EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 8.7.2021 COM(2021) 375 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2020 {SWD(2021) 178 final}



OBSAH 1 Úvod 2 Makroekonomický vývoj v partnerských zemích 2.1 Východní sousedství 2.2 Jižní sousedství 2.3 Země západního Balkánu 3 Programy makrofinanční pomoci v roce 2020() 3.1 Východní sousedství  Gruzie: třetí makrofinanční pomoc (MFA-III) a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19  Moldavsko: makrofinanční pomoc a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19  Ukrajina: čtvrtá makrofinanční pomoc (MFA-IV) a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 3.2 Jižní sousedství  Jordánsko: třetí makrofinanční pomoc (MFA-III) a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19  Tunisko: makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 3.3 Země západního Balkánu  Makrofinanční pomoc Albánii v reakci na COVID-19  Makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině v reakci na COVID-19

 Makrofinanční pomoc Kosovu * v reakci na COVID-19  Makrofinanční pomoc Černé Hoře v reakci na COVID-19  Makrofinanční pomoc Severní Makedonii v reakci na COVID-19 4 Zajišťování náležitého využití prostředků makrofinanční pomoci: operační hodnocení, hodnocení ex post a audity 4.1 Operační hodnocení 4.2 Hodnocení ex post 5 Obecný vývoj v souvislosti s nástrojem makrofinanční pomoci 5.1 Fungování nástroje makrofinanční pomoci 5.2 Makrofinanční pomoc ve víceletém finančním rámci 2021–2027 6 Výhled do budoucna – programy makrofinanční pomoci a rozpočtová situace v roce 2021



ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2020() 1Úvod Makrofinanční pomoc je finanční nástroj EU() poskytovaný partnerským zemím, které se potýkají s krizí platební bilance. Od svého vzniku v roce 1990 pomáhá posílit makroekonomickou a finanční stabilitu v zemích sousedících s EU nebo zeměpisně blízkých EU a zároveň podporuje provádění strukturálních reforem. Doplňuje úvěrovou dohodu, která nemá preventivní charakter, uzavřenou s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a je existencí takové dohody podmíněna. Uvolnění tlaku na řešení problémů s platební bilancí, jemuž je partnerská země vystavena, jí umožňuje rozšířit fiskální prostor, zlepšit udržitelnost dluhu a zaměřit se na prosazování potřebných reforem. Usnadněním makroekonomické korekce mohou programy makrofinanční pomoci přispět k sociálnímu rozvoji, což dává zemi více času a prostoru k řešení základních příčin krize. Makrofinanční pomoc má nejčastěji podobu úvěrů, na jejichž financování si Komise vypůjčuje peníze na kapitálových trzích a dále je půjčuje přijímající zemi, nebo v některých případech podobu grantů financovaných z rozpočtu EU, případně kombinace půjček a grantů. Makrofinanční pomoc se uvolňuje ve splátkách a pouze v případě, že jsou splněna konkrétní kritéria strukturálních reforem dohodnutá s danou zemí. To podporuje provádění důrazných nápravných a reformních opatření zaměřených na posílení systémů veřejných financí a na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění a vytváření pracovních příležitostí. Předpokladem pro poskytnutí makrofinanční pomoci je navíc uplatňování účinných demokratických mechanismů v přijímající zemi, k nimž patří parlamentní systém založený na pluralitě politických stran a dodržování zásad právního státu, a záruka dané země, že budou dodržována lidská práva. Makrofinanční pomoc takto doplňuje běžnou pomoc, kterou EU poskytuje v rámci spolupráce, a přispívá k obecnějšímu cíli, jímž je zachování stability a podpora prosperity za hranicemi EU. Makrofinanční pomoc je obecně uznávána jako účinný nástroj pro reakci na krize, který EU umožňuje viditelně a pružně zasahovat a mít vliv v oblasti politik(). To potvrzují zjištění několika nezávislých hodnocení ex post dokončených programů makrofinanční pomoci(). Jakožto krizový nástroj a na rozdíl od jiných nástrojů financování vnější činnosti EU makrofinanční pomoc neposkytuje finanční podporu na pravidelné, programovatelné bázi. Z tohoto důvodu budou v rámci víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 konkrétní programy makrofinanční pomoci nadále aktivovány na základě rozhodnutí ad hoc. Pokud jsou založeny na článku 212 SFEU, řídí se řádným legislativním postupem, v jehož rámci musí každý program (nebo několik programů současně, jako tomu bylo v případě programů makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, které byly přijaty v květnu 2020) schválit Evropský parlament a Rada.

Tato výroční zpráva byla vypracována v souladu s informačními povinnostmi Komise, jež jsou stanoveny v jednotlivých rozhodnutích Evropského parlamentu a Rady týkajících se programů makrofinanční pomoci. Zprávu doplňuje pracovní dokument útvarů Komise, v němž je uvedena podrobnější analýza makroekonomických souvislostí a provádění jednotlivých programů makrofinanční pomoci. 2Makroekonomický vývoj v partnerských zemích Pandemie COVID-19 se rozšířila po celém světě a způsobila, že většina partnerů v rámci programu rozšíření a sousedství se v roce 2020 ocitla v recesi. Doba trvání a závažnost recese se však liší a kromě vývoje samotné pandemie se v nich odráží hospodářské struktury partnerských zemí, jakož i jejich schopnost přijímat účinná protiopatření. Tento oddíl se zabývá regionálními výzvami, jimž čelí země sousedství EU a západního Balkánu, zatímco hospodářská výkonnost jednotlivých zemí je podrobněji hodnocena v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. 2.1Východní sousedství Pandemie COVID-19 ekonomiky zemí východního sousedství tvrdě zasáhla. Hospodářská produkce se ve všech těchto zemích v roce 2020 snížila v důsledku dvojího šoku způsobeného přísnými omezeními volného pohybu osob (s výjimkou Běloruska), která omezila domácí spotřebu, a v menší míře poklesem zahraniční poptávky. Domácí reakce v podobě rozsáhlých fiskálních balíčků na podporu podniků a pracovních míst, jakož i pružná měnová politika tento otřes do určité míry utlumily. Při řešení rostoucích potřeb financování většině zemí pomohla rovněž mezinárodní podpora. Všechna tato opatření napomohla ve většině zemí omezit nárůst míry nezaměstnanosti. Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen se vzhledem k neexistenci tlaků na straně poptávky a v souvislosti s nižšími cenami ropy po většinu roku 2020 buď zmírnila, nebo zůstala na poměrně nízké úrovni. V důsledku toho většina centrálních bank pokračovala v měnovém uvolňování, i když v zemích s výrazným oslabením měny bylo o něco umírněnější. Cyklus uvolňování se však na konci roku zastavil (a v některých případech dokonce zvrátil) v důsledku znovu se objevujících inflačních tlaků vyvolaných dovozními cenami (potravin a paliv) a přenosem ze slabších měn. Fiskální pozice, které se v předchozích letech výrazně zlepšily, od začátku roku 2020 značně oslabily. Příjmy vzhledem k recesi stagnovaly, zatímco výdaje na podporu podniků / pracovních míst a na zajištění toho, aby byly uspokojeny nové, naléhavé potřeby v oblasti zdravotní péče, výrazně vzrostly. To spolu se slabšími domácími měnami a nižším nominálním HDP vedlo ke zhoršení ukazatelů veřejného dluhu. Pokud jde o vnější bilanci, vývoj běžných účtů byl smíšený. Pandemie sice vedla k silnému poklesu dovozu v důsledku oslabující poptávky a nižších cen komodit (zejména energie), to však nemohlo vyvážit obtíže pro země s rozsáhlým odvětvím cestovního ruchu (Gruzie) nebo země, které jsou silně závislé na komoditách (Ázerbájdžán). Pokud jde o financování, počáteční odliv kapitálu v souvislosti s rostoucí nejistotou byl zmírněn značnou finanční pomocí od mezinárodních finančních institucí, zejména MMF, které uspíšily úhrady. Po počátečním otřesu se obnovily i tržní výpůjčky. 2.2Jižní sousedství Pandemie COVID-19 vážně narušila ekonomickou aktivitu v jižním sousedství a uvrhla tento region do recese. Prudký pokles v roce 2020 byl způsoben negativním dopadem domácích opatření proti šíření nákazy na spotřebu a investice, jakož i značným poklesem vnější poptávky u hlavních obchodních partnerů regionu. Zpomalení globální ekonomické aktivity negativně ovlivnilo toky zahraničních investic, remitence a cestovní ruch. Včasné balíčky fiskálních stimulů a stále pružnější měnové politiky tento hospodářský otřes částečně zmírnily, i když to vedlo ke značnému nárůstu rozpočtových schodků a poměru dluhu k HDP. Zhoršení fiskální situace vyplývá jak z nižších příjmů v důsledku snížené aktivity, tak i z nárůstu výdajů na řešení zdravotní krize a podporu podniků a zaměstnanosti. Inflace se v souvislosti s nižšími cenami energie a omezenou poptávkou rovněž zmírnila. Pokud jde o vnější bilanci, běžné účty vykazují výrazné snížení dovozu v důsledku klesající poptávky a – v případě dovozců komodit – nižších cen komodit (zejména energie), jakož i podstatného dopadu na vývoz a cestovní ruch kvůli snížené světové poptávce a omezení cestování ze zdravotních důvodů. Vzhledem k náročným podmínkám na finančních trzích poskytli externí partneři a mezinárodní finanční instituce velmi potřebnou finanční pomoc k řešení rostoucích potřeb financování, posílení likvidity a zajištění stability v regionu. Pokud jde o budoucnost, region čelí i nadále náročnému období a politický prostor pro řešení hospodářského útlumu bude stále menší. Při nestabilních politických podmínkách v mnoha zemích zůstává hospodářský výhled nejistý a úzce souvisí s vývojem pandemie a s tempem oživení globální ekonomické aktivity. 2.3Země západního Balkánu Vypuknutí pandemie COVID-19 počátkem března 2020 znamenalo náhlé přerušení dynamiky růstu na západním Balkáně. Vlády v celém regionu zavedly opatření proti šíření viru, včetně uzavření hranic, omezení sociálních kontaktů a omezení činnosti v některých částech hospodářství. Rušivé účinky krize vedly k výrazným ztrátám produkce, neboť všechny ekonomiky postihl pokles spotřeby domácností a zhroucení vývozu a investic. Klíčovými zmírňujícími činiteli byly klesající dovoz a zvýšená veřejná spotřeba, to však nestačilo k vyrovnání záporné dynamiky ostatních výdajových složek. V souladu s klesající ekonomickou aktivitou byl růst pracovních míst záporný, ale vzhledem k tomu, že se snížila i účast na trhu práce, je zvýšení míry nezaměstnanosti zatím omezené. Dynamika inflace odrážela podmínky slabé agregátní poptávky a nízkých cen energií a všechny země západního Balkánu zaznamenaly v roce 2020 velmi nízkou, někdy i zápornou inflaci. Dezinflační tlaky ve spojení s vysokou globální likviditou vedly v zemích západního Balkánu, které mají nezávislou měnovou politiku, k posílení expanzivní měnové politiky. Rozsáhlá fiskální podpora poskytovaná domácnostem a podnikům v boji proti nepříznivým dopadům krize spolu s výrazným poklesem příjmů vyústila ve všech zemích regionu v prudký nárůst rozpočtových schodků. Spolu s poklesem HDP to vedlo k podstatnému zvýšení poměru veřejného dluhu k HDP ve srovnání s koncem roku 2019. Pokud jde o vnější bilanci, schodky běžného účtu se ve srovnání s předchozím rokem zvýšily v důsledku pokračujících výrazných ztrát ve vývozu služeb, například cestovního ruchu, a ve většině případů také klesajícího přítoku remitencí. Do budoucna je hospodářský výhled obestřen vysokou mírou nejistoty, neboť oživení ekonomické aktivity závisí na vývoji pandemie, který úzce souvisí s tempem očkování. 3 Programy makrofinanční pomoci v roce 2020() Rok 2020 byl v třicetileté historii nástroje makrofinanční pomoci výjimečným. Jednak se tento rok vyznačoval uzavřením tří operací makrofinanční pomoci: čtvrté makrofinanční pomoci Ukrajině, třetí makrofinanční pomoci Gruzii a makrofinanční pomoci Moldavsku, jakož i přijetím nové navazující operace s Jordánskem (třetí makrofinanční pomoc). V souvislosti s pandemií COVID-19 pak Komise dne 22. dubna 2020 navrhla balíček opatření makrofinanční pomoci ve výši 3 miliardy EUR pro deset partnerských zemí v rámci programu rozšíření a sousedství s cílem pomoci jim omezit ekonomické dopady koronavirové pandemie. Tento návrh doplnil balíček opatření „tým Evropa“, což je strategie cílené reakce EU na podporu úsilí partnerských zemí v boji proti koronavirové pandemii. Kromě bezprecedentního rozsahu, pokud jde o počet dotčených zemí a finanční částku, přijaly Evropský parlament a Rada příslušné rozhodnutí („balíček makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19“, „MFA-COVID-19“) rekordně rychle již 25. května 2020. V rámci tohoto balíčku EU odsouhlasila, že úvěry v rámci makrofinanční pomoci budou rozděleny takto: Albánská republika (180 milionů EUR), Bosna a Hercegovina (250 milionů EUR), Gruzie (150 milionů EUR), Jordánské hášimovské království (200 milionů EUR), Kosovo (100 milionů EUR), Moldavská republika (100 milionů EUR), Černá Hora (60 milionů EUR), Republika Severní Makedonie (160 milionů EUR), Tuniská republika (600 milionů EUR) a Ukrajina (1,2 miliardy EUR). Finanční prostředky této makrofinanční pomoci mají podobu půjček poskytnutých za velmi výhodných podmínek, které mají těmto partnerům pomoci pokrýt naléhavé potřeby financování. Jsou dány k dispozici po vstupu memoranda o porozumění v platnost, a to ve dvou splátkách a na dvanáct měsíců. Jedná se o kratší dobu, než je běžné (tj. obvyklého 2,5 roku), což odráží naléhavost potřeb v důsledku pandemie a přání poskytnout podporu rychle a pružněji. První splátka je k dispozici po vstupu memoranda o porozumění a dohody o mechanismu úvěrů v platnost a je podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc (dodržování účinných demokratických mechanismů, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, právního státu a lidských práv) a zdárným prováděním programu MMF (v příslušných případech). Druhá splátka je navíc podmíněna splněním politických opatření dohodnutých v memorandu o porozumění. Společně s podporou MMF mohou prostředky v rámci makrofinanční pomoci zlepšit makroekonomickou stabilitu a vytvořit prostor, který umožní přidělování zdrojů s cílem chránit občany a zmírnit socioekonomické důsledky pandemie. Tento balíček makrofinanční pomoci a jeho rychlé přijetí Evropským parlamentem a Radou je důležitým projevem solidarity EU s partnerskými zeměmi v době nebývalé krize. V roce 2020 bylo vyplaceno celkem 1 690 milionů EUR (1 675 milionů EUR ve formě úvěrů a 15 milionů EUR ve formě grantů). Podrobnější informace o platbách podle jednotlivých zemí na konci roku 2020 v tabulce 1. Stav provádění programů makrofinanční pomoci v roce 2020 (podle regionů): 3 3.1Východní sousedství

·Gruzie: třetí makrofinanční pomoc (MFA-III) a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 Třetí makrofinanční pomoc Gruzii zahájená v roce 2018 byla úspěšně dokončena vyplacením druhé a poslední tranše v listopadu 2020. Tato tranše činila 25 milionů EUR, z toho 5 milionů EUR ve formě grantů a 20 milionů EUR ve formě úvěrů. V návaznosti na oficiální žádost Gruzie o novou makrofinanční pomoc v souvislosti s pandemií COVID-19 schválily Evropský parlament a Rada v květnu 2020 balíček makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, včetně nového programu makrofinanční pomoci Gruzii ve výši 150 milionů EUR. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů týkající se této operace makrofinanční pomoci byly podepsány a ratifikovány gruzínským parlamentem dne 30. září 2020, což znamená, že makrofinanční pomoc potrvá do září 2021. V souladu s memorandem o porozumění má být pomoc poskytnuta ve dvou splátkách po 75 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a tím, že bude nadále zdárně prováděn program MMF. Byla vyplacena dne 25. listopadu 2020. Druhá splátka bude podmíněna rovněž splněním souboru politických podmínek stanovených v memorandu o porozumění v oblasti zadávání veřejných zakázek, důchodového systému, práva obchodních společností, správy státních podniků, soudního systému, energetické účinnosti a trhu práce. Tyto programy makrofinanční pomoci jsou poskytovány ve spojení se zdroji od mezinárodních finančních institucí a bilaterálních dárců, včetně MMF, a to v rámci jeho čtyřletého programu rozšířené finanční facility pro Gruzii, který byl schválen v dubnu 2017 a rozšířen v roce 2020 (celkem na přibližně 690 milionů EUR). Všechny přezkumy v rámci tohoto programu byly úspěšně schváleny radou MMF, včetně posledního přezkumu z dubna 2021. ·Moldavsko: makrofinanční pomoc a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 V září 2017 podepsaly Evropská rada a Evropský parlament rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ve výši 100 milionů EUR. Po ratifikaci memoranda o porozumění vstoupila makrofinanční pomoc v platnost v lednu 2018 na období dvou a půl roku, přičemž první splátka (30 milionů EUR, z toho 10 milionů EUR ve formě grantů) byla vyplacena v říjnu 2019. Rozhodnutí o druhé platbě bylo přijato dne 9. června 2020 a předcházela mu jednání o politických předpokladech. V únoru 2020 byl moldavskému premiérovi předán dopis obsahující osm konkrétních krátkodobých podmínek na podporu dalších reforem s cílem pomoci posoudit politické předpoklady. Po kladném posouzení těchto podmínek došlo k výplatě ve dvou částech, které tvořila půjčka ve výši 20 milionů EUR dne 16. července a grantová složka ve výši 10 milionů EUR dne 1. srpna. Třetí a poslední tranše makrofinanční pomoci byla zrušena, protože před koncem programu dne 18. července 2020 nebyly splněny všechny příslušné politické podmínky. Makrofinanční pomoc byla spojena s čtyřletým programem rozšířené úvěrové facility / rozšířené finanční facility MMF ve výši 129,4 milionu SDR (přibližně 178,7 milionu USD). Závěrečný šestý přezkum programu byl úspěšně dokončen v březnu 2020. V roce 2020 se EU v rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, který byl přijat v květnu 2020, dohodla na novém programu makrofinanční pomoci Moldavsku ve výši 100 milionů EUR, jímž se doplňuje nouzový program MMF ve výši 235 milionů USD (přijatý v dubnu 2020). Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů byly podepsány a ratifikovány moldavským parlamentem dne 18. září 2020, což znamená, že program makrofinanční pomoci bude k dispozici do září 2021. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 50 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a byla vyplacena dne 25. listopadu 2020. Druhá splátka bude podmíněna rovněž splněním souboru politických podmínek stanovených v memorandu o porozumění. Podmíněnost programu se zaměřuje na reformy v oblasti řízení veřejných financí, řádné správy věcí veřejných a boje proti korupci a na zlepšení podnikatelského prostředí. Druhá splátka může být uvolněna, jakmile budou tyto podmínky splněny. Dne 27. července 2020 dosáhly MMF a Moldavsko nové dohody na úrovni pracovních útvarů o tříletém programu reforem v rámci rozšířené úvěrové facility / rozšířené finanční facility v hodnotě 558 milionů USD, avšak jeho přijetí Výkonnou radou MMF bylo pozastaveno z důvodu politického vývoje v zemi po prezidentských volbách v roce 2020. ·Ukrajina: čtvrtá makrofinanční pomoc (MFA-IV) a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 Na základě oficiální žádosti Ukrajiny přijala Evropská komise dne 9. března 2018 návrh rozhodnutí o poskytnutí další makrofinanční pomoci Ukrajině ve formě úvěrů ve výši 1 miliardy EUR. Evropský parlament a Rada přijaly dne 4. července 2018 rozhodnutí, kterým se povoluje čtvrtá operace makrofinanční pomoci na Ukrajině od roku 2014. První tranše ve výši 500 milionů EUR byla uvolněna dne 30. listopadu 2018. Druhá tranše ve výši 500 milionů EUR byla vyplacena dne 29. května 2020 poté, co Ukrajina splnila všech dvanáct opatření strukturální politiky, k nimž se zavázala. V roce 2020 se Ukrajina v rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19 přijatého v květnu 2020 stala způsobilou pro pátý program makrofinanční pomoci ve výši 1,2 miliardy EUR. Memorandum o porozumění bylo sjednáno v létě a vstoupilo v platnost dne 14. září 2020 poté, co bylo ratifikováno vnitrostátním parlamentem a podepsáno prezidentem. Dvanáctiměsíční období dostupnosti programu tedy trvá do září 2021. Podmíněnost strukturální politiky u tohoto programu vychází z dřívějších opatření makrofinanční pomoci a týká se čtyř oblastí: řízení veřejných financí, boje proti korupci, zlepšení podnikatelského prostředí a odvětvové politiky a řízení státních podniků. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 600 milionech EUR. Uvolnění první splátky bylo podmíněno obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a tím, že bude nadále zdárně prováděn program MMF. Byla vyplacena dne 9. prosince 2020. Včetně této platby poskytla EU Ukrajině v letech 2014 až 2020 celkem 4,4 miliardy EUR prostřednictvím pěti po sobě jdoucích programů makrofinanční pomoci. Vyplacení druhé tranše je podmíněno úspěšným provedením osmi opatření strukturální politiky, k nimž se Ukrajina zavázala v memorandu o porozumění. Tato makrofinanční pomoc Ukrajině v reakci na pandemii COVID-19 je poskytována ve spojení s dalšími zdroji od mezinárodních finančních institucí a bilaterálních dárců, zejména od MMF, a to v rámci jeho osmnáctiměsíční dohody o pohotovostním úvěru ve výši 5 miliard USD uzavřené dne 9. června 2020. První částka ve výši 2,1 miliardy USD byla vyplacena okamžitě. První přezkum programu ze strany MMF, který byl zahájen v prosinci 2020, stále probíhá. Jeho dokončení na úrovni pracovních útvarů a schválení Výkonnou radou MMF je podmíněno splněním klíčových předchozích opatření k posílení právního základu institucí bojujících proti korupci. Stejně jako v případě všech partnerských zemí, které jsou příjemci makrofinanční pomoci, je i nadále obecnou podmínkou pro vyplacení prostředků v rámci makrofinanční pomoci další zdárné provádění programu MMF. 3.2Jižní sousedství ·Jordánsko: třetí makrofinanční pomoc (MFA-III) a makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 Po úspěšném uzavření druhé makrofinanční pomoci a s ohledem na fiskální výzvy a mimořádné okolnosti, kterým Jordánsko čelilo v důsledku přijetí velkého počtu syrských uprchlíků, podala tato země v červenci 2019 žádost o další makrofinanční pomoc. V reakci na to přijala Komise dne 6. září 2019 návrh na třetí makrofinanční pomoc Jordánsku ve formě úvěrů ve výši 500 milionů EUR (MFA-III). Spolunormotvůrci návrh přijali dne 15. ledna 2020. Pomoc má být uskutečněna ve třech splátkách. V průběhu roku 2020, kdy již tak sužované jordánské hospodářství zasáhla pandemie COVID-19, požádaly orgány v dubnu 2020 o další makrofinanční pomoc. V rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19 přijatého v květnu 2020 se EU následně dohodla na programu makrofinanční pomoci pro Jordánsko ve výši 200 milionů EUR (jako posílení zdrojů poskytnutých v rámci třetí makrofinanční pomoci). Memorandum o porozumění vstoupilo v platnost dne 2. října 2020 a dohoda o mechanismu úvěrů dne 7. října 2020 (vztahují se na obě operace makrofinanční pomoci). Dvanáctiměsíční období dostupnosti programu v reakci na COVID-19 tedy trvá do října 2021, zatímco období dostupnosti třetí makrofinanční pomoci trvá do dubna 2023. Podmíněnost politiky u tohoto programu se zaměřuje především na zlepšení řízení veřejných financí, boj proti korupci a reformy v odvětví veřejných služeb, sociální politiky a politiky trhu práce a správy věcí veřejných.

První splátka (250 milionů EUR ve formě úvěrů) byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a zdárným prováděním programu MMF. Byla vyplacena dne 25. listopadu 2020. Druhá splátka (250 milionů EUR ve formě úvěrů) a třetí splátka (200 milionů EUR ve formě úvěrů) jsou navíc podmíněny konkrétními politickými podmínkami, které byly dohodnuty mezi Jordánskem a EU v memorandu o porozumění, a mají být uvolněny, jakmile dojde ke splnění těchto politických podmínek. Tyto programy makrofinanční pomoci jsou poskytovány ve spojení se zdroji od mezinárodních finančních institucí a bilaterálních dárců, včetně MMF, a to v rámci jeho čtyřletého programu rozšířené finanční facility pro Jordánsko schváleného dne 25. března 2020 (1,2 miliardy EUR, 270 % kvóty). Kromě tohoto programu poskytl MMF dne 20. května 2020 Jordánsku v rámci nástroje pro rychlé financování rovněž naléhavou pomoc ve výši přibližně 366 milionů EUR na podporu řešení dopadů pandemie COVID-19. Rada MMF dokončila první přezkum v rámci rozšířené finanční facility v prosinci 2020 a okamžitě uvolnila přibližně 148 milionů USD, čímž platby uhrazené v roce 2020 Jordánsku ze strany MMF dosáhly celkové výše 689 milionů USD. V březnu 2021 bylo dosaženo dohody na úrovni pracovních útvarů o druhém přezkumu, přičemž MMF konstatoval, že „program zdárně pokračuje, s výrazným pokrokem v klíčových reformách“. V rámci tohoto přezkumu požádaly orgány o zvýšení zdrojů přístupných v rámci fondu o 200 milionů USD. Dohoda musí být schválena radou MMF. ·Tunisko: makrofinanční pomoc v reakci na COVID-19 V rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19 přijatého v květnu 2020 se EU dohodla na programu makrofinanční pomoci Tunisku ve výši 600 milionů EUR. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů byly podepsány dne 24. listopadu 2020, ratifikovány tuniským parlamentem dne 15. dubna 2021 a vstoupily v platnost dne 11. května 2021 po zveřejnění v tuniském úředním věstníku. Dvanáctiměsíční období dostupnosti programu tedy potrvá do května 2022. Podmíněnost politiky u tohoto programu se zaměřuje především na čtyři tematické oblasti: řízení veřejných financí a reformu civilního sektoru, reformy státních podniků, sociální ochranu a investiční klima. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 300 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a byla vyplacena dne 1. června 2021. Očekává se, že druhá splátka bude vyplacena v druhé polovině roku 2021, jakmile budou splněny politické podmínky. Tato pomoc má doplňovat zdroje poskytnuté jinými dárci, včetně MMF, a to v rámci jeho programu nástroje pro rychlé financování pro Tunisko ve výši 685 milionů EUR, který byl schválen dne 10. dubna 2020. 3.3Země západního Balkánu ·Makrofinanční pomoc Albánii v reakci na COVID-19 V návaznosti na ničivá zemětřesení v listopadu 2019 a výzvy spojené s pandemií COVID-19 požádala Albánie dne 15. dubna 2020 oficiálně o makrofinanční pomoc. V reakci na to se EU v rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19 přijatého v květnu 2020 dohodla na programu makrofinanční pomoci pro Albánii ve výši 180 milionů EUR. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů byly podepsány dne 3. listopadu 2020 a vstoupily v platnost dne 3. listopadu 2020 a 26. ledna 2021. Dvanáctiměsíční období dostupnosti makrofinanční pomoci tedy potrvá do listopadu 2021. Cílem politických podmínek programu je řešit některé nedostatky v oblasti řízení veřejných financí, finančního sektoru, řádné správy věcí veřejných a boje proti korupci a politik sociální ochrany. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 90 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a byla vyplacena dne 31. března 2021. Očekává se, že druhá splátka bude vyplacena v druhé polovině roku 2021, jakmile budou splněny politické podmínky. Pomoc má doplňovat zdroje poskytnuté jinými dárci, včetně MMF, a to v rámci programu nástroje pro rychlé financování pro Albánii ve výši 174 milionů EUR, který byl schválen dne 10. dubna 2020. ·Makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině v reakci na COVID-19 V návaznosti na oficiální žádost Bosny a Hercegoviny o makrofinanční pomoc ze dne 14. dubna 2020 v souvislosti s pandemií COVID-19 schválily Evropský parlament a Rada v květnu 2020 balíček makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, včetně nového programu makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině ve výši 250 milionů EUR. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů byly podepsány dne 15. ledna 2021 a vstoupí v platnost po dokončení ratifikačního procesu v zemi a po zveřejnění v jejím úředním věstníku. Makrofinanční pomoc bude poskytnuta ve dvou tranších po 125 milionech EUR. První splátka je podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a bude uvolněna poté, co vstoupí v platnost memorandum o porozumění. Druhá tranše bude vyplacena nejdříve tři měsíce po uvolnění první tranše a s výhradou splnění souboru politických podmínek. Politická opatření spadají do těchto čtyř tematických oblastí: správa ekonomických záležitostí a budování institucí, stabilita finančního sektoru, transparentnost a boj proti korupci a lepší fungování trhu práce. Pomoc má doplňovat zdroje poskytnuté jinými dárci, včetně MMF, a to v rámci jeho programu nástroje pro rychlé financování schváleného dne 9. dubna 2020 ve výši 330 milionů EUR. ·Makrofinanční pomoc Kosovu v reakci na COVID-19 V návaznosti na oficiální žádost Kosova o makrofinanční pomoc ze dne 8. dubna 2020 v souvislosti s pandemií COVID-19 schválily Evropský parlament a Rada v květnu 2020 balíček makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, včetně nového programu makrofinanční pomoci Kosovu ve výši 100 milionů EUR. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů vstoupily v platnost dne 8. září 2020. Podmíněnost politiky u tohoto programu se zaměřuje především na posílení veřejných financí, zvýšení finanční stability, řešení neformální ekonomiky, pokrok strategie v oblasti právního státu a zlepšení vyhlídek mladých lidí na zaměstnání. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 50 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a byla vyplacena dne 6. října 2020. Druhá a poslední splátka byla vyplacena dne 1. června 2021 poté, co Kosovo splnilo související politické podmínky. Pomoc má doplňovat prostředky MMF (52 milionů EUR) v rámci nástroje pro rychlé financování (50 % kvóty pro Kosovo ve fondu) schváleného dne 10. dubna 2020. ·Makrofinanční pomoc Černé Hoře v reakci na COVID-19

V návaznosti na oficiální žádost Černé Hory o makrofinanční pomoc ze dne 15. dubna 2020 se EU v rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, který byl přijat v květnu 2020, dohodla na programu makrofinanční pomoci Černé Hoře ve výši 60 milionů EUR v podobě úvěrů. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů byly podepsány dne 28. srpna 2020 a vstoupily v platnost dne 28. srpna 2020 a 15. září 2020. Podmíněnost politiky u tohoto programu se zaměřuje především na posílení veřejných financí a boj proti korupci, zvýšení finanční stability, zlepšení podnikatelského prostředí a reformu sociální ochrany. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 30 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a byla vyplacena dne 6. října 2020. Druhá a poslední splátka byla vyplacena dne 1. června 2021 poté, co Černá Hora splnila související politické podmínky. Pomoc má doplňovat zdroje poskytnuté jinými dárci, včetně MMF, a to v rámci jeho programu nástroje pro rychlé financování pro Černou Horu ve výši 75 milionů EUR, který byl schválen dne 24. června 2020. ·Makrofinanční pomoc Severní Makedonii v reakci na COVID-19 Hospodářské oživení Severní Makedonie se v roce 2020 náhle zastavilo, neboť pandemie zasáhla domácí i zahraniční poptávku. V této souvislosti a v návaznosti na oficiální žádost orgánů o makrofinanční pomoc ze dne 15. dubna 2020 se EU v rámci balíčku makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, který byl přijat v květnu 2020, dohodla na programu makrofinanční pomoci Severní Makedonii ve výši 160 milionů EUR v podobě úvěrů. Memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů byly podepsány dne 17. července 2020 a vstoupily v platnost dne 20. července 2020 a 15. září 2020. Podmíněnost politiky u tohoto programu se zaměřuje především na posílení veřejných financí a boj proti korupci, zvýšení finanční stability, zlepšení podnikatelského prostředí a reformu sociální ochrany. Makrofinanční pomoc má být poskytnuta ve dvou tranších po 80 milionech EUR. První splátka byla podmíněna obecnými politickými předpoklady pro makrofinanční pomoc a byla vyplacena dne 6. října 2020. Druhá a poslední splátka byla vyplacena dne 1. června 2021 poté, co Severní Makedonie splnila související politické podmínky. Pomoc má doplňovat zdroje poskytnuté jinými dárci, včetně MMF, a to v rámci jeho programu nástroje pro rychlé financování pro Severní Makedonii ve výši 176 milionů EUR, který byl schválen dne 10. dubna 2020. 4Zajišťování náležitého využití prostředků makrofinanční pomoci: operační hodnocení, hodnocení ex post a audity 4.1Operační hodnocení V souladu s požadavky finančního nařízení EU provádí Komise za pomoci externích poradců operační hodnocení, aby získala přiměřenou jistotu o fungování správních postupů a postupů schvalování finančních transakcí v přijímajících zemích. Operační hodnocení se zaměřují na systémy správy veřejných financí, především pak na způsob organizace ministerstev financí a centrálních bank a na postupy, které uplatňují, a konkrétněji na správu účtů, na něž jsou finanční prostředky EU vypláceny. Zvláštní pozornost je rovněž věnována fungování, nezávislosti a pracovním programům externích auditorských subjektů a efektivnosti jejich kontrol. Zkoumají se také postupy zadávání veřejných zakázek na centrální úrovni. V roce 2020 bylo provedeno deset operačních hodnocení v souvislosti s novými programy makrofinanční pomoci v reakci na COVID-19, jakož i v souvislosti s novou třetí makrofinanční pomocí Jordánsku se závěrem, že postupy schvalování finančních transakcí a další postupy v partnerských zemích jsou řádné, a jsou proto považovány za vhodné pro účely makrofinanční pomoci. 4.2Hodnocení ex post V souladu s finančním nařízením EU a odpovídajícími rozhodnutími o makrofinanční pomoci provádí Komise po dokončení programů makrofinanční pomoci hodnocení ex post s cílem posoudit jejich dopad. Dvěma hlavními cíli těchto hodnocení jsou: I.analýza dopadu makrofinanční pomoci na ekonomiku přijímající země, především na udržitelnost její vnější pozice, a II.posouzení přidané hodnoty zásahu EU. V roce 2020 byla dokončena hodnocení ex post programu první makrofinanční pomoci Tunisku a programu třetí makrofinanční pomoci Ukrajině. Doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise byly zveřejněny v lednu a dubnu 2021. ·První makrofinanční pomoc Tunisku: „Hodnocení ukázalo, že první makrofinanční pomoc účinně pomohla zlepšit tuniskou platební bilanci a podpořila fiskální konsolidaci prostřednictvím vysoce zvýhodněných finančních a politických podmínek. Makrofinanční pomoc pokryla přibližně 11,3 % zbývající potřeby financování v období 2015–2016 a zvýšila důvěru v tuniské hospodářství.“ ·Třetí makrofinanční pomoc Ukrajině: „Rozsah a příznivé podmínky třetí makrofinanční pomoci Ukrajině umožnily dosáhnout fiskálních úspor, které jsou nezbytné pro provádění strukturálních reforem. Klíčovým základem pro intervenci byla schopnost EU poměrně rychle mobilizovat a koordinovat nebývalý objem finančních zdrojů v době, kdy byla ukrajinská potřeba financování stále extrémně velká. Podmíněnost makrofinanční pomoci měla politicky podněcující účinek, neboť pomohla rozproudit práci ukrajinských orgánů na klíčových reformách. Program měl rovněž přidanou hodnotu, jelikož podpořil důvěru soukromého sektoru.“ Dále Komise v roce 2020 zahájila metahodnocení všech programů makrofinanční pomoci prováděných v letech 2010–2020. Hodnocení posoudí zásady a charakteristiky, jimiž se nástroj makrofinanční pomoci řídí, přičemž cílem je poskytnout informace o tom, jak zlepšit jeho relevantnost, účinnost, účelnost, přidanou hodnotu a schopnost reagovat na priority vnější činnosti EU, jakož i každodenní řízení intervencí makrofinanční pomoci. Očekává se, že metahodnocení bude dokončeno na podzim roku 2021.