EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 26.6.2018 COM(2018) 489 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o překážkách obchodu a investic



1. ledna 2017 – 31. prosince 2017



ÚVOD Toto osmé vydání zprávy o překážkách obchodu a investic, jež je součástí strategie EU pro přístup na trh, analyzuje překážky, o kterých evropské podniky a členské státy informovaly Komisi prostřednictvím partnerství pro přístup na trh uzavřeného mezi Komisí, členskými státy a evropskými podniky, a poskytuje také přehled překážek odstraněných v roce 2017. Toto partnerství se ukázalo být neocenitelné pro shromažďování informací, určování priorit a vymezení společné strategie za účelem úspěšného odstranění překážek, jimž čelí vývozci z EU. S využitím těchto zkušeností a se zřetelem k nárůstu protekcionismu oznámila Komise ve svém sdělení „Obchod pro všechny“ „posílené partnerství“ s cílem zvýšit stávající úsilí a rozšířit jeho působnost nad rámec odstraňování překážek obchodu a investic i do oblasti provádění dohod o volném obchodu. Pokud jde o tradiční složku našeho „posíleného partnerství“ týkající se přístupu na trh, zvýšili jsme úsilí třemi způsoby: posílením koordinace mezi orgány EU a zúčastněnými stranami, lepším určováním prioritních překážek a zlepšením komunikace a zvyšování informovanosti. Za účelem zlepšení komunikace se zpráva za loňský rok opětovně zaměřila na přímé řešení překážek, jež nejvíce znepokojují společnosti z EU: těch, které označily jako překážky, jež na ně mají přímý dopad ve třetích zemích. Zpráva za letošní rok navazuje na pozitivní zpětnou vazbu a pokračuje tak v tomto přístupu, přičemž zkoumá nejvýznamnější překážky postihující vývoz EU do 57 třetích zemí, které naše společnosti oznámily a jež jsou zaznamenány v databázi EU o přístupu na trh. Analýza opatření, která mají dopad na podniky EU, potvrzuje pokračující nárůst protekcionistických tendencí zaznamenaný v posledních letech. První část této zprávy předkládá číselnou analýzu celkem 396 aktivních překážek obchodu a investic zaznamenaných v databázi a 67 nových překážek zaznamenaných v roce 2017, a to podle země, typu překážky a odvětví. Druhá část poskytuje podrobnější analýzu nových překážek zaznamenaných v roce 2017 (1. ledna – 31. prosince 2017), popisuje specifické tendence v různých zemích a odvětvích a hodnotí obchodní toky, které mohly být negativně ovlivněny. Třetí část popisuje nástroje používané v rámci naší strategie pro přístup na trh k odstranění těchto překážek a uvádí 45 překážek, které byly v roce 2017 úspěšně odstraněny. Analyzuje také hospodářský dopad odstraněných překážek na základě obchodních toků, které mohly být negativně ovlivněny, a hospodářských modelů. Závěrem přináší rovněž podrobnější popis některých hlavních překážek, které byly odstraněny. I. PŘEHLED PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC Tato kapitola předkládá číselnou analýzu překážek obchodu ve třetích zemích a související tendence, jež byly zaznamenány v databázi EU o přístupu na trh, která shromažďuje překážky, na něž společnosti z EU upozornily, a sleduje opatření přijatá za účelem jejich odstranění. Je důležité poznamenat, že databáze (a tato zpráva) nepodává úplný přehled o všech překážkách obchodu, se kterými se hospodářské subjekty EU potýkají. Společnosti se mohou rozhodnout, že některé překážky neoznámí, jelikož doufají, že se jim podaří je odstranit nebo zabránit jejich účinkům. Některé společnosti si možnosti odstranit překážky prostřednictvím činnosti EU v oblasti přístupu na trh nemusí být vědomy. Komise usiluje o zajištění co největší informovanosti v tomto ohledu, zejména mezi malými a středními podniky (MSP), a zahájila v členských státech iniciativu dnů věnovaných přístupu na trh. To se ukázalo být užitečné pro to, aby místní podniky získaly konkrétní informace, jak mohou překážky oznamovat a jak mohou Komise a členské státy navrhovat a provádět individuálně přizpůsobené strategie za účelem jejich odstranění. I když databáze a tato zpráva nepředjímají (ne)zákonnost zaznamenaných opatření, byly všechny tyto překážky pro společnosti EU identifikovány jako problematické a stanoveny priority dalšího řešení v rámci naší činnosti v oblasti přístupu na trh, jelikož mohou být diskriminační, nepřiměřené nebo mohou jinak omezovat obchod. A. CELKOVÝ POČET PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC Na konci roku 2017 existovalo 396 aktivních překážek obchodu a investic – to je historický rekord. Oproti 372 překážkám na konci roku 2016 toto číslo potvrzuje pokračující nárůst protekcionismu postihujícího zúčastněné strany z EU. Současně ukazuje stále větší úspěch našeho partnerství pro přístup na trh coby fóra pro odhalování překážek obchodu. Databáze umožňuje rozlišovat zaznamenané překážky obchodu podle třetí země, podle typu opatření a podle odvětví. Tato zpráva z tohoto rozdělení vychází. 1. Překážky rozdělené podle třetí země Ačkoliv se na summitu G20 konaném dne 8. července 2017 v Hamburku vedoucí představitelé skupiny G20 opět zavázali k odmítnutí protekcionismu, devět zemí s nejvyšším počtem zavedených překážek obchodu představují ekonomiky patřící právě do skupiny G20 (viz tabulka 1). Nejvyšší počet překážek byl pozorován v Rusku, kde bylo zaznamenáno 36 opatření. Na druhém místě byla Čína s 25 zaznamenanými aktivními překážkami a na třetím pak Indonésie, která má v současné době zavedeno 23 opatření, jež rovněž značně ztěžují příležitosti EU v oblasti vývozu a investic. Mezi další třetí země s 10 nebo více zaznamenanými překážkami obchodu a investic patří Indie (21), Brazílie (21), Jižní Korea (20), Turecko (20), Spojené státy (20), Austrálie (14), Thajsko (12), Argentina (11) a Mexiko (10).

Tabulka 1: Geografické rozdělení překážek obchodu a investic v databázi o přístupu na trh (* – země G20) 2. Překážky rozdělené podle typu opatření Tabulka 2 ukazuje, že opatření za hranicemi (216) jsou závažnější než tradiční opatření na hranicích (180). Opatření za hranicemi se vztahují k omezením týkajícím se služeb, investic, vládních zakázek, práv duševního vlastnictví či neopodstatněných technických překážek obchodu. Nejvyšší zaznamenaný počet těchto opatření má Rusko (19), hned za ním následuje Čína (17). Opatření na hranicích jsou omezení, která přímo ovlivňují dovoz a vývoz, zpravidla prostřednictvím zvýšení celních sazeb, množstevních omezení, určitých sanitárních a fytosanitárních (SPS) opatření, dovozních licencí nebo úplného zákazu obchodování. Rusko je zemí, která zaznamenala nejvyšší počet těchto opatření (17), následují Indonésie, Turecko a Spojené státy (11), na třetím místě je pak Indie (9). Tabulka 2: Rozdělení překážek obchodu a investic zaznamenaných v databázi o přístupu na trh podle typu (počet opatření) B. PŘEKÁŽKY OBCHODU A INVESTIC OZNÁMENÉ V ROCE 2017 V roce 2017 bylo zaznamenáno rekordních 67 nových překážek v 39 třetích zemích. To může být výsledkem výše uvedené posílené komunikace a zvyšování informovanosti. Stabilní nárůst protekcionismu však zůstává nesporný. 1. Překážky oznámené v roce 2017 rozdělené podle třetí země Tabulka 3 znázorňuje přehled opatření zaznamenaných v roce 2017 v geografickém rozdělení. Největší výskyt nových překážek v roce 2017 byl zaznamenán v obchodních a investičních vztazích s Čínou, kde byl značný (10), za ní následovalo Rusko (6), což potvrzuje protekcionistickou tendenci, která se již objevila v předchozích letech. Jihoafrická republika zavedla čtyři nové překážky, zatímco Indie a Turecko sáhly po třech nových překážkách. Dvě nové překážky zavedly Libanon, Ekvádor, Japonsko, Filipíny, Spojené arabské emiráty, Tunisko a Venezuela. Zbývajících 27 nových překážek bylo zaznamenáno u dalších třetích zemí. Je třeba také zmínit, že evropsko-středomořská oblast jako celek zaznamenala v roce 2017 sedm nových překážek – to ukazuje na znepokojivou tendenci podrobněji popsanou v kapitole II.A. Tabulka 3: Geografické rozdělení překážek oznámených v roce 2017 2. Překážky oznámené v roce 2017 rozdělené podle typu opatření

Tabulka 4 znázorňuje přehled dvou hlavních typů opatření zaznamenaných v roce 2017. Většina překážek zaznamenaných v roce 2017 patřila mezi opatření na hranicích (36), přičemž většina z nich bránila dovozu do třetích zemí pomocí zvýšených sanitárních a fytosanitárních omezení. Kromě toho se objevilo také značné množství nových celních sazeb, kvót, zákazů nebo zatěžujících licenčních režimů. Co se týče opatření za hranicemi (31), většina zaznamenaných omezení byla zavedena v oblasti obchodu se zbožím a zahrnovala neopodstatněné regulační překážky, vnitřní daňová opatření a práva duševního vlastnictví. Dále byly zaznamenány dvě nové překážky, pokud jde o obchod se službami. Tabulka 4: Rozdělení překážek obchodu a investic oznámených v roce 2017 podle typu (počet opatření) 3. Překážky oznámené v roce 2017 rozdělené podle odvětví Tabulka 5 ukazuje, že počet nových opatření zaznamenaných během roku 2017 se týkal 12 různých odvětví ekonomické činnosti, zatímco další překážky měly na vývoz EU horizontální dopad. Tabulky 5 a 6: Odvětvové členění překážek obchodu a investic oznámených v roce 2017 (počet překážek) Největší počet nově oznámených překážek byl zaznamenán v odvětví zemědělství a rybolovu (23), následovaném dvanácti horizontálními opatřeními, která měla dopad na různá odvětví. V odvětví vín a lihovin se objevilo osm nových překážek, zatímco v automobilovém průmyslu jich přibylo sedm a v odvětví IKT a elektroniky pět. Byla zasažena i odvětví, jako jsou chemikálie (dvě překážky), služby (dvě), textil a kůže (dvě), dřevo, papír a celulóza (dvě), letecké odvětví (jedna), keramika a sklo (jedna), kosmetika (jedna) a hračky (jedna). Co se týče překážek souvisejících s obchodem se službami, jejich počet – podobně jako u všech ostatních překážek – odráží počet nových překážek, které byly přímo oznámeny Komisi podle rámce pro přístup na trh. Vzhledem k významu, který má toto odvětví pro naši činnost pro přístup na trh, rozšiřuje Komise nástroje sloužící k informování o podmínkách vývozu služeb do třetích zemí, jež jsou obzvláště užitečné pro naše malé a střední podniky. II. HLAVNÍ NOVÉ PŘEKÁŽKY OBCHODU A INVESTIC OZNÁMENÉ V ROCE 2017 Tato kapitola podává důkladnou analýzu nových překážek týkajících se pěti obchodních partnerů, u nichž byly v roce 2017 zaznamenány tři nebo více nových překážek, tj. Číny, Ruska, Jihoafrické republiky, Indie a Turecka. Rovněž se zabývá obchodními toky, které mohly být negativně ovlivněny. A. KVALITATIVNÍ ANALÝZA NOVÝCH PŘEKÁŽEK 1. Čína

Čína zůstává jedním z partnerů EU, kteří omezují obchod nejvíce. Společnosti EU léta čelily složitým překážkám, včetně požadavků na společné podniky, omezení vstupu na trh, povinnosti týkající se přenosu technologií a neodůvodněných technických předpisů – spolu se systémovými obavami souvisejícími s obrovskou nadměrnou kapacitou nejen v tradičních odvětvích, jako je odvětví oceli nebo hliníku, ale stále více také v odvětvích vyspělých technologií. V roce 2017 došlo ke značnému nárůstu překážek – zaznamenáno bylo 10 nových překážek obchodu. Ačkoli dvě z těchto otázek se podařilo úspěšně vyřešit již v roce 2017 a budou náležitě prostudovány v oddíle této zprávy věnovaném úspěchům, lze jasně pozorovat tendenci nárůstu překážek. Jedním z hlavních odvětví ovlivněných těmito opatřeními je odvětví IKT a elektroniky. Dvě ze tří nových překážek oznámených v tomto odvětví se týkají nejvýznačnějších z četných opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti a šifrování, které rozvíjí Čína. Nový právní předpis v oblasti kybernetické bezpečnosti vstoupil v Číně v platnost dne 1. června 2017. Za účelem jeho uvedení do praxe se v současnosti vypracovávají desítky prováděcích opatření v podobě správních požadavků, pokynů a norem. Ačkoli kybernetická bezpečnost je sama o sobě legitimním politickým cílem, pojetí kybernetické bezpečnosti uplatňované Čínou má přílišný dosah, přičemž pokrývá kritéria hospodářské a průmyslové politiky. Spolu s nejasnými pravidly, které vytvářejí značnou nejistotu, to představuje hlavní překážku obchodu nejen pro společnosti z oblasti IKT, ale také pro další společnosti z EU využívající tyto produkty. Kromě toho čínská Státní kryptografická správa (State Cryptography Administration, SCA) zveřejnila dne 13. dubna 2017 návrh právního předpisu v oblasti šifrování, který zahrnuje oblasti, jako je výzkum a komerční využití, dovoz, vývoz a certifikace. EU se kromě jiného obává, že regulace by se mohla vztahovat rovněž na jiné produkty, než jsou produkty, jejichž základní funkcí je zajistit šifrování. Komise je přesvědčena, že Čína před dokončením daného právního předpisu připomínky EU zohlední. Kromě toho změna celní klasifikace vícesložkových polovodičů ve skutečnosti vedla k opětovnému zavedení cel na produkty z dohody o informačních technologiích, které byly dříve osvobozeny od cla, což má negativní dopad na inovativní odvětví EU týkající se polovodičů. Je třeba poznamenat, že odvětví polovodičů je také jedním z deseti strategických odvětví vyspělých technologií, na něž se vztahuje iniciativa průmyslové politiky nazvaná Made in China 2025, což je strategie, která s sebou nese značné příležitosti, ale také závažné výzvy pro evropský průmysl. Co se týče dalších odvětví, je také stanovena řada nesazebních opatření v podobě složitých technických požadavků a revidovaných norem, která mají dopad mimo jiné na evropské odvětví dřeva, kůže, papíru a celulózy. Čínské orgány nedávno zavedly dalekosáhlý zákaz dovozu odpadu týkající se 24 produktů, který vstoupil v platnost dne 1. ledna 2018; kromě toho Čína rovněž přijala revidovaný soubor norem pro dalších 34 produktů, který se uplatňuje od 1. března 2018. Tyto normy se vztahují především na celulózu, polymery, kovové odpady, jakož i rudy a plasty. Pokud jde o automobilový průmysl, čínské Ministerstvo průmyslu a informačních technologií nedávno vydalo nové nařízení požadující, aby si výrobci automobilů využívající nové zdroje energie „osvojili technologii v oblasti rozvoje a výroby“ pro celé automobily využívající nové zdroje energie. Po zahraničních výrobcích původního zařízení (OEM) by mohlo být požadováno, aby prozradili veškeré své klíčové technologie čínským partnerům ze společných podniků, což by mohlo představovat nucený přenos technologií. Čína také zavedla nová omezení týkající se přísad používaných v materiálech, jež mohou přijít do styku s potravinami. V důsledku revidovaných norem je za nevyhovující automaticky považována široká, avšak blíže neurčená škála výrobků sahající od fitinků, potrubí a vík přes obalové materiály, tiskařské barvy a papír až po celá strojní zařízení, která mohou být používána kdekoli v potravinovém a krmivovém řetězci, od dojiček po posuvné pásy v supermarketu. Horizontální povaha této překážky je nastavena tak, aby významně narušovala obchod v široké oblasti odvětví. Ačkoli byl zaznamenán pozitivní vývoj čínského regulačního rámce pro zdravotnické prostředky (viz níže), byla v tomto odvětví přijata dvě nová náročná opatření. V dubnu 2017 zrušilo čínské Ministerstvo financí a Státní výbor pro rozvoj a reformy poplatky za zkoušení zdravotnických prostředků za účelem registrace. Toto opatření mělo negativní dopad na dostupnost služeb v oblasti zkoušek, které jsou rozhodující pro registraci nových zařízení v Číně, což vedlo ke značným nákladům pro společnosti z EU a ke zpožděním. V září 2017 Čína vytvořila vnitrostátní program pro stanovování cen určitých zařízení, který výrobcům ukládá povinnost předložit rozsáhlé informace ve velmi krátkém časovém rámci. Pro účely této zprávy se žádné z těchto opatření nepovažuje za novou překážku, ale spíše za dodatečnou obtíž v rámci složitého regulačního prostředí pro zdravotnické odvětví v Číně. Současně se snahou řešit nové překážky zaznamenané v roce 2017 přijímá EU rovněž veškerá nezbytná opatření, která mohou přispět k odstranění 25 stávajících překážek zaznamenaných v databázi Komise o přístupu na trh. EU Číně tyto překážky zmínila na různých výborech WTO a na dvoustranných fórech, počínaje dialogem o obchodní a investiční politice a pracovní skupinou pro hospodářství a obchod. Riziko zavedení nových překážek však zůstává reálné. Čína například zmínila svůj záměr zavést nové požadavky na certifikaci pro potravinářské výrobky s nízkým rizikem a revidované normy a nové specifikace pro víno a vinařské produkty. Ty pravděpodobně významně naruší situaci evropských výrobců. Tento vývoj vyžaduje dodatečné a nápadité úsilí za účelem lepšího řešení otázek v oblasti přístupu na trh vůči Číně – včetně využití pákového efektu pro naši spolupráci v různých politických oblastech. 2. Rusko Navzdory zotavení po dvouleté recesi pokračovalo Rusko v roce 2017 v zavádění překážek obchodu, aby tak ochránilo svůj místní průmysl, což potvrzuje tendence pozorované v předchozích zprávách. U Ruska byl zaznamenán druhý nejvyšší počet nových překážek v roce 2017 (šest), čímž se počet stávajících překážek v této zemi zvýšil na 36 – jde tedy o jurisdikci s nejvyšším počtem překážek obchodu. Ačkoli automobilového odvětví se v roce 2017 nedotkla žádná konkrétní nová opatření, zůstává obzvláštním cílem překážek obchodu a investic. Od ledna 2017 Rusko dále omezovalo přístup zahraničních společností k nákupům ruských státních podniků. Po prvním omezení zavedeném v roce 2015 přijalo Rusko nové opatření stanovující 15% cenovou preferenci pro domácí společnosti (pro zboží a služby) při předkládání nabídek v rámci komerčních nákupů zadávaných státními podniky (tj. nákupů, jež se netýkají veřejných zakázek). Kromě toho ruská vláda v posledních dnech roku 2017 přijala zákon povolující požadavky na místní obsah v nákupech státních podniků v oblasti letadel a plavidel. Tato omezení jsou dodatkem k četným opatřením omezujícím přístup zahraničních společností k veřejným zakázkám. Stejně jako v předchozích letech doplnilo Rusko v roce 2017 několik odvětví do oblasti působnosti omezení týkajících se veřejných zakázek, konkrétně jde o radioelektronické výrobky (oblast působnosti rozšířena v červenci 2017 a bylo doplněno vybavení pro letový navigační systém GLONASS a elektronická signalizační zařízení pro bezpečnost provozu) a nábytek. Obavy EU v této důležité oblasti zvýšila neuspokojivá nabídka, kterou Rusko předložilo v červnu 2017 ohledně svého přistoupení k Dohodě o vládních zakázkách. Důležitou roli hrála vývozní omezení. Zákaz vývozu surových kůží a kožek, který je v platnosti od října 2014, byl opět prodloužen, a to do dubna 2018. Rusko se také rozhodlo zavést přísná omezení pro vývoz kmenů břízy. Návrh nařízení zveřejněný v listopadu 2017 stanovil vývozní kvóty pro kmeny břízy s omezením na dobu šesti měsíců. Objem vývozních kvót dosahuje výše 567 000 m³, což představuje snížení přibližně o jednu třetinu průměrného objemu vývozu Ruska za období let 2014–2016. Uplatňování těchto kvót začne až ve druhé polovině roku 2018. Podle místních orgánů je opatření přímo zaměřeno na ochranu domácího trhu se dřevem a na podporu domácího zpracování dřeva (tj. výrobců překližky). Diskriminační rozlišování mezi domácími a dovezenými víny prostřednictvím složitého nového systému sazeb spotřební daně představuje další obtíž pro obchod zavedenou Ruskem v roce 2017, která má dopad na evropské odvětví vín a lihovin. Sazby spotřební daně pro vína se zeměpisným označením a vína s chráněným označením původu se uplatňují pouze na domácí (ruská) vína. Pokud toto ustanovení budeme vykládat odděleně, skutečně by znamenalo, že víno se zeměpisným označením musí být vyrobeno v Rusku z ruských hroznů, což by představovalo diskriminaci dovezených vín. Další překážkou, kterou Rusko zavedlo loňský rok, je povinnost využít k přepravě uhlovodíků a uhlí severomořskou trasou plavidla plující pod ruskou vlajkou. Severomořská trasa leží na východ od souostroví Nová země a vede podél ruského arktického pobřeží až k Beringovu průlivu (ve výlučné ekonomické zóně Ruska ). Je pravděpodobné, že tající arktická ledová pokrývka zvýší intenzitu dopravy severomořskou trasou a její komerční životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že Rusko prostřednictvím sanitárních a fytosanitárních omezení dovozu nedodržuje mezinárodní normy, představuje velkou výzvu pro evropské odvětví zemědělství a rybolovu. Rusko udržuje obzvláště netransparentní a zatěžující systém, pokud jde o povolování vývozu z podniků vyrábějících potraviny živočišného původu do země, přičemž často uplatňuje nepřiměřená omezení na podniky, které již povolení získaly, a vyžaduje povinné obtížné individuální inspekce pro nové podniky. Protože seznamy zemědělsko-potravinářských podniků, jež mají povolení do Ruska vyvážet, se v praxi řídí i Bělorusko, Arménie, Kazachstán a Kyrgyzstán, výše uvedená situace má dopad na vývoz potravin z EU také do těchto zemí. Kromě toho Rusko odmítá zrušit omezení pro 11 polských vojvodství, ve kterých se objevila nákaza vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI), navzdory skutečnosti, že podle pravidel Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE) bylo celé Polsko v červenci 2017 prohlášeno za již prosté HPAI. Aby mohla být omezení spojená s HPAI zrušena, požadují ruské orgány inspekce všech jednotlivých podniků zpracovávajících maso, které produkují vyváženou drůbež. Ruské orgány nedávno zavedly rozsáhlé opatření týkající se sanitárních a fytosanitárních aspektů pomocí nových fytosanitárních požadavků Euroasijské hospodářské unie (EAHU). Toto nařízení stanoví nepřiměřené a diskriminační požadavky na dovoz kontrolovaného zboží na území EAHU a jeho pohyb na tomto území – a tím ovlivňuje také vývoz do Běloruska, Arménie, Kazachstánu a Kyrgyzstánu. Nová pravidla požadují, aby byla výrobní místa prohlášena za místa bez řady škodlivých organismů rostlin také v případě některých produktů s nízkým rizikem. Zdá se, že nové požadavky se v praxi uplatní pouze na dovoz, a nikoli na místní výrobky. Kromě toho mohou nová pravidla po inspekci vést k vytvoření pozitivního seznamu autorizovaných odborníků, jako je tomu v případě potravin živočišného původu.

EU zůstává otevřena diskusi a Ruskou federaci kontaktovala ohledně dvoustranných setkání, sdílení informací a posouzení zaznamenaných problémů. EU za účelem odstranění omezení přístupu na trh rovněž upřednostňuje rámec WTO (jako jsou různé výbory, Rada pro obchod zbožím). V případě potřeby využívá také mechanismus WTO pro řešení sporů, aby přiměla Rusko k dodržování jeho závazků přijatých v rámci WTO (např. v nedávném případě zákazu vepřového kvůli africkému moru prasat). 3. Jihoafrická republika Ačkoliv v předchozích zprávách nebyla na Jihoafrickou republiku zaměřena pozornost, dochází zde k zavádění rostoucího počtu protekcionistických překážek, které ovlivňují obchod a investice. Země se v roce 2017 uchýlila k zavedení čtyř nových překážek, čímž se celkový počet překážek zvýšil na osm. V nedávných měsících orgány Jihoafrické republiky představily nařízení o preferenčních veřejných zakázkách – horizontální cíl týkající se místního zajištění veřejných zakázek ve výši 75 %, který bude mít dopad na vícero odvětví. Co se týče zemědělství a rybolovu, Jihoafrická republika zavedla několik sanitárních a fytosanitárních opatření v důsledku propuknutí nákazy influenzy ptáků v EU. Od propuknutí nákazy HPAI v roce 2016 nadále platí zákaz pro osm z deseti členských států EU vyvážejících drůbež do Jihoafrické republiky, přestože byly mezitím prohlášeny za prosté HPAI v souladu s mezinárodními normami Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat. Jihoafrická republika tvrdí, že předtím, než bude obchod povolen, jsou nutné nové inspekce v daných zemích. Cíl těchto inspekcí není jasný, neboť influenza byla vymýcena. Obtížný vývoz koňaku z důvodu odlišné legislativy v oblasti označení původu a zeměpisného označení je významnou překážkou pro odvětví vín a lihovin. Jihoafrický zákon o lihovinách zařazuje koňak do stejné kategorie jako brandy, které má odlišné požadavky na zrání a obsah alkoholu, čímž se z jeho vývozu stává složitý a v některých případech nemožný proces. Co se týče odvětví IKT a elektroniky, je stanoven nový soubor norem a technických nařízení spojených v rámci postupu posuzování shody v oblasti elektromagnetické interference a kompatibility s cílem vytvořit významná narušení obchodu pro evropské výrobce. Nová pravidla zavádějí postup posouzení shody na základě schválení třetí strany. Tento postup je přísnější, než by bylo nutné za účelem zajištění náležité důvěry pro dovozce ohledně toho, že přístroje s nízkým rizikem odpovídají příslušným technickým nařízením nebo normám. EU nadále jedná s protějšky z Jihoafrické republiky v rámci WTO, konkrétně ve Výboru pro technické překážky obchodu a Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření, a rovněž v kontextu dohody o hospodářském partnerství a na technické úrovni za účelem vyřešení tržních překážek obchodu. 4. Indie Indie v roce 2017 zavedla tři nové překážky, čímž celkový počet překážek dosáhl počtu 21, a protekcionistické tendence zjištěné v loňském roce se tak potvrdily. Byla přijata omezení v oblasti požadavků na zkoušení, zákazů dovozu a vnitřního zdanění. Dne 1. září 2017 Indie s okamžitou platností zavedla faktický požadavek zkoušení dovezených hraček v zemi. Tato skutečnost nebyla oznámena WTO v rámci Dohody o technických překážkách obchodu a rovněž nebyla předmětem náležité konzultace zúčastněných stran v Indii. Tato otázka byla řešena na posledním setkání pracovní skupiny pro sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu EU–Indie v listopadu 2017 a během různých navazujících setkání s příslušnými orgány v Indii, Bruselu a Ženevě. Indie toto opatření oznámila v prosinci, tj. tři měsíce po jeho provedení. Indie dále zavedla nový zákaz dovozu vztahující se na širokou škálu produktů týkajících se odvětví textilu a kůže, k nimž patří hadí kůže, nezpracovaný norek, kožešina lišky a činčily a vyčiněná kůže norka, a to vše bez předchozí konzultace. Na tento dovoz se vztahuje zákon o ochraně volně žijících živočichů z roku 1972 a Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES). Vývozci z EU však požadavky úmluvy CITES splňují a veškeré kožešiny vyvážené do této země pocházejí z hospodářských zvířat chovaných v souladu s nejpřísnějšími normami v oblasti dobrých životních podmínek zvířat. V dubnu 2017 byl Indii zaslán dopis, který společně podepsali velvyslanci zemí EU a další podobně smýšlející partneři, a daná otázka byla opakovaně nadnesena v červenci v rámci podvýboru EU–Indie pro obchod, v listopadu v rámci pracovní skupiny EU–Indie pro sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu a při četných kontaktech s indickými orgány, mimo jiné v rámci mechanismu EU pro usnadňování investic. Na odpověď na společný dopis se stále čeká. Indie dále využila určitá daňová opatření a další dovozní opatření uplatňovaná na státní úrovni na dovážená vína a lihoviny. V rámci podvýboru EU–Indie pro obchod byla opětovně nadnesena různá státní diskriminační opatření. Kromě těchto zmíněných nových překážek je třeba věnovat pozornost negativnímu vývoji stávajících překážek. V roce 2014 Indie opětovně zavedla cla na některé produkty z oblasti IKT, jako je telekomunikační vybavení 3G. Bez ohledu na nóty EU, včetně dopisů zaslaných vedoucím delegace EU indickému ministrovi, a dvoustranná setkání, jako je podvýbor EU–Indie pro obchod, se Indie tímto opatřením nezabývala a navíc v roce 2017 pokračovala v přijímání dalších protekcionistických opatření ohledně odvětví IKT. Opětovně zavedla cla (a v některých případech je ještě zvýšila) na produkty zahrnující všechny základové stanice, mobilní telefony a jejich součástky, digitální kamery, konvertory, vypínače a inkoustové náplně. Indie je stranou dohody o informačních technologiích (ITA-1), zavázala se tedy zachovat většinu těchto celních položek bez cla. Tato otázka byla nadnesena v několika dopisech, v rámci podvýboru EU–Indie pro obchod, v orgánech WTO a v kontaktu s indickými orgány, mimo jiné v rámci mechanismu EU pro usnadňování investic. EU v současnosti posuzuje veškeré možnosti, jak tuto záležitost vyřešit. Nedávné oznámení v rozpočtu Indie na rozpočtový rok 2018–2019 dále zvýšit cla na produkty IKT i v dalších odvětvích, jako jsou automobilové součástky a textil, naznačuje další protekcionismus. Co se týče odvětví zdravotnických prostředků, v srpnu 2017 došlo k radikálnímu snížení cen kolenních implantátů na základě mimořádného opatření ze strany vnitrostátního orgánu stanovujícího ceny farmaceutických produktů (NPPA) namísto toho, aby se počkalo, až vláda tyto prostředky zařadí na vnitrostátní seznam základních léčiv, jako tomu bylo v předchozích případech. EU nadále upozorňuje indické orgány na znepokojivé skutečnosti, mj. v rámci podvýboru EU–Indie pro obchod, pracovní skupiny EU–Indie pro farmaceutické výrobky, biotechnologii a zdravotnické prostředky a při kontaktu s indickými orgány, mimo jiné v rámci mechanismu EU pro usnadňování investic. EU důsledně přijímá opatření, která řeší jak nové, tak stávající překážky zaznamenané u Indie v databázi o přístupu na trh. Komise na tyto otázky pravidelně upozorňuje indické orgány na všech dostupných dvoustranných a mnohostranných fórech, jako je podvýbor EU–Indie pro obchod nebo pracovní skupina pro sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu EU–Indie, a v různých výborech WTO. 5. Turecko Během posledních několika let Turecko ponechává v platnosti několik překážek obchodu, které jsou v rozporu s jeho závazky vyplývajícími z dvoustranného obchodního rámce celní unie mezi EU a Tureckem, například zatěžující celní řízení či dodatečná cla na dovoz zboží pocházejícího ze třetích zemí. V roce 2017 zavedlo Turecko další tři opatření omezující obchod, což zvýšilo celkový počet oznámených obchodních překážek na 20. Jedna z těchto nových překážek spočívá v tom, že Turecko uplatňuje diskriminační zacházení s traktory vyrobenými v EU oproti traktorům tureckým. Směrnice pro výrobu, úpravu a montáž vozidel stanoví, že od ledna 2018 musí traktory vyrobené v EU splňovat přísnější emisní požadavky než traktory místní výroby.

Turecké orgány také provádějí vývozní daňová opatření týkající se kůží, kožek a kůži v úpravě tzv. „wet-blue“. Toto opatření ještě ztěžuje již obtížnou situaci odvětví EU zabývajícím se činěním kůží, kterému chybí přístup k surovinám na celém světě. Třetí nová překážka obchodu se týká současného tureckého systému „dodatečných cel“ na dovoz ze třetích zemí. Kromě toho, že se rozsah těchto dodatečných cel během posledních let stále zvyšoval, zavedlo Turecko v roce 2017 tzv. „dodatečné závazky“ (rozhodnutím 2017/10926 ze dne 11. září 2017). Jedná se o kompenzační poplatky, které zvyšují úroveň cel všeobecného systému preferencí (GSP) EU na úroveň stávajících cel Turecka platných pro dovoz z různých zemí, na který by Turecko obyčejně mělo uplatnit cla systému GSP EU – vždy, když je toto zboží dováženo do Turecka přes EU. Kromě toho Turecko rovněž v souvislosti s dodatečnými závazky zavedlo další úroveň ztížení pro vývozce z EU do Turecka, kteří prodávají zboží pocházející ze třetích zemí, tím, že požaduje prohlášení vývozce (nebo prohlášení dlouhodobějšího dodavatele), podle něhož vývozce nese odpovědnost za to, že vyvážené produkty mají původ v EU, navzdory ustanovení o volném pohybu v souladu s celní unií (komuniké Ministerstva hospodářství 2017/4 ze dne 30. prosince 2017 platné od 1. března 2018). Je třeba také upozornit na další negativní vývoj týkající se dříve zaznamenané překážky ve farmaceutickém odvětví. Součástí 64. akčního plánu turecké vlády bylo odstranění dovezených farmaceutických výrobků ze seznamu hrazených položek s výjimkou splnění specifických požadavků na lokalizaci. To v podstatě znamená vyloučení z trhu od února 2018. Komise se i nadále bude těmito i jinými překážkami obchodu zabývat s cílem zabránit dalšímu posilování protekcionistických opatření, posílit přístup evropských společností na trh a zlepšit celkové obchodní a investiční prostředí. Komise konkrétně na stávající překážky upozornila u příležitosti Smíšeného výboru pro celní spolupráci s Tureckem. Vzhledem k významu tureckého trhu pro podniky v EU byly některé z těchto nových překážek projednány také na nejvyšší politické úrovni. Nastupující trend: nakažlivý vývoj v oblasti Euromed? Protekcionismus v celé oblasti Euromedu je na vzestupu, přičemž v různých zemích se šíří do jisté míry podobné překážky. Zhoršený obchodní deficit, částečně způsobený nízkými cenami ropy a plynu, vedl k nárůstu překážek v této oblasti, takže celkem jich je 33 (Alžírsko, Egypt, Izrael, Libanon, Maroko a Tunisko), přičemž největší počet překážek se vyskytuje v Egyptě, Alžírsku a Izraeli. V roce 2017 bylo zaznamenáno sedm nových překážek, a to v Libanonu (dvě), Tunisku (dvě nové překážky), Izraeli (jedna) a Alžírsku (jedna). Zatímco Egypt v roce 2017 také zavedl jednu novou překážku, má soubor dlouhodobých překážek, které brání vývozu z EU. Nejvýraznější je povinná registrace vývozců, která se provádí netransparentně a s obtížemi a má značné dopady na mnohá odvětví. Alžírsko zavádí řadu opatření omezujících obchod od roku 2015. Nejvýznamnějším z nich je systém neautomatických dovozních licencí pro několik produktů, včetně vozidel, cementu, oceli a keramiky. Tento systém doprovází stanovení kvót pro dovoz – závažná překážka pro náš obchod. EU se touto otázkou zabývala ve všech fórech (jako je Rada přidružení, Výbor pro přidružení, podvýbor pro obchod) a na zasedáních na vysoké úrovni. Bez ohledu na toto úsilí alžírská vláda v roce 2017 stanovila nový soubor ještě více omezujících opatření. Hlavními prvky nového systému, který byl schválen v prosinci 2017 a uplatňuje se od 1. ledna 2018, jsou: – dočasný zákaz dovozu 851 produktů (zejména zemědělských a připravených zemědělských produktů), které v roce 2016 představovaly cca 1 miliardu EUR vývozu EU, – zvýšení cel u 129 produktů, které v roce 2016 představovaly cca 0,5 miliardy EUR vývozu EU, – zachování systému dovozních licencí pro automobily (a současné odstranění licencí pro ostatní produkty). Izrael v prosinci 2017 také zavedl nové požadavky týkající se výživového označování. Tyto požadavky nejsou v souladu se stanovenými mezinárodními postupy a mohou vést ke vzniku diskriminace dovezených produktů kvůli zvýšeným nákladům na balení a označování. EU předložila své stanovisko Výboru WTO pro technické překážky obchodu v květnu 2017 a vyvíjela trvalý tlak na izraelské orgány. To vedlo k tomu, že izraelský parlament schválil pozměněné znění s mnohem delším prováděcím obdobím (dva roky) a vyjmul z požadavků na označování potravinové produkty menší velikosti. Dalším opatřením, které se připravuje, je reforma právních předpisů o kosmetických přípravcích, jejímž cílem je uvést co nejvíce do souladu požadavky Izraele s požadavky EU – zejména co se týče kontroly po uvedení na trh. EU uvítala záměr Izraele pokročit směrem k harmonizaci s regulací EU v oblasti kosmetických přípravků, ale zmínila v souvislosti s izraelskými právními předpisy několik hlavních znepokojujících otázek, které by měly negativní dopad na podmínky přístupu subjektů z EU na trh v Izraeli. Tuto reformu stále projednává izraelský parlament. EU se aktivně zapojila do diskusí s izraelským protějškem. Libanon v roce 2017 také zavedl novou překážku, když zrušil výjimku z cla, která platila od roku 2013 na dovoz uhlovodíků z EU. Dne 4. dubna 2017 libanonská celní rada v rámci revize fiskálního práva rozhodla zrušit bez předchozí konzultace výjimku z cel, která byla udělena pro vývoz naftových/ropných produktů z EU. Libanonská vláda také schválila vyšší daně na dovoz určitých produktů včetně alkoholických nápojů – v rozporu s Dohodou o přidružení EU–Libanon. Díky intenzivnímu dialogu s libanonskými orgány se EU podařilo zajistit výjimku z provedení tohoto opatření pro svůj vývoz. Určité protekcionistické tendence, ačkoli méně naléhavé, se objevily v Tunisku. Ke sporným bodům patří technické a správní obtíže, s nimiž se setkávají vývozci farmaceutických výrobků, pneumatik a keramických dlaždic z EU. Od jara 2017 byly tuniské orgány pod tlakem veřejnosti kvůli přijetí opatření omezujících obchod za účelem zamezení obchodu a schodku běžného účtu. To proběhlo pomocí komplikovaných celních řízení, zejména požadavku, aby celní úřad EU zajišťoval prohlášení o vývozu do Tuniska, a systematických technických kontrol rozsáhlého seznamu produktů v přístavech a zvýšení cel u spotřebitelských produktů, které nejsou nezbytné, včetně zemědělských a zpracovaných produktů, na něž se nevztahuje dohoda o přidružení. Komise tento problém úzce sleduje a usiluje o jeho vyřešení pomocí pravidelného dialogu v rámci schůzí podvýboru a s ohledem na jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu. Tváří v tvář této regionální výzvě náš přístup spočívá v posílení využívání všech dostupných nástrojů – technických a politických – za účelem dosažení maximálního stupně přístupu na trh. Zatímco budeme pokračovat ve spolupráci s evropsko-středomořskými zeměmi na vyřešení hospodářských výzev, je třeba dodržovat ustanovení dohod o přidružení a dohod WTO, neboť soulad s nimi je v zájmu všech zapojených stran. Překážky obchodu konkurenceschopnost podnikání v daném regionu nezlepší, nýbrž ji oslabí. B. ODHAD HOSPODÁŘSKÉHO DOPADU NOVÝCH PŘEKÁŽEK PŘÍSTUPU NA TRH Tento úkol je náročný, neboť je obtížné posoudit, do jaké míry překážky (zejména necelní) ovlivňují náklady a chování vývozců. Dostupné hospodářské údaje o zvýšení nákladů z důvodu zaznamenaných překážek jsou nadále neúplné. Další důležitou odlišností, kterou je třeba mít na mysli, je skutečnost, že necelní překážky se vyznačují různou mírou omezení. S výjimkou úplného zákazu většina opatření omezujících obchod jej neodstraní zcela, ale spíše jej sníží. Kromě toho se mohou omezení týkající se týchž produktů nebo služeb překrývat – takže dodatečné překážky nemusí mít nutně další dopad a odstranění jedné překážky neznamená automaticky zlepšení přístupu na trh. Analýza obchodních toků spojených s novými překážkami, které se objevily v roce 2017, je prvním krokem, který pomůže zlepšit posouzení významu činnosti EU týkající se přístupu na trh. Tato metodika je založena na údajích o dvoustranném vývozu EU pro příslušné celní kódy harmonizovaného systému: překážky samozřejmě nemusí nutně odstranit veškerý vývoz – tyto údaje je tedy třeba chápat jako teoretický maximální možný dopad. Naznačují řádový rozsah; jsou obecným ukazatelem významu základního vývozu, který by mohly překážky ovlivnit. Přezkum možného dopadu těchto opatření je jedním faktorem, který Komise zohledňuje při stanovování svých priorit v oblasti odstraňování překážek na trhu.

Tato metoda se použila na 47 z 67 nových překážek zaznamenaných v roce 2017, přičemž se vyloučily služby, horizontální opatření a další obtížně kvantifikovatelná opatření. Tento výpočet ukazuje, že nové překážky obchodu zaznamenané v roce 2017 mohou ovlivnit vývozy EU až do výše 23,1 miliardy EUR. To odpovídá zhruba 1,2 % veškerého vývozu EU v roce 2017, což je řádově stejné jako v roce 2016 – kdy mohlo být ovlivněno 27 miliard EUR vývozu – a potvrzuje to rozšíření protekcionistických opatření. V průmyslových odvětvích představují opatření zavedená třemi zeměmi přibližně dvě třetiny vývozu, který mohl být ovlivněn (Čína 7 miliard EUR, Spojené arabské emiráty 4,5 miliardy EUR, Egypt 3,1 miliardy EUR). Odvětvími, která v roce 2017 čelila nejvyššímu možnému dopadu z hlediska hodnoty, jsou IKT a elektronika (téměř 10 miliard EUR), textil a kůže (8,3 miliardy EUR) a chemikálie (3,1 miliardy EUR). V zemědělsko-potravinářském odvětví je přibližně polovina hodnoty obchodních toků, které mohly být ovlivněny omezujícími opatřeními, důsledkem čínských politik, zatímco dalších 30 procent vyplývá z ruských politik. Významný objem obchodu, který může být negativně ovlivněn zavedením nových překážek přístupu na trh, znovu připomíná význam strategie EU pro přístup na trh, pokud jde o sledování a řešení opatření omezujících obchod a určování priorit pomocí nejvhodnějšího nástroje. III. HLAVNÍ PŘEKÁŽKY OBCHODU A INVESTIC VYŘEŠENÉ V ROCE 2017 Tato kapitola analyzuje 45 překážek, které byly během roku 2017 zcela nebo částečně vyřešeny, strategii Evropské komise a výsledný přínos pro naše společnosti. A. STRATEGIE EU PRO ŘEŠENÍ PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC V důsledku rostoucího protekcionismu v dnešním světě transakcí se naše každodenní úsilí o odstranění překážek obchodu stává ještě význačnější. Za tím účelem Komise posílila strategii EU pro přístup na trh, která se vyznačuje výraznější koordinací orgánů EU a zúčastněných stran, lepším určováním priorit mezi překážkami a zlepšením komunikace a zvyšováním informovanosti. Toto úsilí vedlo k vyřešení 20 překážek v roce 2016 a 45 překážek v roce 2017 – což je rekordní počet. Předchozí oddíl poukázal na velký počet nástrojů, které se v tomto úsilí využívají. Existuje hojná diplomatická činnost, kdy Evropská komise, ESVČ, členské státy EU a průmysl úzce spolupracují prostřednictvím sítě delegací EU a velvyslanectví členských států ve třetích zemích, v Bruselu a v evropských hlavních městech. Patří do ní široká škála činností sahajících od technických obchodních projektů k úředním nótám, od jednání v rámci oficiálních politických struktur (dialogy, výbory), návštěv komisařů na vysoké úrovni až po ministerské a prezidentské akce. Akce jsou v případě, že to zvýší účinnost naší práce, koordinovány s podobně smýšlejícími partnery. V rámci WTO doplňuje pravidelnou činnost výborů podrobně popsanou v předchozím oddíle činnost Komise v souvislosti s řešením sporů – cenným nástrojem řešení překážek obchodu. I když v roce 2017 nebyl zahájen žádný nový případ, panely WTO rozhodly ve prospěch EU ve dvou případech (ve sporu DS 472 ohledně určitých brazilských opatření týkajících se zdanění a sazeb ovlivňujících několik hospodářských odvětví a ve sporu DS 479 ohledně antidumpingových cel Ruska na lehká užitková vozidla z Německa a Itálie). V jednom případě týkajícím se sanitárních opatření Ruska ohledně dovozu prasat, vepřového a některých produktů z vepřového masa byla tvrzení EU podpořena také Odvolacím orgánem WTO (spor DS 475) a zprávou přijatou Orgánem WTO pro řešení sporů. V souvislosti s případem DS 485 týkajícím se ruského sazebního zacházení s některými zemědělskými a zpracovatelskými produkty Rusko v červnu 2017 potvrdilo, že snížilo cla u těchto produktů na úroveň, k níž se zavázalo v listině WTO, jak požadovala EU. Komise také bez váhání využije dvoustranného řešení sporů, jak je stanoveno v jejích dohodách o volném obchodu. Tato možnost se průběžně analyzuje. V roce 2017 Komise také na žádost vývozců úspěšně využila postupů stanovených v nařízení o obchodních překážkách a dne 7. července 2017 zahájila přezkumné řízení tureckého opatření, které pro určité produkty stanovuje požadavek týkající se dovozních licencí. To zdůrazňuje potenciál nástroje, který zúčastněné strany z EU zřídkakdy využívají k řešení konkrétního typu překážek obchodu. Kromě výše uvedených nástrojů má Komise ambiciózní obchodní program, který jako prioritu zdůraznil předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie, a navazující obchodní balíček, který předložila komisařka Malmström v září 2017, jejichž cílem je zvýšit účinnost a transparentnost a posílit hodnoty. Tuto strategii odrážejí další komplexní dohody s třetími zeměmi, jež poskytují stále účinnější rámce pro řešení překážek přístupu na trh. V roce 2017 bylo zahájeno prozatímní uplatňování Komplexní hospodářské a obchodní dohody s Kanadou (CETA), byla uzavřena jednání o dohodě o hospodářském partnerství s Japonskem a bylo dosaženo pokroku při rozhovorech o modernizaci dohody o volném obchodu mezi EU a Mexikem a v dohodě o volném obchodu s Mercosurem. Pokračují jednání s dalšími zeměmi, jako je Indonésie, a Komise také požádala Radu o směrnice pro vyjednávání obchodních dohod s Austrálií a Novým Zélandem. Překážky, které byly zjištěny díky naší práci v oblasti přístupu na trh, jsou přímo směrovány do těchto jednání o dohodách o volném obchodu, aby se zajistilo účinné řešení priorit v oblasti přístupu na trh. S ohledem na zvýšený důraz Komise na provádění dohod o volném obchodu Komise také stále posiluje diskuse se svými partnery v oblasti přístupu na trh s cílem vyřešit překážky v zemích, kde jsou dohody o volném obchodu v platnosti. Prováděcí struktury stanovené dohodami o volném obchodu významně přispívají k odstranění konkrétních překážek obchodu a zajišťují řádný rámec pro projednání otázek spojených s přístupem na trh. Kromě toho EU v roce 2017 zavedla jednotící iniciativu evropské ekonomické diplomacie, která spojuje všechny prvky naší politiky (od politiky v oblasti životního prostředí po dopravu, od energetiky po hospodářskou soutěž, od rozvoje po průmyslovou politiku) s cílem podpořit naše hlavní hospodářské priority s každým z našich obchodních partnerů. Přístup na trh je vždy jednou z těchto hlavních priorit, a proto je pro něj tato iniciativa přínosem. B. PŘEHLED VYŘEŠENÝCH PŘEKÁŽEK V ROCE 2017 1. Překážky vyřešené v roce 2017 rozdělené podle třetí země Díky zvýšeným a společným snahám všech zúčastněných stran v rámci naší činnosti týkající se přístupu na trh bylo v roce 2017 zcela nebo částečně vyřešeno 45 překážek, což představuje významný nárůst oproti předchozímu roku. Tabulka 7 znázorňuje třetí země, ve kterých byly překážky vyřešeny nejúspěšněji. Na prvním místě je Čína, kde bylo v roce 2017 vyřešeno sedm překážek, následují Brazílie, Turecko a Kanada (po třech překážkách). V každé z těchto zemí byly vyřešeny dvě zaznamenané překážky: Argentina, Indie, Saúdská Arábie, Tchaj-wan a Spojené arabské emiráty. Tabulka 7: Geografické rozdělení překážek vyřešených v roce 2017 (* – země skupiny G20)

2. Překážky vyřešené v roce 2017 rozdělené podle typu opatření Je vhodné analyzovat, jak účinná byla EU při řešení různých typů opatření v loňském roce. Tabulka 8 ukazuje, že naše strategie přispěla k vyřešení dvouciferného počtu překážek na hranicích i za hranicemi, což potvrzuje účinnost našeho souboru opatření při řešení různých typů překážek. Na rozdíl od předchozího roku došlo v roce 2017 ke značnému nárůstu při řešení opatření na hranicích (34) v porovnání s opatřeními za hranicemi (11). Většina úspěšně vyřešených opatření na hranicích se týká otázek v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření, což je výsledkem společných cílených opatření (Komise, členské státy EU, delegace EU, vývozci z EU) ve 20 zemích, které jsou hlavní prioritou, zatímco ostatní vyřešené překážky souvisely se zákazy dovozu nebo s celní problematikou. V případě jedenácti opatření za hranicemi bylo dosaženo nejlepších výsledků v oblasti regulačních nebo daňových opatření pro obchod se zbožím (deset), zatímco úspěšně vyřešen byl také jeden problém týkající se služeb. Tabulka 8: Odvětvové rozdělení překážek vyřešených v roce 2017, jak byly zaznamenány v databázi pro přístup na trhy (počet opatření) 3. Překážky vyřešené v roce 2017 rozdělené podle odvětví Tabulka 9 uvádí přehled hlavních hospodářských odvětví, v nichž byly v roce 2017 vyřešeny překážky. Na prvním místě seznamu je zemědělství a rybolov, kde bylo vyřešeno (zcela nebo částečně) 27 opatření. Na druhém místě pak následuje odvětví vín a lihovin, kde byly ve stejném období vyřešeny tři překážky. Odvětví železa, oceli a neželezných kovů a odvětví dřeva, papíru a celulózy zaznamenala po dvou vyřešených překážkách. V několika dalších odvětvích byly vyřešeny jednotlivé překážky. Jde o letecké a automobilové odvětví, odvětví keramiky a skla, IKT a elektroniky, strojních zařízení, zdravotnických prostředků, farmaceutických výrobků, služeb a textilu a kůže. Byly také vyřešeny dvě horizontální překážky, a to pokrytí obecních úřadů v Kolumbii a prahové hodnoty pro investice v Kanadě. Tabulka 9: Odvětvové rozdělení překážek vyřešených v roce 2017, jak byly zaznamenány v databázi pro přístup na trhy C. KVALITATIVNÍ ANALÝZA PŘEKÁŽEK VYŘEŠENÝCH V ROCE 2017 Tento oddíl přináší podrobnější analýzu překážek vyřešených u devíti obchodních partnerů, u nichž byl v roce 2017 zaznamenán nejvyšší počet vyřešených překážek (minimálně dvě překážky): Čína, Brazílie, Kanada, Turecko, Argentina, Indie, Saúdská Arábie, Tchaj-wan a Spojené arabské emiráty. 1. Čína Čína je nadále jednou ze zemí, které nejvíce využívají překážky přístupu na trh, a to jak z hlediska celkového počtu opatření (25), tak z hlediska nových opatření zaznamenaných v roce 2017 (deset). V roce 2017 se objevily určité pozitivní, byť většinou postupné kroky, které ukazují, že strategie EU pro odstraňování překážek přináší výsledky dokonce i v nejobtížnějším prostředí. Bylo dosaženo pokroku v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření. Pokud jde o potravinové a nápojové produkty, které v současnosti nemusí být doprovázeny oficiální certifikací, EU dosáhla dvouletého odkladu v provedení právního předpisu, který by znamenal certifikaci potravinových produktů s nízkým rizikem. Komise bude toto opatření nadále sledovat, neboť navzdory vítanému odkladu při jeho provádění přetrvávají obavy. Od roku 2000 zachovává rovněž příslušný orgán Číny ve stejném odvětví důležitý zákaz týkající se hovězích/ovčích produktů a hovězího/ovčího masa z EU z důvodu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) a přenosné spongiformní encefalopatie. EU nicméně přispěla k odstranění zákazu týkajícího se BSE v případě některých členských států. V září 2017 čínská inspekce a karanténní úředníci zablokovali několik typů plísňového sýru. Po dvoustranných jednáních s čínskými orgány byl zákaz zrušen.

Pozitivní vývoj byl zaznamenán také v odvětví zdravotnických prostředků. V říjnu 2017 Čína rozšířila počet prostředků, které mají být vyňaty z klinických hodnocení v Číně. Ačkoli čínské nařízení 650 požaduje, aby výrobci prováděli v Číně klinická hodnocení za účelem registrace určitých kategorií zdravotnických prostředků v Číně, toto rozhodnutí významně omezí čas a náklady na registraci a zlepší přístup na čínský trh v případě nově zaznamenaných prostředků. Podobně ve farmaceutickém odvětví Čína v únoru 2017 poprvé za osm let aktualizovala svůj vnitrostátní seznam proplácených léčivých přípravků. Nový seznam obsahuje o 15 % více léčivých přípravků než verze z roku 2009. Tento nový seznam představuje konkrétní pokrok při zlepšování přístupu nových léčivých přípravků na čínský trh. Co se týče automobilového odvětví, bylo dosaženo určitého pokroku, neboť v září 2017 Čína oznámila, že vstup nedávného opatření týkajícího se kvót pro automobily využívající nové zdroje energie v platnost bude posunut o jeden rok, tedy na rok 2019. Odklad provedení ponechá určitý prostor evropským výrobcům automobilů v Číně. I letecké odvětví zaznamenalo určitý pozitivní vývoj. V posledních letech Úřad pro civilní letectví Číny zastavil vystavování nezbytných certifikátů umožňujících dovoz malých letadel do Číny. V roce 2017 se však Evropská unie a Čína dohodly na posílení letecké spolupráce, když uzavřely jednání o dvoustranné dohodě o bezpečnosti civilního letectví. Tato dohoda odstraní zbytečné zdvojování hodnotících a certifikačních činností týkajících se leteckých výrobků ze strany orgánů pro civilní letectví, a sníží tak náklady pro letecký průmysl. I když tato dohoda dosud nevstoupila v platnost, Čína již vydala související oznámení ohledně přijetí žádosti určitých letadel z EU. EU se těší na úzkou spolupráci s čínskými orgány s cílem co nejdříve dokončit odblokování schválení. 2. Brazílie Brazílie je součástí bloku Mercosur, se kterým EU jedná o dohodě o volném obchodu v rámci jednání o dohodě o přidružení. Brazílie je největším hospodářstvím Latinské Ameriky a EU je jejím hlavním obchodním partnerem, a proto jsou otázky týkající se přístupu na trh v tomto regionu velmi důležité. Tendence z hlediska přístupu na trh byla obecně pozitivní, neboť tři překážky byly (částečně nebo zcela) vyřešeny. Co se týče odvětví zemědělství a rybolovu, byl vydán nový právní předpis, který usnadňuje evropský přístup na trh, ačkoli překážka nebyla zcela odstraněna; jeho provedení stále probíhá. Tento právní předpis obsahuje ustanovení umožňující všem členským státům EU, které již vyvážejí, doplnit na seznam podniků, jejichž vývoz do Brazílie byl schválen, další podniky (bez auditu), rozšířit schválení na další oblasti / živočišné druhy (pokud byl systém již považován za rovnocenný) a zajistit seznam produktů s nízkým rizikem, který Brazílie musí ještě definovat. Tato opatření sníží nahromaděný objem neprovedených auditů, což je opakující se systémový problém. Kromě toho brazilské orgány provedly několik pozitivních kroků za účelem nápravy 17 nevyřízených žádostí týkajících se ovoce a zeleniny, což je známka aktivity související s jednáním v rámci skupiny zemí Mercosur. Bylo také dosaženo částečného pokroku v oblasti vín a lihovin, kde brazilská agentura pro sanitární kontrolu (ANVISA ) přijala nové nařízení o označování alergenů v potravinových produktech. Tento nový požadavek se týká potravinářských výrobků, nápojů, přísad a složek používaných při zpracování potravin a alkoholických nápojů obsahujících obiloviny (pšenice, žito, ječmen, oves a směsi), které by musely být označeny varovným sdělením. Na základě několika nót zaslaných Komisí agentura ANVISA na počátku roku 2017 potvrdila výjimku z označování alergenů platnou pro lihovinové nápoje získávané z obilovin. Dále byla vyřešena překážka týkající se strojních zařízení. Regulační norma (Norma Regulamentadora) č. 12 (NR 12) představuje regulaci stanovující bezpečnostní normy v různých oblastech zaměstnanosti, včetně povinností platných stejnou měrou pro vývozce, výrobce a uživatele strojních zařízení a průmyslového vybavení, které zavádějí dalekosáhlé požadavky. Ministerstvo práce vydalo technickou zprávu, která v závěrech uvádí, že dovezené stroje vyrobené v souladu s normou ISO 13849 by se neměly považovat za stroje, které nejsou v souladu s NR 12. To následně umožňuje přístup na trh strojnímu průmyslu EU používajícímu normu ISO 13849. 3. Kanada Komplexní hospodářská a obchodní dohoda (CETA) uzavřená mezi EU a Kanadou vstoupila prozatímně v platnost dne 21. září 2017. Výsledkem dohody bylo trvalé zlepšení obchodních vztahů, neboť také poskytuje rámec, který pomáhá řešit otázky týkající se přístupu na trh. Vlastně již v roce 2017 bylo potvrzeno vyřešení tří překážek. Z hlediska horizontálních překážek zákon upravující zahraniční investice v Kanadě (Investment Canada Act) umožňuje kanadské vládě přezkoumat zahraniční investice přesahující určitou úroveň. Po zahájení uplatňování dohody CETA je práh pro přezkum 1,5 miliardy kanadských dolarů v hodnotě podniku pro investice za účelem získání kontroly nad kanadským podnikem ze strany „investorů z obchodní dohody“, kteří nejsou státním podnikem. Tento práh bude díky ustanovením z dohody CETA každoročně upravován na základě růstu nominálního HDP. Pokud jde o zemědělství a rybolov, byla vyřešena další překážka, neboť členské státy nemohly vyvážet ze skladovacích středisek umístěných v jiné regionální kontrolní jednotce, než je ta, ve které sídlí výrobce. EU a Kanada se nicméně dohodly, že upraví harmonizovaný vývozní certifikát. Zemědělství a rybolovu se týká také skutečnost, že po vstupu dohody CETA v platnost byl nyní odstraněn předchozí dovozní systém pro pšenici a ječmen, který řídila kanadská rada pro pšenici (Canadian Wheat Board) pomocí 4 celních kvót. Kromě toho se Kanada v rámci CETA zavázala k projednání veškerých otázek souvisejících s vínem a lihovinami s cílem najít s EU vzájemně přijatelná řešení. K nim patří provinční přirážky používané u domácích vín a vín plněných v Kanadě v soukromých vinařských prodejnách. 4. Turecko Obchodní vztahy mezi EU a Tureckem jsou založeny na dohodě o celní unii, která vstoupila v platnost v roce 1995. Turecko je zemí, která má celkově rozsáhlý seznam překážek, konkrétně jich je v databázi zaznamenáno celkem 20. Dvě překážky však byly úspěšně vyřešeny. Co se týče těžby, turecké orgány zrušily omezení týkající se měděného šrotu a hliníkového šrotu a odstranily je ze seznamu zboží, na které se vztahuje vývozní registrace. Dále byla částečně vyřešena překážka v odvětví dřeva, papíru a celulózy. Turecké orgány pomocí zveřejňování komuniké pravidelně zahrnují různé produkty do oblasti působnosti tureckého systému certifikace týkajícího se kontroly dovozu, který spočívá v požadavku získat před dovozem různých produktů kontrolní licenci, pokud cena těchto produktů nedosahuje určité prahové hodnoty stanovené orgány. Po šetření v rámci nařízení o obchodních překážkách, které provedla Komise ohledně kontroly dovozu bezdřevého nepotahovaného papíru, Turecko tuto kategorii papírových výrobků ke dni 7. prosince 2017 odstranilo z oblasti působnosti svého systému kontroly dovozu. (Je však třeba poznamenat, že tento systém se nadále vztahuje na několik produktů v jiných odvětvích.) 5. Argentina

Argentina je také součástí bloku Mercosur, se kterým EU jedná o dohodě o volném obchodu v rámci jednání o dohodě o přidružení. Bylo dosaženo pokroku z hlediska přístupu na trh, neboť v roce 2017 byly vyřešeny dvě překážky. Pokud jde o sanitární a fytosanitární opatření, Argentina ze svého certifikátu odstranila požadavek týkající se absence reprodukčního a respiračního syndromu prasat (PRRS), což výrobcům masa usnadňuje přístup na argentinský trh. Co se týče služeb, je třeba poznamenat, že Argentina ukončila místopřísežné prohlášení dovozce o službách (DJAS), které bylo ustaveno všeobecným usnesením v letech 2012 a 2013. 6. Indie Jak bylo popsáno v předchozích oddílech, Indie pokračuje v protekcionistické tendenci, přičemž v roce 2017 zavedla tři nové překážky. Navzdory tomuto vývoji se EU během roku 2017 podařilo (částečně) vyřešit dvě překážky, které se obě týkají sanitárního a fytosanitárního odvětví. Co se týče vepřových produktů, s několika členskými státy bylo dohodnuto veterinární osvědčení, které usnadňuje jejich přístup na trh, neboť indické orgány souhlasily s tím, že upustí od požadavku, podle kterého mohly být vepřové produkty (např. šunka) vyváženy do Indie pouze tehdy, pokud bylo maso před konzervací/sušením vykostěno. Indie také stanovila omezení dovozu rostlin a rostlinných produktů související s ošetřením fumigací. Indie schválila dovoz ovoce a dřeva ošetřených alternativně (chlazení, resp. tepelné ošetření) a oznámila, že tato ošetření bude oznamovat Výboru WTO pro sanitární a fytosanitární opatření. Některá ze slíbených oznámení však stále chybí. Kromě toho je třeba zmínit, že pokud jde o železné a ocelové produkty, indický ministr ocelářství v únoru 2017 oznámil, že u 19 produktů již nebudou prodlouženy dříve zavedené minimální dovozní ceny železa a oceli. 7. Saúdská Arábie Saúdská Arábie a dalších pět zemí Rady pro spolupráci v Zálivu (Bahrajn, Kuvajt, Omán, Katar a Spojené arabské emiráty) představují významný region z hlediska obchodu. Během roku 2017 byly v Saúdské Arábii vyřešeny dvě překážky, obě v odvětví zemědělství a rybolovu. Saúdská Arábie uplatňovala významná omezení na dovoz hovězího a skopového masa z důvodu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE). Tento zákaz byl však během roku 2017 pro některé členské státy zrušen. Podobný zákaz byl zaznamenán ohledně dovozu drůbeže a drůbežích produktů z důvodu vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI). Také tento zákaz byl v roce 2017 pro některé členské státy zrušen. 8. Tchaj-wan EU se během roku 2017 podařilo vyřešit dvě překážky, které budou přínosem pro obchod EU na Tchaj-wanu. Obě překážky souvisely s odvětvím zemědělství a rybolovu. Tchaj-wan míval vícenásobné žádosti od vývozců živočichů/rostlin a jejich produktů z EU, které čekaly na vyřízení léta, aniž by země naznačila, kdy bude tento postup dokončen. Během roku 2017 ho Tchaj-wan naštěstí urychlil a některé členské státy získaly přístup na jeho trh. Tchaj-wan také zrušil zákaz dovozu hovězích produktů z některých členských států kvůli BSE, a to po zvýšeném společném úsilí vlád členských států a Evropské komise navázat během několika let dialog s tchajwanskými orgány, akademickou obcí a širší veřejností s cílem vysvětlit komplexní víceúrovňové systémy kontroly EU, které splňují velmi náročné požadavky. 9. Spojené arabské emiráty (SAE) Spojené arabské emiráty představují z hlediska obchodu významný region. Komise tedy vyvinula velké úsilí ohledně vyřešení překážek trhu; dvě z nich byly v roce 2017 úspěšně odstraněny. Pokud jde o odvětví zemědělství a rybolovu, pro některé členské státy byl odstraněn dočasný zákaz dovozu drůbeže a drůbežích produktů z důvodu HPAI. Co se týče elektroniky, SAE poskytly pokyny a prezentaci, která udělila výjimku z oblasti působnosti opatření 11 produktům pro obecná osvětlovací zařízení, na něž se v současnosti vztahuje rozhodnutí vlády SAE z roku 2012, které omezilo využívání některých nebezpečných materiálů v elektronických zařízeních (podobně jako v legislativě EU o nebezpečných látkách podle směrnice 2011/65/EU). D. DOPAD VYŘEŠENÝCH PŘEKÁŽEK V tomto oddíle nejdříve zopakujeme analýzu provedenou dříve určením obchodních toků spojených s překážkami vyřešenými v roce 2017. Obchodní toky, které mohly být negativně ovlivněny vyřešenými obchodními překážkami, dosahovaly výše 8,2 miliardy EUR. To je téměř dvojnásobek částky stanovené pro loňský rok (4,2 miliardy EUR). Celkem 45 % představuje vývoz EU do Číny, za ním následuje vývoz EU do Brazílie (téměř 13 %) a do Indie (téměř 6 %). Velkou většinu těchto toků tvoří průmyslová odvětví. Celkem 34 % obchodu, který mohl být negativně ovlivněn, představují zdravotnické prostředky a stroje (z hlediska hodnoty to odpovídá 3,6 miliardy EUR, resp. 2,1 miliardy EUR). Vyřešené překážky v zemědělsko-potravinářské oblasti tvoří 1 miliardu EUR. Od letošního roku zpráva zahrnuje přesnější analýzu založenou na ekonometrickém modelu, který je schopen posoudit, do jaké míry se obchodní toky s partnerskými zeměmi, jež zavedly určitou překážku, změnily po jejím odstranění. Za tím účelem byla využita regresní analýza, která kvantifikovala dopad odstranění překážek na vývoz EU. Tato metodika je konzervativní a může dopad na obchod podhodnotit, zaměřili jsme se však pouze na překážky, které byly zcela odstraněny, a nezahrnuli jsme složitější služby a horizontální překážky. Analyzovali jsme účinky tohoto zredukovaného souboru překážek odstraněných mezi lety 2014 a 2016. Cílem bylo srovnání s poslední takovou analýzou, kterou Komise provedla v roce 2015, jež pokrývala období do roku 2013. V důsledku toho je však vyloučen pozitivní dopad, který na obchod měly překážky odstraněné díky strategii pro přístup na trh před rokem 2014.