Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění článků 105 a násl. nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 týkajících se opatření ke zlepšení obecných podmínek pro produkci včelařských výrobků a jejich uvádění na trh SEK(2010)655 /* KOM/2010/0267 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 28.5.2010 KOM(2010)267 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění článků 105 a násl. nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 týkajících se opatření ke zlepšení obecných podmínek pro produkci včelařských výrobků a jejich uvádění na trh SEK(2010)655 OBSAH ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění článků 105 a násl. nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 týkajících se opatření ke zlepšení obecných podmínek pro produkci včelařských výrobků a jejich uvádění na trh 1 1. ÚVOD 3 2. PROVÁDĚNÍ VČELAŘSKÝCH PROGRAMŮ 3 2.1 Včelstva a včelaři (tabulka 9) 3 2.2. Plnění výdajů 4 2.3. Míra využití 5 2.4. Cíle 6 3. NÁVRHY ČLENSKÝCH STÁTŮ 7 4. NÁVRHY HOSPODÁŘSKÝCH SUBJEKTŮ TÉTO OBLASTI 9 5. ZÁVĚR 10 Tato zpráva je doplněna pracovním dokumentem útvarů Komise obsahujícím tabulky a obrázky, na které se ve zprávě odkazuje. 1. Úvod Článek 184 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty[1], stanoví, že každé tři roky bude Evropskému parlamentu a Radě předkládána zpráva o provádění opatření ke zlepšení obecných podmínek pro produkci včelařských produktů a jejich uvádění na trh, stanovených články 105 a násl. tohoto nařízení. Tato zpráva představuje splnění této povinnosti a pokrývá finanční roky 2006–2007, 2007–2008 a 2008–2009. Tyto tři finanční roky odpovídají poslednímu roku předcházejícího tříletého období (2005–2007) a prvním dvěma rokům současných tříletých programů (2008–2010). V březnu 2007 přijala Komise třetí zprávu o provádění nařízení Rady (ES) č. 797/2004[2], aby posoudila poslední tři roky provádění tohoto nařízení. Vzhledem k závěru o správném používání těchto vnitrostátních programů a velké spokojenosti jak členských států, tak hospodářských subjektů, nebyla tato zpráva doprovázena žádnou legislativní změnou. Ovšem od poslední zprávy byla do nařízení Komise (ES) č. 917/2004[3] zavedena zjednodušující opatření týkající se prováděcích pravidel. V souladu s ustanoveními právních předpisů Společenství předaly členské státy své vnitrostátní programy na období 2008–2010. Je důležité si uvědomit, že všechny členské státy bez výjimky předaly včelařský program, což svědčí o tom, jaký význam mu přikládají, a o potřebách evropského včelařského odvětví. Situace v odvětví Obchodní kontext, v němž jsou tyto programy uplatňovány, se od roku 2007 příliš nezměnil. Evropský trh zůstává velice závislý na dovozu (více než 40 % spotřeby je dováženo), i když je to méně než v minulosti. Nejpatrnějším vývojem na světovém trhu je silný nárůst cen. Tyto vysoké ceny především v Argentině (pokles produkce), která byla prvním zdrojem pro zásobování EU, měly za následek obnovení dovozu čínského medu do EU. Mimo obchodní aspekt toto odvětví stále trpí problémem hynutí včelstev. 2. PROVÁDěNÍ VčELAřSKÝCH PROGRAMů 2.1 Včelstva a včelaři (tabulka 9) V souladu s právními předpisy předaly členské státy v roce 2007 spolu se svými programy studii struktury včelařského odvětví. Podle údajů zaslaných členskými státy v roce 2007 představuje celkový počet včelařů v EU 595 775, z toho je 19 025 považováno za profesionály (více než 150 včelstev). To, že počet včelařů oproti roku 2004 mírně vzrostl, je dáno rozšířením EU o Bulharsko a Rumunsko. Bez včelařů z těchto zemí by jejich počet značně klesl. Celkový počet včelstev je 13 602 719, z toho 4 461 606 patří profesionálním včelařům (3,2 % včelařů vlastní téměř 33 % včelstev). Počet včelstev se od soupisu v roce 2004 zvýšil o 1 971 419. Toto zvýšení je částečně dáno rozšířením EU v roce 2007, počet včelstev v těchto 2 nových členských státech činí 1 646 736. V letech 2004–2007 rovněž vzrostl počet včelstev v EU 25. Podle včelařů bylo toto zvýšení nezbytné, aby bylo možné čelit úmrtnosti včel. Členské státy s největším počtem včelstev jsou Španělsko (17,06 %), Řecko (10,8 %), Francie (10 %) a Itálie (8,5 %) (obrázky 9a a 9b). Španělsko má o zhruba 130 000 včelstev méně než v roce 2004 a zaznamenalo tak podstatný pokles v porovnání s celkovým počtem ve Společenství (17,1 % místo 21,9 %). 2.2 Plnění výdajů Rozpočet podle členských států Jak je stanoveno v článku 2 nařízení (ES) č. 917/2004, oznamují členské státy své programy Komisi jednou za tři roky do 15. dubna (rok 2007 odpovídá žádostem pro programy 2008, 2009 a 2010). Na základě oznámení členských států o předpokládaných výdajích jsou fondy Společenství přiděleny na základě počtu včelstev Společenství tak, jak je vyčísleno v příloze I nařízení (ES) č. 917/2004. Procentuální podíl včelstev každého členského státu vzhledem k celkovému počtu udává procentuální podíl teoretického maximálního rozpočtu, na který má nárok každý členský stát před eventuálním rozdělením nevyžádaných částek. Procentuální podíl každého členského státu uvedený na obrázku 9b tudíž představuje jeho teoretický podíl na rozpočtu. Na obrázku 9d ovšem vidíme, že skutečné rozdělení rozpočtu na rok 2008 se mírně liší od podílu včelstev. To vysvětluje skutečnost, že některé členské státy nepožádaly o celý svůj teoretický podíl. V souladu s právními předpisy je zbytek rozdělen mezi členské státy, které požádaly o více, než kolik činí jejich teoretický podíl. Například Španělsko dostalo část rozpočtu odpovídající celkově 18 %, ačkoli má pouze 17,1 % včelstev. Pro finanční rok 2008 požádalo sedm členských států o méně, než činí jejich teoretický rozpočet. Pro rok 2008 mobilizují tři členské státy (Španělsko, Řecko a Francie) téměř 40 % disponibilního rozpočtu. Jsou to právě členské státy s největším počtem včelstev, které chtějí programy využívat nejvíce. Je třeba připomenout, že dopad rozšíření EU o Bulharsko a Rumunsko, který se projevil snížením podílu včelstev pro staré členské státy, byl kompenzován zvýšením ročního rozpočtu, který stoupl z 23 milionů EUR na 26,3 milionu EUR. Pokles hodnoty rozpočtu pro některé členské státy je tedy výhradně výsledkem snížení počtu včelstev. Plnění výdajů podle typu akce a podle členského státu (tabulka 10) Analýza plnění výdajů je založena na údajích předávaných každý rok členskými státy podle čl. 6, odst. 2 nařízení (ES) č. 917/2004. Tato povinnost byla zavedena od poslední zprávy, aby Komise mohla analyzovat způsob, jakým členské státy skutečně využívají svůj rozpočet. Plnění se může lišit od odhadů, proto byla do nařízení Komise zavedena větší pružnost, aby bylo možné programy upravovat. Pro období 2007–2009 zůstávají nejčastějšími používanými opatřeními zdolávání varroázy a technická pomoc (obrázky 10a a 10b). Zatímco výdaje na technickou pomoc byly celkem stabilní a představovaly každý rok zhruba 26–27 % použitého rozpočtu, u rozpočtu na zdolávání varroázy konstatujeme silný pokles (z 37 % v roce 2007 na 27 % v roce 2009). Opatření týkající se technické pomoci byla využita velkou většinou členských států (obrázky 10a a 11a), hlavním uživatelem tohoto opatření byla Itálie s rozpočtem více než 900 000 EUR za finanční rok. Ostatními velkými uživateli tohoto opatření jsou Řecko, Francie, Německo a Česká republika. Je třeba poznamenat, že nové členské státy (BG a RO) jej vůbec nevyužily a daly přednost zaměření svých programů na jiná opatření. Opatření na zdolávání varroázy byla rovněž využita všemi členskými státy, s výjimkou Slovinska (obrázky 10a a 11b). Toto opatření nejvíce využily Španělsko, Maďarsko a Polsko. Portugalsko ho silně využilo v roce 2007, poté značně snížilo část rozpočtu určenou na toto opatření. Naopak Slovinsko, které v letech 2007 a 2008 toto opatření využívalo jen velice málo, v roce 2009 značně zvýšilo svou rozpočtovou dotaci na toto opatření. Opatření k racionalizaci kočování včelstev zůstávají třetím nejčastěji používaným opatřením a přestavují 18 % výdajů (obrázky 10a a 11c). Toto opatření tradičně nejvíce využívaly země z jihu Evropy s rozmanitou florou a dlouhým obdobím květu. U Řecka je třeba konstatovat, že si zvolilo přesměrování své pomoci na toto opatření, především v roce 2008 a 2009 (více než polovina rozpočtu). Naopak Španělsko, Itálie a Maďarsko od roku 2008 částky investované do tohoto opatření snižovaly. Na čtvrtém místě jsou opatření na obnovu včelstev. Toto opatření se používá stále více a v letech 2007–2009 byl zjištěn jeho silný nárůst (přechod z 10 % výdajů na 15 %) (obrázky 10a a 11e). Od jeho zavedení v roce 2005 výdaje na toto opatření stouply z 6,2 % na 15 %. To vysvětluje jev hynutí včelstev, který v posledních letech zesílil. Organizace včelařů, které spolupracují na vypracování programů, mají velký zájem na těchto opatřeních, aby kompenzovaly tyto ztráty včelstev. Z členských států toto opatření nejvíce využily Polsko a Rumunsko. Co se týče Polska, od r. 2009 ovšem pozorujeme silný pokles přídělů na toto opatření. Opatření ve prospěch rozborů medu a aplikovaný výzkum jsou méně používaná než v minulosti a v roce 2009 představují pouze zhruba 6–7 % (obrázky 10a, 11d a 11f). Francie věnuje na aplikovaný výzkum největší rozpočet ve výši téměř 900 000 EUR v roce 2009, což představuje více než polovinu všech částek věnovaných na toto opatření na úrovni Společenství. Co se týče rozborů medu, největší částky na ně věnuje Španělsko (velký nárůst v letech 2007 a 2009). Ostatní členské státy, kromě Rakouska, na to věnují nepatrné částky. 2.3 Míra využití Komentáře ke stupni využití jsou prováděny na základě údajů sdělených členskými státy ohledně provádění rozpočtu podle typu opatření. Tyto údaje rovněž posloužily jako reference pro část týkající se plnění výdajů (tabulka 10). Tyto údaje se někdy liší od údajů EZZF (tabulky 12 a, b a c). Za finanční rok 2007 činila průměrná míra využití 90 %. Tato velice dobrá úroveň využití se vysvětluje skutečností, že se pro EU25 jednalo o třetí finanční rok a 10 členských států, které přistoupily k EU v roce 2004, získalo dostatečné zkušenosti. U většiny členských států se míra využití pohybovala mezi 90 % a 100 %. Členské státy s nejnižší mírou využití jsou Kypr (38 %) a Lucembursko (56 %). Portugalsko, Slovinsko a Slovensko rovněž vykazují relativně nízkou míru využití (mezi 69 a 76 %). Za finanční rok 2008 míra využití silně klesla, z 90 % na 80 %. Toto snížení ovšem jasně vysvětluje nedostatečné využití v Bulharsku a Rumunsku, pro které to byl první rok zkušeností. Stejně jako v roce 2005 u 10 nových členských států se nedostatek zkušeností projevuje špatným využitím (pouze 34 % v Bulharsku a 17 % v Rumunsku). Také Portugalsko vykazuje velice nízkou míru využití (36 %). Stejně jako v předchozích letech největší příjemci velice dobře využili rozpočet, s výjimkou Francie, která využila pouze 74 %. Kypru a Lucembursku, které měly v roce 2007 nízkou míru využití, se podařilo tuto tendenci zvrátit a svůj rozpočet využily optimálním způsobem. Od finančního roku 2009 s uspokojením konstatujeme jasné zlepšení využívání rozpočtu (88 %). Bulharsko a Rumunsko jasně zlepšily svou míru využití, ačkoli Rumunsko (54 %) zůstává stále hluboko pod průměrem Společenství. Z velkých příjemců rozpočtu Společenství Francie jasně zlepšila svou výkonnost oproti roku 2008. Naopak Polsko bylo po dvou letech s vysokou mírou využití schopno použít jen 74 % svého rozpočtu. Portugalsko si i přes zlepšení zachovává velice nízkou úroveň (58 %) a Lucembursko se znovu ocitá na nízké úrovni využití (60 %). 2.4 Cíle Všechna opatření navrhovaná členskými státy jsou způsobilá pod podmínkou, že slouží výhradně k dosažení cílů jednoho z prioritních opatření. Zvláštní cíle volitelných opatření Od poslední zprávy se cíle volitelných opatření pro podporu Společenství nezměnily. Technická pomoc slouží ke zvýšení účinnosti produkce medu a jeho uvádění na trh prostřednictvím použití lepších postupů. Kurzy a další vzdělávací akce určené pro včelaře a vedoucí seskupení či družstev se především týkají oblastí jako je chov a prevence nemocí, podmínky výběru a přípravy pro trh, skladování a přeprava medu a marketing. Zdolávání varroázy má za cíl snížení výdajů spojených s léčbou včelstev nebo pokrytí části těchto výdajů. Pokud není toto parazitární onemocnění léčeno, způsobuje snížení výnosu včelařské produkce v EU a úhyn včelstev. Varroázu nelze zcela eradikovat a léčba včelstev povolenými přípravky (nezanechávajícími stopy v medu) je jediným prostředkem, jak se vyhnout následkům tohoto onemocnění. Finanční příspěvek byl rovněž shledán nezbytným, aby se předešlo ošetření nepovolenými chemickými látkami nebo použití málo účinných postupů. Pomoc při racionalizaci kočování včelstev má za cíl řídit pohyby včelstev na území Společenství, jakož i uspořádání disponibilních stanovišť se silnou koncentrací včelařů během období květu. K řízení kočování může mezi dalšími opatřeními přispět soupis podmínek ohledně kočování, investice do zařízení a vypracování medonosných karet. Cílem podpůrných opatření týkajících se rozborů medu je zlepšit uvádění medu na trh. Financování rozborů fyzikálních a chemických vlastností medu dle botanického původu umožní včelaři získat přesnou znalost o kvalitě medu a rovněž dosáhnout lepšího zhodnocení svého produktu na trhu. Obnova včelstev umožňuje díky financování činností na podporu chovu včelích královen nebo na nákup včel kompenzovat ztráty včel, a tedy produkci. ‎‎V rámci tohoto nařízení může možnost zařazení zvláštních projektů aplikovaného výzkumu v oblasti zlepšení kvality medu a rozšíření jeho výsledků přispět ke zvýšení příjmů producentů ve specifických regionech. 3. NÁVRHY ČLENSKÝCH STÁTŮ Celkově jsou členské státy se způsobem, jak jsou tyto programy spravovány, spokojené, nejsou zde žádné opakované žádosti o změnu nařízení (ES) č. 1234/2007. Velice často požadují záruku zachování těchto programů. Od poslední zprávy Komise změnila podmínky použití, aby zjednodušila realizaci programů a poskytla členským státům větší flexibilitu, především k tomu, aby mohly upravovat své programy v průběhu finančního roku. Komise zrušila pravidlo 20 %, nad které bylo požadováno stanovisko řídicího výboru, aby prostředky původně určené na jedno opatření mohly být použity na jiná opatření. Napříště mohou členské státy, pokud jsou prostředky znovu přiděleny na opatření původně uvedená ve vnitrostátních programech, s nimi volně nakládat, aniž by musely dodržovat zvláštní postup. Co se týče nových opatření, která nebyla původně Komisi oznámena, stanovisko Komise je i nadále požadováno. Komise naopak stanovila členským státům povinnost oznámení po každém finančním roce, aby byla přesně informována, na jaký typ opatření byly prostředky použity. To umožňuje lepší analýzu programů. Členské státy vyjádřily velkou spokojenost s tímto zjednodušením a zvýšenou pružností. Přesto bylo Komisi předáno několik požadavků členských států v očekávání této zprávy. Dále uvedené požadavky již byly uvedeny v poslední zprávě: - některé členské státy žádají, aby opatření na podporu laboratoří provádějících rozbory fyzikálních a chemických vlastností medu byla rozšířena na další včelařské produkty. Odpověď Komise je stejná jako v roce 2004: vzhledem k omezenému rozpočtu se toto nejeví jako priorita, zejména s ohledem na objemy uváděné na trh. Produkty s vysokou přidanou hodnotou unesou náklady na tyto rozbory snáze než med. Není důvod v tomto smyslu měnit nařízení. - zdolávání jiných onemocnění včel než varroázy; je třeba ujasnit, že cílem tohoto režimu není vytvoření hygienické politiky v tomto odvětví. Právě aby se zabránilo jakékoli záměně s veterinární politikou, byla onemocnění přidružená varroáze během změny v roce 2004 ze včelařských programů vyloučena; - zlepšit statistický nástroj: aby mohly využívat spolufinancování svých programů, členské státy již musí zaslat strukturální studii odvětví. Roční revize čísel se jeví jako administrativně obtížná, což není žádoucí. Útvary Komise hospodářským subjektům pravidelně sdělují statistiky týkající se dovozu a vývozu; - možnost realizovat projekty evropského rozměru mezi více členskými státy. Komise si je vědoma významu takových projektů a upřesňuje, že by mohly být přijaty, neboť nic nebrání spolupráci mezi více členskými státy na stejném projektu. Každý zúčastněný členský stát by měl na projekt přispět z rozpočtu, který mu byl přidělen. Nové přidělení nevyžádaných částek na tyto zvláštní projekty by bylo v rozporu se zjednodušením administrativy, o které usiluje většina členských států a Komise. Byly předloženy další návrhy: - Aby náhrady nebo obnova předváděcích včelstev mohly být pokryty financováním.To je již možné buď na základě opatření technické pomoci nebo obnovy včelstev. - Aby se některá opatření vztahovala na nové produkty (marketing, zpracování atd.): to je již možné v rámci technické pomoci. Nic nebrání financování sdružení výrobců, kteří by chtěli uvést na trh nové produkty nebo nová balení. Kromě zlepšení produkce se programy týkají rovněž zlepšení uvádění produktů na trh. - Možnost získat částky nevyužité některými členskými státy jinými nebo prodloužení lhůt splatnosti. Kvůli roční splatnosti rozpočtu je toto obtížné, neboť míra využití je známa až posteriori. - Lépe informovat včelaře o výsledcích aplikovaného výzkumu. Komise sdílí tento cíl, ale je obtížné dát mu právní rámec. Je třeba připomenout, že organizace včelařů se podílejí na vypracování programů v každém členském státě a jsou tedy schopny si vyžádat tyto informace a případně je sdílet ve svých evropských organizacích. - Některé členské státy rovněž kritizovaly skutečnost, že je těžké vypracovat program bez toho, že by předem věděly, jaký rozpočet budou mít k dispozici. Komise tento argument chápe a posoudí, zda by byla možná náprava. Vzhledem ke skutečnosti, že rozpočet je rozdělován podle počtu včelstev v každém členském státě a že jejich počet je sdělován současně s programy, není v současnosti možné informovat členské státy o částce, kterou budou mít k dispozici. Aby se tomuto předešlo, bude případně třeba vzájemně posunout předání strukturální studie členských států a návrh vnitrostátního programu. - Jeden členský stát rovněž kritizoval skutečnost, že akce volitelné pro spolufinancování musí být provedeny do 31. srpna běžného finančního roku a je tedy obtížné financovat akce v měsíci září. To se vysvětluje tím, že platby týkající se akcí musí být vyplaceny před koncem běžného finančního roku. - Některé státy zpochybňují skutečnost, že jedna akce nemůže být předmětem platby jak v rámci těchto programů, tak v rámci jiného režimu podpory Společenství, aniž by zpochybňovaly zákaz dvojí platby, ale domnívají se, že dva programy mohou být doplňkové. Komise musí zůstat velice opatrná, aby zabránila jakémukoli spolufinancování a nemá tedy v úmyslu toto omezení zrušit. - Jiné státy by si přály přesnější popis podpory investic, které mohou být přijaty. To by bylo v rozporu s pružností a zjednodušením, které byly realizovány v posledních letech. Není možné vypracovat kompletní seznam volitelných akcí. Komise v principu vždy projevovala pružnost, lze-li prokázat, že dotčené vybavení má za úkol sloužit výhradně pro cíle různých opatření způsobilých pro spolufinancování. Několik členských států požádalo, aby Komise provedla některé změny v nařízení týkající se podmínek využití, zejména aby byla zahrnuta definice ostatních včelích produktů. Útvary Komise uvádějí, že tyto produkty jsou vyčerpávajícím způsobem uvedeny v jednotném nařízení o společné organizaci trhů, a tuto otázku zváží. Rovněž bylo požadováno, aby o činnosti Komise (nikoli pouze GŘ AGRI) ve prospěch odvětví bylo podáváno více informací. Komise nyní na tomto tématu pracuje, zejména od Usnesení Evropského parlamentu z listopadu 2008. Pro lepší koordinaci úsilí různých generálních ředitelství a lepší pochopení jevu úhynu včel byla zřízena meziútvarová skupina. Do práce této skupiny patří zejména otázka informování o práci Komise, která je často nedoceňována. Rovněž byla uvedena různá a specifičtější opatření, která ovšem nejsou důvodem ke změně nařízení. Způsobilost každého specifického opatření by měla být posouzena v rámci analýzy programů před jejich přijetím. 4. NÁVRHY HOSPODÁřSKÝCH SUBJEKTů TÉTO OBLASTI Připomínky ze strany odvětví lze shrnout takto: Nějaké připomínky předaly útvarům Komise pouze producenti, konkrétně COPA-COGECA. Především trvají na významu těchto programů, jejich pozitivním dopadu na odvětví a požadují, aby byla zaručena jejich trvalost. Kromě těchto obecných poznámek byla navržena některá zlepšení, velký počet z nich již byl předložen členskými státy. - Zlepšit spolupráci mezi členskými státy a organizacemi včelařů při vypracovávání programů. Především litují, že v některých případech má chybějící spolupráce za následek to, že rozpočet není vždy využit tím nejvhodnějším způsobem. Komise uznává zásadní roli, kterou musí hrát profesionální organizace při vypracování programů, a připomíná, že povinností členských států je tento dialog respektovat, aby byly způsobilé akce lépe směrovány. - Opatření technické pomoci by neměla sloužit k podpoře výzkumných činností. - Zavedení podopatření do technické pomoci na financování realizace evropské platformy pro včelařství, aby se podpořily synergie. Komise podporuje výměny mezi včelaři z různých členských států, ale nepokládá za nutné vytvářet takovou platformu. Bylo by to v rozporu s vlastním principem spolufinancování a zjednodušení. Opatření technické pomoci každého z členských států mohou někdy zahrnovat opatření ve prospěch této spolupráce na úrovni Společenství. - Lepší šíření výsledků aplikovaného výzkumu (viz komentáře členských států). - Zavedení definice ostatních včelařských produktů (viz komentáře členských států). - Zvýšení rozpočtu a výše příspěvku ze zdrojů Společenství. - Nakonec požadovaly změnu přílohy II prováděcího nařízení tak, aby do něj byly zahrnuty údaje týkající se úmrtnosti včel. 5. ZÁVěR Stejně jako tomu bylo v roce 2007, mechanismus pro realizaci vnitrostátních programů s cílem zlepšení produkce a uvádění výrobků na trhu v Evropské unii přináší pozitivní výsledky pro odvětví včelařství jak z hlediska členských států, tak i včelařů. Prioritní akce stanovené nařízením (ES) č. 797/2004, i když jsou omezené z hlediska rozpočtu, prokázaly skutečnou kvalitativní hodnotu pro odvětví včelařství. Zjednodušující opatření zavedená Komisí v roce 2007 umožnila členským státům snáze přizpůsobovat programy během provádění a ty tak mohly lépe reagovat na potíže, které při předání programu nebyly očekávané nebo byly podceněné. S ohledem na údaje uvedené v této zprávě a aby se předešlo nové změně nařízení, které by si vyžádalo ze strany členských států čas na úpravu s rizikem horšího využití v prvním období, se Komise domnívá, že není vhodné měnit nařízení Rady (ES) č. 1234/2007. Naopak Komise ve vhodnou dobu zhodnotí, zda je možné kladně odpovědět na žádosti členských států nebo hospodářských subjektů co se týče podmínek využití. [1] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. [2] KOM(2007) 131 v konečném znění. [3] Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 83.