EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 24.3.2021 COM(2021) 201 final 2021/0077(BUD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Řecku a Francii v souvislosti s přírodními katastrofami a Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku v souvislosti s mimořádnou situací v oblasti veřejného zdraví



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.Souvislosti návrhu Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „EUSF“) ve výši 484 199 841 EUR v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (dále jen „nařízení“) na poskytnutí pomoci Řecku a Francii v souvislosti s regionálními přírodními katastrofami, k nimž v těchto zemích došlo v průběhu roku 2020, a dvaceti členským státům a přistupujícím zemím (Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku) v reakci na závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí o uvolnění prostředků je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 2/2021, v němž se navrhuje převést částku 47 981 598 EUR z nevyužitého přídělu na rok 2020 přímo do provozní rozpočtové položky fondu EUSF, a návrh rozhodnutí č. 03/2021, v němž se navrhuje převést částku 427 543 750 EUR z rezervní rozpočtové položky „rezerva na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech“ do provozní rozpočtové položky EUSF, a to jak v prostředcích na závazky, tak v prostředcích na platby. V souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení o EUSF byla částka 50 000 000 EUR již zahrnuta do souhrnného rozpočtu na rok 2021 (v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby) na vyplacení záloh. Tyto prostředky budou použity na vyplacení záloh ve výši 8 674 493 EUR v souvislosti s regionálními přírodními katastrofami v Řecku a Francii. Zálohy na případy související s pandemií COVID-19 ve výši 132 736 830 EUR byly vyplaceny z přídělu z EUSF na rok 2020. 2.Informace a podmínky 2.1Řecko – povodně v regionu Sterea Ellada v srpnu 2020 1)Dne 29. října 2020 podalo Řecko žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti s povodněmi v regionu Sterea Ellada v srpnu 2020. 2) Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 9. srpna 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení. 3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF. 4)V žádosti byly tyto povodně prezentovány jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 132 004 000 EUR. Způsobené škody představují 1,54 % HDP dotčeného regionu na úrovni NUTS 2 Sterea Ellada, a převyšují tedy prahovou hodnotu 128 286 000 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF. 5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e). 6)Ve své žádosti ze dne 29. října 2020 Řecko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 2. března 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1507, kterým se poskytuje záloha ve výši 330 010 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět. 7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Dne 9. srpna 2020 nabral na síle letní bouřkový systém „Thalia“, který o dva dny dříve zasáhl severní Řecko, a posunul se nad centrální a jihovýchodní pevninské Řecko, kde zapříčinil vertikální meteorologickou aktivitu a extrémní povětrnostní jevy. Tyto extrémní povětrnostní jevy způsobily přívalové srážky (300 mm srážek během osmi hodin), intenzivní bouřky a silný vítr. Vlivem přívalových dešťů se dvě řeky vylily ze svých břehů, zaplavily silnice a 3 000 domů, a uvěznily tak turisty i místní obyvatele. Došlo ke zhroucení všech šesti hlavních mostů přes řeku Lilas a řeka poškodila silniční náspy. Tyto extrémní povětrnostní jevy napáchaly velké škody na elektrické síti, veřejné infrastruktuře i soukromých obydlích a velká část regionální silniční sítě byla dočasně nebo trvale vyřazena z provozu. Vzhledem ke svažité topografické krajině způsobily rychlé přívalové srážky katastrofální bleskové povodně a sesuvy půdy (zejména v povodí řek). Tyto povodně a sesuvy půdy vzaly život osmi lidem. Velké škody utrpěly také podniky a odvětví zemědělství. Největší podíl z celkových odhadovaných přímých škod uvedených v žádosti má fyzické poškození síťové infrastruktury (voda / odpadní vody, doprava, mosty, energetická a telekomunikační síť). 8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 106 124 000 EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl (více než 69 milionů EUR) se týká nákladů na obnovení dopravní infrastruktury (silnice a mosty), následují náklady na úklidové práce oblasti zasažené katastrofou (ve výši přesahující 27 milionů EUR). 9)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. 11)V souvislosti s prováděním směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik byla dokončena následující opatření: zpráva o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (březen 2012), určení oblastí s potenciálně vysokým povodňovým rizikem ve čtrnácti povodích v zemi a aktualizace zprávy o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (listopad 2012). V březnu 2017 byla vypracována povodňová rizika pro čtrnáct povodí v zemi. Pro všechna povodí v zemi byly dokončeny plány pro zvládání povodňových rizik. 2.2Řecko – cyklon Janos v září 2020 1)Dne 9. prosince 2020 podalo Řecko žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se škodami způsobenými cyklonem Janos v září 2020.

2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 19. září 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení. 3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF. 4)V žádosti byl tento cyklon prezentován jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu nebo 1,5 % váženého HDP v případě regionální katastrofy týkající se několika regionů. Předmětná žádost se týká pěti řeckých regionů na úrovni NUTS 2 (Ionia Nisia (EL62), Sterea Ellada (EL64), Ditiki Ellada (EL63), Thessalia (EL61), Peloponnisos (EL65)). Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 863 540 756 EUR. Způsobené škody představují 11,08 % váženého HDP pěti dotčených regionů na úrovni NUTS 2, a převyšují tedy prahovou hodnotu. Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF. 5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e). 6)Ve své žádosti ze dne 9. prosince 2020 Řecko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 2. března 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1511, kterým se poskytuje záloha ve výši 2 158 852 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět. 7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Středomořský cyklon Janos, rovněž známý jako medikán Janos, byl vzácným středomořským tropickým cyklonem, který zasáhl Řecko ve dnech 17 – 20. září 2020. Tato vzácně se vyskytující bouře, která se podobá hurikánu, se přehnala centrální částí regionu Thesálie v Řecku a zasažené oblasti bičovala silným větrem dosahujícím rychlosti až 120 km/h, přívalovými dešti a záplavami, které si vyžádaly životy čtyř lidí a napáchaly velké škody na domech a infrastruktuře. Silné přívalové srážky dopadly na několik povodí vyznačujících se strmou morfologií, která zapříčinila vznik ničivých povodňových vln. Jedna z nich zasáhla města Karditsa a Mouzaki, která byla zaplavena po několik dní. Ve městě Karditsa bylo zaplaveno celkem 5 000 nemovitostí, poškozeno 97 % obchodů a citelně zasaženo patnáct obcí nacházejících se v této oblasti. V mnoha obcích došlo k rozsáhlým výpadkům elektrického proudu a byly přerušeny dodávky vody. Železniční a silniční infrastruktura byla vážně poškozena. V hornatých oblastech došlo ke stovce případů sesuvů půdy a dopravní spojení bylo přerušeno u čtyřiceti mostů. Tuny bahna a sutin a stovky vyvrácených stromů a popadaných větví způsobily problémy v silniční infrastruktuře. Na ostrovech Ithaka, Kefalonia a Zakynthos byl kvůli rozsáhlým povodním a přerušeným dodávkám elektrického proudu vyhlášen výjimečný stav. Záchranné služby přijaly více než 2 500 tísňových volání od osob uvězněných v zaplavených domech a automobilech a řecké hasičské jednotky poskytly v postižených oblastech pomoc téměř tisíci lidem. 8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 507 660 619 EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl (více než 293 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu dopravní infrastruktury, následují náklady na obnovu vodovodní infrastruktury a infrastruktury pro odpadní vody (ve výši více než 13 milionů EUR). 9)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. 11)V souvislosti s prováděním směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik byla dokončena následující opatření: zpráva o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (březen 2012), určení oblastí s potenciálně vysokým povodňovým rizikem ve čtrnácti povodích v zemi a aktualizace zprávy o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (listopad 2012). V březnu 2017 byla vypracována povodňová nebezpečí a povodňová rizika pro čtrnáct povodí v zemi. Pro všechna povodí v zemi byly dokončeny plány pro zvládání povodňových rizik. 2.3Řecko – zemětřesení na ostrovech Samos, Ikaria a Chios v říjnu 2020 1)Dne 22. ledna 2021 podalo Řecko žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se škodami způsobenými zemětřesením na ostrovech Samos, Ikaria a Chios v říjnu 2020. 2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 30. října 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení. 3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF. 4)V žádosti byla tato událost prezentována jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 101 252 020 EUR. Způsobené škody představují 39,72 % HDP dotčeného regionu na úrovni NUTS 2 Voreio Aigaio, a převyšují tedy prahovou hodnotu 38 239 500 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF. 5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e). 6)Ve své žádosti ze dne 22. ledna 2021 Řecko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 8. března 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1623, kterým se poskytuje záloha ve výši 253 131 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět. 7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Dne 30. října 2020 udeřilo asi čtrnáct kilometrů severovýchodně od řeckého ostrova Samos zemětřesení o síle 7 stupňů Richterovy škály. Tři dny po hlavním otřesu bylo zaznamenáno asi 150 dotřesů, které měly různou intenzitu. Zlom způsobený počátečním zemětřesením zapříčinil, že došlo k prudké změně mořského dna a podmořskému sesuvu půdy. Po počátečním zemětřesení se následně zformovaly tři gravitační vlny (tsunami) vysoké až 1,5 metru, které smetly různé oblasti v severní části ostrova Samos. Zemětřesení a tsunami napáchaly škody na severoegejských ostrovech Samos, Ikaria a Chios. V důsledku zřícení budov a pádu úlomků přišli při tomto neštěstí dva lidé o život a devatenáct lidí bylo zraněno. Velké škody utrpěly kostely, školy, muzejní expozice a soukromé domy. Obrovské škody tato katastrofa napáchala v lokalitě Vathi na ostrově Samos, kde problémy s bydlením musely řešit dva až tři tisíce lidí. Všechny staré kamenné budovy, které tam stály, byly buď poškozeny, nebo byly úplně zničeny. Po zemětřesení se na ostrově Samos potýká s problémy na 300 domů. Zemětřesení zničilo důležitou část silniční sítě. 8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 23 785 020 EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl (více než 10 milionů EUR) se týká nákladů na obnovení dopravní infrastruktury, následují náklady na obnovu vzdělávací infrastruktury (přes 6,6 milionů EUR) a náklady na úklidové práce oblasti zasažené katastrofou (ve výši přesahující 4,5 milionů EUR). 9)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. 11)Žádost řeckých orgánů obsahuje popis provedení právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof v souvislosti s povahou této katastrofy. Na základě série silných zemětřesení, která Řecko postihla v letech 1978–1981, řecká vláda vytvořila politiku pro prevenci a řízení rizika přírodních katastrof. Jejím cílem je zvýšit odolnost místních komunit prostřednictvím rámce pro provádění politik na snižování známých rizik, řízení dopadu zemětřesení a postupů/opatření k prevenci nových rizik. Aktualizovaná mapa seismického ohrožení je obsažena v řeckém stavebním zákoně na ochranu před zemětřesením. 2.4 Francie – bouře Alex v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur v říjnu 2020 1)Dne 21. prosince 2020 podala Francie žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se škodami způsobenými bouří Alex v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur v říjnu 2020. 2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 2. října 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení. 3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF. 4)V žádosti byla tato událost prezentována jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Francouzské orgány odhadují celkové přímé škody na 2 373 000 000 EUR. Způsobené škody představují 1,5 % HDP dotčeného regionu na úrovni NUTS 2 Provence-Alpes-Côtes d’Azur, a převyšují tedy prahovou hodnotu 2 372 040 600 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Francie tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF. 5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e). 6)Ve své žádosti ze dne 21. prosince 2020 Francie požádala o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 22. února 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1340, kterým se poskytuje záloha ve výši 5 932 500 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět. 7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Bouře Alex se prohnala Francií ve dnech 1.–4. října 2020. Bouře napáchala obzvláště velké škody v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur – mimořádné přívalové srážky zasáhly různá alpská údolí nacházející se severně od města Nice, přičemž úhrn srážek dosahoval na několika místech intenzity, k jaké dochází jednou za sto let. Kombinace prudkých přívalových dešťů a místní morfologie (vyznačující se úzkými údolími se strmými svahy) zapříčinila vznik řady nebezpečných jevů, jako jsou sesuvy půdy, blokovobahenní proudy, bleskové povodňové vlny a silná eroze u vodních toků. Souhrnné úhrny srážek dosáhly rekordních hodnot. Vážně poškodily a poničily všechny infrastrukturní sítě a odřízly několik měst od světa, jelikož byly zničeny mosty a hlavní silnice. Byly poškozeny stovky domů, devět lidí přišlo o život. Srážky dosahovaly takového úhrnu a intenzity, k jakým dochází jednou za sto let, a doprovázel je silný vítr (o zaznamenané rychlosti až 161 km/h). Obce, které byly postiženy nejvíce, se nacházejí v údolích Roya, Tiné a Vésubia. V menším rozsahu byla zasažena rovněž údolí Estéron a Var. Údolí Roya, Tiné a Vésubia byla během prvních dní bouře odříznuta od světa, když byly přerušeny dodávky vody a elektřiny a zataraseny silnice. Bouře z celkového pohledu napáchala ničivé škody na veřejném a soukromém majetku a velké škody na silniční a železniční infrastruktuře a elektrických rozvodných sítích. Katastrofa citelně zasáhla obchodní činnost a cestovní ruch. 8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Francie odhadla na 1 805 243 000 EUR a rozdělila je podle typu opatření. Největší podíl (více než 663 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu silniční infrastruktury, následují náklady na opravu veřejných budov/objektů (ve výši více než 340 milionů EUR). 9)Francouzské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. 11)Směrnice 2007/60/ES byla provedena do francouzského práva článkem 221 zákona č. 2010-788 ze dne 12. července 2010, kterým se stanoví národní závazek v oblasti životního prostředí, a vyhláškou č. 2011-227 ze dne 2. března 2011 o posuzování a zvládání povodňových rizik. S cílem provést tuto směrnici si Francie zvolila vnitrostátní opatření spočívající ve vypracování národní strategie pro zvládání povodňových rizik a územní opatření spočívající ve vypracování plánů pro zvládání povodňových rizik na úrovni povodí. Plán pro zvládání povodňových rizik je nástrojem pro provedení směrnice o povodních na místní úrovni. 2.5 Albánie, Belgie, Černá Hora, Česko, Estonsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Srbsko, Španělsko – závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020 V prosinci 2019 byla Světové zdravotnické organizaci (WHO) z čínského Wu-chanu nahlášena epidemie pneumonie neznámého původu. Později bylo zjištěno, že příčinou onemocnění je nový kmen koronaviru, který do té doby nebyl u lidí znám – onemocnění koronavirem 2019 (COVID-19). Dne 30. ledna 2020 vyhlásila WHO kvůli nové koronavirové epidemii globální stav zdravotní nouze. V roce 2020 bylo v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus pozměněno nařízení o EUSF, a to tak, že byla do oblasti působnosti zásady solidarity EU zahrnuta závažná ohrožení veřejného zdraví. Komise následně ve lhůtě do 24. června 2020 obdržela 22 žádostí o finanční příspěvek z EUSF O pomoc požádalo celkem devatenáct členských států EU (Belgie, Česko, Estonsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovinsko a Španělsko) a tři přistupující země (Albánie, Černá Hora a Srbsko). Útvary Komise obdržené žádosti pečlivě posoudily v souladu s nařízením o EUSF, zejména s články 2, 3 a 4 tohoto nařízení. Nejdůležitější fakta, která z tohoto posouzení vyplynula, jsou shrnuta v níže uvedených bodech. 1)Všech 22 žádostí bylo podáno ve stanovené konečné lhůtě do 24. června 2020 pro závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 (tj. do dvanácti týdnů od vstupu pozměňujícího nařízení (EU) 2020/461 v platnost).

2)Jelikož je pandemie COVID-19 závažným ohrožením veřejného zdraví, lze použít EUSF. 3)Všech 22 obdržených žádostí obsahovalo veškeré informace, které vyžaduje článek 4 nařízení. 4)Sedm členských států EU ve své žádosti požadovalo vyplacení zálohy předpokládaného příspěvku z EUSF (Chorvatsko, Irsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Řecko a Španělsko). Článek 4a nařízení stanoví možnost požádat o vyplacení zálohy z EUSF pouze pro členské státy. Útvary Komise žádosti těchto sedmi států předběžně posoudily a dospěly k závěru, že podmínky pro vyplacení zálohy z EUSF jsou splněny u všech sedmi žádostí. 5)Na základě předběžného posouzení určily útvary Komise v roce 2020 celkové předběžně schválené výdaje pro Chorvatsko, Irsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Řecko a Španělsko, a to za jediným účelem, jimž bylo stanovení výše zálohy. Poslední změnou EUSF byla zvýšena maximální výše zálohy na 25 % částky finančního příspěvku, nesmí však překročit částku 100 milionů EUR. 6)Dne 27. listopadu 2020 přijala Komise prováděcí rozhodnutí C(2020) 8574 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 23 279 441 EUR, jež byla následně vyplacena Irsku. 7)Komise dne 2. prosince 2020 přijala: –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8686 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 8 462 280 EUR, jež byla následně vyplacena Chorvatsku, –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8667 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 15 499 409 EUR, jež byla následně vyplacena Německu, –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8687 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 4 535 700 EUR, jež byla následně vyplacena Řecku, –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8683 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 26 587 069 EUR, jež byla následně vyplacena Maďarsku, –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8688 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 37 528 511 EUR, jež byla následně vyplacena Portugalsku, –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8696 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 16 844 420 EUR, jež byla následně vyplacena Španělsku. 8)Výše zálohy byla v souladu s nařízením zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět. 9)V zájmu zajištění konzistentního a rovného přístupu byly všechny přijaté žádosti hodnoceny v rámci jednoho balíčku. Komise podrobně zkoumala několik aspektů, například způsobilost výdajů (analyzovala, zda předložené výdaje pokrývají způsobilé operace a zda výdaje spadají do období způsobilosti), nouzovou povahu výdajů a přímou vazbu na pandemii COVID-19, soudržnost celkového hodnocení. V případě, že k tomu potřebovala další informace, objasnění a odůvodnění, vyzvala žadatelské státy k jejich poskytnutí. 10)Po jejich poskytnutí ze strany příslušných vnitrostátních orgánů mohla Komise objasnit způsobilost některých druhů vykázaných výdajů a dokončit jejich hodnocení. Útvary Komise následně pro každou žádost schválily celkové veřejné výdaje na opatření na reakci na mimořádné události. 11)V průběhu hodnocení a na základě komunikace s polskými orgány útvary Komise zjistily, že polské orgány ve své žádosti o prostředky z EUSF ze dne 22. června 2020 vykázaly nadhodnocené celkové přímé veřejné výdaje, které proto byly se souhlasem uvedených úřadů sníženy. Jelikož prahová hodnota závažného ohrožení veřejného zdraví v Polsku činí v roce 2020 1 430,574 milionu EUR, přičemž revidované celkové veřejné výdaje se nacházejí hluboko pod touto prahovou hodnotou, není žádost Polska způsobilá k tomu, aby mohla být z EUSF podpořena. 12)V průběhu hodnocení a na základě komunikace se slovinskými orgány útvary Komise zjistily, že slovinské orgány ve své žádosti o prostředky z EUSF ze dne 17. června 2020 vykázaly nadhodnocené celkové veřejné výdaje, které proto byly sníženy. Jelikož prahová hodnota závažného ohrožení veřejného zdraví ve Slovinsku činí v roce 2020 135,102 milionu EUR, přičemž revidované celkové veřejné výdaje se nacházejí pod touto prahovou hodnotou, není žádost Slovinska způsobilá k tomu, aby mohla být z EUSF podpořena. 2.6Závěr Z výše uvedených důvodů splňují katastrofy uvedené v žádostech Řecka a Francie, jakož i všech dvacet žádostí souvisejících s pandemií COVID-19 podmínky stanovené v nařízení. 3.Financování z přídělů z EUSF na rok 2021

Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 9 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z EUSF prostředky v souvislosti s rezervou na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech. Způsoby uvolnění prostředků z EUSF v souvislosti s rezervou na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech jsou stanoveny v bodě 10 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů. Jelikož hlavním důvodem zřízení EUSF byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků z EUSF v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta podpora vyšší intenzity než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné přírodní katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod pod úrovní stropu a sazba 6 % z objemu škod nad úrovní stropu. U regionálních přírodních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %. Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika výpočtu pomoci byla stanovena ve výroční zprávě EUSF (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem. V reakci na žádosti Řecka a Francie byl finanční příspěvek z EUSF vypočten na základě odhadu celkových přímých škod takto: Členský stát Zařazení katastrofy Celkové přímé škody (v EUR) Použitá prahová hodnota pro regionální přírodní katastrofy

[1,5 % HDP]



(v EUR) Celková výše navrhované podpory (v EUR) 2,5 % celkových přímých škod Zálohy (v EUR) ŘECKO povodně v regionu Sterea Ellada regionální (ustanovení čl. 2 odst. 3) 132 004 000 128 286 000 3 300 100 330 010 ŘECKO cyklon Janos regionální (ustanovení čl. 2 odst. 3) 863 540 756 116 933 271 21 588 519 2 158 852 ŘECKO zemětřesení regionální (ustanovení čl. 2 odst. 3) 101 252 020 38 239 500 2 531 301 253 131 FRANCIE bouře Alex regionální (ustanovení čl. 2 odst. 3) 2 373 000 000 2 372 040 600 59 325 000 5 932 500 CELKEM 86 744 920 8 674 493 V případě závažného ohrožení veřejného zdraví používá Komise pro stanovení výše podpory obdobnou metodu jako u přírodních katastrof: země obdrží 2,5 % z celkové výše způsobilých veřejných výdajů až do výše prahové hodnoty pro závažné ohrožení veřejného zdraví stanovené pro danou zemi, plus 6 % části veřejných výdajů, která prahovou hodnotu přesahuje. Komise tuto skutečnost uvedla na svých internetových stránkách. Jelikož tento výpočet vedl k tomu, že celková částka za všechny země byla vyšší než dostupné rozpočtové zdroje, byly částky pro jednotlivé země poměrně sníženy. Útvary Komise proto rozpočtovému orgánu v souvislosti s žádostmi Albánie, Belgie, Černé Hory, Česka, Estonska, Francie, Chorvatska, Irska, Itálie, Litvy, Lotyšska, Lucemburska, Maďarska, Německa, Portugalska, Rakouska, Rumunska, Řecka, Srbska a Španělska o finanční příspěvek z EUSF v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví spojeným s pandemií COVID-19 navrhly, aby uvolnil prostředky takto: Země Celkové vykázané veřejné výdaje

(v EUR) Celkové způsobilé veřejné výdaje schválené Evropskou komisí (v EUR) Prahová hodnota pro závažné ohrožení veřejného zdraví (v milionech EUR) Potenciální výše podpory (v EUR) Poměrná výše podpory (v EUR) Vyplacená záloha Výše zůstatku, jež má být uvolněna (v EUR) 1 Albánie 54 998 000 54 755 654 38,852 1 925 519 905 271 0 905 271 2 Rakousko 2 111 595 244 1 798 883 065 1 153,959 67 544 419 31 755 580 0 31 755 580 3 Belgie 2 192 550 000 2 132 102 000 1 388,322 79 334 850 37 298 777 0 37 298 777 4 Chorvatsko 658 771 839 358 524 373 151,638 16 204 132 7 618 270 8 462 280 0 5 Česko 1 832 510 000 959 231 097 588,597 36 952 971 17 373 205 0 17 373 205 6 Estonsko 173 328 000 171 932 664 76,647 7 633 315 3 588 755 0 3 588 755 7 Francie 7 011 813 781 4 284 611 574 1 792,639 194 334 329 91 365 053 0 91 365 053 8 Německo 2 079 000 000 2 079 000 000 1 792,639 61 997 635 29 147 795 15 499 409 13 648 386 9 Řecko 623 925 000 623 925 000 551,220 18 142 800 8 529 722 4 535 700 3 994 022 10 Maďarsko 1 997 208 000 1 632 956 193 385,263 84 493 167 39 723 926 26 587 069 13 136 857 11 Irsko 1 997 000 000 1 996 328 000 762,921 93 077 445 43 759 771 23 279 441 20 480 330 12 Itálie 3 755 558 000 3 749 558 000 1 792,639 162 231 115 76 271 930 0 76 271 930 13 Lotyšsko 178 626 000 91 884 602 85,947 2 504 931 1 177 677 0 1 177 677 14 Litva 176 974 000 176 932 597 131,433 6 015 801 2 828 291 0 2 828 291 15 Lucembursko 168 230 000 168 230 000 114,768 6 076 920 2 857 025 0 2 857 025 16 Černá Hora 15 329 000 15 329 000 14,154 424 350 199 505 0 199 505 17 Portugalsko 3 470 870 000 2 318 870 000 598,233 118 194 045 55 568 181 37 528 511 18 039 670 18 Rumunsko 848 631 000 841 391 000 596,025 29 622 585 13 926 870 0 13 926 870 19 Srbsko 495 400 765 495 400 765 121,926 25 456 636 11 968 276 0 11 968 276 20 Španělsko 15 750 543 061 2 941 717 381 1 792,639 113 760 678 53 483 861 16 844 420 36 639 441 CELKEM 1 125 927 643 529 347 741 132 736 830 397 454 921 V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení o VFR činí celková maximální roční částka rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech 1 200 000 000 EUR v cenách roku 2018 nebo 1 273 450 000 EUR v běžných cenách. Ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení o VFR stanoví, že 25 % z celkového přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 (318 362 500 EUR v běžných cenách) zůstane k dispozici do 1. října 2021, počínaje tímto datem však lze tuto částku použít na všechny složky rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech. V souladu s čl. 9 odst. 4 nařízení o VFR činí maximální částka, kterou lze z EUSF uvolnit do 1. září, 50 % celkového přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech snížená o výše uvedených 25 %. Maximální částka, kterou lze z EUSF uvolnit z přídělu na rok 2021 do 1. září 2021 proto činí 477 543 750 EUR. V souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení o EUSF byla částka 50 000 000 EUR již zahrnuta do souhrnného rozpočtu na rok 2021 (v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby) na vyplacení záloh. Tato částka bude použita na vyplacení záloh na čtyři přírodní katastrofy a zbývající částka (tj. 41 325 507 EUR) zůstane k dispozici pro budoucí potřebu vyplacení záloh v průběhu roku. V roce 2020 navíc nebyly do konce roku využity přidělené prostředky ve výši 47 981 598 EUR, které byly přeneseny do roku 2021. Maximální výše dostupných prostředku v rámci EUSF proto v tomto okamžiku roku 2021 činí 525 525 348 EUR, což postačuje k pokrytí potřeb podle tohoto rozhodnutí o uvolnění prostředků, jak jsou nastíněny výše (484 199 841 EUR, z nichž 86 744 920 EUR se vztahuje k přírodním katastrofám v Řecku a Francii a 397 454 921 EUR k žádostem v souvislosti s pandemií COVID-19). Částka, která je v současné době k dispozici v rámci EUSF: Roční příděl rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 1 273 450 000 EUR Mínus 25 % přídělu rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 – tato část má zůstat k dispozici do 1. října 2021 –318 362 500 EUR Celkový příděl rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech k dispozici do 1. října 955 087 500 EUR Částka, kterou má EUSF k dispozici do 1. září z přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 (50 % dostupného přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021) 477 543 750 EUR Z toho částka vyčleněná na zálohy 50 000 000 EUR Plus nevyčerpaná částka z roku 2020 přenesená do roku 2021 47 981 598 EUR Celková částka, kterou má EUSF k dispozici do 1. září 2021 525 525 348 EUR Celková částka navržená k uvolnění na přírodní katastrofy v Řecku a Francii a na žádosti týkající se pandemie COVID-19 484 199 841 EUR Zbývající disponibilní částka do 1. září 41 325 507 EUR 2021/0077 (BUD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Řecku a Francii v souvislosti s přírodními katastrofami a Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku v souvislosti s mimořádnou situací v oblasti veřejného zdraví EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů, a zejména na bod 10 uvedené dohody, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených závažnými nebo regionálními přírodními katastrofami nebo závažným ohrožením veřejného zdraví. (2)Výše fondu nesmí přesáhnout maximální částky uvedené v článku 9 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2020/2093. V souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 9 odst. 4 nařízení o VFR činí maximální částka, kterou lze z EUSF uvolnit z přídělu na rok 2021 do 1. září 2021, celkem 477 543 750 EUR. V souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení o EUSF byla částka 50 000 000 EUR již zahrnuta do souhrnného rozpočtu na rok 2021 (v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby) na vyplacení záloh. V roce 2020 navíc nebyly do konce roku využity přidělené prostředky ve výši 47 981 598 EUR, které byly přeneseny do roku 2021. Maximální částka, která je v rámci EUSF k dispozici k tomuto okamžiku v roce 2021, činí 525 525 348 EUR a postačuje na pokrytí potřeb podle tohoto rozhodnutí o uvolnění prostředků. (3)Dne 29. října 2020 podalo Řecko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s povodněmi, které v srpnu 2020 postihly region Sterea Ellada. (4)Dne 9. prosince 2020 podalo Řecko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se škodami, které v září 2020 napáchal cyklon Janos v regionech Ionia Nisia, Sterea Ellada, Ditiki Ellada, Thessalia a Peloponnisos. (5)Dne 22. ledna 2021 podalo Řecko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se zemětřesením, které v říjnu 2020 postihlo ostrovy Samos, Ikaria a Chios. (6)Dne 21. prosince 2020 podala Francie žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se škodami, které v říjnu 2020 napáchala bouře Alex v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur. (5)Dne 24. června 2020 podala Albánie, Belgie, Černá Hora, Česko, Estonsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Srbsko a Španělsko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. (6)Žádosti podané těmito státy splňují podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu stanovené v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002. (7)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky za účelem poskytnutí finančního příspěvku Řecku a Francii v souvislosti s přírodními katastrofami a Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví. (8) V případě Chorvatska konečná výše podpory přesahuje výši již vyplacené zálohy, není proto třeba uvolnit žádnou další částku a neoprávněně vyplacená záloha bude získána zpět v souladu s článkem 4a nařízení (ES) č. 2012/2002. (9)Aby byla doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu co nejkratší, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 a)Řecku se poskytuje částka ve výši 3 300 100 EUR v souvislosti s povodněmi v regionu Sterea Ellada, včetně zálohy ve výši 330 010 EUR; b)Řecku se poskytuje částka ve výši 21 588 519 EUR v souvislosti s cyklonem Janos, včetně zálohy ve výši 2 158 852 EUR; c)Řecku se poskytuje částka ve výši 2 531 301 EUR v souvislosti se zemětřesením na ostrovech Samos, Chios a Ikaria, včetně zálohy ve výši 253 131 EUR;

d)Francii se poskytuje částka ve výši 59 325 000 EUR v souvislosti s bouří Alex, včetně zálohy ve výši 5 932 500 EUR. Článek 2 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují níže uvedené částky v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví: