovolné. Jednotlivé možnosti se však liší v rozsahu, v jakém EU vyžaduje konkrétní opatření a/nebo politiky, a úzce souvisejí s nástrojem zvoleným k provedení iniciativy. Ačkoli u všech možností lze s ohledem na oba operativní cíle (a tudíž i specifický cíl) očekávat dosažení určitého pokroku, úspěšnost jednotlivých možností při dosahování cílů se liší, přičemž možnost A je stejně neúčinná jako stávající situace a možnost B je méně účinná než možnosti C a D.

Jednotlivé možnosti se značně liší, pokud jde o proveditelnost (rozsah, v jakém jednotlivé možnosti dosáhnou přijetí ze strany členských států, což je u dobrovolné iniciativy zásadní) a udržitelnost (rozsah, v jakém bude impuls, jehož bylo dosaženo v krátkodobém horizontu, zachován v delším časovém období). Složitá opatření týkající se monitorování a podávání zpráv, která jsou navrhována v rámci možnosti D, vedla k nízkému bodovému ohodnocení u proveditelnosti.

Co se týká rozsahu, v jakém lze očekávat, že jednotlivé možnosti přispějí k cílům při dané výši zdrojů (nákladová efektivnost), hlavní náklady budou u všech možností sestávat z nákladů spojených s vypracováním a prováděním politik na podporu fyzické aktivity. Řada nedávných studií zkoumala náklady různých zásahů na podporu fyzické aktivity, pokud jde o jejich účinnost buď s ohledem na kvalitou vážené roky života, nebo úspory výdajů na zdravotní péči. Ačkoli studie zjistily velmi proměnlivé úrovně nákladové efektivnosti, všechny zkoumané zásahy se ukázaly jako nákladově efektivní, tj. odůvodňovaly náklady, zejména vzhledem k obrovským nákladům nedostatečné fyzické aktivity pro ekonomiku. Důkazy na mikro- i makroúrovni prokazují, že u řady veřejných investic na podporu fyzické aktivity převažují přínosy nad náklady. Hospodářské přínosy těchto politik z hlediska vyšší produktivity a nižších výdajů na zdravotní péči budou pravděpodobně velmi vysoké, což odůvodňuje i významné náklady. Kromě nákladů na provedení nákladová efektivnost jednotlivých možností v poměru ke správním nákladům členských států a nákladům pro rozpočet EU ukazuje, že možnosti B, C i D lze považovat za nákladově efektivní, přičemž nejvyššího bodového ohodnocení dosáhla možnost C.

Pokud jde o soudržnost, opatření na podporu HEPA přispívají ke strategii Evropa 2020. Možnosti B, C a D jsou konkrétně v souladu s politikami EU v oblasti zdraví, dopravy, sociálního začleňování a výzkumu.

Analýza jednotlivých možností na základě těchto čtyř kritérií vedla k volbě možnosti C jako upřednostňované možnosti, která představuje nejvhodnější a nejpřiměřenější reakci k řešení zjištěných problémů.

· Účinnost: Tato možnost významně přispívá k oběma operativním cílům a současně členským státům umožňuje účinné stanovení priorit. Politický dokument s právními účinky zajistí podle očekávání podpoře HEPA obecně, a konkrétně pokynům EU značnou váhu. Hlavní rozdíl oproti možnosti B představuje zahrnutí monitorovacího mechanismu, který velmi pravděpodobně povede k tomu, že účinnost této možnosti bude podstatně vyšší, zejména s ohledem (avšak nejen) na pokrok při dosahování druhého operativního cíle.

· Proveditelnost/udržitelnost: „Pragmatická“ povaha této možnosti, která se odráží v podpoře členských států, odborníků a zúčastněných stran pro monitorovací mechanismus založený na omezeném souboru souhrnných ukazatelů na vysoké úrovni, bude mít pravděpodobně za následek málo problémů při provádění kvůli poměrně nízkým nákladům a možnosti přizpůsobit se vnitrostátní situaci. Rámec pro sběr údajů a zaznamenávání pokroku, který vznikne zavedením monitorovacího mechanismu a podáváním zpráv Radě, pravděpodobně zajistí dlouhodobou udržitelnost iniciativy.

· Efektivnost: Tato možnost bude pro rozpočty členských států znamenat určité náklady, avšak nejvyšší přínosy, jelikož členské státy shromažďují údaje pro monitorovací mechanismus, přidělují zdroje na nové politiky na podporu fyzické aktivity a poté mají prospěch z vyšší míry HEPA. Ačkoli většina nákladů bude vyplývat ze změn politiky, nezbytné budou i určité výdaje z rozpočtu EU za účelem vytvoření, spravování a uchovávání údajů z monitorovacího mechanismu; předpokládá se rovněž, že EU bude hrát určitou úlohu při napomáhání členským státům shromažďovat příslušné údaje.

· Soudržnost: Už jen proto, že možnost C je pravděpodobně nejúčinnější, ji lze popsat jako možnost, která přispívá k politickým cílům EU více než ostatní možnosti. Kromě největších kroků směrem k zlepšování zdraví, odstraňování nerovnosti na základě zdravotního stavu, podpoře aktivního dojíždění do zaměstnání a usnadnění sociálního začleňování tato možnost pravděpodobně povede k největším hospodářským přínosům a růstu produktivity. Soudržnost možností C a D odpovídá politickému nástroji, který je navrhován k jejich provedení. Volba doporučení Rady se jeví jako soudržný přístup, jelikož a) již existuje nebo se připravuje řada „měkčích“ politických dokumentů EU vyjadřujících závazek týkající se HEPA a b) jednat je třeba především na úrovni členských států.

8. Monitorování a hodnocení

V rámci tohoto posouzení dopadů a při přípravě plánované iniciativy vyvinuli odborníci rámec pro monitorování, který byl konzultován s členskými státy a zúčastněnými stranami. Tento rámec obsahuje tabulku s 23 souhrnnými ukazateli na vysoké úrovni, na jejichž základě lze měřit vývoj míry HEPA a politik v oblasti HEPA a uplatňování pokynů EU. Údaje o těchto ukazatelích budou shromažďovány v rámci monitorovacího mechanismu EU, který se předpokládá v upřednostňované možnosti (možnost C), a poskytnou rovněž značnou část informací potřebných pro monitorování a vyhodnocení celé iniciativy.

Pokrok při provádění doporučení Rady bude mít podobu pravidelných zpráv Komise pro Radu, tj. co tři roky, za účasti pracovních struktur pro sport (např. odborné skupiny) a v koordinaci s jinými příslušnými fóry (např. skupinou na vysoké úrovni, akční platformou pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví). Tyto zprávy budou zahrnovat zejména posouzení/vyhodnocení dosaženého pokroku na základě údajů získaných prostřednictvím monitorovacího mechanismu na straně jedné a širších informací týkajících se vypracování politik v oblasti HEPA a uplatňování pokynů EU v členských státech na straně druhé. Úplné vyhodnocení provádění doporučení Rady by mělo být provedeno po šesti letech, a to s pomocí externího smluvního dodavatele.