(5)Od března 2020 je aktivní obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky by se mělo považovat za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně v porovnání s úrovněmi před krizí (před koncem roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability z roku 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří jako změna primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s výjimkou dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale včetně výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) z Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU, v poměru ke střednědobému potenciálnímu růstu. Aby bylo možné posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací, je nad rámec celkového nastavení fiskální politiky věnována pozornost i vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení obsahující obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023, jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise uvedla, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 se přechod od souhrnného podpůrného nastavení fiskální politiky v letech 2020–2022 k obecně neutrálnímu souhrnnému nastavení fiskální politiky v roce 2023 jeví jako vhodný, přičemž je potřeba, aby byla země připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala pečlivě sledovat hospodářský vývoj a podle potřeby upravit své politické pokyny, a to nejpozději ve svém jarním balíčku evropského semestru z konce května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny vydané dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci oproti zimní prognóze. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce navýšit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, a dále musí prostřednictvím cílených a dočasných opatření udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zdražování energií a pomohla omezit inflační tlaky, které vznikají v důsledku sekundárních účinků; fiskální politika musí být nadále aktivní, aby se přizpůsobovala rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencována podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i s ohledem na to, do jaké míry jsou tyto země vystaveny krizi a přílivu vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 30. dubna 2021 předložilo Lucembursko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Lucemburska. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241 a potvrzujícím, že Lucembursko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 29. dubna 2022 předložilo Lucembursko v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 svůj národní program reforem na rok 2022 a svůj program stability z roku 2022. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Lucembursko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Lucembursku pro rok 2022. Posoudila pokrok, kterého Lucembursko dosáhlo v plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Lucembursko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Lucembursku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Lucemburska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Dne 20. července 2020 Rada Lucembursku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 přijalo v souladu s obecnou únikovou doložkou veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a podpoře následného oživení. Rovněž Lucembursku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. Na základě údajů potvrzených Eurostatem se v roce 2021 zlepšilo saldo veřejných financí Lucemburska, a to změnou ze schodku ve výši 3,4 % HDP v roce 2020 na přebytek ve výši 0,9 % v roce 2021. Reakce Lucemburska v oblasti fiskální politiky podpořila v roce 2021 hospodářské oživení, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření, která v roce 2020 dosahovala 2,4 % HDP, se v roce 2021 snížila na 0,7 %. Opatření přijatá Lucemburskem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla dočasná nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 24,4 % HDP.

(13)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce, je v roce 2022 umírněný a poté realistický. Program stability z roku 2022 předpovídá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 1,4 % a v roce 2023 o 2,9 %. Naproti tomu prognóza Komise z jara 2022 předpokládá, že v roce 2022 vzroste reálný HDP o 2,2 % a v roce 2023 o 2,7 %. Rozdíl ve výši 0,8 procentního bodu v roce 2022 je způsoben zejména vyššími očekáváními v oblasti investic a kladným příspěvkem čistého vývozu k růstu reálného HDP v prognóze Komise. Vláda ve svém programu stability z roku 2022 očekává pokles celkového salda státního rozpočtu do schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2022 a ve výši 0,4 % HDP v roce 2023. Pokles v roce 2022 odráží především vyšší výdaje na náhrady zaměstnancům, investice a sociální dávky, zatímco na straně příjmů se očekává pokles běžných daní z příjmu a majetku. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2022 zvýší na 25,4 % a v roce 2023 dosáhne úrovně 25,8 %. Prognóza Komise z jara 2022, která vychází z politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy, uvádí, že v roce 2022 bude schodek veřejných financí činit 0,1 % HDP a v roce 2023 se změní na přebytek ve výši 0,1 % HDP. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá, že v roce 2022 dosáhne poměr veřejného dluhu k HDP hodnoty 24,7 % a v roce 2023 hodnoty 25,1 %.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se střednědobý (v průměru desetiletý) růst potenciálního produktu odhaduje na 2,6 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Lucemburska zvýšit.

(14)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že se dočasná mimořádná podpůrná opatření sníží z 0,7 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022. Na schodku veřejných financí se podílejí opatření, jež byla přijata pro vyrovnání hospodářských a sociálních dopadů zvýšení cen energií a která se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,8 % HDP v roce 2022 a 0,2 % HDP v roce 2023. Tato opatření sestávají především z daňových úlev v oblasti energií, sociálních transferů pro domácnosti s nízkými příjmy, snížení nepřímých daní ze spotřeby energie a dotací na výrobu. Tato opatření byla vyhlášena jako převážně dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly vysoké i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření pokračovat. Některá tato opatření nejsou cílená, zejména plošné snížení spotřebních daní z pohonných hmot v roce 2022. Schodek veřejných financí je rovněž ovlivněn náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,2 % HDP v roce 2023.

(15)Dne 18. června 2021 Rada Lucembursku doporučila, aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, mimo jiné s pomocí impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Lucembursku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění střednědobé fiskální udržitelnosti a souběžně s tím navyšovalo investice na podporu růstového potenciálu.

(16)Podle prognózy Komise z jara 2022 i na základě informací obsažených v programu stability Lucemburska z roku 2022 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 v souladu s doporučením Rady podpůrnou povahu a dosáhne úrovně -1,3 % HDP. Lucembursko plánuje soustavně podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic, jak doporučuje Rada. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších zdrojů EU k hospodářské činnosti bude v porovnání s rokem 2021 nadále stabilní. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu. V souladu s doporučením Rady proto Lucembursko plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,2 procentního bodu. Tento výrazný expanzivní příspěvek zahrnuje dodatečný dopad opatření zaměřených na řešení hospodářského a sociálního dopadu zdražování energií (0,5 % HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany osobám vysídleným z Ukrajiny (0,1 % HDP), přičemž se předpokládá, že k růstu čistých běžných výdajů přispějí i vyšší náhrady zaměstnancům a sociální transfery (0,3 % HDP).

(17)Prognóza Komise z jara 2022 očekává, že v roce 2023 bude nastavení fiskální politiky na úrovni +0,5 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Lucembursko bude v roce 2023 nadále využívat granty Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,1 % HDP. Zároveň se očekává, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 restriktivní povahu a bude činit 0,5 procentního bodu. Na tomto příspěvku se mimo jiné podílí dopad postupného rušení opatření, která jsou zaměřena na řešení problému zdražování energií (podíl ve výši 0,3 % HDP).

(18)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat na hodnotu 0,3 % v roce 2024 a do roku 2025 by měl dosáhnout úrovně 0,2 %. Plánované saldo veřejných financí se tudíž v programovém období udrží pod 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají mírně vyšší příjmy a stabilní výdaje vyjádřené v procentech HDP. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se do roku 2025 zvýší, a to konkrétně tak, že v roce 2024 vzroste na hodnotu 26,2 %, která se pak udrží i v roce 2025. Podle analýzy Komise lze usuzovat, že udržitelnost dluhu bude ve střednědobém výhledu vystavena nízkému stupni rizika.

(19)Krize COVID-19 měla menší dopad na veřejné finance než v jiných členských státech a příslušné ukazatele by se dle očekávání měly v roce 2022 zlepšit. Dopad demografických trendů na veřejné výdaje se však v příštích desetiletích zintenzivní. Důvodem je zejména to, že podle prognóz počet penzistů na pracovníka neustále poroste v důsledku stárnutí obyvatelstva a zpomalení čistých migračních toků. Při scénáři „nezměněné politiky“ bude Lucembursko do roku 2070 čelit jednomu z nejprudších nárůstů výdajů na důchody v EU v poměru k HDP. To by vedlo k tomu, že výdaje na důchody by činily přibližně 18 % HDP (oproti 9 % v roce 2019) a byly by tedy jedny z nejvyšších v EU. V důsledku toho výrazně naroste veřejný dluh, což ohrozí udržitelnost veřejných financí. Posunutí skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu by mělo nejpřínosnější makroekonomický dopad, neboť tento faktor má největší potenciál snížit výdaje na důchody. Vyšší zaměstnanost starších pracovníků by zase podpořila i hospodářský růst. Plán pro oživení a odolnost se nezabývá dlouhodobou udržitelností důchodového systému ani negativními dopady systémů předčasného odchodu do důchodu a finančními pobídkami k předčasnému odchodu z trhu práce, což vysvětluje nízkou míru zaměstnanosti starších pracovníků. Včasné zahájení reforem, jejichž cílem je omezit systémy předčasného odchodu do důchodu a změnit preference starších pracovníků směrem k delšímu setrvání v zaměstnání, by umožnilo postupné provádění a zvýšilo mezigenerační spravedlnost.

(20)Boj proti agresivnímu daňovému plánování v EU má zásadní význam pro: i) zabránění narušení hospodářské soutěže mezi podniky; ii) zajištění spravedlivého zacházení s daňovými poplatníky a iii) zabezpečení veřejných financí. Lucembursko je malou otevřenou ekonomikou s velkým integrovaným finančním sektorem, což z velké části vysvětluje existenci významných finančních toků. Tyto významné finanční toky však rovněž odrážejí skutečnost, že v zemi jsou široce přítomny společnosti ovládané ze zahraničí, které se podílejí na financování a řízení peněžních toků uvnitř skupiny. Zvláště znepokojivá je absence srážkové daně – či rovnocenných opatření týkajících se plateb úroků a poplatků směřujících do jurisdikcí s nízkým nebo nulovým zdaněním, které jsou mimo okruh zemí uvedených v unijním seznamu nespolupracujících jurisdikcí. Odchozí platby úroků a poplatků od společností se sídlem v Lucembursku do jurisdikcí mimo EU by mohly být předmětem nízkého či nulového zdanění, pokud by tyto platby nebyly v jurisdikci příjemce zdaněny nebo by byly zdaněny na nízké úrovni. Lucembursko podniká určité kroky v boji proti agresivnímu daňovému plánování. Dosud však byla opatření omezená a nedostatečná na to, aby problém odchozích plateb v daňovém systému, který by nadnárodní společnosti mohly využít k agresivnímu daňovému plánování, vyřešila.

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Lucembursku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Tyto výzvy se týkají zejména odolnosti systému zdravotní péče, začlenění na trh práce a investic do zelené a digitální transformace, jakož i nedostatku cenově dostupného bydlení a institucionální odolnosti rámce pro boj proti praní peněz. Plán zahrnuje opatření ke zvýšení veřejné nabídky cenově dostupného bydlení. Plán rovněž zahrnuje investice do výroby obnovitelné energie a do udržitelné dopravy, a přispívá tak k postupné dekarbonizaci hospodářství. Digitální veřejné služby a rozsáhlý veřejný projekt v oblasti výzkumu a inovací zaměřený na kvantové komunikační technologie by ve střednědobém výhledu povzbudily obchodní investice a podpořily růst produktivity. Pokud jde o boj proti praní peněz a financování terorismu, plán obsahuje mimo jiné kombinaci opatření ke zlepšení transparentnosti a posílení rámce pro dohled nad poskytovateli finančních služeb. Strategie dovedností a programy odborné přípravy stanovené v plánu, včetně zvláštního cíle pro starší pracovníky, by měly pomoci k lepšímu začlenění na trh práce.

(22)Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Lucemburska přispěje k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Lucembursku 61 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 32 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Lucembursku rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(23)Lucembursko dosud nepředložilo dohodu o partnerství a další programové dokumenty politiky soudržnosti. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Lucembursko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(24)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se plán pro oživení a odolnost zabývá, čelí Lucembursko řadě dalších výzev, zejména v souvislosti s rostoucí nerovností ve vzdělávacím systému. Lucemburský vzdělávací systém se vyznačuje používáním tří jazyků (lucemburštiny, němčiny a francouzštiny) a současně vysokým počtem žáků z různého socioekonomického a jazykového prostředí. Výsledky mezinárodních testů naznačují, že základní dovednosti žáků jsou nižší než průměr EU a jsou silně spjaty se sociálně-ekonomickým a jazykovým zázemím žáků. V průzkumu Programu pro mezinárodní hodnocení žáků z roku 2018, který provedla Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zaznamenalo Lucembursko jeden z největších rozdílů v hodnocení mezi zvýhodněnými a znevýhodněnými studenty v EU, pokud jde o čtení a porozumění psanému textu. Nerovnosti umocňuje vícejazyčná školní výuka a způsob, jakým jsou žáci v rané fázi rozděleni do různých výukových směrů. Vzdělávací systém neposkytuje všem žákům dostatečné vícejazyčné a základní dovednosti, které by uspokojily potřeby trhu práce v této zemi. Individualizovaná podpora žáků by pomohla dosáhnout plného rozvojového potenciálu a celkového začlenění všech studentů. V souladu se závěry národního střediska pro sledování kvality škol z roku 2020 existuje prostor pro zkvalitnění řízení vzdělávacího systému prostřednictvím dalšího rozvoje hodnotících nástrojů a měřitelných cílů, které prosazují kvalitu a rovnost příležitostí, a to jak po formální, tak i neformální stránce vzdělávacího systému.