Pracovní dokument útvarů Komise doprovázející nezávislou hodnotící zprávu v polovině období, kterou má v brzké době přijmout Komise, zkoumal výkonnost programu na podporu strukturálních reforem na základě hodnotících kritérií (relevance, účelnost, efektivnost, soudržnost a přidaná hodnota EU) a vyvodil několik ponaučení. Ačkoli byl program přijat teprve nedávno a řada projektů technické podpory je stále v počátečních fázích realizace, ze zjištění vyplývá, že program na podporu strukturálních reforem postupuje dobře směrem k dosažení svých cílů. Z hodnocení vyplývá konkrétně to, že koncepce programu na podporu strukturálních reforem dobře vyhovuje skutečným potřebám členských států a slouží jako vhodný nástroj na jejich podporu při posilování jejich správní a institucionální kapacity. Vysoká míra flexibility a absence požadavků na spolufinancování umožňují promítnout potřeby členských států do proveditelných opatření s realistickými lhůtami a splnit očekávání členských států. Také sdílení osvědčených postupů mezi členskými státy bylo vyhodnoceno jako prvek s významnou přidanou hodnotou. Program na podporu strukturálních reforem je kromě toho dobře začleněn do procesu správy ekonomických záležitostí Unie. Roční cykly programu na podporu strukturálních reforem a evropského semestru jsou vhodným způsobem vzájemně propojeny, což umožňuje komplexní a koordinovaný přístup ke strukturálním reformám v členských státech. Vysoká míra odhodlání všech zúčastněných stran, vysoká úroveň odborných znalostí poskytovatelů technické podpory a příznivé politické podmínky jsou považovány za faktory, které mají pozitivní vliv na výsledky projektů programu na podporu strukturálních reforem. Nedostatečná spolupráce zúčastněných stran a měnící se nebo nejisté politické podmínky jsou s ohledem na úspěšné provádění projektů technické podpory považovány za negativní.

Nástroj pro technickou podporu by měl podporovat provádění reforem zaměřených na udržení růstu a posílení odolnosti, které jsou prováděny z podnětu členských států nebo v souvislosti s postupy správy ekonomických záležitostí nebo opatřeními souvisejícími s prováděním práva Unie a priorit unijní politiky, a reforem souvisejících s prováděním ekonomických ozdravných programů. Nástroj by měl také poskytovat technickou podporu pro přípravu a provádění reforem, které mají být provedeny v rámci nové facility na podporu oživení a odolnosti (článek 8).

Hodnocení nařízení v polovině období se provede, jakmile bude k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění. Nejpozději do tří let po ukončení použitelnosti nařízení provede Komise hodnocení ex post. Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

(6)Členské státy v minulosti stále více využívaly technickou podporu v rámci uvedeného programu, a proto by měl být tímto nařízením zřízen nástroj pro technickou podporu, který by dále podporoval členské státy při provádění reforem.

(7)Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto strategii růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje nástroj pro technickou podporu k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušná opatření by měla být identifikována během přípravy a provádění nástroje a přehodnocována v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Měla by řešit rovněž širší environmentální a sociální výzvy v Unii, včetně ochrany přírodního kapitálu a podpory oběhového hospodářství, a být též v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030.

(8)Nástroj pro technickou podporu by měl napomáhat hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států o provádění reforem nezbytných pro dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a konvergence. Za tímto účelem by měl podporovat posilování správní kapacity členských států při provádění práva Unie, pokud jde o výzvy, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví.

(9)Konkrétním cílem nástroje pro technickou podporu by měla být pomoc vnitrostátním orgánům v jejich úsilí o navrhování, vypracovávání a provádění reforem, mimo jiné prostřednictvím výměny osvědčených postupů, vhodných postupů a metodik a účinnějšího a účelnějšího řízení lidských zdrojů.

(10)V rámci pomoci členským státům při řešení reformních potřeb ve všech klíčových hospodářských a společenských oblastech by měla technickou podporu i nadále poskytovat Komise na žádost členského státu, a to v široké škále oblastí politiky, včetně oblastí souvisejících s řízením veřejných financí a aktiv, institucionální a správní reformou, podnikatelským prostředím, finančním sektorem, trhy s produkty, službami a pracovní silou, vzděláváním a odbornou přípravou, udržitelným rozvojem, veřejným zdravím a sociálním zabezpečením. Zvláštní důraz by měl být kladen na opatření, která podporují zelenou a digitální transformaci.

(11)Toto nařízení stanoví finanční krytí nástroje pro technickou podporu, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu.

(12)Aby bylo možno vyhovět dodatečným potřebám v rámci nástroje pro technickou podporu, měly by mít členské státy v souladu s příslušným postupem možnost převést do rozpočtu uvedeného nástroje zdroje programované v rámci sdíleného řízení z fondů Unie. Převedené zdroje by měly být čerpány v souladu s pravidly tohoto nástroje a měly by být použity výhradně ve prospěch dotčeného členského státu. Komise by měla dotčenému členskému státu poskytnout zpětnou vazbu ohledně využití doplňkových dobrovolných příspěvků.

(13)Nástroj pro technickou podporu by měl být poskytován na požádání, aby podporoval provádění reforem uskutečňovaných z podnětu členských států, reforem souvisejících s procesy správy ekonomických záležitostí nebo opatřeními týkajícími se provádění práva Unie a reforem souvisejících s prováděním ekonomických ozdravných programů. Rovněž by měl poskytovat technickou podporu při přípravě a provádění plánů na podporu oživení, které mají být provedeny podle nařízení (EU) č. YYY/XX.

(14)V souladu s pravidly a praxí již existujícími v rámci předchozího programu na podporu strukturálních reforem by měl být zaveden zjednodušený postup pro předkládání žádostí o technickou podporu. Z tohoto důvodu by členské státy měly žádosti podávat do 31. října kalendářního roku. Měla by se stanovit vhodná kritéria pro analýzu žádostí předložených členskými státy, přičemž je třeba respektovat všeobecnou zásadu rovného zacházení, řádného finančního řízení a transparentnosti. Tato kritéria by měla zohledňovat naléhavost, vážnost a rozsah problémů, jakož i potřeby podpory zjištěné v oblastech politiky, v nichž se technická podpora plánuje.

(15)Rovněž by měl být stanoven obsah plánů spolupráce a podpory uvádějících podrobnosti o opatřeních pro poskytování technické podpory členským státům. K tomu účelu by plánovaná opatření technické podpory a související odhadovaný celkový finanční příspěvek měly zohledňovat akce a činnosti financované z fondů nebo programů Unie.

(16)Pro účely odpovědnosti, transparentnosti a zviditelnění činnosti Unie by se s výhradou určitých podmínek, jejichž cílem je ochrana citlivých informací, měly plány spolupráce a podpory měly předložit Evropskému parlamentu a Radě a Komise by měla provádět příslušné komunikační činnosti.

(17)Měla by být přijata ustanovení o provádění nástroje pro technickou podporu, zejména pokud jde o způsoby řízení, formy financování opatření technické podpory a obsah pracovních programů, které by měly být přijaty prostřednictvím prováděcích aktů. Vzhledem k tomu, jak je důležité, aby členské státy pokračovaly v reformách a prováděly je, je třeba povolit míru spolufinancování grantů až do 100 % způsobilých nákladů. Aby bylo možné technickou podporu rychle uvolnit, mělo by být přijato ustanovení o přijímání zvláštních opatření na omezené období. Za tímto účelem by měla být pro zvláštní opatření vyhrazena omezená částka rozpočtu v rámci pracovního programu nástroje pro technickou podporu.

(18)V zájmu zajištění účinného a soudržného přidělování prostředků z rozpočtu Unie a dodržování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu s probíhajícími programy Unie a měla by je doplňovat, aniž by docházelo k dvojímu financování týchž výdajů. Komise a členský stát by měly ve všech fázích procesu zajistit zejména účinnou koordinaci s cílem zajistit vzájemný soulad, soudržnost, doplňkovost a součinnost zdrojů financování, včetně související technické pomoci.

(19)Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba nástroj zřízený tímto nařízením vyhodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky by případně měly zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků daného nástroje v praxi.

(20)Je vhodné, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o provádění tohoto nařízení. Mělo by být provedeno nezávislé hodnocení v polovině období zaměřené na dosažení cílů nástroje stanoveného tímto nařízením, účinnost využívání jeho zdrojů a jeho přidanou hodnotu. Dlouhodobý dopad tohoto nástroje by pak měl být přezkoumán při nezávislém hodnocení ex post.

(21)Měly by být stanoveny pracovní programy pro provádění technické podpory. Pro zajištění jednotných podmínek při provádění tohoto nařízení by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy. Tato pravidla jsou uvedena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (finanční nařízení) a stanoví zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění a dále stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž týkají ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování právního státu je základní podmínkou řádného finančního řízení a efektivního financování z EU.

(22)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy proti finančním zájmům Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby všechny třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru rovnocenná práva.

(23)Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských států, ale spíše ho může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.

(24)Tímto nařízením by nemělo být dotčeno pokračování ani změny opatření podpory schválených Komisí na základě nařízení (EU) 2017/825 nebo jiného aktu Unie, který by se na takovou pomoc vztahoval ke dni 31. prosince 2020. Opatření schválená podle nařízení (EU) 2017/825 by proto měla zůstat v platnosti. Za tímto účelem by mělo být rovněž přijato přechodné ustanovení.

(25)Aby bylo možné co nejrychleji začít uplatňovat opatření stanovená v tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,