Dopady změny klimatu pociťujeme tady a teď. Změna klimatu již má všudypřítomný vliv na lidi, planetu a prosperitu. Teploty v uplynulých letech opakovaně lámaly dlouhodobé rekordy. Posledních pět let bylo dosud nejteplejšími zaznamenanými lety a různé části Evropy se potýkaly s vlny veder, suchem a přírodními požáry. Červenec 2019 s řadou rekordních vln veder byl nejteplejším měsícem, jaký byl kdy zaznamenán, a červenec 2020 se umístil těsně za ním.

Z odhadů nedávných prognóz vyplývá, že globální oteplování se bude při zachování stávajících politik v oblasti klimatu pohybovat na úrovni až 4 °C, a pokud všechny země splní cíle vnitrostátně stanoveného příspěvku předložené do konce roku 2020 v rámci Pařížské dohody, sníží se jeho úroveň na přibližně 3 °C. Emise skleníkových plynů nejsou v celosvětovém měřítku na úrovni, která by umožnila dosáhnout teplotních cílů stanovených v dohodě. I kdyby se emise skleníkových plynů přestaly zcela vypouštět, nezabránili bychom dopadům změny klimatu, které již pozorujeme a jež budou pravděpodobně i nadále patrné po celá desetiletí. Toto zrychlující se tempo dopadů změny klimatu je jedním z důvodů, proč potřebujeme novou strategii EU pro přizpůsobení.

Evropská komise oznámila novou strategii pro přizpůsobení se změně klimatu jako jednu z hlavních priorit v rámci Zelené dohody pro Evropu a uznala přizpůsobení jako zásadní prvek dlouhodobé globální reakce na změnu klimatu. Jedná se o jasnou výzvu k přijetí opatření, neboť Evropa není dostatečně připravena na rostoucí intenzitu a četnost dopadů změny klimatu. Přizpůsobení je rovněž pevně zakotveno v návrhu evropského právního rámce pro klima s cílem vytvořit rámec pro dosažení klimatické neutrality v EU do roku 2050, jakož i ve správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu. Ačkoli z nedávného hodnocení strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu z roku 2013 vyplynulo, že ve všech oblastech bylo dosaženo stabilního pokroku, zjistily se při něm také nové a vyvíjející se příčiny problémů, které představují významnou hrozbu pro náš způsob života a mají závažný dopad na zdraví a dobré životní podmínky lidí, jakož i na živobytí a majetek. Mezinárodní vývoj potvrzuje naléhavou potřebu zintenzivnit opatření v oblasti přizpůsobení, jak je uvedeno v Pařížské dohodě, cílech udržitelného rozvoje do roku 2030 a sendajském rámci pro snižování rizika katastrof.

Cílem této nové strategie je vytvořit rámec pro posílení opatření se zaměřením na čtyři zjištěné klíčové problémy:

1) mezery v údajích a metodikách, na nichž je založeno rozhodování, kvůli nedostatečným znalostem a informovanosti o přizpůsobení se změně klimatu, rizicích, zranitelnosti a odolnosti;

2) nedostatky v plánování, monitorování, vykazování a hodnocení přizpůsobování se změně klimatu, včetně skutečnosti, že některé regiony nestanovily přizpůsobení jako prioritu a neučinily v tomto směru dostatečné závazky, což vedlo k celkově pomalému tempu přijímání a provádění místních strategií pro přizpůsobení se změně klimatu;

3) pomalé tempo provádění opatření z důvodu nedostatečných investic veřejného a soukromého sektoru a nedostatečné povědomí o nákladově efektivních řešeních nebo jejich nedostatečné uplatňování, což brání realizaci opatření, a

4) dopady změny klimatu, jež mají svůj původ mimo EU, které strategie pro přizpůsobení z roku 2013 nezohledňovala ani neřešila, spolu s vývojem mezinárodní politiky a rostoucími vedlejšími dopady.

Za účelem posílení opatření ke zvýšení odolnosti vůči změně klimatu a přizpůsobení se nevyhnutelným dopadům změny klimatu bude nová strategie sledovat tyto cíle: 1) zlepšit znalosti o dopadech změny klimatu a jejich řešeních; 2) posílit plánování a posuzování rizik souvisejících se změnou klimatu; 3) urychlit realizaci adaptačních opatření a 4) budovat odolnost vůči změně klimatu na celém světě. Pouze dosažením pokroku při plnění všech těchto čtyř cílů se může EU přiblížit celkovému cíli, kterým je vybudovat společnost odolnou vůči změně klimatu.

Dvě možnosti politiky (sestávající z reprezentativního výběru nejúčinnějších opatření navržených pro účely nové strategie) byly posouzeny z hlediska jejich potenciálního dopadu a dosažení daných cílů, a to ve srovnání s výchozím scénářem, kterým by bylo pokračovat v provádění opatření podle strategie z roku 2013:

·Možnost 1 (větší ambice) navrhuje provést ambiciózní změny jak formy, tak povahy osmi opatření uvedených ve strategii z roku 2013. Navrhuje rovněž celou řadu nových opatření k prohloubení jejich dopadu. Znamená to jednoznačné zvýšení ambicí s odpovídajícím posílením viditelnosti a účinnosti opatření na úrovni EU, přičemž by zůstala zachována oblast působnosti politiky v rámci strategie z roku 2013.

·Možnost 2 (větší ambice a změna) zahrnuje změny navržené v rámci možnosti 1 a ke strategii doplňuje šest nových opatření, z nichž každé zahrnuje několik nových dílčích opatření. Znamená to vyšší míru politických ambicí v rámci politiky EU v oblasti přizpůsobení, včetně jejích mezinárodních závazků. Působnost se rozšiřuje o nanejvýš důležité tematické oblasti (např. inovace, ekosystémové služby, odstranění nedostatků v oblasti ochrany proti dopadům změny klimatu) a tím, že se u opatření EU v oblasti přizpůsobení usiluje o větší soudržnost politik, a to i na mezinárodní úrovni, představuje tato možnost oproti výchozímu scénáři jasné zvýšení úsilí.

Možnost 2 má nejlepší výsledky u téměř všech opatření, a je proto upřednostňovanou možností. Posouzení bylo provedeno v kontextu různých klimatických (teplotních) scénářů a v této kontrole citlivosti vykazuje solidní výsledky. Na základě ekonomického modelování a kvalitativních analýz se odhaduje, že ve srovnání s výchozím scénářem by tato možnost přinesla největší výhody z hlediska hospodářské prosperity, jelikož by se snížily ztráty hospodářské prosperity a ztráty v oblasti zaměstnanosti. Oproti možnosti 1 by také měla celkově příznivější vliv, pokud jde o hospodářské dopady v oblasti konkurenceschopnosti, obchodu a investic a inovací a výzkumu. Možnost 2 je spojena s pozitivními sociálními dopady z hlediska distribuce příjmů, blahobytu a sociálního začlenění, jakož i významnými pozitivními dopady na veřejné zdraví a bezpečnost. Z jejího posouzení vyplynuly i pozitivní dopady na životní prostředí, a to pokud jde o dopad na odolnost vůči změně klimatu, kvalitu a dostupnost přírodních zdrojů a snižování znečištění, jakož i na biologickou rozmanitost a ekosystémové služby. V neposlední řadě se dospělo k závěru, že by možnost 2 měla výrazně pozitivnější dopady v zemích mimo EU a v rámci mezinárodních vztahů. Výhody obou možností se zvyšují při vyšších teplotách (kdy jsou škody způsobené změnou klimatu větší), ale možnost 2 je stále nejlepší.

Strategie navrhuje ukazatele monitorování a hodnocení (pro strategii a pro přizpůsobení obecně), přičemž se uznává komplikovanost a nejistota spojená se sledováním přizpůsobení se změně klimatu a odolnosti vůči ní. Doporučení týkající se monitorování a hodnocení rovněž zdůrazňují některé další kroky potřebné k dalšímu pokroku a zdokonalení tohoto přístupu v rámci procesu provádění strategie.