CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 9.6.2004 
KOM(2004) 416 v kone čném znění 
Volume I 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁL NÍMU VÝBORU 
„Evropský ak ční plán pro zdraví  a životní prost ředí pro období 2004-2010“ 
{SEC(2004) 729 } 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁL NÍMU VÝBORU 
„Evropský ak ční plán pro zdraví  a životní prost ředí pro období 2004-2010“ 
OBSAH 
Lepší zdraví v lepším životním prost ředí – výzva pro budoucnost ..................................... 4 
Důvody vzniku ak čního plánu.................................................................................................... 4 
Klíčové prvky ak čního plánu ..................................................................................................... 5 
Jak se bude ak ční plán provád ět? ............................................................................................... 8 
Mezinárodní dimenze – Ministerská konferen ce v Budapešti o zdraví a životním prost ředí .... 8 
TECHNICKÉ P ŘÍLOHY  
PŘÍLOHA I ............................................................................................................................... ..  
Akce v období 2004-2010 ...........................................................................................................  
Zlepšení informa čního řetězce rozvíjením ucelených informací o zdraví a životním prost ředí..  
Vyplnění mezer ve znalostech posílením  výzkumu zdraví a životního prost ředí a identifikace 
nově vznikajících problém ů. ..........................................................................................  
Odezva: revize politiky a zlepšení komunikace...........................................................................  
Rozvoj zvyšování pov ědomí, informování o nebezpe čí, kurzy& vzd ělávání..............................  
Revize a p řizpůsobení politiky na snížení rizik ...........................................................................  
PŘÍLOHA II : KONZULTA ČNÍ PROCES  : Seznam organizací, se kterými probíhaly 
konzultace p ři přípravě akčního plánu .........................................................................................  
Seznam setkání organizovaných p ři přípravě akčního plánu.......................................................  
PŘÍLOHA III : PLÁN PRO IMPLEMENTACI HLAVNÍCH AK ČNÍCH SKUPIN .........  
SLOVNÍ ČEK POJM Ů...............................................................................................................  
 
CS 3   CS LEPŠÍ ZDRAVÍ V LEPŠÍM ŽIVOTNÍM PROST ŘEDÍ – VÝZVA PRO BUDOUCNOST  
 D ůvody vzniku ak čního plánu 
Dobré zdraví je n ěco, co chceme všichni – pro sebe, pro své d ěti a kvůli větším 
ekonomickým a sociálním výhodám, které zdraví p řináší naší spole čnosti. Zdraví 
hraje důležitou roli p ři dlouhodobém ekonomickém r ůstu a udržitelném rozvoji – 
existuje čím dál více d ůkazů, z nichž plyne, že náklady na udržení zdraví v p řípadě 
dobrého zdravotního stavu nejsou p říliš vysoké, oproti náklad ům v případě 
dlouhodob ě špatného zdravotního stavu (na zdravotní pé či, léky, nemocenskou 
dovolenou, sníženou produktivitu, invaliditu a p ředčasné odchody do d ůchodu) 1.  
Evropští ob čané mají obavy z možného dopadu stavu životního prost ředí na jejich 
zdraví a o čekávají, že politikové zasáhnou. Na základ ě těchto obav ve řejnosti a 
závazků vyplývajících ze Smlouvy2, má Komise odpov ědnost za lepší zmapování 
negativních souvislostí mezi kvalitou životního prost ředí a zdravotním stavem, aby je 
mohla účinněji řešit. Krom ě zvýšení t ělesné a duševní pohody je cílem ak čního plánu 
i maximalizovat ekonomický p řínos, protože výdaje za nápravná opat ření a ztracenou 
produktivitu často převyšují náklady na prevenci. 
Jako jednotlivci m ůžeme provád ět určité volby o našem životním stylu, které 
ovlivňují naše zdraví, avšak také se spoléháme na ve řejné autority, že nám budou 
poskytovat spolehlivé informace, na jejichž základ ě se rozhodujeme, že nás budou 
chránit před nebezpe čím pro naše zdraví a dob rou duševní pohodu, které nem ůžeme 
sami ovlivnit. Nem ůžeme si zvolit kvalitu vzduchu, kt erý dýcháme, nebo se chránit 
před účinky škodlivin, které se mohou v našem t ěle vytvořit – někdy dokonce ješt ě 
před našim narozením. Sou časné studie o vztahu zdraví a životního prost ředí 
obsahují odhady, že každý rok p ředčasně zemře šest až dev ět tisíc obyvatel 
francouzských m ěst kvůli znečištění ovzduší3 a že přibližně jedna šestina všech 
příčin úmrtí a nemocí d ětí se může připsat faktor ům životního prost ředí.4. 
Zvláštní pozornost je v ěnována vliv ům životního prost ředí na zranitelné skupiny. 
Strategie klade speciální d ůraz na děti, vzhledem k tomu, že jejich vystavení t ěmto 
vlivům a citlivost je v ětší než u dosp ělých. Výzvou sou časnosti je uvést do praxe 
závazky týkající se práva d ětí vyrůstat a žít ve zdravém životním prost ředí, 
zakotvené nejen ve strategii, ale také v Úmluv ě o právech dít ěte a deklarované p ři 
světovém summitu o udržitelném rozvoji.  
                                                 
1 P říklad: celkové ro ční finanční zatížení p ři onemocn ění plic v Evrop ě se odhaduje na 102 miliard EUR, 
což je číslo srovnatelné s HDP Irska. Chronické onemocn ění plic je nejdražší respira ční onemocn ění v 
Evropě, s odhadovanými ro čními náklady ve výši 38,7 miliard EUR,  z toho 74 %, (28,6 miliard EUR) 
představuje náklady z d ůvodu ztracených pracovních dn ů. Nepřímé náklady související se ztrátou 
produktivity jsou tém ěř třikrát větší než náklady na p římou léka řskou péči. European Lung White Book, 
European Respiratory Society (ERS) and the European Lung Foundation (ELF), listopad 2003.  
2 Články 152 a 174 Smlouvy 
3 Zpráva Francouzské agentury pro ekologii a zdraví z roku 2004 
(http:// www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 Burden of Disease and Injuries Attributable to Selected Environmental Factors among Europe’s 
Children and Adolescents, Frances ca Valent, D'Anna Little, Fabio Ba rbone, Giorgio Tamburlini; WHO, 
Ženeva 2004 (v tisku) 
 
CS 4   CS Výzkumy na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni významn ě zlepšily naše znalosti o 
některých spojitostech mezi zdravím a ekologickými podn ěty způsobujícími stres a 
umožnily nám zasáhnout, nap říklad postupným omezováním spot řeby benzínu. 
Avšak vlivy r ůzných ekologických rizik na zd raví jsou výsledkem komplexního 
vzájemného p ůsobení různých vliv ů, kterému velice málo rozumíme. 
Výzkum je kriticky d ůležitý pro ustanovení báze znalostí a pro poskytnutí 
konkrétních opat ření, kterými budou výsledky tohot o výzkumu evropského zdraví a 
životního prost ředí aplikovány p ři tvorbě politiky, pro analýzu a vypln ění mezer 
v aktivitách ke zlepšení evrops kého zdraví a životního prost ředí. Na zdraví mají také 
vliv zásady uplat ňované v pracovním prost ředí, jak na pracovišti, tak i mimo 
pracoviště a musí se vyvinout synerg ie se Strategií Spole čenství o zdraví a 
bezpečnosti při práci5. Z těchto důvodů zahájila Komise v červnu roku 2003 strategii 
pro zdraví a životní prost ředí (ozna čovanou jako iniciativa SCALE6), ve které je 
navrhován integrovaný p řístup zahrnující užší spolupr áci mezi oblastmi zdraví, 
životního prost ředí a výzkumu. Její p řidaná hodnota je rozvoj systému Spole čenství, 
který integruje  informace o stavu životního prost ředí, ekosystému a  zdraví lidí. Tím 
se získá možnost ú činnějšího odhadu celkového  dopadu životního prost ředí na zdraví 
lidí tím, že se budou brát v úvahu takové ú činky jako: koktejlový efekt, kombinovaná 
expozice a kumulativní efekty. Kone čným cílem strategie je vyvinout „strukturu 
příčina-následek“  v oblasti zdraví a životního prost ředí, která poskytne pot řebné 
informace pro rozvoj politiky Spole čenství při zacházení se zdroji a také o zp ůsobu 
napadání zdraví škodících a stresujících prvk ů. 
Když se uváží široký obsah a komp lexnost problematiky, zakládá strategie 
dlouhodobý p řístup, který se bude provád ět v cyklech, postupn ě bude rozši řovat 
svoje pokrytí s tím, jak se bude zv ětšovat naše znalostní základna. Strategie byla 
přivítána Radou, Evropským parlamentem a Evropským hospodá řským a sociálním 
výborem, který zd ůraznil pot řebu akčního plánu, založeného na sou časných 
politikách a programech, a pot řebu úzké spolupráce s re levantními mezinárodními 
organizacemi.  
Akční plán pro období 2004-2010 je na vržen tak, aby poskytnul EU v ědecky 
podložené informace pot řebné k tomu, aby pomohly 25 členským stát ům EU snížit 
nepříznivé dopady n ěkterých ekologických faktor ů na zdraví a podpo řit lepší 
spolupráci mezi ú častníky v oblasti životního prost ředí, zdraví a výzkumu. P ři 
identifikaci navrhovaných akcí bere ak ční plán v úvahu také zájmy jiných institucí a 
je navržen tak, aby byl p řizpůsoben stávajícím akcím na regionální, vnitrostátní, 
evropské a mezinárodní úrovni, zejména pr ocesu celoevropského zdraví a životního 
prostředí WHO, a jeho závazku k zajišt ění bezpečnějšího životního prost ředí pro 
děti. 
 Klí čové prvky ak čního plánu 
Tento akční plán pokrývá období prvního cyklu a byl vyvinut v úzké spolupráci 
s experty členských stát ů a se zástupci hlavních zainteresovaných subjekt ů, včetně 
                                                 
5 P říkladem je sm ěrnice Rady 92/85/EHS ze dne 19. října 1992 o zavád ění opatření pro zlepšení 
bezpečnosti a ochrany zdraví p ři práci těhotných pracovnic, pracovnic krátce po porodu nebo kojících 
pracovnic, a která chrání nejen zdraví matky ale také dít ěte. 
6 Sd ělení Komise o Evropské strategii pro zdraví a životní prost ředí KOM (2003) 338 v kone čném znění 
 
CS 5   CS zástupců nových členských stát ů, kteří byli zapojeni již od zahájení tohoto procesu 
(podrobnosti o procesu konzultací viz P říloha II). Plán má t ři hlavní témata: 
• zlepšení informa čního řetězce pro pochopení vazeb mezi zdroji zne čištění a vlivy 
na zdraví (akce 1-4).  
• vyplnění mezer ve znalostech posílením výzkumu a řešením nov ě vznikajících 
problémů v souvislosti se zdravím a životním prost ředím (akce 5-8). 
• revize politiky a zlepšení komunikace (akce 9-13). 
Ve vztahu k „odezv ě“ budou dále definovány a rozvinut y další akce tak, jak se budou 
zlepšovat naše v ědomosti. Prvním krokem je odhadnout  podíl, který mají faktory 
životního prost ředí na zdravotních problémech. To zahrnuje dopln ění znalostí a 
informačního řetězce od p říčiny související s životním prost ředím, včetně zdrojů 
znečištění, až k lidskému zdraví. Je zapot řebí zlepšit monitorování zdraví a životního 
prostředí aby se zajistilo, že ob ě politiky jsou správn ě koordinovány. Rámcový 
program EU pro výzkum dále zvýší úsilí v ědeckého výzkumu k analýze a zlepšení 
našich znalostí o náhodných vazbách  mezi faktory životního prost ředí a zdravím lidí. 
Pouze pokud budou k dispozici dostate čně průkazné důkazy, a také v souladu se 
zásadou obez řetnosti7, je možno vyvinout odpovídající varianty politiky za ú čelem 
přezkoumání a, v p řípadě potřeby, revize stávají a ro zvoje nové politiky.  
Akční plán lze stru čně shrnout tak, jak je uvedeno níže a podrobn ěji je rozveden 
v dokumentu „Technické p řílohy k ak čnímu plánu evropského zdraví & životního 
prostředí pro období 2004-2010“: 
1 - ZLEPŠENÍ INFORMA ČNÍHO ŘETĚZCE rozvíjením ucelených informací 
o zdraví a životním prost ředí pro pochopení vazeb mezi zdroji zne čištění a vlivy na 
zdraví:  
Akce 1: Rozvoj ukazatel ů v oblasti životního prost ředí a zdraví 
Akce 2: Rozvoj integrovaného monitorování životního prost ředí, včetně potravin, 
které umožní stanovit rel evantní expozici lidí  
Akce 3: Rozvoj koherentního p řístupu k bio-monitorování v Evrop ě  
Akce 4: Zlepšení koordinace a spole čných aktivit v oblasti zdraví a životního 
prostředí 
2 - VYPLN ĚNÍ MEZER VE ZNALOSTECH posílením výzkumu zdraví a 
životního prost ředí a identifikace nov ě vznikajících problém ů  
Akce 5: Integrace a posílení evropského výzkumu v oblasti zdraví a životního 
prostředí  
Akce 6: Cílený výzkum nemocí, poruch zdraví a expozice  
Akce 7: Rozvoj metodologického systému pro analýzu vzájemného ovliv ňování zdraví 
a životního prost ředí  
Akce 8: Zajišt ění identifikace a řešení možných nebezpe čí pro zdraví a životní 
prostředí  
                                                 
7 Kritéria pro použití zásady obez řetnosti jsou definována ve sd ělení Komise KOM(2000)1 v kone čném 
znění 
 
CS 6   CS 3 - ODEZVA: REVIZE POLITI KY A ZLEPŠENÍ KOMUNIKACE   
rozvojem zvyšování pov ědomí, informováním o nebezpe čí, kurzy& vzd ěláváním 
za účelem poskytnutí takových informací ob čanům, které pot řebují pro p řijímání 
lepších rozhodnutí v souvislos ti se svým zdravím, a aby se zajistilo, že odborníci 
v každé oblasti si budou v ědomi interakce mezi zdravím a životním prost ředím. 
Akce 9 : Rozvoj aktivit podporujících ve řejné zdraví a tvorba sítí v oblasti faktor ů, 
rozhodujících pro zdraví, prost řednictvím program ů veřejného zdraví 
Akce 10 : Podpora školení odborník ů a zlepšení organiza ční kapacity v oblasti 
zdraví a životního prost ředí  
revizí a p řizpůsobením politiky na snížení rizik 
Akce 11 : Koordinace opat ření na snížení stávajících rizik a zam ěření na prioritní 
choroby  
Akce 12 : Zlepšení kvality vzduchu v místnostech 
Akce 13 : Sledování vývoje v oblasti elektromagnetických polí  
V tomto úvodním období se ak ční plán podrobn ě zaměří na získání lepších znalostí o 
vazbách mezi faktory životního prost ředí a onemocn ěním dýchacích cest, 
neurotickými vývojovými poruchami, rakovi nou a endokrinními rušivými jevy. Pro 
tyto choroby a zdravotní stavy, které mohou mít více p říčin, existují náznaky a 
částečné důkazy toho, že faktory životního prost ředí mohou hrát ur čitou roli p ři 
jejich rozvoji a zhoršování stavu. Aby bylo možno p řesněji charakterizovat vliv 
životního prost ředí a zam ěřit se na nejd ůležitější choroby a zdravotní stavy v rámci 
určitých skupin chorob, jsou t řeba další informace. Ak ční plán vyty čí cílové 
výzkumné akce pro zlepšení a zp řesnění základny znalostí relevantních p říčinných 
vztahů, a současně se zlepší monitorování zdravot ního stavu, aby se získal lepší 
obraz výskytu chorob uvnit ř Společenství.  
Dalším klí čovým informa čním aspektem je monitorování expozice v životním 
prostředí, včetně potravin, a to vzhledem k faktor ům nejvíce svázaným s výskytem 
těchto chorob. Za ú čelem rozvoje koherentního rámce pro integrované monitorování 
expozice byly realizovány t ři pilotní projekty pro lát ky, u nichž se již provádí sb ěr 
dat a monitorování (dioxiny & PCB8, těžké kovy a látek s endokrinním ú činkem). 
Akční plán bude tento rámec aplikovat pro odhad expozice nejen pilotními látkami 
ale všemi hlavními faktory životního prost ředí, souvisejícími se zdravotními 
problémy, a upraví monitorování potravin a životního prost ředí tam, kde to bude 
nutné.9 
Jakmile budou dostupné pot řebné informace o rizicích, mohou být p řijata příslušná 
rozhodnutí pro řízení rizik, a to bu ď jednotlivci nebo politiky. V obou p řípadech 
bude důležitá komunikace a zvyšování pov ědomí, aby bylo zajišt ěno, že budou 
přijata rozhodnutí podložená kva litními informacemi a v ědeckými poznatky. 
Akční plán zahrnuje i zájmy d ětí. Velké množství hlavních zdravotních problém ů 
dětí bude pokryto monitorováním, jako nap říklad expozice podn ěty ze životního 
                                                 
8 Polychlorované bifenyly 
9 Krom ě rozvoje všeobecné metodiky vypracovala pracovní skupina řadu specifických doporu čení 
k jednotlivým látkám. Tato doporu čení byla Komisí vzata v úvahu p ři iniciativách, zam ěřených na tyto 
látky, nap říklad strategie pro dioxiny & PCB (KOM(2001)593), strategie pro látky s endokrinním 
účinkem (KOM(1999)706) a budoucí strategie pro rtu ť  
 
CS 7   CS prostředí, které vyvolávají stres, na n ěž jsou d ěti obzvláš ť citlivé. Mimo řádně 
důležitý je výzkum citlivosti, aby politické odezvy mohly být p řizpůsobeny pot řebám 
dětí v těch případech, kdy jsou obzvláš ť zranitelné. Návrhy v ak čním plánu na stupe ň 
znečištění ovzduší v místnostech se týkají t ěch případů, kdy konkrétní d ůkazy 
ukazují, že jsou prokázá ny dopady na zdraví d ětí, například tabákový kou ř 
v životním prost ředí (Environmental Tobacco Smoke - ETS).  
Sdělení Komise v červnu roku 2003 poukázalo na regionální odchylky, které existují 
v rámci Evropy ohledn ě problém ů se zdravím zp ůsobených životním prost ředím. 
Například šíření chorob p řenášených vodou a expozice venkovním zne čištěním je 
větší v mnoha nových členských státech, zatímco ší ření astmatu je vyšší v ostatních 
členských státech. Bylo a stále je d ěláno mnoho pro snížení t ěchto rozdíl ů a 
následkem úsp ěšné redukce zne čištění ovzduší bylo dosaženo významného snížení 
úmrtnosti a onemocn ění způsobených respira čními chorobami. Ak ční plán se bude 
také snažit zlepšit informovanost a znalosti  o rozdílnostech, které existují mezi 
regiony a jednotlivými zem ěmi v rozší řené Unii, s uvážením probíhajících projekt ů 
k emisím v nových členských státech (nap říklad dioxiny), financovaných 
z prostředků EU. 
 Jak se bude ak ční plán provád ět? 
Pochopení zdravotních problém ů, způsobených životním prost ředím a boj s nimi 
vyžaduje stálou spolupráci mnoha ú častníků – členských stát ů, vnitrostátních, 
regionálních a místních orgán ů, ekologických, zdravotních a výzkumných komunit, 
průmyslu, zem ědělství a dalších zainteresovaných subjekt ů. Odpovědnost za pokrok 
v této složité oblasti bude rozd ělena mezi 
• Členské státy, které mají odpov ědnost za realizaci monitorování a opat ření na 
řízení rizik. Krom ě toho jsou také odpov ědné za výzkum, vzd ělávání a školení, 
které jsou klí čovým aspektem sty čné plochy zdraví a životního prost ředí. Dále 
členské státy hrají hlavní roli p ři zajištění toho, aby výsledky, získané na 
vnitrostátní úr ovni, byly za řazeny do diskuse na úrovni EU a jsou odpov ědné za 
šíření informací z EU na své vnitrostátní a místní úrovni. 
• Skupiny zainteresovaných subjekt ů, jako je pr ůmysl a ob čanská spole čnost, které 
mají klíčovou roli v p řevádění informací o identifikovaných nebezpe čích do 
preventivních akcí a inovativních reakcí. 
• Komisi, která bude nadále je dnat se všemi hlavními ú častníky a bude podporovat 
spolupráci na úrovni EU, v rámci svýc h kompetencí, a bude udržovat spojení 
s Evropskou agenturou pro životní prost ředí, s Evropskou agenturou pro 
bezpečnost potravin a s jinými relevantními subjekty. Zainteresované subjekty 
budou pln ě zahrnuti do procesu realizace prost řednictvím poradní skupiny 
(složené z členských stát ů, zainteresovaných subjekt ů a mezinárodních 
organizací). Pokud to bude vhodné, prob ěhnou konzultace s relevantními 
vědeckým výbory a pracovními skupina mi. Komise v roce 2007, v polovin ě 
období, provede pr ůběžnou kontrolu realizace ak čního plánu. Komise bude 
provádět akce v rámci stávajících iniciativ a program ů, které již mají p řidělené 
finanční zdroje, zejména Programu ve řejného zdraví, Šestého rámcového 
programu pro výzkum, a které jsou zahrnuty do provozního rozpo čtu příslušných 
útvarů. 
 
CS 8   CS • Mezinárodní organizace, jako je WHO, OE CD a Spojené národy, které mají velké 
zkušenosti s problematikou zdraví a životního prost ředí. Další spolupráce s t ěmito 
organizacemi bude d ůležitá z toho d ůvodu, aby se zajistilo, že jejich odborné 
znalosti budou použity jako vodítko pro budoucí činnosti. 
 Mezinárodní dimenze – Ministerská konf erence v Budapešti o zdraví a životním 
prostředí 
Akční plán slouží jako p říspěvek Komise ke čtvrté Ministerské konferenci o zdraví a 
životním prost ředí, organizované WHO v Budapešti v červnu roku 2004. Byl 
vypracován tak, aby odpovídal dekl araci vydané ministry a ak čnímu plánu pro zdraví 
a životní prost ředí dětí v Evrop ě (CEHAPE) naplánovanému ke schválení 
v Budapešti.  
Při provádění závěrů z Budapešti bude Komise ve  všech aspektech vzájemného 
působení zdraví a životního prost ředí pokračovat v aktivní sp olupráci s WHO.