EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.2.2016 COM(2016) 73 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění části IV Dohody zakládající přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Střední Amerikou na straně druhé



ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění části IV Dohody zakládající přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Střední Amerikou na straně druhé 1.Úvod Rok 2015 byl druhým rokem provádění části IV Dohody zakládající přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Střední Amerikou na straně druhé (dále jen „Dohoda“); jde o část Dohody, která se zabývá obchodem. V souladu s článkem 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 20/2013 ze dne 15. ledna 2013, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka a mechanismus stabilizace pro banány Dohody zakládající přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Střední Amerikou na straně druhé (dále jen nařízení), předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu. Tato zpráva plní tento požadavek a je strukturována následujícím způsobem: souhrn statistických údajů a celkové hodnocení obchodních toků (oddíl 2 této zprávy); informace o činnostech různých orgánů, které provádějí dohodu (oddíl 3), včetně plnění povinností podle hlavy o obchodu a udržitelném rozvoji (oddíl 4); informace o monitorovacích činnostech uvedených v nařízení (oddíl 5). 2.CELKOVÉ HODNOCENÍ: VÝVOJ OBCHODU 2.1.Metodika Jak je uvedeno v předcházející zprávě o provádění Dohody, panují mezi statistickými údaji EUROSTATU a středoamerickými statistikami výrazné rozdíly. Statistické údaje EU obvykle výrazně převyšují panamské údaje o vývozu EU do Panamy, ale jsou podstatně nižší než kostarické údaje o dovozu z Kostariky do EU; u ostatních zemí regionu jsou pak rozdíly přiměřené. O tomto jevu se diskutovalo v rámci podvýboru pro přístup na trh zřízeném na základě Dohody. Zdá se, že vzhledem k významu zóny volného obchodu Panamy, která je mezi největšími na světě, se podstatná část obchodních toků, jež je deklarovaná jako vývoz do Panamy, ve skutečnosti nedostane na panamský trh, ale je dále vyvezena do dalších latinskoamerických zemí. Vzhledem k této situaci byla se Střední Amerikou dohodnuta každoroční výměna údajů o obchodu a dále provedení společné analýzy založené na příslušných statistických údajích o dovozu, které jsou považovány za spolehlivější než údaje o vývozu. V následující analýze jsou popsány obchodní toky na základě přístupu dohodnutého se Střední Amerikou: hodnocení dovozu do EU vychází z údajů EUROSTATU získaných v květnu 2015 a vývoz EU do Střední Ameriky je posuzován na základě středoamerických statistických údajů, jež byly k témuž datu k dispozici. Jelikož jsou statistické údaje Střední Ameriky vyjádřeny v amerických dolarech, byly přepočítány na eura podle ročního směnného kurzu, který používá EUROSTAT. Je třeba připomenout, že sledované změny v obchodních tocích nelze připisovat pouze provádění Dohody, jelikož má na tyto číselné údaje vliv řada dalších faktorů. 2.2.Vývoj celkových obchodních toků se Střední Amerikou (zboží) Podle statistik, které zveřejnil Sekretariát pro středoamerickou hospodářskou integraci (SIECA), se obchodní toky mezi středoamerickými zeměmi a zbytkem světa mezi roky 2013 a 2014 zvýšily o 1,4 %. Podle údajů EUROSTATU naopak globální obchodní toky EU za stejné období zeslábly o 2,3 %. Navzdory tomuto celkovému oslabení obchodních toků a přestože z toho není možné činit konečné závěry, vykazovaly obchodní toky pro některé země a konkrétní zboží rostoucí trend. Obchodní tok mezi EU a Střední Amerikou zesílil o 1,2 % na 10,5 miliardy EUR. Bilance obchodu EU se Střední Amerikou vykazuje deficit, který se snížil, ale přesto v roce 2014 činil 1,7 miliardy EUR (o rok dříve dosáhl 2,2 miliardy EUR). Země Vývoz Dovoz Obchodní tok celkem Kostarika 1 065 6,7 % 3 771 -5,8 % 4 836 -3,3 % Guatemala 976 6,8 % 674 10,5 % 1 650 8,3 % Honduras 470 35,0 % 834 14,8 % 1 305 21,3 % Nikaragua 246 3,5 % 284 1,6 % 530 2,5 % Panama 1 180 8,3 % 380 -15,5 % 1 561 1,3 % Salvador 465 -10,3 % 167 -20,9 % 632 -13,4 % CELKEM 4 402 7,2 % 6 110 -2,7 % 10 513 1,2 %

Obchodní tok mezi EU a Střední Amerikou a jeho roční vývoj (v milionech EUR – rok 2014) Vývoz EU do Střední Ameriky se zvýšil o 7,2 %, zatímco dovoz ze Střední Ameriky se snížil o 2,7 %. Tento nepříznivý vývoj souvisí se dvěma hlavními problémy, jimž byla Střední Amerika vystavena: 1) Výrazný pokles dovozu kávy je způsoben obdobím závažného sucha a epidemií rzi kávovníku (ve španělštině tzv. „roya“). Tento pokles měl na středoamerické země dopad již v roce 2014. Hodnota dovozu středoamerické kávy (HS 0901) klesla z 1,1 miliardy EUR v roce 2012 na 0,7 miliardy EUR v roce 2014. Tento dopad se v celém regionu projevil již v roce 2014. V roce 2014 byl Salvador tou středoamerickou zemí, jejíž vývoz kávy do EU ve srovnání s rokem 2013 klesl nejvíce. Hodnota dovozu kávy z této země, druhého nejvíce dováženého produktu, klesla o dalších 61 % na 27 milionů EUR. Komise dne 27. května 2015 schválila program spolupráce v hodnotě 15 milionů EUR na pomoc Střední Americe v boji proti rzi kávovníku (jde o nemoc listů způsobenou plísní). Cílem tohoto programu je zvýšit schopnost tohoto regionu koncipovat a provádět politiky, programy a opatření na pomoc nejzranitelnějším skupinám obyvatelstva, které žijí v oblastech Střední Ameriky a Dominikánské republiky, kde se pěstuje káva. 2) Došlo k relokaci významného kostarického výrobce součástek pro odvětví IT do jihovýchodní Asie. Tato položka (HS 8473) v roce 2012 představovala 61 % kostarického vývozu do EU. Vliv tohoto vývoje bylo možno sledovat již v roce 2014, nicméně vzhledem k tomu, že relokace probíhala postupně, její dopad na kostarický dovoz byl dále patrný v průběhu roku 2014. Mezi roky 2012 a 2013 se hodnota této položky snížila z 2,6 miliardy EUR na 1,8 miliardy EUR, což odpovídá 19% snížení dovozu z Kostariky do EU, nebo 12% snížení dovozu do EU ze Střední Ameriky jako celku. Přestože je tento pokles v absolutních hodnotách značný, týkají se jen dvou produktů, jelikož zbývající dovoz ze Střední Ameriky do EU je i nadále mimořádně dynamický: v roce 2014 se zvýšil o 11,1 %. 2012 2013 2014 % HS 0901 a 8473 3 792 829 3 019 885 2 471 355 -18,2 % Ostatní 2 999 379 3 262 174 3 638 965 11,1 % Celkem 6 792 208 6 282 059 6 110 320 -2,7 % Rozdělení dovozu ze Střední Ameriky do EU a jeho roční vývoj (v EUR) Tato situace prozrazuje, že vývoz ze Střední Ameriky do EU velice závisí na několika málo produktech, přestože se počet produktů vyvážených do EU v roce 2014 zvýšil ve srovnání s předchozím rokem o 3 %, takže pokrýval 2 657 celních položek. Pět nejčastěji dovážených produktů však stále představuje 61 % celkového středoamerického dovozu do EU. Mezi tyto produkty patří (podle důležitosti): elektronické sestavy zařízení pro zpracování dat, káva, banány, ananas a surový palmový olej. Hlavním místem určení vývozu EU do Střední Ameriky byla nadále Panama (26 %), po níž následovala Guatemala (24 %) a Kostarika (22 %). Z EU se do Střední Ameriky v roce 2014 vyvážely především stroje a strojní zařízení (27 % vývozu EU), po nichž následovaly elektrické spotřebiče a farmaceutické výrobky (po 12,5 %), dále motorová vozidla a ocelové výrobky (po 10 %). Významné příznivé změny byly zaznamenány například u těchto u výrobků: ryb a korýšů (HS 3) se ze Střední Ameriky dovezlo o 28 % více, a to v hodnotě 250 milionů EUR, a zejména dovoz zmrazených garnátů se zvýšil o 36 % (jeho hodnota vzrostla ze 124 milionů na 169 milionů EUR), ovoce a ořechů (HS 8) se dovezlo o 16 % více a jejich dovoz dosáhl hodnoty 1,4 miliardy EUR, přičemž nejvýraznější zvýšení bylo zaznamenáno u dovozu ananasů, který vzrostl o 18 % (z 456 milionů na 537 milionů EUR), lahvového rumu se dovezlo o 110 % více (hodnota jeho dovozu se zvýšila z 8,5 milionu EUR na 18 milionů). Je třeba upozornit na specifické příznivé tendence ve vývoji obchodního toku mezi EU a Hondurasem, který se v roce 2014 zvýšil o 21 %, a tedy nejvíce z celého regionu. Tento dynamický vývoj se vyznačoval výrazným nárůstem klíčového vývozu EU (o 35 %) i dovozu EU (o 14,5 %). Zvýšení vývozu z EU do Hondurasu bylo zvláště intenzivní u těchto položek: o 34 % u strojů a strojních zařízení (HS 84) na hodnotu 207 milionů EUR, o 65 % u elektrických strojů (HS 85) na 93 milionů EUR, o 54 % u výrobků ze železa (HS 73) a o 42% u farmaceutických výrobků (HS 30). Podobně výrazné bylo zvýšení dovozu z Hondurasu, a to zejména u těchto položek: o 64% u rostlinného oleje (HS 15) na hodnotu 113 milionů EUR, o 26% u ryb a korýšů (HS 03) na hodnotu 50 milionů EUR, o 168% u cukru (HS 17) na hodnotu 15 milionů EUR, o 22% u oděvních doplňků (HS 61) na hodnotu 49 milionů EUR a o 71% u rud a popela (HS 26) na hodnotu 22 milionů EUR. 2.3.Využívání celních preferencí v rámci Dohody

Využívání celních preferencí udělených podle Dohody lze vyhodnotit posouzením té části obchodního toku, která proběhla v rámci Dohody. Tento poměr vyžaduje podrobné údaje o celním odbavení. Střední Amerika informovala EU, že databáze spravované jejich příslušnými celními orgány ve Střední Americe není uzpůsobena k pravidelné výměně podrobných statistických údajů pro účely analýz celních preferencí. Toto omezení se netýká Kostariky, která tyto údaje poskytla. Z kostarických statistických údajů vyplývá, že v rámci Dohody směřovalo 8,8 % hodnoty celkového vývozu EU do Kostariky. Tato nízká míra využití je důsledkem dlouhého harmonogramu odstraňování cel na straně Kostariky a této rané fáze provádění, takže využívání preference, kterou Dohoda nabízí, mohlo být zajímavé jen pro malou část vývozu EU. Je však třeba poznamenat, že míra využití u vývozu EU zařazeného do celních položek, které byly Kostarikou zcela liberalizovány, činí 48,4 %, a že tento poměr dosahuje dokonce 71 % u vývozu EU zařazeného do celních položek, pro něž Kostarika EU udělila kvótu. Pokud jde o dovoz ze Střední Ameriky do EU, 41 % (hodnoty) tohoto toku probíhá v rámci Dohody. Míra využití dosahuje 78 % v případě dovozu zařazeného do celních položek, pro něž EU Střední Americe udělila kvóty. Tyto zvýšené hodnoty ve srovnání s hodnotami pro vývoz z EU jsou způsobeny asymetrií režimů: Dohoda vzhledem k rozdílným úrovním rozvoje EU a Střední Ameriky poskytuje až do dokončení harmonogramů liberalizace (obecně do 10 let, ale pro malou část výrobků až do 15 let) poměrně vyšší výhody pro dovoz do EU než pro vývoz z EU. 2.5.Využití celních kvót Dohoda stanoví několik celních kvót, které spočívají v udělení preferenčních tarifů druhé straně až do množstevního limitu dané kvóty. Dovozy přesahující tento množstevní limit podléhají celním sazbám doložky nejvyšších výhod. EU souhlasila, že ve prospěch Střední Ameriky poskytne osm celních kvót na výrobky, které před prováděním dohody neměly preferenční přístup na trh EU. V roce 2014 byly celní kvóty využívány jen pro dvě kategorie výrobků (cukrovou třtinu a rum). Původ Výrobky Jednotka Objem celní kvóty Dovoz do EU Míra využití Střední Amerika Česnek tun 550 0 0 % Rýže 21 000 0 0 % Maniokové kořeny 5 000 0 0 % Hovězí maso 9 975 0 0 % Houby 275 0 0 % Kukuřice cukrová 1 560 0 0 % Střední Amerika s výjimkou Panamy Cukr 154 500 141 047 91 % Rum v nádobách o objemu > 2 l litr čistého alkoholu 730 000 243 819 33 % Panama Rum v nádobách o objemu > 2 l 105 000 0 0 % Cukr tun 12 360 8 548 69 % Nikaragua Hovězí maso 525 0 0 % Celní kvóty EU udělené Střední Americe – Využití v roce 2014 Kromě celních kvót umožnila EU Střední Americe také odchylky od pravidel týkajících se původu v rámci konkrétních kvót pro 118 celních položek. V roce 2014, tedy v prvním roce využívání těchto odchylek je však téměř zanedbatelné; množství výrobků dovezených podle těchto kvót je i nadále velice omezené a týká se jen malého zlomku obchodního toku, který by mohl být způsobilý pro preferenční zacházení. Střední Amerika udělila EU celní kvóty na pět konkrétních výrobků. V roce 2014 vývozci z EU příležitostí, které tyto celní kvóty nabízejí, využili s výjimkou celní kvóty pro syrovátku, i když stále existuje určitý prostor k růstu, jelikož se míra využití může dále zvyšovat, jak je uvedeno v následující tabulce: Výrobky Kvóta (v tunách) Roční navýšení Objem (v tunách) Míra využití Konzervovaná šunka 945 45 210 22 % Mléko v prášku 1 995 95 545 27 % Syrovátka 110 10 0 0 % Sýry 3 150 150 874 28 % Upravené vepřové maso 945 45 47 5 % Celní kvóty udělené EU Střední Amerikou – Využití v roce 2014 2.6.Služby Údaje o obchodu se službami zaostávají a za rok 2014 nejsou k dispozici. Analýzu srovnatelnou s analýzou obchodu se zbožím s cílem posoudit dopad Dohody zatím tedy není možné. V roce 2013 se nicméně tok obchodu se službami zvýšil a dosáhl 5,9 miliardy EUR (o 4,5 % více oproti předešlému roku). Z hlediska služeb byla i nadále hlavním obchodním partnerem Panama (50 %), následována Kostarikou a Guatemalou (po 18 %). Země Kredit Debet Kostarika 560,7 494,6 Salvador 202,2 94,0 Guatemala 817,2 204,8 Honduras 151,7 186,4 Nikaragua 174,7 50,1 Panama 1 480,0 1 574,7 Celkem 3 386,5 2 604,6

Obchod se službami mezi Střední Amerikou a EU v roce 2013 3.ČINNOSTI PROVÁDĚCÍCH SUBJEKTŮ 3.1.Podvýbor pro technické překážky obchodu Během zasedání tohoto podvýboru dne 26. května 2015 Střední Amerika a EU zkoumaly: právní předpisy EU o pesticidech, doplňcích stravy a posuzování shody, středoamerické předpisy o označování textilií, středoamerické předpisy o označování alkoholických nápojů, kostarické technické předpisy o požární ochraně a elektrických instalacích, závazky přijaté středoamerickým regionem v zájmu jeho další hospodářské integrace pomocí přijímání regionálních technických předpisů. V návaznosti na toto setkání byly uspořádány různé konference ad hoc, jejichž cílem bylo v těchto otázkách pokročit. Pokud jde o závazky přijaté s ohledem na oblasti týkající se technických překážek obchodu související s regionální hospodářskou integrací, informovala Střední Amerika o svém pokroku s tím, že mají vstoupit v platnost nové právní předpisy, i když je třeba rozvinout další správní postupy. 3.2.Rada pro obchod a udržitelný rozvoj EU a Střední Amerika ve dnech 27., 28. a 29. května 2015 uspořádaly setkání orgánů odpovědných za monitorování provádění Dohody, konkrétně jejích ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji (viz níže uvedenou část 4). 3.3.Podvýbor pro duševní vlastnictví Dne 26. května 2015 proběhlo druhé zasedání podvýboru pro duševní vlastnictví s cílem přezkoumat zejména: ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví ve Střední Americe, a zejména zeměpisného označení, u něhož byla většina ochranných osvědčení poskytnuta před koncem roku 2014. Na počátku roku stále nebylo vyřízeno několik námitek a odvolání. Případná opatření na podporu prostředí příznivého pro potenciální (v zásadě soukromý) přenos technologií. Pokud jde o zeměpisná označení, strany projevily ochotu jednat o tom, jak v budoucnosti zdokonalit postupy. Bylo dohodnuto vyvodit závěry ze složitosti procesu registrace ve Střední Americe a zahájit hodnocení s náležitým ohledem na příslušné právní předpisy. Toto setkání dalo také EU příležitost nabádat Střední Ameriku, aby zvážila ochranu práv duševního vlastnictví v rámci svého hodnocení priorit pro spolupráci, jelikož přenos technologií ze soukromého sektoru bude záležet i na dobré ochraně práv duševního vlastnictví ve Střední Americe. 3.4.Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření

Dne 27. května 2015 proběhlo druhé zasedání tohoto podvýboru, které bylo věnováno technickým otázkám souvisejícím s dovozními požadavky, ověřeními a opatřeními spojenými se zdravím zvířat a rostlin. Předmětem diskusí mezi Střední Amerikou a EU byly zejména: harmonogram a pracovní ujednání s cílem zajistit, aby příslušné orgány žádosti o povolení dovozu vyřizovaly rychle a koordinovaně, význam plnění norem, pokynů a doporučení mezinárodních organizací stanovujících normy, nedávná opatření, která EU podnikla v boji proti bakterii Xyllela Fastidiosa, míra začlenění Střední Ameriky do otázek Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. Pokud jde o ustanovení o regionální hospodářské integraci v sanitárních a fytosanitárních otázkách, EU zdůraznila, že do 1. prosince 2015 je potřeba dokončit opatření, která umožní volný pohyb zboží z EU uvedeného v příloze XIX. Tento podvýbor obecně reagoval kladně a vykázal povzbudivý výsledek, který potvrzuje, že strany jsou díky pokračujícímu úsilí na dohodnutých krocích v dosahování kladných výsledků v sanitární a fytosanitární oblasti na dobré cestě. 3.5.Podvýbor pro postupy celní spolupráce, usnadnění obchodu a pravidla původu Předmětem diskusí mezi Střední Amerikou a EU dne 1. a 2. června 2015 v tomto podvýboru bylo: splnění závazků k regionální hospodářské integraci ze strany Střední Ameriky, dohoda na dvou vysvětlivkách v oblasti pravidel původu a o tom, jak řešit praktické problémy, na něž EU a Střední Amerika při provádění kapitoly o pravidlech původu narazí. Střední Amerika a EU dosáhly dohody o vysvětlivkách k vyplnění průvodního osvědčení EUR.1, které zajistí soudržnost a jasnost při praktickém uplatňování. Cílem vysvětlivek je také uvést míru tolerance, co se týče přesného znění a formátu průvodních osvědčení EUR.1. Strany rovněž dosáhly pokroku, pokud jde o přizpůsobení Dohody úpravám klasifikace, k nimž došlo v důsledku harmonizovaného systému z roku 2012. 3.6.Podvýbor pro otázky přístupu zboží na trh Střední Amerika a EU dne 29. května 2015 zkoumaly také závazky tohoto podvýboru přijaté na předcházejícím zasedání a diskutovaly o nových otázkách v oblasti přístupu na trh, zejména pak: kostarické právní předpisy o minimální vývozní ceně pro banány, kostarický závazek přezkoumat svůj režim spotřební daně na piva, poplatek, který má účtovat Nikaragua za skenování zboží při hraničních kontrolách, přezkum ochranných opatření a správy kvót. EU a Střední Amerika se také shodly na tom, že přístup ke spolehlivým, aktuálním a podrobným statistickým údajům je pro obchodní politiku zásadní, a zavázaly se proto k výměně údajů s cílem sledovat vývoj obchodu se zbožím a službami.

3.7.Výbor pro přidružení Výbor pro přidružení, jehož zasedání se konalo dne 3. června 2015, přezkoumal práci, již odvedly různé podvýbory, a také jednal o dalších otázkách souvisejících s obchodem. Zvláštní důraz byl kladen na otázky hospodářské integrace. EU během tohoto zasedání přivítala poslední úpravy panamských právních předpisů o pomocných námořních službách (zákon č. 41/2013), které odstranily požadavky, jež vzbuzovaly znepokojení hospodářských subjektů v EU. Pokud jde o regionální hospodářskou integraci, vysvětlila Střední Amerika, že středoameričtí ministři obchodu závazky přijaté vůči EU velice pečlivě sledují v rámci COMIECO. EU trvala na tom, že je pro Střední Ameriku důležité zachovat dynamiku, kterou přineslo uplatňování Dohody, a zdůraznila, že Střední Amerika by měla věnovat zvláštní pozornost dalšímu pokroku v těchto záležitostech. Pokud jde o nezbytnou úpravu Dohody následkem připojení Chorvatska, panuje v přístupech k metodice posuzování kompenzací i přes určitý pokrok stále hluboký nesoulad. Bylo dohodnuto pokračovat v dialogu o tomto bodě a dospět co nejdříve k dohodě. 3.8.Rada přidružení Rada přidružení poprvé zasedala dne 27. června 2014. V roce 2015 se žádné zasedání nekonalo, neboť to strany nepovažovaly za nutné. 4.SPLNĚNÍ POVINNOSTÍ V OBLASTI OBCHODU A UDRŽITELNÉHO ROZVOJE 4.1 Institucionální hlediska Druhé zasedání vlád v Radě pro obchod a udržitelný rozvoj se konalo v belgickém Bruselu ve dnech 27.–28. května 2015. Zasedání zajišťovala Evropská komise za účasti zástupců vlád šesti středoamerických stran. Setkání Fóra pro dialog s občanskou společností, sestávající ze zástupců občanské společnosti EU a Střední Ameriky, a společné zasedání Výboru a fóra proběhlo dne 29. května 2015, a to za předsednictví zástupce interní poradní skupiny EU. Interní poradní skupina EU se dohodla na svém jednacím řádu a během roku se sešla třikrát. Interní poradní skupina EU sestává ze zástupců širokého spektra organizací občanské společnosti a Evropského hospodářského a sociálního výboru (EHSV). Sekretariát zajišťuje Evropský hospodářský a sociální výbor. Interní poradní skupiny zřídily i středoamerické strany; došlo k výměně informací o složení těchto poradních skupin a k navázání styků mezi nimi a interní poradní skupinou EU. 4.2 Provádění úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) Během zasedání Rady strany informovaly o svém provádění úmluv MOP. Středoamerické země zdůraznily opatření přijatá k potírání dětské práce. Honduras a Panama podaly zprávu o nedávno přijatých právních předpisech a politikách v oblasti práce. EU informovala o pokroku ratifikace nového protokolu MOP doplňujícího úmluvu o nucené práci ze strany členských států, a totéž učinilo několik členských států. EU rovněž představila své politiky o ochraně zdraví a bezpečnosti při práci a související struktury pro dialog se sociálními partnery. Středoamerické strany poskytly řadu vysvětlení ohledně otázek spojených s prováděním úmluv MOP. V roce 2015 byl s MOP dohodnut program budování kapacit, v jehož rámci bude Guatemale a Salvadoru poskytnuta podpora při plnění jejích závazků podle úmluv MOP. 4.3. Provádění mnohostranných dohod v oblasti životního prostředí Výbor se na svém zasedání zaměřil zvláštně na změnu klimatu a strany informovaly o řadě kroků, které byly v tomto ohledu přijaty. Střední Amerika upozornila na zranitelnost svých zemědělských a zemědělsko-průmyslových odvětví vůči změně klimatu a extrémním metrologickým jevům. Jelikož zemědělské produkty představují velkou část vývozu tohoto regionu do EU, jejich dopad na hospodářství a obchod je zřejmý. Několik zemí vypracovalo pro cílová odvětví příslušné programy a vytyčilo cíle snižování uhlíkové stopy. Mnohé z nich mají ambiciózní programy ke zvýšení podílu obnovitelné energie a mají zájem o investice a technologie v tomto odvětví. EU stanovila své obecné cíle a politiky v oblasti změny klimatu a společně s Kostarikou poskytla informace o stavu jednání, pokud jde o dohodu o environmentálních produktech. K dispozici jsou také aktualizované informace o provádění Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES), Úmluvy o biologické rozmanitosti a Minamatské úmluvy o rtuti. 4.4. Rozvoj pozitivní agendy pro obchod a udržitelný rozvoj Dále se na zasedání výboru diskutovalo o prioritách agendy pro pozitivní obchod a udržitelný rozvoj, přičemž se vycházelo z původní diskuse, která se konala na prvním zasedání v listopadu 2014. Tyto diskuse byly obohaceny vystoupeními na společném zasedání výboru a Fóra pro dialog s občanskou společností, kde byl mimo jiné kladen důraz na zohledňování dimenze pohlaví. V Bruselu se navíc dne 29. května 2015 konal pracovní seminář věnovaný spravedlivému obchodu a udržitelnosti v zemědělských hodnotových řetězcích, v jehož rámci se setkali zástupci režimů spravedlivého a etického obchodu, obchodních sdružení a výrobců, a to jak z EU, tak ze Střední Ameriky, aby si vyměnili osvědčené postupy a zkušenosti v této oblasti, a zejména pokud jde o odvětví cukru a kávy. Diskuse pak pokračovaly i mimo zasedání s cílem dále vymezit prioritní oblasti, které by zahrnovaly jak dimenzi životního prostředí, tak dimenzi pracovních sil.