Větší zaměření na interoperabilitu veřejného sektoru podporuje snahy o oživení a odolnost Evropy, protože účinně propojuje orgány veřejné správy a politiky, lidi a podniky s cílem nabízet bezproblémové služby a datové toky. Patří sem přizpůsobení politik EU digitálnímu věku, zajištění účinného provádění politik digitálními prostředky a interoperability ve fázi návrhu politik, a to v úzkém partnerství mezi tvůrci politik a odborníky na IKT. Rovněž sem patří vytvoření účinného okruhu spolupráce v oblasti inovací při navrhování a poskytování digitálních veřejných služeb.

Toto sdělení doprovází návrh „aktu o Interoperabilní Evropě“, jehož cílem je vytvořit společnou správu interoperability a usnadnit spoluvytváření ekosystému řešení interoperability v celé EU. Rychlým a nákladově efektivním přístupem k navrhování digitálních veřejných služeb je společný vývoj řešení, jakož i sdílení a opětovné využívání osvědčených nástrojů. Posílená spolupráce v oblasti interoperability je nezbytná pro plné využití transformačního potenciálu veřejného sektoru, zamezení roztříštěnosti a zlepšení připojení a sdílení dat. Navrhovaný politický rámec tak přispěje k ochraně evropské digitální suverenity a posílí digitální subsidiaritu. Posílení vládní politiky EU v oblasti interoperability splňuje priority Komise a agendy digitální politiky, díky čemuž bude evropský veřejný sektor připraven na digitální věk.

2.Podpora interoperabilní digitalizace veřejného sektoru

2.1Co je interoperabilita…

Interoperabilita veřejného sektoru je tím, co umožňuje správním orgánům spolupracovat a zajistit fungování veřejných služeb přes hranice, napříč odvětvími a přes hranice organizací. Mají z ní prospěch osoby i podniky, které jsou na těchto propojených službách závislé. Je také přínosem pro samotné komunity a správní orgány, které se při rozhodování spoléhají na důvěryhodná data z různých veřejných nebo soukromých zdrojů a které musí plnit politické cíle, jež jsou často propojeny napříč hranicemi a odvětvími. Interoperabilita hraje roli v rámci organizací a odvětví politiky i mezi nimi, zejména v případě těch, které jsou silně propojeny s veřejným sektorem, například spravedlnost a vnitřní věci, daně a cla, doprava, životní prostředí a zemědělství nebo zdravotnictví, jakož i regulace podniků a průmyslu. Interoperabilita je zavedeným tématem napříč politikami EU v oblasti dat a digitalizace.

Veřejné služby jsou poskytovány a využívány na různých úrovních, především na místní, ale také na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Zřídkakdy fungují izolovaně, protože pro výměnu dat a poskytování požadovaných služeb koncovým uživatelům je nezbytný přístup k registrům zřízeným na různých úrovních nebo v různých odvětvích. Velká část těchto údajů se nachází mimo souvislosti dané oblasti politiky, konkrétní veřejné správy a stále častěji i mimo hranice. Znamená to, že veřejné služby v Evropě představují nově vznikající „síť sítí“ převážně suverénních subjektů na všech úrovních veřejné správy, z nichž každý má vlastní právní rámec a mandát, ale všechny jsou vzájemně propojeny. Analogicky k zavedeným transevropským dopravním a energetickým sítím vytvářejí veřejné služby vlastní transevropskou síť založenou na interoperabilitě.

Interoperabilita je někdy považována za čistě technickou záležitost. Pro účinné propojení správních orgánů, datových toků a služeb však nestačí zabývat se jen technickými aspekty. Je nezbytné zajistit technické možnosti spojení a sémantické pochopení výměny a zpracování příslušných dat a určit potřebné organizační a právní souvislosti, například ve vztahu k právům na přístup k datům, jejich výměnu nebo opakované použití. K dosažení koordinace a soudržnosti je u interoperability rovněž nutný přístup založený na integrované správě. Tyto základní podmínky – neboli „vrstvy“ – interoperability jsou stanoveny v Evropském rámci interoperability (EIF), koncepčním modelu, který v roce 2004 vypracovali odborníci z digitálního veřejného sektoru z celé Evropy a který byl od té doby dvakrát aktualizován. Během této doby se v souvislosti se stále propojenějším světem ukázala interoperabilita jako zásadní aspekt digitální transformace veřejné správy a služeb.

Evropský rámec interoperability je nyní obecně uznávaným politickým rámcem pro interoperabilitu v EU i mimo ni. Vzhledem ke svému specifickému poslání sloužit společnému veřejnému zájmu musí být tento základ interoperability transparentní, inkluzivní, spravedlivý a bezpečný i pevně založený na hodnotách EU. Interoperabilita je tím, co umožňuje subjektům veřejného sektoru propojit se, spolupracovat a vyměňovat si data při zachování suverenity a subsidiarity.

2.2… a proč je zlepšení interoperability pro EU důležité?

Zlepšení výkonnosti veřejného sektoru díky plnému zavedení interoperability na všech úrovních správy by mohlo vést k odhadovanému zvýšení HDP EU o 0,4 %. Jednotlivci by mohli ušetřit až 24 milionů hodin ročně, což představuje 543 milionů EUR. Podniky by mohly ušetřit 30 miliard hodin neboli 568 miliard EUR ročně. Odhadované roční úspory nákladů díky přeshraniční interoperabilitě se pohybují v rozmezí od 5,5 do 6,3 milionu EUR pro občany a od 5,7 do 19,2 miliardy EUR pro podniky.

Případové studie také ukazují, že interoperabilita má pozitivní vliv na další veřejné hodnoty, nejen na zvýšení efektivity. Například proaktivní veřejné služby nebo vícejazyčná sémantická podpora zlepšují přístup k veřejným službám a jejich inkluzivitu, čímž zvyšují důvěru veřejnosti.

Interoperabilita je v době krize zásadní, jak se ukázalo v případě onemocnění COVID-19. Interoperabilita byla nezbytná nejen pro vytvoření digitálních certifikátů COVID-19, které jsou přístupné v celé EU, ale také pro sdílení informací v reálném čase o volných lůžkách intenzivní péče v nemocnicích. Interoperabilita pomáhá státu, aby byl pružnější a zajišťoval přístup k informacím v reálném čase napříč odvětvími a správními úrovněmi; pomáhá posoudit výkonnost politik a motivuje k neustálým inovacím, společnému úsilí a překonávání rozdílů v jednotlivých oblastech politiky.

Současný politický rámec nezávazné spolupráce v oblasti interoperability však není pro maximální využití těchto odhadovaných přínosů vhodný. Přestože odborníci na digitální veřejnou správu a data vytvořili – s pozoruhodným nasazením – rozsáhlé společné acquis EU v oblasti interoperability postupů spolupráce, koncepcí, opakovaně použitelných řešení, otevřených specifikací a nástrojů, které podporují národní reformní snahy a zavedené politiky EU, nedávná hodnocení odhalila zásadní omezení tohoto zcela dobrovolného přístupu ke spolupráci.

Digitální aspekty, včetně přístupu k datům a jejich sdílení, se v procesu tvorby politiky příliš často řeší pozdě. Hlediska interoperability nejsou s veřejnými službami „pevně propojeny“. Znamená to vysoká rizika a náklady na zavádění, promeškané příležitosti a v nejhorším případě narušení širokého okruhu politik závislých na digitalizaci. Veřejná správa může být interoperabilní pouze tehdy, pokud jsou již ve fázi návrhu politiky učiněna správná posouzení a rozhodnutí. Pokud by EU nejednala s cílem zlepšit interoperabilitu, mohla by promeškat příležitost výrazně snížit administrativní zátěž. Snížila by se tím odolnost veřejné správy, omezila její schopnost inovovat a v nejhorším případě by jí bylo znemožněno jednat v době krize. Přeshraniční spolupráce orgánů veřejné správy se musí stát stejně přirozenou a plynulou, jako když vlaky překračují hranice nebo energie proudí mezi vnitrostátními sítěmi. Reakce na onemocnění COVID-19 pouze zdůraznila význam stabilní digitální interakce veřejného sektoru napříč hranicemi a sektory.

V této souvislosti a vzhledem k tomu, jak digitální transformace nabírá na obrátkách, ministři EU odpovědní za transformaci veřejného sektoru a vedoucí pracovníci v oblasti IT členských států stále hlasitěji hovoří o potřebě posílit evropskou spolupráci v oblasti interoperability. Vyzývají ke stabilní organizační struktuře, k zobecnění uplatňování Evropského rámce interoperability, k určení obecně přijímaných a otevřených specifikací a řešení připravených k opakovanému použití. Vyzývají také k přístupu „interoperabilita od návrhu“ a k lepší koordinaci experimentů a inovací ve veřejném sektoru, včetně spolupráce se soukromým sektorem („GovTech“). Návrh Komise na posílení politiky EU v oblasti interoperability veřejného sektoru na tyto potřeby reaguje.

3.Přeřazení na vyšší rychlost spolupráce v oblasti interoperability EU

3.1Budování společného řízení interoperability

Navrhovaný akt o Interoperabilní Evropě se zaměřuje na vytvoření strukturovaného, transparentního a inkluzivního rámce spolupráce, který zajistí přizpůsobivost a schopnost inovací, jež veřejný sektor potřebuje v dynamických technických, společenských a politických souvislostech. Interoperability nelze dosáhnout shora dolů jediným subjektem ani zdola nahoru jednotlivými aktéry: vyžaduje účinnou spolupráci mezi těmi, kdo tvoří a provádějí politiky na všech úrovních státní správy a napříč odvětvími. Vyžaduje také otevřený, ale stabilní a integrovaný správní rámec. Takový, který zajistí subsidiaritu zavedením účinného spoluvlastnictví. Takový, který je udržitelný i do budoucna, protože něco, co je navrženo tak, aby bylo interoperabilní, zastará méně rychle. Takový, který proměňuje transformační potenciál veřejného sektoru ve skutečnost a chrání veřejné hodnoty. Navrhovaný akt o Interoperabilní Evropě se snaží tento rámec spolupráce vytvořit. Stanoví zřízení Sboru pro Interoperabilní Evropu, který bude řídit společné úsilí o interoperabilitu a sdružovat ústřední orgány členských států pro digitální transformaci a orgány EU. Rovněž stanoví otevřené Sdružení pro Interoperabilní Evropu složené z odborníků, odborníků z praxe a zúčastněných stran s cílem zajistit transparentnost a propojení s postupy na základní úrovni.

Interoperabilita je vzhledem k rychlému tempu vývoje technologií a neustále se vyvíjejícím politickým potřebám pohyblivým cílem. Vyžaduje specializované, k inovacím vstřícné a otevřené právní uspořádání, které zabrání regulačnímu a technologickému ustrnutí. Jiné možnosti, například zakotvení dnes používaných technologií v právních předpisech, by mohly ohrozit budoucí inovace a omezit schopnost správních orgánů přizpůsobit se měnícím se potřebám a novým technologiím. Tvorba politiky interoperability a regulace musí být samy o sobě inovativní a připravené na digitalizaci. Navrhovaný akt o Interoperabilní Evropě usiluje o to, aby tento integrovaný inovační rámec pro veřejný sektor vytvořil.

Evropský rámec interoperability je referenčním nástrojem pro zavádění interoperability ve veřejném sektoru. Aby byla zajištěna jeho relevantnost, je třeba jej pravidelně revidovat a aktualizovat. Je také třeba dále rozvíjet prováděcí doporučení a podporu, například podporovat připravované odvětvové datové prostory EU v úzké koordinaci s Evropským sborem pro datové inovace a požadavky připravovaného aktu o datech. Navrhovaný akt o Interoperabilní Evropě počítá s touto pravidelnou aktualizací v souladu s regulací, která podporuje inovace a je připravena na digitalizaci.