Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2004-2007 /* SEK/2005/0017 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 11.1.2005 SEK(2005) 17 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2004-2007 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat. Deset zemí, které přistoupily k EU 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu, avšak požaduje se od nich, aby včas splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria dlouhodobé udržitelnosti stavu veřejných financí, aby vyhověly podmínkám pro přijetí eura. Vzhledem ke schodku veřejných financí ve výši 12,6 % HDP (včetně jedné významnější jednorázové operace na úrovni asi 7 % HDP) zaznamenanému v roce 2003 rozhodla Rada dne 5. července 2004, že Česká republika má nadměrný schodek a doporučila, aby tento nadměrný schodek byl upraven nejpozději do roku 2008 ve shodě s konvergenčním programem z května roku 2004. Česká republika byla zejména vybídnuta, aby podnikla účinná opatření pro dosažení cíleného schodku v roce 2005. Také bylo doporučeno rázně provést opatření naplánovaná v konvergenčním programu z května 2004, především snížit platy zaměstnanců vládního sektoru a omezit výdaje jednotlivých ministerstev. Dále byla Česká republika vyzvána, aby ke snížení schodku použila vyšší než plánované rozpočtové příjmy, aby zavedla institut fiskálního cílení založený na střednědobých výdajových stropech, stanovila účinná pravidla ke snížení rizika zvyšování zadluženosti krajů a obcí, provedla reformu důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a minimalizovala záporný rozpočtový dopad operací České konsolidační agentury. Ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 Komise dospěla k závěru, že česká vláda podnikla účinná opatření pro dosažení cíleného schodku v roce 2005[2]. Členské státy, které přistoupily k EU 1. května 2004, se zavázaly k předložení svých konvergenčních programů do 15. května 2004 a jejich první aktualizace do konce roku 2004. První konvergenční program České republiky zahrnující období 2004-2007 byl předložen dne 13. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu Česká republika předložila dne 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování[3], společně dohodnutou metodu pro posuzování potenciálního výstupu, na doporučení uvedená v obecných zásadách hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[4]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek: - První aktualizace konvergenčního programu České republiky zahrnující období 2004-2007 byla předložena dne 1. prosince 2004. Tento program jen zčásti splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Přes revizi údajů dodanou po předložení této aktualizace není zejména podíl výdajů a příjmů plně konsolidovaný v souladu se statistickým standardem ESA95 (evropský systém účtů). Proto se Česká republika vybízí, aby zajistila soulad s požadavky kladenými na tyto údaje. Kromě toho program jen zhruba dodržuje modelovou strukturu uvedenou v příloze 2 „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. - Základní makroekonomický scénář předložený v tomto programu očekává reálný růst 3,8 % HDP v roce 2004. Předpokládá se, že v roce 2005 reálný růst HDP dosáhne 3,6 %, následně se bude mírně zvyšovat a v roce 2007 dosáhne 3,8 %. To je pod hodnotami prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 na období 2004-2006, které předpovídají průměrnou míru růstu 3,8 % v letech 2004 a 2005 a 4 % v roce 2006. Odhad růstu potenciálního výstupu pro rok 2007 v programu mírně překračuje odhad podzimní prognózy. Na základě v současné době dostupných informací tak základní scénář může být považován za hodnověrný, a proto se pokládá za referenční scénář k posouzení rozpočtových předpovědí. Dva alternativní scénáře předložené v programu předpokládají různý vývoj tří klíčových exogenních proměnných: zahraniční poptávky, směnného kurzu a ceny ropy. - Po deflaci, která probíhala po větší část roku 2003, se změny cen vyvinuly do kladných hodnot a inflace se vrátila do cílového pásma centrální banky v roce 2004. Aktualizovaný program očekává, že inflace HISC dosáhne v roce 2004 průměrně 2,7 %. Česká koruna poklesla oproti euru asi o 11 % v období od července 2002 do března 2004 a částečně tak vyrovnala její silné zhodnocování zaznamenané v předchozím období. Koruna se zhodnocovala od dubna 2004 a přes dočasné ustálení v letních měsících se v prvních jedenácti měsících roku 2004 zhodnotila vůči euru asi o 4,5 %. Po období výnosů státních dluhopisů nedosahujících úrovně eurozóny v první polovině roku 2003 se rozptyl začal v říjnu 2003 pomalu zvyšovat, dosáhl maximální úrovně asi 100 bodů v září 2004 a ve čtvrtém čtvrtletí roku znovu klesal. Česká republika má v úmyslu připojit se k eurozóně kolem roku 2009-2010 a do té doby postupovat v režimu cílování inflace. S účinností od 1. ledna 2006 bude cílem ustálená míra inflace 3 % s tolerancí ( 1 procentního bodu. Úřady plánují omezení doby účasti na ERM II (mechanismus směnných kurzů) na dva roky. - Program je zaměřen na snížení schodku z 5,2 % HDP v roce 2004 (včetně jednorázových výdajů na úrovni asi 1,2 % HDP) pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2008 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7. Cílem programu je snížení schodku veřejných financí o 1,9 procentního bodu v rozmezí let 2004 až 2007 a snížení primárního deficitu o 2,3 procentního bodu ve stejném období. Bez účinku dvou jednorázových operací v roce 2004 však zlepšení nominálního schodku představuje asi 0,7 procentního bodu. Předpokládá se, že narovnání bude postupné, asi o 0,5 % HDP ročně, s výjimkou roku 2006, kdy se plánuje snížení téměř o 1 % HDP. Předpokládá se, že v průběhu programu poklesnou jak příjmy, tak i výdaje (vyjádřené jako podíl na HDP), přičemž se očekává, že veřejné investice budou jedinou výdajovou položkou, která se zvýší, a to ze 4,2 % HDP v roce 2003 na 4,6 % HDP v roce 2007, což značně přesahuje průměr EU (2,4 % HDP v roce 2004). Způsob snižování schodku v konvergenčním programu je víceméně v souladu s postupem uvedeným v předvstupním hospodářském programu ze srpna 2003. V porovnání s programem z května 2004 nenastala pro roky 2005-2007 žádná změna cíleného schodku vyjádřeného jako podíl na HDP, přestože růst HDP byl revidován významně směrem nahoru a odhadovaný výsledek schodku je pro rok 2004 (bez jednorázových operací) lepší než se očekávalo. - Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně poměrně opatrný makroekonomický scénář naznačuje, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává, a že výdaje oproti rozpočtu by mohly být nižší. Kromě toho se zdá, že další rizika zatěžující rozpočtové cíle ve spojení se státními zárukami a předpoklad zadlužení jsou omezená. Na druhé straně je ještě nutné přijmout důležitá opatření pro snížení výdajů, zejména pokud jde o spotřebu veřejného sektoru, aby bylo možné splnit právně závazné výdajové stropy v letech 2006 a 2007. Provádění výdajových stropů je vystaveno určitému riziku před dalšími parlamentními volbami plánovanými na červen 2006. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako postačující ke snížení schodku pod prahovou hodnotu 3 % HDP do roku 2008, jak program zamýšlí. - Program předpokládá, že se míra zadlužení zvýší z 37,8 % HDP v roce 2003 na 40 % HDP v roce 2007, zůstane tedy značně pod referenční hodnotou 60 % HDP. Očekává se, že míra zadlužení se v letech 2003 až 2006 zvýší o 1,4 procentního bodu, méně než očekávají prognózy útvarů Komise, které předpovídají vyšší primární schodek v roce 2006 a mírnější vliv vnitřní dynamiky dluhu. Předpověď útvarů Komise nezahrnovala zejména výnosy z privatizace v roce 2005, které přispějí k dočasnému a mírnému poklesu míry zadlužení v roce 2005. Očekává se, že míra zadlužení v letech 2006-2007 dále poroste, avšak mnohem pomalejším tempem, protože se plánuje, že aktivity transformačních institucí budou postupně utlumovány. Hlavní hnací silou rostoucí míry zadlužení je i nadále primární schodek, avšak jeho příspěvek klesá v souladu s fiskální konsolidací. - Snížení hrubého veřejného zadlužení v programovém období by mělo být dosaženo omezením podílu výdajů (asi o 3,7 % HDP), čímž se plánovaný pokles podílu příjmů (o 1,8 % HDP) více než vyrovná. Kromě klesání vlivu vlády na ekonomiku plánuje konsolidační strategie změnu struktury jak příjmů, tak i výdajů. Předpokládá se, že na výdajové straně přispěje omezení transferů a subvencí nejvíce ke snížení výdajů, zejména na úrovni centrální vlády. Na příjmové straně je hlavní strukturální změnou posun daňového zatížení od přímého k nepřímému zdanění. Program také zamýšlí ukončení činnosti transformačních institucí, zejména Fondu národního majetku (do konce roku 2005) a České konsolidační agentury (do konce roku 2007). - Co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zdá se, že Česká republika je vážně ohrožena předpokládanými velmi významnými rozpočtovými výdaji souvisejícími se stárnutím obyvatelstva. Strategii fiskální konsolidace vytyčenou v programu je třeba doplnit zejména dalšími reformami, které by snížily rizika zatěžující dlouhodobou udržitelnost a která jsou spojená s předpokládaným nárůstem výdajů v oblasti důchodů a zdravotnictví. - Hospodářské politiky vytyčené v uvedené aktualizaci jsou jen zčásti v souladu s obecnými zásadami hospodářské politiky specifikovanými dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Na jedné straně je program v souladu se snižováním hrubého veřejného zadlužení doporučeným Radou a toto snižování je založeno na právně závazných střednědobých výdajových stropech. Na druhé straně se ukazuje, že provádění doporučeného snížení mzdových prostředků na zaměstnance vládního sektoru plánovaného v květnovém konvergenčním programu je obtížné a program nepředkládá opatření postačující k regulaci schodků a zadlužení krajů a obcí. Navíc program nenavrhuje konkrétní kroky k zabezpečení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvláštně provedením reformy důchodového systému a systému zdravotní péče. - Vzhledem k výše uvedenému posouzení a s přihlédnutím k doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 se doporučuje, aby Česká republika použila ke snížení schodku vyšší než plánované rozpočtové příjmy a aby přísně dodržovala střednědobé výdajové stropy pro centrální vládu, které budou právně závazné od roku 2006. Dále se Česká republika vybízí k urychlení reformy důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálný HDP ( % změna) | CP prosinec 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | neuv. | CP květen 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | CP prosinec 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | neuv. | CP květen 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 | Celkové saldo veřejných financí ( % HDP) | CP prosinec 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3.3 | KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | neuv. | CP květen 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | Primární saldo ( % HDP) | CP prosinec 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1.7 | KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | neuv. | CP květen 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | Hrubý vládní dluh ( % HDP) | CP prosinec 2004 | 38.6 | 38,3 | 39,2 | 40.0 | KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | neuv. | CP květen 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 | Poznámka: 1 Prognóza útvarů Komise na rok 2004 nezahrnovala imputované státní záruky na úrovni 0,8 % HDP. Zdroje: Konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). | Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky a postupuje jej Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2004-2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 tohoto nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne [18. ledna] 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program České republiky, který zahrnuje období 2004 až 2007. Tento program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”. Přes revizi údajů dodanou po předložení této aktualizace není zejména podíl výdajů a příjmů plně konsolidovaný v souladu se statistickým standardem ESA95. Proto se Česká republika vybízí, aby zajistila soulad s požadavky kladenými na tyto údaje. 2. Program obsahuje různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové předpovědi: „základní scénář”, „optimistický scénář” a „pesimistický scénář”. „Základní” scénář je považován za referenční scénář pro hodnocení rozpočtových výhledů, protože na základě informací dostupných v současné době se zdá, že odráží přijatelné předpoklady růstu. Tento scénář očekává, že reálný růst HDP bude činit 3,8 % v roce 2004. Odhaduje se, že v roce 2005 dosáhne reálný růst HDP 3,6 %, následně se bude mírně zrychlovat a v roce 2007 dosáhne 3,8 %. Předpověď míry inflace uvedená v programu se jeví reálně. 3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Česká republika má nadměrný schodek a doporučila, aby byl do roku 2008 upraven. 4. Program se zaměřuje na snížení schodku z 5,2 % HDP v roce 2004 (včetně jednorázových výdajů na úrovni asi 1,2 % HDP) pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2008 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7. Cílem programu je snížení schodku veřejných financí o 1,8 procentního bodu v letech 2004 až 2007 a snížení primárního schodku o 2,3 procentního bodu ve stejném období. Předpokládá se, že narovnání bude postupné, asi o 0,5 % HDP ročně, s výjimkou roku 2006, kdy se očekává, že bude dosaženo zlepšení schodku o téměř 1 % HDP. Odhaduje se, že v průběhu programu poklesnou jak příjmy, tak i výdaje (vyjádřené jako podíl na HDP), přičemž se očekává, že jedinou výdajovou položkou, která se zvýší, budou veřejné investice, a to ze 4,2 % HDP v roce 2003 na 4,6 % HDP v roce 2007, což značně přesahuje průměr EU (2,4 % HDP v roce 2004). V porovnání s konvergenčním programem z května roku 2004 nenastala žádná změna cíleného schodku na období 2005-2007, přestože růst HDP byl významně pozměněn směrem nahoru a odhadovaný výsledek schodku pro rok 2004 (bez jednorázových operací) je lepší, než se očekávalo. 5. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně poměrně opatrný makroekonomický scénář naznačuje, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává, a že výdaje by oproti rozpočtu mohly být nižší. Kromě toho se další rizika zatěžující rozpočtové cíle v souvislosti s vydáváním státních záruk a předpoklad zadlužení jeví jako omezená. Na druhé straně bude ještě nutné schválit důležitá omezení výdajů, zejména co se týče spotřeby vládních institucí, aby byly dodrženy výdajové stropy v letech 2006 a 2007. Provádění výdajových stropů je vystaveno určitému nebezpečí před dalšími řádnými parlamentními volbami plánovanými na červen 2006. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu je postačující ke snížení schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2008, jak se v programu předpokládá. 6. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla 38,6 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období tohoto programu zvýší o 1,4 procentního bodu. 7. Co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zdá se, že Česká republika je vážně ohrožena předpokládanými velmi významnými rozpočtovými výdaji souvisejícími se stárnutím obyvatelstva. Strategii fiskální konsolidace vytyčenou v programu je třeba doplnit zejména dalšími reformami, které by snížily rizika zatěžující dlouhodobou udržitelnost a která jsou spojená s předpokládaným nárůstem výdajů v oblasti důchodů a zdravotnictví. 8. Hospodářské politiky vytyčené v aktualizaci jsou zčásti v souladu s obecnými zásadami hospodářské politiky specifikovanými dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Na jedné straně je program v souladu se snižováním hrubého veřejného zadlužení doporučeným Radou a toto snižování je založeno na právně závazných střednědobých výdajových stropech. Na druhé straně se ukazuje, že provádění doporučeného snížení platů zaměstnancům vládního sektoru plánovaného v květnovém konvergenčním programu je obtížné a program nepředkládá opatření postačující k regulaci schodků a zadlužení krajů a obcí. Kromě toho program nenavrhuje konkrétní kroky k zabezpečení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvláště provedením reformy důchodového systému a systému zdravotní péče. * * * Vzhledem k výše uvedenému posouzení a s přihlédnutím k doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 se doporučuje, aby Česká republika použila ke snížení schodku vyšší než plánované rozpočtové příjmy a aby přísně dodržovala střednědobé výdajové stropy pro centrální vládu, které budou právně závazné od roku 2006. Dále se Česká republika vybízí, aby pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí urychlila reformu důchodového systému a systému zdravotní péče . Klíčové předpovědi aktualizovaného konvergenčního programu České republiky 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálný růst HDP ( %) Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) Celkové saldo veřejných financí ( % HDP) Primární saldo ( % HDP) Hrubý vládní dluh ( % HDP) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 | [1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] SEC(2004) 1630, 22.12.2004. [3] Pozměněné stanovisko hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních , které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001. [4] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu, najdete na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.