CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 14.10.2005 
KOM(2005) 484 v kone čném znění 
  
ZELENÁ KNIHA 
Zlepšení duševního zdraví obyvatelstva 
Na cestě ke strategii duševního zd raví pro Evropskou unii  
 
CS 2   CS OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Duševní zdraví – klí čový význam pro ob čany, spole čnost a politiku.......................... 4 
3. Situace – duševní nemoci, úkol rostoucího významu pro EU ..................................... 4 4. P říprava reakce: iniciativy politi ky v oblasti duševního zdraví................................... 5 
4.1. Evropské spole čenství, jeho mandát a činnosti v oblasti duševního zdraví................. 5 
4.2. Duševní zdraví v členských státech ............................................................................. 6 
5. Pot řeba strategie EU v oblasti duševního zdraví.......................................................... 7 
6. Hledání řešení – možnosti opat ření.............................................................................. 8 
6.1. Podpora duševního zdraví a preventivní opat ření v boji proti duševním nemocem.... 8 
6.1.1. Zlepšení duševního zdraví obyvatelstva ...................................................................... 8 6.1.2. Preventivní opat ření v boji proti duševním nemocem ................................................. 9 
6.2.  Podpora za řazení duševn ě nemocných nebo lidí s duševním postižením 
do společnosti a ochrana jejich základních práv a d ůstojnosti................................... 11 
6.3. Zlepšení informovanosti a znal ostí o duševním zdraví v EU .................................... 12 
7. Proces konzultace p ři tvorbě strategie EU v oblasti duševního zdraví ...................... 12 
7.1. Tvorba dialogu s členskými státy v oblas ti duševního zdraví.................................... 13 
7.2. Založení platformy EU v oblasti duševního zdraví.................................................... 13 7.3. Tvorba sty čné skupiny mezi politikou a výzkumem v oblasti duševního zdraví ...... 13 
8. Další kroky................................................................................................................. 13 
 
 
CS 3   CS ZELENÁ KNIHA 
Zlepšení duševního zdraví obyvatelstva 
Na cestě ke strategii duševního zd raví pro Evropskou unii  
1. Ú VOD 
Duševní zdraví evropského obyvatelstva m ůže přispět k dosažení n ěkterých strategických cíl ů 
politiky EU, jakými jsou nap ř. vrátit Evropu zp ět na cestu k dlouhodobé prosperit ě, udržet 
oddanost Evropy solidarit ě a sociální spravedlnosti a p řinést hmatatelné praktické zlepšení 
kvality života evropských ob čanů1.  
Duševní zdraví obyvatelstva EU však lze zna čně zlepšit: 
• duševní nemoci nep říznivě ovlivňují jednoho ze čtyř obyvatel a mohou vést k 
sebevraždám, jež jsou p říčinou příliš mnoha úmrtí; 
• duševní nemoci zp ůsobují zna čné ztráty hospodá řskému, sociálnímu, vzd ělávacímu jakož 
i trestnímu a soudnímu systému a jsou pro tyto systémy rovn ěž významnou zát ěží; 
• stále existují stigmatizace, diskriminace, nedodržování lidských práv a nerespektování 
důstojnosti duševn ě nemocných a osob s dušením postižením, čímž jsou v sázce základní 
evropské hodnoty. 
Tuto situaci je možné zlepšit. Uskute čnila se řada iniciativ, je však zapot řebí dalšího rozvoje a 
konsolidace stávajících opat ření. Evropská ministerská konference Sv ětové zdravotnické 
organizace (WHO) o duševním zdraví v lednu 2005 stanovila rámec pro komplexní opat ření a 
politický závazek v oblasti duševního zdraví . Vyzvala Evropskou komisi, aby jako 
spolupracující partner konference v souladu se svými pravomocemi i o čekáváními Rady a v 
rámci partnerství s WHO p řispívala k provád ění tohoto rámce opat ření. 
Tato Zelená kniha je první reakcí na uvedenou výzvu. Navrhuje stanovit strategii EU v oblasti 
duševního zdraví. Její p řidaná hodnota by spo čívala: ve vytvo ření rámce pro vým ěnu a 
spolupráci mezi členskými státy; v pomoci ke  zlepšení provázanosti opat ření v odv ětvích 
zdravotních a nezdravotní politiky na úrovni členských stát ů i Společenství; v umožn ění 
zapojit do tvorby řešení široké spektrum p říslušných zú častněných stran.  
Zelená kniha si klade za cíl zahájit s evropskými orgány, vládami, zdravotnickými odborníky, 
zúčastněnými stranami v jiných odv ětvích, občanskou spole čností, organizacemi pacient ů a 
výzkumnou obcí diskusi o významu  duševního zdraví pro EU, pot řebě strategie na úrovni EU 
a jejích možných prioritách.  
V souladu s článkem 152 Smlouvy o ES spadají n ěkteré návrhy činnosti v oblasti ve řejného 
zdraví předložené v této Zelené knize do pravomoci Spole čenství. Další návrhy p řísluší 
výlučné pravomoci členských stát ů. Pro návrhy činnosti v jiných oblastech politiky se použijí 
příslušné právní základy. 
 
CS 4   CS Komise zamýšlí zve řejnit výsledky procesu konzultace, a p řípadně i návrh strategie duševního 
zdraví pro EU, do konce roku 2006.  
2. D UŠEVNÍ ZDRAVÍ – KLÍČOVÝ VÝZNAM PRO OB ČANY, SPOLEČNOST A POLITIKU  
Zdraví bytostn ě souvisí se zdravím duševním. Pro občany představuje duševní zdraví 
prostředek, jenž jim umož ňuje uskute čňovat duševní a citový potenci ál, nacházet a plnit role 
ve společenském, akademickém a pracovním život ě. Ve společnostech  přispívá dobré duševní 
zdraví obyvatelstva k prosperit ě, solidarit ě a sociální spravedlnos ti. Z duševních nemocí 
naopak plynou četné náklady, ztráty a zát ěž občanů i společenských uspo řádání.  
Duševní zdraví, duševní nemoci a jejich rozhodující činitelé: 
WHO popisuje duševní zdraví  jako: „stav duševní pohody, v n ěmž jedinec uskute čňuje své 
schopnosti, dokáže se v život ě vyrovnat s b ěžnými stresy, dovede pracovat produktivn ě 
a užitečně a je schopen se podílet na život ě své komunity“2.  
Duševní nemoci  zahrnují psychické problémy a zát ěž, narušené fungování související s tísní, 
příznaky a diagnostikovatelné duševní poruchy jako nap ř. schizofrenii a depresi. 
Duševní stav lidí ur čuje celá řada faktor ů (příloha 1), v četně faktorů biologických 
(tj. genetika, pohlaví), individuá lních (tj. osobní zkušenosti), rodinných a sociálních (tj. 
sociální podpora) a ekonomických a environmentálních (tj. spole čenské postavení a životní 
podmínky). 
3. S ITUACE – DUŠEVNÍ NEMOCI , ÚKOL ROSTOUCÍHO VÝZNAMU PRO EU 
Zdravotní rozm ěr 
Odhaduje se, že v časovém rozmezí jednoho roku trpí alespo ň jednou z duševních poruch více 
než 27 % Evropan ů dospělého věku (viz příloha 2)3. 
Nejrozšířenějšími duševními poruchami jsou v EU úzkostné stavy a deprese. O čekává se, že 
do roku 2020 se deprese stane nejvýznamn ější příčinou nemocí v rozvinutém sv ětě4. 
V EU v sou časnosti každoro čně umírá v d ůsledku sebevražd zhruba 58 000 ob čanů (příloha 
3), což je vyšší po čet než v p řípadě úmrtí v d ůsledku dopravních nehod, vražd nebo 
HIV/AIDS5. 
Duševní a t ělesné zdraví spolu úzce souvisí. Za řazení péče o duševní zdraví do všeobecné 
nemocniční péče proto m ůže značně snížit dobu hospitaliz ace, a tím rovn ěž uvolnit 
hospodářské zdroje na jiné ú čely. 
Vliv na prosperitu, solidaritu a sociální spravedlnost 
Duševní nemoci ovliv ňují celou řadu oblastí:  
Odhaduje se, že náklady souvise jící s duševními nemocemi činí 3 % - 4 % z HDP, a to 
především v d ůsledku ztráty produktivity6. Duševní poruchy jsou rovn ěž nejčastější příčinou 
předčasných odchod ů do důchodu a invalidních d ůchodů7. 
 
CS 5   CS Poruchy jednání a chování v d ětství představují náklady pro sociální, vzd ělávací jakož 
i trestní a soudní systém (viz p říloha 4)8. 
Další nehmotné náklady souvisejí se zp ůsobem, jak se spole čnost chová k duševn ě nemocným 
a postiženým osobám. Navzdory zlepšení možností lé čby a pozitivnímu vývoji v oblasti 
psychiatrické pé če se duševn ě nemocní nebo lidé s duševním postižením st řetávají i nadále 
s vyloučením ze spole čnosti, stigmatizací, diskriminací nebo nedodržováním základních 
lidských práv a nerespektováním jejich d ůstojnosti. 
4. P ŘÍPRAVA REAKCE : INICIATIVY POLITIKY V OBLASTI DUŠEVNÍHO ZDRAVÍ  
Rostoucí vnímání duševních nemocí jako problému p řimělo tvůrce politik, zdravotnické 
odborníky a zú častněné strany hledat řešení, přičemž naposledy se touto otázkou zabývala v 
lednu 2005 Evropská ministerská ko nference WHO o duševním zdraví9. 
Není pochyb o tom, že poskytování ú činné a vysoce kvalitní pé če o duševní zdraví a jeho 
léčby, jakož i p řístup duševn ě nemocných k t ěmto službám, p ředstavuje hlavní prioritu10. 
Při řešení uvedených úkol ů sehrávají sice léka řské zásahy klí čovou úlohu, ovšem samy o sob ě 
se nemohou zabývat rozhodujícími sociálními činiteli a ani je zm ěnit. Proto je v souladu se 
strategií WHO zapot řebí komplexního p řístupu, jenž by se vztahoval na poskytování lé čby 
a péče jednotlivc ům, ale i na opat ření pro všechny obyvatele na podporu duševního zdraví, 
prevenci duševních nemocí a řešení otázek souvisejících se stigmatem a lidskými právy. 
Takovýto p řístup by m ěl zahrnovat mnoho činitelů, včetně odvětví zdravotní a nezdravotní 
politiky a zú častněných stran, jejichž rozhodnutí ovliv ňují duševní zdraví obyvatelstva. 
Na tvorbě řešení by se m ěly zásadním zp ůsobem podílet organizace pacient ů a občanská 
společnost. 
4.1. Evropské spole čenství, jeho mandát a činnosti v oblasti duševního zdraví 
Mandát k činnosti na úrovni Spole čenství v oblasti ve řejného zdraví definuje článek 152 
Smlouvy o ES. Stanoví, že „p ři vymezení a provád ění všech politik a činností Spole čenství je 
zajištěn vysoký stupe ň ochrany lidského zdraví.11“ Činnost Spole čenství dopl ňuje politiku 
členských stát ů v oblastech zlepšování ve řejného zdraví, p ředcházení nemocem, 
zdravotnických informací a zdravotní výchovy, jakož i snižování škodlivých ú činků drog, 
a podněcuje v těchto oblastech mezi členskými státy spolupráci. Organizace zdravotnictví 
a poskytování zdravotní pé če přísluší zcela pravomoci členských stát ů. Pro jiné politiky 
Společenství se použijí p říslušné právní základy. 
Na základ ě uvedených pravomocí p řísluší působnosti Evropských spole čenství v oblasti 
duševního zdraví :  
• možný p říspěvek dobrého duševního zdraví obyvatelstva k dosažení n ěkterých 
strategických cíl ů politiky EU; 
• úloha Spole čenství při podněcování a podpo ře spolupráce mezi členskými státy a p ři řešení 
otázek nerovnosti mezi t ěmito státy; a 
• povinnost Spole čenství přispívat prost řednictvím všech svých politik a činností 
k vysokému stupni ochrany lidského zdraví. 
 
CS 6   CS V uplynulých letech vzniklo v oblasti r ůzných politik Spole čenství několik konkrétních 
iniciativ:  
– Zdravotní politika  Společenství se duševnímu zdraví v ěnuje od roku 1997 
prostřednictvím konkrétních projekt ů a iniciativ politiky12 (příloha 5). Akční program 
Společenství v oblasti ve řejného zdraví (2003-2008)13 poskytuje k opat ření právní základ. 
Další související priority se t ýkaly zneužívání drog a škod zp ůsobených alkoholem. 
– Iniciativy v rámci sociální politiky a politiky zam ěstnanosti Spole čenství  se zaměřily na 
zamezení diskriminace duševn ě nemocných, za řazení lidí s duševním postižením 
do společnosti a na prevenci stresu na pracovišti, v četně: 
– přijetí směrnice 2000/78/ES, která mimo  jiné zakazuje v oblasti zam ěstnání 
diskriminaci na základ ě zdravotního postižení14.  
– opatření v rámci Evropského roku osob se zd ravotním postižením v roce 2003; a 
– přijetí evropské rámcové dohody o pracovním st resu sociálními partnery v roce 
2004. 
– Důležitým zdrojem financování evropského výzkumu v oblasti duševního zdraví je 
rámcový program Společenství pro výzkum15. V rámci jednoho takto financovaného 
projektu „MHEDEA-2000“ bylo provedeno evropské posouzení duševního postižení16. 
– Politika informa ční společnosti a sd ělovacích prost ředků podpořila rozvoj nástroj ů 
založených na informa ční a komunika ční technologii (ICT) pro využití v oblastech 
prevence, diagnózy a pé če17.  
– Regionální politika  podporuje investice do infrastruktu ry ve zdravotnictví, což má 
pozitivní ú činek na zm ěny region ů. 
– Vzdělávací politika se duševním zdravím zabývá v rámci svých činností (nap ř. v oblasti 
klíčových schopností pro znalostní spole čnost) a v rámci projekt ů. 
– Program DAPHNE II bojuje jako sou část politiky Spole čenství v oblasti svobody, 
bezpečnosti a práva  proti násilí na d ětech, mladých lidech a ženách18. Tento druh násilí 
může způsobit vážné psychické problémy. 
Komplexní strategie duševního zdraví, jež by spojila všechny uvedené činnosti, dosud 
na úrovni Spole čenství neexistuje. Takováto stra tegie by posílila provázanost a ú činnost 
stávajících a budoucích iniciativ. 
4.2. Duševní zdraví v členských státech 
Mezi členskými státy (jakož i v jejich rámci ) existují závažné nerovnosti. Nap říklad údaje o 
počtu sebevražd se pohybují od  3,6 na 100 000 obyvatel v Řecku až k 44 na  100 000 obyvatel 
v Litvě, což je v ůbec nejvyšší po čet na světě19. Podíly prost ředků vyčleněných na duševní 
zdraví se v rámci rozpo čtů pro zdravotnictví v jednotlivých členských státech (viz p říloha 6) 
rovněž výrazně liší.  
 
CS 7   CS Ze zprávy z roku 2004 nazvané „The state of mental health in the European Union“20 (Stav 
duševního zdraví v Evrops ké unii) vyplynulo, že v členských zemích není postavení 
duševního zdraví jednotné, nebo ť odráží rozlišnost členských zemí, jejich situaci, tradici 
a kulturu.  
Poznatky z jednotlivých zemí byly v roce 2005 souhrnn ě vydány v publikaci nazvané „Mental 
health promotion and mental disorder preven tion across European Union Member States: an 
overview“21 (Podpora duševního zdraví a prevence duševních poruch v členských státech 
Evropské unie:p řehled) a p ředstavují v oblasti duševního zdraví jednotlivých členských stát ů 
otázky, politiky a struktury. 
Vzhledem k rozlišnosti členských stát ů není možné vyvozovat jednoduché záv ěry nebo 
navrhovat jednotná řešení. Mezi členskými státy však existuje prostor pro vým ěnu 
a spolupráci, jakož i p říležitost u čit se od sebe navzájem. 
V celé řadě politických dokument ů schválených od roku 1999 Radou ministr ů22 se odráží 
přání členských stát ů využít spolupráce na úrovni EU v oblasti duševního zdraví. Ve svých 
závěrech přijatých v červnu 2005 Rada tuto myšl enku dále posílila, když členské státy 
vyzvala, aby v ěnovaly náležitou pozornost provád ění výsledk ů Evropské ministerské 
konference WHO o duševním zdraví . Komise byla vyzvána k podpo ře provádění na základ ě 
svých pravomocí. 
5. P OTŘEBA STRATEGIE EU V OBLASTI DUŠEVNÍHO ZDRAVÍ  
Stanovení strategie duševního zdraví na úr ovni EU by p ředstavovalo p řidanou hodnotu 
v podobě: 
(1) tvorby rámce pro vým ěnu a spolupráci mezi členskými státy; 
(2) v pomoci ke zlepšení provázanosti opat ření v různých odv ětvích politiky; 
(3) v otevření platformy, jež by do tvorby řešení zapojila zú častněné strany v četně 
organizací pacient ů a organizací ob čanské spole čnosti.  
Konzultace by m ěla určit, jakým zp ůsobem ke zlepšení duševního zdraví obyvatelstva 
přispívají politiky a finan ční nástroje Spole čenství, jako nap říklad rámcové programy 
Společenství pro výzkum. Členským stát ům je určena výzva, aby spole čně s regiony a Komisí 
posoudily, jak lze v oblasti duševního zdraví  lépe využívat st rukturálních fond ů na zlepšení 
zařízení dlouhodobé pé če a infrastruktury ve zdravotnictví.  Plošný příspěvek Komise by mohl 
spočívat v tvorb ě informací a znalostí o stavu duševního zdraví v EU, o rozhodujících 
činitelích duševního zdraví a možnost ech boje proti duševním nemocem.  
Pro vypracování uvedené strategie by se m ěla využít strategie WHO pro region Evropy, 
výsledky činností v rámci program ů EU, jakož i dostupné údaje z členských stát ů.  
Komise navrhuje, aby se strategie EU zam ěřila na tato hlediska: 
(1) podporu duševního zdraví všech lidí; 
(2) preventivní opat ření v boji proti duševním nemocem;  
 
CS 8   CS (3) zlepšení kvality života duševn ě nemocných a lidí s duševním postižením 
prostřednictvím za řazení do spole čnosti a ochrany jejich práv a d ůstojnosti; a 
(4) rozvoj systému EU v oblasti informací , výzkumu a znalostí o duševním zdraví. 
6. H LEDÁNÍ ŘEŠENÍ – MOŽNOSTI OPAT ŘENÍ 
Je zapotřebí převést stávající politické závazky v opat ření. Projekty v rámci program ů EU 
v oblasti ve řejného zdraví prokázaly, že takovéto opat ření lze uskute čnit a může mít úsp ěch 
i šetřit náklady. Ostatní projekty p řispěly k vylepšení znalostní a informa ční základny 
v oblasti duševního zdraví v EU. 
Síť nazvaná „Implementing Mental H ealth Promotion Action“ (Provád ění opatření 
na podporu duševního zdraví, IMPHA)23 vytvořila na internetu databázi, jež p ředstavuje 
stávající programy, p řehled údaj ů z oblasti prevence a podpory a ak ční plán „Mental health 
promotion and Mental Disorder Prevention A Policy for Europe“ (P odpora duševního zdraví a 
prevence duševních poruch : politika pro Evropu)24. 
6.1. Podpora duševního zdraví a preventivní opat ření v boji proti duševním 
nemocem 
Podpora duševního zdraví a prevence  duševních nemocí se týká rozhodujících individuálních, 
rodinných, komunitních a sociálních činitelů duševního zdraví a spo čívá v posilování 
ochranných faktor ů (např. odolnosti) a v omezování rizikových faktor ů (příloha 7)25. 
Prostředími zásadního významu pro opat ření jsou školy a pracovišt ě, tedy místa, kde lidé tráví 
velkou část svého času.  
6.1.1. Zlepšení duševního zdraví obyvatelstva 
Tvorba duševního zdraví u malých d ětí, dětí a mládeže 
Vzhledem ke skute čnosti, že duševní zdraví se významn ě utváří v prvních rocích života, 
představuje podpora duševního zdraví d ětí a mládeže investici pro budoucnost. Osvojení 
správných rodi čovských schopností m ůže napomoci lepšímu vývoji dít ěte. Přístup v rámci 
holistického u čení může zlepšit sociální dovednosti a odolnos t, jakož i snížit zastrašování, 
úzkost a p říznaky deprese. 
Některá úspěšná opatření v rámci projekt ů EU26 
Nejmenší d ěti a děti: boj proti poporodní depresi matek; zlepšení rodi čovských schopností; 
návštěvy zdravotních sester v domác nostech nastávajících nebo čerstvých rodi čů; docházení 
zdravotních sester do škol. 
Mládež a mladí lidé:  podnětné školní prost ředí a mravní charakter; informa ční balíčky 
o duševním zdraví pro studenty, rodi če a učitele.  
Podpora duševního zdraví u pracujícího obyvatelstva 
Zatímco dobré duševní zdraví zvyšuje praco vní kapacitu a pro duktivitu, nevyhovující 
pracovní podmínky, v četně zastrašování ze strany koleg ů, vedou k špatnému duševnímu 
zdraví, nemocenské dovolené a zvýšeným náklad ům. Stresu na pracovišti je v Evrop ě 
 
CS 9   CS vystaveno až 28 % zam ěstnanců27. Opatření ke zlepšení individuální výkonnosti a omezení 
stresorů v pracovním prost ředí prospívají zdraví i hospodá řskému rozvoji.  
Některá úspěšná opatření v rámci projekt ů EU28  
Aktivní ú čast zaměstnanců na pracovišti a kultura řízení; určení pracovník ů trpících 
duševními nemocemi; úpravy pracovních podmínek v souladu s pot řebami zam ěstnanců 
(např. pružná pracovní doba).  
Podpora duševního zdraví u lidí vyššího v ěku 
V souvislosti se stárnutím obyvate lstva EU a souvisejícími d ůsledky v oblasti duševního 
zdraví je nutno ú činně jednat. S vysokým v ěkem souvisí mnoho stresor ů, např. snížená 
akceschopnost a spole čenská izolace, jež mohou zvýšit výskyt duševních nemocí. Zát ěž v 
podobě duševních poruch dále zvýší deprese spojené s pozdním v ěkem a neuropsychiatrické 
stavy související s v ěkem, jakými je nap říklad demence. Prokázalo  se, že k lepší duševní 
pohodě starších obyvatel p řispívají podp ůrná opatření. 
Některá úspěšná opatření v rámci projekt ů EU29  
Sítě sociální podpory; podpora fyzické činnosti a ú čast v komunitních a dobrovolnických 
programech.  
Zaměření na zranitelné skupiny spole čnosti 
Nízké spole čenské a ekonomické postavení zvyšuje n áchylnost k duševním nemocem. Ztráta 
práce a nezam ěstnanost mohou snižovat sebeúctu a vést k depresi. Riziku duševních nemocí 
jsou obzvlášt ě vystaveni p řistěhovalci a jiné margin alizované skupiny. . Opat ření 
k opětovnému vstupu nezam ěstnaných na pracovní trh mohou šet řit náklady. Podpora 
zranitelných skupin m ůže zlepšit duševní zdraví, pos ílit sociální soudržnost a p ředejít 
související sociální a ekonomické zát ěži. 
Některá úspěšná opatření v rámci projekt ů EU30 
Poradenství rizikovým skupinám; podpora vstupu na pracovní trh; podpora zam ěstnávání 
duševně nemocných a osob s duševním postižením. 
Možná iniciativa na úrovni Spole čenství: 
Návrhy formulované v procesu konzultace v rea kci na tuto Zelenou knihu by mohly být 
zařazeny do návrhu Komise na doporučení Rady o podpo ře duševního zdraví .31 
 
6.1.2. Preventivní opat ření v boji proti duševním nemocem 
Prevence deprese 
Deprese p ředstavuje v EU jeden z nejzávažn ějších zdravotních problém ů. 
V roce 2004 vydala Komise zprávu odborník ů nazvanou „Actions Against Depression“ 
(Opatření proti depresi), která analyzuje depresi a její vliv na ve řejné zdraví, jakož 
i na sociální a hospodá řský systém, a p ředkládá možnosti opat ření32. 
 
CS 10   CS Příznaky deprese mohou ve škole snížit p řístupy vycházející mimo jiné z dovedností nabytých 
v průběhu života a prevence zastrašování, na pracovišti p řístupy ke snížení stresu a u starších 
věkových skupin to m ůže být fyzická činnost. Zvyšování pov ědomí veřejnosti o depresi m ůže 
přispět k hledání pomoci a ke snížení stigmatu a diskriminace. 
Některá úspěšná opatření:  
Kognitivn ě behaviorální opat ření; psychologická podpora ohrožených jedinc ů; školení 
zdravotnických odborník ů v prevenci, rozpoznání a lé čbě deprese. 
Boj proti užívání látek zp ůsobujících duševní poruchy 
Alkohol, drogy a jiné psychoaktivní látky jsou často rizikovým faktorem nebo d ůsledkem 
psychických problém ů. Boj proti drogám a alkoholu je pevn ě danou prioritou zdravotní 
politiky na úrovni Spole čenství: 
- Drogy 
V roce 2004 schválila Rada prot idrogovou strategii EU (2005 – 2012)33. V roce 2005 
schválila Rada Protidrogový ak ční plán EU (2005 – 2008)34. Do konce roku 2006 hodlá 
Komise vypracovat zprávu o provád ění doporu čení Rady35 členskými státy.  
- Alkohol 
V roce 2001 p řijala Rada doporu čení o konzumaci alkoholu mladými lidmi. Komise 
vyhodnocuje provád ění uvedeného doporu čení a připravuje komplexní strategii Spole čenství 
ohledně omezení škod zp ůsobených alkoholem.  
Prevence sebevražd 
V členských státech vznikají st rategie prevence sebevražd. Pro prevenci sebevražd se 
používají tyto osv ědčené postupy: omezení p řístupu k metodám pro spáchání sebevraždy, 
školení poskytovatel ů zdravotní pé če a spolupráce mezi sekundární pé či a následnou pé čí 
po pokusech o sebevraždu.  
Úspěšná opatření: 
Organizace „The European Alliance against Depression“ (Evropská aliance proti depresi, 
EAAD) si klade za cíl snížit depresi a se bevražedné chování tvor bou regionálních sítí 
pro výměnu informací mezi zdravotnictvím, pacienty a jejich p říbuznými, komunitními 
zprostředkovateli a širokou ve řejností. Z pilotního projektu vyplynulo, že po čet sebevražd 
a pokusů o sebevraždu poklesl o 25 %, a to zejména mezi mladými lidmi36.  
Možná iniciativa na úrovni Spole čenství: 
Návrhy formulované v procesu konzultace v rea kci na tuto Zelenou knihu by mohly být 
zařazeny do návrhu Komise na doporučení Rady o omezení depresí a sebevražedného 
chování . 
 
CS 11   CS 6.2.  Podpora za řazení duševn ě nemocných nebo lidí s duševním postižením 
do společnosti a ochrana jejich základních práv a d ůstojnosti  
Duševně nemocní nebo lidé s duševním postižením se v kontaktu s ostatními lidmi st řetávají 
se strachem a p ředsudky, které se mnohdy zakládají na nepochopení problematiky duševních 
nemocí. Stigma zvyšuje osobní újmu, vylou čení ze spole čnosti a může být překážkou p řístupu 
k bydlení a zam ěstnání. Strach ze stigmatizace m ůže těmto lidem bránit i ve vyhledání 
pomoci. Článek 13 Smlouvy o ES stanoví právní základ pro opat ření na úrovni Spole čenství 
k boji proti diskriminaci  mimo jiné na základ ě zdravotního postižení. Je rovn ěž třeba změnit 
postoj ve řejnosti, sociálních partner ů, veřejných orgán ů a vlád: zlepšením pov ědomí 
veřejnosti o duševních nemocech i možnostech lé čby a podporou za řazení duševn ě 
nemocných a lidí s duševním postižením do pracovního života lze dosáhnout lepšího p řijetí a 
vnímání t ěchto lidí ve spole čnosti. 
Změna struktury 
Zařazení do spole čnosti může podpořit deinstitucionalizace služeb v oblasti duševního zdraví 
a zavedení služeb v rámci primární pé če, komunitních st ředisek a všeobecných nemocnic, což 
odpovídá pot řebám pacienta a jeho rodi ny. Velké psychiatrické lé čebny nebo za řízení mohou 
naopak ke vzniku stigmatu snadno napomoci. V rámci reformy svých psychiatrických služeb 
přecházejí mnohé zem ě při poskytování služeb v oblasti duševního zdraví od velkých 
psychiatrických za řízení (v n ěkterých nových členských zemích se tato za řízení podílejí 
na infrastruktu ře služeb v oblasti duš evního zdraví vysokou m ěrou) ke službám zajiš ťovaným 
komunitou. Zárove ň jsou pacienti, jejich rodiny i zdravo tní personál informováni o strategiích 
aktivní účasti a zmocn ění37. 
Studie vypracovaná pro Evropskou komisi p od názvem „Included in Society“ (Za řazeni 
do společnosti)38 potvrdila, že nahrazení psychiatrických za řízení alternativami zajiš ťovanými 
komunitou obecn ě poskytuje p říležitosti pro lepší kvalitu život a postižených lidí. Nová studie 
provede analýzu a p ředstavení toho, jak by mohly být nejlépe využity stávající finan ční zdroje 
na potřeby lidí s postižením, a poskytne i údaje o nákladech na deinstitucionalizaci39.  
Příslušné činnosti jiných mezinárodních organizací:  
V rámci sítě zdravých nemocnic (Health Promoting Hospitals) p ři WHO určila „ Task 
Force on Health Promoting Psychiatric Services “ (pracovní skupina pro psychiatrické služby 
na podporu zdraví)40 vzory správné praxe na podporu duš evního zdraví v psychiatrii.  
Rada Evropy  začne v roce 2006 pracovat na p řípravě „European reference tool for ethics and 
human rights in mental health“ (Evropského referen čního nástroje pro etiku a lidská práva 
v oblasti duševního zdraví). 
Někteří pacienti vyhledávají ústavní psychiatrickou pé či dobrovoln ě. Nucené umístění 
pacientů do psychiatrických za řízení a nedobrovolná lé čba představují vážný zásah do jejich 
práv. Tyto postupy by se m ěly použít jen v nejkrajn ějším případě, pokud selhaly mén ě 
omezující alternativy. 
 
CS 12   CS Z projektu nazvaného „Compulsory Admission and Involuntary Treatment of Mentally Ill 
Patients – Legislation and Practice in EU-Member States“ (Nucené p řijetí do ústavní pé če 
a nedobrovolná lé čba duševn ě nemocných pacient ů – právní p ředpisy a praxe v členských 
státech EU)41 vyplynulo, že právní p ředpisy jsou v zemích EU velmi nejednotné. Kulturní 
tradice a p řístupy, jakož i struktura a kvalita systému pé če o duševní zdraví ur čují konkrétní 
praxi. Výskyt nuceného p řijetí do ústavní pé če se výrazn ě liší stát od státu. 
Otázka duševního zdraví a lidské d ůstojnosti m ůže být rovn ěž diskutabilní i v dalších 
stacionárních prost ředích, jakými jsou nap říklad domovy ošet řovatelské pé če pro starší osoby, 
dětské domovy a v ězení. 
Možné iniciativy na úrovni Spole čenství: 
- Návrhy formulované v pr ocesu konzultace by mohly ur čit nejlepší praxi pro podporu 
zařazení duševn ě nemocných a lidí s duševním postižením do spole čnosti a pro ochranu 
jejich práv.   
- Duševn ě nemocnými nebo lidmi s duševním postižením a situací v psychiatrických 
zařízeních by se mohla zabývat Agentura pro základní práva  EU, která zahájí svoji činnost 
dne 1. ledna 200742. 
6.3. Zlepšení informovanosti a znal ostí o duševním zdraví v EU 
Stávající zdravotnické systémy provád ějí nedosta čující sledování duševního zdraví. Pro 
tvorbu srovnatelného souboru údaj ů v rámci EU je t řeba zásadním zp ůsobem usilovat 
o harmonizaci stávajících vnitrostátních a mezinárodních ukazatel ů v oblasti duševního zdraví 
a postižení obyvatelstva. Je nutno získat více údaj ů o rozhodujících sociálních, 
demografických a hospodá řských činitelích duševního zdraví, jakož i o podp ůrné 
a preventivní infrastruktu ře, činnostech a zdrojích. 
Je třeba určit, jak lze p ři tvorbě výzkumných kapacit a na podporu výzkumu duševního zdraví 
v EU využít dostupných nástroj ů Společenství, jakým je nap říklad sedmý rámcový program 
pro výzkum43. Ke zlepšení stávající praxe by mohla napomoci lepší obeznámenost s 
významem duševního zdraví a vliv ů duševních nemocí na zdraví, kvalitu života, hospodá řské 
a sociální zabezpe čení, zařazení do spole čnosti a základní práva i na služby v oblasti 
duševního zdraví (nap ř. z hlediska spravedlnosti a p řístupu). 
Možná iniciativa na úrovni Spole čenství: 
Mezi politikou a výzkumem  by mohla být vytvo řena styčná skupina , v níž by se setkávali 
zástupci Spole čenství a vnitrostátních orgán ů, akademických institucí a zú častněných stran. 
Její úloha by mohla spo čívat v poskytování poradenství k relevantním ukazatel ům duševního 
zdraví pro EU, sledování duševní ho zdraví a prioritám výzkumných činností na úrovni EU. 
7. P ROCES KONZULTACE P ŘI TVORB Ě STRATEGIE EU V OBLASTI DUŠEVNÍHO ZDRAVÍ  
Duševní zdraví má význam pro četné oblasti života, což od ůvodňuje tvorbu strategie EU 
v oblasti duševního zdraví, jež je založena na  širokém a komplexním procesu konzultace.  
Jsou plánovány tyto činnosti: 
 
CS 13   CS 7.1. Tvorba dialogu s členskými státy v oblasti duševního zdraví 
Toto fórum umožní mezi členskými státy vým ěnu a spolupráci. Jedním z cíl ů je určení priorit 
a prvků akčního plánu v oblasti duše vního zdraví, což by m ělo vést k řadě opatření v rámci 
zdravotní a nezdravotní politiky, jakož i k cíl ům, srovnávacím ukazatel ům, časovým 
harmonogram ům a mechanismu pro sledování provád ění. Vzorem by mohl být Ak ční plán 
duševního zdraví pro Evr opu vypracovaný WHO spolu s ak čním plánem „Mental Health 
Promotion and Mental Disorder Prevention: A Policy for Europe“ (Podpora duševního zdraví 
a prevence duševních poruch: politika pro Evropu)44 vytvořeným v rámci programu EU 
v oblasti ve řejného zdraví. V pr ůběhu dialogu by rovn ěž mohlo být zváženo, zda jsou 
zapotřebí dvě navrhovaná doporu čení Rady o a) podpo ře duševního zdraví a b) omezení 
depresí a sebevražedného chování. 
7.2. Založení platformy EU v oblasti duševního zdraví 
Platforma EU v oblasti duševního zdraví by m ěla zapojením r ůzných činitelů, jakými jsou 
například politici,  odborníci a zú častněné strany z zdravotníc h i nezdravotních odv ětví, jakož i 
zástupci ob čanské spole čnosti, podporovat mezioborovou s polupráci a shodu  v oblasti 
duševního zdraví. Platforma by m ěla provád ět analýzu klí čových hledisek duševního zdraví, 
určit praxi na základ ě vyzkoušených postup ů, vytvořit doporu čení pro opat ření na úrovni 
Společenství, ur čit nejlepší praxi pro podporu za řazení duševn ě nemocných a lidí s duševním 
postižením do spole čnosti a pro ochranu jejich základních práv a d ůstojnosti. Veškeré 
uvedené činnosti by se mohly stát nám ětem dialogu s členskými státy. 
7.3. Tvorba sty čné skupiny mezi politikou a výzk umem v oblasti duševního zdraví 
V této třetí skupin ě jsou přítomny zú častněné strany, které spojuj e snaha podnítit dialog 
k vývoji systému ukazatel ů, jenž by zahrnoval informace o duševním zdraví a jeho 
rozhodujících činitelích, posouzení vliv ů a praxi na základ ě vyzkoušených postup ů. Skupina 
prověří, jaké jsou nejú činnější způsoby určování priorit výzkumu a zajiš ťování lepšího 
rozhraní mezi systémy informací, poznatky z výzkumu a tvorbou politik. Doporu čení uvedené 
skupiny by mohlo být za řazeno do ak čního plánu. 
8. D ALŠÍ KROKY  
Obecně se lze shodnout na tom, že lidský, sociální a ekonomický rozm ěr duševního zdraví si 
žádá vyšší uznání ze strany tv ůrců politik i v ětší povědomí veřejnosti. Na úrovni členských 
států, EU a WHO se uskute čňují důležité iniciativy. 
Komise vyzývá všechny zú častněné občany, strany organizace a orgány Evropské unie, aby 
prostřednictvím p řipomínek k této Zelené knize p řispěli k přípravě strategie EU a ak čního 
plánu v oblasti duševního zdraví. 
Komisi se p ředevším zajímá o stanoviska k t ěmto otázkám: 
(1) Jaký význam má duševní zdraví obyvatels tva ve vztahu ke strategickým cíl ům politiky 
EU uvedeným v oddílu 1? 
(2) Představovalo by vytvo ření komplexní strategie EU v oblasti duševního zdraví 
přidanou hodnotu ke stávajícím a plánovaným opat řením a navrhuje oddíl 5 p řiměřené 
priority?  
 
CS 14   CS (3) Dokáží iniciativy navrhované v oddíl ech 6 a 7 napomáhat koordinaci mezi členskými 
státy, podpo řit zařazení duševního zdraví do zdravotních i nezdravotních politik 
a opatření zúčastněných stran, jakož i lépe propojit v oblasti duševního zdraví výzkum 
a politiku? 
Příspěvky související s tímto procesem konzultace by m ěly být Komisi zaslány elektronickou 
poštou do 31. května 2006 na adresu „mental-health@cec.eu.i nt" nebo poštou na tuto adresu: 
European Commission Directorate-general for Hea lth and Consumer Protection 
Unit C/2 „Health Information“ L-2920 Luxembourg Tuto Zelenou knihu a obdržené p říspěvky zveřejní Komise na svých internetových 
stránkách
45, nebude-li výslovn ě požádána o jejich nezve řejnění. Na konci roku 2006 má 
Komise v úmyslu p ředložit svoji analýzu obdržených reakcí p řípadně spolu se svým návrhem 
a/nebo iniciativami strategie EU  v oblasti duševního zdraví. 
 
CS 15   CS ANNEX 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
CS 16   CS ANNEX 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
CS 17   CS ANNEX 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27.32625.424.5
19.919.518.41716.8
14.713.71312.712.211.711.510.510.19.1
7.1 6.8 6.86
3.6
05101520253035404550

 
CS 18   CS ANNEX 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
CS 19   CS ANNEX 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
CS 20   CS 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
CS 21   CS ANNEX 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
CS 22   CS ANNEX 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
CS 23   CS REFERENCES  
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental diso rders in Europe: a critical review and appraisal of 27 
studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homicide: 5350, HIV/AIDS: 5000, WHO figures for 2002. Own 
calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database  
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.in t/publications/newsletter/8/en/index_23.htm 
7 As confirmed by Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community Health 
Promotion Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org. 
8 Scott S, Knapp M, Henderson J, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of antisocial 
children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declaration for Europe and a Me ntal Health Action Plan for Europe, 
both for the WHO European Region. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005 
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder ha ve a contact with formal health services (Alonso, J., 
Angermeyer, M., Bernert, S.et  al. (2004). Use of Mental Health Servic es in Europe: Results from the European 
Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 (suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm. A list of all completed and ongoing such projects can be found under:  
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 adopting a 
programme of Community action in the field of public health (2003-2008). Official Journal L 271, 09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in 
employment and occupation, Official Journal L303 of 2.12.2000, 16-22 
15 Fifth Framework Programme for research, technologi cal development and demonstration activities (1998 to 
2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliame nt and of the Council of 22.12.1998, Official Journal 
L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration 
activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of the European Parliament and of the 
Council of 27.06.2002, Official Journal L232/1 of 29.08.2002; Official Journal L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-1999-
01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE 
17 A list of health-related projects under the Information Society Technolo gies Programme (IST) under Reseach 
Framework Programmes can be found under http://www .cordis.lu/ist/ka1/health/projectbooklet/others.htm. 
Mental health-related projects include MULTIPLE, ALDICT, ACTI ON, TASK, ASTRID, MEDIATE and 
VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Paris (200 1-2004). The project covered the former 15 Member 
States of the EU, Norway and Iceland,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf. A 
corresponding project to  collect data and information for the new Member States is currently being implemented 
as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for th e European Level”, cofunded from the 
Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by STAKES, Finland, 
http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental  Health Promotion and Mental Disorder Prevention: 
indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
 
CS 24   CS                                                                                                                                                          
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 24/03/2000 
P. 0001 - 0002, Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young people. Official 
Journal L161, 16/06/2001, P. 0038- 0041 
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community strategy to reduce alcohol-related harm. Official Journal C 
175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council conclusions of 15 November 2001 on combating stress and depression-related problems. Official 
Journal C 175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council Conclusions on combating stigma and discrimination in relation to mental illness of 2 June 2003. 
Official Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002 
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of Social 
Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Health. Concepts, Emerging Evidence , Practice. Summary Report, 
Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Disorders. Effective Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé Mentale 
Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (2000-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; Mental 
Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17. 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Te n years of working conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair Centrum, 
Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7 ; Mental 
Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in 
Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 22) on the promotion of mental health invited the Commission to 
consider, after consultation of the me mber states, the need to draw up a proposal for a Council recommendation 
on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse health, 
social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
34 Official Journal C 168 of 08/07/2005, p. 1-18  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, R. 
Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, Gamburg 
38 Project under the European Soci al Fund: Inclusion Europe, Incl uded in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
39 “Comparative cost analysis: Community based services as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014  
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by Central 
Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
 
CS 25   CS                                                                                                                                                          
42 COM(2005)280 of 30 June 2005  
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh Framework 
Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities 
(2007 to 2013) COM(2005) final 119 of 6th April 2005 
44 Developed under The project “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please no te that the official statistics very likely underestimate 
death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including cultural and religious ones.