CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 22.6.2005 
KOM(2005) 265 v kone čném znění 
  
ZELENÁ KNIHA 
o energetické ú činnosti 
aneb 
Méně znamená více 
 
CS 2   CS OBSAH 
Úvod ………………………………………………………………………………………...4 
A. Identifikace p řekážek ................................................................................................. 12 
1. Pot řeba přijmout zvláštní opat ření ke zlepšení energetické ú činnosti ....................... 13 
1.1. Finan ční překážky bránící správné reakci trhu .......................................................... 13 
1.2. Pot řeba energetických služeb..................................................................................... 14 
2. Pot řeba jednání ze strany orgán ů veřejné správy....................................................... 14 
3. Externí náklady a pr ůhlednost cen ............................................................................. 15 
4. Informace a vzd ělávání: dva málo využívané nástroje .............................................. 15 
B. Evropská inciativa...................................................................................................... 16 1. Akce na úrovni Spole čenství...................................................................................... 17 
1.1. Za členění energetiky do jiných politik Spole čenství ................................................. 17 
1.1.1. Výzkum a technický rozvoj ....................................................................................... 17 1.1.2. Podpora osv ědčených postup ů a technologií ............................................................. 17 
1.1.3. Zavedení a podpora osv ědčených postup ů na všech úrovních s pomocí národních 
akčních plánů............................................................................................................. 18 
1.1.4. Lepší využití zdan ění ................................................................................................. 18 
1.1.5. Lépe cílená státní podpora ......................................................................................... 20 1.1.6. Otev ření veřejných zakázek ....................................................................................... 20 
1.1.7. Hledání financí na evropské úrovni ........................................................................... 20 1.2. Zvláštní opat ření v rámci energetické politiky........................................................... 21 
1.2.1. Budovy .................................................................................................................. ..... 21 
1.2.2. Domácí spot řebiče...................................................................................................... 22 
1.2.3. Omezení spot řeby paliva u automobil ů...................................................................... 23 
1.2.4. Informování a ochrana spot řebitele............................................................................ 24 
2. Vnitrostátní úrove ň..................................................................................................... 25 
2.1. Regulace sí ťových činností ........................................................................................ 25 
2.2. Regulace dodavatelských činností ............................................................................. 26 
2.3. Výroba elektrické energie .......................................................................................... 26 2.4. Bílé certifikáty – tržní nástroj .................................................................................... 28 
 
CS 3   CS 3. Pr ůmysl ...................................................................................................................... 29 
4. Doprava..................................................................................................................... . 30 
4.1. Organizace řízení letecké dopravy............................................................................. 30 
4.2. Optimalizace řízení dopravy ...................................................................................... 30 
4.3. Rozvoj trhu pro čistá vozidla ..................................................................................... 30 
4.4. Zpoplatn ění infrastruktury s cílem vyvolat zm ěny v chování.................................... 31 
4.5. Pneumatiky................................................................................................................ . 31 
4.6. Letectví.................................................................................................................. ..... 32 
5. Regionální a místní úrove ň........................................................................................ 32 
5.1. Zvláštní finan ční nástroje........................................................................................... 33 
6. Strategie otev řená světu ............................................................................................. 33 
6.1. Za členění energetické ú činnosti do mezinárodní spolupráce..................................... 34 
6.2. Za členění energetické ú činnosti do politiky sousedství  a do spolupráce EU-Rusko. 35 
6.3. Za členění energetické ú činnosti do politiky rozvoje ................................................. 35 
6.4. Posílení úlohy mezinárodních finan čních institucí .................................................... 36 
ZÁVĚR.............................................................................................................................. ....... 37 
PŘÍLOHA 1........................................................................................................................ ...... 39 
PŘÍLOHA 2........................................................................................................................ ...... 47 
PŘÍLOHA 3........................................................................................................................ ...... 48 
PŘÍLOHA 4........................................................................................................................ ...... 49 
PŘÍLOHA 5........................................................................................................................ ...... 50 
 
CS 4   CS ÚVOD 
I kdyby nedocházelo ke zvyšování a kolísání cen ropy, což snižuje vyhlídky na ekonomický 
růst v Evrop ě, měla by Evropská unie velice dobré d ůvody k vyvíjení silného tlaku na posílení 
programů pro účinné využívání energie na vš ech úrovních evropské spole čnosti1: 
- Konkurenceschopnost a lisabonská strategie.  Evropská unie m ůže podle záv ěrů 
mnoha studií2 uspořit nákladov ě efektivním zp ůsobem nejmén ě 2 0  %  z e  s v é  
současné spot řeby energie, což p ředstavuje za rok částku 60 miliard EUR, neboli 
současnou celkovou spot řebu energie N ěmecka a Finska. A čkoliv jsou pro dosažení 
takových úspor nezbytné významné investi ce, pokud jde o nová energeticky úsporná 
zařízení a energetické služby, je Evro pa v této oblasti na prvním míst ě ve světě a pro 
energetické služby je typi cké, že jsou poskytovány p řevážně na místní úrovni. To 
znamená, že v Evrop ě se vytvo ří mnoho nových vysoce kvalitních pracovních míst. 
Podle výsledk ů několika studií3 lze skute čně odhadovat, že taková iniciativa by 
mohla v Evrop ě, přímo nebo nep římo, zaru čit vytvoření až jednoho milionu nových 
pracovních míst. Vzhledem k tomu, že se tato iniciativa navíc zam ěřuje pouze na 
opatření v oblasti energetické ú činnosti, která jsou nákladov ě efektivní – jejich 
výsledkem je čistá úspora, i když se uváží pot řebné investice – p ředstavuje úsp ěšné 
schéma úspory energie to, že část z uvedených 60 miliard EUR, které nebudou 
utraceny za energii, bude znamenat čistou úsporu, jež bude povede ke zvýšení 
konkurenceschopnosti a zlepšení životních podmínek ob čanů EU. Výše uvedené 
studie rovn ěž dospěly k závěru, že průměrná domácnost v EU m ůže ročně dosáhnout 
úspor od 200 EUR do 1 000 EUR v závislosti na své spot řebě energie.  
Účinná politika pro energetickou ú činnost proto m ůže významn ě přispět ke zvýšení 
konkurenceschopnosti EU a zam ěstnanosti v EU, což jsou úst řední cíle lisabonské 
strategie. Díky zam ěření na spot řebu energie je tato politika sou částí politik EU 
v oblasti zásobování energií, v četně snahy EU o podporu obnovitelných zdroj ů 
                                                 
1 Viz také p říloha 1. 
2 Publikace „Mid-term Potential fo r Demand-side Energy Efficiency  in the EU“, Lechtenböhmer 
a Thomas, Wuppertal Institutie, 2005: „Náš sou časný scéná ř politik a opat ření pro 25 členských stát ů 
EU navrhuje takzvanou „ambiciózní strategii“ tak, aby se do roku 2020 dosáhlo významného snížení 
emisí skleníkových plyn ů. Tato strategie využívá p řibližně 80 % možností, které jsou v sou časné době 
využitelné pro dosažení ekonomických úspor. P ředpokládá se, že lidé s rozhodovací pravomocí jsou 
lépe informováni prost řednictvím aktivních strategií a opat ření a že v p řípadě energetické ú činnosti 
změní svoje stanoviska ve prosp ěch nejlepších dostupných tech nologií. Výsledky znázorn ěné v tabulce 
jasně ukazují, že energetická ú činnost hospodá řství zemí EU-25 se podle tohoto scéná ře zvýší o 29 %.“ 
Důvodová zpráva k návrhu sm ěrnice o koncové energetické ú činnosti a o energetických službách – 
KOM(2003) 739. Databázová simu lace MURE 2000, SOS Itálie; pu blikace „Economic Evaluation of 
Sectoral Emissions Reduction Objectives for climat e change“, Blok a Joosen, ECOFYS, Utrecht, 2000; 
publikace „Energy Efficiency In dicators“, ODYSSEE, ADEME, Pa říž, 2004; zelený obchodní dopis 
„Powering Profits: How Companies turn energy efficiency into shareholder value“, duben 2005; článek 
„Improving energy efficiency by 5 % and more per year“, K. Blok, ur čený ke zve řejnění v Journal of 
Industrial Ecology; publikace „The Potential for more  efficient electricity us e in Italy“, F. Krause; 
publikace „The Energy Efficien cy Challenge“, WWF, 2005; aktua lizace „World Ener gy Assessment“ 
z roků 2000 a 2004, internetové stránky UNDP; Evropská rada pro energeticky ú činné hospodá řství, 
sborník „ Proceedings 2005 Summer study: Energy savings, What works and who delivers?“, 
www.eceee.org . 
3 Rada pro udržitelný rozvoj, 2003, http://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/  
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf, Ecofys. 
 
CS 5   CS energie, a jako taková je sou částí priorit, které byly poprvé vyjmenovány v roce 2000 
v zelené knize „Sm ěrem k evropské strategii zabezpe čení zásobování energií”. 
Kromě toho celosv ětově narůstá význam za řízení, technologií a služeb v oblasti 
energetické ú činnosti. Pokud si Evropa v této oblasti udrží svoji vedoucí pozici 
a jako první vyvine a zavede nové energeticky ú činné technologie, bude to 
představovat významnou p říležitost k obchodu.  
- Ochrana životního prost ředí a závazky EU z Kjóta.  Úspora energie je bezesporu 
nejrychlejším, nejú činnějším a nákladov ě nejefektivn ějším způsobem snížení emisí 
skleníkových plyn ů a zlepšení kvality ovzduší, zejména v hust ě obydlených 
oblastech. Taková ús pora proto pom ůže členským stát ům splnit jejich závazky 
z Kjóta. Úspora energie také bude hlavním p říspěvkem k dlouhodobému úsilí EU 
v boji proti zm ěnám klimatu prost řednictvím dalšího snižování emisí v rámci 
budoucího režimu vyplývajícího z rámcové úmluvy OSN o zm ěně klimatu, který má 
nastat po roce 2012. Mnoho rozvojových zemí pln ě chápe rozhodující roli 
energetické ú činnosti při plnění těchto výzev. Evropa proto musí v tomto ohledu být 
příkladem, který povede k rozvoji nových politik, spolupráce a technologií, jež 
mohou pomoci rozvojovému sv ětu splnit tuto výzvu. 
- Zabezpečení zásobování.  Podle sou časného vývoje bude Evropa v roce 2030 
pokrývat 90 % své spot řeby ropy a 80 % své spot řeby plynu z dovozu. V sou časné 
době není možné p ředpovídat ceny ropy a plynu v roce 2020, zejména pokud 
poptávka rozvojového sv ěta bude i nadále r ůst tak rychle jako v sou časné době. Jak 
bylo uvedeno dne 2. kv ětna 2005 v souvislosti se  zasedáním Mezinárodní 
energetické agentury (I EA) na úrovni ministr ů, je účinné využívání energie jedním 
z klíčových zp ůsobů řešení této výzvy. Vynaložení skute čného úsilí v prvé řadě 
o udržení poptávky po energii v EU na sou časné úrovni a poté o její snížení by 
představovalo významný p řínos k rozvoji soudržné a vyrovnané politiky na podporu 
zabezpečení zásobování Evropské unie energií. 
Tato zelená kniha proto hledá slabiny, které v sou časné dob ě brání prosazení nákladov ě 
efektivních opat ření – nap říklad nedostatek vhodných pobídek, nedostatek informací, 
nedostatek dostupných finan čních mechanism ů.  
Dále se tato zelená kniha snaží ur čit možnosti, jak lze tyto slabiny p řekonat, a navrhuje řadu 
klíčových akcí, které by bylo možno provést. Jako p říklad lze uvést: 
- vytvo ření ročních akčních plán ů pro energetickou ú činnost na vnitrostátní úrovni. 
Takové plány by mohly ur čit opatření, která se musejí p řijmout na vnitrostátní, 
regionální a místní úrovni, a následn ě sledovat jejich úsp ěšnost ve smyslu zlepšení 
energetické ú činnosti i efektivity vynaložených náklad ů. Plány mohou být dopln ěny 
o „srovnání s referen čními ukazateli“ a „odborné posouzení“ na evropské úrovni, aby 
se členské státy mohly navzájem pou čit z úspěchů a omylů jiných a aby se osv ědčené 
postupy rychle rozší řily po celé EU; 
- poskytování lepších informací obyvatel ům, například formou lépe cílených 
propagačních akcí a lepším ozna čováním výrobk ů; 
- zvýšení zdan ění, aby se zajistilo, že ti, kte ří znečišťují životní prost ředí, skute čně 
platí, aniž by se však zvyšovala celková úrove ň zdanění; 
 
CS 6   CS - lepší zam ěření státní podpory do oblas tí, kde je podpora z ve řejných prost ředků 
oprávněná, přiměřená a nutná pro poskytnutí pobídky k ú činnému využívání energie; 
- „nastartování“ používání nových energeticky ú činných technologií, jako jsou 
energeticky ú činnější automobily a za řízení informa ční techniky, prost řednictvím 
zadávání ve řejných zakázek; 
- použití nových nebo vylepšených finan čních nástroj ů na úrovni Spole čenství i na 
vnitrostátní úrovni pro vytvo ření pobídek, avšak ne ve form ě podpory, a to jak 
společnostem tak domácnostem, aby došlo k zavedení nákladov ě efektivních 
zlepšení; 
- pokud jde o budovy, jít ješt ě dále v oblastech, kde se uplat ňuje stávající sm ěrnice 
Společenství, a pop řípadě rozšířit její působnost i na menší objekty takovým 
způsobem, který zaru čí efektivitu vynaložených náklad ů a minimální zvýšení 
byrokracie; 
- využití iniciativy Komise CARS 21 k urychlení vývoje nové generace automobil ů 
s nižší spot řebou paliva. 
Tato zelená kniha se pokouší p ůsobit jako katalyzátor, který povede k obnovení iniciativy pro 
energetickou ú činnost na všech úrovních evropské spole čnosti – EU, vnitrostátní, regionální 
a místní. Dále se tato zelená kniha pokouší významn ě přispět, formou p říkladů a návod ů, 
k nastartování mezinárodního úsilí o řešení problému zm ěny klimatu cestou energetické 
účinnosti. Čína v současné době ve srovnání s EU spot řebovává na vytvo ření jedné jednotky 
HDP více než p ětinásobek energie, USA spot řebovávají p řibližně o 50 % více než EU4. Při 
rychle rostoucí poptávce po energii, zejména v Číně a v Indii, musí být energetická ú činnost 
jednou z klí čových politik ve snaze vnést soulad mezi zvýšenou pot řebu energie 
v rozvojovém sv ětě k podpoře jeho rozvoje a ke zlepšení životních podmínek jeho obyvatel 
na jedné stran ě a bojem proti globálnímu oteplování na stran ě druhé. Tato zelená kniha 
a impuls, který p řinese její následování, má postavit EU do čela úsilí o stanovení energetické 
účinnosti jako sv ětové priority. A kone čně, vysoké ceny ropy nejvíc e zasahují ty nejchudší, 
především africké, karibské a tichomo řské země. Při následování této zel ené knihy se musí 
věnovat pozornost tomu, jak technologie, které se v Evrop ě vyvíjejí, mohou být využity nebo 
přizpůsobeny k tomu, aby splnily pot řeby těchto zemí, a jak mohou být co nejlépe zavedeny. 
Konkrétní p říklady pro spln ění této výzvy, které js ou uvedeny výše a podrobn ěji rozvedeny 
níže, nejsou návrhy; jsou to myšlenky k diskusi. Nejsou ani vy čerpávající. Po vydání této 
zelené knihy musí Komise do kon ce roku provést intenzívní ve řejné konzultace.  
K zahájení debaty a jako ú činný vstup p ředkládá Komise násl edujících 25 otev řených otázek.  
Komise se rozhodla založit „Evr opské fórum pro obnovitelné zdroje  energie“. Toto fórum, jež 
vychází z model ů fór „Florencie“ a „Madri d“, která byla velice úsp ěšná při vytváření shody 
o tom, jak postupovat p ři liberalizaci trhu s energií, spojí Komisi, členské státy, Evropský 
parlament, vnitrostátní energetick é regulátory a zástupce evropského pr ůmyslu a nevládních 
organizací. Fórum bude zasedat dvakrát ro čně. Na prvním zasedání, které je naplánováno na 
měsíc říjen, se bude projednávat tato zelená kniha. 
                                                 
4 Toto porovnání by se zm ěnilo, pokud bychom zohlednili rozdíly v kupní síle obyvatel. Podrobn ěji viz 
příloha 1. 
 
CS 7   CS Avšak Komise považuje za zásadní, aby krom ě projednávání Radou, Evropským 
parlamentem, pr ůmyslem a nevládními organizacemi byl dokument široce konzultován 
s veřejností. Jsou vítáni všichni zú častnění, aby jedním z následujících zp ůsobů předložili 
svoje připomínky a návrhy: 
- prost řednictvím internetu a stránek Komise na adrese 
http://europa.eu.int/comm/ener gy/efficiency/index_en.htm; 
- odesláním panu Lucu Werringovi z generálního ředitelství pro en ergii a dopravu 
(luc.werring@cec.eu.int); 
- Komise zapojí všechny své ú řady zřízené ve m ěstech EU. Informace a p řípadné 
události budou oznamovány na adrese: http ://europa.eu.int/com m/represent_en.htm ; 
- Komise má v mnoha evropských m ěstech vytvo řenu síť agentur pro energii. Tyto 
agentury budou pov ěřeny, aby rozši řovaly informace o zelené knize a aby se snažily 
získávat p řipomínky. 
Pokud osoba, která doru čí připomínky, bude souhlasit, budou všechny p řipomínky p řístupné 
k nahlédnutí na internetových stránkách Komise.  
Je důležité, aby tato zelená kniha rychle vyvolal a konkrétní akce. Proto se Komise domnívá, 
že po ukon čení procesu projednávání bude v roce 2006 vydán konkrétní ak ční plán, který 
nastíní specifické akce, jež mají být uskute čněny na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, 
a který bude dopln ěn potřebnou analýzou náklad ů a přínosů.  
- Otázky k diskusi 
Obecné poznámky 
Následující otázky slouží k další analý ze možností uvedených v této knize, pokud jde 
o efektivitu vynaložených náklad ů a jejich p říspěvek k úspo ře energie, k ochran ě životního 
prostředí, k vytvá ření pracovních míst a ke snížení dovozu ropy a plynu.  
Komise uvítá, pokud bude v odpov ědích uvedeno co nejvíce podrobností k t ěmto konkrétním 
problémům, a také úrove ň, na které m ůže být navrhované opat ření nejlépe řešeno: na 
mezinárodní úrovni, na úrovni EU, na vnitrostátní, regionální, ne bo na místní úrovni? Dále, 
bylo by p říslušné opat ření nejlépe řešeno prost řednictvím doporu čením, dobrovolných 
opatření, závazných cíl ů, nebo prost řednictvím opat ření v návrzích právních p ředpisů? 
Konečně, jak by mohla být uvažovaná opat ření provád ěna v praxi? Jaký by byl časový rozvrh, 
náklady, kde by bylo nutné sledování nebo  podobné funkce, jaký orgán by k tomu byl 
nejvhodnější? 
Odpovědi na tyto otázky pom ůžou Komisi, aby v roce 2006 mohla vytvo řit kvalitní, praktický 
a proveditelný návrh ak čního plánu, který povede ke skute čnému zlepšení. 
Kromě toho je jedním z hlavních cíl ů zelené knihy a diskuse, která na ni bude navazovat, 
podnícení dalších myšlenek, které dosud ne byly identifikovány. Komise uvítá návrhy 
a příklady, pokud možno s výše uvedenými podrobnostmi, týkající se nap říklad náklad ů na 
zavedení, výhod v oblasti úspory energie a snadnosti zavedení. 
 
CS 8   CS Otázky k možnostem uvedeným v zelené knize 
1. Jak m ůže Společenství a p ředevším Komise lépe podn ěcovat evropské investice do 
technologií v oblasti energetické ú činnosti? Jak mohou být lépe cíleny finance 
z fondů pro podporu výzkumu v této oblasti? (Oddíl 1.1) 
2. Mechanismus pro obchodování s emisemi je klí čovým nástrojem pro rozvoj tržní 
odezvy na cíle stanoven é v Kjótu a v oblasti zm ěny klimatu. M ůže být tato politika 
lépe využita p ři podpoře energetické ú činnosti? Pokud ano, jak? (Oddíl 1.1) 
3. Jakou vazbu je v souvislosti s lisabonskou st rategií, jejímž cílem je revitalizovat 
evropskou ekonomiku, nutno vytvo řit mezi ekonomickou konkurenceschopností 
a větším důrazem na energetickou ú činnost? Bylo by v této  souvislosti užite čné 
požadovat, aby každý členský stát sestavil ro ční plán energetické ú činnosti 
a následně tyto plány porovnat na úrovni spole čenství, aby se zajistilo trvalé ší ření 
osvědčených postup ů? Mohl by se takový postup využít mezinárodn ě? Pokud ano, 
jak? (Oddíl 1.1.3) 
4. Fiskální politika je d ůležitou cestou, jak podpo řit změny v chování a v používání 
nových výrobk ů, jež mají nižší spot řebu energie. M ěla by taková opat ření hrát v ětší 
roli v evropské pol itice energetické ú činnosti? Pokud ano, jaký typ opat ření by byl 
nejvhodnější pro dosažení tohoto cíle? Jak by mohla být taková opat ření zavedena, 
aby nedošlo k cel kovému zvýšení da ňového zatížení? Jak za řídit, aby zne čišťovatelé 
skutečně platili? (Oddíl 1.1.4) 
5. Bylo by možné vytvo řit pravidla státní podpory, která by byla p říznivější pro životní 
prostředí, především prost řednictvím podpory ekologické  inovace a zlepšení 
produktivity? Jakou formu by m ěla mít taková pravidla? (Oddíl 1.1.5) 
6. Orgány ve řejné správy jsou často brány za p říklad. Měly by právní p ředpisy ukládat 
orgánům veřejné správy zvláštní povinnosti, nap říklad aby ve ve řejných budovách 
uplatňovaly opat ření, která byla doporu čena na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni 
Společenství? M ěly by orgány ve řejné správy zohled ňovat energetickou ú činnost při 
zadávání ve řejných zakázek? Pomohlo by to p ři tvorbě životaschopných trh ů 
určitých výrobk ů a nových technologií? Jak to m ůže být zavedeno do praxe tak, aby 
se podpo řil vývoj nových technologií a pr ůmysl pobídl k výzkumu nových 
energeticky ú činných výrobk ů a postup ů? Jak to lze provést zp ůsobem, který by 
zajistil úsporu ve řejných financí? Pokud jde o au tomobily, viz otázku 20. (Oddíl 
1.1.6) 
7. V minulosti byly ú činně využívány fondy energetické ú činnosti. Jak lze tuto 
zkušenost zopakovat a zlepšit? Jaká opat ření lze účelně přijmout na: 
– mezinárodní úrovni, 
– úrovni EU, – vnitrostátní úrovni, – regionální a místní úrovni?  
 
CS 9   CS (Oddíl 1.1.7. Viz také otázka 22) 
8. Energetická ú činnost v budovách je oblastí, v ní ž lze dosáhnout významných úspor. 
Jaká praktická opat ření lze přijmout na úrovni EU, vnitrostátní úrovni, regionální 
úrovni nebo místní úrovni k zajišt ění, aby stávající sm ěrnice Spole čenství 
o budovách byla v praxi úsp ěšná? Mělo by jít Spole čenství dále, než stanoví stávající 
směrnice, nap říklad rozší řit oblast její p ůsobnosti i na menší objekty? Pokud ano, jak 
lze dosáhnou p řiměřené rovnováhy mezi nutností dosáhnout zisku úsporou energie 
a mezi zám ěrem omezit nové administrativní zatížení na minimum? (Oddíl 1.2.1) 
9. Poskytování pobídek na zlepšení energetické ú činnosti pronajímaného ubytování je 
obtížný úkol, protože vlastník  budovy zpravidla neplatí ú čty za energii, a proto není 
hmotně zainteresovaný na investicích do zlepšení energetické ú činnosti, jako je 
tepelná izolace nebo dvojitá skla. Jak lze nejlépe vy řešit tento problém? (Oddíl 1.2.1) 
10. Jak lze zvýšit dopad právních p ředpisů na parametry domácích spot řebičů, které 
odebírají energii? Jaký je nejlepší zp ůsob podpory výroby a spot řeby těchto 
výrobků? Lze nap říklad zlepšit stávající pravidla zna čení? Jak by EU mohla 
nastartovat výzkum a následnou výrobu da lší generace energeticky úsporných 
výrobků? Jaká jiná opat ření lze přijmout na: 
– mezinárodní úrovni, – úrovni EU, – vnitrostátní úrovni, – regionální a místní úrovni? (Oddíl 1.2.2) 
11. Velkým úkolem je zajistit, aby automobilový pr ůmysl vyráb ěl energeticky stále 
účinnější vozidla. Jak toho lze ne jlépe dosáhnout? Jaká opat ření se musejí p řijmout, 
aby se i nadále zlepšovala energetická ú činnost vozidel, a na jaké úrovni? Do jaké 
míry mají být tato opat ření dobrovolná a do jaké míry mají být povinná?  
(Oddíl 1.2.3) 
12. Ve řejné informa ční kampan ě o energetické ú činnosti byly v n ěkterých členských 
státech úsp ěšné. Co více se m ůže a musí v této oblasti ud ělat na: 
– mezinárodní úrovni, –
 úrovni EU, 
– vnitrostátní úrovni, 
– regionální a místní úrovni?  (Oddíl 1.2.4) 
13. Co se m ůže udělat pro zlepšení ú činnosti přenosu a rozvodu elektrické energie? Jak 
zavést takové iniciativy do praxe? Co se m ůže udělat pro zlepšení ú činnosti 
 
CS 10   CS využívání paliva p ři výrobě elektrické energie? Jak dále podporovat distribuovanou 
výrobu a kogeneraci? (Oddíly 2.1-2.3) 
14. Dobrým zp ůsobem podpory energetické ú činnosti je podn ěcování dodavatel ů 
elektrické energie a plynu, aby oproti dodává ní samotné energie nabízeli energetické 
služby (nap ř. dohody o vytáp ění domů na smluvenou teplotu a poskytování služeb 
v oblasti osv ětlení). Při uzavření takových dohod mají dodava telé energie hmotnou 
zainteresovanost na tom, aby ne movitosti byly energeticky ú činné a aby se 
uskutečnily nutné investice. V opa čném případě nejsou elektrárenské a plynárenské 
společnosti hmotn ě zainteresované na takových inve sticích, protože prodají více 
energie. Jak lze podporovat tyto  postupy? Je nutný nebo p řiměřený dobrovolný 
přístup či dohoda? 
15. V mnoha členských státech byly zavedeny nebo jsou zavád ěny bílé certifikáty 
(energetické ú činnosti). Mají být zave deny i na úrovni Spole čenství? Je nutné z řídit 
mechanismus obchodování s uhlíkem? Pokud by m ěl být zaveden, jak to lze provést 
s co nejmenší možnou byrokracií? Ja k mají být bílé ce rtifikáty propojeny 
s mechanismem obchodování s uhlíkem? (Oddíl 2.4) 
16. Jedním z hlavních úkol ů v této oblasti je podnícení pr ůmyslu, aby využíval nové 
technologie a za řízení, která p řináší energetickou ú činnost p ři efektivn ě 
vynaložených nákladech. Co více je možno a nutno u činit, vedle mechanismu 
obchodování s uhlíkem? Jak ú činné byly kroky doposud provedené v rámci 
dobrovolných závazk ů, nezávazných opat ření přijatých v pr ůmyslu, nebo 
informačních kampaní? (Oddíl 3) 
17. Nová rovnováha mezi druhy p řepravy – hlavní téma strate gie stanovené v bílé knize 
o evropské dopravní politice pro rok 2010, kt erou Komise schválila v roce 2001 – má 
stále nejvyšší prioritu. Co lze ješt ě udělat pro to, aby se zvýš il tržní podíl železni ční 
a námořní dopravy a dopravy na vnitrozem ských vodních cestách? (Oddíl 4.2) 
18. Aby se zlepšila energetická ú činnost, je nutné dokon čit některé projekty v oblasti 
infrastruktury transevropské dopravní sít ě. Jak by se m ěly rozvíjet investice nutné 
pro projekty v oblasti infrastruktury,  jaké zdroje fi nancí by se m ěly využít? (Oddíl 
4.2) 
19. Která z opat ření, jež mohou být p řijata v oblasti dopravy, mají nejv ětší potenciál? Má 
se dát p řednost technologickým inovací m (pneumatiky, motory…), p ředevším 
prostřednictvím norem stanove ných ve spolupráci s pr ůmyslem, nebo regula čním 
opatřením, jako je omezení spot řeby paliva automobil ů? (Oddíly 4.3-4.5) 
20. Mají mít orgány ve řejné správy (státní správa, regi onální a místní orgány) povinnost 
nakupovat v rámci ve řejných zakázek do svého vozového parku ur čitý podíl 
energeticky ú činných vozidel? Pokud ano, jak se to má provád ět technologicky 
neutrálním zp ůsobem (tj. takovým, který nezp ůsobí narušení trhu ve prosp ěch jedné 
konkrétní technologie)? (Oddíl 4.3) 
21. V Evrop ě se začíná zpoplat ňovat využívání infrastruktur y, zejména používání silnic. 
V roce 2003 byl zpracován první návrh na  posílení plateb za nákladní silni ční 
dopravu. Nyní se v n ěkterých m ěstech zavedly místní poplatky za vjezd 
do přeplněných center. Jaké by m ěly být další kroky v oblasti poplatk ů za využívání 
 
CS 11   CS infrastruktury? Jak dalece mají být „externí náklady“, jako je zne čištění, dopravní 
zácpy a nehody, p římo vymáhány od t ěch, kdo je zp ůsobili? (Oddíl 4.4) 
22. V n ěkterých členských státech se velmi osv ědčily místní nebo regionální režimy 
financování projekt ů v oblasti energetické ú činnosti, které řídily spole čnosti 
zaměřené na energetickou ú činnost. Mají se takové režimy dále rozši řovat? Pokud 
ano, jak? (Oddíl 5.1) 
23. Mají se otázky související s energetickou ú činností více za členit do vztah ů Unie 
s třetími zem ěmi, především s jejími sousedy? Pokud ano, jak? Jak se m ůže 
energetická ú činnost stát klí čovou sou částí sjednocení regionálních trh ů? Je nutné 
podpořit mezinárodní finan ční instituce, aby v ěnovaly větší pozornost otázkám řízení 
poptávky v rámci jejich technické a finan ční pomoci t řetím zemím? Pokud ano, jaké 
mechanismy či investice by byly nejú činnější? (Oddíl 6) 
24. Jak by mohly být využity výhody energeticky ú činných technologií a postup ů 
v Evropě ve prospěch rozvojových zemí? (Oddíl 6.3) 
25. M ěla by Unie vyjednat v rámci WTO celní či jiné výhody pro energeticky ú činné 
výrobky a podpo řit ve stejném úsilí ostatní členské zem ě WTO? (Oddíl 6) 
 
CS 12   CS A. I DENTIFIKACE P ŘEKÁŽEK  
Uvalení embarga na dovoz ropy za čátkem sedmdesátých let p řimělo země EU k tomu, aby 
přehodnotily svoji spot řebu energie s cílem stát se mén ě závislé na rop ě. Pokrok v tomto 
směru způsobil, že již v polovin ě sedmdesátých let došlo k narušení do té doby pevné vazby 
mezi růstem HDP a spot řebou energie. Energetická náro čnost se oproti sedmdesátým lét ům 
snížila v N ěmecku a v Dánsku o 40 %, ve Francii o 30 %. Toto narušení vazby mezi HDP 
a spotřebou energie je znázorn ěno na obrázku níže. 
Výrazně se zvýšila ú činnost využití paliva ve vozidlech5. Povědomí o významu hospodárného 
využívání energie v budovách p řispělo k jejich lepší izolaci. Francie nap říklad spustila 
ambiciózní program na úsporu energie, kter ý pod heslem „Nemáme ropu, ale máme nápady“ 
urychluje p řesun výroby elektrické energie z elektr áren spalujících ropu do jaderných 
elektráren a zvyšuje dan ě z nafty. 
Vývoj poptávky po primární energii a „negajoul ů“ (EU-25)
 („negajouly“: úspora energie vypo čtená na základ ě energetické náro čnosti 
z r. 1971) 
050010001500200025003000
1971 1973 1975 1977 1979 1981
198319851987
19891991
19931995 1997 1999 2001 2003Mtoenegajouly
biomasa
ostatní elekt řina
jaderná energie
plyn
ropa
uhlí
 
Zdroj: Enerdata 
Ropné šoky krátkodob ě podpořily rychlé p řijímání opat ření na úsporu energie, avšak kv ůli 
nedostatku hloubkových strukturálních opat ření se poptávka nestabilizovala. B ěhem 
posledních n ěkolika let znovu stouply ceny energie na sv ětových trzích, zejména ceny ropy, 
což vyvolalo nový zájem o řízení poptávky.  
Akce k výraznému snížení spot řeby energie nebudou ú činné, pokud se nejd říve neurčí vlivy, 
které způsobují plýtvání s energií, aby se mohly v budoucnu potla čit. 
                                                 
5 Na rozdíl od Spojených stát ů, kde spot řeba ropy nejd říve poklesla, ale pozd ěji v období od roku 1973 
do roku 2003 vzrostla o 16 %, je dnes ve Francii i p řes mírný nár ůst v současném období spot řeba ropy 
stále o 10 % nižší než p řed třemi desetiletími a energetická náro čnost je o 30 % nižší než v roce 1973. 
 
CS 13   CS 1. Pot řeba přijmout zvláštní opat ření ke zlepšení energetické ú činnosti 
Teoreticky by trh mohl časem dosp ět k nejúčinnějšímu výsledku bez vn ějšího zásahu. Avšak 
při daných technickýc h vlastnostech trh ů s energií se zdá být nutné podpo řit a doplnit takové 
tržně vyvolané zm ěny rychlejším zlepšením energetické ú činnosti, aby se sn ížila poptávka po 
energii. Tržní síly budou také stál e nezbytné k tomu, aby se nabídka p řizpůsobila poptávce.  
Nejvýznamn ější překážkou zvýšení energetické ú činnosti je nedostatek informací 
(o dostupnosti nových technol ogií a nákladech na n ě a o nákladech na vlastní spot řebu 
energie, nedostate čné vyškolení technik ů o správné údržb ě a skutečnost, že ú častníci trhu 
neberou na tato hlediska pat řičný ohled). To m ůže být hlavní problém p ři investicích, které 
jsou často dlouhodobé. Rozhodování  o investicích m ůže být také ovlivn ěno problémem 
protichůdných motivací (nap ř. mezi pronajímatelem (který inst aluje kotel) a nájemcem (který 
platí účty za vytáp ění)), nebo tím, že firemní investi ční rozpočet není slad ěný s rozpo čtem na 
energie. Mohou také existovat zavád ějící ceny (kv ůli vyloučení vedlejších ekonomických 
účinků, nedostatku pr ůhlednosti). Také technické p řekážky, nap říklad nedostate čná 
standardizace p řístrojů a součástek, které spot řebovávají energii, mohou znesnadnit rychlý 
dopad nových energeticky ú činných technologií na trh.  Chyby v regulaci monopolních 
sektorů v minulosti v n ěkterých p řípadech necht ěně vytvořily ve strukturách cen za energii 
pobídky ke spot řebě. Tyto obavy by m ělo vyřešit zlepšení regula čního režimu v EU 
a zavedení pr ůhlednějších tržních sil prost řednictvím liberalizace, avšak ú činky dřívějších 
investičních rozhodnutí nás budou provázet ješt ě mnoho let. 
1.1. Finan ční překážky bránící správné reakci trhu 
Nedostatek informací a odborné p řípravy v oblasti nejnov ějších technologií a jejich 
ekonomického a finan čního dopadu na rychlost ná vratnosti investic, v n ěkterých p řípadech 
v kombinaci s neochotou riskovat časné zavedení nových technologií a technik, m ůže přimět 
investory, jako jsou banky, nadále podporovat zastaralou technologii,  i když není nejú činnější 
nebo nenabízí nejlepší návratnost. Propagáto ři energeticky ú činných technologií zjevn ě musí 
uvádět jasné argumenty p ři usilování o podporu možných investor ů, jako jsou banky nebo 
rizikové investi ční fondy. Svoji roli zde sehrají také spole čnosti, které poskytují energetické 
služby (ESCO). Také pr ůmysl, investo ři a obecně spotřebitelé musejí být povzbuzeni k tomu, 
aby do svých finan čních plán ů zahrnuli energeticky úspornou variantu. Všichni ú častníci si 
musejí být v ědomi velice p říznivého pom ěru náklad ů a přínosů, někdy také velice krátké doby 
návratnosti – v n ěkterých p řípadech dokonce i kratší než jeden rok – investic do energetické 
účinnosti. Pro posouzení rizik projekt ů mohou být vyvinuty jednoduché nástroje, jako 
příručky a počítačové programy pro analýzu životního cyklu nebo energetické audity stupn ě 
„investment grade“. 
Kromě toho chybí p řístup k p řiměřeným finan čním nástroj ům, které podporují opat ření 
k posílení energetické ú činnosti; taková opat ření jsou p řevážně malého rozsahu. Ze zkušenosti 
víme, že tradi ční zprostředkovatelé, zejména banky, se často zdráhají podpo řit projekty na 
úsporu energie. Jedním ze zp ůsobů, který lze vyzkoušet, je myšlenka „globálních“ úv ěrů6, 
kdy jsou prost ředky následn ě přerozděleny zprost ředkovatelem nebo „zú čtovacím 
střediskem“ s v ětšími technickými a ekonomickými odbornými kvalifikacemi v oblasti 
                                                 
6 Nap říklad Evropská investi ční banka navázala partnerství se zprost ředkovateli (zpravidla národními 
nebo místními bankami) pro poskytování globálních úv ěrů, které tito zprost ředkovatelé následn ě 
poskytnou na financování menších projekt ů. 
 
CS 14   CS energetické ú činnosti. Další p říležitostí jsou finan ční modely založené na sdílených úsporách, 
které se v sou časné době používají v n ěkterých členských státech, nap říklad financování t řetí 
stranou a smlouvy o dílo. 
1.2. Pot řeba energetických služeb 
Na energetickou ú činnost m ělo kladný dopad otev ření trhů. Konkuren ční tlak p řiměl 
elektrárenské spole čnosti vyráb ět co nejú činněji, zejména cestou investic do nových 
technologií (jako jsou nap říklad paroplynové turbíny). 
Otevření trhů mělo dopad také na ceny elektrické ener gie. Ceny elektrické energie tedy pro 
velké průmyslové spot řebitele klesly v období rok ů 1995 až 2005 v reálných hodnotách 
průměrně o 10–15 %. Aby se však zaru čila skutečná a účinná soutěž ve všech oblastech EU, 
zbývá toho ješt ě hodně udělat. Za tímto ú čelem přijme Komise koncem roku úplnou zprávu 
o stavu trhu a nedávno zahájila šet ření o sout ěži v jednotlivých odv ětvích. 
Samotné snižování cen energie nepodporuje ani starost o spot řebu ani investice na podporu 
energetické ú činnosti. Existuje řada spole čností, které dodávají úsporná řešení a dostávají 
zaplaceno prost řednictvím úspor energie („ESCO“). Tyto spole čnosti stále pot řebují 
politickou podporu ve form ě pomoci v oblasti rozši řování jejich činností, norem kvality 
a přístupu k financím, protože tyto spole čnosti se stále nacházejí ve svých po čátcích. Další 
rozvoj odv ětví ESCO by mohl zna čně přispět k realizaci mnoha dalších nákladov ě efektivních 
projektů a může hrát d ůležitou roli p ři překlenutí rozdíl ů mezi různými účastníky 
dodávajícími energii a te chnologie na jedné stran ě a spotřebiteli energie na stran ě druhé. 
Komise si dob ře uvědomuje dilema zvýšené spot řeby vyplývající z nižš ích cen vyvolaných 
zvýšenou ú činností, které se dosáhlo díky zavedení tr žních sil. Proto v prosinci roku 2003 
navrhla sm ěrnici o koncové energetické ú činnosti a o energetických službách. 
2. Pot řeba jednání ze strany orgán ů veřejné správy 
Orgány ve řejné správy, vnitrostátn í nebo evropské, musejí p ůsobit v oblasti vyvažování 
nedostatk ů trhu. To však není vždy v jejich silách. D ůvodů je několik. 
Členské státy pochopily, že pro zajišt ění vyšší energetické ú činnosti se toho musí d ělat více. 
Váhají se závazkem povinn ě ročně snižovat spot řebu energie o 1 %, jak je navrhováno ve 
směrnici o energetických službách.  
Státní podpora a da ňová opatření jsou dva nástroje, které se navíc často zneužívají. Státní 
podpora je poskytována nejen k dosažení energetické ú činnosti, ale také na výrobu elektrické 
energie z paliv, která neposkytují nejvy šší energetický výnos . Vzniká také ú činek přemíry 
nesourodých malých dotací, které mají jen ve lice malý celkový dopad. Totéž platí i pro 
daňové nástroje. Úrove ň daňového zatížení by m ěla být v zásad ě snížena pro zvláštní výrobky 
s nízkou spot řebou energie a zvýšena pro výrobky s vyšší spot řebou. 
V poslední řadě je zde pot řeba trvalého pe člivého zkoumání dalšího slu čování spole čností 
v odvětví energetiky a dopravy, které m ůže poskytnout v ětší prostor pro zneužívání síly na 
trhu a nemusí nutn ě vést ke zvýšení energetické ú činnosti. 
 
CS 15   CS 3. Externí náklady a pr ůhlednost cen 
Současný systém cen energetických produkt ů nesměřuje spotřebitele k takovým formám 
spotřeby, které nabízejí hospodárn ější a účelnější využití energie. 
Tento systém navíc nebere v úvahu relativní energetickou hodnotu produkt ů ani dopad jejich 
používání na životní prost ředí. Současný cenový systém nezaru čuje, že budou zapo čítány 
i externí náklady. Zjevn ě nevytváří podnět spotřebovávat mén ě nebo vyráb ět energii ze 
zdrojů, které jsou šetrn ější k životnímu prost ředí. Tento problém je akutní zejména v doprav ě. 
Komise v bílé knize o doprav ě „Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout“, 
vydané v zá ří roku 20017, zaujala stanovisko, že dokud ceny nebudou odrážet veškeré sociální 
náklady na dopravu, z ůstane poptávka um ěle nepřiměřeně vysoká. Pokud by se uplatnila 
vhodná politika poplatk ů za používání infrastruktury, tato neú činnost by z velké části zanikla.  
Současná struktura cen a nízké ceny by dokonce mohly vést k vyšší spot řebě energie. Chybí 
úsilí seznámit spot řebitele s cenou za jejich spot řebu. Systém m ěření v reálném čase 
(takzvané „inteligentní elektrom ěry“) by mohl dosáhnout snížení spot řeby v denní dob ě, kdy 
je cena za elektric kou energii vysoká. 
4. Informace a vzd ělávání: dva málo využívané nástroje 
Zatímco zahájení ve řejné informa ční kampan ě vyzývající lidi, aby pili mén ě alkoholu, je 
považováno za normální, až doposud se v ěnovalo mén ě pozornosti informa čním kampaním 
o energetické ú činnosti.  
Informační kampan ě, které podávají jasné informace o tom, jak úspora energie m ůže přinášet 
i finanční úspory, a které vybízejí spot řebitele k jednání, mohou být ú činné v tom smyslu, že 
změní vnímání problému a podpo ří jednání. V tomto ohledu lze ur čit akce na t řech úrovních: 
• informace pro obyvatele o takových otázkách, jako je zp ůsob snížení spot řeby energie 
v domácnostech, nap říklad používáním úsporného osv ětlení a vytáp ění, nebo ú čelným 
nákupem, 
• informace pro pr ůmyslové zákazníky, 
• informace pro odborníky v oblasti energetické ú činnosti a poskytovatele služeb, aby se ve 
všech členských státech zajistilo vytvo ření a dobré fungování sít ě dobře vyškolených 
odborníků. 
Nemělo by být obtížné p řesvědčit spotřebitele, že pomocí relativn ě jednoduchých opat ření 
může průměrná evropská domácnost uspo řit významnou část svých výdaj ů, což je obzvláš ť 
důležité pro domácnosti, kter é za energii utrácejí významnou část svého rozpo čtu. 
Vzdělávání a odborná p říprava může hrát hlavní úlohu p ři posilování kultury energetické 
účinnosti. Jako p říklad mohou sloužit ur čitá hlediska vzd ělávání ob čanů v některých 
členských státech nebo speciální š kolicí kurzy, které budou zahájeny za ú čelem zvýšení 
energetické ú činnosti v podnicích. Evropské programy v oblasti vzd ělávání a školení mohou 
přispět k rozšíření dobrých postup ů v členských státech do celého spektra celoživotního 
vzdělávání a také podpo řit projekty spoluprác e v této oblasti. 
                                                 
7 http://europa.eu.int/comm/energy_transport/wp_en.html 
 
CS 16   CS Při otevření trhů s energií konkurenci byly navíc ve všech členských státech vytvo řeny 
vnitrostátní regula ční orgány. Jejich úkolem je zaru čit spravedlivou sout ěž, avšak právní 
předpisy Spole čenství také stanoví, že budou dohlíž et na udržitelné trendy spot řeby energie. 
Tato úloha regulátor ů musí být v budoucnu posílena. 
Roční zlepšení energetické ú činnosti v 90. létech 20. století činilo 1,4 % za rok, avšak 
toto tempo nyní pokleslo a ustálilo se na hodnot ě 0,5 %, což ukazuje, že sou časné úsilí je 
nedostate čné. 
B. E VROPSKÁ INCIATIVA  
Stanovení energetické politiky EU je komplexní úkol. Na jedné stran ě, než vstoupí Smlouva 
o ústavě pro Evropu v platnost, není zodpov ědnost Unie v této oblasti jasn ě vymezena. 
Z tohoto d ůvodu musela být opat ření politiky Spole čenství v oblasti energetiky p řijata na 
základě jiných právních základ ů zakotvených ve stávajících smlouvách. Na druhé stran ě je 
energetika oblastí s velkým po čtem účastníků: vlády, vnitrostátní reguláto ři, velké 
společnosti, místní orgány atd. Prot o, aby se všichni tito ú častníci aktivizovali a aby se 
dlouhodob ě změnila politika pro energetickou ú činnost, je nezbytné silné politické poselství. 
Výrazná akce v oblasti energetické ú činnosti skute čně vyžaduje obecný strukturující rámec. 
V souladu se zásadou subsidiarity budou za provád ění tohoto rámce odpoví dat vnitrostátní, 
regionální a místní orgány, ale také pr ůmysl. Pouze kombinace opat ření na různých úrovních 
(EU, členské státy, re giony, místní úrove ň, průmysl) umožní, aby se využil celý potenciál. 
EU bude co nejvíce pokra čovat v rozvoji tržních nástroj ů, zejména dobrovolných dohod 
s průmyslem a informa čních kampaní pro zvýšení pov ědomí spot řebitelů. Avšak i když se 
tyto nástroje mohou ukázat jako velice ú činné, nemohou vždy sloužit jako náhrada za p řijetí 
regulačních opat ření určených k náprav ě nedostatk ů trhu a k poskytování správných signál ů 
spotřebitelům, pokud je to nutné.  
Podle dostupných studií8 může EU nákladov ě efektivním zposobem uspo řit 20% ze své 
současné spot řeby energie. Tyto studie uvád ějí, že přibližně poloviny z této úspory m ůže 
být dosaženo úplným uplatn ěním stávajících opat ření, zejména již platných nebo 
navrhovaných sm ěrnic Spole čenství. Tato zelená kniha se pokouší zahájit proces 
praktického využití ta kových možností a ur čit a následn ě realizovat co nejvíce 
nákladov ě efektivních opat ření, aby se dosáhlo úspory až 20 %. Aby se tak stalo, musí 
Unie rychle vypracovat konkrétní ak ční plán, který bude sestaven po všeobecné 
konzultaci zú častněných stran navazující na tuto zelenou knihu, a v p řípadě potřeby po 
                                                 
8 D ůvodová zpráva k návrhu Sm ěrnice o koncové energetické ú činnosti a o energetických službách – 
KOM(2003) 739. Databázová simu lace MURE 2000, SOS Itálie; pu blikace „Economic Evaluation of 
Sectoral Emissions Reduction Objectives for climat e change“, Blok a Joosen, ECOFYS, Utrecht, 2000; 
publikace „Energy Efficiency I ndicators“, ODYSSEE, ADEME, Pa říž, 2004; publikace „The Mid-term 
Potential for Demand-side Energy Efficiency in the EU”, Lechtenböhmer and Thomas, Wuppertal Institutie, 2005; zelený obchodní dopis „Powering Prof its: How Companies turn energy efficiency into 
shareholder value“, duben 2005; článek „Improving energy efficien cy by 5 % and more per year“, 
K. Blok, ur čený ke zve řejnění v Journal of Industrial Ecology;  publikace „The Potential for more 
efficient electricity use in Italy“, F. Krause; publikace „The Energy Efficiency Challenge“, WWF, 
2005; Evropská rada pro energeticky ú činné hospodá řství, sborník „ Proceedings 2005 Summer study: 
Energy savings, What works an d who delivers?“, www.eceee.org
. 
 
CS 17   CS analýze náklad ů a přínosů. Takový ak ční plán musí mobilizovat všechny ú častníky: 
vlády členských stát ů, regiony, obce, pr ůmysl i jednotlivce – a musí pokrývat všechna 
odvětví, která vyráb ějí a spotřebovávají energii. V takovém ak čním plánu se musejí 
zvážit všechny typy nákladov ě efektivních akcí, v četně zdanění, státních dotací, 
ekonomických podn ětů, partnerství s pr ůmyslem atd.  
1. Akce na úrovni Spole čenství 
1.1. Za členění energetiky do jiných politik Spole čenství 
Kromě opatření, která mohou být navržena ke zlepšení energetické ú činnosti v jednotlivých 
odvětvích, má EU a její členské státy „horizontální“ pravomoci, které v sou časné době nejsou 
dostatečně využívány. EU proto musí pomocí nástroj ů, které se už osv ědčily v jiných 
oblastech politiky, postavit energetickou ú činnost do st ředu svých zájm ů. 
1.1.1. Výzkum a technický rozvoj 
V této souvislosti je d ůležité zmínit význam výzkumu. U n ěkolika slibných technologií pro 
konečné uživatele je stále pot řebná podpora výzkumu a vývoje. Investice Spole čenství 
a průmyslu do výzkumu a vývoje nových energeticky ú činnějších technologií umožní EU, aby 
si v této oblasti udržela vedoucí postavení a dále zlepšovala energetickou ú činnost za 
horizontem roku 2020.  
Zejména řada obav zd ůrazněných v tomto dokumentu (zvýšen ý podíl energie z obnovitelných 
zdrojů, účinnost výroby energie založené na fosilních palivech, ú činnější elektrorozvodné sít ě, 
účinnost automobil ů,…) může být umenšena pouze ú činným výzkumem a ukázkami 
ve spojení s ostatními opat řeními na regula čním a ekonomickém základ ě. 
Komise dne 6. dubna 2005 p řijala návrh sedmého rámcového programu pro výzkum 
a technický rozvoj. V oblast i energetiky navrhuje zam ěřit se na omezený po čet klíčových 
priorit, které odrážejí priority politiky nové Ko mise, mezi kterými jsou obnovitelné zdroje pro 
výrobu energie a paliv, technologie čistého spalování uhlí, inteligentní energetické sít ě 
a energetická ú činnost9 obsažené v hlavním „programu spolupráce“. Dobrým p říkladem je 
projekt „ čistý bezpe čný automobil“, pro který se z hl ediska energie plánují demonstra ční 
projekty alternativních mo torových paliv (biopaliv).  
Značné výzkumné úsilí je v ěnováno také řízení spot řeby počítačových systém ů a technikám 
„odsávání“ energie, které elektronickým za řízením umož ňují odebírat energii pro jejich 
činnost z okolních zdroj ů, jako je pohyb uživatele, t ělesné teplo nebo slune ční záření.  
1.1.2. Podpora osv ědčených postup ů a technologií 
Komise také navrhla rozší ření programu „Inteligentní en ergie – Evropa“ na období rok ů 
2007–2013 se (zna čně navýšeným) rozpo čtem 780 milion ů EUR. Program bude podporovat 
široký rozsah propaga čních akcí a bude zam ěřen na překážky v oblasti energetické ú činnosti 
a obnovitelných zdroj ů energie, které nejsou tech nického rázu (právní, finan ční, 
institucionální, kulturní, sociální). 
                                                 
9 To zahrnuje oblasti jako palivové články, distribuovanou výrobu elekt řiny a inteligentní energetické 
sítě, lepší účinnost elektráren na fosilní paliva a ko mbinované spalování a biopaliva v doprav ě. 
 
CS 18   CS 1.1.3. Zavedení a podpora osv ědčených postup ů na všech úrovních s pomocí národních 
akčních plánů 
Integrované hlavní sm ěry pro růst a zaměstnanost, které od roku 2005 spojují hlavní sm ěry 
pro politiky hospodá řství a zam ěstnanosti členských stát ů, poskytnou EU a jejím členským 
státům stabilní a soudržný rámec k provád ění prioritních akcí, kt eré Evropská rada ur čila 
v rámci lisabonské strategie. Ty budou základem vnitrostátních program ů, které budou muset 
členské státy provád ět.  
Tyto hlavní sm ěry, které Komise p řijala dne 12. dubna 2005 pro období rok ů 2005–2008, 
poukazují na to, že sou časný a očekávaný vývoj cen ropy činí z akcí na podporu energetické 
účinnosti prioritu. Zpožd ění našeho úsilí čelit těmto výzvám m ůže způsobit zvýšení 
ekonomických náklad ů na přijatá opat ření. Za tímto ú čelem musejí členské státy dát prioritu 
podpoře energetické ú činnosti „v souladu se sou časnými evropskými závazky“.  
Členské státy musejí v ěnovat přiměřenou pozornost cíli zvýšit energetickou ú činnost 
v souvislosti s jejich národními ak čními plány pro r ůst a zaměstnanost.  
V této souvislosti je jedním z klí čových opat ření, které bude posuzováno v období konzultací 
po přijetí této zelené knihy, možnost dohody, že nap říklad ročně může každý členský stát 
přijmout ak ční plán pro energetickou ú činnost, ve kterém budou uvedena zvláštní opat ření, 
která se daný stát rozhodnul p řijmout na základ ě právních p ředpisů Společenství nebo ze své 
vlastní iniciativy, aby v ná sledujícím roce daného cíle  v oblasti energetické ú činnosti 
dosáhnul. Takový plán by mohl být p řijímán na období jednoho roku, vyhodnocoval by 
úspěšnost opat ření přijatých během předcházejícího roku z hlediska úspor energie i z hlediska 
efektivity vynaložených náklad ů a současně by stanovil nová opat ření a možné nové cíle pro 
následující období. Tyto plány by mohly být dopln ěny procesem odborného posouzení na 
úrovni Spole čenství, které prove de skupina odborník ů na vysoké úrovni pro oblast 
energetické ú činnosti, jakož i fórum pro udržitelnou energii, a následn ě by Komise provedla 
roční srovnání s referen čními ukazateli. Toto p řezkoumání a srovnání s referen čními ukazateli 
by pomohlo porovnat osv ědčené postupy s cílem rozší řit je do celého Spole čenství. 
1.1.4. Lepší využití zdan ění 
Evropská unie m ůže podporovat da ňová opatření, která podpo ří určité formy chování, nebo 
jim zabrání, ve v ětší míře, než tak v sou časnosti činí. V sou časné dob ě zůstává daňová 
politika Spole čenství příliš často jednoduchým nástrojem ve službách rozpo čtu, bez výrazné 
souvislosti s jinými politikami, a je plná výjimek, které členské státy z nejr ůznějších důvodů 
požadují. P řesto se musí uznat, že na úrovni Spole čenství bylo vynaloženo zna čné úsilí, jehož 
důkazem je p řijetí směrnice 2003/96/ES o zdan ění energie, která st anoví výhodné podmínky 
pro kogenera ční jednotky, rozvoj obnovitelných zdroj ů energie, železni ční a říční dopravu 
atd. Na stole Rady leží významné návrhy týkající  se zejména paliva pr o naftové motory pro 
obchodní využití. Rovn ěž probíhá hloubková reforma, pokud jde o osobní automobily. 
Zdanění energetických výrobk ů ve formě cel spadá do p ůsobnosti EU. Tohoto nástroje lze 
využít pro přiblížení harmonizace da ňových režim ů, například prost řednictvím podpory 
vývoje vozidel, která používají čistší palivo a která mají vyšší energetickou ú činnost . 
Na úrovni Spole čenství se musí p řezkoumat soudržnost celé oblasti zdan ění vozidel. Musí se 
posoudit nový rámec, který umožní zavedení mechanismu schopného vym ěřit diferencované 
daně – např. silniční daně a registra ční poplatky – podle spot řeby energie, a který také umožní 
 
CS 19   CS vzít v úvahu úrove ň emisí CO 2. To by podpo řilo používání vozidel s nízkou spot řebou 
a znevýhod ňovalo „žrouty benzínu“. Taková politika, která m ůže být navržena tak, aby 
neměla žádný dopad na rozpo čet členských stát ů, by vytvo řila „zelen ější“ zdanění vozidel 
tím, že by podpo řila nákup vozidel s nízkou spot řebou. To by také napomohlo vzniku nových 
trhů, protože by se urychlila obm ěna vozidel. 
Komise vydala v roce 2002 sd ělení o zdan ění vozidel10, které obsahovalo řadu doporu čení 
a budoucích akcí. Na tomto základ ě Komise zvažuje návrh zam ěřený na dva hlavní cíle: 
• lepší působení vnit řního trhu v této oblasti; 
• restrukturalizace základu dan ě tak, aby se do n ěj započítaly prvky p římo související 
s emisemi CO 2, zejména pro automobily s výkonnými motory. Z toho by soub ěžně 
vyplynuly zm ěny v registra čních poplatcích i v odvodech splatných p ři prvním uvedení 
vozidla do provozu. 
Musí se analyzovat i další p říležitosti, a to s cílem posílit kladný dopad da ňové politiky na 
vyšší energetickou ú činnost. V této souvislosti by se diskuse mohla zam ěřit na myšlenky, jako 
je: 
• soustředění úsilí, pokud jde o spot řební daň, na několik významných politických oblastí 
(například harmonizaci sazeb tam, kde vznika jí zásadní problémy narušující hospodá řskou 
soutěž, použití diferencovaných da ňových opat ření pro podporu obnovitelných zdroj ů); 
• sblížení spot řebních daní na energetické produkty a na elektrickou energii 
spotřebovávanou ve výrob ě, ale na vyšším konci stupnice,  jakož i zavedení automatické 
valorizace všech spot řebních daní, aby se zabrá nilo jejich poklesu z d ůvodu inflace; 
• zdanění dopravy, jak z hlediska spot řebních daní tak z hlediska DPH; 
• podmínky pro p říhraniční obchod; 
• zdanění vstupů pro výrobu tepla, zejména  pro velkou bytovou výstavbu; 
• racionalizace osvobozen í a výjimek z daní. 
Pokud se ukáže, že v oblasti nep římých daní je nemožný pokrok kv ůli požadavku na 
jednomyslné rozhodnutí, lze ja ko poslední možnost o čekávat rozší řenou spolupráci v oblasti 
energetické ú činnosti. Rozší řená spolupráce, zavedená Amsterodamskou smlouvou, povoluje 
skupině členských stát ů prohloubit vzájemnou spolupráci a sou časně nechat otev řené dveře 
ostatním členským stát ům, které se mohou p řipojit pozd ěji. Kromě různých podmínek, které 
Amsterodamská smlouva ukládá, nesmí rozší řená spolupráce vytvo řit překážky obchodu mezi 
členskými státy ani narušit hospodá řskou sout ěž. Z tohoto pohledu není z řejmé, že by taková 
skupina členských stát ů, které by spole čně rozhodovaly o opat řeních určených ke zlepšení 
energetické ú činnosti, mohla kterýkoli z t ěchto krok ů uskutečnit.  
                                                 
10 KOM(2002) 431. 
 
CS 20   CS 1.1.5. Lépe cílená státní podpora 
Státní podporu ve prosp ěch energetické ú činnosti schvaluje Komise v souladu s pokyny 
Společenství pro poskytování státní podpory na ochranu životního prost ředí. Platnost 
stávajících pokyn ů vyprší na konci roku 2007. Revize těchto pokyn ů, jejichž p říprava musí 
být zahájena b ěhem roku 2005, bude p říležitostí položit v ětší důraz na opat ření určená 
k podpoře ekologické inovace a zvýšení produktivi ty vyplývající ze z výšené energetické 
účinnosti.  
Tato revize by také mohla být p říležitostí k zavedení výjim ky z povinnosti oznámit podporu, 
pokud nep řesáhne ur čitou úrove ň, což by členským stát ům poskytlo v ětší manévrovací 
prostor k financování opat ření v oblasti energetické ú činnosti. 
1.1.6. Otev ření veřejných zakázek 
Pro zvýšení energetické ú činnosti existuje mnoho technologií. Problém spo čívá v tom, že pro 
některé nové energeticky ú činné technologie není dostate čně významný trh, který by 
zvýšeným prodejem umožnil kompenzova t vyšší vývojové a výrobní náklady.  
Podnět pro dosažení tohoto cíle by mohly vytvo řit veřejné zakázky. P ředstavují p řibližně 
16 % HDP EU11. Odhadovalo se, že jen v zemích EU-15 nakupují ve řejnoprávní subjekty 
každý rok 100 000 osobních automobil ů, 100 000 dodávek, 30 000 nákladních automobil ů 
a 15 000 autobus ů. Pokud by orgány ve řejné správy (státní správy, místní orgány) mohly 
společně nakupovat vozidla, která mén ě znečišťují životní prost ředí a která mají vyšší 
energetickou ú činnost, jasn ě by to povzbudilo výrobce motor ů a pomohlo vytvo řit 
důvěryhodnost trhu s tímto typem vozidel.  Toto téma je sou částí právě probíhající diskuse 
ve skupin ě CARS 21. Pokud by nap říklad místní orgány ve m ěstech, kde zne čištění přesáhne 
určitou úrove ň, nakupovaly z 25 % čistší a úsporn ější automobily, znamenalo by to každý rok 
nákup přibližně 60 000 automobil ů. 
Automobily jsou však pouze jedním p říkladem z mnoha jiných, které lze uvést. Obecn ě se 
Komise snaží podpo řit „zelené“ ve řejné zakázky a podn ěcovat kupující z řad evropských 
veřejnoprávních subjekt ů (na federální nebo regionální/mís tní úrovni), aby do svých smluv 
začleňovali ekologická kritéria12. Musí se to týkat nákup ů prováděných všemi ve řejnými 
orgány, vnitrostátními orgány, ale také evropskými  institucemi, protože evropské instituce by 
měly jít příkladem a otev řít nové trhy pro výrobky, které mají nižší spot řebu energie. 
1.1.7. Hledání financí na evropské úrovni 
Financování je jedním z hlavních problém ů, který je t řeba vyřešit, s vědomím toho, že n ěkterá 
průmyslová odv ětví prohlašují, že v sou časné době očekávají návratnost investic p řibližně do 
dvou rok ů. Členské státy již na vnitr ostátní úrovni zavedly r ůzné podp ůrné mechanismy, 
zejména podporu investic, ja kož i snížen í nebo odpušt ění daní. Aby se zvýšila ú činnost těchto 
režimů a získala d ůvěra investor ů, je důležité posoudit z řízení výhodn ějšího rámce pro 
investování v tomto odv ětví. Tento rámec by mohl být v budoucnu dále posílen, pokud by byl 
harmonizován na úrovni Spole čenství a zahrnoval zejm éna Evropskou investi ční banku 
(zejména v rámci okruhu „riziková za řízení“).  
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/internal_mar ket/publicprocurement/studies_en.htm 
12 http://europa.eu.int/comm/environment/GPP 
 
CS 21   CS Komise navrhla pro politiku soudržnosti EU v nastávajícím programovém období rok ů 2007–
2013, aby vyšší energetická ú činnost a podpora čisté městské dopravy tvo řila výslovné cíle 
činnosti Evropského fondu pro regionální rozvoj, a to v konvergen čních regionech 
i v regionech, ve kterých b ěží programy pro vytvo ření regionální konkurenceschopnosti.  
Komise navíc navrhla otev řít v současném programovém období Fond soudržnosti, který 
mohl být p ůvodně využíván pouze pro projekty v obl asti dopravy a životního prost ředí, i pro 
jiné oblasti významné pro udržitelný rozvoj a p řínosy pro životní prost ředí, mezi než pat ří 
energetická ú činnost a čistá městská a ve řejná doprava. Takové proj ekty však musejí být pln ě 
integrovány do konceptu regionálního rozvoj e a Komise má v úmyslu vydat k tomuto 
problému další pokyny ve form ě strategických pokyn ů Společenství k politice soudržnosti 
v létech 2007-2013, které ú činněji propojí politiku soudržnos ti s lisabonským procesem. 
Význam a potenciál synergií mezi politikou soudržnosti a energetickou ú činností dále 
podtrhuje skute čnost, že velká část finančních zdroj ů politiky soudržnosti bude v ěnována 
regionům deseti nových členských stát ů, kde je velký potenciál pro zvýšení energetické 
účinnosti. 
1.2. Zvláštní opat ření v rámci energetické politiky 
1.2.1. Budovy 
Provádění směrnice o energetické náro čnosti budov (2002/91/ES), po čínaje rokem 2006, 
umožní v období od nyn ějška do roku 2020 získat 40 Mtoe  (megatun ropného ekvivalentu)13. 
Komise proto musí sledovat d ůsledné uplat ňování uvedené sm ěrnice.  
Úkolem Komise bude poskytnout členským stát ům potřebné nástroje pro rozvoj rámce pro 
jednotnou metodiku výpo čtu energetické náro čnosti budov. Bylo vytvo řeno přibližně 30 
evropských (CEN) norem. Členské státy nazna čily, že tyto normy budou dobrovoln ě 
uplatňovat. Pokud by se tyto no rmy nedodržovaly dobrovoln ě, nebo pokud by se prokázala 
nerovnocennost, lze v budoucí pozm ěněné verzi sm ěrnice o budovách zvážit povinné normy.  
Článek 7 uvedené sm ěrnice požaduje certifikaci energetické náro čnosti budov s celkovou 
užitnou podlahovou plochou v ětší než 50 m2 při jejich výstavb ě, prodeji nebo pronájmu. 
Certifikáty musejí být dopln ěny doporu čeními na snížení energetické náro čnosti budov, která 
jsou efektivní vzhledem k vynaloženým náklad ům. Členské státy jsou zodpov ědné za 
usnadnění financování t ěchto doporu čení.  
Jednou z možností je navrhnout rozší ření směrnice tak, aby se zlepšila energetická náro čnost 
budov, pokud se budou renovovat. Stávající sm ěrnice se uplat ňuje pouze na renovované 
budovy, jejichž celková užitná podlahová plocha je v ětší než 1 000 m2. Byla zpracována 
studie14, která dosp ěla k závěru, že technický potenciál této sm ěrnice může být zna čný, pokud 
by se její pravidla uplatnila na všec hny renovace. Z ekonomického hlediska spo čívá největší 
příležitost v propojení opat ření na zlepšení energetické ú činnosti s modernizací; to musí být 
nejen efektivní vzhledem k vynaloženým náklad ům, ale také proveditelné, a zbývá jen 
projednat, jak toho lze v praxi nejlépe dosáhnout.  
Studie spole čnosti Ecofys, uvedená v poznámce pod čarou 14, odhaduje, že čisté dopady 
stávající a p řípadně nové sm ěrnice o energetické náro čnosti budov na zam ěstnanost jsou 
                                                 
13 Viz d ůvodovou zprávu uvedené sm ěrnice. 
14 Ecofys, DM 70067, „Cost effectiv e retrofit in buildings“, 2005. 
 
CS 22   CS velice významné. Konzervativní odhad zisk ů při efektivn ě vynaložených nákladech p řesahuje 
70 Mtoe, což znamená, že toto odv ětví samotné m ůže vytvořit nejmén ě 250 000 pracovních 
míst na plný úvazek. Jedná se o pracovní míst a pro vysoce kvalifikované osoby a pro profese 
v oblasti stavebnictví všeobecn ě. Zaměstnanost se vytvá ří především na místní úrovni, 
v místech, kde se mají provád ět změny v budovách. 
Přibližně třetina energie používaná v budovách se spot řebuje na osv ětlení. Možné úspory 
mohou dosáhnout až 50 % nebo i více, jak prokázaly r ůzné projekty provád ěné v rámci 
„Evropského programu pro zelené sv ětlo“. Aby se tento potenci ál využil a aby se pokryla 
zvýšená poptávka, m ůže Evropa ukázat cestu podporou využívání a dalšího vývoje 
modernějšího a inteligentního osv ětlení15.  
Energeticky úsporná elektr ická žárovka odebírá p ětkrát menší proud než klasická 
žárovka. Vým ěnou žárovek lze v pr ůměrné domácnosti snadno ro čně ušetřit 100 EUR.  
1.2.2. Domácí spot řebiče 
Rámcová sm ěrnice umož ňuje od roku 1992 členským stát ům vyžadovat, aby spot řebitelé byli 
prostřednictvím zna čení informováni o energetické ú činnosti celé řady elektrických 
spotřebičů. Během posledních čtyř let se Komise snažila rozší řit počet druhů takto 
označovaných spot řebičů. Komise musí v tomto sm ěru pokračovat a zapojit pr ůmysl do 
procesu vymezení t ěchto činností v oblasti informování spot řebitelů. 
Toto je oblast, ve které lze dos áhnout významného zlepšení prost řednictvím kombinace 
opatření na informování spot řebitele o minimálních úrovních ú činnosti a dobrovolných 
dohod16. Nově přijatá směrnice o ekologicky orientovaných konstruk čních požadavcích, která 
stanoví požadavky na konstrukci elektrických spot řebičů určených pro spot řebitele, však 
navrhuje nový p řístup. Rada a Evropský parlament nedávno dosp ěly ke shod ě na tomto cíli. 
Jedním z cíl ů směrnice je uplatnit požadavky na energetickou ú činnost a sou časně zabránit 
negativním následk ům na jiné stránky životního prost ředí, nebo v souvislosti s jinými fázemi 
životního cyklu spot řebičů.  
Do té míry, nakolik má spot řeba energie významný dopa d na životní prost ředí, což je častý 
případ domácích spot řebičů, by mělo být nyní možné stanovit požadavky na energetickou 
účinnost velkého po čtu spotřebičů a aplikací. Nap říklad ovládání pohot ovostního režimu 
(„stand-by“) osv ětlení, topení, chlazení a elektrických motor ů17. Problémy s pohotovostním 
režimem musejí být vy řešeny zvláštními opat řeními. Tento zp ůsob plýtvání energií ve 
skutečnosti stále nar ůstá, protože tuto funkci nabízejí další a další spot řebiče. Ačkoliv 
u některých spot řebičů byl pohotovostní režim první formou řízení spot řeby energie, m ůže 
rovněž představovat významné energetické ztráty. M nožství elektrické energie, která se 
spotřebuje v pohotovostním režimu, m ůže činit 5 až 10 % celkové spot řeby elektrické energie 
                                                 
15 Dalších úspor m ůže být dosaženo zavád ěním osvětlení na bázi polovodi čových LED (svítivých diod), 
od kterého se v Evrop ě očekává do roku 2015 snížení špi čkové poptávky v řádu 40 GW nebo úspora 
2 miliard barel ů ropy ročně (reference: uvedeno v publikaci „Phot onics for the 21st Century“, VDI, 
2005). 
16 Viz p říloha 2. 
17 Sm ěrnice má potenciál vytvo řit zisk v oblasti vyšší ú činnosti ve výši nejmén ě 2 0  M t o e  a  s o u časně 
učinit evropský pr ůmysl konkurenceschopn ějším ve sv ětovém měřítku. 
 
CS 23   CS v domácnostech18. Technický vývoj nyní nabídl ú činnější režimy „spánku“, než jaké se dosud 
používají, a vyvstala silná pot řeba podpo řit rychlé zavád ění této technologie.  
Spojené státy a Japonsko již vyvi nuly iniciativy k tomu, aby n ěkteré typy spot řebičů dosáhly 
maximální spot řeby 1 W. V Evrop ě, stále v souvislosti se sm ěrnicí o ekologicky 
orientovaných konstruk čních požadavcích, se p ředpokládá: 
– podnícení a podpora dobrovolných dohod,  
– v případě potřeby zavedení provád ěcích opatření pro snížení ztrát v pohotovostním režimu 
u některých skupin spot řebičů19, 
– podpora vývoje technologií a opat ření zaměřených na omezení ztrát elektrické energie 
v pohotovostním režimu na mezinárodní úrovni. 
1.2.3. Omezení spot řeby paliva u automobil ů 
Spotřeba soukromých vozidel a motocykl ů v roce 2005 v EU činí přibližně 170 Mtoe, což je 
téměř 10 % naší hrubé spot řeby. 
Během posledního desetiletí se pr ůměrná spotřeba zlepšila, avšak toto zlepšení bylo 
vyrovnáno zvýšením po čtu vozidel a jejich v ětším používáním; navíc se nyní objevují 
tendence používat t ěžší výkonná vozidla, což m ůže vést k dalšímu zhoršení energetické 
situace. 
Aby se tato spot řeba omezila, uzav řela Unie dohody s automobilovým pr ůmyslem, které byly 
dosud dobrovolné, a zavedla zna čení energetické ú činnosti vozidel. 
V rámci skupiny CARS 21 se musí zpracovat doporu čení, jak nejlépe postupovat. P ři 
rozhodování o tom, jak a zda v tomto sm ěru postupovat, se musí co  nejlépe definovat pojmy 
„čistý“ a „ú činný“, s uvážením pot řeby podporovat cíl technologi cky neutrálním a nákladov ě 
efektivním zp ůsobem, aby každá iniciativa umožnila pr ůmyslu vývoj vhodné technologie ke 
splnění požadovaného cíle. N ěkterá z opat ření, o kterých je t řeba diskutovat, jsou: 
- Dobrovolnou dohodou s automobilovým pr ůmyslem chce EU dosáhnout pr ůměrných 
emisí CO 2 120 g/km u všech nových osobních automobil ů prodávaných v EU. 
Tohoto zám ěru, který p řijal Evropský parlament a Rada, je t řeba dosáhnout 
dohodami, které zavážou evropské, japons ké a korejské výrobce automobil ů, aby 
snížili emise CO 2 na úrove ň 140 g/km do rok ů 2008/09, aby provedli kroky 
zaměřené na trh, které ovlivní rozhodování spot řebitelů ve prosp ěch nákupu 
automobil ů s nižší spot řebou paliva, a kone čně aby zlepšili kvalitu informací pro 
spotřebitele o spot řebě paliva. 
To znamená, že park nových osobních automobil ů uvedených na trh v létech 2008/09 
bude mít pr ůměrnou spot řebu benzínu p řibližně 5,8 l/100 km nebo spot řebu nafty 
                                                 
18 Zdroje: IEA „Things that go blip in the night“, IEA 2005 „Saving electricity in a hurry“, Fraunhofer 
institute „Study on options on a stand by label for Fe deral Ministery of Economics and Labour February 
2005“. 
19 Podobn ě jako „kodexy chování“ pro zdroje energie a digitální adaptéry pro televizní p řijímače. 
 
CS 24   CS přibližně 5,25 l/100 km. To p ředstavuje snížení spot řeby paliva p řibližně o 25 % 
v porovnání s rokem 1998.  
Avšak trend používání v ětších, těžších a výkonn ějších vozidel p ředstavuje nebezpe čí, 
že tento cíl nebude spln ěn. Je nutné zvážit, jak snížit množství emisí ze 140 g/km 
v létech 2008/09 na 120 g/km v roce 2012. V této souvislosti si je Komise v ědoma 
velké výzvy spojené s cílem dosažení emis í 120 g/km. Dosažení tohoto cíle nebude 
možné bez náklad ů, avšak spot řebitelům a spole čnosti jako celku nabízí další 
výhody. Nap říklad spot řebitelé budou mít prosp ěch z úspory paliva, který se bude 
s rostoucími cenami paliva zvyšovat.  
- Zna čení vozidel: Evropský systém zna čení vozidel ukládá členským stát ům, aby 
zajistili informování uživatel ů o spotřebě paliva a emisích CO 2 nových soukromých 
vozidel. To uživatel ům umožňuje informovan ě vybírat. Tato povinnost zahrnuje 
umístění nálepky s požadovanými informacemi na každý nový automobil nabízený 
k prodeji nebo do jeho blízkosti. Komise v sou časné dob ě, na základ ě zpráv 
o provádění směrnice, studuje opat ření, která mohou být navr žena pro zlepšení její 
účinnosti.  
Je třeba zdůraznit, že u výrobk ů spotřebovávajících energii jinýc h než vozidel jsou krom ě 
dobrovolných dohod a ustanovení o zna čení stanoveny také požadavky na minimální 
účinnost, avšak pouze tam, kde je to oprávn ěné vzhledem k tržním podmínkám. 
Zkušenosti s evropským pr ůmyslem vyráb ějícím bílé zboží, který má díky nejlepší 
technologii vyvinuté v souladu s normami sta novujícími minimálními požadavky a díky 
řádnému programu zna čení vedoucí postavení ve sv ětě, ukazují, že z dlouhodobého hlediska 
může mít i náš automobilový pr ůmysl skute čný prosp ěch z požadavk ů na účinnost 
uplatňovaných na jeho domácím trhu, a neutrpí.  
1.2.4. Informování a ochrana spot řebitele 
Tato zelená kniha ur čila nedostatky v informování a ve vzd ělávání spot řebitelů a široké 
veřejnosti. Pro nápravu tohoto stavu se musí uskute čnit mnoho akcí na vnitrostátní, regionální 
i místní úrovni. EU tyto iniciativy podporuje, nap říklad formou programu ManagEnergy. 
Program ManagEnergy podporuje ú častníky na místní a regionální úrovni, kte ří pracují 
v oblasti obnovitelných zdroj ů energie a poptávky po energii. 
V současné době byla nap říč EU, zem ěmi EHP a kandidátskými zem ěmi EU zahájena široká 
veřejná kampa ň na zvýšení pov ědomí veřejnosti o udržitelné energii: Udržitelná energie 
v Evropě 2005–2008. Je ur čena k tomu, aby zp ůsobila opravdovou zm ěnu v chování hlavních 
dotčených účastníků, a ti se sami zavázali k p řechodu na ú činnou výrobu a spot řebu čisté 
a udržitelné energie na základ ě obnovitelných zdroj ů energie a energetické ú činnosti, a to 
i v oblasti dopravy. Nová kampa ň je financována z evropského programu „Inteligentní 
energie – Evropa“ a má rozpo čet 3,6 milionu EUR.  
Kampaň oslovuje všechna hlavní odv ětví udržitelné energie, která p řispívají ke strategii 
udržitelného rozvoje Spole čenství a prost řednictvím podpory pr ůmyslu, energetických 
 
CS 25   CS agentur, sdružení a spot řebitelských aktivit se snaží usnadnit provád ění právních p ředpisů 
Společenství o udržitelné energii, jako ž i vnitrostátních a místních opat ření20.  
Informování ve řejnosti je prvním cílem, druhým cílem je informování a odborná p říprava 
pracovník ů v odvětví energetiky. Aby architekti mohli p ři návrhu budov dosáhnout úspor 
energie, musejí mít dos tatek znalostí o nejnov ějších technologiích. Toté ž platí pro pracovníky, 
kteří instalují systémy vytáp ění a kteří musejí radit svým zákazník ům. Tyto akce lze zahájit na 
evropské úrovni, avšak zjevn ě je nutné, aby byly p řijaty a provád ěny vnitrostátními, 
regionálními a místními orgány. 
Podle druhé sm ěrnice o elektrické energii musejí členské státy dále zajistit, aby spot řebitelé 
měli prospěch z takzvaných univerzálních služeb; jinými slovy, aby m ěli právo být na svém 
území zásobováni elektrickou energií dané kvality a za p řiměřené, průhledné a snadno 
porovnatelné ceny. Spot řebitelé také musejí mít možnost zm ěnit si dodavatele za 
nediskrimina čních podmínek. Stejná sm ěrnice krom ě toho požaduje, aby elektrárenské 
společnosti informovaly svoje sou časné i potenciální zákazníky o složení energie, kterou mají 
ve svém výrobním portfoliu.  
2. Vnitrostátní úrove ň 
K uskutečnění opatření pro podporu energetické ú činnosti je v mnoha sm ěrech nejvhodn ější 
vnitrostátní úrove ň. Akce vnitrostátních orgán ů posílí snahu Spole čenství, která by sama 
o sobě nebyla dlouhodob ě natolik ú činná. Vnitrostátní orgány by m ěly být podporovány ve 
využívání celé řady opatření, jež mají k dispozici, a to prost řednictvím regulátor ů, lepšího 
řízení dodavatelského řetězce pro elektrickou ener gii, zavedení certifika čního mechanismu 
a optimalizace silni ční dopravy. Je t řeba mít na pam ěti, že v každém členském stát ě lze nalézt 
vynikající p říklady osv ědčených postup ů, které si zaslouží, aby se rozší řily. 
2.1. Regulace sí ťových činností 
Při přenosu elektrické energie se zt ratí až 10 % vyrobené energie (p řibližně 2 % při přenosu, 
8 % v rozvodu). Tato čísla lze v mnoha p řípadech výrazn ě snížit pomocí nákladov ě 
efektivních opat ření. Avšak provozovatelé p řenosové soustavy ani rozvodné spole čnosti 
nemají pobídky k tomu, aby uskute čnili investice nutné k dosažení úspor. Protože zvýšená 
účinnost znamená snížení ztrát, znamenalo by to v obecném p řípadě snížení poplatk ů za 
přenos, a v systému regulovaného p řístupu třetích stran by to pro spole čnost, která 
investovala, znamenalo finan ční ztrátu. Pokud se tedy nevytvo ří regulační systém založený na 
pobídkách – tj. systém, v n ěmž si provozovatelé p řenosové soustavy a rozvodné spole čnosti 
budou moci ponechat p říslušný podíl z čistého zisku dosaženého zvýšením ú činnosti – není 
pravděpodobné, že se pot řebné investice uskute ční.  
Provozovatelé p řenosové soustavy mohou zahrnout svoje postupy řízení ztrát (opat ření na 
průhlednost informací a podmínky pro náhrady za nákup energie) do svého programu shody 
vytvořeného ve smyslu sm ěrnice 2003/54/ES. Skupina evropských regulátor ů plynu 
                                                 
20 Kampa ň bude podporovat propaga ční činnosti hlavních ú častníků, jako jsou vlády členských stát ů, 
regiony, obce, energetické agentury, výrobci energie, ale také spole čnosti poskytující energetické 
služby, podniky ve řejných služeb, pr ůmyslové výrobní závody, investo ři ve stavebnictví, zem ědělský 
a lesní pr ůmysl, spot řebitelská, pr ůmyslová a zem ědělská sdružení, finan ční instituce, domácí 
a zahraniční obchodní asociace, nevládní or ganizace a instituce pro spolupráci p ři vývoji. 
V budoucnosti by m ěly být zahájeny i další iniciativy tohoto druhu. 
 
CS 26   CS a elektrické energie by mohla být vyzvána , aby navrhla pokyny pro správné postupy pro 
regulaci tarif ů za přenos a rozvod a pro energetickou ú činnost. Tyto pokyny by mohly 
vycházet ze zásady, že provozovatelé p řenosové soustavy a rozvodné spole čnosti mají být 
povinni uskute čnit všechny investice, které p řispívají k nižším náklad ům (tj. jejich d ůsledkem 
dojde k čistému snížení tarif ů), a že jim bude povoleno ponechat si rozumný podíl 
z výsledného čistého zisku. Krom ě toho se skupina sí ťových regulátor ů a jiní dot čení 
účastníci mohou zabývat možností zavedení  systému certifikace energetické ú činnosti. 
2.2. Regulace dodavatelských činností 
Komise v prosinci roku 2003 navrhla sm ěrnici o koncové energetické ú činnosti 
a o energetických službách. Tato sm ěrnice bude ukládat dodavatel ům energie a rozvodným 
společnostem, aby spot řebitelům nenabízeli pouze elektrickou energii, plyn nebo ropné 
produkty, ale aby rozší řili svoji nabídku také v tom smyslu, aby spot řebitelům dali možnost 
zvolit si energetické služby. To by zahrnovalo celistvý balí ček, jako nap říklad tepelné 
a světelné pohodlí, výrobu tepl é vody v budovách, dopravu atd.  Cenová konkurence mezi 
dodavateli energetických služeb po vede ke snížení energie spot řebované t ěmito službami, 
protože cena energie by normáln ě tvořila velkou část (někdy nejdůležitější) celkové ceny 
za službu. Nabídka komplexní služby tohot o druhu umožní tržním silám hrát d ůležitou úlohu 
při zvyšování energetické ú činnosti v míst ě dodávky energetických služeb. 
Mohla by se p řezkoumat sou časná cenová struktur a energetických produkt ů, protože nepobízí 
spotřebitele k rozumn ějšímu užívání. Nám ětem ke zvážení m ůže být také podpora nižší 
spotřeby v období špi ček a v období nepokryté poptávky. To by znamenalo, že reguláto ři na 
vnitrostátní úrovni budou podporovat systémy m ěření, které umožní uživatel ům, aby mohli 
být informováni o své okamžité spot řebě v reálném čase.  
2.3. Výroba elektrické energie 
Toto odv ětví má vzhledem k úrovni  „plýtvání“ energií p ři výrobě elektrické energie činící 
66 % velké možnosti. Pokud se používá b ěžná technologie, p řemění se na elektrickou energii 
pouze 25 až 60 % použitého paliva. V porovnání  se starými turbínami na pevná paliva, 
z nichž některé byly uvedeny do provozu v 50. lé tech minulého století, pat ří mezi v sou časné 
době nejúčinnější dostupné systémy kombinované paroplynové turbíny („CCGT“). 
Evropskému systému výroby elektrické energie p řinesla v souvislosti s ú činností paliva 
významné p řínosy liberalizace a p řísné normy pro emise. Z trhu zmizelo mnoho starých 
a nadbyte čných elektráren a ve v ětšině případů je přednostně nahradila ú činnější technologie 
CCGT (její ú činnost se pohybuje mezi 50 a 60 %).  
Asociace Eurelectric, což je evropská  asociace zastupující elektrárenský pr ůmysl, předpovídá, 
že při předpokládaném r ůstu 1,5 % ro čně se pro výrobu elektrické  energie musí do roku 2030 
instalovat v zemích EU-15 p řibližně 520 GW nové kapacity. To znamená obrovské investi ční 
náklady v řádu miliard EUR. 
Proto má EU jedine čnou příležitost, jak v rámci svých kapacit pro výrobu elektrické energie 
zásadně zvýšit účinnost využití paliva. Evropský systém obchodování s emisemi je ú činný 
prostředek k podnícení výrobc ů elektrické energie, aby p ři co nejefektivn ěji vynaložených 
nákladech snížili emise a zvýšili ú činnost. Komise plánuje p řezkoumání tohoto systému 
v polovin ě roku 2006. Sestavením národního aloka čního plánu a vytvo řením celkového 
 
CS 27   CS nedostatku na trhu mohou členské státy nadále využívat systém obchodování s emisemi (EU 
ETS) jako nástroj k podnícení ú činnější výroby energie. 
V souvislosti s tvorbou ak čního plánu pro energetickou ú činnost na rok 2006 se budou muset 
pečlivě uvážit některé závažné otázky: 
- Zajištění, aby se pro výrobu elektrické energie v Evrop ě používala pouze 
nejúčinnější (CCGT) technologie . Nejúčinnější technologie v sou časné dob ě 
dostupná má výt ěžnost tém ěř 60 % a vyrábí ji p řevážně evropské spole čnosti. Avšak 
i konkurenti z jiných částí světa nyní nabízejí technologii CCGT, s nižšími 
počátečními investi čními náklady, avšak s výrazn ě nižší účinnosti paliva, která se 
pohybuje kolem 40 %. Je nutno uvážit, jaké ak ce lze podniknout, aby se zajistilo, že 
naše výroba v EU bude vysoce energeticky ú činná. 
- Podpora distribuované výroby elektrické energie.  Nejvyšší ztráty 
v dodavatelském řetězci elektrické energie (výroba – p řenos, rozvod – dodávka) 
představuje nevyužité teplo, které uniká ve form ě páry, většinou ohřevem vody nutné 
pro chlazení p ři výrobním procesu. Dodavatelský řetězec je stále velkou m ěrou 
charakterizován centrální výr obou elektrické energie ve  velkých elektrárnách, po 
kterém následuje nákladný p řenos elektrické energie kabely ke kone čným 
spotřebitelům. Při tomto p řenosu vznikají další ztráty, zejména v rozvodech. Takže 
centrální výroba elektr ické energie má výhody v podob ě úspor z rozsahu, ale také 
plýtvá energií. 
Nynější potřeby investic v oblasti výroby el ektrické energie by mohly být 
pro Evropu výhodné, pokud by se využila možnost usnadnit p řesun výroby elektrické 
energie z velkých elektráren do čistších a ú činnějších distribuovaných elektráren a do 
výroby v míst ě odběru. Distribuovaná výroba se také  obvykle nachází mnohem blíže 
využitelným odbytištím pro teplo, které se p ři konvenční výrobě ztratí, takže se zvýší 
možnost dalšího využití tepla, což výrazn ě zvýší účinnost využití paliva. Tato zm ěna 
bude postupný proces, který m ůže být na vnitrostátní úrovni usnadn ěn použitím 
správných pobídek pro pr ůmysl.  
Druhá sm ěrnice o elektrické energii, 2003/54/ES, již obsahuje pobídky pro členské 
státy a pro vnitrostátní regula ční orgány, aby podporovaly distribuovanou výrobu 
s uvážením jejích výhod pro p řenosové a rozvodné sít ě ve form ě dlouhodobého 
zamezení investi čním náklad ům. Členské státy musejí dále zajistit, aby povolovací 
řízení pro tento typ výroby brala v úvahu jeho malý rozsah a tedy jeho možný 
omezený dopad. Proto je žádoucí zjednodušení a snížení regula čního zatížení 
povolovacích řízení pro distribuovanou výrobu: to musejí za jistit státní orgány, 
regulátoři a místní a regionální orgány. Komise se postará o to, aby se dodržovala 
opatření stanovená sm ěrnicí. V každém p řípadě je pro soulad s pravidly Spole čenství 
o svobod ě usazování a o poskytování služeb nezbytné, aby povolovací řízení pro 
výrobu energie byla založena na kritériích nediskriminace, jež budou v čas oznámena 
příslušným podnik ům, čímž se zajistí, že volnost daná vnitrostátním orgán ům nebude 
svévolně zneužita. Podstata a obsah závazk ů veřejných služeb, které mají být 
uloženy systémem správních povolovacích řízení, musejí být dot čeným podnik ům 
jasně a předem oznámeny. V p řípadě, kdy je omezen po čet vydávaných povolení 
k provádění určité činnosti, nesmí být platnost takového povolení kratší než doba 
nutná pro odpis investic a p řiměřenou návratnost kapitálu. Každá osoba dot čená 
 
CS 28   CS omezujícím opat řením založeným na takové odchyl ce musí mít také možnost 
odvolání. 
- Kogenerace  také p ředstavuje významný potenciál pro zvýšení ú činnosti. 
K dnešnímu dni se v EU touto technologií vyrobí p řibližně jen 13 % spot řebované 
elektrické energie. Členské státy musejí sm ěrnici, která podporuje používání vysoce 
účinné kogenerace, provést do února roku 2006. Musejí zajistit, aby se tato 
technologie využila co nejlépe. Krom ě toho mohou podnítit další pokrok ve vývoji 
technologie pro kogeneraci ne jen z hlediska energetické ú činnosti 
a přizpůsobitelnosti paliva, ale také s cílem snížit náklady na výstavbu. Členské státy 
mohou také dále zkoumat a vyvíjet technol ogie pro kogeneraci, které mohou zvýšit 
využívání obnovitelných zdroj ů.  
- V ětšina z 25 členských stát ů EU má systém oblastního vytáp ění, a zejména v nových 
členských státech ve st řední Evrop ě s ekonomikami v transforma čním procesu je to 
velmi běžný způsob zásobování teplem, p ředevším pro domácnosti. Oblastní systém 
vytápění, pokud je dob ře řízen, může být příznivý k životnímu prost ředí. Odhaduje 
se, že jenom stávající systémy oblastního vytáp ění a kogenera ční zařízení, včetně 
průmyslově nasazených, mohou uspo řit 3–4 % primární spot řeby energie 
v porovnání s odd ělenou výrobou. 
Hlavním problémem, který se musí vy řešit, je však to, jak financovat modernizaci 
starých systém ů. Za tím ú čelem se musejí zmobilizovat finan ční instituce, jako je 
Evropská investi ční banka, aby bylo možno financovat opat ření na zlepšení 
energetické ú činnosti systém ů oblastního vytáp ění. Konečně je také nutno stanovit, 
jak se má podporovat zvýšení výt ěžnosti energie v tepelných elektrárnách 
spalujících uhlí nad 50 % v co nejkratší dob ě. Významnou roli bude 
pravděpodobně hrát výzkum podporovaný Spole čenstvím. 
2.4. Bílé certifikáty – tržní nástroj 
Politika založená na pobídkách má tu nevýhodu, že ne vždy nasm ěruje tržní síly 
k nejvýhodn ějším řešením z hlediska vynaložených náklad ů. Systémy bílých certifikát ů byly 
částečně zavedeny v Itálii a ve Spojeném království, p řipravují se ve Francii a uvažuje se 
o nich v Nizozemsku. Jsou to systém y, kdy jsou dodavatelé nebo distributo ři povinni p řijmout 
opatření pro energetickou ú činnost u kone čných uživatel ů. Certifikáty potvrzují uspo řené 
množství a udávají množství  energie i životnost. Takové certifikáty mohou být v zásad ě 
předmětem vým ěn a obchodu. Pokud smluvní strany nemohou dodat p řidělený podíl 
certifikátů, může na nich být požadováno, aby uhradily penále, které m ůže být vyšší než 
odhadovaná tržní cena. 
Modelování provedené v rámci projektu S AVE „Bílá a zelená“ ukázalo, že zavedením tohoto 
systému do terciálního sektor u a do sektoru služeb m ůže být dosaženo úspor až 15 % p ři 
nulových nákladech a že pokud se vezmou v úvahu „vedlejší ú činky“, jako nap říklad 
následky na životní prost ředí, mohou se tyto úspory zvýšit až na 35 %. Komise v sou časné 
době připravuje vytvo ření možného režimu bílých certifikát ů pro celou EU, aby se tím 
umožnilo skute čné obchodování s energetickou ú činností mezi členskými státy. P ředpokládá 
se, že za tímto ú čelem se podle sou časného návrhu sm ěrnice o koncové energetické ú činnosti 
a o energetických službách vyvine m ěřicí systém. 
 
CS 29   CS 3. Pr ůmysl 
Průmysl se již vydal sm ěrem k energetické ú činnosti. Krom ě toho se o čekává, že pr ůmysl, 
poháněný ekonomickými pobídkami, bude dále provád ět významná zlepšení svých postup ů 
a používaných stroj ů (elektromotory, kompresory atd.).  Evropské a vnitrostátní právní 
předpisy mají dopad na spot řebu energie v pr ůmyslu a v této souvislosti musí pr ůmysl 
samotný p řijmout nutná opat ření pro dodržení limit ů emisí skleníkových plyn ů uvedených 
v národních aloka čních plánech, jak to p ředpokládá sm ěrnice pro obchodování s emisemi. 
V tomto ohledu je nezbytným  nástrojem energetická ú činnost. Krom ě toho Komise práv ě 
připravuje všeobecné dokumenty BREF21 o energetické ú činnosti v souvislosti se sm ěrnicí 
IPPC22, které poskytnou informace, jež mohou být použity pro tvorbu osv ědčených postup ů 
pro energetické systémy používané v celé řadě průmyslových proces ů (motorové systémy, 
čerpací systémy, p řístupy k energetické ú činnosti atd.). 
V průmyslových odv ětvích již bylo uzav řeno velké množství dobrovolných dohod (nap říklad 
v papírenském pr ůmyslu, v zahradnictví a v chemickém pr ůmyslu). Takové dobrovolné 
dohody posilují opat ření v oblasti energetické ú činnosti. Z p říkladů lze uvést: 
• Spojené království: „Závazek o energetické ú činnosti“ (2002–2005) ukládá dodavatel ům 
elektrické energie a pl ynu povinnost dosáhnout cíl ů v oblasti zavád ění opatření pro 
energetickou ú činnost v domácnostech. Tento program se ukázal jako mimo řádně efektivní 
vzhledem k vynaloženým náklad ům při snižování spot řeby energie a byl prodloužen z roku 
2005 až do roku 2008. 
• Nizozemsko: díky trad ici dobrovolných dohod s pr ůmyslem se ekonomika v Nizozemsku 
stala jednou z nejvýkonn ějších na sv ětě, pokud jde o energetickou ú činnost. V červenci 
roku 1999 podepsala nizozemská vláda dohodu s pr ůmyslem o porovnávání energetické 
účinnosti23. Na oplátku za závazek pr ůmyslu dosáhnout absolutní špi čky 
v oblasti energetické ú činnosti do roku 2012 p řislíbila vláda nezavád ět další vnitrostátní 
opatření v oblasti energetické ú činnosti. První p řezkum opat ření přijatých a plánovaných 
těmito spole čnosti ukázal, že v roce 2012 se uspo ří 82 000 TJ (2 Mtoe), což p ředstavuje 
přibližně 5,7 milionu tun emisí CO 2. 
Ke zvýšení energetické ú činnosti mohou p řispět i dva dobrovolné ekologické programy, 
systém Spole čenství pro ud ělování ekozna čky24 a systém řízení podnik ů a auditu z hlediska 
ochrany životního prost ředí (EMAS)25. Ekozna čka může být ud ělena spot řebitelským 
výrobkům pod podmínkou, že spl ňují řadu ekologických kritérií, s uvážením celého životního 
cyklu výrobku. Sou částí těchto kritérií jsou i požadavky na energetickou ú činnost, zejména 
u skupin výrobk ů jako jsou turistické ubytovny a kempy. 
Podle EMAS se musí organizace zabývat trva lým zlepšováním svého vlivu na životní 
prostředí. I zde je sou částí takového zlepšování energetická ú činnost, která musí být řešena 
                                                 
21 BAT (Best available technology ) Reference Documents – referen ční dokumenty o nejlépe dostupné 
technologii. 
22 Sm ěrnice 96/61/ES o integrované prevenci a omezování zne čištění. 
23 Dohodu podepsaly spole čnosti, které zastupovaly p řibližně 90 % poptávky po energii ze strany 
průmyslu. 
24 Na řízení (ES) č. 1980/2000. 
25 Na řízení (ES) č. 761/2001. 
 
CS 30   CS v rámci p řezkoumání stavu životního prost ředí a v prohlášeních o stavu životního prost ředí, 
která se mají podle systému provád ět. 
4. Doprava 
4.1. Organizace řízení letecké dopravy 
Ambiciózní plán reorganizace evropského vzdušného prostoru byl zahájen v rámci iniciativy 
„Jednotné evropské nebe“. Ta zajiš ťuje především vytvo ření jednoho celoevropského systému 
řízení letového provozu. Tento projekt, který podnítí velkou pr ůmyslovou iniciativu známou 
jako „SESAME“, povede ke zna čným úsporám (p řibližně 6 až 12 %) leteckého paliva, a to 
pouhým snížením p řeplnění vzdušného prostoru nad evropskými letišti. 
4.2. Optimalizace řízení dopravy 
Vyvíjí se inteligentní dopravní systémy, jako jsou naviga ční systémy, poplatky za vjezd do 
přeplněných městských center a kooperativní systémy pro podporu řízení, které mohou zvýšit 
bezpečnost a energetickou ú činnost a zlepšit chování řidičů. Zejména využití družicového 
navigačního systému v rámci programu „GALILEO“ otev ře do roku 2008 dve ře nové 
generaci aplikací a služeb v r ůzných oblastech. Znamenitým uživatelem tohoto rádiového 
družicového naviga čního systému bude doprava. Družicový naviga ční systém nabídne 
spolehlivé a p řesné systémy pro ur čení polohy vozidel a umožní vývoj informa čních systém ů 
pro uživatele pozemních komunikací a pro podporu řízení. V letecké doprav ě bude pomáhat 
při různých fázích letu. V oblasti námo řnictví bude systém používán na volném mo ři i pro 
pobřežní navigaci. Vývoj družicového naviga čního systému tedy díky optimalizaci provozu 
silniční, letecké, námo řní a železni ční dopravy pom ůže rozvoji udržitelné dopravy. 
Odstraněním omezení nasycení infrastruktury sníží p řemrštěné náklady zp ůsobené 
dopravními zácpami, pom ůže snížit spot řebu energie a podpo ří lepší ochranu životního 
prostředí.  
Dalším opat řením, které m ůže přispět k výrazným úsporám energie, je podpora intermodality. 
Řadou opat ření byly podpo řeny alternativy k silni ční doprav ě, zejména vytvo řením programu 
Společenství – MARCO POLO – ur čeného ke stimulaci alternativních řešení: železni ční 
dopravy, vnitrozemské navigace a námo řní navigace na krátké vzdálenosti. Komise v červnu 
roku 2004 navrhla pro tento program v rámci finan čních výhled ů na období rok ů 2007–2013 
rozpočet ve výši 740 milion ů EUR. Z tohoto programu již čerpala řada průmyslových 
projektů: projekt „Kombiverkehr“, který sloužil k zavedení multimodální železni ční 
a trajektové p řepravy mezi Itálií a Švédskem, „Lokomotiv“, který propojil N ěmecko a Itálii 
intermodální železni ční tratí provozova nou soukromými železni čními spole čnostmi, „Oy 
Langh Ship“, který zavedl intermodální službu kombinující námo řní, železni ční a říční 
dopravu mezi Finskem a st řední Evropou, atd.  
4.3. Rozvoj trhu pro čistá vozidla 
Výzkumné programy spole čenství investovaly velké finan ční částky do vývoje elektrických 
vozidel, do zkoušek provozu vozidel na alternat ivní paliva, jako je zemní plyn, ale také do 
dosažení pokroku ve výzkumu technologií s dlouhodob ější perspektivou, jako jsou palivové 
články a vodíkový pohon. Sedmý rámcový progra m pro výzkum a vývoj bude v této podpo ře 
pokračovat. 
Možné varianty, o kterých se mimo jiné diskut uje v souvislosti s inic iativou CARS 21, jsou: 
 
CS 31   CS • zrušení daní u čistých vozidel, 
• stanovení povinnosti pro orgány ve řejné správy, aby část svého rozpo čtu na nákup nových 
vozidel vynaložily na čisté automobily, jak bylo uvedeno výše, 
• omezení p řístupu do st ředů měst pro vozidla, která zne čišťují ovzduší nebo která mají 
vysokou spot řebu paliva, a to formou mýtného nebo p římých zákaz ů, 
• zvláštní certifikace a technické normy pro čistá vozidla. 
Taková opat ření se mohou ukázat jako ú činnější než přímá podpora pr ůmyslu a mohou p řispět 
k dalšímu technologickému rozvoji evropského pr ůmyslu. A to není v globalizující se 
ekonomice malý p řínos. 
4.4. Zpoplatn ění infrastruktury s cílem vyvolat zm ěny v chování 
Polovina paliva v silni ční doprav ě se spálí v zastav ěných oblastech, p řestože ve skute čnosti je 
polovina všech jízd v t ěchto oblastech kratší než p ět kilometr ů.  
Unie již nastoupila politiku poplatk ů za používání transevropské silni ční sítě těžkými 
nákladními automobily. Budoucí techniky pro ur čování polohy pomocí systém ů družicové 
navigace, založené na program u „GALILEO“, umožní snadn ější zavedení systém ů mýtného, 
aniž by docházelo k vytvá ření dlouhých front na vstupních bodech zpoplatn ěných úsek ů. 
Směrnice Spole čenství o kvalit ě ovzduší ukládá nejvíce zne čištěným městským aglomeracím 
povinnost vypracovat plány pro boj se zne čištěním. Ve v ětšině případů to znamenalo bu ď 
zásadně omezit zne čišťující dopravu v centrech m ěst, nebo zavést poplatky, které jsou 
dostatečně odstupňované podle úrovní emisí nebo podle spot řeby jednotlivých vozidel. 
V období konzultací následujícím po p řijetí této zelené knihy je nutno zvážit otázku 
potřebnosti a ú činnosti takových systém ů. 
Zkušenosti z Londýna po zavedení poplatk ů za vjezd do centra („congestion charging“) v roce 
2003 jsou takové, že ve zpoplatn ěné oblasti se snížila spot řeba paliva o 20 % a množství emisí 
CO 2 o 19 %. M ěsto Madrid zavedlo na dvacetikilo metrovém úseku dálnice A6 na p říjezdu do 
města systém rychlého pr ůjezdu autobus ů a vozidel s nejmén ě dvěma cestujícími. Komise se 
prostřednictvím svého programu inteligentn í energie snaží p odporovat tyto osv ědčené postupy 
v širším m ěřítku.  
Je však třeba poznamenat, že vým ěna osvědčených postup ů je spíše omezená. Je otázkou, zda 
a jak lze tyto dobré p říklady osv ědčených postup ů zobecnit a rozší řit do celé EU.  
4.5. Pneumatiky 
Tření mezi pneumatikou a povrchem vozovky se podílí na spot řebě paliva až z 20 %. Řádně 
pracující pneumatiky mohou spot řebu snížit o 5 % a prodej takových pneumatik musí být 
podporován nejen u nových automobil ů, ale také p ři výměně opotřebovaných pneumatik. 
Nižší spot řeby se dosáhne i lepší kontrol ou tlaku v pneumatikách. Odhady uvád ějí, že 45 % až 
70 % vozidel jezdí s nejmén ě jednou podhušt ěnou pneumatikou, což znamená spot řebu vyšší 
o 4 %, nemluv ě o vyšším nebezpe čí nehody. Takže pro č neuvažovat o vývoji systém ů, které 
by přiměly servisní dílny lépe informovat řidiče a pomáhat jim, pokud jde o kontroly 
 
CS 32   CS pneumatik? Jinou možností je uvažovat o dobrovolné dohod ě s průmyslem o instalaci 
ukazatelů tlaku v pneumatikách na palubní desky automobil ů. 
Kromě významných zisk ů, kterých by se dosáhlo p ři používání správných pneumatik 
nahuštěných na správný tlak, m ůže průměrný řidič snadno ušet řit 100 EUR ro čně za 
palivo, pokud bude jezdit ekologi čtěji26.  
4.6. Letectví 
Komise má v plánu brzy zve řejnit sdělení o letectví a zm ěnách klimatu. Sd ělení se zam ěří 
zejména na používání ekonomických nástroj ů (jako je zdan ění paliva, poplatky za emise nebo 
obchodování s emisemi), které by m ěly prosazovat energetickou ú činnost a snížení emisí 
skleníkových plyn ů v tomto odv ětví. 
5. Regionální a místní úrove ň 
Mnoho opat ření lze učinit na regionální a místní úrovní, blízko ob čanům. Akce pro zvýšení 
energetické ú činnosti povedou ke všem potenciálním p řínosům pouze, pokud činnosti na 
úrovni Spole čenství a na vnitrostátní úrovni mají od ezvu na místní úrovni. EU již v této 
oblasti podnikla mnoho iniciativ. P říkladem je program CIVITAS, zahájený v roce 2000, 
který pomohl 36 evropským m ěstům s projektem m ěstské mobility. Byly zahájeny i podp ůrné 
programy pro podporu ve řejných a soukromých investic do hospodárného využívání energie 
(pilotní akce, vytvo ření místních sítí agentu r, atd.). Nedávno Unie p řijala nový program, 
nazývaný „Inteligentní energie – Evropa“, který soust ředí všechny tyto akce pod jednu 
střechu a tak posiluje jejich vzájemné synergie. 
Zvláštní akce v oblasti energetické ú činnosti, které jsou za členěny do provozních rozvojových 
programů politiky soudržnosti EU, zejména v zaostalých regionech, dávají rovn ěž regionům 
silný nástroj, který lze použít pro velkou řadu různých projekt ů. Lze uvést podporu zvyšování 
energetické ú činnosti ve řejných budov, investice do čisté městské dopravy, podporu malých 
a středních podnik ů při zlepšování jejich energetické ú činnosti nebo výzkum a vývoj. Pokud 
se zmobilizuje potenciál pro zvýšení energetické ú činnosti, musí se brát ohled na zvláštní 
ustanovení, plánování, partnerství a řízení v rámci politiky soudržnosti. 
Jak již bylo uvedeno, musí se také  diskutovat o tom, jak nalézt řešení rostoucích problém ů 
způsobených p řeplněním městských center. M ěstskou dopravou se musí zabývat p ředevším 
místní a vnitrostátní orgány, EU musí p řispět k nalezení řešení otázky zhoršování kvality 
života, kterou tento problém vyvolává, a která jde ruku v ruce s opravdu obrovským 
plýtváním energií. Místní orgány mají d ůležitou roli p ři zajišťování a podpo ře udržitelné 
výstavby ve svých m ěstech, zejména v souvisl osti s energeticky ú činnými budovami. A znovu 
je tu věčný problém s financováním. Ur čitě je třeba přijmout regula ční opatření, ale musíme 
být schopni podpo řit je investicemi. V sou časnosti dostupné finan ční produkty, jak je nabízejí 
banky, nejsou z d ůvodu malého rozsahu mnoha projekt ů v oblasti energetické ú činnosti vždy 
vhodné, i když celkové p řínosy takových malých projekt ů jsou významné. 
                                                 
26 IEA “Saving oil in a hurry”, 2005. 
 
CS 33   CS 5.1. Zvláštní finan ční nástroje 
Investice do malých projekt ů v oblasti udržitelné energie v Evrop ě mají obrovský potenciál 
pro prosp ěch všech stran. Často budou velice dob ře proveditelné, zejména pokud se do nich 
začlení prvek zabezpe čení energie a p řínosu pro životní prost ředí. Avšak financování 
takových projekt ů, zejména v mén ě vyvinutých regionech Evropy, pot řebuje „usnadnit“. 
Mohou být vymyšleny finan ční nástroje podle vzoru zú čtovacích st ředisek v jiných odv ětvích. 
Takové nástroje by m ěly obsahovat prost ředky pro p řípravu projekt ů a fondy pro řízení rizik.  
Avšak při daném malém rozsahu a rozptýlenosti projekt ů, které by se m ěly financovat, by 
takové akce m ěly být vždy zahájeny na místní nebo regionální úrovni. 
Může být vhodné, aby se místní a re gionální orgány ujaly vedení p ři sestavení pracovní 
skupiny ú častníků na úrovni EU, jejímiž členy budou finan ční instituce jako je Evropská 
investiční banka a jiné komer ční banky, regionální fondy a zástupci členských stát ů. Tato 
skupina m ůže co nejd říve vypracovat návrh, jak upr avit stávající finan ční mechanismy, v četně 
koncentrované organizace nástroj ů typu zúčtovacího st řediska, přezkoumat možnosti investic 
do malých projekt ů v oblasti udržitelné energie a zvážit zp ůsoby, jak p řekonat překážky pro 
investice, v četně úlohy energetických spole čností, zpětného získání úspor z náklad ů na 
energii, stanovení cen, atd. 
V mnoha členských státech byly velice úsp ěšné fondy na podporu projekt ů na zvýšení 
energetické ú činnosti a je t řeba zvážit, jak se mohou opakovat a zlepšit osv ědčené postupy 
v této oblasti.  
6. Strategie otev řená světu 
Energetická ú činnost je v r ůzných zemích zna čně různá. Nap říklad EU a Japonsko mají 
energetickou ú činnost třikrát až čtyřikrát vyšší než zem ě bývalého Sov ětského svazu 
a Středního východu. 
Energetická ú činnost již tvo ří součást činností EU provád ěných v oblasti mezinárodní 
spolupráce spole čně s jejími partnery, v četně průmyslových partner ů (jako jsou Spojené 
státy), zemí v p řechodném období (jako je Rusko) a rozvojovými zem ěmi (jako jsou Čína 
a Indie). Dále, projekty v oblasti energetické ú činnosti, třebaže mají omezenou velikost, jsou 
součástí portfolia úv ěrů mezinárodních a evropských finan čních institucí. Existuje však velký 
prostor pro t ěsnější a intenzivn ější spolupráci s v ětšinou zemí v oblasti energetické ú činnosti. 
Hlavní důvody pro posílení spolupráce v oblasti energetické ú činnosti se t řetími zem ěmi úzce 
souvisejí s geopolitickými a strategickými zájmy EU a s obchodními p říležitostmi, které 
vznikají z vedoucí úlohy EU v této  oblasti. Evropa se zejména m ůže aktivn ě zapojit 
do přípravy a p řijetí norem v oblasti energetické ú činnosti, které by mohly být mezinárodn ě 
slučitelné. Dalším d ůvodem je možný p říspěvek energetické ú činnosti k ekonomickému 
a sociálnímu rozvoji. 
Současné zvýšení cen ropy upozornilo na dopad  zvýšené poptávky po energii vyplývající 
z rychlého r ůstu spotřeby energie v mnoha zemích, v četně Číny. Vzhledem k nedostatku 
zdrojů energie a omezené volné kapacit ě pro výrobu energie, p ředevším uhlovodík ů, 
je zjevné, že zem ě dovážející energii se stávají stále v ětšími konkurenty, pokud jde o stejné 
zdroje energie, nap říklad v Rusku, na St ředním východ ě a v oblasti Kaspického mo ře.  
 
CS 34   CS Proto je energetická ú činnost předmětem zájmu všech zemí dovážejících energii, v četně Unie, 
a musí být za členěna do jejich globální strategie pro zabezpe čení zásobování energií. 
Pokud jde o klima, zd ůraznilo poslední sd ělení Komise o zm ěnách klimatu význam široké 
účasti jako nezbytného prvku st řednědobé a dlouhodobé strategie. Spolupráce rozvinutých 
a zejména rozvojových zemí by mohla být užite čným nástrojem pro zapojení jednotlivých 
zemí do akcí souvisejících s klimatem, p řičemž přinese místní prosp ěch, například pokud jde 
o kvalitu ovzduší a zabezpe čení energie, což jsou klí čové zájmy pro velké množství 
rozvojových zemí. Protože oblas t energetiky musí pokrýt zna čný podíl cíl ů zaměřených na 
snižování spot řeby energie, závisí zmírn ění globálních zm ěn klimatu p ředevším na zvýšeném 
využívání energetické ú činnosti, obnovitelné energie a jiných technologií pro čistší energie ve 
všech zemích. Vzhledem ke skute čnosti, že EU po první energetické krizi za čátkem 
sedmdesátých let minulého století zaved la soudržné politiky a programy na podporu 
energetické ú činnosti, je nyní výrobní pr ůmysl EU v oblasti energetické ú činnosti v dobré 
pozici, aby využil v ětšinu nových p říležitostí a získal nové trhy v t řetích zemích. Evropský 
průmysl je v pop ředí, pokud jde o technologie, a v celosv ětové konkurenci v oblasti 
energetické ú činnosti zaujímá strategické místo ve v ětšině odvětví, včetně turbín, technologií 
kombinované výroby tepla a elektr ické energie a oblastního vytáp ění, domácích spot řebičů 
a stavebních materiál ů. Obnovené úsilí o mezinárodní podporu energetické ú činnosti m ůže 
hrát klíčovou roli v upevn ění pozice evropského pr ůmyslu jako sv ětového vůdce v této oblasti 
a může přispět k posílení evropského náskoku v odv ětví energetiky.  
Vývozní potenciál energeticky ú činných výrobk ů a služeb nebyl systematicky posuzován, 
avšak očekává se, že obchodní p říležitosti odvozené z v ětšího úsilí v oblasti energetické 
účinnosti nejsou mén ě významné než ty, které souvisejí s obnovitelnou zdroji energií. 
Očekává se nap říklad, že čínský trh se bude rychle rozvíjet na základ ě dlouhodobého 
a střednědobého plánu zachování energie, který se stavila Národní komise pro rozvoj 
a reformy a podle kterého se u obytných a státních budov musí b ěhem 11. p ětiletého plánu 
(2006–10) snížit spot řeba energie na polovinu sou časné úrovn ě. V této souvislosti je t řeba 
uvést, že stavební pr ůmysl EU má vedoucí postavení ve sv ětě v oblasti budov s nízkou 
spotřebou energie a že další aktualizace požadavk ů v EU poskytne nové p říležitosti našemu 
průmyslu v oblasti vývozu tohoto know-how.  
6.1. Za členění energetické ú činnosti do mezinárodní spolupráce 
První částí posílené mezinárodní spolupráce v této oblasti bude práce s pr ůmyslovými 
partnery EU, p ředevším se zem ěmi OECD v rámci Mezinárodní agentury pro en ergii (IEA), 
na vytvoření plánů energetické ú činnosti. Protože rozvojové zem ě jsou nyní schopné p řipojit 
se k provád ěcí dohodě IEA, mohou být podpo řeny v účasti na tomto fóru. 
Toto mezinárodní fórum m ůže být nap říklad výchozím bodem pro zahájení myšlenky 
o věnování větší pozornosti vn ějším účinkům letectví na životní prost ředí.  
Evropská obchodní politika m ůže v oblasti energetické ú činnosti pomáhat nap říklad 
dojednáním p říznivých celních sazeb na zboží v závislosti na jeho energetické ú činnosti. Toto 
navrhla evropská Komise u WTO v únoru roku 200527. Tato politika dále rozvíjí rozvojový 
program z Dohá. V Dohá se minist ři dohodli jednat v zájmu dalšího udržitelného rozvoje 
                                                 
27 WTO, podací číslo TN/TE/W/47 ze dne 17. února 2005. 
 
CS 35   CS o snížení nebo dokonce o zrušení celních a bezcelních p řekážek pro ekologické zboží 
a služby. 
EU také musí obnovit svoje úsilí dosáhnout spole čného porozum ění s průmyslovými t řetími 
zeměmi, především s USA, v tom smyslu, že vážné úsilí o zvýšení celosv ětové energetické 
účinnosti je nevyhnutelné; kladným výchozím  bodem pro takový obnovený dialog EU-USA 
o energetické ú činnosti mohou být doporu čení obsažená v poslední zpráv ě o shodě vydané 
národní komisí USA pro energetickou politiku28, která se d ůrazně zabývá politikami na stran ě 
poptávky.  
6.2. Za členění energetické ú činnosti do politiky sousedství a do spolupráce EU-Rusko 
Druhou částí energetické ú činnosti je, že je také sou částí evropské politiky sousedství. 
Komise zajistí, aby se nadále objevovala v ak čních plánech této politiky.  
Komise mimo to v sou časné dob ě sjednává se zem ěmi jihovýchodní Evropy smlouvu 
o vytvoření energetického spole čenství. Komise také zahájila spolupráci s regiony v oblasti 
Kaspického a St ředozemního mo ře. Potenciál v t ěchto zemích je významný, avšak dosud 
převážně nevyužitý. Tyto zem ě jsou si vědomy skute čnosti, že jejich prudké zvýšení spot řeby 
energie nezp ůsobuje problémy pouze v obl asti životního prost ředí a veřejného zdraví, ale 
bude také p ředstavovat brzdu ekonomického rozvoje, a to spíše d říve než pozd ěji. 
Třetí částí musí být prosazování energetické ú činnosti v procesu spolupráce v oblasti 
energetiky s Ruskem, který byl zahájen v roce 2000.  Rusko si stále více uv ědomuje nutnost 
zlepšit svou energetickou ú činnost. 
6.3. Za členění energetické ú činnosti do politiky rozvoje 
Evropská politika rozvoje je čtvrtým rysem posílené meziná rodní spolupráce. Energetická 
iniciativa EU byla zahájena na sv ětovém summitu o udržitelném rozvoji (WSSD) 
v Johannesburgu v roce 2002 a stanovila politi cký rámec spolupráce EU s rozvojovými 
zeměmi v oblasti energetiky, kde je samoz řejmě energetická ú činnost významným prvkem. 
Nutnost zajistit soudržnost politik EU s cíli rozvoje byla podtržena v nedávném sd ělení 
o soudržnosti politiky rozvoje, ve kt erém byla energie jednou z jedenácti zd ůrazněných 
politik. Rozvojové zem ě jsou se svou pom ěrně slabou ekonomikou mimo řádně zranitelné 
zvyšováním cen za energii. V afrických zemích ležících na jih od Sahary mohou mít rostoucí 
ceny ropy podstatn ě silnější negativní dopad než v zemích OECD. Rozvojové zem ě současně 
často čelí vysokým ztrátám p ři výrobě, přenosu a rozvodu energie a také p ři dopravě a při 
různém koncovém využívání energie. Krom ě toho při vaření a vytáp ění až 95 % obyvatelstva 
závisí na používání tradi ční biomasy, která se používá s nízkou energetickou ú činností 
a způsobuje zdravotní problémy. V ostrovních státech Karibské oblasti a Tichomo ří se vysoká 
cena dovážené ropy ješt ě zvyšuje v d ůsledku malého trhu a velkých p řepravních vzdáleností. 
Potenciál pro zvýšení energetické ú činnosti na podporu ekonomického a sociálního rozvoje je 
v rozvojových zemích významný a v rámci spolupráce s t ěmito zem ěmi se mu musí v ěnovat 
vyšší pozornost.  
                                                 
28 Zpráva „Ending the Energy Stalemate: A Bipartisan  Strategy to Meet Amer ica’s Energy Challenges“. 
 
CS 36   CS Evropská politika rozvoje  může a musí pomoci tomu, aby se tyto skute čnosti braly v úvahu. 
Různé akce mohou podporovat vytvá ření kapacit, zvyšování pov ědomí, rozvoj politik nebo 
zavádění účinných aplikací a koncov ých technologií.  
Konečně evropská politika životního prost ředí musí pomoci p ři rozvoji kapacit pro hodnocení 
účinných projekt ů prováděných v těchto zemích pomocí mechanismu pro řešení zm ěn 
klimatu, jako je mechanismus čistého rozvoje (CDM).  
6.4. Posílení úlohy mezinárodních finan čních institucí 
Nakonec, v rámci páté části musí EU a členské státy pobídnout mezinárodní finan ční 
instituce, aby ve své budoucí finan ční a technické pomoci t řetím zemím v ěnovaly větší 
pozornost opat řením pro zvýšení energetické ú činnosti . Je třeba zkoumat zp ůsoby 
a prostředky, jak mohou mezinárodní finan ční instituce za členit úvahy o energetické ú činnosti 
do všech hlavních investi čních projekt ů. Dobrou p říležitostí, jak na te nto problém upozornit, 
bude nadcházející hodnocení energetické po litiky Evropské banky pro obnovu a rozvoj. 
Skutečnost, že se energetická ú činnost často podporuje p řes mikroprojekty, nesmí být pro tyto 
instituce argumentem pro to, že se samy pln ě neangažují. Musí se rozvinout celosv ětové 
mechanismy poskytování úv ěrů a existuje pot řeba více poskytovat úv ěry přes prostředníky, 
například přes vnitrostátní agentury. 
 
CS 37   CS ZÁVĚR 
Cílem této zelené knihy je ur čit možnosti a otev řít širokou diskusi o tom, jak lze uskute čnit 
nákladově efektivní úspory a zahá jit proces rychlého vytvo ření konkrétního ak čního plánu, do 
kterého by byly zahrnuty akce na úrovni Spole čenství, na vnitrostátní,  regionální, místní 
a mezinárodní úrovni a na úrovni pr ůmyslu a jednotlivých spot řebitelů, aby se zužitkovaly 
zjištěné možné úspory dosažitelné zvýšením energetické ú činnosti.  
Uskutečnění tohoto rámce bude zahrnovat všechny ú častníky. P ředevším jsou to státní, 
regionální a místní orgány ve řejné správy, které musí být podpo řeny místními energetickými 
agenturami, jež se postarají o rozší ření osvědčených postup ů přímo mezi širokou ve řejnost. 
Dalším partnerem, který se musí za ú čelem prosazování této politiky zapojit, je pr ůmysl. 
Energetická ú činnost vytvá ří příležitosti i pro pr ůmysl, který m ůže vyvíjet nové technologie 
určené pro vývoz. Musí se zah ájit diskuse i s finan čními institucemi, aby v budoucnu zvýšily 
svoje investice v oblasti energetické ú činnosti. Mnoho opat ření nebude možné bez investic 
uskutečnit. Musí se navrhnout p ředevším finan ční nástroje, které budou vhodn ější pro menší 
projekty.  
Iniciativa v oblasti energetické ú činnosti má širší d ůsledky, než jen pro samotnou 
energetickou politiku. Tvo ří hlavní p říspěvek ke snížení naší ener getické závislosti na 
třetích zemích, zejména p ři vysokých a nestálých cenách ropy. Tato iniciativa také 
přispěje k dosažení cíl ů lisabonské strategie, která má  znovu nastartovat evropskou 
ekonomiku, a také bojovat proti zm ěnám klimatu.  
Klíčem k podpo ře energetické ú činnosti je poskytnout členským stát ům, region ům, občanům 
a průmyslu pobídky a nástroje pot řebné k tomu, aby se mohlo p řistoupit k nutným akcím a 
investicím s cílem dosáhnout úspor energie s kladným pom ěrem náklad ů a přínosů. Toho lze 
dosáhnout bez snížení pohodlí či životní úrovn ě. Pouze to znamená jednoduchými kroky 
snížit spot řebu a zabránit tak plýtvá ní energií. Na základ ě studií provedených Komisí29 byla 
zpracována následující tabulka, kter á uvádí obecný potenciál pro nákladov ě efektivní úspory 
v různých odv ětvích, kterých lze dosáhnout. I když je  pouze informativní, podává obrázek 
o příležitostech, které se tato zelená kniha snaží využít. 
Potenciální úspory v Mtoe  2020 
Důsledné provád ění přijatých 
opatření 2020 a dále 
Provádění doplňkových opat ření 
Budovy: vytáp ění/klimatizace 
Elektrické spot řebiče  41 
15 70 
35 
Průmysl 16 30 
Doprava  45 90 
Kogenera ční jednotky  40 60 
Ostatní přeměna energie atd.  33 75  
Úspory energie celkem  190 360 
                                                 
29 Viz nap ř. „Scénář klíčových hnacích sil“ evropské energetiky a dopravy, studie spole čnosti Ecofys, aj. 
 
CS 38   CS Tato zelená kniha je tedy výchozím bode m pro zahájení diskuse a podnícení nových 
myšlenek, a ť přijdou z pr ůmyslu, od ve řejných orgán ů, skupin spot řebitelů nebo od 
spotřebitelů samotných. Tento proces konzul tací byl již zahájen. Pro p řípravu této zelené 
knihy byla ustavena skupina odborník ů na vysoké úrovni složená ze zástupc ů všech členských 
států, která se sešla v dubnu roku 2005. S kupina již potvrdila, že proces m ůže být proveden 
pouze tehdy, pokud EU zaujme aktivní p řístup a přijme konkrétní cíle. Krom ě toho Komise 
vytváří fórum pro udržitelnou energii, ve kterém budou nejen zástupci členských stát ů, ale 
také všech zájmových skupin, které musí být považ ovány za partnery, aby se zajistilo, že úsilí 
ke zvýšení energetické ú činnosti bude úsp ěšné.  
Všechny iniciativy, které bude EU zahajovat, musí  být oznámeny a proved eny na vnitrostátní, 
regionální a místní úrovni. Samoz řejmě, že se musí zmobilizovat i samotní spot řebitelé, aby si 
vytvořili a rozšířili zvyky, které více zahrnou energetickou ú činnost do každodenního života. 
Potřebné jsou samoz řejmě myšlenky a nápady, aby se v yužil celý potenciál pro úspory 
energie, ale také dobré metody pro jejich praktické zavedení v celé EU. Pokud bude po 
diskusi o zelené knize rozhodnuto stanovit obecné závazné cíle a zajistit minimální 
harmonizaci, musí se použít takzvaná „metoda Spole čenství“. Na základ ě toho Komise, jež 
má právo iniciativy potvrzené Smlouvou, p ředloží návrhy, které projedná a p řijme Evropský 
parlament a Rada ministr ů. Metoda Spole čenství byla základním kamenem pro úsp ěch EU. 
Energetická ú činnost je navíc za členěna do integrovaných hlavních sm ěrů v rámci 
lisabonského procesu. Proto je sou částí nové ekonomické str uktury vládnutí. Jak bylo 
uvedeno v zelené knize z roku 2000 o zabezpe čení zásobování energií, Komise nyní vznesla 
řadu otázek, aby se stanovila struktura ve řejné debaty a usnadnilo dobré využití výsledk ů. 
Komise v prosinci roku 2005 p ředloží Rad ě ministrů první analýzu výsledk ů veřejné debaty, 
která bude zahájena k této zelené knize o energetické ú činnosti. Zpráva bude dopln ěna 
akčním plánem, který bude obsahovat pr aktické akce, jež budou navrhovány po čínaje 
rokem 2006. 
 
CS 39   CS PŘÍLOHA 1  
Energetická ú činnost: nutnost jednat 
Ve 25 členských státech EU se v sou časné době spotřebuje přibližně 1 725 Mtoe (megatun 
ropného ekvivalentu) energie za  rok. Cena je vysoká: v řádu 500 miliard EUR, neboli více 
než 1000 EUR na osobu za rok . Z těchto 500 miliard EUR p řipadá zhruba polovina na 
obchod EU (p řibližně 240 miliard EUR). Energie je drahá. Za číná také být nedostatková. 
Podle mnoha odborník ů postačí známé zásoby ropy p ři současné spotřebě pouze na 40 rok ů. 
V Evropě se však s velkou částí energie stále plýtvá, a ť již používáním neú činných za řízení 
nebo z důvodu nedostatku pov ědomí uživatel ů energie. To znamená náklady bez p řínosů, bez 
ohledu na to, zda k plýtvání dochází p ři výrobě nebo při spotřebě. Tyto obrovské ztráty 
kapitálu mohou být využity jinak, v četně rozvoje nových energeticky ú činných postup ů, 
technologií a investic. 
Spotřeba energie také nejvíce p řispívá ke zm ěnám klimatu, což je p říčina zvýšených obav 
v nedávných létech. Energie je zdrojem 4/5 (78 %) všech emisí skleníkových plyn ů v EU. 
Odvětví dopravy k tomu p řispívá přibližně jednou třetinou. 
Nákladov ě efektivní úspory energie pro EU zn amenají menší závislost na dovozech ze t řetích 
zemí, větší ohled na životní prost ředí a snížení náklad ů ekonomiky EU v dob ě zaostávání 
konkurenceschopnosti. Snižování energetických pot řeb je proto politickým cílem, který m ůže 
přispět k cílům lisabonské strategie oživen ím evropské ekonomiky a vytvo řením nových 
pracovních p říležitostí. Politika energetické ú činnosti rovn ěž přináší významné úspory ve 
výdajích za energie v domácnostech, a má tedy p římý dopad na každodenní život všech 
evropských ob čanů.  
Úlohou orgán ů veřejné správy, zejmén a EU, je zvýšit pov ědomí jednotlivc ů a jejich 
politických zástupc ů o naléhavosti zvýšení energetické ú činnosti. Je to nezbytné pro životní 
prostředí, pro ekonomiku a pro naše zdraví. 
Zvýšení energetické ú činnosti je široký pojem. V této  knize to znamená zaprvé lepší 
využívání energie prost řednictvím zlepšení energetické ú činnosti, a zadruhé úspory energie 
dosažené zm ěnami v chování. 
• Energetická ú činnost v podstat ě závisí na používaných technologiích. Proto zvýšení 
energetické ú činnosti znamená používání nejlepších technologií pro snížení spot řeby, ať už 
při konečné spotřebě nebo při výrobě energie. To znamená nap říklad nahrazení starého 
domácího kotle novým, který má o t řetinu nižší spot řebu; zavedení systém ů, které omezí 
spotřebu energie v pohotovostním režimu mnoha domácích spot řebičů (TV, elektrické 
trouby, atd.); nebo používání žárovek, které p ři stejné svítivosti spot řebují díky novým 
technologiím mén ě energie. 
• Úspory energie v obecném smyslu také závisejí na zm ěnách v chování spot řebitelů. Tím se 
například rozumí politika vytvá ření přitažlivější veřejné dopravy, čímž se p řesvědčí 
uživatelé osobních automobil ů, aby rad ěji jezdili autobusem nebo vlakem; nebo 
informování obyvatel o tom, jak m ohou snížit tepelné ztráty svých dom ů, zejména 
správným používáním termostat ů. 
 
CS 40   CS Cílem této zelené knihy je otev řít diskusi o tom, jak EU podporuje obecnou politiku pro 
povzbuzení mnohem širšího použí vání nových technologií s cílem zvýšit energetickou 
účinnost a podnítit zm ěny v chování evropských spot řebitelů.  
Pro další zvyšování pote nciálu energetické ú činnosti, který se bude zvyšovat s pokra čujícím 
ekonomickým rozvojem, je životn ě důležitý výzkum. Výzkum a vývoj v oblasti energetické 
účinnosti, který se provádí v rámcových programech a jako sou část programu Inteligentní 
energie – Evropa, tedy dopl ňuje politiku provád ěnou v této oblasti a je zam ěřen na stejné cíle: 
používání menšího množství fos ilních paliv, lepší pracovní p říležitosti vytvo řené v Evropské 
unii a vyšší p řidanou hodnotu pro evropskou ekonomiku. 
1. V evropské spot řebě energie p řevládají fosilní paliva 
Spotřeba energie v zemích EU-25 vzrostla od za čátku 70. let minulého století do roku 2002 
téměř o 40 % – neboli o 1 % ro čně, zatímco HDP se zdvojnásobil a rostl pr ůměrně o 2,4 % 
ročně. Energetická náro čnost, což je pom ěr HDP a spot řeby energie, se proto snížila o t řetinu. 
Avšak od roku 2000 je zlepšení energetické náro čnosti mén ě významné a činilo pouze 1 % za 
dva roky (viz p říloha 3). 
025050075010001250150017502000
1990 2000 2010 2020Mtoe
0255075100
obnovitelné
zdroje
jadernáenergie
zem ní plyn
ropa
tuhá paliva
energetickánáročnostEnergetická náro čnost v r. 1990 = 100Celková spot řeba energie podle paliva a energetická náro čnost
 
Tyto průměrné hodnoty Spole čenství neodrážejí výrazné rozdíly mezi členskými státy, 
způsobené rozdílnou ekono mickou strukturou (nap ř. více nebo mén ě energeticky náro čný 
průmysl), sm ěnným kurzem národních m ěn vůči euru a úrovní energetické ú činnosti, která je 
obecně mnohem lepší v zemích EU-15. 
 
CS 41   CS Následující graf ukazuje velký potenciál pro zlepšení ve v ětšině nových členských stát ů. 
Energetická náro čnost (toe/M€95)-2003
02004006008001000120014001600
DK IE AT IT DE FR SE NL LU UK EU ES BE PT EL CY MT FI SI HU PL LV SK CZ LT EE
 
V následujícím grafu je toto porovnání upraveno tak, aby se zohl ednily rozdíly v kupní síle 
příjmů v členských státech. 
Primární energetická náro čnost přepočtená podle sou časných parit kupní síly (2002) : EU-25=100
050100150200250
MaltaItálie Irsko
DánskoRakouskoPortugalsko
Spojené království
Nizozemsko
Kypr
Francie
Lucembursko
Slovinsko
Polsko
Švédsko
Lotyšsko
FinskoLitva
Belgie
Slovensko
EstonskoEU-25=100
Zdroj : Enerdata 
 
Pokud bude sou časný trend pokra čovat, může se celková pot řeba energie zvýšit do roku 2020 
o 10 %. R ůst poptávky po elektrické energii m ůže také dosáhnout až 1,5 % ro čně. Současná 
 
CS 42   CS spotřeba v EU m ůže během 15 let (2020) dosáhnout až 1 900 Mtoe, v porovnání s 1 725 
Mtoe v roce 200530. 
podle odv ětví
terciální sféra
10%
doprava
20%průmysl
18%ztráty při transfor -
maci apod.
29%domácnosti
17%
neenergetické 
užití
6%Celková spot řeba energie v EU-25 (1 725 Mtoe) v roce 2005 – viz 
příloha 1
 
Poptávka po energii v EU mezitím stále stoupá, zatímco výroba uhlovodík ů se zpomaluje. 
Produkce ropy dosáhla maxima v roce 1999 se 170 Mtoe; do roku 2030 se má snížit na 85 Mtoe
31. Příspěvek obnovitelných zdroj ů energie z ůstává relativn ě malý – 6 % v roce 2000 
a mezi 8 % a 10 % celkové spot řeby v roce 2010 – a vzhledem k o čekávanému poklesu 
výroby jaderné elektrické energie se p ředvídá pokles p řibližně o 240 Mtoe. To znamená, že 
domácí primární výroba by v roce 2030 mohla poklesnout na 660 Mtoe, p řičemž v roce 2005 
stále činí 900 Mtoe. 
2. Přínosy zvýšené energetické ú činnosti pro evropskou ekonomiku 
Neexistence p řesvědčivých akcí pro zvrácení trendu zvyšující se spot řeby energie má také 
negativní dopad na úsi lí EU v souvislosti s lisabonskou strategií , jejímž cílem je, aby se 
ekonomika Unie stala nejkonkurenceschopn ější ekonomikou na sv ětě.  
Vyšší ceny ropy negativn ě dopadají na r ůst HDP. Proto by se menší závislost na rop ě 
okamžitě příznivě projevila na ekonomice. Avšak i nezávisle na vysokých cenách ropy 
existují jasné ekonomické d ůvody pro vytvá ření silného tlaku na ú činnější využívání energie 
v Evropě. V této souvislosti se musí zahájit diskuse o tom, jak podniky a obyvatelé v EU 
mohou dosáhnout finan čního zisku v krátkém, st ředním a dlouhodobém výhledu, nap říklad 
                                                 
30 Tato p ředpověď platí za p ředpokladu, že pr ůměrný růst HDP bude 2,4 % ro čně. 
31 Základní scéná ř pro 25 členských stát ů EU. Scéná ř klíčových hnacích sil evropské energie a dopravy. 
 
CS 43   CS instalací nových energeticky ú činných za řízení nebo modernizací st aveb. Vzhledem k tomu, 
že energetická ú činnost vyžaduje služby a technologi e v oblasti, kde má Evropa sv ětové 
prvenství, znamená navíc ú činná energetická politika, že místo plateb za dovoz uhlovodík ů se 
v EU vytvo ří nové, kvalitní pracovní p říležitosti. 
Podle odhad ů provedených n ěmeckou radou pro udržitelný rozvoj32 by se mohlo vytvo řit 
více než 2000 pracovních míst na plný úvazek  za každý milion tun ropného ekvivalentu, 
který se uspo ří díky opat řením nebo investicím zam ěřeným speciáln ě na zlepšení 
energetické ú činnosti, oproti investicím do výroby energie . To potvrzují i výpo čty 
v dalších studiích vypracovaných na toto téma. Zde je t řeba poznamenat, že do tohoto údaje 
nejsou zapo čtena pracovní místa vytvo řená jako výsledek zvýšeného vývozu evropských 
technologií, avšak jsou do n ěj započteny ztráty pracovních míst z d ůvodu nižší poptávky po 
energii (viz p říloha 5). 
Ekonomický potenciál energetické ú činnosti závisí jednak na te chnologickém rozvoji, jednak 
na současných a p ředpovídaných cenách za energii. Spot řebitelé budou mít prosp ěch 
z opatření na podporu energetické ú činnosti, pokud bude p říznivý pom ěr nákladů a přínosů. 
Ekonomika jako taková m ůže také vyt ěžit z převodu uspo řených zdroj ů do jiných 
ekonomických činností. Ve st ředu pokroku v oblasti energetické ú činnosti je také výzkum, 
který je jedním ze dvou hlavních cíl ů lisabonské strategie pr o revitalizaci evropské 
ekonomiky spolu s vytvá řením nových pracovních míst, což s tím p římo souvisí. 
Evropská unie je navíc je dnou z ekonomických oblastí sv ěta, které jsou díky svému vývozu 
nejmodern ějších technologií v nejlepší pozici, a by mohly pomáhat rozvojovým ekonomikám 
snížit i jejich vlastní energetickou náro čnost a učinit jejich ekonomický r ůst udržiteln ější33.  
3. Využívání energie – p říčina poškozování životního prost ředí 
Růst spotřeby má p římý dopad na zhoršení životního prost ředí a na zm ěny klimatu. Kvalita 
ovzduší je hlavní obavou EU  v oblasti životního prost ředí. Komise v sou časné dob ě 
zpracovává program EU pro čisté ovzduší (CAFE), který odhaluje škodlivé ú činky ozónu 
a především prachových částic na zdraví lidí, na ekosystémy a na zem ědělské plodiny34. Tato 
situace se do roku 2020 zlepší p ředevším provedením sou časných norem pro emise, avšak 
kvalitu ovzduší m ůže výrazn ě zlepšit také vyšší energetická ú činnost tím, že se odstraní 
spalování fosilních paliv. V ekologických modelech35 se odhady ú činků snížené spot řeby 
energie pohybují v řádu tisíců předčasných úmrtí, kterým se zabrání, a v miliardách EUR.  
Spalování fosilních paliv zp ůsobuje emise skleníkových plyn ů. Emise CO 2 mohou, pokud 
budou setrvávat p řevládající trendy, v rámci scéná ře „nic se ned ěje“ do roku 2030 p řekročit 
hodnoty z roku 1990 o 14 %. P ři současném tempu zvyšování spot řeby energie m ůže být od 
roku 2012 nap ětí mezi naší strukturou poptávky po ener gii – z 80 % založen é na fosilních 
palivech – a úsilím pokro čit v oblasti udržitelného životního prost ředí vnímáno mnohem 
silněji. 
                                                 
32 Rada pro udržitelný rozvoj, 2003, http://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/  
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf 
33 UNDP, World En ergy Assessment 2000 a aktualizace z roku 2004, h ttp://www.undp.org/energy 
34 Nap říklad v roce 2000 byly v EU  ztraceny 3 miliony rok ů života v d ůsledku koncentrace prachových 
částic ve vzduchu, který dýcháme. To odpovídá p řibližně 288 000 p ředčasných úmrtí. 
35 Studie provedená pro ú čely programu CAFE. 
 
CS 44   CS Komise v posledním sd ělení o zm ěnách klimatu36 došla k záv ěru, že 50 % budoucího snížení 
emisí skleníkových plyn ů bude dosaženo zvýšením energetické ú činnosti.  
Všechny členské státy se zavázaly rozvíjet formy energie, které nevypoušt ějí skleníkové 
plyny: „zelenou“ elektrickou ener gii, biopaliva, atd. Také již vypracovaly plány úspory 
energie v ur čitých odv ětvích. Avšak Evropa stále neprokázala svou schopnost omezit 
současné trendy nebo svoje kapacity, aby se zvrátil spirálovitý r ůst spotřeby energie.  
4. Mezinárodní odezva 
Energetické zájmy byly dlouhou dobu pouze záležitostí uspokoj ení poptávky prost řednictvím 
politik na stran ě nabídky. Teprve v roce 2000 p ředložila Evropská komise v zelené knize 
o zabezpe čení zásobování energií jasnou strategii založenou na řízení poptávky. Uvedená 
zelená kniha navrhla jasnou stra tegii zakotvenou v poptávce. Dosp ěla k závěru, že na stran ě 
nabídky energie má EU p říliš malý manévrovací prostor a že m ůže jednat v oblasti poptávky 
po energii. Komise tedy zahájila první sérii regula čních úkon ů v oblasti energetické ú činnosti, 
zejména p ředložila sm ěrnici o energetické ú činnosti budov a sm ěrnici o kogeneraci. 
Totéž lze říci o mezinárodních mezivládních organi zacích, jako je Meziná rodní agentura pro 
energii (IEA), která díky rekordním cenám ropy za čala v poslední dob ě považovat 
energetickou ú činnost za prioritu. Na bilateráln í úrovni se mezi výrobními a spot řebitelskými 
zeměmi neuskute čnily žádné řádné rozhovory o energii. Takový strukturovaný a trvalý dialog 
by umožnil zavedení alespo ň minimální pr ůhlednosti trhu a p řispěl by ke stabilit ě cen. Tyto 
mezery v energetické politice Unie postupn ě umožní p řekonat partnerství s Ruskem uzav řené 
v roce 2000 a nadcházející obnovení dialogu s OPEC. 
Toto nové pov ědomí je také posilováno silným ekonomickým r ůstem v některých zemích – 
Číně, Brazílii, Indii – který zp ůsobil dramatické zvýšení spot řeby energie. Je však t řeba uvést, 
že tyto zem ě jsou si v ědomy skute čnosti, že musí snížit svoji energetickou náro čnost, už jen 
proto, že takový r ůst spotřeby energie m ůže ohrozit jejich hospodá řství. 
Kromě toho také chybí strukt urovaný dialog mezi spot řebitelskými zem ěmi, který by mohl 
vést k vytvo ření strategie založené na poptávce na celosv ětové úrovni a pomohl by jim stát se 
méně závislými na fosilních palivech, čímž by se snížil negativní dopad jejich spot řeby 
na životní prost ředí. 
Následující graf ukazuje velké rozdíly v energetické náro čnosti mezi velkými oblastmi 
spotřeby v roce 200337: 
                                                 
36 KOM (2005) 35. Sd ělení klade d ůraz na zvýšení energetické ú činnosti, aby se dosáhlo takových úrovní 
emisí skleníkových plyn ů, které jsou slu čitelné s udržením klimatu. Odhaduje se, že 50 % z pot řebného 
snížení – tj. dosažení koncentrace 550 ppm t ěchto plyn ů v ovzduší – m ůže být dosaženo vyšší 
energetickou ú činností. 
37 Ačkoliv jiné regiony s menší energetickou ú činností jsou v sou časnosti konkurenceschopn ější než EU, 
není to d ůvod, pro č by EU nem ěla zvýšit svoji energetickou ú činnost a tím svoji vlastní 
konkurenceschopnost. 
 
CS 45   CS Energetická náro čnost v r. 2003 (toe/M€1995)
0200400600800100012001400160018002000
Japonsko EU-25 USA Čína Rusko
 
V následujícím grafu je toto srovnání upraveno, aby zohlednilo rozdíly v kupní síle p říjmů 
v těchto ekonomických oblastech. 
Energetická náro čnost v r.2003 (toe/M€1995HDP)
(HDP upraven podle parity kupní síly)
0100200300400500600700800900
Japonsko EU-25 USA Čína Rusko
 
Zdroj: Enerdata  
5. Otev ření diskuse o ambiciózních cílech EU 
Bez aktivních opat ření k zabrán ění dalšímu posunu spot řeby energie se všechny tyto starosti 
spojené se zabezpe čením zásobování, evropskou konkurenceschopností, zm ěnami klimatu 
a znečištěním atmosféry budou jen zhoršovat. EU nem ůže dovolit, aby se takové negativní 
předpovědi staly skute čností.  
 
CS 46   CS Tato zelená kniha po čítá s tím, že bude zahájena debata o tom, jak m ůže EU dosáhnout 
snížení spot řeby energie o 20 % v porovnání s p ředpovědí na rok 2020, a to efektivn ě 
vzhledem k vynaloženým náklad ům. 
S dnešní pokro čilou technologií je ur čitě možné uspo řit přibližně 20 % spot řeby energie 
členských stát ů EU. V sou časné době činí celková spot řeba přibližně 1 725 Mtoe. Odhady 
naznačují, že pokud bude pokra čovat současný vývoj, dosáhne spot řeba v roce 2020 p řibližně 
1 900 Mtoe. Cílem tedy je, díky úsporám  energie ve výši 20 %, dosáhnout úrovn ě spotřeby 
energie z roku 1990, tj.1 520 Mtoe.  
To by znamenalo, že d ůsledné provád ění všech opat ření přijatých po roce 2001, nap říklad 
směrnic o energetické ú činnosti budov a o kombinované výrob ě tepla a elektrické energie, by 
spolu s novými opat řeními mohlo vést k pr ůměrným ročním úsporám 1,5 %, což by umožnilo, 
aby se spot řeba ve 25 členských zemích EU vrátila na úrove ň roku 199038.  
                                                 
38 Vypo čteno na základ ě stávajících p ředpokladů o vývoji HDP v EU, které nazna čují roční růst 2,4 %, viz 
„Scénář klíčových hnacích sil evropské energetiky a dopravy“, Evropská komise, 2004. 
 
CS 47   CS PŘÍLOHA 2  
Úspory ve spot řebě elektrické energie a trendy v do mácnostech v EU-15 (zdroje: Wai 
2004, Kem 2004)39 
 Úspory elektrické 
energie dosažené 
v období 1992–
2003 
 
[TWh/rok]  Spotřeba v roce 
2003 
 
[TWh/rok]  Spotřeba v roce 
2010 
(se současnými 
politikami) 
 
[TWh/rok]  S potřeba v roce 
2010 
Dostupný 
potenciál do r. 
2010 (s dalšími 
politikami) 
[TWh/rok]  
Pračky 10-11 26 23 14 
Ledničky a 
mrazničky 12-13 103 96 80 
Elektrické trouby  - 17 17 15,5 
Pohotovostní režim  1-2 44 66 46 
Osvětlení 1-5 85 94 79 
Sušičky prádla  - 13,8 15 12 
Ohřev vody40 
 - 67 66 64 
Klimatiza ční 
zařízení  5.8 8,4 6,9 
Myčky na nádobí  0,5 16,2 16,5 15,7 
Celkem  24,5–31,5 377,8 401,9 333,1 
 
                                                 
39 Zpráva o stavu v roce 2004, Spole čné výzkumné st ředisko IES. 
40 Zásobníkové elektrické oh řívače vody pro domácnosti; uvedený potenciál pro úspory se vztahuje pouze 
na snížení tepelných ztrát v pohotovostním režimu díky siln ější izolaci. Další úspory p řinese vhodné 
řízení (termostat a časovač). Větších úspor elektrické energi e bude dosaženo zavedením slune čních 
panelů. 
 
CS 48   CS PŘÍLOHA 3  
EU-25: dlouhodobý vývoj HDP, poptávky po energii
a energetické náro čnosti (základ): 2000 = 100
5075100125150175200
1971 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030HDP
poptávka
po energii
energetick á
náročnost
 
Průměrné snížení energetické náro čnosti činí 1,6 % ro čně. 
 
CS 49   CS PŘÍLOHA 4  
Konečná poptávka po energii 
2002 Budovy  
(obytné a terciální)  Průmysl Doprava  Všechny sektory 
konečné poptávky  
 Mtoe  % 
konečné 
poptávky  Mtoe % 
konečné 
poptávkyMtoe % 
konečné 
poptávkyMtoe % 
konečné 
poptávky  
Tuhá paliva  12,2 1,1 38,7 3,6 0,0 0,0 50,9 4,7 
Ropa 96,8 8,9 46,9 4,3 331,5 30,6 475,2 43,9 
Plyn 155,6 14,4 105,4 9,7 0,4 0,0 261,5 24,2 
Elektřina 
(vč. 14 % 
z obnov. 
zdrojů) 121,3 11,2 91,2 8,4 6,0 0,6 218,5 20,2 
Druhotné teplo  22,8 2,1 7,5 0,7 0,0 0,0 30,3 2,8 
Obnovitelné 
zdroje  29,0 2,7 16,2 1,5 1,0 0,1 46,2 4,3 
Celkem  437,8 40,4 306,0 28,3 338,9 31,3 1 082,6  100,0 
 
CS 50   CS PŘÍLOHA 5  
Dopady zvýšení energetické ú činnosti na zam ěstnanost 
Investice do nákladov ě efektivního zvýšení energetické ú činnosti budou mít tém ěř vždy 
kladný dopad na zam ěstnanost41. Počet vytvořených pracovních míst je ve všech p řípadech 
větší, než po čet pracovních míst vytvo řených díky srovnatelným alternativním investicím, 
včetně investic do získávání, p řeměny a rozvodu energie42. 
Silný dopad na zam ěstnanost vyplývající z investic do zvýšení energetické ú činnosti lze 
přičíst kombinaci dvou samostatných ú činků. Jedním z ú činků investic do úspor energie je 
takzvaný „ú činek přeřazení zam ěstnanců“. Tento ú činek nastává díky nep římým vliv ům 
reinvestování finan čních úspor dosažených díky opat řením v oblasti energetické ú činnosti. Na 
celkovém dopadu na zam ěstnanost se podílí celými dv ěmi třetinami43. Druhým ú činkem je 
přímý vliv t ěchto investic a pochází z práce, která je nutná pro realizaci p ůvodních investic 
do energetické ú činnosti. Dobrým p říkladem jsou nap říklad investice do modernizace 
stávajících budov. Mnoho z t ěchto investic má další výhodu v tom, že jsou pracovn ě náročné, 
mají dopady, které se pocítí na místní  a regionální úrovni, a k jejich uskute čnění je zapot řebí 
pouze relativn ě malý dovoz. Tato poptávka po práci často zahrnuje i nekva lifikovanou práci, 
jakož i částečně vyškolené a vysoce zdatné řemeslníky, což z ní činí všestranný nástroj pro 
dosažení cíl ů regionální politiky. 
Také mnoho jiných p římých investic do energetické ú činnosti, jako jsou energeticky ú činné 
výrobní linky v pr ůmyslu, montáž energeticky ú činných kotl ů a lepší služby v oblasti údržby 
budov, vytvo ří stejný nebo v ětší počet pracovních míst na investované euro oproti 
srovnatelným alternativám, jako jsou investice do silnic, most ů a infrastruktury pro p řenos 
energie. 
Bylo provedeno mnoho studií pro porovnání relativních dopad ů investic v oblasti energetické 
účinnosti na zam ěstnanost s jinými srovnatelnými investicem i. Jedna taková studie zjistila, že 
na každý 1 milion USD investovaných do energetické ú činnosti se vytvo ří 12–16 člověkoroků 
přímé zaměstnanosti, oproti pouze 4,1 člověkoroku v p řípadě investic do tepelné elektrárny 
a pouze 4,5 člověkoroku v p řípadě investic do jaderné elektrár ny. Jinými slovy, investice do 
zvýšení koncové energetické ú činnosti vytvo ří třikrát až čtyřikrát více pracovních míst než 
srovnatelné investice do dodávky energie44. 
Běžně také převládal názor, že výstavba elektráren má zna čný dopad na místní ekonomiku. 
Tento dojem vzniká z pohledu na dopad v mí stní oblasti, v níž se koncentruje zam ěstnanost 
a výdaje na výstavbu. Avšak pro region jako ta kový není celkový dopad zd aleka takový, jako 
při zavedení srovnatelného program u na zvýšení energetické ú činnosti. Z d ůvodu velkého 
podílu kapitálových investic nutných pro za řízení na výrobu energie jsou navíc celkové 
náklady na výrobu 1 kWh elektrické energie p řibližně dvojnásobkem náklad ů na úsporu 
1 kWh. 
                                                 
41 „National and Local Employment Impacts of Energy Efficiency Investment Programmes“ 2000. Studie 
SAVE, ACE, Spojené království.  
42 „Employment Effects of Electric Energy Co nservation“, 2002. Charles River Associates. 
43 Tamtéž. 
44 Tamtéž. 
 
CS 51   CS Díky zvýšené regulaci v oblasti životního prost ředí a deregulaci trhu v energetice dochází ve 
skutečnosti k zániku n ěkterých pracovních míst. Nap říklad otev ření trhu s elektrickou energií 
a plynem vedlo v krátkodobém horizontu k záni ku pracovních míst, zejména proto, že si 
zvýšená konkurence vynutila racionalizaci za řízení pro výrobu, p řenos a rozvod energie. Tyto 
čisté ztráty pracovních míst neberou v úvahu ú činky přeřazení zam ěstnanců v důsledku 
nižších cen za elektrickou energii pro velké pr ůmyslové uživatele. Je však jasné, že pokud se 
budou koordinovat vyšší investice v oblasti energetické ú činnosti s právními p ředpisy 
v oblasti životního prost ředí a s liberalizací trhu, m ůže být stále dosaženo čistého zvýšení 
zaměstnanosti45.  
Existuje mnoho odhad ů možného po čtu pracovních míst, které mohou být v EU vytvo řeny 
díky zvýšení energetické ú činnosti. Tyto odhady se zna čně liší v závislosti na objemu, dob ě 
trvání a typu investic. Hrubý výpo čet založený na hodnot ě energie uspo řené díky zvýšení 
energetické ú činnosti o 1 % za rok v desetiletém období  ukazuje, že pokud se  tyto investice 
uskuteční, může zaměstnanost dosáhnout více než 2 000 000 člověkoroků, například při 
vhodných podmínkách v odv ětví modernizace budov46. Tyto odhady podporují další studie47. 
Velký potenciál pro dosažení úspor a skute čnost, že spot řeba energie ve stavebnictví 
představuje 40 % kone čné spotřeby energie v EU, znamená, že investice do zvýšení 
energetické ú činnosti jsou v tomto odv ětví obzvláš ť zajímavé. Zvýšená možnost financovat 
některé z těchto investic ze strukturálních fond ů a možnost, aby členské státy uplatnily 
sníženou sazbu DPH a jiných daní a poplatk ů, může tento zájem ješt ě zvýšit48.  
V této souvislosti je nutno také zmínit, že se o čekává, že nové požadavky členských stát ů na 
certifikaci energetické ú činnosti budov budou mít velice kladný dopad na zam ěstnanost 
ve stavebnictví. Tyto požadavky sou časně poskytnou informace a doporu čení pro budoucí 
nákladově efektivní investice do energetické ú činnosti, z nichž mnohé by m ěly být 
provedeny. O čekává se, že zam ěstnanost zvýší také požadavek na kontrolu vytáp ěcích 
a klimatiza čních zařízení. Ačkoliv ješt ě nejsou dostupné odhady o p římém vlivu t ěchto 
požadavk ů na zaměstnanost na úrovni EU, jsou názna ky, že po úplném vstupu vnitrostátních 
právních p ředpisů v platnost budou členské státy pot řebovat celkem p řibližně 30 000 nových 
odborníků na certifikaci a provád ění kontrol. 
. 
                                                 
45 Studie Evropského parlamentu z roku 2004. 
46 Studie SAVE. 
47 Rozvojový program OSN (UNDP), World Energy Assessment, s. 185. Rada pro udržitelný rozvoj: 
„Perspectives for coal in a su stainable energy industry“, říjen 2003. 
48 Odhaduje se, že snížení daní z p říjmů a poplatk ů zaměstnavatelů při současném zvýšení poplatku za 
energii, které sní žení vyrovnají, m ůže v Dánsku vytvo řit půl milionu nových pracovních míst.