Zvláštní zpráva č. 12/2011 „Přispěla opatření EU k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům?“





+++++ TIFF +++++ ZKRATKY ACFA : Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu (Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture) EEZ : výlučná ekonomická zóna (exclusive economic zone) ERF : Evropský rybářský fond FAO : Organizace OSN pro výživu a zemědělství (UN’s Food and Agricultural Organisation) FAS : program pro přizpůsobování loďstva (fleet adaptation scheme) FEAP : plán na úpravu intenzity rybolovu (fishing effort adjustment plan) GT : hrubá prostornost (gross tonnage) ICES : Mezinárodní rada pro průzkum moří (International Council for the Exploration of the Seas) kW : kilowatty MAGP : víceletý orientační program (multiannual guidance programme) MSY : maximální udržitelný výnos (maximum sustainable yield) OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (Organisation for Economic Cooperation and Development) NNN rybolov : nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov SRP : společná rybářská politika TAC : celkový přípustný odlov (total allowable catches) UNCLOS : Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu (United Nations Convention on the Law of the Sea) VTHVR : Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství GLOSÁŘ Bezpečné biologické limity : Bezpečné biologické limity pro rybí populaci jsou definovány pomocí minimální bezpečné velikosti rybí populace a maximální míry úmrtnosti způsobené rybolovem. Velikost rybí populace je měřena pomocí "biomasy reprodukující se populace" (SSB – spawning stock biomass), která představuje každoroční celkovou váhu ryb ve tření. V případě, že je populace buď pod minimální bezpečnou biomasou reprodukující se populace, nebo nad maximální bezpečnou mírou úmrtnosti způsobené rybolovem, je populace takzvaně mimo bezpečné biologické limity [9999]. Celkový přípustný odlov : Celkové přípustné odlovy (TAC) jsou omezení odlovu, jež jsou stanovena pro nejdůležitější komerčně významné rybí populace. Celkové přípustné odlovy navrhuje Komise na základě vědeckého stanoviska o stavu příslušných populací a každoročně o nich rozhoduje Rada ministrů pro rybolov. Členské státy přidělují svůj podíl celkových přípustných odlovů jako rybolovné kvóty svým loďstvům. EU-10 : Deset členských států, jež vstoupily do EU v roce 2004. EU-12 : Dvanáct členských států EU v roce 1992. EU-15 : Patnáct členských států EU v roce 1995. Maximální udržitelný výnos (MSY) : Maximální výnos určité rybí populace, který lze každoročně vylovit bez poškození rybí populace. Tento výnos je charakterizován mírou úmrtnosti ryb, která v průměru vede k takové rybí populaci, jež vytváří maximální udržitelný výnos [8888]. Pelagické ryby : Pelagické ryby žijí pod hladinou moře, na rozdíl od demersálních ryb, které žijí na mořském dně či v jeho blízkosti. Plán na úpravu intenzity rybolovu (FEAP) : Veřejná podpora na vyřazování rybářských plavidel z provozu se poskytuje v rámci Evropského rybářského fondu v kontextu plánů na úpravu intenzity rybolovu připravených jednotlivými členskými státy. FEAP zdůvodňuje opatření na vyřazení konkrétních typů rybářských pravidel z provozu – například plány na obnovení populací tresky obecné přijaté Radou vedly ke snížení rybolovných práv na tresku obecnou a několik plánů členských států na úpravu intenzity rybolovu se na tyto plány odvolávalo při zaměřování svých programů pro vyřazování plavidel z provozu na rybolov tresky obecné. Rybí populace : Rybí populací se rozumí celkové množství rybolovných zdrojů. Rybí populace jsou obvykle identifikovány podle svého umístění. Mohou se (ale nemusí) geneticky odlišovat od jiných rybích populací. Rybolovná kapacita : Rybolovná kapacita je hrubá prostornost plavidla (GT) a výkon kilowattech (kW), jak jsou definovány v článku 4 a 5 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 [7777]. "GT" ve skutečnosti měří objem uzavřených prostor plavidla a "kW" měří maximální výkon motoru, který je k dispozici pro pohon plavidla. Rybolovná práva : Rybolovnými právy se rozumí vyčíslený právní nárok na lov ryb, vyjádřený odlovy a/nebo intenzitou rybolovu. Úmrtnost způsobená rybolovem : Úmrtností způsobenou rybolovem se rozumí podíl rybí populace, který každoročně zmizí v důsledku rybářských činností. Víceletý orientační program (MAGP) : Od počátku společné rybářské politiky (SRP) v roce 1983 do roku 2002 byla lovná kapacita řízena prostřednictvím celé řady víceletých orientačních programů, které obsahovaly specifické cílové hodnoty stanovené Radou pro snížení rybolovné kapacity ze strany členských států. SHRNUTÍ I. Cílem společné rybářské politiky (SRP) je podporovat udržitelný rybolov. Ten předpokládá rovnováhu mezi rybolovnými zdroji a rybářským loďstvem, aby se zabránilo nadměrnému odlovu populací ryb. II. Problém s nadměrnou kapacitou rybářského loďstva existuje již mnoho let, což má negativní dopad jak na udržitelnost rybích populací, tak na dlouhodobou životaschopnost rybářského odvětví. Snižování nadměrné rybolovné kapacity bylo opakovaným tématem předchozích reforem SRP. Dosavadní opatření na snížení nadměrné rybolovné kapacity přizpůsobením rybářského loďstva rybolovným zdrojům však nebyla úspěšná. III. Účetní dvůr zkoumal rámec pro opatření na snížení nadměrné rybolovné kapacity a prověřoval, jak jsou tato opatření koncipována a prováděna Komisí i členskými státy. IV. Účetní dvůr zjistil významné nedostatky v těchto oblastech: a) stávající definice rybolovné kapacity vhodným způsobem neodrážejí schopnost plavidel lovit ryby; b) stropy pro kapacitu loďstva mají malý reálný účinek na přizpůsobení rybolovné kapacity loďstva rybolovným právům; c) nadměrná rybolovná kapacita nebyla definována ani vyčíslena; d) nebyla vzata v úvahu možnost převodu rybolovných práv. V. Účetní dvůr zjistil významné nedostatky v koncepci a provádění opatření na snížení nadměrné rybolovné kapacity: a) při provádění projektů zavádění systémů řízení a kontroly docházelo ke zpožděním; b) nebyla zajištěna řádná koncepce a správné provádění plánů na úpravu intenzity rybolovu členských států; c) cíle pro snižování rybolovné kapacity nebyly dostatečně odůvodněny, což zvýšilo riziko, že nadměrná kapacita rybářského loďstva nebude pro snižování vhodně zacílena; d) investice do rybářských plavidel financované z Evropského rybářského fondu (ERF) mohou zvyšovat schopnost jednotlivých plavidel lovit ryby; e) rejstřík rybářského loďstva EU nebyl správně aktualizován o podrobnosti o rybářských plavidlech vrakovaných s veřejnou podporou; f) výběrová kritéria pro programy vyřazování rybářských plavidel z provozu nebyla dobře zacílena, což vedlo to k vrakování rybářských plavidel, která mají jen malý dopad na cílové rybí populace; g) sazby veřejné podpory uplatňované u programů na vyřazování rybářských plavidel z provozu často nebraly v úvahu nákladovou efektivnost vycházející z dostatečných objektivních kritérií; h) některým členským státům, které uplatňovaly "nařízení k palivové krizi", se nepodařilo dosáhnout požadovaného snížení kapacity rybářského loďstva; i) podávané zprávy o úsilí snížit nadměrnou rybolovnou kapacitu nebyly dostatečné. VI. Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby k řešení uvedených nedostatků vyvinula iniciativu a vytvořila opatření, která účelně sníží nadměrnou kapacitu rybářského loďstva. VII. Účetní dvůr doporučuje členským státům, aby koncipovaly a prováděly opatření na přizpůsobení jejich loďstva rybolovným právům a aby u těchto opatření braly v úvahu nedostatky v provádění uvedené v bodu V. ÚVOD SPOLEČNÁ RYBÁŘSKÁ POLITIKA (SRP) A NADMĚRNÁ KAPACITA RYBÁŘSKÉHO LOĎSTVA 1. Cílem společné rybářské politiky [1] je podporovat udržitelný rybolov. Společná rybářská politika proto zahrnuje opatření, která mají předejít nadměrnému rybolovu a vést k omezení velikosti rybářského loďstva. Ve své zelené knize o reformě společné rybářské politiky [2] z dubna 2009 Komise uznala, že reforma z roku 2002 tohoto cíle nedosáhla, a jako příčinu uvedla chronicky nadměrnou kapacitu rybářského loďstva. 2. Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 3/1993 ukázala, že už před 20 lety představovala nadměrná rybolovná kapacita výrazný problém. Některé z otázek, kterými se tato zpráva zabývala, jsou relevantní i v současnosti [3]. 3. Ve své zvláštní zprávě č. 7/2007 [4] dospěl Účetní dvůr k závěru, že nadměrná kapacita rybářského loďstva je stimulem pro nadměrný rybolov a že členské státy ji účelně nesnižují ani přesně nevykazují související údaje. Zkvalitňování rybářské techniky navíc vede ke zvýšení rybolovné kapacity loďstva. 4. Rybolov je jednou z mála činností, u níž přístupová práva často nemají formálně stanovenou hodnotu (na rozdíl od zemědělství či hornictví). To může motivovat rybáře k tomu, aby nadměrně využívali zdroje, což vede k ohrožení dlouhodobé udržitelnosti těchto zdrojů. Ve své zelené knize z dubna 2009 Komise odhadovala, že u 88 % rybí populace probíhá odlov v neudržitelném objemu a že u 30 % této populace jsou překračovány bezpečné biologické limity. Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) [5], Komise [6], jakož i vládní a vědecké zdroje [7] často poukazovaly na přirozené riziko nadměrného rybolovu. Mezinárodní právo po státech požaduje [8], aby rybolov řídily udržitelným způsobem a aby nadměrnou kapacitu rybolovu snižovaly. 5. Nejnovější vědecká zjištění, která Komise cituje ve svých konzultacích [9] týkajících se rybolovných práv na rok 2011, ukázala sice pozitivní vývoj v oblasti udržitelnosti rybích populací, ale poukázala i na přetrvávající vážné problémy. Rámeček 1 dokládá, že přes některá zlepšení z nedávné doby zůstává situace mnoha rybích populací i nadále kritická. RÁMEČEK 1 STANOVISKO MEZINÁRODNÍ RADY PRO PRŮZKUM MOŘÍ (ICES) K RYBÍM POPULACÍM V SEVEROVÝCHODNÍM ATLANTIKU [10] | 2005 | 2010 | Populace, u nichž jsou překročeny bezpečné biologické limity | 26 | 22 | Populace postižené nadměrným rybolovem | 32 | 28 | Překročení úrovní nutných pro udržitelný odlov, kterého dosáhla hodnota celkového přípustného odlovu (TAC) (tj. TAC stanovený Radou na úrovni vyšší, než jakou doporučuje oficiální vědecké stanovisko) | 59 % | 34 % | Populace, u nichž bylo vydáno stanovisko doporučující zastavit rybolov | 12 | 14 | Populace, u nichž není k dispozici žádné vědecké stanovisko | 39 | 42 | 6. Politikou Komise je do roku 2015 zajistit rybolov na úrovni "maximálního udržitelného výnosu" (viz glosář). Komise také dala pokyn Mezinárodní radě pro průzkum moří (ICES), aby na základě tohoto cíle poskytla své vědecké stanovisko. 7. Od roku 1995 lze pozorovat u odlovů ryb v EU klesající tendenci (snížení [11] z více než 7 milionů tun na 5 milionů tun v roce 2009). Podle zelené knihy Komise z dubna 2009 je tento pokles z velké míry zapříčiněn nadměrným rybolovem: ten tvoří součást začarovaného kruhu, kterým je na jedné straně nadměrná rybolovná kapacita rybářského loďstva a na straně druhé jeho nízké ekonomické výkony. 8. Graf 1 názorně ukazuje stálou klesající tendenci u odlovů ryb v EU, která představuje hrozbu pro udržitelnost rybářského odvětví. GRAF 1 SNIŽUJÍCÍ SE ODLOV RYB V EU +++++ TIFF +++++ Zdroj: Databáze Eurostatu "Odlovy: všechny rybolovné oblasti celkem". ÚSILÍ EU O OMEZENÍ NADMĚRNÉ KAPACITY RYBOLOVU 9. Společná rybářská politika definuje [12] rybolovnou kapacitu pomocí prostornosti plavidla (vyjádřené jako hrubá prostornost plavidla, GT) a výkonu (vyjádřeného v kilowattech, kW). Kombinace faktorů, mezi něž patří ubývající zdroje, prudký nárůst cen paliv, zlepšení v technologii, využívání podpory na vyřazování plavidel z provozu a spojování a likvidace rybářských podniků, vede ke každoročnímu snižování velikosti rybářského loďstva [13]. Graf 2 ukazuje rozsah poklesu od roku 1992. GRAF 2 SNIŽOVÁNÍ VELIKOSTI RYBÁŘSKÉHO LOĎSTVA EU +++++ TIFF +++++ Zdroj: Výroční zprávy Komise o úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. 10. Od počátku SRP v roce 1983 až do roku 2002 byla rybolovná kapacita omezována pomocí systému víceletých orientačních programů, které obsahovaly konkrétní cílové hodnoty pro snižování rybolovných kapacit. V roce 2002 Komise dospěla k závěru [14], že se víceletým orientačním programům nepodařilo zastavit reálné zvyšování rybolovných kapacit. V rámci reformy společné rybářské politiky z roku 2002 se proto od těchto programů upustilo. Od té doby mají členské státy odpovědnost za to, aby přijaly opatření, kterými se upravuje rybolovná kapacita jejich loďstva, aby tak dosáhly stabilní a trvalé rovnováhy mezi touto rybolovnou kapacitou a jejich rybolovnými právy [15]. Tato rovnováha musí respektovat referenční úroveň celkové maximální kapacity loďstva a bude uplatňována v přísném režimu "vstupu a výstupu", v jehož rámci vstup nových plavidel do rybářského loďstva musí být kompenzován stažením stávajících plavidel s rovnocennou prostorností a výkonem. Stropy pro kapacity členských států se dále snižují o jakoukoliv kapacitu odstraněnou z loďstva za použití veřejné podpory. Členské státy podávají každoročně Komisi zprávu o svém úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy a Komise zase předkládá zprávu Evropskému parlamentu a Radě spolu s obecnější zprávou o provádění ERF v předchozím roce. 11. Evropský rybářský fond (ERF) [16] poskytuje v programovém období 2007–2013 na podporu SRP částku 4,3 miliardy EUR. Opatření financovaná z ERF jsou vymezena v operačních programech, které připravují členské státy a schvaluje Komise. Dostupné financování zahrnuje 1,2 miliardy EUR na přizpůsobení rybářských loďstev, kam patří i spolufinancování programů na vyřazování plavidel z provozu, které se realizuje za předpokladu, že členské státy připraví plány na úpravu intenzity rybolovu (FEAP). Tyto plány na úpravu intenzity rybolovu poskytují odůvodnění pro vrakování konkrétních typů rybářských plavidel. Komise stanovila pro ERF střednědobou cílovou hodnotu snížit do roku 2010 kapacitu rybářského loďstva vyjádřenou v hrubé prostornosti (GT) o 7 % (140000 GT). V příloze jsou uvedeny souhrnné informace o provádění ERF ke konci roku 2010. 12. ERF rovněž přispívá k financování investic do rybářských plavidel, ale za předpokladu, že se tím nezvýší rybolovná kapacita těchto plavidel. 13. Výrazné zvýšení cen paliv, ke kterému došlo na počátku roku 2008, vedlo k nařízení Rady (ES) č. 744/2008 [17], kterým se do 31. prosince 2010 zavedla dočasná zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev členských států. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 14. Cílem auditu bylo prověřit, zda opatření EU účelně přispěla k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům. 15. Účetní dvůr zkoumal tyto otázky: a) Je rámec pro snižování kapacity rybářského loďstva jasný? b) Byla zvláštní opatření dobře stanovena a prováděna? 16. Audit byl proveden v Komisi a v sedmi členských státech (Dánsku, Španělsku Francii, Itálii, Polsku, Portugalsku a Spojeném království [18]), které byly vybrány na základě velikosti jejich rybářských loďstev a zdrojů dostupných v rámci ERF pro účely přizpůsobení jejich rybářských loďstev. 17. Auditní práce probíhaly v období květen–listopad 2010. Audit zkoumal: a) postupy Komise pro schvalování operačních programů členských států a pro dohled nad jejich následným prováděním; b) koncepci a provádění plánů na úpravu intenzity rybolovu, programů na vyřazování rybářských plavidel z provozu a programů na modernizaci plavidel a soulad s omezením kapacity rybářského loďstva. V této oblasti bylo přezkoumáno 126 projektů, které v rámci financování z ERF na vrakování nebo modernizaci rybářských plavidel v období od roku 2008 do doby auditu získaly 33,4 milionu EUR; c) postupy členských států užívané k realizaci kapacitních omezení včetně přezkumu 70 operací souvisejících s rejstříkem rybářského loďstva EU a přezkumu výročních zpráv členských států o jejich úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. 18. Kritéria používaná Účetním dvorem k posuzování řízení této politiky ze strany Komise a členských států vycházela z požadavků základního nařízení o společné rybářské politice. Účetní dvůr rovněž využil kritéria stanovená v příslušných zprávách [19] Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). Účetní dvůr vzal navíc v úvahu praxi v Norsku [20]. PŘIPOMÍNKY 19. Navzdory snížení kapacity rybářského loďstva, a to jak co se týče hrubé prostornosti (GT), tak výkonu (kW), a navzdory dosavadnímu úsilí o snižování nadměrné rybolovné kapacity Komise stále považuje zbývající rybolovné loďstvo za příliš velké vzhledem k dostupným rybolovným zdrojům. Rybářská loďstva členských států jsou schopna lovit výrazně větší množství ryb, než jaké je v souladu s uchováváním rybích populací na udržitelných úrovních. V důsledku toho: a) mají rybáři možnost lovit větší množství ryb, než jaké odpovídá jejich přiděleným kvótám či právům, což zároveň přináší zvýšené riziko nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (NNN) [21], a/nebo b) rybáři nemohou v plné míře využívat svá drahá rybářská plavidla; c) to vytváří tlak na Radu, která často stanovuje roční kvóty pro celkový přípustný odlov (TAC) na úrovních vyšších, než jaké jsou stanoveny Komisí nebo doporučeny vědeckými stanovisky (viz rámeček 1); d) monitorování a kontrola komplikovaných předpisů týkajících se kvót a omezení intenzity rybolovu se staly obtížnějšími. NEJASNÝ RÁMEC 20. Problémy s rámcem hlavních definic, limitů a pojmů souvisejících s opatřeními na harmonizaci rybolovných kapacit s dostupnými rybolovnými právy jsou uvedeny v bodech 21–33. Tyto komplexní problémy týkající se koncepce a provádění konkrétních opatření jsou rozvedeny v bodech 34–73. NEDOSTATEČNÁ DEFINICE RYBOLOVNÉ KAPACITY 21. Rybolovná kapacita definovaná hrubou prostorností (GT) a výkonem (kW) plavidel je klíčový pojem používaný k monitorování velikosti rybářských loďstev členských států, provádění kontroly intenzity rybolovu a realizaci opatření na přizpůsobení rybářského loďstva rybolovným právům. Relativní jednoduchost definice rybolovné kapacity usnadňuje její použití pro tyto účely. Pro sladění rybolovné kapacity s rybolovnými právy je ale než formální měření kapacity důležitější reálná schopnost loďstva lovit ryby. "GT" a "kW" nejsou spolehlivými ukazateli schopnosti plavidel lovit ryby, zvlášť když se vezme v úvahu pokrok v technologii rybolovu. Ten totiž zvyšuje, dle odhadu Komise provedeného v roce 2008 v rámci hodnocení společné rybářské politiky v polovině období, schopnost rybolovných pravidel lovit ryby zhruba o 3 % ročně. Podle odhadu Účetního dvora to v šestnáctiletém období 1992–2008 vedlo k celkovému nárůstu o 60 %. Zatímco ve stejném období kapacita rybolovného loďstva EU-12 vyjádřená v GT a kW poklesla o 29 %, odhaduje se, že reálná kapacita (při zohlednění dopadu technologických zlepšení) se zvýšila o 14 % [22]. 22. Komise se dále domnívá, že výkon motoru vyjádřený v kW není v mnoha případech změřen řádně [23]. STROPY PRO KAPACITU LOĎSTVA V ROSTOUCÍ MÍŘE ZTRÁCEJÍ VÝZNAM 23. Vzhledem k tomu, že kapacita evropského rybářského loďstva vyjádřená v GT / kW ve skutečnosti již řadu let klesá (bod 9), ztratily stropy platné pro členské státy ("referenční úrovně" a "stropy pro vstupy/výstupy") svůj význam. Ke konci roku 2009 představovala kapacita rybářského loďstva v EU vyjádřená v hrubé prostornosti (GT) 73 % referenčních úrovní a 90 % stropu pro "vstupy/výstupy", což představuje rozdíl 565000 tun u referenčních úrovní a 198000 tun u zmíněného stropu. Tyto rozdíly se zvětšují s tím, jak se snižuje velikost loďstva. Limity pro kapacitu rybářského loďstva tedy už nemají významnější dopad na přizpůsobování kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům. Tyto limity už neukládají reálná omezení pro politiku řízení loďstev jednotlivých členských států; ta mohou být téměř o 200000 GT větší a budou stále v souladu s předpisy (viz graf 3). NADMĚRNÁ RYBOLOVNÁ KAPACITA NEBYLA DEFINOVÁNA ANI VYČÍSLENA 24. Přizpůsobování rybolovné kapacity rybolovným právům ze strany členských států je jedním ze základních prvků jak SRP, tak ERF. Nařízení o SRP i ERF se však pojmem nadměrné rybolovné kapacity nezabývá. Od roku 1995 nebylo provedeno žádné formální hodnocení úrovně nadměrné kapacity rybářského loďstva členských států, přičemž v uvedeném roce byla tato úroveň odhadována na 40 %. Bez takové definice a vyčíslení vznikají obecné problémy při identifikování nadměrné rybolovné kapacity, při rozhodování, zda a jak ji snížit, a při hodnocení provádění takovýchto opatření. GRAF 3 SNIŽUJÍCÍ SE VÝZNAM KAPACITNÍCH STROPŮ RYBÁŘSKÉHO LOĎSTVA +++++ TIFF +++++ Zdroj: Výroční zprávy Komise o úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. 25. Existují však příklady loďstev [24], která představují výjimky z těchto obecných problémů a jejichž kapacita jak v GT, tak v kW výrazně převyšuje kapacitu nezbytnou pro odlov kvóty, která je k dispozici (působící například v určitých rozsáhlých pelagických rybářských oblastech v severovýchodním Atlantiku), ale která jsou přitom schopna pracovat se ziskem a zároveň nepřekračovat udržitelné limity u cílových rybích populací. NEDOSTATEČNÉ PŘEDPISY PRO NAKLÁDÁNÍ S RYBOLOVNÝMI PRÁVY V PŘÍPADĚ, KDY JSOU RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA VYŘAZOVÁNA Z PROVOZU S VEŘEJNOU PODPOROU 26. Nařízení o SRP [25] stanoví v případě, že jsou rybolovná plavidla vyřazována z provozu s veřejnou podporou, odebrání licence k rybolovu a "oprávnění k rybolovu, jak jsou definována v příslušných nařízeních". Navíc je příslušná kapacita plavidla vyjádřená v GT a kW odečtena od stropů pro celkovou rybolovnou kapacitu. 27. Zatímco licenci k rybolovu a kapacitu konkrétního plavidla lze odebrat, na rybolovné kvóty přidělené členským státům to nemá žádný vliv. Tyto kvóty nemohou být trvale odebrány, neboť členské státy je mohou přerozdělit jednotlivým rybářským plavidlům, jak to uznají za vhodné. Členské státy rovněž mohou používat systémy převoditelných kvót. 28. Není jasně definováno, jaká rybolovná práva (oprávnění a licence) je nutno odebrat v případě, že jsou rybolovná plavidla vyřazována z provozu s veřejnou podporou. Tento požadavek nařízení o SRP na odebrání rybolovných práv je v rozporu s každoročními nařízeními o celkových přípustných odlovech (TAC), která v určitých případech umožňují přerozdělení rybolovných práv souvisejících s takovými rybolovnými plavidly [26]. Některé členské státy povolují převést určitá rybolovná práva na jiná rybolovná pravidla či jiné rybáře (například Dánsko a Španělsko), zatímco jiné státy takováto práva ruší (například Francie a Polsko). 29. V případě, kdy členské státy umožňují příjemcům veřejné podpory pro vyřazení rybářských plavidel z provozu převod souvisejících rybolovných práv či kvót, těmto příjemcům jsou tím poskytnuty dodatečné zdroje, které jsou příspěvkem na restrukturalizaci jejich zbývající rybolovné činnosti nebo na sledování jiných zájmů. Tyto zdroje jsou tedy navíc k veřejné podpoře za vyřazení jejich plavidla z provozu spolufinancované z ERF. Nařízení o ERF nestanoví možnost uznat tyto dodatečné zdroje při stanovování sazeb veřejné podpory pro vyřazování rybářských plavidel z provozu. 30. Pro restrukturalizaci rybářského loďstva a snižování rybolovné kapacity lze použít i jiné nástroje politiky. Možnost převodu rybolovných práv může stimulovat restrukturalizaci rybářského loďstva a přispět ke snížení nadměrné rybolovné kapacity. Například rybolovnou kapacitu dánského rybolovného loďstva se v období 2003–2009 podařilo snížit o 27 % [27], a to z větší části bez použití veřejné podpory na vyřazování rybolovných plavidel z provozu. Tento proces podpořilo zavedení systémů převoditelných kvót u většiny rybářského loďstva. Dle vykázaných informací [28] byla rybolovná kapacita z velké části v rovnováze s rybolovnými právy. 31. V roce 2010 zavedl ve Spojeném království prováděcí orgán pro Skotsko program na vyřazování rybářských plavidel z provozu s veřejnou podporou, jehož příjemci jsou povinni převádět rybolovná práva na jiná rybolovná plavidla. 32. Účetní dvůr zaznamenal, že v Norsku využívají orgány programy na převody rybolovných licencí k tomu, aby upravily rybolovné kapacity v poměru k rybolovným právům, čemuž dávají přednost před přístupem zvoleným SRP, který se zakládá na stropech pro rybolovné kapacity a veřejné podpoře pro vyřazování rybolovných plavidel z provozu. 33. Praxe Dánska, Norska a Skotska se týká specifických druhů ryb, které se liší od druhů ryb ve smíšených lovištích existujících v jiných vodách EU. Odráží také rozhodnutí těchto států při řízení jejich specifických rybářských odvětví. Tato praxe nicméně ukazuje, že jako stimul pro snižování nadměrné rybolovné kapacity lze využít i programy převodu rybolovných práv, které nejsou ve společné rybářské politice výslovně obsaženy. NEDOSTATKY V KONCEPCI A PROVÁDĚNÍ 34. V období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009 byla rybolovná kapacita rybářského loďstva snížena o 138427 GT, čímž byla již z velké části dosažena cílová hodnota stanovená Komisí pro ERF pro polovinu období (viz bod 11). Úroveň rybích populací je však i nadále snížená, cíle provádět rybolov s maximálním udržitelným výnosem se dosáhnout nepodařilo, a navzdory snížení kapacity jak v GT, tak kW reálná rybolovná kapacita narůstá. Členským státům se tedy nepodařilo zavést účelná opatření, jejichž prostřednictvím by sladily svá rybářská loďstva s rybolovnými právy, jak to požaduje SRP. V rámci režimu sdíleného řízení, který pro tuto oblast platí, jsou za provádění odpovědné členské státy a Komise má na způsob provádění jen malý vliv. Monitorování ze strany Komise zmíněnému neúspěchu nezabránilo. Následující oddíly této zprávy se zabývají faktory, jež dle názoru Účetního dvora k tomuto neúspěchu přispěly. 35. Členské státy měly zpoždění při zavádění opatření na úpravu kapacit. Tato opatření nebyla založena na řádných výkonnostních cílech a plánech. Některé z investic do plavidel vedly u jednotlivých rybářských plavidel ke zvýšení schopnosti lovit ryby. Programy na vyřazování plavidel z provozu nebyly vhodně koncipovány či prováděny a o výsledcích nebyly dostatečným způsobem podávány zprávy. VÝRAZNÁ ZPOŽDĚNÍ PŘI PROVÁDĚNÍ ERF NA STRANĚ ČLENSKÝCH STÁTŮ 36. Ke konci roku 2010 dosahovalo provádění ERF vyjádřené ve výdajích certifikovaných členskými státy částky 645 milionů EUR, což odpovídá 15 % částky, která je k dispozici v období 2007–2013 [29]. Většina této částky byla vykázána v roce 2010, přičemž Komise k 31. prosinci 2012 stále neproplatila 292 milionů EUR. Zpoždění byla zejména zapříčiněna kombinací těchto faktorů: a) opožděné vydání operačních programů; b) byla dána priorita dokončení finančního nástroje pro orientaci rybolovu; c) zpožděné zavedení systémů řízení a kontroly, které by byly přijatelné pro útvary Komise. Před zavedením těchto systémů nelze provádět průběžné platby. Řídící a kontrolní systémy jedenácti členských států byly schváleny až v roce 2010, přičemž mezi tyto státy patří i tři členské státy (Španělsko, Polsko a Itálie) s nejvyšším rozpočtem v rámci ERF. Ke konci roku 2010 nebyly stále schváleny systémy Belgie, Rumunska a Spojeného království (viz graf 4). GRAF 4 ZPOŽDĚNÍ PŘI PROVÁDĚNÍ ERF +++++ TIFF +++++ Zdroj: Databáze Komise pro řízení fondu ("SFC 2007"). 37. Výrazná zpoždění u provádění plánovaných opatření v Itálii (zejména u vyřazování rybářských plavidel z provozu) vysvětlovaly italské orgány potřebou zavést systémy řízení a kontroly přijatelné pro Komisi. NEDOSTATKY U PLÁNŮ NA ÚPRAVU INTENZITY RYBOLOVU (FEAP) 38. Plány na úpravu intenzitu rybolovu (FEAP) představují hlavní nástroj [30] na realizaci snižování intenzity rybolovu. Tyto plány by měly obsahovat odůvodnění, zejména odkazem na plány na obnovu populací, dohody o rybolovu, plány řízení či národní plány na vyřazení plavidel z provozu. Nařízení o ERF poskytuje podporu pro úpravu rybářského loďstva Společenství a majitelům rybářských lodí a rybářům, kteří jsou postiženi plány na úpravu intenzity rybolovu jednotlivých členských států, dává k dispozici veřejnou podporu. Neexistuje ustanovení, že národní plány na úpravu intenzitu rybolovu by měly být přezkoumávány či schvalovány Komisí. 39. Nařízení o ERF dostatečně nedefinuje obsah plánů na úpravu intenzitu rybolovu, čímž by se mělo zajistit jejich vhodné zacílení a dosažení snížení intenzity rybolovu. Pro následující klíčové otázky neexistují žádná pravidla: a) zda mají být jednotlivé plány na úpravu intenzity rybolovu připravovány příslušnými členskými státy, nebo zda se plány na úpravu intenzity rybolovu vyžadují pro každý rybí druh, u nějž probíhají programy na vyřazování plavidel z provozu financované z veřejných prostředků; b) zda lze národní plány na vyřazování plavidel z provozu považovat za plány na úpravu intenzity rybolovu; c) zdali je nutno do plánů na úpravu intenzity rybolovu zahrnout plány na obnovu populací a plány řízení, které byly Radou schváleny před tím, než schválila operační program jednotlivých členských států; d) do jaké míry má plán na úpravu intenzity rybolovu vést k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva rybolovným právům. 40. Absence ustanovení o tom, že Komise má přezkoumávat plány na úpravu intenzity rybolovu, spolu s nedostatečnými pravidly ohledně jejich obsahu zvyšují riziko, že opatření na dosažení rovnováhy mezi rybolovnými kapacitami a rybolovnými právy nebudou přiměřená. Rámeček 2 uvádí nedostatky při provádění plánů na úpravu intenzity rybolovu ve Francii, Polsku, Španělsku a Spojeném království. NEDOSTATEČNÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OPERAČNÍCH PROGRAMECH 41. Základním požadavkem každé veřejné politiky jsou vhodné ukazatele výkonnosti, které umožňují zaměřit opatření na příslušné cíle a posoudit, zda se těchto cílů daří dosahovat. Nařízení o ERF [31] stanoví, že operační programy členských států by měly obsahovat ukazatele, které musí umožňovat měření pokroku, včetně konkrétních cílů na úrovni prioritní osy. Rámeček 3 uvádí cílové hodnoty pro snížení kapacit u členských států, v nichž Účetní dvůr prováděl audit. RÁMEČEK 2 NEDOSTATEČNÉ PROVÁDĚNÍ PLÁNŮ NA ÚPRAVU INTENZITY RYBOLOVU a) Ve Francii nebyl plán na úpravu intenzity rybolovu zveřejněn. K žádosti o veřejnou podporu pro vyřazení plavidel z provozu byli způsobilí majitelé rybářských plavidel představujících 84 % rybolovné kapacity rybářského loďstva kontinentální Francie v roce 2007. Nebylo poskytnuto žádné hodnocení údaje nadměrné kapacity u cílové části loďstva k odůvodnění zvýšení mezi operačním programem a plánem na úpravu intenzity rybolovu (viz rámeček 3 pozn. b)). b) V Polsku nebylo dostatečně vysvětleno zvýšení cílové hodnoty pro snížení rybolovné kapacity u rybářského loďstva lovícího tresku obecnou z 3095 GT v operačním programu na 6000 GT v plánu na úpravu intenzity rybolovu. Následný program na vyřazení rybářských plavidel z provozu byl otevřený pro rybářská plavidla z Baltského moře, která mohou lovit všechny druhy ryb. Výroční zpráva o polském rybářském loďstvu za rok 2009 nehodnotila snížení rybolovné kapacity pro tresku obecnou (na rozdíl od snížení celkové rybolovné kapacity). c) Španělsko nezveřejnilo formální plán na úpravu intenzity rybolovu. Za dostatečné odůvodnění považovalo namísto toho národní programy na vyřazení rybářských plavidel z provozu. Neexistovalo však žádné formální zdůvodnění pro programy na vyřazování rybářských plavidel z provozu z hlediska vazby rybolovných kapacit na dostupné rybolovné zdroje nebo z hlediska identifikování požadované úrovně intenzity rybolovu. d) Ve Spojeném království byly plány na úpravu intenzity rybolovu zaměřeny na plavidla kratší než 10 m. Příslušný plán na úpravu intenzity rybolovu neposuzoval nerovnováhu mezi rybolovnými kapacitami a rybolovnými právy; na tuto nerovnováhu však nemohl mít větší vliv, neboť loďstvo s plavidly pod 10 m představuje méně než 1 % kvót pro cílové populace přidělených anglickému loďstvu. RÁMEČEK 3 CÍLOVÉ HODNOTY PRO SNÍŽENÍ KAPACITY RYBÁŘSKÉHO LOĎSTVA (V GT) V OPERAČNÍCH PROGRAMECH NA OBDOBÍ 2007–2013 | Plánované snížení kapacit | Cílová kapacita po ERF | Pozn. | Členský stát | Základní kapacita | Snížení v % | Snížení v GT | Dánsko | 87342 | 15 % | 13101 | 74241 | a) | Španělsko | 480761 | 16 % | 78670 | 402091 | | Francie | 194000 | 21 % | 40648 | 153352 | b) | Itálie | 184493 | 10 % | 17920 | 166573 | | Polsko | 42510 | 14 % | 6000 | 36510 | c) | Portugalsko | 106890 | 9 % | 10030 | 96860 | | Spojené království | 212844 | 10–15 % | 21284 – 31926 | 191560 – 180918 | d) | a) Restrukturalizací loďstva prostřednictvím programů na převod licencí mělo být dosaženo 15% snížení počtu plavidel, bez veřejné podpory. b) Původní cílová hodnota pro snížení, která činila 8 % (15520 GT), byla zvýšena plánem na úpravu intenzity rybolovu na 40648 GT. Celkový objem veřejného financování vyřazování plavidel z provozu se zvýšil z 66 milionů EUR na 150 milionů EUR a podíl spolufinancování ERF se snížil ze 40 % na 20 %. c) Snížení je zacíleno na rybářské loďstvo lovící tresky obecné, které mělo kapacitu 10316 GT. Původní cílová hodnota pro snížení, která činila 30 % (3095 GT), byla zvýšena plánem na úpravu intenzity rybolovu na 6000 GT. d) Předpokládalo se snižování kapacity, ale nebyla stanovena žádná cílová hodnota. Zdroj: Operační programy a plány na úpravu intenzity rybolovu členských států. 42. Rámeček 4 uvádí nedostatky při stanovení cílových hodnot pro snížení kapacit ve Španělsku, Polsku, Portugalsku a Spojeném království. U LOĎSTVA BYLY FINANCOVÁNY PROJEKTY, KTERÉ MOHOU VÉST KE ZVÝŠENÍ SCHOPNOSTI LOVIT RYBY 43. Nařízení o ERF [32] stanoví, že dotace na investice do rybářských plavidel se mohou týkat zlepšení bezpečnosti plavidel, pracovních podmínek, hygieny, jakosti produktů, energetické účinnosti a selektivnosti za předpokladu, že se tím nezvýší schopnost plavidel lovit ryby. Na stavbu rybářských plavidel ani na zvýšení počtu nádrží na ryby se neposkytuje žádná veřejná podpora. 44. Existuje potenciální rozpor mezi poskytnutím financování na investice do rybářských plavidel na jedné straně a požadavkem, aby takovéto investice nezvyšovaly jejich schopnost lovit ryby. Zákaz dotací na investice, které zvyšují schopnost lovit ryby, není navíc jasně definován a liší se podle jednotlivých jazykových verzí nařízení o ERF. Komise k výkladu tohoto požadavku právních předpisů nevydala dostatečné pokyny. RÁMEČEK 4 NEDOSTATEČNÉ ODŮVODNĚNÍ CÍLOVÝCH HODNOT U SNÍŽENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY a) Viz rámeček 2 písm. b) pro Polsko. b) V Portugalsku operační program neobsahoval dostatečné odůvodnění cílové hodnoty v souvislosti se snahou o dosažení rovnováhy mezi rybolovnými kapacitami a dostupnými rybolovnými právy. c) Ve Španělsku cílová hodnota v operačním programu (vyřazení 78670 GT) nebrala systematicky v úvahu specifickou situaci různých rybích populací. Neumožňuje tudíž vyhodnotit, zda programy na vyřazování rybářských plavidel z provozu přispěly ke snížení nadměrné kapacity rybářského loďstva. d) Ve Spojeném království předpokládal operační program snížení kapacity, pro něž ale nebyla stanovena žádná cílová hodnota. Hodnocení výkonnosti se tím komplikuje. 45. V praxi mohou určité způsobilé investice do plavidel zvýšit jejich schopnost lovit ryby. Například investice do energeticky účinných motorů a do zlepšení pracovních podmínek a bezpečnosti plavidel mohou vést k tomu, že se rybářská plavidla budou rychleji dostávat k lovištím ryb a že rybáři budou produktivnější. Účinek takovýchto investic financovaných z ERF, projevující se zvýšením schopnosti plavidel lovit ryby, je ale obtížné vyčíslit, a to vzhledem k jiným relevantním faktorům, jakými jsou například změny v oprávněních k rybolovu, změny v povětrnostních podmínkách či jiné investice do plavidel nefinancované z dotací. 46. Všechny členské státy, u nichž proběhl audit, provedly kontrolu, že investiční projekty do plavidel financované z ERF nezvýšily rybolovnou kapacitu vyjádřenou v GT a kW. Jak ale ukazuje příklad v rámečku 5, členské státy přiměřeným způsobem zároveň neověřovaly, zda takovéto investice nezvyšují schopnost plavidel lovit ryby. 47. V Portugalsku a Dánsku žadatelé o podporu z ERF pro projekty investic do plavidel často informovali, že se odlovy zvýší, ačkoli u projektů prověřovaných Účetním dvorem v Dánsku neexistoval pro takovéto zvýšení žádný důkaz. RÁMEČEK 5 INVESTICE DO PLAVIDEL ZVYŠUJÍCÍ SCHOPNOST LOVIT RYBY Jeden z modernizačních projektů, který byl kontrolován ve Spojeném království, se týkal projektu nahrazení běžného šroubového pohonu systémem tryskového pohonu, který umožňuje zvýšení rychlosti plavidla. Kapitán plavidla auditory informoval, že nárůst rychlosti vedl k většímu odlovu ryb. REJSTŘÍK RYBÁŘSKÉHO LOĎSTVA NENÍ SPRÁVNĚ AKTUALIZOVÁN O PODROBNOSTI O RYBÁŘSKÝCH PLAVIDLECH VRAKOVANÝCH S VEŘEJNOU PODPOROU 48. Rejstřík rybářského loďstva je základním referenčním nástrojem pro uplatňování předpisů SRP, dodržování referenčních úrovní a stropů pro kapacitu rybářského loďstva členskými státy. Vykazování podhodnocených údajů o rybářských lodích vyřazených z provozu s veřejnou podporou způsobuje, že tyto referenční úrovně a stropy se zvyšují (bez ohledu na skutečnost, že tyto stropy jsou již tak vysoké, že jejich účinek je omezený – viz bod 23). Účetní dvůr zjistil chyby v údajích zaznamenaných v rejstříku rybářského loďstva Francií a Spojeným královstvím, které se týkaly plavidel vyřazených z provozu s podporou z ERF. 49. V době auditu v roce 2010 bylo ve Spojeném království vyřazeno z provozu s podporou z ERF celkem 65 rybářských plavidel. Tři z těchto 65 plavidel však stále figurují v rejstříku rybářského loďstva jako aktivní (tj. nevyřazené z provozu). U 62 plavidel vedených jako vyřazených z rybářského loďstva bylo nesprávně uvedeno, že jim nebyla poskytnuta veřejná podpora (odpovídající prostornost činila 452 GT). 50. Do stejné doby bylo ve Francii vyřazeno z provozu s podporou z ERF celkem 155 rybářských plavidel. Ačkoli tato plavidla byla v rejstříku rybářského loďstva všechna vedena jako vyřazená z provozu, u 87 bylo nesprávně uvedeno, že jim nebyla poskytnuta veřejná podpora (odpovídající prostornost činila 5357 GT). NEDOSTATKY V KONCEPCI A PROVÁDĚNÍ PLÁNŮ ČLENSKÝCH STÁTŮ NA VYŘAZENÍ PLAVIDEL Z PROVOZU NEDOSTATEČNÉ ZACÍLENÍ 51. U programů na vyřazování rybářských plavidel z provozu, které jsou financovány z veřejných prostředků, je nutné, aby je členské státy (pomocí plánů na úpravu intenzity rybolovu) dobře zacílily na takové oblasti, kde jsou důkazy o nadměrném rybolovu. Měla by existovat vhodná kritéria pro výběr konkrétních rybářských plavidel k vyřazení z provozu, aby se zajistilo, že tato plavidla jsou plavidly, která se aktivně podílejí na rybářské činnosti, jíž se týká jak plán na úpravu intenzity rybolovu, tak plán na vyřazení rybářských plavidel z provozu. Kritéria způsobilosti používaná ve Francii a Polsku nebyla dobře zacílena. 52. Ve Francii bylo u většiny programů na vyřazení rybářských plavidel z provozu hlavním kritériem způsobilosti držení zvláštního povolení k rybolovu pro cílový druh ryb (rybářská plavidla mohou být držiteli povolení pro různé druhy ryb). Údaje o odlovu rybích druhů, na které byly zaměřeny programy na vyřazení rybářských plavidel z provozu, však nebyly vyžadovány a z provozu proto mohla být s veřejnou podporou vyřazována i rybářská plavidla, která vyloďovala velmi malé množství cílových druhů ryb. Dva z deseti auditovaných projektů se týkaly obecných programů vyřazování plavidel z provozu u rybolovu tresky obecné. U jednoho z těchto projektů bylo zjištěno, že plavidlo před vyřazením z provozu vyloďovalo jen zanedbatelné množství tresky obecné: PLAVIDLO VYŘAZENÉ Z PROVOZU VE FRANCII, KTERÉ VYLOĎOVALO JEN MALÝ OBJEM CÍLOVÉ RYBÍ POPULACE | Vyloděné množství ryb celkem 2007–2008 (kg) | Treska obecná (kg) | % | Plavidlo 1 | 562944 | 7935 | 1,4 % | 53. Hlavním kritériem způsobilosti pro programy vyřazování plavidel z provozu u rybolovu tresky obecné v Keltském moři bylo to, že treska obecná, treska bezvousá, mořský ďas a kambala [33] mají představovat alespoň 25 % hodnoty odlovu příslušného plavidla v letech 2006 a 2007. V důsledku toho byla k vyřazení způsobilá i plavidla, jež vyloďovala jen velmi málo tresky obecné. Tohoto programu se týkaly tři z deseti auditovaných projektů, přičemž u všech tří se vyloďovalo zanedbatelné množství tresky obecné: PLAVIDLA VYŘAZENÁ Z PROVOZU VE FRANCII, KTERÁ VYLOĎOVALA JEN MALÝ OBJEM CÍLOVÉ RYBÍ POPULACE | Vyloděné množství ryb celkem 2006–2008 (kg) | Treska obecná (kg) | % | Plavidlo 1 | 446894 | 512 | 0,1 % | Plavidlo 2 | 173513 | 437 | 0,3 % | Plavidlo 3 | 406201 | 1536 | 0,4 % | 54. Jediný program pro vyřazení rybářských plavidel z provozu v Polsku má za cíl přizpůsobit rybářské loďstvo lovící tresku obecnou dostupným zdrojům. Většina polských rybářských lodí v Baltském moři je schopna lovit tresku obecnou, ačkoliv mnoho z nich se zaměřuje spíše na pelagické rybí druhy. Program pro vyřazení rybářských plavidel z provozu nestanoví žádná kritéria způsobilosti týkající se lovného zařízení nebo odlovů, což znamená, že prakticky všechny rybářské lodi polského rybářského loďstva jsou způsobilé k veřejné podpoře vyřazování plavidel z provozu, a to i plavidla, která mají velmi malý dopad na lov tresky obecné. POSKYTOVÁNÍ VEŘEJNÉ PODPORY NA VYŘAZOVÁNÍ NEAKTIVNÍCH RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL 55. Významným rizikem u poskytování veřejných finančních prostředků na vrakování rybářských plavidel je to, že se dotace vyplácejí za rybářské lodi, které by stejně ukončily svou činnost ("efekt mrtvé váhy"). Toto riziko lze zmírnit promyšlenou koncepcí pravidel programu ze strany členských států, např. požadavkem, aby způsobilé rybářské lodi prováděly dosud lov na moři určitý minimální počet dní nebo aby rybářské plavidlo bylo před žádostí o vyřazení aktivní. Účetní dvůr zjistil, že tomuto riziku se nepodařilo zabránit. 56. Ve Francii bylo jednou z podmínek způsobilosti pro veřejnou podporu pro vyřazování rybářských plavidel z provozu to, že plavidlo musí mít v době rozhodnutí o veřejné podpoře platné oprávnění k plavbě. U jednoho z deseti kontrolovaných projektů tato podmínka nebyla dodržena (viz rámeček 6). RÁMEČEK 6 VYŘAZENÍ NEAKTIVNÍHO RYBÁŘSKÉHO PLAVIDLA VE FRANCII Francouzské orgány přijaly v červnu 2008 žádost o veřejnou podporu na vyřazení z provozu pro rybářské plavidlo, jehož oprávnění k plavbě vypršelo v červenci 2006. Toto rybářské plavidlo nebylo během roku 2007 aktivní, neboť by muselo projít větší renovací, aby znovu získalo oprávnění k plavbě. Na vyřazení plavidla z provozu byla vyplacena podpora ve výši 1284534 EUR, z čehož bylo z ERF financováno 513813 EUR. 57. Ve Španělsku bylo jednou z podmínek způsobilosti pro podporu pro vyřazování rybářských plavidel z provozu to, že rybářské plavidlo muselo vykonávat rybolovnou činnost nejméně 90 dní v roce po dobu dvou let před datem žádosti o podporu nebo muselo provádět rybolovnou činnost nejméně 120 dní v roce před datem žádosti o podporu. Dva z deseti kontrolovaných projektů se týkaly plavidel, která nebyla aktivní, ačkoli u prvního z těchto dvou případů byla splněna podmínka způsobilosti uvedená výše (viz rámeček 7). RÁMEČEK 7 VYŘAZENÍ NEAKTIVNÍCH RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL VE ŠPANĚLSKU a) Španělské orgány přijaly v červnu 2008 žádost o veřejnou podporu na vyřazení z provozu pro rybářské plavidlo, které nebylo aktivní od září 2007, kdy došlo v Jižní Americe na jeho palubě k vážnému požáru. Příjemce poskytl důkazy, že plavidlo provádělo v roce před datem žádosti rybolov více než 120 dní. Toto rybářské plavidlo bylo vrakováno v Uruguayi. Na vyřazení plavidla z provozu byla vyplacena podpora ve výši 1611641 EUR, z čehož bylo z ERF financováno 983101 EUR. b) Španělské orgány přijaly v červenci 2008 žádost o veřejnou podporu na vyřazení z provozu pro rybářské plavidlo, které nebylo aktivní od května 2007. Příjemce poskytl důkazy, že plavidlo v roce 2006 provádělo rybolov po dobu více než 120 dní, ale nedoložil, že plavidlo bylo aktivní i v roce 2007, tedy v roce před datem žádosti. Na vyřazení plavidla z provozu byla vyplacena podpora ve výši 780794 EUR, z čehož bylo z ERF financováno 468477 EUR. 58. Ve Spojeném království musí mít rybářské plavidlo, aby bylo způsobilé k účasti na programu vyřazování rybářských plavidel z provozu, jenž probíhá v Anglii, licenci k rybolovu a musí být způsobilé k plavbě. U dvou z deseti kontrolovaných projektů však tyto podmínky splněny nebyly (viz rámeček 8). NEDOSTATEČNÉ ODŮVODNĚNÍ SAZEB VEŘEJNÉ PODPORY 59. Stanovení úrovně veřejné podpory pro programy vyřazování rybářských plavidel z provozu je jedním z hlavních faktorů, které ovlivňují jak efekt, tak náklady programu: jsou-li sazby stanoveny příliš nízko, program nemusí mít dostatek účastníků, jsou-li sazby naopak příliš vysoké, může dojít k nárůstu veřejných nákladů a rozpočet, který je k dispozici, bude absorbován menším počtem rybářských lodí. Nařízení o ERF stanoví, že členské státy mohou při stanovování míry podpory přihlédnout k její nákladové efektivitě, a to na základě objektivních kritérií, jako je např. tržní cena rybářského plavidla nebo jeho pojistná hodnota, obrat, stáří a rybolovná kapacita. RÁMEČEK 8 VYŘAZENÍ NEAKTIVNÍCH RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL V ANGLII a) Anglické orgány obdržely v lednu 2009 žádost o vyřazení z provozu pro rybářské plavidlo, jehož licence byla žadatelem převedena v červenci 2008 na jiné plavidlo stejného žadatele. Na doporučení anglických orgánů byla tomuto plavidlu na 9 dní opětovně udělena licence, která byla pak definitivně vrácena. Na vyřazení plavidla z provozu byla vyplacena podpora ve výši 14000 GBP (16588 EUR), z čehož bylo z ERF financováno 5600 GBP (6635 EUR). b) Anglické orgány přijaly v lednu 2009 žádost o veřejnou podporu na vyřazení z provozu pro rybářské plavidlo, které nebylo způsobilé k plavbě od srpna 2008, neboť potřebovalo vyměnit motor. Na vyřazení plavidla z provozu byla vyplacena podpora ve výši 171865 GBP (203623 EUR), z čehož bylo z ERF financováno 68746 GBP (81452 EUR). 60. Většina členských států stanovuje sazby veřejné podpory pouze na základě rybolovné kapacity daného plavidla vyjádřené v GT, přičemž veřejná podpora vychází jednak z pevné složky, jednak z variabilní složky související s hrubou prostorností (GT) plavidla. Výjimku představoval program vyřazování rybářských plavidel z provozu v Anglii, kde jsou sazby veřejné podpory založeny na veřejné soutěži, a v Portugalsku, kde se u tohoto programu braly v úvahu objem prodeje, využívání kvót a stav cílených rybolovných zdrojů. 61. Ačkoli pro většinu členských států má praxe, při níž se vychází pouze z rybolovné kapacity plavidla vyjádřené v GT, výhodu transparentnosti a správní jednoduchosti, tato praxe dostatečně nebere v úvahu specifické charakteristiky rybářských plavidel žadatelů a zejména pak dopad těchto plavidel na rybolovné zdroje, na něž je zacílen program vyřazování rybářských plavidel z provozu. Sazby veřejné podpory také nijak zvlášť nezohledňovaly možnost, která v některých členských státech existuje pro žadatele o podporu z programu vyřazování rybářských plavidel z provozu, a sice možnost prodeje jejich rybolovných práv (viz bod 29). 62. V auditovaných členských státech byly vyplaceny podobné sazby veřejné podpory. Rámeček 9 uvádí částky sazeb veřejné podpory, která se proplácí pro vzorové velikosti rybářských plavidel. RÁMEČEK 9 SAZBY VEŘEJNÉ PODPORY PRO VYŘAZOVÁNÍ RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL Z PROVOZU VE VYBRANÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH [34] Členský stát | Veřejná podpora (v tis. EUR) pro ukázkové velikosti rybolovných lodí | 10 GT | 100 GT | 500 GT | Dánsko | 123 | 553 | 1631 | Španělsko | 118 | 527 | 1556 | Francie | 112 | 457 | 1397 | Itálie – plavidla lovící tuňáka červeného | 168 | 753 | 2223 | Itálie – jiná plavidla | 112 | 502 | 1482 | Polsko | 117 | 529 | 1542 | Portugalsko | 101 | 452 | 1334 | Spojené království (Anglie) | 131 | — | — | OMEZENÝ ÚČINEK "NAŘÍZENÍ K PALIVOVÉ KRIZI" 63. Nařízení Rady (ES) č. 744/2008 ("nařízení k palivové krizi") zavedlo v reakci na výrazné zvýšení cen paliv dočasná pravidla a větší objem financování pro vyřazování rybářských plavidel z provozu a investice do plavidel, a to pro části loďstva, u nichž náklady na energii představují v průměru nejméně 30 % produkčních nákladů. "Části loďstva" v nařízení nebyly definovány, takže členské státy mohly provádět programy pro přizpůsobování loďstva (FAS) pružným způsobem, který odrážel rozdíly ve struktuře jejich loďstev. 64. Aby mohly tato dočasná pravidla využít, musely členské státy vytvořit nejméně jeden program pro přizpůsobování loďstva. 65. V Dánsku byl vytvořen jeden program pro přizpůsobování loďstva, jenž zahrnoval několik částí loďstva. Tyto části loďstva někdy sestávaly pouze z jednoho plavidla. 66. Ze 40 výchozích rybářských plavidel, která zahrnoval dánský program pro přizpůsobování loďstva, bylo v období 2009–2010 vyřazeno z provozu s veřejnou podporou 34 plavidel a šest plavidel bylo modernizováno. Příjemci byli povinni investovat nejméně stejnou částku, kterou obdrželi z veřejné podpory na vyřazení rybářských plavidel z provozu, do modernizace nebo výroby/dovozu nových rybářských plavidel. Tímto způsobem byla částečně financována výroba šesti nových rybářských plavidel a dovoz čtyř rybářských plavidel. Ačkoli ERF možnost přímého financování výroby rybářských plavidel nepovoluje, tyto operace ve svém souhrnu vedly k tomu, že financování z ERF nepřímo přispělo k výrobě nových plavidel, což je v rozporu s cíli nařízení o ERF. Dánské úřady měly za to, že jejich program pro přizpůsobování loďstva dosáhl (v GT) snížení kapacity o 43 %, z 11555 GT na 6639 GT. Uváděnou počáteční kapacitu 11555 GT však tvořila plavidla s kapacitou 5742 GT, ale zároveň kapacita 5813 GT v "právech na kapacitu" (tedy právech, které lze uplatnit na nákup či dovoz plavidel). Výpočet uvedených 43 % vycházel z předpokladu, že vzhledem k tomu, že práva na rybolovnou kapacitu jsou příjemci použita k nákupu či dovozu rybářských plavidel se stejnou kapacitou, zakoupená rybářská plavidla reálně nezvýší rybolovnou kapacitu. V důsledku programu pro přizpůsobování loďstva se však prostornost skutečných plavidel zvýšila z 5742 GT na 6639 GT. 67. V kontinentální Francii byly prováděny dva programy pro přizpůsobování loďstva. Z 36 původních rybářských plavidel s kapacitou 4407 GT jich bylo 18 vyřazeno z provozu a 18 modernizováno. Francouzské orgány měly za to, že se pomocí těchto programů pro přizpůsobování loďstva podařilo dosáhnout snížení kapacity o 33 % (1480 GT). Deset z 18 plavidel vyřazených z provozu, které mělo kapacitu 1213 GT, bylo ale přijato už do předcházejících programů na vyřazení rybářských lodí z provozu financovaných z ERF. Účetní dvůr se domnívá, že skutečným účinkem programu pro přizpůsobování loďstva ve smyslu reálné kapacity rybářských lodí bylo snížení kapacity o 267 GT (1480 GT – 1213 GT), což představuje snížení celkové rybolovné kapacity pouze o 6 %. 68. Ve Spojeném království (Anglii) byla za způsobilá považována zdokonalení motorů, která vedla ke zlepšení palivové účinnosti jen o 5 %. NEDOSTATEČNÉ PODÁVÁNÍ ZPRÁV ZE STRANY ČLENSKÝCH STÁTŮ 69. Nařízení o společné rybářské politice [35] stanoví, že Komise každoročně překládá Evropskému parlamentu a Radě souhrn výsledků úsilí členských států o dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy spolu se stanovisky Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) a Poradního výboru pro rybolov a akvakulturu (ACFA). Toto shrnutí Komise vychází z výročních zpráv všech členských států. Prováděcí nařízení [36] Komise pak specifikuje minimální údaje, které musí být ve výročních zprávách členských států obsaženy. V březnu 2008 vydaly útvary Komise pokyny obsahující technické, biologické a hospodářské ukazatele, které mají členské státy v těchto zprávách používat. 70. Výroční souhrnné zprávy připravované Komisí a stanoviska VTHVR a ACFA každoročně docházejí k závěru, že i když se zprávy členských států o loďstvu lepší, jsou i nadále nedostatečné. Zprávy často nebyly poskytovány ve stanovených termínech a většina z nich nebyla sestavena v souladu s pokyny Komise z března 2008. Nejnovější souhrnná zpráva Komise, která je k dispozici [37] (za rok 2008), v závěru uvádí, že většina zpráv neposkytuje dostatečné informace, které by Komisi umožnily analyzovat úsilí o dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy. 71. Nařízení o SRP neupravují dostatečně povinnosti v oblasti každoročního předkládání zpráv ze strany členských států. Pro členské státy, které připravily nedostatečné zprávy o loďstvu, z toho nevyplývají žádné negativní důsledky. Oproti tomu v případě, že členské státy předloží neúplnou výroční zprávu o provádění ERF, může Komise pozastavit na základě článku 83 nařízení o ERF průběžné platby. 72. Ačkoli většina výročních zpráv o loďstvu členských států navštívených Účetním dvorem přináší rozsáhlé informace o rybolovných činnostech a kapacitách členských států, zprávy Francie, Polska, Portugalska a Španělska neumožňují dospět k závěru o rovnováze mezi rybolovnou kapacitou jejich rybářských loďstev a rybolovnými právy, která jsou k dispozici. Tyto členské státy nepoužily pokyny Komise z března 2008. Spojené království používá na hodnocení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy jiné technické ukazatele, ale přitom nevysvětlilo, jak jsou v jeho systému nároků na kapacity vytvářena práva na kapacity [38]. Itálie a Dánsko vhodným způsobem použily pokyny Komise a předložily výroční zprávy, které dostatečně zkoumaly rovnováhu mezi rybolovnými kapacitami a zdroji. 73. V důsledku nedostatků v podávaných zprávách členských států neexistuje na úrovni EU jasný přehled o rovnováze mezi rybolovnými kapacitami a právy, což komplikuje identifikování vhodných politik na snížení nadměrné rybolovné kapacity a ztěžuje hodnocení výkonnosti těchto politik. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ ZÁVĚRY 74. Nadměrná kapacita rybářského loďstva je i nadále jedním z hlavních důvodů, proč společná rybářská politika nebyla při zajišťování udržitelnosti rybolovné činnosti úspěšná. Ačkoli snižování nadměrné rybolovné kapacity bylo opakovaným tématem předchozích reforem společné rybářské politiky, současná opatření selhala. To ukazuje, že je nutno buď přijmout nový přístup k řešení tohoto problému, anebo že stávající opatření musí být lépe uplatňována. RÁMEC PRO OPATŘENÍ NA DOSAŽENÍ ROVNOVÁHY MEZI RYBOLOVNOU KAPACITOU A DOSTUPNÝMI RYBOLOVNÝMI PRÁVY NENÍ USPOKOJIVÝ 75. Společná rybářská politika nemá vhodná pravidla pro klíčové otázky související s nadměrnou kapacitou rybářského loďstva: a) vzhledem k neustálému technologickému pokroku již stávající definice rybolovné kapacity neodrážejí přiměřeným způsobem schopnost rybářských plavidel lovit ryby (body 21 a 22); b) stropy pro kapacitu neukládají reálná omezení pro kapacitu rybářského loďstva (bod 23); c) ačkoli je přizpůsobování rybolovné kapacity rybolovným právům jedním ze základních prvků jak SRP, tak ERF, nebyla nadměrná rybolovná kapacita definována ani vyčíslena. To komplikuje koncipování opatření, která ji mají snižovat, a ztěžuje hodnocení provádění takovýchto opatření na úrovni členských států (body 24 a 25); d) neexistují dostatečně jasná pravidla pro nakládání s rybolovnými právy (zrušení/převod/prodej) v případě, že jsou rybářská plavidla vrakována s veřejnou podporou. Nařízení také neupravují roli rybolovných práv při přizpůsobování rybolovné kapacity rybolovným právům (body 26–33). KONCEPCE A PROVÁDĚNÍ OPATŘENÍ NA DOSAŽENÍ ROVNOVÁHY MEZI RYBOLOVNOU KAPACITOU A DOSTUPNÝMI RYBOLOVNÝMI PRÁVY NEJSOU USPOKOJIVÉ 76. Koncepce a provádění opatření s cílem dosáhnout rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, která jsou k dispozici, nejsou uspokojivé. Členské státy nesplnily svou povinnost v rámci společné rybářské politiky zavést účelná opatření, jejichž prostřednictvím by sladily rybářská loďstva s rybolovnými právy, a monitorování členských států ze strany Komise a dohled nad nimi nezabránily významným problémům při provádění. Také koncepce některých opatření není uspokojivá. a) Při provádění projektů financovaných z ERF a při zavádění systémů řízení a kontroly docházelo ke zpožděním (body 36 a 37). b) Plány na úpravu intenzity rybolovu se nestaly solidním východiskem pro přizpůsobování kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům (body 38–40); c) Čtyři ze sedmi kontrolovaných členských států stanovily pro snižování kapacity nepřiměřené cílové hodnoty. To zvyšuje riziko, že nadměrná kapacita rybářského loďstva nebude pro snižování vhodně zacílena (body 41 a 42). d) Dotované investice do rybářských plavidel mohou v praxi zvýšit jejich schopnost lovit ryby (body 43–47). e) Rejstřík rybářského loďstva nebyl správně aktualizován o podrobnosti o rybářských plavidlech vrakovaných s veřejnou podporou. V důsledku toho došlo k nadhodnocení kapacitních stropů rybářského loďstva (body 48–50). f) Způsobilost a výběrová kritéria pro programy vyřazování rybářských plavidel z provozu nebyly dobře zacíleny. Vedlo to k vrakování rybářských plavidel, která mají jen malý nebo téměř vůbec žádný dopad na cílové rybí populace (body 51–58). g) U sazeb veřejné podpory používané pro vyřazování rybářských plavidel z provozu nebyla většinou zohledněna nákladová efektivnost těchto sazeb na základě dostatečných objektivních kritérií (body 59–62). h) Uplatňování "nařízení k palivové krizi" nevedlo k požadovanému snížení kapacity rybářského loďstva (body 63–68). i) Pravidla, na jejichž základě podávají členské státy zprávy o svém úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, nejsou přiměřená ani jasná. To je jeden z důvodů, proč zprávy většiny členských států nejsou úplné ani přiměřené, důsledkem čehož je skutečnost, že není možné dospět k závěrům o nadměrné rybolovné kapacitě (body 69–73). DOPORUČENÍ 77. Za účelem snížení nadměrné kapacity rybářského loďstva a přispění k dosažení udržitelnosti rybářského odvětví vyjadřuje Účetní dvůr následující doporučení: DOPORUČENÍ 1 Komise by měla učinit nezbytná opatření (včetně uvážení, zda jsou nutné změny v základních nařízeních) k tomu, aby: a) lépe definovala rybolovnou kapacitu a nadměrnou kapacitu a mohla zvážit relevantnější důrazná opatření, která usnadní kroky k dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy; b) stanovila účelné limity pro kapacitu rybářského loďstva; c) zajistila, aby koncepce a provádění plánů na úpravu intenzity rybolovu byly účelně zacíleny na požadovaná snížení intenzity rybolovu; d) vyjasnila, jak se má nakládat s rybolovnými právy v případě vyřazování rybářských plavidel z provozu s veřejnou podporou; e) vyjasnila, zda programy převodu rybolovných práv hrají roli při snižování nadměrné rybolovné kapacity; f) stanovila, zda program veřejné podpory pro investice do plavidel je nutno přehodnotit s ohledem na obtíže, které způsobuje nutnost předcházet investicím, jež vedou ke zvýšení schopnosti lovení, a v případě, že tento program má pokračovat, vyjasnit, jaké investice do plavidel jsou způsobilé k veřejné podpoře a jaké nikoliv; g) uložila členským státům jednoznačnou povinnost zajistit, aby byl rejstřík rybářského loďstva správně aktualizován a aby zprávy o jejich úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy poskytovaly požadované informace a měly náležitou kvalitu. DOPORUČENÍ 2 Při provádění opatření v rámci společné rybářské politiky zaměřených na přizpůsobení rybářských loďstev členských států rybolovným zdrojům, které jsou k dispozici, by členské státy měly: a) přijmout nápravná opatření k odstranění zpoždění při provádění ERF; b) zajistit, aby všechna opatření na podporu investic do plavidel byla uplatňována přísně a aby nevedla ke zvyšování schopnosti plavidel lovit ryby; c) zajistit, aby rejstřík rybářského loďstva byl aktuální; d) zajistit, aby výběrová kritéria pro programy vyřazování plavidel z provozu byla stanovována tak, aby měla pozitivní dopad na udržitelnost cílové rybí populace, a zajistit, aby se veřejná podpora pro vyřazování plavidel z provozu neposkytovala na neaktivní plavidla; e) zajistit, aby sazby veřejné podpory pro rybářská plavidla vyřazovaná z provozu zohledňovaly nákladovou efektivnost těchto sazeb, a to na základě dostatečných objektivních kritérií; f) při přípravě výročních zpráv o svém úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy používat pokyny Komise a poskytovat odůvodněné závěry o stavu této rovnováhy. Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá pan Olavi ALA-NISSILÄ, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 28. září 2011. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [9999] Zdroj: Mezinárodní rada pro průzkum moří. [8888] Zdroj: Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu, KOM(2006) 360 v konečném znění ze dne 4. července 2006. [7777] Nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1). [1] Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59). [2] Zelená kniha o reformě společné rybářské politiky, KOM(2009) 163 v konečném znění ze dne 22. dubna 2009. [3] Například úroveň nadměrné kapacity rybářského loďstva byla odhadována na 40 % a pomoc pro programy vyřazování plavidel z provozu nebyla dostatečně zacílena. [4] Po zvláštní zprávě Účetního dvora č. 7/2007 vstoupilo v roce 2010 v platnost nové kontrolní nařízení (nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1)). [5] Například oběžník Organizace OSN pro výživu a zemědělství č. 994 z roku 2004 Measuring and appraising capacity in fisheries. Framework, analytical tools and data aggregation (Měření a hodnocení rybolovných kapacit. Rámec, analytické nástroje a shromažďování údajů). [6] Pracovní dokument útvarů Komise o nástrojích řízení rybolovu založených na právech, SEK(2007) 247 ze dne 26. února 2007. [7] Například Sissenwine, M. a Symes, D., Reflections on the Common Fisheries Policy (Úvahy o společné rybářské politice) – zpráva pro Evropskou komisi, červenec 2007. [8] Například Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) z roku 1982 dává signatářským přímořským státům právo stanovit rybolovná práva v jejich výlučné ekonomické zóně (EEZ), jež sahá 200 mil od jejich pobřeží, a požaduje, aby tyto státy zajistily, aby udržování živých zdrojů nebylo ohroženo jejich využíváním: článek 61 Úmluvy Organizace spojených národů ze dne 10. prosince 1982, 1833 UNTS 396. Tato úmluva vstoupila v platnost dne 16. listopadu 1994.V roce 1999 přijala Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) akční plán pro řízení rybolovné kapacity, který stanovil, že státy by měly do roku 2005 efektivně řídit rybolovné kapacity, včetně omezování a postupného snižování příslušných rybolovných kapacit. [9] Konzultace k rybolovným právům pro rok 2011, KOM(2010) 241 v konečném znění ze dne 17. května 2010. [10] Podle údajů Eurostatu představují odlovy z tohoto regionu přes 70 % všech odlovů rybářského loďstva EU. [11] Zdroj: Eurostat. [12] Čl. 3 písm. n) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. [13] Viz ale bod 21. [14] Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o průběžných výsledcích víceletých orientačních programů týkajících se rybářského loďstva ze dne 30. června 2002, KOM(2002) 483 v konečném znění ze dne 3. září 2002. [15] Kapitola III nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. [16] Nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1). [17] Nařízení Rady (ES) č. 744/2008 ze dne 24. července 2008, kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropského společenství postižených hospodářskou krizí (Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 1). [18] Audit pokrýval provádění v Anglii a Skotsku. [19] Například Reducing Fishing Capacity: Best Practices for Decommissioning Schemes (Snižování rybolovné kapacity: osvědčené postupy pro programy vyřazování plavidel z provozu), OECD 2009. [20] Norsko bylo vybráno vzhledem k tomu, že s EU sdílí určité rybí populace. Samotné Norsko navíc vyloví zhruba takové množství ryb, že to představuje polovinu odlovu celého rybářského loďstva EU. [21] Rybolovné činnosti, které spadají do kategorie NNN, představují podle odhadu 19 % odlovů na celém světě (10 mld. EUR) a pro udržitelný rybolov představují vážnou hrozbu. Nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu pro potírání NNN vešlo v platnost v roce 2010: nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1). [22] Ve svém odhadu Účetní dvůr vychází z toho, že starší plavidla opouští loďstvo nejdříve: nárůst schopnosti odlovu loďstva z roku 1992, které zůstává v roce 2008 = (160 % x (100 % – 29 %)) – 100 %. [23] Pravidla týkající se měření výkonu motoru byla posílena novým kontrolním nařízením. [24] Zdroj: Regionální poradní sbor pro Severní moře. [25] Čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. [26] Například příloha IIA, odstavec 10; příloha IIB, odstavec 9 a příloha IIC, odstavec 9 nařízení Rady (ES) č. 40/2008 (Úř. věst. L 19, 23.1.2008, s. 1); přílohy IIB a IIC nařízení Rady (ES) č. 43/2009 (Úř. věst. L 22, 26.1.2009, s. 1) a nařízení Rady (EU) č. 53/2010 (Úř. věst. L 21, 26.1.2010, s. 1). [27] Snížení vyjádřené v GT: ze 107578 GT v roce 2003 na 78821 GT v roce 2009. [28] Výroční zpráva dánských orgánů o úsilí o dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy za rok 2009, duben 2010. [29] Provádění opatření na přizpůsobení rybářských loďstev činila 385 milionů EUR, což odpovídá 31 % částky, která byla k dispozici v období 2007–2013. [30] Příručka k ERF, dokument Komise EFFC/10/2007 ze dne 26. března 2007. [31] Čl. 20 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1198/2006; příloha 1 část A.4 nařízení Komise (ES) č. 498/2007 (Úř. věst. L 120, 10.5.2007, s. 1). [32] Čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006. [33] Tyto další druhy byly zahrnuty z toho důvodu, že treska obecná v Keltském moři je lovena v rámci smíšeného rybolovu, kdy mohou být do vlečných sítí chyceny spolu s treskou obecnou i další druhy ryb. [34] Zdroj: Operační programy a programy na vyřazování plavidel z provozu členských států. Částka týkající se Anglie představuje průměr, neboť sazby podpory vycházely z nabídek žadatelů. Za Anglii se uvádí pouze sazba za "10 GT", neboť největší loď vrakovaná s veřejnou podporou v Anglii měla prostornost 15 GT (ve Skotsku nebyla v době auditu vrakována žádná plavidla s veřejnou podporou z ERF). Směnné kurzy pro Dánsko, Polsko a Spojené království jsou platné k 31. 12. 2010. [35] Čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. [36] Článek 13 nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 ze dne 12. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k politice Společenství týkající se loďstva, definované v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (Úř. věst. L 204, 13.8.2003, s. 21). [37] Výroční zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o úsilí členských států během roku 2008 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, KOM (2010) 60 v konečném znění ze dne 25. února 2010. [38] K 4. 10. 2010 představovaly tyto nároky 81891 kW a 21957 GT. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU K 31. PROSINCI 2010 | Rozpočet ERF | Rozpočet prioritní osy 1 ERF (opatření na přizpůsobení rybářského loďstva) | Provádění ERF certifikované členskými státy k 31.12.2010 | Provádění prioritní osy 1 ERF certifikované členskými státy k 31.12.2010 | | v milionech EUR | v milionech EUR | v milionech EUR | v milionech EUR | v % rozpočtu | Členský stát | Veřejná podpora | ERF | Příspěvek členského státu | Veřejná podpora | ERF | Příspěvek členského státu | Veřejná podpora | ERF | Příspěvek členského státu | Veřejná podpora | ERF | Příspěvek členského státu | Veřejná podpora | ERF | Příspěvek členského státu | Belgie | 48 | 26 | 22 | 18 | 12 | 6 | 11 | 8 | 3 | 10 | 7 | 3 | 56 % | 58 % | 50 % | Bulharsko | 107 | 80 | 27 | 11 | 8 | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % | Česká republika | 36 | 27 | 9 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | Dánsko | 238 | 134 | 104 | 54 | 40 | 14 | 41 | 29 | 12 | 22 | 20 | 2 | 41 % | 50 % | 14 % | Německo | 247 | 156 | 91 | 13 | 8 | 5 | 38 | 26 | 12 | 1 | 0 | 1 | 8 % | 0 % | 20 % | Estonsko | 113 | 85 | 28 | 20 | 15 | 5 | 19 | 14 | 5 | 6 | 5 | 1 | 30 % | 33 % | 20 % | Irsko | 66 | 42 | 24 | 46 | 35 | 11 | 37 | 27 | 10 | 37 | 27 | 10 | 80 % | 77 % | 91 % | Řecko | 274 | 208 | 66 | 98 | 77 | 21 | 41 | 39 | 2 | 8 | 8 | 0 | 8 % | 10 % | 0 % | Španělsko | 2071 | 1132 | 939 | 764 | 439 | 325 | 402 | 202 | 200 | 237 | 132 | 105 | 31 % | 30 % | 32 % | Francie | 557 | 216 | 341 | 179 | 66 | 113 | 172 | 50 | 122 | 136 | 38 | 98 | 76 % | 58 % | 87 % | Itálie | 849 | 424 | 425 | 323 | 161 | 162 | 81 | 60 | 21 | 55 | 42 | 13 | 17 % | 26 % | 8 % | Kypr | 39 | 20 | 19 | 10 | 5 | 5 | 12 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 30 % | 20 % | 40 % | Lotyšsko | 167 | 125 | 42 | 35 | 26 | 9 | 30 | 22 | 8 | 19 | 14 | 5 | 54 % | 54 % | 56 % | Litva | 71 | 55 | 16 | 17 | 14 | 3 | 14 | 11 | 3 | 5 | 4 | 1 | 29 % | 29 % | 33 % | Maďarsko | 47 | 35 | 12 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | Malta | 11 | 8 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33 % | 0 % | 100 % | Nizozemsko | 121 | 49 | 72 | 45 | 17 | 28 | 33 | 10 | 23 | 28 | 8 | 20 | 62 % | 47 % | 71 % | Rakousko | 10 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | Polsko | 979 | 734 | 245 | 225 | 169 | 56 | 50 | 37 | 13 | 50 | 37 | 13 | 22 % | 22 % | 23 % | Portugalsko | 326 | 246 | 80 | 75 | 63 | 12 | 51 | 42 | 9 | 29 | 27 | 2 | 39 % | 43 % | 17 % | Rumunsko | 308 | 231 | 77 | 13 | 10 | 3 | 17 | 13 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15 % | 10 % | 33 % | Slovinsko | 29 | 22 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % | Slovensko | 19 | 14 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | Finsko | 92 | 39 | 53 | 8 | 3 | 5 | 20 | 9 | 11 | 1 | 1 | 0 | 13 % | 33 % | 0 % | Švédsko | 105 | 55 | 50 | 23 | 14 | 9 | 28 | 16 | 12 | 17 | 10 | 7 | 74 % | 71 % | 78 % | Spojené království | 247 | 138 | 109 | 74 | 40 | 34 | 12 | 6 | 6 | 6 | 3 | 3 | 8 % | 8 % | 9 % | Celkem | 7177 | 4306 | 2871 | 2057 | 1226 | 831 | 1133 | 645 | 488 | 673 | 385 | 288 | | | | Provádění (%) | | | | | | | 16 % | 15 % | 17 % | | | | 33 % | 31 % | 35 % | --------------------------------------------------