V roce 2016 Komise zahájila rovněž hodnocení FEAD v polovině období s cílem posoudit výsledky programů FEAD. Jako součást tohoto hodnocení byla zahájena veřejná konzultace zacílená na všechny zúčastněné strany FEAD a širokou veřejnost. Průběžná zpráva bude k dispozici v létě 2017. Konečná verze zprávy bude předložena Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2018.

V roce 2016 podnikla Komise rozhodný krok za účelem budování kapacit zúčastněných subjektů FEAD a zahájila provoz sítě FEAD pro výměnu zkušeností a osvědčených postupů. Zahajovací konference, které se zúčastnilo 200 zúčastněných subjektů ze všech 28 členských států, proběhla v červnu 2016 a do konce roku se uskutečnily další tři zasedání sítě FEAD. Zasedání se soustředila na různé aspekty fondu FEAD, jejichž účelem je přispět k sociálnímu začleňování nejchudších osob. Účastníci představili případové studie a sdíleli problémy a řešení související s otázkami společného zájmu, pokud jde o realizaci programů FEAD. Na rok 2017 bylo naplánováno pět setkání se zúčastněnými stranami.

V roce 2015 zaznamenala EU velký příliv migrantů, včetně řady žadatelů o azyl. To vzbudilo mnoho otázek, včetně toho, jak jim poskytnout nezbytnou materiální pomoc. Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začlenění vypracovalo informativní poznámku týkající se podpory, kterou může Evropský sociální fond (ESF) a FEAD poskytnout uchazečům o azyl. Způsobilost žadatelů o azyl pro poskytnutí pomoci z FEAD záleží na tom, jak členské státy definují, kdo může prostředky využít. Poznámka byla členským státům předložena a byla s nimi prodiskutována na zvláštní schůzi konané 25. září 2015.

Během celého roku úspěšně pokračovaly práce na vypracování sekundárního legislativního rámce FEAD. Do konce roku 2015 Komise přijala a zveřejnila tři akty v přenesené pravomoci a pět prováděcích aktů, což představuje 80% míru dokončení. Do listopadu 2016 pak přijala a vyhlásila všechny prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci.

Ustanovení upravující sledování toho, jak jsou prostředky z fondu používány, stanoví, že členské státy musí každoročně zaslat Komisi zprávu o provádění operačního programu do 30. června následujícího kalendářního roku. Komise zprávy o provádění vyhodnotí a popřípadě vyzve dotčený členský stát, aby provedl změny. Komise je také povinna předložit v přiměřené lhůtě shrnutí zpráv předložených členskými státy Evropskému parlamentu a Radě.

Sociální začlenění nejchudších osob je zásadní jak pro OP II, tak pro OP I. Materiální pomoc musí být doplněna o doprovodná opatření určená na podporu sociálního začlenění konečných příjemců (např. nasměrování příjemců na vhodné služby, poskytování poradenství o vyváženém stravování a poradenství týkajícího se domácího rozpočtu). OP I tak řeší základní materiální potřeby nejvíce znevýhodněných osob a pomáhá jim podniknout kroky ke znovuzačlenění do společnosti.

Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále též „FEAD“) byl zřízen na základě nařízení (EU) č. 223/2014. Jeho cílem je přispět ke zmírnění nejhorších forem chudoby v EU, jako jsou například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze. Podle ustanovení uvedeného nařízení lze FEAD využít na podporu nejvíce znevýhodněných skupin ve společnosti poskytováním potravin a základního spotřebního zboží, například ošacení, obuvi a hygienických potřeb nebo organizováním akcí zaměřených na sociální začlenění. Jeho přidanou hodnotou je tudíž to, že poskytuje cílenou podporu skupině osob, které nemusí mít přímý přístup k jiným finančním nástrojům EU, například k evropským strukturálním a investičním fondům (ESI fondům), a nemohou z nich mít prospěch.

III. Úroveň provádění operačních programů

Finanční plnění

Finanční plnění programů FEAD se v roce 2015 zrychlilo. Na opatření fondu FEAD ve 21 členských státech bylo vyhrazeno 419,3 milionu EUR, což představuje zvýšení oproti roku 2014, kdy bylo uvolněno 333,5 milionu EUR. To představuje závazky na výdaje v celkové výši 752,7 milionu EUR na období 2014–15, tedy 17 % celkových zdrojů programů (EU a vnitrostátní spolufinancování). Uvedené zrychlení bylo ještě více patrné z hlediska plateb příjemcům: v roce 2015 bylo vyplaceno 388 milionů EUR, což je čtyřnásobný nárůst oproti 96,3 milionu EUR v roce 2014. Většina plateb šla na potravinovou pomoc (97,7 %).

První žádosti o platbu byly Komisi předloženy v roce 2015. Tři členské státy (EE, FR a LV) vykázaly způsobilé veřejné výdaje ve výši 46,3 milionu EUR. Do 31. prosince Komise provedla platby ve výši 732,3 milionu EUR, z čehož 312,8 milionu EUR byly průběžné platby.

Fyzická realizace (OP I)

Urychlené finanční plnění v roce 2015 bylo výsledkem dalšího pokroku dosaženého při fyzické realizaci programů FEAD. Do konce roku byla pomoc poskytnuta v 16 ze 24 členských států s programem OP I. V roce 2015 bylo rozděleno celkem 408 770 tun potravin, přičemž největší část (21,4 %) rozdělila Itálie. Více než 93 % z celkového množství potravinové pomoci poskytlo pět zemí (ES, FR, IT, PL, RO). Ve 14 členských státech se potraviny poskytovaly ve formě balíčků.

Počet zemí, které distribuovaly hotová jídla, vzrostl ze dvou v roce 2014 na sedm v roce 2015 (BE, BG, ES, FI, IT, LV, PL). Odhaduje se, že FEAD v roce 2015 částečně nebo plně přispěl k zajištění 47 milionů porcí jídla.

Nejvíce se na celkovém objemu poskytnuté potravinové pomoci podílely mléčné výrobky a potraviny bohaté na škrob, které tvořily více než polovinu celkového množství. Třetí nejvyšší podíl (něco přes 10 % celkového objemu) představuje ovoce a zelenina. Komise by uvítala, pokud by se množství distribuovaného ovoce a zeleniny soustavně zvyšovalo, neboť jde o nejzaručenější způsob, jak propagovat zdravou stravu u nižších socioekonomických skupin.

Příklad: Potraviny distribuované ve FR Mražené máslo, slunečnicový olej, čerstvé máslo; mouka, kuskus, těstoviny (makarony), dlouhozrnná rýže; polotučné mléko, kondenzované mléko, cukr, kostkový cukr; fazolové lusky, hrách / mrkev, sušená bramborová kaše, čočka (vařená cibule, mrkev atd.), zeleninové cassoulet, loupaná rajčata, ratatouille; kuskus s kuřecím masem, mražený pórkový koláč, bílá ryba po provensálsku s rýží, mleté maso zapečené s bramborovou kaší (shepherd's pie); ementál, tavený sýr; čokoládový pudink, karamelový dort se smetanovou polevou, rýžový pudink, mléčná čokoláda, čokoládové sušenky, jablečné pyré bez přidaného cukru, broskve, ananasový sirup light; rýže a celozrnné obiloviny, mletá káva, džem; mražené krůtí řízky, mražené hovězí hamburgery, kuřecí stehna, mražené filé z bílé ryby, celý tuňák pruhovaný ve slaném nálevu, sardinky ve slaném nálevu.

Vedle potravin nakoupených v roce 2015 za prostředky FEAD se fond podílel také na omezování plýtvání potravinami a financoval darování potravin. V LU pocházelo 51 % distribuovaných potravin z darů a z FEAD byly hrazeny pouze náklady partnerských organizací na přepravu a distribuci. LU také uskutečnilo řadu aktivit na zvyšování povědomí, jejichž účelem bylo motivovat potenciální dárce k darování potravin.

V roce 2015 byla rovněž poprvé poskytnuta základní materiální pomoc ve třech členských státech. AT distribuovalo školní potřeby 33 493 studentům ze znevýhodněných rodin. LU kombinovalo distribuci potravin a základních hygienických potřeb, jako jsou šampony a zubní pasty, které poskytlo 9 243 lidem. Podobné hygienické předměty byly distribuovány také v LV společně s dalšími potřebami, jako jsou prací prostředky a tekuté prostředky na mytí nádobí. Byly poskytnuty 25 675 konečným příjemcům.

Odhaduje se, že v roce 2015 využilo potravinovou pomoc FEAD více než 14 milionů lidí, z čehož 47,2 % (6,7 milionu) byly ženy. Odhaduje se, že přibližně 30 % konečných příjemců (4,1 milionu) jsou děti ve věku do 15 let a 10 % (1,4 milionu) jsou lidé ve věku 65 a více let. Mezi konečnými příjemci dále bylo přibližně 5,5 % (0,8 milionu) osob se zdravotním postižením, téměř 14 % (2 miliony) migrantů, osob cizího původu (včetně uprchlíků a jiných osob požívajících mezinárodní ochrany) a představitelů menšin a 8,5 % (1,2 milionu) osob bez domova.

Při pohledu na souhrnné hodnoty společných ukazatelů je třeba brát ohled na to, že ukazatele počtu osob, které využily FEAD OPI, jsou založeny na odhadech partnerských organizací, aby se omezila administrativní zátěž jak pro ně, tak pro konečné příjemce. Odhady mohou být založeny na výběrových metodách (např. počítání příjemců v určitých dnech nebo v určitých týdnech roku a následná extrapolace výsledků) nebo na jiných metodách. Je možné, že v některých případech partnerské organizace při stanovování odhadů započítaly konečné příjemce vícekrát. Navíc koneční příjemci, kteří využili potravinovou pomoc, mohli obdržet také materiální pomoc. V důsledku tohoto přístupu je třeba oznámené hodnoty považovat za hrubý odhad počtu případů účasti, nikoli za počet jednotlivých účastníků opatření fondu FEAD nebo za počet kolikrát byla pomoc FEAD znevýhodněným osobám poskytnuta.

Koneční příjemci se v jednotlivých členských státech liší, protože každá země má svou vlastní definici nejchudších osob. Cílová skupina se nejčastěji určuje na základě ekonomických kritérií; v takovém případě vnitrostátní orgány připraví seznam lidí, kteří jsou způsobilí pro podporu z FEAD. Některé země používají ke stanovení způsobilosti konečných příjemců jiné, flexibilnější metody. V některých případech mohou způsobilost osoby určit partnerské organizace samy přímo „na místě“ na základě informací, které daná osoba poskytne o své situaci. Někdy je lidem bez domova poskytována podpora na ulici či v sociálních jídelnách, aniž by bylo nutné formálně určit jejich totožnost nebo požadovat informace. V takových případech mohou hodnoty oznámené pro účely ukazatelů výsledků FEAD představovat pouhý odhad toho, kolikrát byla podpora z FEAD poskytnuta, nikoli skutečný počet znevýhodněných osob, které podporu obdržely.

Jedním z nejvýznamnějších rysů FEAD je to, že se nesoustředí pouze na poskytování materiální podpory, ale propaguje rovněž sociální začleňování nejchudších osob. Proto byla podpora poskytována společně s řadou doprovodných opatření. Nejběžnějším opatřením je i nadále poskytování informací a odkazování na příslušné sociální služby. Členské státy také často uvádějí poskytování poradenství týkajícího se vyváženého stravování, pořádání kurzů vaření a kurzů, jak zabránit plýtvání potravinami, a také poskytování poradenství, pokud jde o domácí rozpočet. V některých případech je také poskytována psychologická podpora a pomoc při překonávání obtíží (LU, LV), rady, jak vychovávat děti (LV), poradenství o způsobech reakce na mimořádné události (BG), podpora zaměřená na zlepšení sociálních kompetencí konečných příjemců, bezplatná právní pomoc (SI), informace o dostupném bydlení a aktivity ke zlepšení gramotnosti (FR). Mezi doprovodná opatření ve FI patřily různé aktivity zaměřené na zvyšování úrovně tělesné aktivity a propagaci zdravého životního stylu mezi konečnými příjemci a také rozdávání brožur s recepty.

Doprovodná opatření jsou nedílnou součástí provádění OP I, neboť se zaměřují na podporu sociálního začleňování konečných příjemců. Nabízení doprovodných opatření konečným příjemcům je povinné, avšak členské státy si mohou zvolit, zda je budou financovat prostřednictvím FEAD, či nikoli. Zprávy z roku 2015 ukazují různé výsledky, pokud jde o využívání doprovodných opatření. Zatímco v některých zemích se zdá, že jsou koneční příjemci vůči těmto doplňkovým aktivitám otevřenější, v jiných zemích je zájem o ně spíše nízký. V některých případech stojí za neochotou konečných příjemců zúčastnit se nedostatek zkušeností se sociálním začleňováním. Zvýšení účasti konečných příjemců na doprovodných opatřeních je jedním z problémů, s nimiž se partnerské organizace v průběhu provádění programu potýkají. Jde o obzvláště důležitý aspekt, protože tato opatření jsou navržena s cílem propagovat sociální začleňování konečných příjemců a mohou sloužit jako vazba na ESF.

Fyzická realizace (OP II)

V roce 2015 byly programy sociálního začleňování zaměřeny na přípravné činnosti, včetně zřízení monitorovacích výborů a výběru partnerských organizací.

Program OP II v DE se zaměřuje na zlepšení sociálního začlenění nejchudších přistěhovalců v EU a jejich dětí a také na sociální začlenění osob bez domova nebo osob ohrožených ztrátou domova. Začátkem roku 2015 byl OP II schválen a následně byl zřízen monitorovací výbor. Jeho první předběžná schůze se konala v lednu a další schůze proběhla v březnu. V červnu 2015 zveřejnil řídicí orgán výzvu k předkládání návrhů pro první kolo pokrývající období 2016–2018. V rámci tohoto prvního kola bylo shromážděno celkem 191 návrhů projektů. Součástí výzvy bylo použití paušální sazby navržené na vnitrostátní úrovni jako zjednodušujícího opatření.