[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 6. dubna 2005

KOM(2005) 113 v konečném znění

2005/0052 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY

kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události

(předložený Komisí) {SE K(2005) 439}

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. Souvislosti týkající se návrhu

- Důvody a cíle návrhu

Ve sdělení o finančních výhledech přijatém 14. července 2004 Komise vyzývá k akci na evropské úrovni, aby se zajistila účinná a koordinovaná společná reakce na mimořádné události různého původu. Akce by byla založena jak na solidaritě, tak na rychlé reakci, a spočívala by v opatřeních umožňujících okamžitou odpověď a poskytujících pomoc při vyrovnávání se s následky vážných krizových situací.

Cílem tohoto návrhu je vypracovat v rámci integrovaného přístupu Komise postup pro rychlou reakci, aby se zajistila finanční pomoc Společenství na podporu a doplnění úsilí členských států chránit lidi, životní prostředí a majetek, a to přispíváním k účinnosti systémů pro připravenost a reakci na mimořádně vážné události bez ohledu na jejich původ, jakož i finanční pomoc na přípravu a reakci na dopady na veřejné zdraví způsobené těmito mimořádně vážnými událostmi.

Solidarita se rozvíjí prostřednictvím doplňkového návrhu „Fondu solidarity Evropské unie“.

- Obecné souvislosti

Mnoho jevů může vést k mimořádně vážným událostem, které mají nebo mohou mít rozsáhlé katastrofální důsledky pro lidi, majetek a životní prostředí. Takové mimořádné události mohou být způsobeny širokou řadou faktorů a činitelů, neboť mohou být důsledkem lidské činnosti, a to i provozu průmyslových zařízení či teroristických útoků, nebo přírodních jevů, jako jsou zemětřesení, povodně, bouře apod.

Ukázalo se, že v takových krizových situacích hrají činitelé civilní ochrany významnou úlohu, neboť jsou schopni urychleně reagovat na mimořádně vážné události, přispívat k jejich řízení a ke zmírnění jejich následků, čímž snižují lidské oběti, počet zraněných a environmentální, hospodářské a hmotné škody.

Účinnost zásahů rychlé reakce závisí do velké míry na tom, jak byly připraveny odpovídající prostředky a vybavení, které mají být odeslány na místo a použity při zásahu. Proto je třeba věnovat připravenosti veškerou pozornost, kterou si zasluhuje, a odpovídajícím způsobem ji podporovat.

Hospodárnost a účinnost činitelů civilní ochrany ve členských státech lze zjevně zvýšit sdílením jejich zdrojů a vzájemnou pomocí. Taková soustředěná akce bude rovněž prospěšná lidem a místním komunitám zasaženým mimořádně vážnými událostmi.

Společenství má v této souvislosti opodstatněnou úlohu, neboť může napomáhat při akcích, které překračují hranice jednoho konkrétního státu. Za tímto účelem byl v roce 2001[1] vytvořen mechanismus na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany. Tento mechanismus usnadňuje zpřístupňování podpory v případech mimořádně vážných událostí, které mohou vyžadovat okamžitou odpověď prostřednictvím mobilizace zásahových týmů, odborníků a jiných zdrojů podle požadavků a prostřednictvím zesílené struktury civilní ochrany Společenství sestávající z monitorovacího a informačního střediska a společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události. Rovněž umožňuje shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech a předávání zkušeností z provedených zásahů.

Poskytování finanční podpory Společenství, které samo o sobě není ničím novým (viz níže), zjevně představuje užitečný příspěvek Společenství k operacím a zásahům činitelů civilní ochrany, přičemž je plně zohledněna zásada subsidiarity (viz níže).

- Stávající ustanovení týkající se oblasti tohoto návrhu

Společenství učinilo řadu opatření a akcí v oblasti civilní ochrany, konkrétně:

i) rozhodnutí Rady 1999/847/ES ze dne 9. prosince 1999 zavedlo akční program Společenství v oblasti civilní ochrany, jehož doba platnosti měla uplynout na konci roku 2004, které však bylo prodlouženo do konce roku 2006[2];

ii) rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany[3].

První nástroj/program má konkrétní lhůtu a je doplněn konkrétními víceletými rozpočty. Skončí v roce 2006. Druhý nástroj nicméně nemá finanční povahu; stanoví povinnosti členských států a Komise.

Tento návrh bude po přijetí tvořit nový právní základ pro poskytování finanční podpory Společenství na akce civilní ochrany a opatření v oblasti připravenosti a rychlé reakce.

Za tímto účelem návrh dále rozvíjí stávající nástroje a rozšiřuje a podrobněji stanoví akce způsobilé pro podporu. Řada opatření týkajících se připravenosti a rychlé reakce, která by mohla být případně financována na základě tohoto návrhu, je široká, neboť nástroj, jenž má být zřízen, by mohl financovat různé akce počínaje pomocí při budování kapacit, demonstračními projekty, akcemi na zvýšení povědomí a šíření informací a konče školeními a cvičeními, vypravováním a vysíláním odborníků a urychlenou mobilizací odpovídajících zdrojů a vybavení. Obzvláštní důraz byl rovněž kladen na identifikaci akcí logistické podpory, jako jsou systémy a nástroje pro bezpečnou komunikaci, které jsou nezbytné pro řádné provedení zásahů rychlé reakce.

Vzhledem k tomu, že se na mimořádné činnosti EU v rámci mechanismu civilní ochrany Společenství vztahuje nástroj stability, použije se navrhovaný nástroj i na jeho vnitřní činnosti.

S ohledem na vývoj souvisejícího regulačního rámce Společenství návrh začleňuje nová ustanovení o monitorování financovaných akcí, aby se zajistilo řádné finanční řízení nástroje a jiných opatření, čímž se zaručí odpovídající ochrana finančních zájmů Společenství.

- Soudržnost s ostatními politikami a cíly Unie

Návrh do určité míry vychází ze stávajících nástrojů politiky, které je vzhledem k jejich časově omezené povaze v každém případě třeba doplnit. Společně s novým Fondem solidarity evropské unie (FSEU), jehož rozsah byl rozšířen na veškeré mimořádně vážné události bez ohledu na jejich původ, uzavírá mezeru ve stávajících právních předpisech a umožňuje rozsáhlou akci Společenství v reakci na mimořádně vážné případy a krizové situace.

Zvláštní pozornost byla věnována tomu, aby nedocházelo ke zdvojenému provádění současně s akcemi podle jiných politik a nástrojů Společenství. Soudržnost s jinými politikami Společenství, zejména v oblastech spravedlnosti, svobody, bezpečnostní politiky a vnějších vztahů, je zajištěna řadou ustanovení, která mimo jiné jasně vymezují oblast působnosti nástroje a vylučují dvojí financování.

2. Konzultace se zúčastněnými stranami a posouzení dopadu

- Konzultace se zúčastěnými stranami

Pravidelně se hodnotí minulé i současné iniciativy Společenství v této oblasti, a to za konzultací s odpovídajícími zúčastněnými subjekty na úrovni členských států. Hodnocení byla vždy kladná.

Evropská rada a Rada uznávají práci provedenou v rámci uvedeného mechanismu a opakovaně vyzvaly Komisi, aby v úsilí v této oblasti pokračovala a zesílila je. Podobně také Evropský parlament vyzval k dalšímu posílení spolupráce v oblasti civilní ochrany.

- Shromažďování a využití odborných znalostí

Nebylo nutné využít externí odborné znalosti.

3. Právní prvky návrhu

- Souhrn navrhovaných akcí

Cílem návrhu je zřídit Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události, jenž by přispíval k rozvoji a provádění opatření Společenství týkajících se civilní ochrany, a to jako přínos k pomoci při zlepšování účinnosti systémů pro přípravu a reakci na mimořádně vážné události.

Návrh obsahuje ustanovení, která jsou v souladu s jeho převážně finanční povahou, neboť stanoví pravidla a postupy k záležitostem jako: konkrétní cíle, jejichž financování na základě nástroje by přispělo k jejich dosažení; akce způsobilé na základě nástroje; příjemci pomoci; finanční a prováděcí opatření; monitorování; ochrana finančních zájmů Společenství; a vhodná institucionální ustanovení.

- Právní základ

Podle čl. 3 odst. 1 písm. u) Smlouvy o založení Evropského společenství mají činnosti Společenství zahrnovat též opatření v oblasti civilní ochrany.

Zásah civilní ochrany rovněž souvisí s radiačními mimořádnými událostmi; z toho důvodu je třeba, aby tento návrh vycházel také ze Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o Euratomu).

Při neexistenci právního základu ad hoc pro civilní ochranu jak ve Smlouvě o založení Evropského společenství, tak ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii je tento návrh založen na článcích 308 a 203 uvedených smluv, a to v uvedeném pořadí.

Tyto dva právní základy jsou slučitelné a lze je kumulovat, neboť oba stanoví tentýž rozhodovací postup.

- Zásada subsidiarity

Použije se zásada subsidiarity, neboť návrh nespadá pod výlučnou pravomoc Společenství.

Návrh je odůvodněn s přihlédnutím k zásadě subsidiarity, neboť jeho cílů nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a lépe je naplní akce Společenství.

Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z následujících důvodů.

Dojde-li k mimořádné události, je třeba ihned reagovat, aby bylo možné zmírnit její následky. Žádná země není připravena na všechny možnosti. Proto je účinnější a hospodárnější využít pomoci nabízené jinými členskými státy.

Nový nástroj mimo jiné členským státům umožní, aby reagovaly na mimořádně vážné případy a krizové situace i v případech, kdy jim to jejich vlastní zdroje nedovolují. Státy obvykle neshromažďují prostředky a vybavení pro rychlou reakci na základě nejhorších možných odhadů, neboť by to obvykle přesahovalo jejich finanční možnosti. (Je obtížené zřídit a udržovat po celý rok velké týmy a značné množství těžkého zásahového vybavení jako požární letadla, neboť k určitým druhům mimořádně vážných událostí může docházet zřídka, avšak s dalekosáhlými důsledky, nebo obvykle pouze v určitou roční dobu.)

Podobně, pokud není připravenost žádajícího členského státu dostačující pro odpovídající reakci na mimořádně vážnou událost z hlediska dostupných zdrojů, může tento stát zvýšit svoji připravenost využitím podpory, která je k dispozici na základě nástroje.

Akce Společenství mohou lépe dosáhnout cílů návrhu z následujících důvodů.

Spolupráce Společenství podporuje a doplňuje vnitrostátní politiky v oblasti civilní ochrany, a tím přispívá ke zvyšování jejich účinnosti. Shromažďování zkušeností a vzájemná pomoc napomohou snížit lidské oběti, hmotné škody a hospodářské a environmentální škody v celém Společenství, přičemž se současně vyjasní cíle sociální soudržnosti a solidarity.

Rychlou reakci dále následuje žádost členského státu (nebo jiného zúčastněného státu) o pomoc, a tato žádost spustí mechanismus zřízený rozhodnutím 2001/792/ES. Zaslání takové žádosti znamená, že zasažená země došla k závěru, že je nutná koordinace Společenství a poskytnutí vzájemné pomoci jinými členskými státy (a zúčastněnými státy).

Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity, neboť cílem akce Společenství je doplnit, nikoli nahradit vnitrostátní kapacity.

- Zásada proporcionality

Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujících důvodů.

Podstata účelu nástroje je prospěšná pro činitele civilní ochrany, neboť získají finanční pomoc. Související postupy a povinnosti týkající se příjemců pomoci jsou omezeny na to, co je přísně vyžadováno pro zajištění zákonného a řádného finančního řízení, neboť nejsou stanoveny žádné dodatečné požadavky k tomu, co je vyžadováno podle souvisejících právních předpisů Společenství (tedy finančního nařízení použitelného pro souhrnný rozpočet Evropských společenství). Ustanovení o monitorování a ochraně finančních zájmů Společenství se nicméně vyžadují v každém případě.

Administrativní zátěž Společenství a vnitrostátních orgánů je omezená a nepřesahuje nezbytnou míru nutnou k tomu, aby Komise mohla plnit veškeré povinnosti spojené s prováděním rozpočtu Společenství. Například není vyžadován konkrétní formát (přesahující rámec toho, co stanoví finanční nařízení) pro předkládání žádostí o poskytnutí finančních prostředků.

Byl rovněž kladen zvláštní důraz na to, aby se zajistilo, že postupy, které mají být dodrženy v případě rychlé odezvy na mimořádně vážné události, zajišťují požadovanou pružnost, která umožní, aby byla rychlá akce provedena.

- Volba nástrojů

Navrhuje se použít nařízení.

Jiné prostředky by nebyly odpovídající, neboť povahu a obsah některých povinností stanovených v návrhu lze naplnit pouze prostřednictvím přímo použitelného právního nástroje.

4. Rozpočtové důsledky

Cílem navrhovaného nástroje je financovat činnosti civilní ochrany v oblasti připravenosti a rychlé reakce.

Pokud jde o připravenost, měly by se financovat tyto akce:

- školení, cvičení, pracovní dílny, výměna zaměstnanců a odborníků v odhadované hodnotě od 8,665 do 12,915 milionů eur ročně;

- zřízení a údržba systému a nástroje pro bezpečnou komunikaci v odhadované hodnotě 1 milion eur ročně;

- dále studie, průzkumy, modelování, vytváření různých situací a pohotovostní plánování; pomoc při tvorbě kapacit; demonstrační projekty; převod technologií; akce na zvýšení povědomí a šíření informací; komunikační akce; poskytnutí odpovídajících prostředků a vybavení a posouzení a vyhodnocení monitorování, v odhadované hodnotě od 2,635 do 3,875 milionů eur ročně.

Roční odhad v oblasti připravenosti činí 12,3 až 17,79 milionů eur ročně. Odhady jsou založeny na výdajích na akce provedené v této oblasti v letech 2004/05.

Pokud jde o rychlou reakci, měly by se navrhovaným nástrojem financovat tyto akce:

- přeprava a související logistická podpora pro odborníky, kontaktní osoby, pozorovatele, zásahové týmy, vybavení a pohyblivá zařízení; odhaduje se na 2,4 až 6 milionů eur ročně

- vypravování a vysílání odborníků, kontaktních osob a pozorovatelů; odhaduje se na 0,3 až 0,4 milionů eur ročně

- urychlená mobilizace odpovídajících zdrojů a vybavení, odhaduje se na 4,81 milionů eur ročně.

Roční odhad v oblasti reakce na pohromy činí 2,7 až 11,21 milionů eur ročně. Odhady jsou založeny na výdajích na akce provedené v této oblasti v letech 2004/05.

Celkový roční rozpočet pro tento nástroj se tudíž odhaduje na 15 až 29 milionů eur ročně.

Dále je vhodné vyhradit částku 1 milion eur na financování akcí technické pomoci podle tohoto nástroje. Celková částka se proto odhaduje na 173 milionů eur na období 7 let.

2005/0052 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY č. …/…

ze dne […],

kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události [Text s významem pro EHP]

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[4],

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Podle čl. 3 odst. 1 písm. u) Smlouvy o ES mají činnosti Společenství zahrnovat opatření v oblasti civilní ochrany.

(2) Za tím účelem byl rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom[6] vytvořen mechanismus Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany.

(3) Je nutné zřídit nástroj pro rychlou reakci a připravenost, na jehož základě lze poskytovat finanční pomoc jako přínos ke zlepšování účinnosti systémů pro přípravu a reakci na mimořádně vážné události, zejména v souvislosti s rozhodnutím 2001/792/ES.

(4) Tento nástroj zaručí zřetelné projevení solidarity Společenství vůči zemím zasaženým mimořádně vážnými událostmi tím, že usnadní poskytování vzájemné pomoci prostřednictvím mobilizace zásahových prostředků.

(5) Mimořádně vážné události mohou být způsobeny přírodními, průmyslovými a technologickými pohromami nebo teroristickými útoky.

(6) Tento nástroj by měl rovněž přispět k připravenosti Společenství a ke schopnosti rychle reagovat na dopady na veřejné zdraví způsobené mimořádně vážnými událostmi, aniž by tím však byly dotčeny akce a opatření stanovené v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady […]/2005, kterým se zřizuje program akce Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele (2007/2013)[7].

(7) Z důvodu soudržnosti je vhodné, aby se na akce rychlé reakce prováděné mimo Společenství vztahovalo nařízení Rady (ES) č. […]/2005 ze dne […], kterým se zřizuje nástroj stability[8]. Z téhož důvodu by se nástroj neměl vztahovat na akce spadající pod rozhodnutí Rady […]/2005, kterým se zřizuje zvláštní program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“, nebo související se zachováním práva a pořádku a zajištěním vnitřní bezpečnosti.

(8) Aby se zajistilo účinné fungování nástroje, je vhodné, aby akce, na které se poskytuje finanční pomoc, měly potenciál prakticky a včas přispět k připravenosti a rychlé reakci na mimořádně vážné události. Proto by se měla stanovit kritéria pro posouzení tohoto potenciálu.

(9) Zadávání smluv či grantů na veřejné zakázky podle tohoto nařízení by se mělo provádět v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[9]. Vhledem ke zvláštní povaze akce v oblasti civilní ochrany je vhodné stanovit, že granty lze zadávat i fyzickým osobám.

(10) Měla by být možná účast třetích zemí, neboť se tak zvýší účinnost a hospodárnost fungování nástroje.

(11) Aby se zvýšila schopnost Komise sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat z podnětu Komise výdaje spojené s monitorováním, kontrolou, auditem a vyhodnocením provádění.

(12) Mělo by se stanovit vhodné ustanovení, aby se zajistilo náležité monitorování provádění akcí, na které se poskytuje finanční pomoc podle nástroje.

(13) Rovněž by se měla přijmout vhodná opatření, aby se předcházelo nesrovnalostem a podvodům, a měly by se učinit nezbytné kroky pro zpětné získání finančních prostředků, jež byly ztraceny, neoprávněně vyplaceny či nesprávně použity, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[10] a (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí[11].

(14) Používání tohoto nařízení by mělo být pravidelně hodnoceno.

(15) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[12].

(16) S ohledem na rozsah a účinky akce, jež má být financována na základě nástroje, a na výhody plynoucí z fungování tohoto nařízení ohledně snížení lidských obětí, počtu zraněných, environmentálních, hospodářských a hmotných škod nelze cíle navrhované akce uspokojivě naplnit na úrovni členských států a lze jich tudíž lépe dosáhnout na úrovni Společenství. Společenství proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekročí toto nařízení rámec nezbytný k dosažení těchto cílů.

(17) Smlouva o založení Evropského společenství ani Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii nestanoví kromě pravomocí podle článku 308, popř. článku 203, žádné pravomoci k přijetí tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nástroj pro rychlou reakci a připravenost, dále jen „nástroj“, na podporu a doplnění úsilí členských států chránit lidi, životní prostředí a majetek při mimořádně vážných událostech.

Stanoví pravidla pro poskytování finanční pomoci na základě nástroje, a to pro akce určené ke zvýšení připravenosti Společenství na mimořádně vážné události.

Rovněž obsahuje zvláštní ustanovení pro finanční pomoc při mimořádně vážné události, aby se usnadnila rychlá a účinná reakce na takovouto událost.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Toto nařízení se vztahuje na připravenost na mimořádně vážné události, a to bez ohledu na jejich povahu.

Rovněž se týká zvládání okamžitých následků takových mimořádných událostí uvnitř Společenství a v zemích podílejících se na mechanismu Společenství zřízeném rozhodnutím 2001/792.

Rovněž se vztahuje na připravenost a rychlou reakci na dopady mimořádně vážných událostí na veřejné zdraví.

2. Toto nařízení se nepoužije na:

a) akce, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. […]/2005;

b) akce a opatření, na něž se vztahuje rozhodnutí […]/2005;

c) akce, na něž se vztahuje rozhodnutí […]/2005 nebo které se týkají prosazování práva, zachování práva a pořádku a zajištění vnitřní bezpečnosti.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se:

(1) „mimořádně vážnou událostí“ rozumí jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na lidi, majetek nebo životní prostředí a v jejímž důsledku lze vyžadovat pomoc;

(2) „rychlou reakcí“ rozumí jakákoli akce provedená během nebo po mimořádně vážné události s cílem zvládnout její okamžité následky;

(3) „připraveností“ rozumí jakákoli akce provedená předem s cílem zajistit účinnou rychlou reakci.

Článek 4

Způsobilé akce

Pro finanční pomoc na základě nástroje jsou způsobilé následující akce:

(1) studie, průzkumy, modelování, vytváření různých situací a pohotovostní plánování;

(2) pomoc při tvorbě kapacit;

(3) školení, cvičení, pracovní dílny, výměna zaměstnanců a odborníků;

(4) demonstrační projekty;

(5) převod technologií;

(6) akce na zvýšení povědomí a šíření informací;

(7) komunikační akce a opatření na zviditelnění evropské reakce;

(8) poskytování náležitých prostředků a vybavení;

(9) zřízení a údržba systémů a nástrojů pro bezpečnou komunikaci;

(10) monitorování, posuzování a vyhodnocování;

(11) přeprava a související logistická podpora pro odborníky, kontaktní osoby, pozorovatele, zásahové týmy, vybavení a pohyblivá zařízení;

(12) vypravování a vysílání odborníků, kontaktních osob a pozorovatelů;

(13) urychlená mobilizace odpovídajících zdrojů a vybavení;

(14) zřízení a přeprava mobilních laboratoří, vysoce bezpečných pohyblivých zařízení a lékařského ochranného vybavení.

Článek 5

Kritéria

Při rozhodování o tom, zda na konkrétní akci poskytnout či neposkytnout finanční pomoc na základě nástroje, se zohlední především její potenciál prakticky a včas přispět k:

(1) rozvoji strategií, postupů a systémů k posouzení potřeby a prosazování zřízení náležitých prostředků a vybavení, které lze rychle použít při mimořádně vážné události;

(2) vytvoření mechanismů a postupů pro převod náležitých prostředků a vybavení do žádajících států a mezinárodních organizací;

(3) zajištění dostupnosti náležitých prostředků a vybavení na ochranu proti dopadům mimořádně vážných událostí;

(4) zvýšení hladké, účinné operační spolupráce mezi vnitrostátními službami civilní ochrany;

(5) podněcování, prosazování a podpora výměny know-how a zkušeností souvisejících se zvládáním okamžitých následků mimořádně vážných událostí a náležitých technologií;

(6) zajištění vstupu konkrétních odborných znalostí v reálném čase při mimořádně vážných událostech;

(7) posílení a usnadnění dostupnosti a přepravy týmů a vybavení;

(8) usnadnění pomoci a reakce v oblasti veřejného zdraví;

(9) zajištění dostupnosti a přepravy mobilních laboratoří a vysoce bezpečných pohyblivých zařízení.

Článek 6

Příjemci pomoci

Finanční pomoc podle tohoto nařízení lze poskytnout fyzickým či právnickým osobám, ať se na ně vztahuje právo soukromé či veřejné.

Článek 7

Typy zásahů a prováděcí postupy

1. Finanční pomoc na základě tohoto nástroje může mít podobu grantů či veřejných zakázek zadávaných v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, dále jen „finanční nařízení“.

2. V případě grantů přijme Komise roční pracovní programy, v nichž upřesní cíle, časový rozpis pro výzvu či výzvy k předkládáni nabídek, odhad související částky, maximální míru finančního zásahu a očekávané výsledky.

3. U veřejných zakázek budou do ročních pracovních programů zahrnuty smlouvy obsahující rámcové smlouvy pro účely mobilizace nezbytných prostředků a vybavení k provedení akcí rychlé reakce.

4. Roční pracovní programy se přijmou postupem podle čl. 13 odst. 2.

5. Rozpočet pro nástroj provedou centralizovaně přímo útvary Komise v souladu s čl. 53 odst. 2 finančního nařízení.

Článek 8

Účast třetích zemí

Státy, které nejsou členy Evropské unie, se mohou tohoto nástroje účastnit, pokud tak povolují dohody a postupy.

Článek 9

Komplementarita finančních nástrojů

1. Akce, na něž se poskytuje finanční pomoc na základě nástroje, neobdrží pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství.

Žadatelé o finanční pomoc na základě nástroje a příjemci takové pomoci poskytnou Komisi informace o finanční pomoci získané z jiných zdrojů včetně rozpočtů Společenství a o probíhajících žádostech o takovou pomoc.

2. Bude se usilovat o synergii a komplementaritu s jinými nástroji Evropské unie či Společenství.

Článek 10

Technická pomoc z podnětu Komise

1. Z podnětu Komise se nástroj rovněž může vztahovat na výdaje spojené s monitorováním, kontrolou, auditem a vyhodnocením, které jsou přímo nezbytné k provedení tohoto nařízení.

Takové výdaje mohou zahrnovat zejména studie, setkání, informační činnosti, publikace, výdaje na informační sítě (a související vybavení) pro výměnu informací a jakékoli další výdaje na technickou a administrativní pomoc, k níž se Komise bude případně muset při provádění tohoto nařízení uchýlit.

Výdaje uvedené v prvním a druhém pododstavci nesmějí přesáhnout 4 % rozpočtu.

2. Rozpočet pro akce uvedené v odstavci 1 provedou centralizovaně přímo útvary Komise v souladu s čl. 53 odst. 2 finančního nařízení.

Článek 11

Monitorování

1. Aniž jsou dotčeny audity prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními účetními subjekty či útvary podle článku 248 Smlouvy o ES nebo článku 160c Smlouvy o Euratomu či jakékoli inspekce prováděné podle čl. 279 odst. 1 písm. b) Smlouvy o ES nebo čl. 183 odst. 1 písm. b) Smlouvy o Euratomu, úředníci a ostatní zaměstnanci Komise mohou provádět kontroly na místě včetně kontrol vzorků akcí financovaných podle tohoto nařízení.

2. Smlouvy a granty plynoucí z tohoto nařízení budou zejména zajišťovat dozor a finanční kontrolu ze strany Komise (nebo jakéhokoli jejího Komisí schváleného zástupce) a audity ze strany Účetního dvora včetně auditů na místě, a to v souladu s ustanoveními finančního nařízení.

3. Po období pěti let po poslední platbě na jakoukoli akci uchová příjemce finanční pomoci k dispozici pro Komisi veškeré podklady ohledně výdajů souvisejících s danou akcí.

4. Na základě výsledků kontrol vzorků uvedených v odstavci 1 Komise v případě nutnosti upraví rozsah či podmínky přidělování původně schválené finanční pomoci a také časový rozpis plateb.

5. Komise učiní veškeré nezbytné kroky, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a finančního nařízení.

Článek 12

Ochrana finančních zájmů Společenství

1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných na základě tohoto nařízení chráněny finanční zájmy Společenství, a to prostřednictvím používání preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným nezákonným činnostem, účinných kontrol a zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištěných nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících pokut, a to v souladu s nařízeními (ES, Euratom) č. 2988/95 a (ES, Euratom) č. 2185/96 a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[13].

2. U akcí financovaných na základě tohoto nástroje se budou nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96 vztahovat na jakékoli porušení ustanovení práva Společenství včetně porušení smluvních povinností stanovených nástrojem, která jsou důsledkem jednání či opomenutí ze strany hospodářského subjektu a která následkem neoprávněných výdajů vedou nebo by mohla vést k ovlivnění souhrnného rozpočtu Společenství nebo rozpočtů, které Společenství spravuje.

3. Komise sníží, pozastaví či zpětně získá částku finanční pomoci poskytnutou na danou akci, pokud zjistí nesrovnalosti včetně nesouladu s ustanoveními tohoto nařízení, s jednotlivými rozhodnutími či smlouvou, kterou se dotčená finanční podpora poskytuje, nebo pokud vyjde najevo, že akce prošla bez předchozí písemné žádosti o schválení Komisí změnou, jež je v rozporu s povahou či prováděcími podmínkami daného projektu.

4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud je pouze část přidělené finanční pomoci zdůvodněna pokrokem v provádění akce, Komise bude od příjemce pomoci požadovat, aby v určité lhůtě předložil připomínky. Pokud příjemce neposkytne uspokojivou odpověď, Komise může zbývající finanční pomoc zrušit a požadovat vrácení již vyplacených částek.

5. Jakékoli neoprávněné platby se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.

Článek 13

Výbor

1. Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise, dále je „výbor“.

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES činí tři měsíce.

3. Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 14

Hodnocení

1. Akce, na něž se poskytuje finanční pomoc na základě nástroje, budou pravidelně monitorovány, aby se sledovalo jejich provádění.

2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě následující dokumenty:

a) nejpozději do 31. prosince 2010 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a kvalitativních a množstevních aspektech provádění tohoto nařízení;

b) nejpozději do 31. prosince 2011 sdělení o pokračování tohoto nařízení;

c) nejpozději do31. března 2015 zprávu o hodnocení ex post.

Článek 15

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne […].

Za Radu

předseda

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

07 03 – Environmental programmes and projects.

More specifically, the proposal relates to civil protection: preparedness and response to disasters.

3. BUDGET LINES

4. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

07 03 06 01: Community action programme in the field of civil protection. This also includes expenditure actions in the framework of the Community civil protection Mechanism.

07 03 09: Community cooperation in the field of marine pollution

5. Duration of the action and of the financial impact: 2007-2013.

6. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

07 03 06 01 | Non-comp | Diff[14]/ [15] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | /NO – [contribution by Bulgaria and Romania] | No 3 |

07 03 09 | Non-comp | Diff[16]/ [17] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | NO | No 3 |

7. SUMMARY OF RESOURCES

8. Financial Resources

9. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places) |

Total number of human resources | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 |

10. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

11. Need to be met in the short or long term

The general objective of the proposal is to support and complement the efforts of Member States in the field of rapid response and preparedness, in particular in the context of the Community Civil Protection Mechanism. The following specific needs are targeted:

- the need to ensure a strong, effective and well-coordinated European response by the Community Civil Protection Mechanism to major disasters;

- the need to improve preparedness for emergencies , i.a. through the implementation of a more robust training system that enables national professionals to participate effectively in European interventions in the framework of the Community Civil Protection Mechanism;

- the need to improve the interoperability of means and systems, including civil-military interoperability, i.a. through simulations exercises and by developing strategies for improved interoperability;

- the need to ensure greater availability of civil protection resources for European assistance by working with Member States on establishing scenarios, developing assistance modules and filling gaps in resources availability (e.g., standby arrangements);

- the need to improve awareness and information to the public on risks, risk management and the appropriate behaviour in case of emergencies;

- the need to strengthen the analytical, assessment and operational planning capacity of the Monitoring and Information Centre so as to enable it to respond more rapidly and effectively to disasters;

- the need to strengthen on site coordination of assistance and to ensure better integration of military resources in civil protection interventions;

- the need to enhance communication and coordination between the many different actors involved in emergency response;

- the need to ensure better visibility of European assistance, i.a. through common insignia for on site personnel;

- t he need to enhance the transportation capacity for European assistance in order to maximise the impact of European interventions in countries affected by disaster;

- the need to strengthen the logistical base of the Monitoring and Information Centre, allowing it to hire equipment that is necessary to ensure a rapid response.

- Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

European cooperation in this field allows Member States to pool resources and efforts on a larger European scale, in a collective effort to maximise the protection of people, property and the environment in the event of major disasters.

When disaster strikes within the EU, the authorities of the affected Member States can benefit from immediate and tangible assistance through the Community Civil Protection Mechanism.

The proposal is also aimed at improving the effectiveness of assistance in response to disasters. Improving the Mechanism and building a more robust rapid reaction capability allows the Union to express its solidarity with those affected by disasters.

12. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The objectives are set out in the draft Regulation. They contribute to the Commission’s overall policy of enhancing security of EU citizens and showing solidarity with those affected by disasters.

Response to disasters

The specific objectives of actions in this area are to mobilise expertise, to facilitate transportation and associated logistical support and to mobilise equipment and means.

The actions will result in:

- The sending of experts in case of disasters to assist the affected country in the assessment of the needs on site and to liaise with the competent authorities of the affected country;

- Transportation of European civil protection assistance in the event of disasters as well as associated logistical support;

- The mobilisation of equipment and means.

Relevant indicators are the delivery of European assistance in case of disasters, its positive impact on the immediate consequences, its timeliness and effectiveness.

Preparedness

Preparedness actions encompass all activities and measures taken in advance, within the EU and the participating countries, to ensure effective rapid response and to mitigate the adverse consequences of disasters.

They will ensure the following concrete results (per year):

- training courses (including general training courses in the context of the Mechanism as well as training courses focusing on specific issues or for a specialised audience) to provide experts and team leaders with the knowledge and tools needed to participate effectively in Community interventions and to develop a common European intervention culture;

- command post exercises and full-scale exercises to test interoperability, train civil protection officials and create a common intervention culture;

- the exchange of experts to enhance understanding of European civil protection and to share information and experience;

- workshops to enhance information sharing and promote a common understanding of civil protection issues;

- projects, studies, surveys, modelling, scenario-building and contingency planning, capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

- Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

13. MONITORING AND EVALUATION

14. Monitoring system

15. Evaluation

16. Ex-ante evaluation

17. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

This proposal builds upon:

- the results of the Community civil protection Action Programme;

- the results of the Community civil protection Mechanism;

- the results of the Marine Pollution Community Framework;

- the Communication on reinforcing the civil protection capacity of the EU of 25 March 2004: COM(2004)200 final;

- on the experience gained in emergencies handled by the Mechanism in the past three years, and in particular on the evaluation made of the Community intervention following the floods in Central Europe (2002) and France (2003), the Prestige accident (2002), the forest fires in France and Portugal (2003, 2004) as well as various interventions outside the Union;

- on the EU Action Plan, adopted by the Council on 31 January 2005, in which it draws lessons from experience in South Asia for the future.

- Terms and frequency of future evaluation

Actions receiving financial assistance under the Instrument shall be monitored regularly.

The Commission shall submit to the EP and the Council:

(a) and interim evaluation report no later than 31 December 2010;

(b) a communication on the continuation of this Regulation no later than 31 December 2011;

(c) an ex-post evaluation no later than 31 March 2015.

18. ANTI-FRAUD measures

Potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness.

For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project.

19. DETAILS OF RESOURCES

20. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Officials or Temporary staff | A B C | 7 3 | - to provide input to and follow up the inter-institutional processes on civil protection policy and related issues, such as terrorism (e.g., the Hague Programme); - to establish standard operating procedures with the military (e.g., EUMS) and to ensure appropriate liaison with the Civil-Military Cell; - to work closely with other Commission services (TREN, SANCO, JLS) on related policy issues and rapid alert systems; - to contribute to counter-terrorism issues, including the Security Research Programme and other security- and civil protection-related research programmes, and to liaise with DG JLS policies; - to develop policy initiatives on prevention, to promote horizontal action on prevention and to ensure an effective integration of disaster prevention in sectoral policies; - to finance and monitor projects promoting disaster prevention. |

Total | 10 |

23. Preparedness

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 3 4 | - to implement a robust training system that enables civil protection professionals to participate effectively in European civil protection interventions: to develop and refine training curricula; to develop and organise training courses for specific target groups (e.g., assessment experts, volunteers, etc.) to develop and organise training course on specific issues; to develop training materials; - to run exercises to test procedures, systems and their interoperability; - to implement a system for the exchange of experts between national civil protection administrations; - to evaluate the responses to emergencies (“lessons learnt”) and bringing forward proposals for improvements; - to finance and monitor projects aimed at enhancing preparedness, including public information, and to ensure an effective and systematic follow-up to project results; - to develop strategies for the promotion of interoperability of systems and means, including civil-military interoperability; - to work closely with other Commission services (including JRC, INFSO, ENTR, JLS) on the development of early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems for Europe. - to work with Member States to improve preparedness for emergencies, including developing early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems; - to undertake awareness activities aimed at relevant authorities; - to enhance public information, in particular on risks and the appropriate behaviour in case of emergencies; - to enhance psycho-social aftercare for first responders and victims; - to manage contracts and organise financing related to preparedness. |

Total | 12 |

Monitoring and Information Centre

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 12 5 | - to ensure the smooth operation of the Monitoring and Information Centre; - to ensure a genuine “around the clock” duty system, thus assuring immediate reaction to emergencies, with sufficient staff as back-up to ensure adequate staffing at all stages of an event; - to prepare templates, manuals of procedures, mailing lists and technical infrastructure for emergency interventions; - to implement and maintain CECIS, to manage databases, and provide IT assistance; - to receive, maintain and analyse updates of the military database; - to coordinate with ARGUS and the Central Crisis Centre; - to establish scenarios and the likely resources required for various types of disasters; - to ensure availability of civil protection resources by working with Member States on filling gaps in resources availability; - developing a modular approach with Member States, for example ensure that pre-designated teams and equipment are on call; - organising transportation of resources, when needed, or at least assuring financial compensation; - to handle all aspects of communication between the many different actors involved in an emergency, including: liasing with the local emergency management centres, etc., to coordinate and ensure the arrival of assistance (this would include the many details of such work, from landing rights for aircraft to logistical details for intervention teams); issuing full and regular information on the situation and developments; - to manage contracts and organise finances. |

Total | 22 |

24. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

ٱ Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

ٱ Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

ٱ Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

ٱ Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

25. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Staff financed by Art XX 01 02 ) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

26. Calculation– Officials and Temporary agents: Each FTE rated at 108.000€ per FTE (47 staff)

27. Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

| 2007

|2008

|2009

|2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL

| | XX 01 02 11 01 – Missions |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,560 | | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |2,520 | | XX 01 02 11 03 – Committees |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |2,100 | | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |1,050 | | XX 01 02 11 05 - Information systems |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |1,575 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |7,805 | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |XX.010301.03 Equipment of the Data Centre |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,210 | |XX.010301.04 Services and operating expenditure of the Data Centre |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,315 | | 3. Total Other expenditure of an administrative nature |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,525 | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |8,330 | |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions in 2007: 80 missions x €1,000 = 80,000

Meetings in 2007: 12 meetings with 30 participating countries x €1,000 = 360,000

Committees in 2007: 10 committee meetings with 30 countries x €1,000 = 300,000

Studies and consultations: 1 study x €150,000 = 150,000

Information systems: 300.000 € per year. The costs included here relate to the hosting of the CECIS by the Commission, as well as to the purchase and maintenance of IT and communication tools necessary to make the Monitoring and Information Centre (MIC) fully operational. The MIC is a crisis centre linking the national civil protection centres, hosted and operated within the premises of the Commission. It is managed directly by the Commission and aims at supporting and facilitating the mobilisation of civil protection assistance in the event of major disasters. To perform its general functions, as set out in Council Decision 2001/792, the MIC needs to receive alerts of all disasters immediately and needs to be in a position to quickly assess and analyse its possible impact. This requires the use of advanced information systems, including geographic information systems, and communication tools, linking the MIC to all existing disaster alert systems. Softwares, IT applications and communication tools are needed to support the MIC’s general functioning and ensure full interoperability with early warning and disaster alert systems.

[1] Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany(Úř. věst. L 297, 15.11. 2001, s. 7).

[2] Úř. věst. L 327, 21.12.1999, s. 53.

[3] Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.

[4] Úř. věst. C […], […], s. […].

[5] Úř. věst. C […], […], s. […].

[6] Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.

[7] Úř. věst. L […], […], s. […].

[8] Úř. věst. L […], […], s. […].

[9] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

[10] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

[11] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

[12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

[13] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] Differentiated appropriations

[15] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[16] Differentiated appropriations

[17] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[18] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[20] Based on an estimated number of 10 disasters per year within the EU and the participating countries and an estimated average of 7-8 experts per disaster.

[21] Based on an estimated number of 6 flights per disaster and the financial data provided in the study ”Survey of the needs and existing markets in the field of air transport for members of Community intervention teams” of October 2004.

[22] Based on estimated number of 10 disasters per year. The available budget will allow financing transportation in 4 of these disasters.

[23] In the future, the Commission will continue to finance the general training courses in the framework of the Mechanism. In addition, it will finance specific training courses for specific experts or on specific issues

[24] Includes studies, surveys, modelling, scenario building and contingency planning; capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

[25] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[26] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[27] Cost of which is included within the reference amount