CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 25.2.2010 
SEK(2010) 66 final 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k  
 
zprávě Komise Rad ě a Evropskému parlamentu o požadavcích na udržitelnost pro 
využívání zdroj ů pevné a plynné biomasy p ři výrobě elektřiny, tepla a chlazení 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
CS 2   CS 1. DEFINICE PROBLÉMU  
EU potřebuje zvýšit míru svého využívání biomasy pro energetické ú čely, aby byly dosaženy 
cíle pro rok 2020 sjednané ve sm ěrnici o obnovitelných zdrojích energie1. Uvedená sm ěrnice 
obsahuje režim udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny. Podle čl. 17 odst. 9 uvedené 
směrnice musí Komise do 31. prosince 2009 podat zprávu o požadavcích na režim 
udržitelnosti pro energetické užití biom asy jiné než na biopaliva a biokapaliny.  
Pevná a plynná biomasa m ůže pocházet ze zem ědělství, lesnictví nebo odpadu. Protože zdroje 
biomasy nejsou neomezené, je d ůležité je využívat ú činně a udržiteln ě. 
Vzhledem k tomu, že se zm ěny klimatu a potenciální negativní dopady na biologickou 
rozmanitost, vodu, p ůdu a služby ekosystém ů neprojevují v tržních cenách, m ůže nastat 
selhání trhu.  
Rovněž může docházet k selháním regulace, nebo ť politika v oblasti obnovitelných zdroj ů 
energie nabádá členské státy, aby podporovaly v ětší využívání biomasy, zatímco právní 
předpisy nebo cenové mechanismy pro výrobu biomasy nezohled ňují nepříznivé vn ější 
faktory, jako nap ř. odlesňování.  
Tato selhání nejsou v sou časné době ve významné mí ře pozorována, zejména ne v Evropské 
unii. Avšak v budoucnu by mohlo být vhodné vytvo řit záruky proti jejich vzniku, jelikož se 
předpokládá využívání v ětšího množství biomasy i v ětšího množství dovážené biomasy pro 
energetické ú čely. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
S biomasou lze snadno obchodovat. Pokud členské státy jednají samostatn ě, podmínky 
vnitřního trhu pro obchodníky s biomasou, jakož i pro dodavatele a výrobce biomasy, mohou 
být narušeny. Opat ření na úrovni EU m ůže zajistit dosažení spole čné ochrany životního 
prostředí, a to p ři současném zamezení narušení vnit řního trhu.  
3. CÍLE INICIATIVY EU 
Všeobecným cílem politiky je zaru čit udržitelné využívání biom asy pro energetické ú čely. 
Konkrétním cílem je zajistit,  aby využívání biomasy pr o výrobu tepla a energie sm ěřovalo 
k 1) udržitelné výrob ě, 2) vysokému výkonu s ohledem na emise skleníkových plyn ů ve 
srovnání s fosilními palivy a k 3) ú činné energetické p řeměně biomasy na elekt řinu, teplo a 
chlazení. 
Operativním cílem je stanovit požadavky udržitelnosti pro pevnou a plynnou biomasu 
užívanou k výrob ě elektřiny a tepla, pokud jde o: 
– účinnost při řešení problém ů udržitelného využívání biomasy,  
– efektivnost náklad ů při plnění cílů a  
                                                 
1 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES. 
CS 3   CS – soulad se stávajícími politikami. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Tabulka 1: Souhrnná tabulka možností 
A. Výroba biomasy  Scénář politiky 
 
Možnost A1: žádné nové opat ření na 
úrovni EU  V rámci dobrovolných režim ů se dále vypracovávají systémy 
osvědčování pro udržitelnou výrobu biomasy a hospoda ření s půdou.  
Možnost A2: pokyny pro metody 
intenzifikace v lesnictví  Pokyny týkající se otázek využívání p ůdy v souvislosti se zvýšenou 
výrobou bioenergie v lesích, nap ř. větší využívání pa řezů, větví a listí.  
Možnost A3: minimální kritéria pro 
biologickou rozmanitost a využívání 
půdy  Kritéria pro biologickou rozmanitost a využívání p ůdy nebo tzv. 
zakázané oblasti v souladu se sm ěrnicí o obnovitelných zdrojích 
energie, která se uplatní pro všechny druhy biomasy. Otázky 
hospodaření s lesy nejsou zahrnuty.  
Možnost A4a: možnost A3 + 
podávání zpráv o p ůvodu biomasy  Jako v případě možnosti A3 + požadavky pro členské státy na 
podávání zpráv o p ůvodu biomasy.  
Možnost A4b: možnost A3 + 
podávání zpráv o udržitelném 
hospodaření s lesy  Jako v případě možnosti A3 + závazné požadavky pro členské státy 
na podávání zpráv o udržitelném hospoda ření s lesy.  
Možnost A5: možnost A3 + 
minimální povinnosti týkající se 
udržitelného hospoda ření s lesy  Jako v případě možnosti A3 + povinnost členských stát ů započítávat 
do svých cíl ů pro obnovitelnou energii pouze lesní biomasu 
z udržiteln ě obhospoda řovaných les ů. 
Možnost A6: možnost A3 + 
evidování emisí souvisejících 
s využíváním p ůdy, změnami ve 
využívání p ůdy a lesnictvím  Jako v případě možnosti A3 + d ůkaz o správných postupech u zemí 
původu, které nevedou záznamy o emis ích souvisejících s využíváním 
půdy, změnami ve využívání p ůdy a lesnictvím.  
B. Úspory emisí skleníkových plyn ů:  
Možnost B1: žádné nové opat ření na 
úrovni EU  Požadavky na výkon s ohledem na emise skleníkových plyn ů by 
mohly být stanoveny v rámci dobrovolných režim ů. 
Možnost B2: ozna čování výkonu s 
ohledem na emise skleníkových 
plynů Označování výkonu s ohledem na emise skleníkových plyn ů s cílem 
informovat spot řebitele elekt řiny nebo tepla a podporovat 
zohledňování otázky emisí skleníkových plyn ů během životního 
cyklu při výrobních procesech. K zajišt ění jednotnosti požadavk ů 
bude potřebná spole čná metodika pro ozna čování emisí skleníkových 
plynů. Povinnost by mohla být uložena dodavatel ům elektřiny a tepla 
a výkon s ohledem na emise skleníkových plyn ů by mohl být pro 
potřeby veřejnosti zp řístupněn v zárukách p ůvodu.  
Možnost B3: stanovení minimálních 
požadavk ů na úspory emisí 
skleníkových plyn ů – 35 % (zvýšení 
na 50–60 % v roce 2017/2018)  Požadavek na úsporu emisí skleníkových plyn ů ve výši minimáln ě 
35 % pro zem ědělskou a lesní biomasu (ve srovnání s fosilní 
alternativou) – stejný minimální požadavek jako pro biopaliva 
a biokapaliny ve sm ěrnici o obnovitelných zdrojích energie. 
Možnost B4: minimální požadavky 
na emise skleníkových plyn ů 
v souladu s potenciálem úspor emisí 
skleníkových plyn ů  Zavedení minimálních požadavk ů na emise skleníkových plyn ů 
v souladu s nejlepší dostupnou technologií u každého zp ůsobu 
výroby.  
CS 4   CS C. Přeměna  
Možnost C1: žádné nové opat ření na 
úrovni EU  Stávající politika v oblasti energetické ú činnosti přinese výsledky 
v podobě účinnějšího využívání všech zdroj ů energie v četně biomasy. 
Možnost C2: bonus za lepší ú činnost 
konečné přeměny nebo penále za 
nižší účinnost kone čné přeměny Členské státy ud ělují bonus/penále (tj. finan ční 
pobídku/znevýhodn ění) ke zlepšení ú činnosti prost řednictvím 
odlišných úrovní subvencí.  
Možnost C3: zákaz neú činného 
využívání nebo normy pro 
minimální ú činnost  Zákaz určitých neúčinných technologií využívajících biomasu nebo 
zavedení minimálních požadavk ů. Využívání v malém rozsahu 
(zejména v domácnostech) není zahrnuto, nebo ť se na ně vztahují jiné 
politiky EU.  
Možnost C4: ozna čování účinnosti  Označování k zajišt ění informovanosti o ú činnosti (kone čné přeměny) 
způsobů výroby biomasy nebo za řízení využívajících biomasu (nap ř. 
kotle na biomasu) informováním o jejich výkonnosti (nap ř. 
označením dosažených úspor energie v záruce p ůvodu).  
Možnost C5: zlepšení ú činnosti 
dodavatelského řetězce Metodika pro výpo čet emisí skleníkových plyn ů během životního 
cyklu zahrnující ú činnost kone čné přeměny.  
Možnosti A2, A4b, A6, C4 a C5 byly zamítnuty, nebo ť se dospělo k závěru, že nástroje 
politiky nejsou natolik ú činné, aby vy řešily zjišt ěné problémy. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů  
5.1 Dopady na životní prost ředí 
Žádný nástroj politiky nem ůže zaručit, že lesy budou po vyt ěžení biomasy obnoveny. 
Možnosti A3 a A4a zajistí, aby oblasti s vysokou biologickou rozmanitostí (nap ř. původní 
lesy) nemohly být využity k výrob ě biomasy a aby oblasti s vysokými zásobami uhlíku (nap ř. 
lesy) zůstaly oblastmi s vysokými zásobami uhlíku i po dokon čení procesu výroby biomasy. 
Možnost A5 by vyžadovala p ředkládání d ůkazů o udržitelném hospoda ření s lesy; takový 
důkaz je však obtížné ov ěřovat bez celosv ětově sjednaných spole čných požadavk ů na 
udržitelné hospoda ření s lesy.  
Při posuzování p řínosů různých možností s ohledem na emise skleníkových plyn ů je zjevné, 
že u většiny řetězců pevné biomasy užívané k výrob ě elektřiny a tepla je dosahováno 
významných úspor ve srovnání s používání m fosilních alterna tiv (viz graf 1) 2.  
                                                 
2 Předpokládá se, že emise související s využíváním p ůdy jsou nulové. Jsou zapo čítány i ztráty vzniklé 
při přeměně energie, a to na základ ě předpokladu 25% ú činnosti přeměny na elektrickou energii a 85% 
účinnosti přeměny na teplo. 
CS 5   CS Graf 1: Potenciál úspo r emisí skleníkových plyn ů při používání pevné biomasy k výrob ě 
elektřiny a tepla 
Úspory emisí skleníkových plyn ů vyvolané používáním pevné biomasy 
k výrobě elektřiny a tepla
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
Bagasové brikety (zemní plyn jako palivo pro zpracování)
Lisované bagasové balíky
Jádra palmy olejné
Pelety z rychle rostoucího podrostu (EU/zemní plyn jako palivo pro zpracování)
Pelety z rychle rostoucího podrostu (tropické lesy/zemní plyn jako palivo pro zprac...
vstupní suroviny pevné biomasyProcentní úspory emisí skleníkových plyn ů 
(ve srovnání s fosilním palivem EU)Elektřina
Teplo
 
Vzhledem k vysokému výkonu hlavních vstupníc h surovin s ohledem na emise skleníkových 
plynů by označování těchto emisí (možnost B2) z řejmě nevedlo k dodate čným úsporám emisí 
skleníkových plyn ů. Možnost B3 poskytne dodate čné úspory emisí skleníkových plyn ů ve 
výši 5–20 % a zajistí stanovení požadavk ů v souladu se sm ěrnicí o obnovitelných zdrojích 
energie, aby se zajistil soulad t ěch vstupních surovin, které lze používat bu ď pro účely 
dopravy, nebo pro výrobu elekt řiny a tepla. Možnost B4 povede k ur čitým dodate čným 
úsporám emisí skleníkových plyn ů na základ ě zlepšení v řetězci, např. používání d řeva 
namísto zemního plynu jako paliva pro zpracování. V p řípadě peletizace by p řechod ze 
zemního plynu na d řevo jako palivo pro zpracování zp ůsobil zvýšení úspor emisí 
skleníkových plyn ů při výrobě elektřiny ve výši p řibližně 35 %.  
Při posuzování možností týkajících se ú činnosti přeměny jsou pozitivní dopady na životní 
prostředí podmín ěny účinností možností politiky p ři nahrazování fosilních paliv. Nejv ětší 
zlepšení ú činnosti by mohlo vyplynout z využívání tepla v za řízeních ur čených pouze na 
výrobu tepla a elekt řiny (tj. přechod na kombinovanou výrobu tepla a elekt řiny). Stanovení 
minimálních norem pro energetickou ú činnost (možnost C3) pouze pro biomasu, a nikoli pro 
fosilní paliva, m ůže mít za následek negativní dopady na životní prost ředí, protože využívání 
biomasy by mohlo být znevýhodn ěno vyššími náklady. Ud ělování bonusu nebo penále 
(možnost C2) na podporu režim ů by zamezilo p řechodu z biomasy na fosilní palivo, protože 
bonus obvykle znamená dodate čný podnět k ostatním pobídkám na používání energie 
z obnovitelných zdroj ů (např. více zelených osv ědčení, přirážka k výkupním cenám, 
investiční pobídky atd.). 
5.2 Hospodá řské dopady 
5.2.1 Náklady na ve řejnou správu 
Náklady na ve řejnou správu spojené s ov ěřováním p ůvodu biomasy (proces dodavatelského 
řetězce) u možností A3, A4a, A5 byly odhadnuty pomocí standardního nákladového modelu 
EU. Byly odhadnuty celkové náklady pro EU-27. Jednorázové náklady byly odhadnuty na 
CS 6   CS 0,3–1,1 milionu EUR a opakované náklady na 0,1–0,2 milionu EUR ro čně. Opakované 
náklady zahrnují náklady na výro ční zprávy Komisi požadované v rámci možnosti A4a. Další 
náklady vzniknou p ři ověřování využívání biomasy v domácnostech prost řednictvím 
průzkumů. U možnosti A5 mohou vzniknout další ná klady v závislosti na požadavcích na 
udržitelné hospoda ření s lesy.  
Náklady u možností B3 a B4 se pohybují ve st ejné výši jako náklady u možností A3, A4a a 
A5, protože nejvyšší nákl ady jsou spojeny se zavád ěním právních p ředpisů. Stanovením 
jednotné mezní hodnoty pro úspory emisí skleníkových plyn ů podle možnosti B3 by se mohla 
snížit administrativní zát ěž. Vytvoření standardních hodnot pro zp ůsoby výroby používající 
různé procesy (nap ř. dřevo nebo zemní plyn jako palivo pro zpracování) by mohlo umožnit 
použití jednotné mezní hodnoty, p řičemž by se zárove ň zohlednily rozdíly mezi jednotlivými 
procesy s ohledem na emise (možnost B4). 
Co se týká možností pro zvýšení ú činnosti energetické p řeměny, náklady orgán ů veřejné moci 
jsou nižší, pokud lze politiku snadno kombinovat se stávajícími opat řeními (nap ř. bonus vedle 
stávajícího režimu podpory). Jsou-li však sta noveny minimální normy pro technologie, které 
jsou různorodé a rozptýlené (nap ř. dálkové vytáp ění), náklady jsou vyšší. Správní náklady 
byly vypo čítány s pomocí standardního nákladového m odelu EU: pro možnost C2 se náklady 
pohybují v rozmezí 0,4–1,6 milionu EUR a pro možnost C3 v rozmezí 0,7–3,7 milionu EUR.  
5.2.2 Náklady pro hospodá řské subjekty 
K odhadu náklad ů na prokazování p ůvodu biomasy byl použit standardní nákladový model 
EU. Opakované náklady na cert ifikaci procesu dodavatelského řetězce podle možností A3 
a A4 byly pro jednotlivé výrobce biomasy odhadnuty na 800–3 000 EUR ro čně. Potenciální 
náklady na zavedení minimálních požadavk ů na udržitelné hospoda ření s lesy (možnost A5) 
jsou vyšší, a to v rozmezí 2 000–24 000 EUR ro čně. 
U možnosti B2, B3 a B4 bylo zjišt ěno, že náklady na osv ědčování emisí skleníkových plyn ů 
jsou o 10–20 % vyšší, pokud subjekty musí prokazovat skute čné úspory emisí skleníkových 
plynů bioenergetického řetězce. Náklady vypo čítané pro EU-27 ukazují, že pro zpracovatele, 
výrobce, obchodníky a výrobce energie jsou opa kované náklady o 60–70 % vyšší, je-li nutné 
osvědčovat emise skleníkových plyn ů, a nikoli pouze dodavatelský řetězec. Pro jednotlivé 
výrobce energie s kapacitou vyšší než 1 MW se mohou opakované náklady pohybovat 
v rozmezí 898–5 643 EUR ro čně. 
Byly posouzeny náklady na zvýšení ú činnosti v podob ě využívání vyrobeného tepla, 
využívání dopl ňků ke zvýšení výroby elekt řiny nebo tepla a zv ětšení velikosti za řízení nebo 
zlepšení technologií. Možnost za hrnující minimální požadavky na ú činnost (možnost C3), 
která by vyžadovala využívání  tepla, by znamenala zna čné náklady na dosažení souladu, a to 
v rozmezí 50–200 milion ů EUR na za řízení. Lze jen obtížn ě určit, jaké náklady by p řípadně 
pro subjekty p ředstavoval bonus v režimu podpory (m ožnost C2), protože podpora je 
dobrovolné opat ření, kdy se spole čnost může rozhodnout využít bonus.  
5.2.3 Ekonomická dostupnost biomasy 
Při vytváření politiky v oblasti obnovitelných zdroj ů Komise založila své p ředpoklady na 
dostupnosti biomasy podle stud ie vypracované Evropskou ag enturou pro životní prost ředí 
CS 7   CS (EEA)3, v níž se odhaduje, že v roce 2020 bude k dispozici p řibližně 235 Mtoe biomasy pro 
energetické využití, aniž by doch ázelo k poškozování životního prost ředí.  
Po aktualizovaném posouzení dalších podklad ů se zjistilo, že v odhadech potenciálu biomasy 
existují velké rozdíly. Tyto rozdíly vznikly p ředevším v d ůsledku předpokladů týkajících se 
dostupnosti p ůdy, která je siln ě ovlivněna předpoklady týkajícími se vývoje produktivity.  
Studie dostupnosti se ale doposud nezam ěřily na dopad kritérií udrž itelnosti na náklady. 
V posouzení dopad ů se zjistilo, že podkladové studie zp ravidla omezují své analýzy pouze na 
zemědělskou půdu dostupnou v sou časnosti a vylu čují oblasti s vysokou biologickou 
rozmanitostí nebo chrán ěné krajinné oblasti4. Předpokládá se proto, že velká v ětšina 
potenciálu biomasy bude spl ňovat kritéria vylou čení půdy a nebude mít žádný dopad na její 
ekonomickou dostupnost. 
Možnosti B1 a B2 neukládají minimální kritéria, a proto by nem ěly žádný dopad na 
ekonomickou dostupnost biomasy. Možnost B3 by stanovila minimální mezní hodnotu 50 % pro všechna stávající/nová za řízení na výrobu elekt řiny a tepla od roku 2017, respektive 60 % 
od roku 2018. Bylo zjišt ěno, že mnoho řetězců biomasy, které nespl ňují mezní hodnoty 
50-60 % z hlediska jejich obvykl ých hodnot z roku 2008 (podle p řílohy V sm ěrnice 
o obnovitelných zdrojích energie), by tyto hodnoty m ěly podle plánu spl ňovat do roku 2020 
díky technologickým zlepšením nebo zlepšení ú činnosti. Dodate čné náklady na zlepšení 
těchto řetězců k dosažení požadovaných úspor emisí skleníkových plyn ů se pro rok 2020 
odhadují na p řibližně 38–62 milion ů EUR. 
Pokud jde o možnosti pro zlepšení ú činnosti přeměny, je pravd ěpodobné, že pozitivní budou 
jakékoli dopady, nebo ť větší množství fosilního paliva bud e nahrazeno menším množstvím 
biomasy.  
5.3 Sociální dopady 
5.3.1 Domácnosti  Kritéria udržitelnosti pro biomasu by nem ěla výrazné dopady na domácnosti, nebo ť jim 
vzhledem k obtížnosti sledování malých uživatel ů pravděpodobně nemohou být ukládány 
žádné povinnosti týkající se úspor emisí skleníkových plyn ů.  
5.3.2 Zam ě
stnanost 
Vlivy na zam ěstnanost jsou považovány za zanedbatelné. Ur čité dopady na zam ěstnanost 
mohou vyplynout z kritérií udržitel nosti, pokud jsou s nimi spoj eny investice, a to v podob ě 
zvýšení poptávky u služeb souvisejících s biomasou, jakož i v odv ětvích vyráb ějících 
technologie pro biomasu.  
                                                 
3 EEA (2007): „Environmentally co mpatible bio-energy potential from European forests“ (Ekologicky 
slučitelný bioenergetický potenciál z evropských les ů). Kodaň, Evropská agentura pro životní prost ředí. 
4 Dornburg, V. a kolektiv (2008): „Assessment of global biomass potentials and their links to good, 
water, biodiversity, energy demand and economy“ (Posouzení celosv ětového potenciálu biomasy a jeho 
propojení s vodou, biologickou rozmanitostí, energetickou poptávkou a hospodá řstvím). Bilthoven, 
MNP. 
CS 8   CS 6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Z posouzení vyplývá, že na stran ě výroby je nákladov ě nejefektivn ější možnost politiky 
zavádějící minimální požadavky na zamezení výroby biomasy z p ůd s vysokou biologickou 
rozmanitostí a zamezení negativních zm ěn ve využívání p ůdy (tj. stejná kritéria jako ve 
směrnici o obnovitelných zdrojích energie). St anovení minimálních mezních hodnot nebo 
povinností pro udržitelné hospoda ření s lesy by mohlo znamenat vysoké náklady pro 
průmyslové odv ětví.  
Pokud jde o výkon s ohledem na emise skleníkových plyn ů, je důležité zajistit soulad se 
směrnicí o obnovitelných zd rojích energie. Doporu čuje se zavést metodiku pro výpo čet emisí 
skleníkových plyn ů během životního cyklu, která bude harm onizovaná na úrovni Evropské 
unie. Aby nedošlo k narušení trhu, doporu čuje se zavést možnost politiky stanovující 
požadavek na minimální úspory emisí skleníkových plyn ů ve výši 35 %, která se od roku 
2017 u stávajících za řízení zvyšuje na 50 % a od roku 2018 u nových za řízení na 60 %, nebo ť 
tato možnost je v souladu se sm ěrnicí o obnovitelných zdrojích energie. Odpady a zbytky ze 
zpracování, jež obvykle dosahují vy sokých úspor emisí skleníkových plyn ů, by měly být 
z plnění těchto požadavk ů vyloučeny. 
Pokud jde o zlepšení ú činnosti energetické p řeměny, většina možností po litiky by byla ú činná 
pouze tehdy, pokud by se vztahovala i na fosilní alternativy. Nedoporu čuje se stanovovat 
normy pro ú činnost pouze pro biomasu, prot ože výsledkem by mohlo být v ětší využívání 
fosilní energie. Up řednostňovanou možností je možnost C2, v jejímž rámci by členské státy 
byly odpov ědné za vytvá ření pobídek na dosažení p řeměny s vysokou ú činností ve svých 
režimech podpory pro velká za řízení na výrobu elekt řiny a tepla (nad 1 MW).  
Při zvažování otázky, zda by tyto možnosti politiky m ěly mít podobu závazných kritérií nebo 
doporučení pro členské státy, se p řihlédlo k tomu, že biomasa bude pocházet z EU a zárove ň 
bude dovážena ze zemí mimo EU. Dovoz  biomasy ze zemí mimo EU v sou časné dob ě 
představuje p řibližně 3 %.  
Závazná kritéria by zp ůsobila, že do cíle v oblasti obnovitelné energie by se mohla 
započítávat pouze biomasa, která se považuje za udržitelnou podle režimu na úrovni EU. 
V rámci dobrovolného p řístupu vycházejícího z doporu čení Komise by členské státy nemohly 
odmítnout zapo čítání biomasy, která by nespl ňovala povinnosti vnitrostá tního režimu, do cíl ů 
v oblasti obnovitelné energie. Členské státy by se však mohl y rozhodnout, že biomase, která 
nesplňuje vnitrostátní kritér ia, neposkytnou finan ční podporu.  
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Hlavním ukazatelem pln ění cílů je zvyšující se užíván í biomasy, které nepovede 
k odlesňování a jiným negativním dopad ům na životní prost ředí. Systémy podávání zpráv 
a sledování jsou na úrovni  EU k dispozici prost řednictvím Eurostatu, ale aby se dosáhlo 
přesnějších výsledk ů, je potřeba je posílit, a to i na vnitrostátní úrovni.