Úvod

Unie kapitálových trhů, jež je součástí třetího pilíře investičního plánu pro Evropu vypracovaného Komisí, významným způsobem podpoří zaměstnanost, včetně zaměstnanosti mladých lidí, a růst, což je prioritou Junckerovy Komise. Cílem unie kapitálových trhů je lépe propojit úspory a investice a posílit evropský finanční systém prostřednictvím podpory sdílení rizik soukromým sektorem, poskytování alternativních zdrojů financování a rozšíření možností pro retailové a institucionální investory. Odstranění překážek pro volný pohyb kapitálu přes hranice posílí hospodářskou a měnovou unii tím, že podpoří ekonomické sbližování a pomůže zmírnit hospodářské otřesy v eurozóně i mimo ni, díky čemuž bude evropská ekonomika odolnější. To je za současné ekonomické situace obzvláště důležité.

Akční plán pro unii kapitálových trhů ze září 2015 vytyčil rozsáhlý program opatření, jež mají do roku 2019 položit základy unie kapitálových trhů, a výrazně jej podpořily i Evropský parlament, Rada a další zainteresované strany. Tento plán společně se strategií pro jednotný trh a strategií pro jednotný digitální trh tvoří základ evropského reformního programu pro hlubší a spravedlivější jednotný trh. Za stávající politické a hospodářské situace je posílení kapitálových trhů v EU obzvláště důležité.

Je proto nezbytné zintenzivnit provádění a urychlit reformy. Evropská rada na zasedání dne 28. června 2016 vyzvala „k rychlému a rozhodnému pokroku s cílem zajistit snadnější přístup k finančním prostředkům pro podniky a podpořit investice do reálné ekonomiky dosažením pokroku v agendě unie kapitálových trhů“. Rok po zahájení akčního plánu pro unii kapitálových trhů je důležité rychle dokončit první vlnu s ní spojených iniciativ, tak aby co nejdříve přinesly konkrétní výsledky. Rovněž je důležité rychle pokročit při přijímání chystaných legislativních návrhů. V neposlední řadě mohou k přeměně kapitálových trhů EU přispět hospodářské a technologické vývojové trendy, například rychlý růst finančních technologií nebo nutnost zajistit více finančních prostředků pro cíle v oblasti udržitelnosti. S ohledem na měnící se politickou situaci Komise postupuje kupředu i v dalších prioritních oblastech nezbytných pro dokončení unie kapitálových trhů a v roce 2017 provede přezkum v polovině období.

1) Dokončení prvních opatření pro unii kapitálových trhů

Dokončení prvních opatření je nezbytné pro to, aby unie kapitálových trhů měla hmatatelný dopad v praxi. Evropská rada na svém zasedání dne 28. června 2016 vyzvala k tomu, aby bylo do konce roku 2016 dosaženo dohody ohledně návrhů pro jednoduchou, transparentní a standardizovanou (JTS) sekuritizaci, s cílem uvolnit kapacitu v rozvahách bank a zajistit investiční příležitosti pro dlouhodobé investory, a návrhu týkajícího se zjednodušení pravidel ohledně prospektu, jež společnostem usnadní přístup k investicím z kapitálových trhů.

Urychlené provedení balíčku týkajícího se sekuritizace může rychle přinést další finanční prostředky do reálné ekonomiky. Stanovení kapitálových požadavků citlivějších vůči riziku pro JTS sekuritizace pomůže zvýšit důvěru v trh a uvolnit rozvahy bank s cílem zajistit další finanční prostředky. Pokud by sekuritizace v EU mohla být obnovena – bezpečně – na průměrné předkrizové úrovně, mohlo by to přinést další financování pro hospodářství ve výši více než 100 miliard EUR a zároveň posílit finanční stabilitu. Rada již dosáhla obecného přístupu a nyní by měl následovat urychlený pokrok v Evropském parlamentu.

Modernizace pravidel prospektu zlepší přístup na kapitálové trhy, zejména pro menší společnosti. Prospekt je vstupní branou na kapitálové trhy EU. Vytvoření prospektu musí být jednoduché, prospekt musí být jasný pro investory a jeho schválení musí být rychlé. Nová pravidla prospektu by měla podnikům přinést více možností financování, jež budou zároveň méně nákladné. Tato pravidla je třeba zavést co nejrychleji. Komise učiní vše, co je v jejích silách, aby společným normotvůrcům pomohla dosáhnout dohody do konce roku.

Opatření na posílení trhů s rizikovým kapitálem usnadní středním inovativním podnikům získat finanční prostředky. V rámci třetího pilíře investičního plánu pro Evropu Komise navrhla revizi nařízení o evropských fondech rizikového kapitálu a nařízení o evropských fondech sociálního podnikání. Zmíněné návrhy posílí investice do rizikového kapitálu a do sociálních projektů a usnadní investorům investování do malých a středních inovativních podniků tím, že zpřístupní regulaci správcům fondů všech velikostí a rozšíří škálu společností, do nichž je možné investovat. Aby bylo přeshraniční nabízení fondů levnější a snazší, návrhy výslovně zakazují členským státům vybírat poplatky. V zájmu dalšího budování důvěry v trh rizikového kapitálu EU Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby tento návrh dokončily do konce roku 2016. Kromě toho bude Komise podporovat vytvoření jednoho nebo více fondu fondů rizikového kapitálu na podporu inovativních investic v Evropě a bude pokračovat v práci na dalších opatřeních na podporu rizikového kapitálu.

Unie kapitálových trhů je projekt pro všechny členské státy. Kapitálové trhy jsou v různých členských státech na různém stupni vývoje a menší společnosti potřebují zajistit přístup k financování prostřednictvím efektivních a dostupných místních kanálů. S cílem podpořit rozvoj národních a regionálních kapitálových trhů vytvořila Komise kapacitu pro poskytování technické pomoci členským státům na jejich žádost. Aby bylo možné zahájit první projekty na počátku roku 2017, musí společní normotvůrci urychleně dokončit jednání o návrhu nařízení o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020, který předložila Komise.

2) Rychlejší provedení další fáze opatření unie kapitálových trhů

Nedostatky vnitrostátních insolvenčních rámců a rozdíly mezi nimi vedou k právní nejistotě, brání věřitelům při zpětném získávání hodnoty a vytvářejí překážky pro účelnou restrukturalizaci životaschopných společností v EU, a to i pro přeshraniční skupiny. Komise v brzké době předloží návrh týkající se restrukturalizace podniků a druhé šance, jež jsou klíčovými prvky odpovídajícího insolvenčního rámce. Umožnit poctivým podnikatelům využít po bankrotu druhou šanci má zásadní význam pro zajištění dynamického podnikatelského prostředí a podporu inovací. Komise rovněž provádí srovnávací hodnocení režimů vymáhání úvěrů (včetně insolvenčních řízení) s cílem získat podrobný a spolehlivý přehled o dopadech, které postihují banky s nesplácenými úvěry, pokud jde o opožděné splácení, náklady a zpětné získávání hodnoty. Toto hodnocení pomůže členským státům, které se snaží zvýšit účinnost a transparentnost svých režimů.

Daňové režimy mohou představovat překážky pro rozvoj přeshraničních kapitálových trhů. Komise přijímá opatření, jež mají povzbudit členské státy, aby se zabývaly postupy vracení daní vybíraných srážkou, a podpořit osvědčené daňové postupy na podporu rizikového kapitálu a investic ze strany investorů „business angels“ do začínajících a inovačních podniků. Rozšíření kapitálového financování, které je v Evropě relativně málo rozvinuté, vyžaduje změny daňových rámců. Odstranění daňového zvýhodnění dluhového financování oproti kapitálovému by podnítilo další kapitálové investice a vytvořilo silnější kapitálovou základnu ve společnostech. Rovněž by bylo přínosné s ohledem na finanční stabilitu, neboť společnosti se silnější kapitálovou základnou by byly méně citlivé na náhlé změny. Komise hodlá v listopadu předložit návrh týkající se tohoto sporného vztahu mezi dluhovým a kapitálovým financováním v rámci svého návrhu ohledně CCTB (společného základu daně z příjmů právnických osob) a vyzývá Radu, aby uvedené opatření přijala co nejrychleji.

Významným posílením investičního plánu pro Evropu je návrh na EFSI 2.0. Evropa potřebuje značné další dlouhodobé udržitelné investice na podporu zaměstnanosti, růstu, konkurenceschopnosti a nízkouhlíkového hospodářství. Veřejná podpora prostřednictvím posíleného investičního plánu pro Evropu přinese užitek díky svému zaměření na selhání trhu a nepříznivé investiční situace, avšak jsou zapotřebí další opatření, jež uvolní soukromé investice v dlouhodobějším horizontu. Aby Komise dále usnadnila investování do infrastruktury ze strany institucionálních investorů, přijme změnu aktu v přenesené pravomoci ke směrnici Solventnost II s cílem snížit kapitálové požadavky spojené s investicemi pojišťoven do infrastrukturních společností. Současně Komise v rámci přezkumu nařízení a směrnice o kapitálových požadavcích před koncem roku navrhne rozšíření příznivého kapitálového zacházení na úvěry pro malé a střední podniky a snížení kapitálových požadavků spojených s investicemi do infrastruktury.

3) Další kroky: stanovení dalších priorit

Komise zváží návrhy na evropský osobní penzijní produkt, který by byl jednoduchý, účelný a konkurenceschopný. Osobní penze hrají důležitou roli při propojování dlouhodobých střadatelů a dlouhodobých investičních příležitostí. Osobní penze mohou pomoci řešit demografické výzvy, jež představují stárnoucí populace nebo měnící se pracovní vzorce, a pomůže zajistit v budoucnu odpovídající náhradové poměry jako doplněk ke státním nebo zaměstnaneckým penzím. Jako výsledek redukce překážek přeshraničního poskytování penzijních služeb podpoří evropský osobní penzijní produkt hospodářskou soutěž mezi poskytovateli penzí, umožní prodej služeb na větších trzích a povede k vytvoření úspor z rozsahu, z nichž budou těžit střadatelé. Komise bude při rozhodování o optimálním dalším postupu při podpoře těchto trhů vycházet z výsledků probíhající veřejné konzultace. Zvažované možnosti zahrnují i případný legislativní návrh, který by mohl být předložen v roce 2017.

Cílem unie kapitálových trhů je lepší využívání evropských úspor, účinnější spojování střadatelů a vypůjčovatelů a zvýšení výkonnosti ekonomiky EU. Zapojení retailových investorů je zásadní výzvou pro vytvoření silnějšího kapitálového trhu v EU. To vyžaduje větší důvěru mezi retailovými investory a větší transparentnost, která pomůže investorům činit správná investiční rozhodnutí. Komise předloží akční plán týkající se retailových finančních služeb s cílem posílit účast retailových investorů na kapitálových trzích a otevřít evropský trh pro retailové finanční služby, aby zajistila lepší výsledky pro spotřebitele a podniky.

Jsou zapotřebí reformy pro zajištění financování cílů v oblasti udržitelnosti, které podpoří investice do čistých technologií a jejich zavádění, zajistí, aby finanční systém mohl financovat růst dlouhodobě udržitelným způsobem, a přispějí k vytvoření nízkouhlíkového hospodářství odolného vůči změně klimatu. Takové reformy jsou nezbytné pro dosažení našich cílů v oblasti klimatu a životního prostředí a splnění našich mezinárodních závazků, včetně závazků EU v rámci Pařížské dohody o změně klimatu a cílů balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství z roku 2015. Komise pracuje v rámci skupiny G20 na prosazování těchto cílů. Komise podporuje spojení soukromých investic s cíli v oblasti klimatu, účinného využívání zdrojů a dalšími cíli v oblasti životního prostředí, a to jak prostřednictvím politických opatření, tak prostřednictvím veřejných investic. V tomto ohledu v současné době probíhá práce na zvýšení dostupnosti ekologických finančních prostředků z Evropského fondu pro strategické investice vyčleněním nejméně 20 % dostupných prostředků z rozpočtu EU na období 2014–2020 na opatření v oblasti klimatu a vytvořením platformy pro financování oběhového hospodářství. Akční plán pro unii kapitálových trhů poukazuje na potřebu podporovat normy EU pro zelené dluhopisy. Komise v nadcházejících měsících vytvoří odbornou skupinu za účelem vypracování ucelené evropské strategie pro ekologické financování. Obecněji, pokud jde o environmentální, sociální a správní (ESG) otázky, přijala EU závazné požadavky na zveřejňování informací pro určité velké společnosti a přijme rovněž nezávazné pokyny k metodice poskytování těchto informací investorům a spotřebitelům. Rovněž zvažuje kroky v návaznosti na nedávnou konzultaci ohledně dlouhodobých a udržitelných investic, která zdůraznila význam otázek ESG pro dlouhodobější výkonnost společností a investorů.

Technologie přinášejí rychlé změny ve finančním sektoru a mohou posílit úlohu kapitálových trhů a přiblížit je k podnikům a investorům. Rovněž přinášejí výhody spotřebitelům tím, že poskytují širší výběr služeb, jejichž využití je snazší, nebo jež jsou snáze dostupné. Tento inovativní potenciál je třeba využít. Firmy působící v odvětví finančních technologií jsou úspěšné díky tomu, že poskytují nové služby, které lépe vyhovují potřebám spotřebitelů v mnoha finančních oblastech, včetně plateb a poskytování úvěrů. Technologie jsou hnací silou hospodářské soutěže a pomáhají vytvářet rozmanitější finanční prostředí. Současně rychlý rozvoj finančních technologií přináší nové výzvy, pokud jde o řízení rizik a zajištění, aby spotřebitelé dostali odpovídající informace a záruky. V řadě členských států uplatňují regulační orgány nové přístupy k podpoře rozvoje firem působících v odvětví finančních technologií, včetně center poskytujících poradenství v regulační oblasti nebo týmů zaměřujících se na dopady finančních technologií na různé oblasti politiky. Komise bude i nadále podporovat rozvoj odvětví finančních technologií a usilovat o regulační prostředí, které zajistí náležitou rovnováhu mezi budováním důvěry v podniky a investory, ochranou spotřebitelů a poskytováním prostoru k rozvoji odvětví finančních technologií. Komise bude spolupracovat s evropskými orgány dohledu, Evropskou centrální bankou, dalšími normotvornými orgány a členskými státy na vytvoření koordinovaného přístupu, který bude podporovat rozvoj finančních technologií v odpovídajícím regulačním prostředí.