–vytvoření nástroje rozpočtové kázně, a to stanovením finančního rámce pro vypracování strategie EU v oblasti záruk, která bude upravovat úvěry poskytované Komisí a úvěry poskytované ze strany EIB třetím zemím .

Rizika krytá rozpočtem EU jsou dána celou škálou úvěrových a záručních operací, které lze rozdělit do dvou kategorií:

V dubnu 2013 se Euroskupina a Rada ECOFIN rozhodly navýšit maximální váženou průměrnou splatnost půjčky EFSM z 12,5 roku na 19,5 roku, což přijímajícím zemím umožňuje požádat o prodloužení splatnosti jednotlivých tranší půjčky do roku 2026.

Na základě rozhodnutí Rady poskytnout finanční pomoc Unie Irsku (až do výše 22,5 mld. EUR) a Portugalsku (do výše 26 mld. EUR) bylo Irsku vyplaceno 22,5 mld. EUR a Portugalsku 24,3 mld. EUR (zbývajících 1,7 mld. EUR nebylo vyplaceno, jelikož o ně portugalská vláda nepožádala a mezitím uplynula lhůta pro jejich vyplacení).

Podrobnější informace o těchto nesplacených částkách, zejména co se týče stropu, vyplacených částek nebo míry zajištění zárukou, jsou uvedeny v tabulkách A1, A2a, A2b a A3 pracovního dokumentu útvarů Komise.

– Evropský nástroj finanční stability (EFSF): EFSF zřídily členské státy eurozóny v červnu 2010 jako dočasný záchranný mechanismus pro poskytování finanční pomoci členským státům eurozóny v rámci makroekonomického ozdravného programu. Smlouva o trvalém záchranném mechanismu, Evropském mechanismu stability (EMS), vstoupila v platnost dne 27. září 2012. Od 1. července 2013 provádění aktuálních programů EFSF určených Řecku (spolu s MMF a některými členskými státy), jakož i Irsku a Portugalsku (spolu s MMF, některými členskými státy a EU/EFSM) pokračuje, nicméně EFSF již není zapojen do nových finančních programů ani úvěrových smluv.

Pokud jde o Rumunsko, Rada dne 22. října 2013 rozhodla poskytnout Rumunsku druhou preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 2 miliard EUR ve formě úvěru s průměrnou dobou splatnosti nejvýše 8 let. Tento nástroj nebyl použit a lhůta pro žádost o tyto finanční prostředky skončila dne 30. září 2015.

Kromě toho byl ve prospěch Řecka uvolněn překlenovací úvěr ve výši 7,16 mld. EUR, který byl Řecku dále zapůjčen na dobu jednoho měsíce od 20. července do 20. srpna 2015. Tato úvěr byl splacen v plné výši.

Syrská vláda nesplácela úroky a úvěry ani v roce 2015. Na pokrytí těchto nesplacených částek čerpala EIB prostředky ze záručního fondu (viz odstavec 5.1.3 níže).

V rámci obecného mandátu EIB na období let 2014–2020 bylo podepsáno financování v celkové výši 6,920 mld. EUR, z nichž bylo k tomuto datu vyplaceno 525 milionů EUR (viz tabulka A5 pracovního dokumentu útvarů Komise). Více informací o zemích, na něž se vztahuje mandát EIB, obsahují tabulky A1 a A2 pracovního dokumentu útvarů Komise.

Nesplacená výše úvěrů v rámci makrofinanční pomoci se v období od 31. prosince 2014 do 31. prosince 2015 zvýšila z 1 828,6 milionu EUR na 3 006,6 milionu EUR. 73,5 % veškerých nesplacených úvěrů makrofinanční pomoci představují úvěry pro Ukrajinu.

–„krytí celkového rizika“ – tato metoda je založena na součtu celkové částky nesplacené jistiny u dotčených operací k danému datu včetně vzniklého úroku,

–„roční riziko, jemuž je rozpočet EU vystaven“ tento rozpočtový přístup vychází z výpočtu maximálního objemu ročních splatných plateb, které by EU musela v rozpočtovém roce uhradit za předpokladu, že by nebyly spláceny žádné zaručené úvěry .

4.2.Složení celkového rizika

Až do roku 2010 vyplývalo největší riziko, pokud jde o celkové zaručené nesplacené částky, hlavně z úvěrů poskytnutých třetím zemím. Od roku 2011 výrazně zatěžuje veřejné finance členských států finanční krize. EU proto navýšila své financování, aby pokryla vyšší potřeby veřejného financování v členských státech.

Tento vývoj vedl ke změně složení rizika. K 31. prosinci 2015 se 66 % celkových nesplacených částek týkalo výpůjčních operací souvisejících s úvěry poskytnutými členským státům, které jsou přímo kryty rozpočtem EU (ve srovnání s 45 % ke dni 31. prosince 2010).

4.3.Roční riziko kryté rozpočtem EU

Při zohlednění úvěrů nesplacených ke dni 31. prosince 2015 (viz tabulka 1) činí maximální částka, kterou by EU musela vyplatit v průběhu roku 2016 (přímo a prostřednictvím záručního fondu) – za předpokladu, že by nebyly spláceny žádné ze zaručených úvěrů – 10 718,5 mil. EUR. Tato částka představuje objem jistiny a úroků ze zaručených úvěrů, jejichž splatnost nastává během roku 2016, za předpokladu, že nesplácené úvěry nejsou splatné v předstihu (podrobnosti uvádí tabulka A4 v pracovním dokumentu útvarů Komise).

4.3.1Pohledávky u členských států

V roce 2016 činí maximální roční riziko, které pro EU vyplývá z výpůjček členským státům 8 160 milionů EUR (zhruba 76 % celkového ročního rizika). Toto riziko se týká:

a) úvěrů EIB a/nebo Euratomu, které byly členským státům poskytnuty před jejich přistoupením k EU,

b) úvěrů poskytnutých v rámci podpory platební bilance a

c) úvěrů poskytnutých v rámci EFSM.

Tabulka 2: Pořadí členských států podle ročního rizika, jemuž je rozpočet EU vystaven v roce 2016 (v mil. EUR)

Pořadí Země Úvěry Maximální roční riziko Podíl země na ročním riziku v souvislosti s členskými státy Podíl země na ročním riziku v souvislosti s členskými a nečlenskými státy 1 Portugalsko c) 5 434,13 66,6 % 50,7 % 2 Maďarsko a) + b) 1 558,78 19,1 % 14,5 % 3 Irsko c) 609,39 7,5 % 5,7 % 4 Rumunsko a) + b) 314,19 3,9 % 2,9 % 5 Bulharsko a) 83,24 1,0 % 0,8 % 6 Česká republika a) 43,66 0,5 % 0,4 % 7 Chorvatsko a) 38,88 0,5 % 0,4 % 8 Polsko a) 29,36 0,4 % 0,3 % 9 Lotyšsko a) + b) 27,10 0,3 % 0,3 % 10 Slovenská republika a) 14,66 0,2 % 0,1 % 11 Litva a) 4,60 0,1 % < 0,1% 12 Slovinsko a) 2,09 < 0,1% < 0,1% Celkem 8 160,1 100 % 76,1 %

4.3.2.Pohledávky u třetích zemí

V roce 2016 činí maximální roční riziko, které pro EU vyplývá z výpůjček třetím zemím 2 258,4 mil. EUR (24 % celkového ročního rizika). Riziko související se třetími zeměmi vyplývá z úvěrů poskytnutých EIB a/nebo Euratomem a/nebo z úvěrů poskytnutých v rámci makrofinanční pomoci (podrobnosti jsou obsaženy v tabulce A2b pracovního dokumentu útvarů Komise). Fond kryje zaručené úvěry poskytnuté třetím zemím se splatností rozloženou až do roku 2042.

Prvních deset zemí (ze čtyřiceti tří) je seřazeno níže podle částek splatných v roce 2016. Připadá na ně 2 069 milionů EUR, tj. 81 % ročního rizika vyplývajícího pro záruční fond v souvislosti se třetími zeměmi. Analýza hospodářské situace těchto zemí a komentář k ní jsou obsaženy v bodě 3 pracovního dokumentu útvarů Komise. Tabulky k jednotlivým zemím uvádějí též posouzení úvěruschopnosti podle ratingových agentur.

Tabulka 3: Pořadí deseti největších dlužníků ze třetích zemí podle ročního rizika pro rozpočet EU v roce 2016 (v mil. EUR)