CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 11.6.2008 
SEK(2008) 2013 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
STANOVISKO RADY 
 
k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2007–2011 
(předložená Komisí) 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1. Obecné  souvislosti 
Pakt o stabilit ě a růstu je založen na  cíli zdravých ve řejných financí jako prost ředku pro 
posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný r ůst přispívající k vytvá ření 
pracovních míst. V roce 2005 došlo k reform ě paktu, která sice potvrdila, že je užite čný 
pro upevňování fiskální disciplíny, ale která se zárove ň pokusila dále posílit jeho ú činnost 
a ekonomické základy a zajistit udržitelnost ve řejných financí v dlouhodobém horizontu. 
Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými 
politikami a o posílení koordinace hospodá řských politik1, které je sou částí Paktu o stabilit ě 
a růstu, stanoví, že každý členský stát musí Rad ě a Komisi p ředložit program stability, nebo 
konvergen ční program a každý rok pak musí p ředkládat jeho aktualizace. Členské státy, které 
již zavedly jednotnou m ěnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, 
které jednotnou m ěnu zatím nezavedly, p ředkládají (aktualizované) konvergen ční programy. 
První program stability Belgie byl p ředložen v prosinci 1998. V souladu s na řízením vydala 
Rada na základ ě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem 
dne 15. b řezna 1999 své stanovisko. Pokud jde o aktualizované programy stability 
a konvergen ční programy, jsou podle na řízení vyhodnocovány Komisí a posuzovány výše 
zmíněným výborem, a p řípadně může tyto aktualizované programy za stejného postupu 
posuzovat také Rada. 
2. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu 
Komise prostudovala nejnov ější aktualizaci programu stability Belgie p ředloženou dne 
21. dubna 2008 a doporu čuje stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení 
v rámečku). 
Aby bylo z řejmé, za jakých okolností se rozpo čtová strategie obsažená v aktualizovaném 
programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 
(1) nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilit ě a růstu 
(shrnutí stanoviska Rady k p ředchozí aktualizaci programu stability); 
(2) zaměření rozpočtové politiky schválené Euroskupinou v dubnu 2007; 
(3) aktualizace hlavních sm ěrů hospodářské politiky z kv ětna 2008 v oblasti rozpo čtové 
politiky p říslušného státu; 
(4) shrnutí toho, jak Komise hodnotila provád ěcí zprávu k národnímu programu reforem 
z října 2007. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Na řízení ve zn ění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Ú ř. věst. L 174, 7.7.2005, 
s. 1). Dokumenty, na n ěž se v tomto textu odkazuje, jsou k dispozici na této adrese: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
CS 3   CS 2.1. Hodnocení ve stanovisku Rady k p ředchozí aktualizaci 
Ve svém stanovisku ze dne 27. b řezna 2007 Rada shrnula své hodnocení p ředchozí 
aktualizace programu stabil ity pro období 2006–2010 následovn ě: „Rada je toho názoru, že 
strategie pokra čujícího snižování ješt ě stále vysokého dluhu je p říkladem fiskálních politik 
prováděných v souladu s paktem. P řestože program po čítá s postupným navyšováním 
přebytků (zejména prost řednictvím omezování výdaj ů na úroky) po čínaje od vyrovnaného 
nominálního stavu rozpo čtu, stále existují ur čitá rizika pro dosažení rozpo čtových cíl ů. Zdá se 
však, že st řednědobého cíle bude v programovém období dosaženo.“  
S ohledem na toto hodnocení Rada vyzvala  Belgii, aby „zajistila dodržení rozpo čtového cíle 
na rok 2007 a poté urychlila tempo úprav vedoucích k dosažení st řednědobých cíl ů, včetně za 
méně častého používání jednorázových opat ření“ a aby „vzhledem k vysoké mí ře zadlužení 
a předpokládanému zvýšení výdaj ů souvisejících se st árnutím obyvatelstva lépe řešila otázku 
dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí p řinejmenším spln ěním střednědobých cíl ů 
a provedením reforem“. 
2.2. Zam ěření rozpo čtové politiky schválen é Euroskupinou v dubnu 2007 
V zájmu zlepšení koordinace fiskálních politik v eurozón ě ministři Euroskupiny dne 
20. dubna 2007 projednávali vývoj státních rozpo čtů v roce 2007 a p ředběžný výhled na rok 
2008, jakož i jejich d ůsledky pro eurozónu. 
Ministři opět potvrdili, že budou dodržovat zásady zdra vé fiskální politiky revidovaného 
Paktu o stabilit ě a růstu a vnitrostátních fiskálních pravidel, a zavázali se i) využít ne čekaně 
dobrých rozpo čtových výsledk ů v roce 2006 k uskute čnění náročnějších rozpo čtových cíl ů, 
než bylo stanoveno v ak tualizacích program ů stability z konce roku 2006; ii) plnit rozpo čty 
pro rok 2007 tak, jak bylo naplánováno, aniž by docházelo k nadbyte čným výdaj ům, 
a využívat neo čekávané p říjmy ke snížení rozpo čtového schodku a vládního dluhu a iii) 
pečlivě sestavovat fiskální plány pro r ok 2008 tak, aby se urychlilo pln ění střednědobých cíl ů 
v případě členských stát ů, které je ješt ě nesplnily, a aby se zabránilo nár ůstu celkové 
makroekonomické nerovnováhy v p řípadě zemí, které již st řednědobé cíle plní2. 
2.3. Aktualizace hlavních sm ěrů hospodá řské politiky z kv ětna 2008 v oblasti 
rozpočtové politiky p říslušného státu 
Dne 14. kv ětna 2008 p řijala Rada doporu čení k aktualizaci hlavních sm ěrů hospodá řských 
politik členských stát ů a Společenství pro rok 2008 a k provád ění politik zam ěstnanosti 
členských stát ů3. Pokud jde o rozpo čtové politiky, bylo Belgii doporu čeno „posilovat fiskální 
konsolidaci“ a zem ě byla vyzvána, aby se zam ěřila na „úplné provedení strategie, která má 
zajistit dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí, v četně omezení výdaj ů, udržení fiskálních 
přebytků a trvalého snižování ve řejného dluhu“. Krom ě toho bylo doporu čeno všem členským 
státům eurozóny „pokra čovat v provád ění rozpočtové konsolidace sm ěrem ke st řednědobým 
cílům v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu, a usilovat tak o dosažení ro čního strukturálního 
přizpůsobení ve výši nejmén ě 0,5 % HDP jako referen ční hodnoty“ a „zvýšit kvalitu 
veřejných financí prost řednictvím p řezkumu ve řejných výdaj ů a daní a modernizací státní 
                                                 
2 Celé prohlášení lze nalézt na internetové adrese: 
 www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
finalCLEAN.rtf 
3 Ú ř. věst. L 139, 29.5.2008, s. 57. 
CS 4   CS správy, zejména v zájmu zvýšen í produktivity a inovací, a p řispět tak k hospodá řskému růstu, 
zaměstnanosti a fiskální udržitelnosti“. 
2.4. Hodnocení provád ěcí zprávy z října 2007 k národnímu programu reforem 
provedené Komisí  
Komise dne 11. prosince 2007 p řijala Strategickou zprávu o obnovené Lisabonské strategii 
pro růst a zaměstnanost, která obsahuje hodnocení zprávy o provád ění národního programu 
reforem Belgie z října 20074 a kterou lze shrnout takto: 
V belgickém národním programu refo rem byly v souvislosti s hospodá řským růstem 
a tvorbou pracovních míst vyty čeny následující klí čové priority: udržitelnost ve řejných 
financí, snižování náklad ů na pracovní síly, vytvo ření dynamického trhu pracovních sil, 
podpora hospodá řství prost řednictvím investic a reforem, zlepšení systému sociálního 
zabezpečení a posilování sou činnosti mezi ochranou životního prost ředí a hospodá řským 
růstem. Komise zhodnotila, že Belgie navzdo ry zpomalení reforem v roce 2007 dosáhla 
v období 2005–2007 p ři provádění národního programu reforem pokroku.  
Na základ ě zjištění pozitivních i slabších výsledk ů a navzdory prokazatelnému pokroku však 
Komise p řesto doporu čila, aby bylo Belgii doporu čeno věnovat nejv ětší pozornost problém ům 
souvisejícím s vysokým da ňovým zatížením práce a zárove ň posílit fiskální konsolidaci 
a zlepšit výkonnost trhu práce.  
Belgie by se m ěla také zam ěřit na problematiku dl ouhodobé udržitelnosti ve řejných financí, 
konkurence na trhu s plynem a elekt řinou, na výsledky v oblasti  výzkumu, vývoje a inovací 
a na zaměstnanost starších lidí a zran itelných skupin obyvatelstva. 
Na základ ě strategické zprávy Komise p řijala Rada dne 14. kv ětna 2008 doporu čení 
k aktualizaci hlavních sm ěrů hospodá řských politik členských stát ů pro rok 2008, v četně 
doporučení Belgii. 
                                                 
4 Sdělení Komise Evropské rad ě „Strategická zpráva o obnovené Lisabonské strategii pro r ůst 
a zaměstnanost: zahájení nového cyklu (2008–2010)“, 11.12.2007, KOM(2007) 803. 
CS 5   CS  
Rámeček: Hlavní body hodnocení  
Podle požadavk ů čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergen ční programy) 
nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bod ů: 
• zda jsou hospodá řské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; 
• střednědobého rozpo čtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení 
tohoto cíle; 
• zda opatření, která byla navržena a/nebo p řijata za ú čelem dodržení plánovaného postupu úprav, 
umožní dosažení st řednědobého rozpo čtového cíle b ěhem daného cyklu; 
• při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení st řednědobého rozpo čtového cíle se posuzuje, 
zda se v období s dobrými hospodá řskými výsledky vynakládá v ětší úsilí, zatímco v dob ě horších 
hospodářských výsledk ů může být toto úsilí nižší; a u členských stát ů, které přijaly euro nebo jsou 
zapojeny do ERM II, se rovn ěž hodnotí, zda meziro čně zlepšují saldo o čištěné o cyklické vlivy, bez 
jednorázových a jiných do časných opat ření, o 0,5 % HDP, aby se jim poda řilo dosáhnout jejich 
střednědobého rozpo čtového cíle; 
• při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení st řednědobého rozpo čtového cíle (v p řípadě 
členských stát ů, které tohoto cíle dosud nedosáhly), nebo p ři povolování do časné odchylky od 
tohoto cíle (v p řípadě členských stát ů, které ho již dosáhly) se hodnotí provád ění zásadních 
strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný ú činek (včetně toho, že zvyšují potenciální 
růst), a proto mají skute čný dopad na dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí (za podmínky, že 
je zachován p řiměřený bezpe čný odstup od referen ční hodnoty 3 % HDP a že se do konce 
programového období o čekává návrat ke st řednědobému rozpo čtovému cíli); zvláštní pozornost se 
přitom věnuje důchodovým reformám, v četně zavedení systému sestávajícího z n ěkolika pilí řů, 
včetně povinného, pln ě financovaného pilí ře; 
• zda je hospodá řská politika členského státu v souladu s hlavními sm ěry hospodá řské politiky. 
Reálnost makroekonomických p ředpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na 
předpověď útvarů Komise z jara 2008 a používá se také spole čně dohodnutá metodika pro odhad 
potenciálního výstupu a salda o čištěného od cyklických vliv ů. 
Při hodnocení se rovn ěž posuzuje: 
• vývoj míry zadluženosti a perspe ktiva dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí, jimž by se m ěla 
podle zprávy Rady ze dne 20. b řezna 2005 „Zlepšení provád ění Paktu o stabilit ě a růstu“ věnovat 
„dostatečná pozornost p ři dohledu nad rozpo čtovými pozicemi“. P řístup k hodnocení dlouhodobé 
udržitelnosti je popsán ve sd ělení Komise ze dne 12. října 20065; 
• míra shody s národním programem reforem, který členský stát p ředložil v rámci Lisabonské 
strategie pro r ůst a zaměstnanost, a jeho provád ěcí zprávou z října 2007. Rada ve složení pro 
hospodářství a finance (ECOFIN) uvedla ve své pr ůvodní poznámce k hlavním sm ěrům 
hospodářské politiky na období 2005– 2008 zaslané Evropské rad ě dne 7. června 2005, že národní 
programy reforem by m ěly být v souladu s programy stability a konvergen čními programy;  
• dodržování kodexu chování6, který mimo jiné p ředepisuje spole čnou strukturu a soubor tabulek 
údajů pro programy stability a konvergen ční programy.  
                                                 
5 Sd ělení Komise Rad ě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost ve řejných financí v EU“, 
12.10.2006, KOM(2006) 574, a dokument Generálního ředitelství pro hospodá řské a finan ční záležitosti 
Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost ve řejných financí v Evropské unii“, European 
Economy č. 4/2006. 
6 „Upřesnění provád ění Paktu o stabilit ě a růstu a pokyny k form ě a obsahu stabiliza čních 
a konvergen čních program ů“, které schválila Rada ve složení pro hospodá řství a finance (ECOFIN) dne 
11. října 2005. 
CS 6   CS Doporučení pro 
STANOVISKO RADY 
 
k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2007–2011 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik7, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Komise, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
VYDALA TOTO STANOVISKO: (1) Dne [8. července 2008] p řezkoumala Rada aktualizovaný stabiliza ční program Belgie 
na období 2007–2011
8. 
(2) V posledních deseti letech se pr ůměrný růst reálného HDP pohyboval okolo 2¼ %, 
tedy lehce nad pr ůměrem eurozóny. Tento relativn ě vysoký r ůst HDP sice vedl 
k poklesu míry nezam ěstnanosti, avšak míra zam ěstnanosti (p ředevším mladších 
a starších lidí) a po čet odpracovaných hodin byly i nadá le nízké, což je odrazem 
vysokého zdan ění práce, rigidity pracovního tr hu, nevýrazné poptávky po pracovních 
místech a nízké v ěkové hranice pro odchod do d ůchodu. Rozpo čet byl od roku 2000 
víceméně vyrovnaný (s výjimkou roku 2005) a míra zadluženosti, která se prudce 
snížila ze 134 % HDP v roce 1993 na 108 % HDP v roce 2000, nadále významn ě 
klesala a v sou časné době se nachází pod hranicí 85 % HDP. Zvýšení zam ěstnanosti 
by spolu s ambiciózními kroky v rozpo čtové politice p řispělo k dlouhodobé 
udržitelnosti ve řejných financí. 
(3) Na základ ě makroekonomického scéná ře programu lze o čekávat, že se r ůst reálného 
HDP propadne z 2,8 % v roce 2007 na 1,9 % v roce 2008 a v následujících letech se 
                                                 
7 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Na řízení ve zn ění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Ú ř. věst. L 174, 7.7.2005, 
s. 1). Dokumenty, na n ěž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
8 Aktualizace byla p ředložena po ustavení pln ě pravomocné vlády, tedy s výrazným zpožd ěním oproti 
lhůtě, která je v kodexu chování stanovena na 1. prosince. 
CS 7   CS pak ustálí na hodnot ě kolem 2 %. P ři porovnání s nyní dostupnými údaji9 se uvedená 
prognóza na období 2008–2009 zdá být založená na p říznivých p ředpokladech r ůstu – 
od dokon čení předpovědi zahrnuté do programu se totiž zhoršily vn ější podmínky 
a stoupla inflace. Perspektiva r ůstu v letech 2010–2011 se jeví vícemén ě jako reálná. 
Podle aktualizace programu se o čekává, že inflace vzroste v roce 2008 na 3 % 
a v období 2009–2011 se pak zpomalí na 1¾ %. Vzhledem k výraznému podražení komodit a nár ůstu cen zpracovaných potravin v posledních m ěsících však infla ční 
prognóza programu na roky 2008–2009 odpovídá sp íše spodnímu pásmu. I prognóza 
růstu zaměstnanosti, odhadnutá v aktualizované m programu na 1 % za rok, se 
s přihlédnutím k r ůstu HDP, který po celé období programu nedosáhne svého 
potenciálu, jeví jako relativn ě vysoká. Prognóza r ůstu mezd na rok 2008 odpovídá 
v programu spodnímu pásmu, avšak pokud jde o následující léta, jeví se odhad – 
především p ři porovnání s p ředpokládanou nízkou inflací – jako vysoký (3¼–3½ %). 
(4) V roce 2007 činil schodek ve řejných financí 0,2 % HDP, zatímco cíl stanovený 
v předcházející aktualizaci programu stability p ředstavoval p řebytek v hodnot ě 0,3 % 
HDP. Horší výsledek za rok 2007 lze vysv ětlit vyšším než p ůvodně plánovaným 
zvýšením výdaj ů, které bylo částečně vyrovnáno jednak mírn ě pozitivní výchozí 
situací z roku 2006, kdy byly výsledky lepší, než se p ůvodně předpokládalo, jednak 
neočekávaným nár ůstem příjmů. Vyšší než p ůvodně plánované výdaje byly dány 
především výrazným zvýšením podpor vyplácených podnik ům v rámci systému 
poukázek na služby a také tím, že jednorázová opat ření nepřinesla takové výsledky, 
jaké se p ředpokládaly. P řekvapivé zvýšení objemu p říjmů, k němuž došlo navzdory 
tomu, že k tomuto ú čelu nebyla provedena řada plánovaných jednorázových opat ření, 
pak souviselo p ředevším s vyššími než o čekávanými sociálními p říspěvky. Jelikož 
byly tyto neo čekávané p říjmy navíc použity na vyšší výdaje, než s jakými se 
v rozpočtu původně počítalo, pln ění rozpočtu v roce 2007 nebylo pln ě v souladu 
s výzvou ve stanovisku Rady ze dne 27. b řezna 2007 ohledn ě předcházející 
aktualizace programu stability10 a neodpovídalo ani zam ěřením rozpo čtové politiky 
schváleným Euroskupinou v dubnu 2007. 
(5) Hlavním cílem st řednědobé rozpo čtové strategie programu je zajišt ění soustavného 
snižování stále vysoké míry zadluženosti, která v roce 2007 dosahovala tém ěř 85 % 
HDP a v roce 2011 by se m ěla při počátečním vyrovnaném rozpo čtu v roce 2008 
a prostřednictvím postupného navyšování rozpo čtových přebytků na 1 % HDP v roce 
2011 snížit p řibližně na 71 % HDP. Primární p řebytek, který soub ěžně s pokrokem ve 
snižování dluhu od roku 2001 klesal (ze 7 % na 3,7 % HDP v roce 2007), by se m ěl 
podle prognóz v roce 2011 zvýšit na 4,4 % HDP. Protože výsledky byly v roce 2007 horší, než se p ředpokládalo, rozpo čtové cíle (jak nominální, tak strukturální) jsou po 
celé období programu nižší než v p ředcházející aktualizaci.  Strukturální saldo, 
vypočtené na základ ě společně schválené metodiky, se z řejmě zlepší ze schodku ¼ % 
HDP v roce 2007 na p řebytek tém ěř 1½ % HDP v roce 2011. P ři porovnání 
s prognózami v p ředcházející aktualizaci progra mu stability se dosažení st řednědobého 
cíle – strukturálního p řebytku 0,5 % HDP (tj. p řebytku očištěného od cyklických jev
ů 
a jednorázových a do časných opat ření) – posouvá o jeden rok na rok 2009. K úpravám 
dojde jak na stran ě výdajů, tak na stran ě příjmů. Plánované nominální snížení výdaj ů 
                                                 
9 Hodnocení bere zejména v úvahu prognózu útvar ů Komise z jara 2008 a hodnocení zprávy 
o provádění národního programu reforem z m ěsíce října 2007 provedené Komisí. 
10 Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 2. 
CS 8   CS o 0,7 procentního bodu HDP je možné p řičíst snížení výdaj ů na úroky, jež souvisí 
s očekávaným poklesem míry zadluženosti. Nár ůst příjmů dosahuje 0,5 % HDP a je 
dán očekávaným zvýšením da ňových základ ů. Na rozdíl od p ředcházející aktualizace 
program po roce 2008 výslovn ě nepředpokládá žádná další jednorázová opat ření. 
(6) Rozpočtové výsledky by mohly být  horší, než program p ředpokládá. 
Makroekonomický kontext totiž m ůže být mén ě příznivý, než se v aktualizaci 
programu o čekává, a to p ředevším v letech 2008 a 2009. Nap říklad pozitivní 
prognózy, pokud jde o zam ěstnanost a r ůst platů a spotřeby, mohly vést k p řecenění 
daňových příjmů. V případě celkové o čekávané da ňové elasticity se  pak v roce 2008 
zřejmě počítá s horním pásmem. Co se tý če primárních výdaj ů, program neobsahuje 
opatření, která se v kontextu stoupajících náklad ů souvisejících se stárnutím populace 
a očekávaného, relativn ě výrazného nár ůstu mezd jeví jako nutná pro dosažení 
plánované rozpo čtové úpravy. Pokud se naví c opomine snižování výdaj ů na úroky, 
struktura nápravy rozpo čtu je výrazn ě zaměřena na stranu p říjmů, což m ůže 
u rozpočtové úpravy snížit udržitelnost. A kone čně, zatímco v posledních letech byl 
rozpočet vícemén ě vyrovnaný, dosažení vyty čených rozpo čtových p řebytků bylo 
odloženo. Navzdory p říznivým makroekonomickým podmínkám v roce 2007 nebylo 
v důsledku chyb ějící plně pravomocné vlády po červnových volbách vyty čeného 
rozpočtového cíle dosaženo. V roce 2008 budo u proto pro dosažení tohoto cíle t řeba 
další opat ření. Vzhledem k rizik ům spojeným s makroekonomickými vyhlídkami, 
jakož i k výše zmín ěným rozpo čtovým cíl ům se zadluženost bude z řejmě vyvíjet mén ě 
příznivě, než je uvedeno v programu, a čkoli dluh stále prokazateln ě klesá. 
(7) Vzhledem k tomuto posouzení rizik se rozpo čtová strategie uvedená v programu m ůže 
pro dosažení st řednědobého cíle do roku 2009, jak je uvedeno v programu, jevit jako 
nedostate čná. Po celou dobu trvá ní programu bude p ři běžných cyklických výkyvech 
nicméně zajištěna dostate čná rezerva proti p řekročení referen ční hodnoty ve výši 3 % 
HDP. Tempo úprav sm ěrem k střednědobému cíli, které program nazna čuje, by se 
mělo v roce 2008 p ři plánované kontrole rozpo čtu zrychlit provedením dodate čných 
strukturálních rozpo čtových opat ření, aby se zajistilo, že se dosáhne vyty čeného cíle 
v podobě vyrovnaného rozpo čtu. V roce 2009 by m ělo být zrychlení tempa úprav 
podpořeno opatřeními především na stran ě výdajů, která by m ěla zajistit referen ční 
hodnotu 0,5 % HDP stanovenou v Paktu o stabilit ě a růstu a která by vedla ke spln ění 
střednědobého cíle podle plánu. Rada také upozor ňuje, že rozpo čtové plány na rok 
2008 pln ě neodpovídají zam ěření rozpo čtové politiky schválenému Euroskupinou 
v dubnu 2007. P řestože se zadluženost možná sníží mén ě, než program p ředpokládá, 
zdá se, že bude její pokles sm ěrem k referen ční hodnot ě během celého období 
programu dostate čný.  
(8) Pokud jde o udržitelnost ve řejných financí, zdá se, že je Belgie vystavena st ředně 
vysokému riziku. Dlouhodobý dopad st árnutí obyvatelstva na rozpo čet je nad 
průměrem EU-27, což je zp ůsobeno především pom ěrně značným nárůstem výdaj ů na 
důchody v pom ěru k HDP v pr ůběhu nadcházejících desetiletí. V ěková hranice pro 
odchod do d ůchodu pat ří v Belgii k nejnižším v EU a cílem genera čního paktu, který 
přinesl řadu změn do penzijního systému, je v ěkovou hranici zvýšit. P řestože jde 
o krok správným sm ěrem, vnitrostátní prognózy ukazují , že tato reforma by mezery 
udržitelnosti nezúžila. Orientace rozpo čtové politiky za rok 2007, tak jak je nazna čena 
v programu, je sice o n ěco slabší než výchozí pozice z p ředchozího programu, avšak 
pomáhá kompenzovat p ředpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpo čet. 
Pro úplnou kompenzaci budoucích tlak ů na straně výdajů je nicmén ě nedostate čná. 
CS 9   CS Pokud ve st řednědobém horizontu dojde k zachování vysokých primárních p řebytků 
a ke snížení zadluženosti pod referen ční hodnotu uvedenou ve Smlouv ě a pokud se 
provedou další opat ření určená ke kontrole zna čného nárůstu výdajů souvisejících se 
stárnutím obyvatelstva, p řispěje to ke snižování rizik, jež ohrožují udržitelnost 
veřejných financí. 
(9) Program stability se zdá být do ur čité míry v souladu s provád ěcí zprávou k národnímu 
programu reforem z října 2007. V obou zprávách se nap říklad udržitelnost ve řejných 
financí v souvislosti se stárnutím obyva telstva považuje za zásadní problém 
belgického hospodá řství. Program stability však neobsahuje kvalitativní hodnocení 
celkového dopadu zprávy o provád ění národního programu reforem z října 2007 na 
střednědobou fiskální strategii ani neobsa huje systematické informace o p římých 
rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem 
předpokládaných v národním program u reforem. Na druhé stran ě jsou však 
v rozpočtových prognózách programu z řejmě zohledněny výsledky, jež v oblasti 
veřejných financí p řinesla opat ření, která již byla na základ ě národního programu 
reforem provedena. 
(10) Rozpočtová strategie popsaná v programu obecn ě odpovídá hlavním sm ěrům 
hospodářské politiky zem ě, které jsou sou částí integrovaných hlavních sm ěrů, 
a zásadám pro členské státy eurozóny v oblasti rozpo čtové politiky vydaným 
v souvislosti s Lisa bonskou strategií. 
(11) Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability 
a konvergen ční programy, program vykazuje ur čité nedostatky jak u povinných, tak 
u nepovinných údaj ů11. 
Celkově lze závěrem říci, že po velmi významném poklesu zadluženosti, která se od roku 
1993 propadla na 85 % v roce 2007, se v programu po zhoršení stavu rozpo čtu v roce 2007 
předpokládá její pokra čující a rychlé snižování prost řednictvím postupného navyšování 
celkových p řebytků. Rozpočtová konsolidace se zakládá p ředevším na snižování výdaj ů na 
úroky a na zvyšování da ňových příjmů, avšak řešení primárních výdaj ů se stále v ěnuje málo 
pozornosti. S ohledem na prognózu relativn ě příznivého makroekonomického kontextu a na 
skutečnost, že v programu nejsou blíže ur čena opatření potřebná pro spln ění cílů, je dosažení 
rozpočtových cíl ů ohrožené. Úprava sm ěrem k střednědobému cíli se v roce 2008 nejeví jako 
dostatečná a je málo pravd ěpodobné, že by se bez dodate čných opat ření dosáhlo 
střednědobého cíle v plánovaném roce 2009. 
S ohledem na výše uvedené hodnocení a na zam ěření rozpo čtové politiky, které v dubnu 2007 
schválila Euroskupina, se Belgie vyzývá, aby: 
i) zajistila spln ění vyrovnaného rozpo čtu v roce 2008 a dosažení st řednědobého cíle 
v roce 2009, a to provedením strukturálního p řizpůsobení o referen ční hodnotu 0,5 % 
HDP, mimo jiné prost řednictvím dodate čných strukturálních opat ření (především na 
straně výdajů); 
ii) s ohledem na stále vys okou míru zadlužení a na o čekávaný nár ůst výdajů 
v souvislosti se stárnutím obyvatelstva nadále řešila dlouhodobou udržitelnost 
veřejných financí, a to dosahováním vys okých strukturálních primárních p řebytků, 
                                                 
11 Chybí nap říklad údaje o odv ětvových saldech. 
CS 10   CS prováděním reforem ke zvýšení míry zam ěstnanosti a potenciálního hospodá řského 
růstu a ke snížení rozpo čtových náklad ů spojených se stárnutím populace. 
Srovnání základních makr oekonomických a rozpo čtových projekcí 
    2006 2007 2008 2009 2010 2011 
PS duben 2008  2,8 2,7 1,9 2,0 2,0 2,0 
KOM duben 2008  2,8 2,7 1,7 1,5 neuv. neuv. Reálný HDP 
(změna v %)  PS prosinec 2006  2,7 2,2 2,1 2,2 2,2 neuv. 
PS duben 2008  2,3 1,8 3,0 1,7 1,8 1,8 
KOM duben 2008  2,3 1,8 3,6 2,3 neuv. neuv. Inflace HISC 
(%) PS prosinec 2006  2,4 1,9 1,8 1,8 1,9 neuv. 
PS duben 2008  0,1 0,3 -0,1 -0,4 -0,5 -0,8 
KOM duben 20082 0,1 0,3 -0,3 -1,0 neuv. neuv. Mezera výstupu1 
(% potenciálního HDP)  PS prosinec 2006  -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -0,3 neuv. 
PS duben 2008  neuv.  neuv.  neuv.  neuv.  neuv.  neuv.  
KOM duben 2008  3,4 3,2 2,6 2,4 neuv. neuv. Čisté půjčky / úvěry 
vůči zbytku sv ěta 
(% HDP)  PS prosinec 2006  2,0 2,0 2,2 2,4 2,7 neuv. 
PS duben 2008  0,3 -0,2 0,0 0,3 0,7 1,0 
KOM duben 2008  0,3 -0,2 -0,4 -0,6 neuv. neuv. Celkové saldo 
veřejných financí 
(% HDP)  PS prosinec 2006  0,0 0,3 0,5 0,7 0,9 neuv. 
PS duben 2008  4,3 3,7 3,7 3,8 4,1 4,3 
KOM duben 2008  4,3 3,7 3,3 2,9 neuv. neuv. Primární saldo 
(% HDP)  PS prosinec 2006  4,1 4,2 4,1 4,1 4,2 neuv. 
PS duben 2008  0,3 -0,4 0,0 0,5 1,0 1,4 
KOM duben 2008  0,3 -0,3 -0,2 -0,1 neuv. neuv. Saldo očištěné o 
cyklické vlivy1 
(% HDP)  PS prosinec 2006  0,2 0,5 0,7 0,9 1,1 neuv. 
PS duben 2008  -0,4 -0,3 0,0 0,5 1,0 1,4 
KOM duben 2008  -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 neuv. neuv. Strukturální saldo3 
(% HDP)  PS prosinec 2006 4 -0,4 0,1 neuv. neuv. neuv. neuv. 
PS duben 2008  88,2 84,9 81,5 78,1 74,7 71,1 
KOM duben 2008  88,2 84,9 81,9 79,9 neuv. neuv. Hrubý státní dluh 
(% HDP)  PS prosinec 2006  87,7 83,9 80,4 76,6 72,6 neuv. 
Poznámky:  
1 Mezery výstupu a cyklicky o čištěná salda z program ů přepočítávají útvary Komise na základ ě údajů obsažených 
v programech.  
2 Na základ ě odhadovaného potenciálního r ůstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % 
a 2,2 %.  
3 Cyklicky o čištěné saldo bez jednorázových a jiných do časných opat ření. Podle posledních program ů jednorázová a jiná 
dočasná opat ření deficit v roce 2006 snížila o 0,7 % HDP a v ro ce 2007 jej pak o 0,1 % zvýšila. Podle jarní prognózy 
útvarů Komise jednorázová a jiná do časná opat ření deficit v roce 2006 snížila o 0,9 % HDP a v roce 2007 jej zvýšila o 0,1 
% HDP.  
4Aktualizace programu stabilit y z prosince 2006 neobsahovala údaje o užití jednorázových opat ření v letech 2008–2010.  
                
Zdroj:  
Program stability (PS); Hospodá řská prognóza útvar ů Komise z jara roku 2008 (KOM); Výpo čty útvarů Komise