Úterý, 10. května 2011

Navrhovaná prozatímní opatření na zmrazení a zpřístupnění majetku dlužníků v přeshraničních případech

P7_TA(2011)0193

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující doporučení Komisi k navrhovaným prozatímním opatřením ke zmrazení a zpřístupněnímajetku dlužníků v přeshraničních případech (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Evropský parlament,

vzhledem k tomu, že vnitřní trh a prostor svobody, bezpečnosti a práva se pro občany a podniky stávají realitou pouze tehdy, je-li právo Unie, zejména v oblasti civilního soudnictví, účinně uplatňováno, a to od jeho provedení do vnitrostátního práva a zvyšování informovanosti až po uplatňování a vymáhání,

vzhledem k tomu, že nástroje by měly být jednoduché a předcházet zpožděním a zbytečným výdajům; vzhledem k tomu, že pokud je to vhodné, musejí být dostupné ex parte s „okamžikem překvapení“; vzhledem k tomu, že by měla být odpovídajícím způsobem zajištěna práva dlužníků a údajných dlužníků, aby se předešlo jakémukoli zneužití vyžádaných opatření;

(1) Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 655.

(2) Úř. věst. C 184 E, 8.7.2010, s. 7.

(3) Úř. věst. C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(4) Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.

(5) Závěry Evropské rady – 10.–11. prosince 2009 – EUCO 6/09.

(6) Úř. věst. L 48, 23.2.2011, s. 1.

(7) Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1.

(8) Úř. věst. L 399, 30.12.2006, s. 1.

(9) Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 1.

Úterý, 10. května 2011

PŘÍLOHA

PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU VYŽÁDANÉHO NÁVRHU

Doporučení 1 (k formě a povaze nástrojů, jež mají být přijaty)

Evropský parlament vyžaduje následující nástroje: evropský příkaz k zachování majetku (EOPA) a evropský příkaz ke zpřístupnění majetku (EODA). Opatření Unie by mělo mít formu nařízení. Oba nástroje by měly být samostatnými opravnými prostředky, které doplňují prostředky dostupné podle vnitrostátního práva. Měly by se uplatňovat pouze v přeshraničních případech.

Doporučení 2 (k soudní příslušnosti pro vydání takového příkazu)

Evropský parlament se domnívá, že vyžádané nástroje by měly obsahovat jednotná pravidla týkající se soudní příslušnosti a upřesňující, které vnitrostátní soudy mohou tyto příkazy vydat. Tato jednotná pravidla by měla zohledňovat skutečnost, že je obecně nejvhodnější, aby o takových příkazech rozhodoval soud, který má věcnou příslušnost podle nařízení Rady (ES) č. 44/2001 (1). Měla by rovněž zohledňovat to, jakého stupně bylo dosaženo v hlavním řízení, v jehož průběhu je příkaz požadován.

Doporučení 3 (k soudní příslušnosti pro rozhodování o námitkách proti příkazům)

Evropský parlament se domnívá, že soud, který zahájil vydání příkazu EOPA nebo EODA, by měl mít výlučnou pravomoc rozhodovat o protestech vůči těmto příkazům v případě, že se tyto protesty týkají příkazu s dopadem na celou EU. Pokud se protest týká dopadu příkazu v jiném členském státě, než je stát, v němž sídlí zahajovací soud, mohlo by být toto pravidlo zmírněno s cílem chránit dlužníky, údajné dlužníky a třetí strany tím, že bude příslušnost udělena soudům členského státu, v němž se majetek nachází. Důvody pro napadení příkazů by měly být ve vyžádaných nástrojích podrobně uvedeny.

Doporučení 4 (ke standardnímu formuláři pro žádost o vydání příkazů a k podávání zpráv)

Evropský parlament se domnívá, že by mělo být možné požádat o vydání obou příkazů prostřednictvím standardního vícejazyčného formuláře, který se bude nacházet i na portálu evropské e-Justice. Formulář by měl být co nejjednodušší. Ve spojitosti s výkonem příkazů by měla být standardizována rovněž komunikace (např. v případě EOPA: odpověď banky adresovaná orgánu, který provádí výkon rozhodnutí, pokud jde o úspěch obstavení, vyrozumění dlužníka atd.).

Doporučení 5 (k podávání zpráv)

Komise by měla mít povinnost podávat zprávy o provádění vyžádaných nástrojů a zejména o jejich využití.

Doporučení 6 (ke stupni hlavního řízení, ve kterém může být o vydání takového příkazu požádáno)

Evropský parlament je toho názoru, že možnost obdržet příkaz EOPA ex parte je zásadní; to znamená, že strana, o jejíž majetek se jedná, nemusí být předem vyrozuměna. Příkaz by měl být dostupný před hlavním řízením, během něj i po něm.

Doporučení 7 (k důkazům, které má předložit věřitel)

Evropský parlament se domnívá, že vydání příkazu EOPA by mělo být zcela na uvážení vnitrostátního soudu. Důkazní břemeno by navíc mělo být na žadateli, který by měl předložit náležité důkazy zjevnosti (fumus boni juris) a naléhavosti (periculum in mora) případu. Tato kritéria by měla být posouzena vnitrostátními soudy na základě stávající judikatury Evropského soudního dvora.

Doporučení 8 (k minimálním informacím nezbytným k vydání příkazu EOPA)

Evropský parlament je toho názoru, že informace o dlužníkovi nebo údajném dlužníkovi by měly být na rozdíl od platných čísel bankovních účtů dostatečné přesné. Takové informace by měly postačovat, aby se zabránilo záměně v případě homonymie.

Doporučení 9 (k vykonatelnosti takového příkazu)

Dojde-li k obdržení příkazu dříve, než je vydáno soudní rozhodnutí, jímž se stanoví dluh, což je nejčastějším případem, měl by být příkaz vykonatelný v celé EU za podmínky, že jsou určena minimální nutná mezitímní opatření. Dojde-li naopak k obdržení příkazu po vydání soudního rozhodnutí, jímž se stanoví dluh, pak by měl být vykonatelný v celé EU, aniž by byla požadována jakákoli mezitímní opatření.

Doporučení 10 (k účinku takového příkazu)

Evropský parlament je toho názoru, že účinek příkazu EOPA se musí týkat pouze obstavení bankovních účtů a dočasného zmrazení bankovních vkladů a neměl by věřiteli udělovat jakoukoli formu vlastnických práv na majetek dlužníka. Mělo by být hlouběji uváženo, zda se příkaz může vztahovat na další druhy majetku, jako je nemovitý majetek nebo budoucí majetek (zanedlouho splatná pohledávka nebo dědictví).

Příkaz EOPA by se neměl vztahovat na více bankovních účtů, než je nutné, a měl by být omezen na výši dluhu, k níž se přičtou soudní poplatky a úrok. Zahajovací soud by měl mít možnost omezit v jednotlivých případech časový rámec příkazu, a to na základě okolností každého případu.

Doporučení 11 (ke zpracování příkazů EOPA)

Evropský parlament by upřednostnil využívání elektronického systému pro přenos údajů, který by spojoval soud vydávající příkaz s bankou, u níž jsou vedeny účty, a který by byl přístupný prostřednictvím portálu evropské e-Justice, ale zůstává otevřen všem alternativám.

Evropský parlament je toho názoru, že příkaz EOPA by měl bankám stanovit povinnost vykonat příkaz bezodkladně (tj. v rámci přesně stanovených časových limitů) a dále povinnost informovat orgán, který provádí výkon rozhodnutí, o úspěchu či selhání jakéhokoli obstavení. Toto zpracování by mělo být v souladu s platnými předpisy o ochraně údajů.

Evropský parlament naléhavě vyzývá Komisi, aby koncipovala vyžádaný nástroj takovým způsobem, aby byly minimalizovány náklady na jeho využívání. Vzhledem k podstatným rozdílům v nákladech na bankovní obstavení mezi členskými státy by měla být uvážena otázka, zda by měl vyžádaný nástroj usilovat o harmonizaci takových nákladů, nebo zda by měl ponechat rozhodnutí o jejich výši na členských státech. Takové náklady by v každém případě neměly překračovat maximální výši stanovenou v nařízení, měly by být transparentní a nediskriminační, měly by odrážet skutečně vzniklé náklady a zohledňovat zřízení jednotné oblasti pro platby v eurech a skutečnost, že takové postupy by měly být co nejvíce standardizovány.

Evropský parlament požaduje, aby bylo podrobně uváženo, kdo má nést náklady na zpracování příkazu EOPA, a rovněž aby byly prověřeny osvědčené postupy na vnitrostátní a regionální úrovni.

Doporučení 12 (k procedurálním zárukám pro dlužníky a údajné dlužníky)

Evropský parlament se domnívá, že vyžádaný nástroj by měl obsahovat komplexní soubor záruk pro dlužníky a údajné dlužníky:

A. Je-li vydání příkazu EOPA vyžadováno před soudním rozhodnutím, jímž se stanoví dluh, mělo by být podmíněno tím, aby žadatel poskytl záruku nebo jiný typ zajištění podle uvážení zahajovacího soudu s cílem nahradit odpůrci a případným třetím stranám vzniklou škodu. Odpůrce by měl mít možnost ukončit příkaz EOPA, a to poskytnutím zajištění. Členské státy by měly zajistit, aby tato ustanovení nepředstavovala překážku pro ty, kteří mají omezené finanční prostředky.

B. Je-li příkaz EOPA vydán bez předchozího vyrozumění (ex parte), odpůrce by měl být oficiálně informován a měly by mu být poskytnuty veškeré informace potřebné k přípravě protestu vůči příkazu neprodleně po jeho vykonání.

C. Odpůrce by měl mít právo předložit ex post protest vůči příkazu EOPA. Důvody pro takový protest by měly být ve vyžádaném nástroji harmonizovány. Rovněž by mělo být v uvedeném nástroji harmonizováno to, které soudy jsou příslušné rozhodovat o takovém protestu.

D. Pro příkaz EOPA by měl být stanoven jasný časový rámec. V případě, že nebylo zahájeno hlavní řízení, by měl vydávající soud stanovit časový rámec pro jeho zahájení.

E. Nástroj by měl náležitě zohledňovat, že postupy týkající se nesnází dlužníka využívané na domácí úrovni se liší, včetně zavedených limitů, pod nimiž nelze bankovní účet fyzické osoby obstavit. Takové otázky by tedy měly nadále upravovat právní předpisy členského státu, v němž dlužník nebo údajný dlužník obvykle pobývá. Pro zvýšení právní jistoty věřitelů by však členské státy měly mít povinnost sdělit Komisi informace o existenci takových výjimek, které by byly zveřejněny.

F. V rámci příkazu EOPA by mělo být stanoveno, že věřitel uplatňuje příkaz EOPA na vlastní riziko a může mít povinnost nahradit dlužníkovi jakoukoli škodu vzniklou v důsledku použití kroků směřujících k jeho uplatnění.

Doporučení 13 (k povaze takového příkazu)

Evropský parlament se domnívá, že by mělo být možné požadovat vydání příkazu přinejmenším po vydání soudního rozhodnutí, jímž se stanoví dluh. Komise by měla uvážit, zda by neměl být příkaz dostupný v dřívějším stupni řízení, např. domnívá-li se soud, který má příslušnost ve věci samé, že existuje skutečné riziko, že jeho rozhodnutí nebude naplněno, a dále by měla uvážit, jaké odpovídající záruky by měly být zavedeny.

Evropský parlament se dále domnívá, že každý členský stát by měl mít povinnost rozhodnout, který orgán nebo orgány jsou příslušné zahájit postup k vydání příkazu EODA. Takto určené orgány by mohly v jednotlivých případech vydávat příkazy EODA s přihlédnutím k okolnostem každého případu.

Doporučení 14 (k věcné působnosti takového příkazu)

Evropský parlament se domnívá, že dlužníci by zpravidla měli mít povinnost zpřístupnit veškerý majetek nacházející se v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, aby věřiteli poskytli co nejširší možnost volby postupu.

Doporučení 15 (k vykonatelnosti takového příkazu)

Evropský parlament se domnívá, že změnit nebo zrušit EODA může pouze soud nebo orgán, který zahájil postup k jeho vydání. Takový příkaz by měl být vykonatelný v celé EU, aniž by byla požadována jakákoli mezitímní opatření.

Doporučení 16 (k procedurálním zárukám pro dlužníky a údajné dlužníky)

Evropský parlament se domnívá, že vyžádaný nástroj by měl zahrnovat komplexní soubor záruk pro dlužníky:

A. Nástroj by měl zajistit odpovídající rovnováhu mezi právem na ochranu osobních údajů, jež zaručuje směrnice 95/46/ES a jak je stanoveno v Listině základních práv Evropské unie, a účinným výkonem soudních rozhodnutí. Měly by být zavedeny zejména záruky na ochranu informací zveřejněných v důsledku vydání příkazu EODA a záruky, které by předcházely jejich zneužití.

B. V rámci příkazu EODA by mělo být stanoveno, že věřitel tento příkaz uplatňuje na vlastní riziko a může mít povinnost nahradit dlužníkovi jakoukoli škodu vzniklou v důsledku zveřejnění informací.

C. Úplné splacení dluhu musí vést k okamžitému zrušení příkazu EODA, a to i na základě jednostranné žádosti dlužníka, který poskytne důkaz o tom, že dluh byl splacen.

Doporučení 17 (k sankcím za uvádění nepravdivých údajů v prohlášení)

Evropský parlament se domnívá, že vyžádaný nástroj by měl stanovit sankční rámec pro případ nesplnění příkazu nebo uvedení nepravdivých údajů, a to s cílem dosáhnout účinného a jednotného plnění příkazu v celém prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

(1) Nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1).