Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému Hospodářskému a sociáLnímu Výboru a Výboru Regionů - Poznámky Komise k závěrům a doporučením hodnocení v polovině období programu „Inteligentní energie - Evropa“ (2003-2006) {SEK(2006) 858} /* KOM/2006/0357 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 4.7.2006 KOM(2006) 357 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Poznámky Komise k závěrům a doporučením hodnocení v polovině období programu „Inteligentní energie – Evropa“ (2003–2006) {SEK(2006) 858} SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Poznámky Komise k závěrům a doporučením hodnocení v polovině období programu „Inteligentní energie – Evropa“ (2003–2006)(Text s významem pro EHP) 1. Úvod Program „Inteligentní energie – Evropa“ (dále jen „IEE“) byl zřízen v červnu 2003 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1230/2003/ES[1]. Má platnost do 31. prosince 2006. S orientační výší rozpočtu 250 milionů EUR si tento program klade za cíl vyváženě přispívat k dosažení obecných cílů bezpečnosti zásobování energií, lisabonských cílů růstu, udržitelného vytváření pracovních míst a konkurenceschopnosti a ochrany životního prostředí. Komise prostřednictvím tohoto dokumentu sděluje Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů závěry hodnocení v polovině období a poznámky k němu, jak stanoví čl. 9 odst. 2 rozhodnutí o programu. Hodnocení v polovině období bylo provedeno nezávislou skupinou odborníků (dále jen „hodnotitelé“), přičemž vychází z různých informací, včetně předešlých posouzení tohoto programu a předchozích programů, rozboru údajů o programu, průzkumu o žadatelích a příjemcích, konzultací zúčastněných stran a posouzení zpráv o příslušném trhu, na jejichž základě byl stanoveno jeho strategické odůvodnění. Zpráva obsahuje posouzení významu, účinnosti, efektivity, přidané hodnoty a udržitelnosti programu s ohledem na časová a finanční omezení a doporučuje vhodné kroky, které mají Komisi napomoci zlepšit řízení programu a navést ji k obnově a rozšíření obdobných činností. Porovnává rovněž své výsledky a zjištění s těmi, k nimž dospěla hodnocení předchozích programů, jako bylo hodnocení v polovině období rámcového energetického programu 1998–2002 (REP). Hodnotitelé oficiálně závěrečnou zprávu Komisi předložili dne 24. března 2006. 2. Postoj Komise k práci hodnotitelů a stávajícím omezením Komise zastává názor, že hodnotitelé vytvořili vyváženou a obsáhlou zprávu, která se věnuje jak kladným, tak záporným stránkám, a je potěšena její celkovou kvalitou. Komise by ráda zdůraznila, že většina závěrů, k nimž hodnotitelé dospěli, odpovídá do značné míry jejím vlastním zjištěním, a v návaznosti na ně již byla nebo budou učiněna zlepšení např. s cílem zvýšit účinnost programu a zlepšit jeho dostupnost. Nicméně opatření, jejichž provádění by bylo spojeno se změnami stávajícího právního rámce, připadají v úvahu pouze ve spojitosti s přípravou následného programu či programů. Toto hodnocení se týká činností uskutečněných během období srpen 2003 až listopad 2005. Vinou okolností měli hodnotitelé k dispozici výsledky hodnocení pouze dvou výzev a předběžného provádění smluv navazujících na první výzvu. Mnoho opatření doporučených pro zbývající období programu se navíc bude vztahovat pouze na poslední výzvu k předkládání návrhů, jež teprve bude zveřejněna, jelikož třetí výzva byla vydána dne 7. října 2005 a uzavřena dne 31. ledna 2006 pro většinu typů činností. Hodnocení se žádným způsobem nedotýká úlohy a výkonnosti programového výboru. Hodnocení se navíc provádělo ve vztahu k programu jako takovému, a proto se k jednotlivým projektům hodnotitelé nevyjadřovali. 3. Postoj Komise, pokud jde o hlavní závěry a doporučení zprávy hodnotitelů 3.1. Obecné závěry a doporučení Ze zprávy plyne pět hlavních závěrů a doporučení: - Oproti předcházejícímu REP doznala IEE zlepšení ve většině hledisek a Komisi se podařilo do programu zapracovat mnoho doporučení a důležitých rad z předchozích nezávislých hodnocení. - Od zahájení programu vzrostla jeho potřebnost, o čemž svědčí to, v jaké shodě jsou cíle programu s cíli lisabonské strategie a jak vzrostl význam bezpečnosti dodávek energie a globálního oteplování. Přitahuje hodnotné a vysoce kvalitní projekty a je obecně dobře veden. Hodnotitelé proto doporučují v něm pokračovat. - Důležitým hlediskem programu je přidaná hodnota, kterou představuje díky intenzivní součinnosti mezi obnovitelnými zdroji energie, energetickou účinností a dopravou. Navíc lze předpokládat, že financované projekty podnítí členské státy k provedení změn a zásahů ve své politice. Tímto hlediskem by se mělo zabývat následné hodnocení (ex-post). - Program se nepřekrývá s ostatními toky financování: činnost ostatních programů jako rámcového programu RTD (6. rámcový program) doplňuje a vzhledem k jedinečnému mezistátnímu charakteru představuje pro vnitrostátní, regionální a místní programy přidanou hodnotu, napomáhá srovnávací analýze a zabraňuje zdvojování úsilí. - Celkový rozpočet je přiměřený. Panuje nicméně poměrně nízká důvěra ve schopnost programu významně ovlivnit obecné energetické cíle a přispět k jejich dosažení. Konzultované strany stejně tak souhlasí, že existuje řada důvodů k tomu, aby byla působnost programu rozšířena a zahrnuta podpora průniku technologií na trh a osvědčených postupů a aby byl v důsledku toho odpovídajícím způsobem navýšen rozpočet. Reakce Komise Komise vítá první z hlavních závěrů hodnotitelů. Při přípravě návrhu víceletého energetického programu 2003–2006[2] Komise náležitě zohlednila doporučení předchozích hodnocení a je přesvědčena, že v porovnání s REP a jeho šesti specifickými programy vedla jednotná struktura IEE k tomu, že byly podporované projekty celkově provázanější a měly větší dopad, že se snáze zavedly vzájemně provázané řídicí postupy a že program pružněji reagoval na měnící se potřeby a priority. Dalekosáhlá součinnost mezi oblastmi je rozhodně pro přidanou hodnotu programu klíčová. Komise plně schvaluje názor hodnotitelů, že odůvodněnost programu je nepochybná a nadále roste, a uznává význam zlepšení energetické účinnosti a intenzivnějšího využívání energie z obnovitelných zdrojů v boji proti změně klimatu a pro zabezpečení dodávek energie, což je prvořadý cíl, který v nedávno přijaté zelené knize „Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii“[3] vytyčila Komise a vrcholní představitelé států a vlád[4]. Komise konečně vítá, že hodnotitelé ocenili, jak je program veden, a vysokou kvalitu podporovaných projektů. Spolufinancované projekty s sebou nesou přidanou hodnotu na úrovni EU, protože je lze použít k vypracovávání prototypů a srovnávacích analýz, jež se mohou později šířit v daleko větším měřítku prostřednictvím dalších programů Společenství, a protože rovněž umožňují lépe přizpůsobit již probíhající výzkum potřebám politik. Celkově Komise očekává, že stávající koordinace mezi dalšími příslušnými programy ES podnítí daleko širší finanční základnu k činnostem souvisejícím s udržitelnou energií a maximalizuje dopad finančních prostředků Společenství. Komise rovněž bedlivě sledovala opatření, která se doplňovala a koordinovala s opatřeními členských států a dalších významných zúčastněných stran v oblasti energetiky. Rozhodující měrou v této souvislosti přispěli členové programového výboru, s nimiž Komise projednávala záležitosti týkající se priorit a výkonu programu. Evropský rozměr programu ve vztahu k úsilí vynakládanému na vnitrostátní, regionální a místní úrovni skutečně zaručuje přidanou hodnotu. V této souvislosti Komise zváží návrh hodnotitelů posoudit v následném hodnocení (ex-post) programu, nakolik financové projekty podnítily členské státy ke změnám a zásahům ve své politice. Rovněž na základě doporučení hodnocení REP byla posouzena hospodárnost externalizace řízení programu a následně byla Komisí dne 23. prosince 2003 zřízena Výkonná agentura pro inteligentní energii (IEEA), která zahájila činnost na konci roku 2004 a od ledna 2006 je plně samostatná. Komise zaznamenala zmínku o nízké důvěře ve schopnost programu významně ovlivnit obecné energetické cíle a přispět k jejich dosažení a plně souhlasí se závěrem hodnotitelů, že by se měla rozšířit působnost programu a zahrnout nové nástroje pro účinný průnik nejlepších technologií a postupů na trh a že jeho rozpočet by měl být navýšen. Toto doporučení lze nicméně zvažovat pouze ve spojitosti s přípravami následného programu. 3.2. Specifická doporučení týkající se správy programu Hodnotitelé vyzdvihují řadu oblastí, v nichž je při uskutečňování programu prostor ke zlepšením: V porovnání se svým předchůdcem získal program méně návrhů, přestože byl rozpočet srovnatelně navýšen. Jistého úspěchu bylo dosaženo vstupem nových účastníků a nových subjektů na trhu do programu. Všechny způsobilé země (s výjimkou Lichtenštejnska) se programu aktivně účastní. Okruh uchazečů by však přesto mohl být daleko širší, v ideálním případě by zahrnoval vyšší počet uchazečů z nových členských států. Hodnotitelé radí, aby se konaly cílenější a tematizovanější informační dny, které přilákají nové uchazeče, zejména více uchazečů z nových členských států. Hodnotitelé jsou taktéž názoru, že by se mělo vynaložit více sil k dalšímu zvýšení kvality předkládaných návrhů a omezit zátěž spojenou s hodnocením, a doporučují, aby se pokračovalo ve vypracovávání lepších pokynů pro uchazeče. Hodnotitelé vyzývají Komisi, aby se zamyslela, a to i na základě předchozích zkušeností, nad účinností dvoustupňového postupu podávání žádostí, ať už v případě poslední výzvy tohoto programu, nebo následného programu. S ohledem na podporu akcí ze strany programu hodnotitelé navrhují, aby se v případě, že tyto akce budou v některém následném programu pokračovat, pro ně zvážila možnost přijetí „volnějšího“ přístupu k procesu hodnocení. Mezi uchazeči obecně vládne uspokojení nad úrovní poskytovaných informací o programu, výzvách, pravidlech a pokynech týkajících se provádění a o probíhajících financovaných projektech. Poskytování těchto informací nepochybně prodělalo příznivý vývoj a s každou další výzvou k předkládání návrhů se zlepšovalo. Nicméně mnoho uchazečů stále plně nerozumí, co se požaduje, pokud jde o ukazatele. Aby byly ukazatele úspěšnosti užitečnější a jejich používání se snáze ujalo, doporučují hodnotitelé dále zlepšit poradenství pro uchazeče pomocí dodatečných a jednoduchých příkladů založených na posloupnosti produk – výsledek – dopad , jakož i nadále pracovat na zlepšeních, pokud jde o přihlášky a pokyny. Přes významné pokroky, jichž bylo dosaženo, zejména v případě přihlášek, lze dále zlepšit společné šíření výsledků a hodnotitelé rovněž uvádějí, že je potřeba zlepšit profil a snadnost používání databáze IntellEbase a obdobných nástrojů a častěji svolávat schůze skupin koordinátorů souvisejících projektů během fáze jednání. S výjimkou projektů COOPENER je 50% financování přiměřené a dostatečné. Přetrvávají obavy ohledně časového rozvržení a možných zpoždění plateb u zadaných zakázek. Pokud jde o programový prvek COOPERER, mají hodnotitelé za to, že by nadále měl být těsně propojen s orgány energetické iniciativy EU pro udržitelný rozvoj a vymýcení chudoby (EUEI) a posílit své vazby na delegace ES v zemích AKT. Již existují první známky toho, že během prvních 2 let programu Komise prostřednictvím GŘ TREN a IEEA příznivě přispěla k jeho účinnosti. Třebaže hodnotitelé poznamenávají, že je předčasné se oficiálně vyjadřovat k účinnosti agentury či přiměřenosti rozsahu jejích lidských zdrojů, doporučují, aby se tyto otázky staly předmětem formálního hodnocení později. Reakce Komise Komise oceňuje konstruktivnost poznámek a návrhů a zavazuje se, že se jimi bude důkladně zabývat a vyvodí z nich náležité následné kroky. Ke konkrétním návrhům níže připojuje tyto poznámky. Komise souhlasí s tím, že okruh uchazečů by mohl být širší, zejména z nových členských států, třebaže se často potýkají s problémy při hledání finančních prostředků na spolufinancování projektů IEE. Informační dny jsou důležitým nástrojem a agentura IEEA jich během roku 2005 uspořádala celou řadu, přičemž se zaměřila především na všechny nové členské státy a často vystupovala s prezentacemi v národních jazycích. Informační dny jsou nicméně poměrně nákladné, protože lze díky nim oslovit pouze omezený počet potenciálních uchazečů. Za účelem pomoci členským státům s co nejúčinnějším pořádáním informačních dnů vypracovala agentura IEEA pokyny s osvědčenými postupy. V budoucnu informační dny doplní strategicky volená řada prezentací na významných událostech a konferencích s cílem oslovit větší počty potenciálních uchazečů. Pro výzvu na rok 2005 byly připraveny nové pokyny pro navrhovatele týkající se všech typů návrhů IEE. V těchto nových pokynech jsou dále objasněny ukazatele úspěšnosti, a to s konkrétními příklady z oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. Dojde i k dalším zlepšením, jež zohlední zpětnou vazbu navrhovatelů a externích odborníků, kteří se účastnili hodnocení žádostí o účast ve výzvách. Další úsilí bude navíc třeba vynaložit, aby se dotazy uchazečů zodpovídaly účinnějším způsobem. Pokud jde o postupy podávání žádostí a hodnocení, bude proveden přezkum současného postupu spolu s prošetřením dalších možností, jako jsou dvojstupňová žádost a „volnější“ postup hodnocení u malých grantů na podporu akcí. Komise uznává, že pokud je první stupeň jednoduchý, může dvojstupňový postup podávání žádostí obecně snížit celkové náklady účastníků. Nicméně podle zkušeností z minulosti, především v rámci programů RTD, mohou dvojstupňové postupy vést k větším zpožděním při zpracování návrhů a rovněž ke značné dodatečné pracovní zátěži a mohou být hospodárné pouze tehdy, jestliže jde o složité a rozsáhlé projekty doprovázené investicemi do technického vybavení. Z těchto důvodů Komise nepovažuje za vhodné jej v rámci stávajícího programu zařazovat, nevylučuje však, že zváží jeho případné provedení v následném programu. Komise souhlasí s tím, že šíření výsledků projektů je nanejvýš důležité. Neustále probíhají práce na zlepšeních internetové stránky IEE a ke všem projektům IEE byly vytvořeny informační přehledy. Z monitorování internetové stránky plyne, že zájem o informace na těchto stránkách stále roste: informační přehledy o projektech zaznamenaly dosud více než 41 000 návštěv a soubor projektů týkajících se stavebnictví přibližně 27 000. Součástí šíření informací je i čtvrtletní zpravodaj, který vydává agentura IEEA. Počet jeho stažení při každém vydání přesahuje 10 000. Ještě v tomto roce bude (prostřednictvím nabídkového řízení) pořízena vnější podpora, která vyvine komplexnější databázi k projektům IEE. Zkušenosti s tematickými schůzemi s koordinátory ve fázi jednání či provádění ukázaly, že jsou velmi úspěšné. Budou rozšířeny na všechny tematické oblasti. Přesto, že dotázaní koordinátoři vyjádřili s maximálním 50% financováním uspokojení, je Komise svědkem také nepříznivých dopadů. Je třeba zdůraznit, že koordinátoři velmi často v rámci svého konsorcia souhlasí s tím, že přijmou vyšší podíl financování než jejich spolupartneři, protože jím vynahrazují dodatečnou řídící činnost. To je možné, jelikož celková 50% mez financování IEE se vztahuje na veškeré projekty, nikoli na jednotlivé zapojené partnery. Jak se uvádí výše, Komise na jedné straně vidí problémy s těmito mezemi financování, pokud jde o nové členské státy a rovněž o některé tematické oblasti; na druhé straně v případě tematických oblastí, jež mají tržnější charakter, by byla možná i nižší úroveň financování. Omezená dostupnost spolufinancování z veřejných nebo soukromých zdrojů v členských státech se obecně považuje za jeden z důvodů nižšího počtu žádostí o účast. Pro následný program se prozkoumají možnosti diferencovanějšího přístupu. Z historických důvodů se stále ještě mezi dodavateli vyskytují obavy z možného zpožďování plateb, a než si agentura IEEA vybuduje pověst subjektu provádějícího platby včas, určitou dobu to potrvá. Nicméně agentura IEEA je pevně odhodlána dosahovat dobrých výsledků, pokud jde o včasnost plateb, a její výkon se v tomto ohledu již zjevně zlepšuje. Ve smlouvách byla ze strany IEEA učiněna zjednodušení, především ohledně bankovních záruk, a finanční postupy by se tak měly usnadnit a zkrátit. S ohledem na COOPENER Komise upozorňuje na skutečnost, že tento prvek tvoří nedílnou součást energetické iniciativy EU, o níž bylo rozhodnuto na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2001. Komise uznává, že by bylo možno posílit vazby na delegace ES v zemích, které přestavují v rámci projektů COOPENER příjemce. Ve stávajícím programu neexistuje možnost zvýšit financování projektů COOPENER, jelikož je jeho míra stanovena v právním základě programu. Komise se na základě pravidelných zpráv, které dostává od výkonné agentury, připojuje k názoru hodnotitelů ohledně její výkonnosti. Výkonnost agentury a dopad její činnosti na provádění programu budou posouzeny v roce 2006, v rámci analýzy nákladů a výnosů pro účely externalizace následného programu. 3.3. Specifická doporučení týkající se následného programu Hodnotitelé mají za to, že potřebnost programu je velmi jasně zřejmá, a doporučují jeho prodloužení po roce 2006, a to s rozšířenou působností a navýšeným rozpočtem, aby se dosáhlo široké replikace osvědčených postupů a aby byli získáni noví uchazeči a klíčové subjekty. Existují zajímavé možnosti, jak využít součinnost s dalšími podprogramy Rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci (dále jen „CIP“) a dobře se vyvíjející rozšíření a rozrůznění rozsahu uchazečů a cílových skupin a jak zjednodušit poskytovací mechanismy. Je nicméně důležité, aby si program zachoval identitu a nezávislost, a mohl tak stavět na svém historickém profilu. Dodatečné financování „projektů tržní replikace“, jak navrhuje Komise, si podle názoru hodnotitelů vyžádá velmi úzkou spolupráci mezi CIP a budoucím 7. rámcovým programem, má-li se předejít jejich překrývání. Na základě toho, že existují první známky zlepšení účinnosti programu ze strany agentury IEEA, hodnotitelé doporučují, aby byl program v případě, že to bude řádně podloženo a odůvodněno formálním hodnocením výkonnosti IEEA, zachován a rozšířen a aby následný program IEE fungoval jakožto součást CIP (nebo pokud možno jako jeho celek). Reakce Komise Komise poznamenává, že závěry a doporučení vyjádřené hodnotiteli ve vztahu k následnému programu jsou v souladu s jejími úvahami a návrhem, který minulý rok předložila v souvislosti s novým CIP (2007–2013)[5]. Následný program bude proto odpovídat soudržným ústředním cílům a v rámci nového CIP si zachová rozpočtovou jistotu, zvláštní výbor a nezávislé řízení. To je rovněž zárukou zachování specifického charakteru IEE. Komise navíc připomíná, že 7. rámcový program bude nadále podporovat základní výzkum a demonstrační projekty, včetně vývoje energie z obnovitelných zdrojů a energeticky účinných technologií. CIP se nevztahuje na činnosti výzkumu a technického rozvoje, které se uskutečňují v souladu s článkem 166 Smlouvy, a 7. rámcový program bude doplňovat o problematiku inovací zahrnující netechnologické i technologické inovace, které se posunuly za fázi konečné demonstrace a jsou připraveny k tržní replikaci. Komise se zavazuje k zintenzivnění koordinace se 7. rámcovým programem při přípravě ročních pracovních programů pro následný program IEE s cílem maximalizovat součinnost mezi těmito dvěma vzájemně se doplňujícími nástroji. Komise může na základě analýzy nákladů a výnosů podle nařízení Rady 58/2003/ES ze dne 19. prosince 2002 k provádění CIP jako celku nebo jeho součásti použít novou a/nebo stávající výkonnou agenturu, jmenovitě IEEA. Rozhodnutí je možné až při přijetí rámcového programu Evropským parlamentem a Radou. 3.4. Specifická doporučení týkající se externí součásti budoucího programu (COOPENER) Ve spojitosti s novou strukturou vnějších vztahů programů v období 2007–2013, v jejímž rámci se část COOPENER programu IEE přesouvá pod mezinárodní nástroj rozvojové a hospodářské spolupráce, ustanou podle názoru hodnotitelů potíže se spolufinancováním a subdodavatelským statusem cílové země. Hodnotitelé nicméně doporučují, aby si COOPENER v rámci nového tematického programu uchoval specifičnost, nezávislost a viditelnost a kromě odborníků na mezinárodní pomoc, byť jsou nejdůležitější, si ponechal i odborníky pro oblast energetiky. Reakce Komise Návrh Komise ze dne 25. ledna 2006[6] na tematický program pro „životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně energie, 2007–2013“ obsahuje část týkající se „podpory udržitelných energetických alternativ v partnerských zemích a regionech“.Tato část vychází z předchozí činnosti COOPENER a v závislosti na rozpočtu, který bude k dispozici, by měla mít širší oblast působnosti než stávající program s cílem poskytovat institucionální podporu pro zlepšení přístupu k udržitelným energetickým službám v rozvojových zemích, jakož i podporu takových opatření v partnerských zemích, jejichž cílem je zvýšení bezpečnosti globálního zásobování energií a ochrana celosvětového životního prostředí. Komise očekává, že začlenění COOPENER do tohoto hlavního tematického programu povede k většímu významu a viditelnosti financovaných akcí a větší propojenosti a součinnosti s dalšími příslušnými akcemi ES v oblasti vnějších vztahů. Rovněž může napomoci řešení současných problémů ohledně omezení 50% spolufinancování a dodavatelského statusu organizací ze třetích zemí. Komise bere na vědomí obavy hodnotitelů o zajištění náležité úrovně odborných energetických znalostí pro výkon programu a řádně tuto připomínku zohlední při rozhodnutích o řídící struktuře tematického programu. [1] Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 29. [2] KOM(2002) 162 v konečném znění ze dne 9. dubna 2002 a KOM(2002) 162 v konečném znění/2 ze dne 24. dubna 2002. [3] KOM(2006) 105 v konečném znění ze dne 8. března 2006. [4] Závěry Evropské rady ze dne 23. a 24. března 2006. [5] KOM(2005) 121 v konečném znění ze dne 6. dubna 2005. [6] KOM(2006) 20 v konečném znění.