CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 12.5.2010 
SEK(2010) 595 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
STANOVISKO RADY 
k aktualizovanému programu stabilit y Kypru na období 2009 až 2013 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1. OBECNÉ SOUVISLOSTI  
Pakt o stabilit ě a růstu vychází z cíle zdravých ve řejných financí, které jsou prost ředkem pro 
posílení podmínek pro cenovou stab ilitu a pro silný udržitelný r ůst, jenž bude p řispívat 
k vytváření nových pracovních míst. V roce 2005 došlo k reform ě paktu, která potvrdila, že je 
užitečný pro upev ňování fiskální disciplíny, a pokusila se posílit jeho ú činnost a ekonomické 
základy a zajistit dl ouhodobou udržitelnost ve řejných financí. Zejména p řinesla větší 
flexibilitu v uplat ňování pravidel pro postup p ři nadměrném schodku, p ředevším pokud jde 
o definici „výjime čných okolností“ a stanovení lh ůt pro nápravu nadm ěrného schodku. 
Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými 
politikami a o posílení koordinace hospodá řských politik1, které je sou částí Paktu o stabilit ě a 
růstu, stanoví, že každý členský stát musí Rad ě a Komisi p ředložit program stability nebo 
konvergen ční program a každý rok musí p ředkládat aktualizace tohoto programu. Členské 
státy, které již zavedly jednotnou m ěnu, předkládají (aktualizované) programy stability 
a členské státy, které jednotnou m ěnu zatím nezavedly, p ředkládají (aktualizované) 
konvergen ční programy. 
V souladu s uvedeným na řízením vydala Rada na základ ě doporučení Komise a po konzultaci 
s Hospodá řským a finan čním výborem dne 4. b řezna 2008 k prvnímu programu stability 
Kypru své stanovisko. Pokud jde o aktual izované programy stability a konvergen ční 
programy, na řízení stanoví, že jsou  hodnoceny Komisí a p řezkoumávány výše zmín ěným 
výborem a že stejným postupem m ůže aktualizované programy p řezkoumávat také Rada.  
2. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU  
Komise posoudila nejnov ější aktualizaci programu stability Kypru, která byla p ředložena 
1. dubna 2010, a p řijala doporu čení pro stanovisko Rady k tomuto programu. 
Aby bylo z řejmé, za jakých okolností se hodnotí rozpo čtová strategie obsažená 
v aktualizovaném programu stability, js ou v následujících odstavcích shrnuty: 
1) sd ělení Komise ze dne 26. listopa du 2008 („Plán evropské hospodá řské obnovy“); 
2) záv ěry Rady ve složení pro hospodá řské a finan ční věci ze dne 20. října 2009 
o strategii ústupu od fiskální angažovanosti;   
3) nejnov ější hodnocení pozice státu podle pr eventivní složky Paktu o stabilit ě a růstu 
(shrnutí stanoviska Rady k p ředchozí aktualizaci programu stability). 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na n ěž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této 
internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm. 
CS 3   CS 2.1. Sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 („Plán evropské hospodá řské 
obnovy“) 
Vzhledem k bezprecedentnímu rozsahu celosv ětové krize, která v letech 2008–2009 zasáhla 
finanční trhy a sv ětové hospodá řství, vyzvala Evropská komise k p řijetí Plánu evropské 
hospodářské obnovy (European Economic Recovery Plan – EERP)2. Tento plán navrhl 
koordinovaný proticyklický makroekonomický p řístup k řešení krize v podob ě ambiciózního 
souboru opat ření na podporu ekonomiky, jenž spo čívá i) v okamžitém rozpo čtovém stimulu 
ve výši 200 mld. EUR (1,5 % HDP EU), kter ý zahrnuje expanzi financovanou z rozpo čtů 
členských stát ů v celkové výši 170 mld. EUR (p řibližně 1,2 % HDP EU) a prost ředky EU na 
podporu bezprost ředních opat ření řádově ve výši 30 mld. EUR (p řibližně 0,3 % HDP EU); a 
ii) v několika prioritních opat řeních, jež vycházejí z Lisabonské strategie a byla navržena tak, 
aby naše ekonomiky p řipravila na řešení dlouhodobých cíl ů, a která pokra čují v provád ění 
strukturálních reforem, jejichž cílem je zvyšování potenciálního r ůstu. Tento plán navrhl, aby 
byl fiskální stimul pro jednotlivé členské státy diferencován podle jejich individuální situace, 
pokud jde o udržitelnost ve řejných financí a konkuren ční pozici. Zejména v p řípadě členských 
států mimo eurozónu, které vykazují zna čnou vnější a vnitřní nerovnováhu, by rozpo čtová 
politika m ěla především usilovat o nápravu této nerovnová hy. Plán schválila Evropská rada 
dne 11. prosince 2008.  
2.2. Závěry Rady ve složení pro hospodá řské a finan ční věci ze dne 20. října 2009 
o strategii ústupu od fiskální angažovanosti 
Po prvních známkách hospodá řského oživení, zejména po zastavení prudkého poklesu 
hospodářské aktivity, stabilizaci finan čních trhů a zvýšení d ůvěry dospěla Rada dne 20. října 
2009 k záv ěru, že ačkoliv je oživení prozatím k řehké, a zatím tedy nenadešel čas stáhnout 
podporu, kterou vlády ekonomice a finan čnímu sektoru poskytly, je t řeba připravit 
koordinovanou strategii úst upu od rozsáhlých stimula čních politik. Tato strategie by m ěla 
zajistit rovnováhu, pokud jde o aspekty stabilizace a ud ržitelnosti, a m ěla by zohlednit 
vzájemné p ůsobení jednotlivých politických nástroj ů, stejně jako diskusi probíhající na 
celosvětové úrovni. V časné navržení a oznámení této strategie by pomohlo podpo řit důvěru 
ve střednědobé politiky a ukotvit o čekávání. Vedle odbourání stimula čních opatření přijatých 
v rámci Plánu evropské hospodá řské obnovy byla nezbytná zna čná fiskální konsolidace, která 
by zastavila a p řípadně zvrátila nár ůst zadlužení a obnovila zdravé fiskální pozice. Zvyšování 
účinnosti a ú čelnosti ve řejných financí a intenzity stru kturálních reforem byly žádoucí 
i v krátkodobém horizontu, jelikož by p řispěly k posílení r ůstu potenciálního produktu 
a snižování dluhu. Rada se dohodla na t ěchto zásadách strategie ústupu od fiskální 
angažovanosti: i) strategie by m ěla být mezi zem ěmi koordinována v rámci d ůsledného pln ění 
Paktu o stabilit ě a růstu; ii) s ohledem na okolnosti v jednotlivých zemích je t řeba včas 
odbourat fiskální stimul; iii) tempo konsolidace by m ělo být ambiciózní a ve v ětšině zemí by 
mělo výrazn ě překročit referenční hodnotu 0,5 % HDP ro čně ve strukturálním vyjád ření; a iv) 
důvěryhodnost strategie by m ěla být podpo řena opatřeními na zvýšení kvality ve řejných 
financí a úsilím o ambiciózní str ukturální reformu, jež by zvýšila zam ěstnanost a potenciální 
růst.  
                                                 
2 Sd ělení Komise Evropské rad ě ze dne 26. listopadu 2008. 
CS 4   CS 2.3. Hodnocení ve stanovisku Rady k p ředchozí aktualizaci 
Ve svém stanovisku ze dne 3. dubna 2009 shrnula Rada své hodnocení p ředchozí aktualizace 
programu stability, který se vztahuje na období 2008–2012, následovn ě. Celkově lze shrnout, 
že „fiskální politika bude v ro ce 2009 orientována expanzivn ě z důvodu přijetí významných 
stimulačních opat ření v tomto roce v souladu s Plánem evropské hospodá řské obnovy. 
V dalších letech je projektováno další zhoršování fiskálního sald a. Z toho vyplývající fiskální 
uvolnění se vzhledem k relativn ě dobrým hospodá řským vyhlídkám a vzhledem ke stávající 
velké vnější nerovnováze nejeví jako od ůvodněné. Navíc vzhledem k výraznému zhoršování 
globálního ekonomického prost ředí je rozpo čtová strategie vystavena zna čným rizik ům 
nepříznivého vývoje, nebo ť předpoklady r ůstu, z nichž vychází makroekonomický scéná ř 
programu, jsou optimistické. V kontextu velké vn ější nerovnováhy by m ělo být prioritou 
pokračovat v provád ění obezřetné politiky a posílit fiskální  udržitelnost. Hlavním úkolem 
fiskální politiky Kypru je proto držet b ěžné výdaje pod kont rolou a vyhýbat se procyklickým 
krokům. Zlepšení kvality ve řejných financí je krom ě toho důležité i z hlediska podpory 
bezproblémové korekce hospodá řství vzhledem k nerovnováze, která ho zat ěžuje“. S ohledem 
na toto hodnocení Rada Kypr vyzvala, aby „i) provád ěl v roce 2009 plánovanou fiskální 
politiku v souladu s Plánem evropské hospodá řské obnovy a v rámci Paktu o stabilit ě a růstu a 
zároveň nedopustil další zhoršování stavu ve řejných financí v roce 2009 v porovnání 
s příslušným cílem; ii) dosáhl snížení namísto o čekávaného zvýšení fiskálního schodku v roce 
2010 a v dalších letech omezením zvyšování výdaj ů s cílem zajistit zdravou fiskální pozici ve 
střednědobém výhledu; a iii) s ohledem na proj ektovaný dopad stárnutí populace na ve řejné 
výdaje posílil dlouhodo bou udržitelnost ve řejných financí provád ěním reformy penzijních a 
zdravotních systém ů“. 
CS 5   CS Doporučení pro 
STANOVISKO RADY 
k aktualizovanému programu stabilit y Kypru na období 2009 až 2013 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
3, a zejména na čl. 5 odst. 3 (pro PS) uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Komise, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
VYDALA TOTO STANOVISKO: (1) Dne [DD. m ěsíc 2010] Rada p řezkoumala aktualizovaný program stability Kypru, 
který se vztahuje na období 2009 až 2013. 
(2) V roce 2009 hospodá řská aktivita zpomalila o 1,7 %.  Bylo to poprvé za posledních 
třicet pět let, kdy Kypr zaznamenal záporný r ůst. Na růst silně dolehla slabá domácí 
poptávka a nep říznivé vn ější prostředí. Zejména vysoká zadluženost domácností 
spolu s p řísnými úv ěrovými podmínkami, zhoršujícím se výhledem na trhu práce a 
nepříznivými vlivy na d ůvěru občanů vedly k poklesu soukromé spot řeby. Současně 
došlo k silné korekci v oblasti investic v dob ě, kdy byl zaznamenán pokles 
zahraniční poptávky po bydlení, malá míra využ ívání kapacit a restrukturalizace 
bilancí firem. Ve řejná spotřeba byla jedinou složkou popt ávky, která povzbuzovala 
hospodářskou aktivitu, částečně díky stimula čnímu balí čku ve výši 1½ % HDP, 
zavedenému v souladu s Plánem evropské hospodá řské obnovy. Krom ě těchto 
diskrečních opat ření vyvolalo zpomalení hospodá řské aktivity, postupné odezn ění 
výrazného r ůstu cen aktiv a skladba r ůstu generující nižší da ňové příjmy značný tlak 
na veřejné finance. V d ůsledku toho ve řejné finance zaznamenaly pokles z p řebytku 
0,9 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 6,1 % HDP. Krize rovn ěž přispěla 
k výraznější akumulaci vysoké vn ější nerovnováhy, v čemž se odráží nejen nízké 
čisté úspory soukromého se ktoru, ale i zhoršení čistého salda ve řejných financí a 
ztráta konkurenceschopnosti. O čekává se, že vyhlídky na hospodá řské oživení 
nepříznivě ovlivní slabá domácí poptávka a stagnující vn ější oživení. R ůst HDP se 
v roce 2010 podle p ředpokladů ještě zpomalí, i když spíše v menší mí ře, a v roce 
2011 se mírn ě zlepší. Ve st řednědobém horizontu tak Kypr stojí p řed úkolem posílit 
                                                 
3 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na n ěž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této 
internetové adrese: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm. 
CS 6   CS růst i navzdory k řehké povaze celosv ětového hospodá řského oživení a zárove ň 
vyřešit stávající makroekonomickou nerovnováhu zachováním obez řetné fiskální 
politiky. V horizontu dlouhodobém zem ě čelí nutnosti posílit udržitelnost ve řejných 
financí s ohledem na stárnutí obyvatelstva.  
(3) A čkoliv je velká část poklesu skute čného HDP pozorovaného v souvislosti s krizí 
cyklická, byla nep říznivě ovlivněna i úrove ň potenciálního produktu. Krom ě toho 
může krize také ovlivnit potenciální r ůst ve střednědobém horizontu prost řednictvím 
nižších investic, omezení dostupnosti úv ěrů a zvýšení strukturální nezam ěstnanosti. 
Dopad hospodá řské krize navíc zesílí nep říznivé účinky demografického stárnutí na 
potenciální produkt a udržitelnost ve řejných financí. V tomto kontextu bude 
nezbytné zrychlit tempo str ukturálních reforem s cílem podpo řit potenciální r ůst. 
Konkrétn ě je důležité, aby Kypr podnikl refo rmy v oblasti pracovního trhu, 
především s cílem posílit možnosti celoživotního vzd ělávání, a to zejména s ohledem 
na starší pracovníky s nízkou kvalifikací a nezam ěstnané a dále zajistit v časné a 
účinné provedení plánovaných reforem v oblasti technického a odborného 
vzdělávání. Navíc je t řeba lépe sladit r ůst mezd s produktivitou, r ůstem 
zaměstnanosti a konkurenceschopností.  
(4) Makroekonomický scéná ř, z něhož program vychází, p ředpokládá, že reálný HDP 
vzroste z −1,7 % v roce 2009 na 0,5 % v ro ce 2010 a poté se vrátí na pr ůměrné 
tempo ve výši tém ěř 2,6 % ve zbývající části programového období. Na základ ě 
vyhodnocení informací, které jsou v sou časné době k dispozici4, se zdá, že tento 
scénář je založen na p říznivých p ředpokladech r ůstu během programového období. 
Konkrétn ě se očekává, že soukromá spot řeba se bude vyvíjet p říznivě, čemuž má 
napomoci pon ěkud optimistický r ůst zaměstnanosti a mezd. Program p ředpokládá, že 
reálný růst investic ve stavebni ctví bude v krátkodobém hor izontu nadále záporný a 
že ve druhé polovin ě programového období zaznam ená oživení. Výhledové 
ukazatele však pro odv ětví stavebnictví nazna čují ve střednědobém horizontu siln ější 
korekci, než jakou program p ředpokládá. I p řes zlepšující se hospodá řský výhled 
navíc křehkost hospodá řského oživení hlavních obchodních partner ů Kypru znamená 
pro makroekonomický scéná ř uvedený v programu nezanedbatelná rizika 
nepříznivého vývoje. V d ůsledku zpomalení hospodá řské aktivity v roce 2009 došlo 
k výrazné, by ť jen částečné korekci vn ějšího schodku, který je  na úrovni 8,5 % HDP 
i nadále vysoký a který má podle pr ojekcí v programu znovu prudce vzr ůst na 
12,9 % HDP do roku 2013, nebo ť se očekává, že se bude postupn ě zvyšovat dovoz. 
Je pravděpodobné, že vn ější nerovnováha nep říznivě dolehne ve st řednědobém 
horizontu na hospodá řský růst. Vysoké záporné úspory ve řejného sektoru by musely 
být financovány ze zahrani čního dluhu nebo z úspor domácího soukromého sektoru. 
Korekce nerovnováhy b ěžného účtu by si proto vyžádala bu ď vyšší náklady na 
financování dluhu, nebo vyšší úspory soukromého sektoru. Druhé řešení by 
znamenalo menší r ůst produktu na základ ě menší soukromé spot řeby nebo menších 
investic (efekt vyt ěsňování). Projekce míry inflace uvedené v programu se jeví 
realistické.  
(5) Podle programu se schodek ve řejných financí v roce 2009 výrazn ě zhoršil, kdy 
z přebytku 0,9 % HDP v roce 2008 klesl na úrove ň 6,1 % HDP, v čemž se především 
                                                 
4 Hodnocení zohled ňuje zejména prognózy útvar ů Komise z jara 2010, avšak i další informace, jež jsou 
od uvedené doby k dispozici.   
CS 7   CS odrazil dopad krize na stav ve řejných financí, ale p řispěla k tomu také stimula ční 
opatření ve výši 1½ % HDP, která vláda p řijala v souladu s Plánem evropské 
hospodářské obnovy. V programu je uvedeno, že fisk ální politika má být podle plánu 
restriktivní, aby bylo podle p ředpokládaného scéná ře růstu možné napravit nadm ěrný 
schodek do roku 2013. 
(6) Podle aktualizace je rozpo čtovým cílem na rok 2010 schodek ve výši 6 % HDP. 
Zákon o rozpo čtu na rok 2010 (schválený parlamentem dne 24. prosince 2009) 
stanovil schodek ve výši 4,5 % HDP na základ ě odhadu výsledného schodku v roce 
2009, který se pohyboval kolem 3 % HDP. Vzhl edem k tomu, že výsledný schodek 
za rok 2009 se zastavil na úrovni 6 % HDP, ze zákona o rozpo čtu vlastně vyplývá 
schodek vyšší. Do programu jsou však zahrnuta opat ření, jejichž cílem je zastavit 
další zhoršování stavu rozpo čtu a schodek stabilizovat na stejné úrovni jako v roce 
2009. Aktualizace p ředpokládá, že pom ěr příjmů k HDP vzroste v roce 2010 
v porovnání s výsledkem za rok 2009 asi o 1¼ procentního bodu. O čekává se, že 
veřejné výdaje vzrostou o 1¼ procentního bodu HDP. Plánuje se, že primární výdaje 
se budou nadále zvyšovat p ředevším v d ůsledku dalšího r ůstu sociálních transfer ů, 
dotací a mezd ve ve řejném sektoru. Platby úrok ů se mají podle aktualizace i 
navzdory zvyšujícímu se dluhu nadále sn ižovat a klesnout o ¼ procentního bodu 
HDP. Ve řejné investice mají podle plánu z ůstat na úrovni roku 2009. Celkov ě lze 
shrnout, že orientace fiskální politiky m ěřená změnou strukturálního salda 
(tj. cyklicky o čištěného salda bez vlivu jednorázových a jiných do časných opat ření), 
jež vyplývá z programu, se v roce 2010 zp řísní řádově o ½ % HDP.  
(7) Hlavním cílem st řednědobé rozpo čtové strategie programu je snížit do roku 2013 
saldo veřejných financí pod referen ční hodnotu 3 % HDP. Program p ředpokládá, že 
nominální schodek rozpo čtu se sníží na 4,5 % HDP v roce 2011 (z 6,1 % 
v předchozím roce), dále na 3,4 % v roce 2012 a kone čně na 2,5 % v roce 2013. 
Očekává se, že primární saldo se bude vyvíjet obdobn ě a že do konce období 
dosáhne ze schodku ve výši 3,7 % HDP v ro ce 2010 vyrovnaného sta vu. Strukturální 
schodek vypo čítaný podle spole čně dohodnuté metodiky by se po roce 2010 m ěl 
nadále zlepšovat, takže v roce 2011 by m ěl dosahovat hodnoty kolem 3½ % HDP, 
v roce 2012 hodnoty t ěsně pod hranicí 3 % a v roce 2013 hodnoty 2¼ %. Ro ční 
fiskální úsilí v období 2010–2013 by m ělo v průměru dosahovat hodnoty ¾ % HDP 
za rok. Zdá se, že korekce je soust ředěna na počátek programového období, a čkoliv 
účinek opatření přijatých v roce 2010 se pln ě projeví až v roce 2011. Navíc opat ření 
přijatá v souvislosti s Plánem evropské hospodá řské obnovy budou postupn ě 
ukončena až koncem roku 2010. Plánuje, se že  konsolidace bude dosaženo zejména 
prostřednictvím p říjmové strany rozpo čtu, jež by se podle p ředpokladu m ěla v letech 
2010 až 2013 zvýšit o 2,6 procentního bodu HDP, a omezení výdaj ů by mělo přinést 
další procentní bod HDP. Opat ření na podporu p říjmů zahrnují boj proti da ňovým 
únikům, amnestii v rámci kolauda čního řízení, harmonizaci minimálních spot řebních 
daní uvalených na ropné produkty a uplatn ění snížené sazby DPH na potraviny a 
farmaceutické produkty, jakož i p říjem z dividend z polostátních organizací. Pokud 
jde o výdajová opat ření, vychází celková korekce pr ogramu z kontroly provozních 
výdajů a snižování b ěžných transfer ů. Program uvádí, že bude -li dosaženo shody 
mezi sociálními partnery, p ředmětem konsolidace budou tyto kategorie výdaj ů: 
stanovení cíl ů pro sociální transfery a omezení výše a tempa r ůstu mezd ve ve řejném 
sektoru. Aktualizace potvrzuje závazek ke st řednědobému rozpo čtovému cíli pro 
danou zemi, kterým je vyr ovnaný strukturální rozpo čet (tj. cyklicky o čištěné saldo 
bez vlivu jednorázových a jiných do časných opat ření). Střednědobý cíl p řiměřeně 
CS 8   CS odráží cíle Paktu o stabilit ě a růstu. Ze strukturálních sald odpovídajících cíl ům 
schodku uvedeným v programu vyplývá, že st řednědobého cíle nebude 
v programovém období dosaženo.  
(8) Rozpo čtové výsledky by mohly být horší, než program p ředpokládá. P ředevším se 
zdá, že makroekonomický scéná ř, s nímž aktualizace pracuje, vychází z p říznivých 
předpokladů růstu po celé programové období. Na stran ě příjmů jsou rizika pro 
veřejné finance zejména v letech 2010 a 2011 vyšší než v letech p ředchozích a jsou 
spojena s možným prudším poklesem hospodá řského růstu a se zm ěnou ve vyvážení 
jeho složek ve výsledku generujícím nižší da ňové příjmy. Vzhledem k tomu, že se 
očekává mírné hospodá řské oživení, a vzhledem k tlaku na povzbuzení domácí 
poptávky prost řednictvím vyšších ve řejných výdaj ů nejsou rizika možného 
překročení výdaj ů zanedbatelná. Tato rizika jsou p ředevším spojena s praxí 
spočívající v p ředkládání dodate čných rozpo čtů zvyšujících výdaje v pr ůběhu roku, 
která znamenala r ůst běžných výdaj ů nad plánované p řerozdělení prost ředků. Kromě 
toho se m ůže ukázat, že sociální transfery budou vyšší, než se o čekává, a to 
vzhledem k nedávné historii a absenci zav edeného mechanismu pro stanovení jejich 
cílů, jakož i k pon ěkud optimistickým projekcím r ůstu zaměstnanosti (a tím i 
nezaměstnanosti).  
(9) Pom ěr hrubého ve řejného dluhu k HDP se v roce 2009 odhaduje na 56,2 % HDP, což 
je vyšší hodnota než 48,4 % v roce p ředchozím. Krom ě prohloubení schodku a 
poklesu r ůstu HDP p řispěla k rostoucí mí ře zadlužení i vnit řní dynamika dluhu, na 
niž připadl 1 procentní bod HDP. Tato dynami ka odráží akumulaci státních aktiv 
v důsledku nadm ěrného financování na konci roku 2009 s cílem splnit závazky 
připadající na za čátek ledna 2010. P ředpokládá se, že míra zadlužení, vyplývající 
převážně z trvalých, by ť klesajících primárních schodk ů, v průběhu programového 
období vzroste. Míra zadlužení v roce 2010 prolomí referen ční hodnotu 60 % HDP a 
předpokládá se, že nad úrovní této referen ční hodnoty z ůstane po celé programové 
období. Podle projekcí se má v letech 2011 a 2012 zvýšit p řibližně na 63 % HDP a 
následně začít mírně klesat. Vzhledem k rizik ům nepříznivého vývoje ohrožujícím 
makroekonomický scéná ř a plnění rozpočtových cíl ů je možné, že vývoj míry 
zadlužení by mohl být mén ě příznivý, než se v programu p ředpokládá. 
(10) Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpo čet výrazn ě převyšuje pr ůměr EU, 
což je dáno p ředevším relativn ě vysokým r ůstem výdaj ů na důchody v pom ěru 
k HDP v nadcházejících desetiletích částečně v důsledku toho, že d ůchodový systém 
je stále ve fázi roz voje. Program rozebírá d ůchodovou reformu zahájenou v dubnu 
2009, která má podle projekcí r ůst výdajů na důchody mírn ě snížit, a p ředevším 
zvýšit výši p říspěvků na sociální zabezpe čení. Reforma by m ěla zlepšit dlouhodobé 
saldo důchodového systému a zmenšit rizika  ohrožující udržitelnost, nem ěla by však 
mít vliv na celkové hodnocení. Rozpo čtová pozice v roce 2009 odhadovaná 
v programu zesiluje rozpo čtový dopad stárnutí obyvatelstv a na mezeru udržitelnosti. 
Ke snížení rizik ohrož ujících udržitelnost ve řejných financí, jež byla v roce 2009 ve 
zprávě Komise o udržitelnosti5 hodnocena jako vysoká, by p řispělo zlepšení 
                                                 
5 V záv ěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti ve řejných financí „Rada vyzývá členské 
státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergen čních programech zam ěřily pozornost 
na strategie orientované na udržitelnost“ a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodá řskou 
politiku a Hospodá řským a finan čním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé 
CS 9   CS primárního salda ve st řednědobém horizontu a zavedení dalších opat ření zaměřených 
na omezování významného r ůstu výdaj ů souvisejících se st árnutím obyvatelstva, 
zejména výdaj ů na důchody a zdravotnictví. St řednědobé projekce vývoje dluhu, 
které očekávají, že tempo r ůstu HDP se bude postupn ě vracet na hodnoty 
předpokládané p řed krizí a že se míra zdan ění vrátí na úrove ň před vypuknutím 
krize, a které zahrnují p ředpokládané zvýšení výdaj ů souvisejících se stárnutím 
obyvatelstva, ukazují, že rozpo čtová strategie plánovaná  v programu by ve své 
současné podob ě a bez další zm ěny politiky tém ěř postačovala ke stabilizaci pom ěru 
dluhu k HDP do roku 2020.   
(11) V posledních letech Kypr p řekonával své rozpo čtové cíle, t řebaže na pozadí živé 
hospodářské aktivity a skladby r ůstu generující vyšší da ňové příjmy. V nedávné 
minulosti byl rozpo čtový rámec zlepšen p řijetím účetního systému pro finan ční 
řízení (FIMAS) a postupným zavedením t říletého st řednědobého rozpo čtového 
rámce a metodiky sestavování rozpo čtu podle program ů a výsledk ů (PPB). Praxe 
spočívající v p řijímání dodate čných rozpo čtů v průběhu roku však znamenala r ůst 
běžných výdaj ů nad plánované p řerozdělení prost ředků. Program uvádí, že nový 
rozpočtový rámec by m ěl po úplném zavedení tuto praxi ukon čit a měl by vést 
k efektivn ějšímu a ú činnějšímu procesu sestavování rozpo čtu, který p řispěje 
k omezení výdaj ů. Zároveň by nový proces sestavování rozpo čtu měl položit pevný 
základ pro p řerozdělení výdaj ů ve prosp ěch aktivit podpo rujících hospodá řský růst, 
které jsou v souladu s prioritami stanove nými národním programem reforem. Nový 
rámec je však stále v po čáteční fázi zavád ění a předpokládá se, že v plném rozsahu 
bude zaveden až v roce 2012. Jeho dopad by se proto mohl projevit až ve 
střednědobém horizontu. V časné zavedení nového rámce by m ělo zásadní význam 
pro úspěšnou a trvalou konsolidaci ve řejných financí. 
(12) Pokud jde o kvalitu ve řejných financí, program uznává její d ůležitost jako prost ředku 
podpory potenciálního r ůstu a zajišt ění dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí. 
Program se konkrétn ě zmiňuje o dopadu, jaký budou mít st řednědobý rozpo čtový 
rámec a metodika sestavování rozpo čtu podle program ů a výsledk ů po úplném 
zavedení na lepší p řidělování zdroj ů vysoce prioritním oblastem podporujícím r ůst a 
na lepší kontrolu neproduktivních výdaj ů. Na stran ě výdajů program zahrnuje 
přezkum nedávných projekt ů zaměřených na posílení infrastruktury prost řednictvím 
partnerství soukromého a ve řejného sektoru, jakož i opat ření ke zlepšení vzd ělávání 
zvýšeným využíváním po čítačů v primárním a sekundárním vzd ělávání a zlepšením 
výzkumných a akademických institucí. Aktualizace rovn ěž zahrnuje p řidělení 
finančních prost ředků na přeměnu veřejných nemocnic v samostatné jednotky a 
přijetí národního systému zdravotní pé če s cílem zlepšit jeho ú činnost regulovanou 
hospodářskou sout ěží a omezením náklad ů. Zdá se, že tyto kroky jsou velmi 
důležitým nástrojem kontroly o čekávaného zvyšování výdaj ů souvisejícího se 
stárnoucí populací. Na stran ě příjmů program zd ůrazňuje, že zavedení st řednědobého 
rozpočtového rámce by m ělo mít pozitivní dopad na zlepšení p řesnosti a citlivosti 
projekcí p říjmů ve střednědobém horizontu. P říslušné orgány poznamenávají, že 
vzhledem ke kolísavosti da ňových elasticit v posledních letech dané výrazným 
růstem cen aktiv byly projekce p říjmů upraveny tak, aby zohled ňovaly dopad cen 
aktiv a skladbu r ůstu HDP. Program rovn ěž poukazuje na to, že p říslušné orgány 
                                                                                                                                                         
udržitelnosti ve řejných financí, jež by m ěla být včas k dispozici pro ú čely nadcházející zprávy o 
udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012. 
CS 10   CS neustále sledují systém daní a sociálních  dávek, aby zajistily, že se vyplatí pracovat a 
že je zabezpe čena podpora zranitelným sociálním skupinám.  
(13) Celkov ě lze shrnout, že vzhledem k výše zmín ěným rizik ům ohrožujícím rozpo čtové 
cíle je možné mít za t o, že strategie zachovat podp ůrné fiskální politiky i v roce 2010 
je v souladu s Plánem evropské hospodá řské obnovy. Kv ůli nepříznivým dopad ům 
hospodářské krize však schodek ve řejných financí má v roce 2010 z ůstat na úrovni 
6 % HDP a následn ě se postupn ě snížit pod referen ční hodnotu 3 %. P řestože 
strategie programu po čítá v období 2010–2013 s pr ůměrným ročním fiskálním úsilím 
ve výši ¾ procentního bodu HDP, tato hodnota podléhá rizik ům nepříznivého 
vývoje. Vzhledem k t ěmto rizik ům proto uvedené fiskální úsilí nemusí posta čovat 
k tomu, aby ke snížení schodku pod referen ční hodnotu 3 % HDP došlo podle plánu 
do roku 2013. Navíc se zdá, že skladba konsolida ční strategie uvedené v programu se 
zakládá p řevážně na opat řeních ke zvýšení p říjmů, zatímco omezení výdaj ů je 
minimální. Program vlastn ě předpokládá, že pom ěr výdajů k HDP se v roce 2013 
ustálí na úrovni, která p řekračuje výsledek za rok 2009. Opat ření, jež by tuto situaci 
mohla zvrátit, se stále projednávají se so ciálními partnery, a proto podléhají rizik ům, 
pokud jde o zp ůsoby a na časování jejich zavedení. V d ůsledku toho m ůže být vývoj 
míry zadlužení, která má podle plánu po čínaje rokem 2010 p řekročit hranici 60 % 
HDP, mén ě příznivý, než jak aktualizace p ředpokládá. 
(14) Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pr o programy stability 
a konvergen ční programy, program poskytuj e všechny požadované a nepovinné 
údaje. 
Celkově lze shrnout, že stav ve řejných financí Kypru se výrazn ě zhoršil v d ůsledku 
hospodářského poklesu a expanzivní orientace  fiskální politiky, jež vyplynula z p řijetí 
významných stimula čních opat ření v souladu s Plánem evropské hospodá řské obnovy. 
V důsledku toho rozpo čtové saldo zaznamenalo pokles z p řebytku 0,9 % HDP v roce 2008 na 
schodek ve výši 6,1 % HDP v roce 2009. Progr am popisuje proces konsolidace po čínaje 
rokem 2010, jehož cílem je snížit saldo ve řejných financí pod referen ční hodnotu 3 % HDP 
do roku 2013. Korekce má však být podle plánu dosaženo p ředevším prost řednictvím 
příjmové strany rozpo čtu, zatímco pom ěr výdajů k HDP z ůstává na historicky nejvyšší 
úrovni. Navíc vzhledem ke k řehkosti celosv ětového hospodá řského oživení je rozpo čtová 
strategie vystavena zna čným rizik ům nepříznivého vývoje, nebo ť předpoklady r ůstu, z nichž 
vychází makroekonomický scéná ř programu, jsou optimistické. V kontextu velké domácí a 
vnější nerovnováhy by m ělo být prioritou pokra čovat v provád ění obezřetné politiky a posílit 
fiskální udržitelnost. Kontrola b ěžných výdaj ů zavedením efektivního víceletého 
rozpočtového rámce by proto byla d ůležitým nástrojem, který by napomohl dosažení 
konsolida čních plán ů a rozpočtových cíl ů. Zlepšení kvality ve řejných financí je krom ě toho 
důležité i z hlediska podpory bezproblémové korekce hospodá řství vzhledem k nerovnováze, 
která ho zat ěžuje, zejména zvýšením r ůstu potenciálního HDP, posílením 
konkurenceschopnosti a dalším omezením vn ější nerovnováhy. 
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Kypr vyzývá, aby: 
i) omezil schodek za rok 2010 na nejvýše 6 % HDP, v p řípadě nutnosti posílením 
konsolida čních opat ření, a to zejména v p řípadě, kdy by makroekonomický vývoj byl mén ě 
příznivý, než jak p ředpokládá programový scéná ř, a přijal včasná opat ření k vymezení 
konsolida ční strategie více zam ěřené na stranu výdaj ů; využil p říležitostí nad rámec 
oznámeného fiskálního úsilí s cílem uryc hlit fiskální konsolidaci a snižování pom ěru hrubého 
veřejného dluhu k HDP pod úrove ň referenční hodnoty; 
CS 11   CS ii) podle plánu zavedl efektivní víceletý rozpo čtový rámec s cílem zajistit dodržování 
rozpočtových cíl ů a ve střednědobém horizontu podstatn ě omezit výdaje;  
iii) zlepšil dlou hodobou udržitelnost ve řejných financí zavedením reformních opat ření ke 
kontrole výdaj ů na důchody a zdravotní pé či s cílem omezit p ředpokládaný r ůst výdajů 
souvisejících se stárnutím obyvatelstva. 
CS 12   CS Srovnání základních makr oekonomických a rozpo čtových projekcí  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
PS duben 2010  3,6 −1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM květen 2010 3,6 −1,7 −0,4 1,3 neuv. neuv. Reálný HDP 
(změna v %)  PS únor 2009  3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 neuv. 
PS duben 2010  4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
KOM květen 2010 4,4 0,2 2,7 2,5 neuv. neuv. Inflace HISC 
(%) PS únor 2009  4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 neuv. 
PS duben 2010  2,9 −1,3 −2,4 −2,5 −1,6 −0,5 
KOM květen 2010 3,4 −0,7 −2,1 −1,6 neuv. neuv. Mezera výstupu1 
(% potenciálního HDP)  PS únor 2009  0,8 −0,1 −0,6 −0,5 −0,2 neuv. 
PS duben 2010  −17,7 −8,5 −11,5 −12,2 −12,6 −12,9 
KOM květen 2010 −17,6 −8,2 −6,8 −6,7 neuv. neuv. Čisté půjčky/úvěry vůči 
zbytku sv ěta 
(% HDP)  PS únor 2009  −12,4 −12,1 −11,5 −10,9 −10,2 neuv. 
PS duben 2010  43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
KOM květen 2010 43,5 40,3 41,2 41,3 neuv.  neuv. Veřejné příjmy 
(% HDP)  PS únor 2009  45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 neuv.  
PS duben 2010  42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
KOM květen 2010 42,6 46,4 48,3 49,0 neuv.  neuv. Veřejné výdaje 
(% HDP)  PS únor 2009  44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 neuv.  
PS duben 2010  0,9 −6,1 −6,0 −4,5 −3,4 −2,5 
KOM květen 2010 0,9 −6,1 −7,1 −7,7 neuv. neuv. Saldo veřejných financí 
(% HDP)  PS únor 2009  1,0 −0,8 −1,4 −1,9 −2,2 neuv. 
PS duben 2010  3,7 −3,6 −3,7 −2,1 −1,0 0,1 
KOM květen 2010 3,7 −3,6 −4,4 −4,8 neuv. neuv. Primární saldo 
(% HDP)  PS únor 2009  3,9 1,5 0,8 0,2 −0,2 neuv. 
PS duben 2010  −0,2 −5,6 −5,1 −3,5 −2,8 −2,3 
KOM květen 2010 −0,4 −5,8 −6,3 −7,1 neuv. neuv. Cyklicky o čištěné saldo1 
(% HDP)  PS únor 2009  0,7 −0,8 −1,2 −1,7 −2,1 neuv. 
PS duben 2010  −0,2 −5,6 −5,2 −3,6 −2,9 −2,3 
KOM květen 2010 −0,4 −5,8 −6,3 −7,1 neuv. neuv. Strukturální saldo3 
(% HDP)  PS únor 2009  0,7 −0,8 −1,2 −1,7 −2,1 neuv. 
PS duben 2010  48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
KOM květen 2010 48,4 56,2 62,3 67,6 neuv. neuv. Hrubý veřejný dluh 
(% HDP)  
PS únor 2009  49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 neuv. 
Poznámky:  
1 Mezery výstupu a cyklicky o čištěná salda podle program ů přepočítávají útvary Komise na základ ě údajů obsažených 
v programech.  
2Na základ ě odhadovaného potenciálního r ůstu v jednotlivých letech období 2009–2013 ve výši 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 
2,8 % a 2,8 %.  
3Cyklicky o čištěné saldo bez jednorázových a jiných do časných opat ření. Jednorázová a jiná do časná opat ření činí podle 
posledního programu 0,1 % HDP v letech 2010, 2011 a 2012 (a všechna zvyšují schodek). Prognóza útvar ů Komise z jara 
2010 neobsahuje žádná jednorázová a jiná do časná opatření. 
Zdroj:  
Program stability (PS), prognózy útvar ů Komise z jara 2010 (KOM); výpo čty útvarů Komise.