[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 25.07.2006

KOM(2006) 424 v konečném znění

2004/0001 (COD)

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES o

společném postoji Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu

2004/0001 (COD)

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES o

společném postoji Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu

1 . SOUVISLOSTI

Datum předání návrhu Evropskému parlamentu a Radě (dokument KOM(2004)2 v konečném znění – 2004/0001(COD)): | 06.02.2004 |

Datum vydání stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru: | 09.02.2005 |

Datum vydání stanoviska Výboru regionů: | 29.09.2004 |

Datum vydání stanoviska Evropského parlamentu, první čtení: | 16.02.2006 |

Datum předání změněného návrhu: | 06.04.2006 |

Datum přijetí společného postoje kvalifikovanou většinou: | 24.07.2006 |

2 . CÍL NÁVRHU KOMISE

Cílem návrhu Komise je:

- zlepšit podmínky pro hospodářský růst a zaměstnanost v EU,

- dosáhnout skutečného vnitřního trhu služeb odstraněním právních a správních překážek pro rozvoj služeb,

- posílit práva spotřebitelů jako příjemců služeb,

- stanovit právně závazné povinnosti pro účinnou správní spolupráci mezi členskými státy.

3. PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE SPOLEČNÉHO POSTOJE

3.1 . Všeobecné připomínky

Společný postoj přijatý Radou skutečně zachovává podstatu pozměněného návrhu Komise, který zahrnul velkou většinu pozměňovacích návrhů přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení. Pokud jde o klíčové prvky návrhu (zvláště výjimky z oblasti působnosti a ustanovení o volném pohybu služeb), společný postoj Rady respektoval politickou dohodu, jíž bylo dosaženo v Evropském parlamentu. Tato dohoda se nyní odráží ve společném postoji, stejně jak tomu bylo i v pozměněném návrhu Komise.

Společný postoj celkově zahrnuje, a to buď úplně nebo v podstatě, všechny pozměňovací návrhy Evropského parlamentu přijaté Komisí na plenárních zasedáních. Pokud jde o některé další otázky, reaguje na obavy vyjádřené v pozměňovacích návrzích Evropského parlamentu a nachází řešení těchto obav, i když formulace mohou být odlišné. Společný postoj konečně obsahuje řadu dalších nových ustanovení, které posílí průhlednost a spolupráci mezi členskými státy a Komisí, což může napomoci zajistit řádné provádění směrnice.

Dále následují podrobné připomínky k hlavním aspektům společného postoje. Za prvé, uvádějí se připomínky, které reagují na pozměňovací návrhy Evropského parlamentu. Těch je většina, protože pozměněný návrh Komise a společný postoj Rady zahrnují většinu pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu. Za druhé, uvádějí se další otázky doplněné Radou v jejím společném postoji.

3.2. Aspekty společného postoje, které odpovídají pozměňovacím návrhům Evropského parlamentu

3.2.1. Oblast působnosti a další obecná ustanovení (články 1–4)

Zvláštní oblasti práva (článek 1). Pokud jde o předmět směrnice a její vztah ke zvláštním oblastem práva (základní práva, pracovní právo, trestní právo, ochrana nebo podpora kulturní a jazykové rozmanitosti a plurality sdělovacích prostředků), společný postoj zahrnuje podstatu pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu (7, 8, 290, 291, 297, 298, 299 a příslušnou část pozměňovacího návrhu 72) a pozměněného návrhu s jistými formulačními úpravami, které Komise přijímá, protože jejich cílem je zlepšit znění, aniž se změní podstata otázky, o níž se hlasovalo v Evropském parlamentu, nebo pozměněný návrh Komise.

Oblast působnosti (článek 2). Pokud jde o oblast působnosti směrnice, společný postoj do značné míry zohledňuje pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem v prvním čtení. Co se týče služeb obecného zájmu , společný postoj plně odráží obsah pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu (viz zvláště pozměňovací návrhy 13, 44, 73 a příslušné části pozměňovacích návrhů 72 a 289) a ve srovnání s pozměněným návrhem dále upřesňuje v článku 2, že služby obecného zájmu nehospodářské povahy nespadají do působnosti směrnice. Ve vztahu k dopravním službám a přístavním službám společný postoj potvrzuje vynětí všech dopravních služeb, včetně přístavních služeb, z působnosti směrnice, jak to schválil Evropský parlament v pozměňovacích návrzích 20 a 306. Ve srovnání s pozměněným návrhem se znění týkající se vynětí dopravních služeb z působnosti nepatrně změnilo, aby se uvedlo v soulad se zněním článku 51 Smlouvy, a bylo sloučeno s vynětím přístavních služeb. Nové znění nemění podstatu ustanovení, a proto je Komise přijímá. Pokud jde o audiovizuální služby , ve společném postoji se odráží podstata pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu 19 a 79. Společný postoj nepatrně mění návrh příslušného znění v článku 2 pozměněného návrhu a vyjasňuje, že vynětí audiovizuálních služeb se týká i kinematografických služeb; Komise to přijímá. Co se týče vynětí sociálních služeb z působnosti směrnice, ve společném postoji se zohlednily také pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (viz pozměňovací návrhy 252, 294, 295 a 296). Společný postoj ve srovnání s pozměněným návrhem Komise dále upřesňuje, že vynětí z působnosti se týká i služeb poskytovaných dobročinnými organizacemi. Komise toto znění přijímá, protože zastává názor, že definice obsažená ve společném postoji zlepší právní jistotu, pokud jde o vynětí sociálních služeb z působnosti. Společný postoj ve srovnání s pozměněným návrhem Komise dále doplňuje vynětí z působnosti týkající se služeb poskytovaných notáři a soudními vykonavateli, kteří jsou jmenováni úředním aktem vlády . Toto vynětí z působnosti je v zásadě v souladu s pozměňovacími návrhy Evropského parlamentu 18 a 81 a Komise je přijímá. Společný postoj dále potvrzuje vynětí služeb agentur na zprostředkování dočasné práce, zdravotnických služeb, hazardních her, soukromých bezpečnostních služeb a oblasti daní z působnosti směrnice, jak stanoví pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (viz zvláště 17, 19, 78, 80, 82, 300, 302/332 a 304), jakož i pozměněný návrh Komise.

Souvislost směrnice s ostatními právními předpisy Společenství (článek 3). Společný postoj se řídí přístupem pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu (21, 83, 219 a 307) a pozměněného návrhu, a proto jasně uvádí, že směrnice nemá vliv na jiné nástroje Společenství a že v případě rozporu s jinými nástroji Společenství upravujícími specifické aspekty přístupu ke službám a jejich poskytování mají přednost ustanovení o specifických aspektech uvedená v těchto předpisech. Společný postoj dále potvrzuje, že směrnicí nejsou dotčeny normy mezinárodního práva soukromého, zvláště ty, které zaručují spotřebitelům ochranu poskytovanou pravidly na ochranu spotřebitelů zakotvenými v právních předpisech o ochraně spotřebitelů platných v členských státech.

Definice (článek 4). Společné stanovisko odráží pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (1–3, 5–6, 11, 25–26, 93–94 a 97–98) a znění pozměněného návrhu týkajícího se definic pojmů používaných ve směrnici.

3.2.2. Správní zjednodušení (články 5–8)

Zjednodušení postupů (článek 5). Společný postoj zahrnuje pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (viz pozměňovací návrhy 27, 29–30 a 99; příslušnou část pozměňovacího návrhu 100, jak byl schválen v pozměněném návrhu, s výhradou drobných formulačních změn. V tomto smyslu nová věta v odstavci 1 vyjasňuje, že povinnost členských států zjednodušit své postupy a formality vznikne, když se po přezkoumání ukáže, že tyto postupy a formality „nejsou dostatečně jednoduché“. Tento doplněk je pro Komisi přijatelný.

Jednotná kontaktní místa (článek 6). Společný postoj v zásadě schvaluje znění pozměněného návrhu, založeného na příslušných pozměňovacích návrzích (104 a 309) Evropského parlamentu. Použitím předložky „na“ místo „prostřednictvím“ v odstavci 1 dále vyjasňuje, že role jednotných kontaktních míst se může omezovat na jednání v postavení zprostředkovatele mezi poskytovateli služeb a příslušným orgánem/příslušnými orgány. Toto vyjasnění je pro Komisi přijatelné.

Právo na informace (článek 7). Do společného postoje jsou začleněny pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (31, 33, 105–106 a 108–110), přijaté v pozměněném návrhu, s výhradou menších formulačních změn týkajících se toho, že směrnicí nejsou dotčeny právní předpisy členských států o používání jazyků.

Postupy s využitím elektronických prostředků (článek 8). Do společného postoje je začleněno znění pozměněného návrhu, který čerpal z pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu (příslušné části pozměňovacích návrhů 32 a 111). Společný postoj v 52. bodu odůvodnění vyjasňuje, že povinnost umožnit postupy pomocí elektronických prostředků nebrání členským státům nabízet k naplnění postupů a formalit vedle elektronických i jiné prostředky. Společný postoj kromě toho rozšiřuje možnost použít jiné než elektronické postupy v případech, kdy je nezbytné prověřit osobní integritu poskytovatele nebo jeho odpovědných pracovníků. Společný postoj dále v odstavci 3 stanoví, že pravidla, která mají usnadnit interoperabilitu, musí zohlednit „společné normy vytvořené na úrovni Společenství“. Tyto změny jsou pro Komisi přijatelné, protože zlepšují znění směrnice.

3.2.3. Svoboda usazování pro poskytovatele služeb (články 9–15)

Povolovací režimy (článek 9) . Do společného postoje je začleněno znění pozměněného návrhu (který zahrnul pozměňovací návrhy 35 a 112–113 a částečně pozměňovací návrhy 37, 115 a 117) s výhradou menších formulačních změn v odstavci 3. Komise tuto úpravu může přijmout, protože zlepšuje jasnost znění, aniž se mění podstata pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu.

Podmínky pro udělení povolení (článek 10) . Do společného postoje je začleněno znění pozměněného návrhu, který je částečně založen na pozměňovacích návrzích Evropského parlamentu (pozměňovací návrhy 34, 118, 119, 120, 121 a 122) s výhradou menších formulačních změn. Na rozdíl od pozměněného návrhu (který potvrdil pozměňovací návrh Evropského parlamentu 120) společný postoj v odstavci 3 nestanoví, že při posuzování, zda jsou podmínky pro udělování povolení v jiném členském státě stejné nebo v podstatě srovnatelné, členské státy zvažují účinek těchto podmínek a efektivitu jejich prosazování. Toto vypuštění je pro Komisi přijatelné, protože vypuštěná věta vzbuzovala obavy, zda je použitelná. Společný postoj dále v odstavci 6 upřesňuje, že rozhodnutí, jímž se uděluje povolení, nemusí být odůvodněno a nemusí umožňovat soudní přezkum. To je v souladu s pozměňovacím návrhem Evropského parlamentu 122, jenž nebyl začleněn do pozměněného návrhu. Komise tento doplněk může přijmout.

Doba platnosti povolení (článek 11). Výběr mezi více uchazeči (článek 12). Do společného postoje je začleněno znění pozměněného návrhu, založeného do značné míry na pozměňovacích návrzích Evropského parlamentu (36, 38, 124-127, 128 a 129 a části pozměňovacích návrhů 30 a 130).

Zakázané požadavky (článek 14). Do společného postoje je začleněno znění pozměněného návrhu, založeného hlavně na pozměňovacích návrzích Evropského parlamentu (41, 138, 140 a 141, 40, 142 a 143), s doplňky v odstavci 6 (zákaz konzultace konkurenčních hospodářských subjektů se netýká konzultace veřejnosti jako celku) a v odstavci 7 (pojištění je postaveno na roveň finančním zárukám: členské státy stále mohou požadovat kteroukoli z obou možností, pokud neexistuje povinnost poskytnout finanční záruky nebo uzavřít pojištění u poskytovatele usazeného v tomto členském státě). Komise je s to tyto doplňky přijmout, protože zlepšují jasnost znění.

Požadavky podléhající hodnocení (článek 15). Společný postoj se řídí přístupem pozměněného návrhu a schválených pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu (42, 144-145, 147-149 a 242; 146 a 150), přičemž v tomto ustanovení provádí jisté změny (viz níže, odst. 3.3 ).

3.2.4. Volný pohyb služeb a odchylky (články 16-18, odpovídající článkům 16-19 v pozměněném návrhu Komise)

Pokud jde o ustanovení o volném pohybu služeb (článek 16) , společný postoj plně odráží pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (viz pozměňovací návrhy 45 až 47, 152 a 293/rev4), které byly začleněny do pozměněného návrhu Komise, a vkládá nový bod odůvodnění (82), který vyjasňuje uplatňování předpisů členských států o podmínkách zaměstnávání. Pokud jde o další odchylky od volného pohybu služeb (článek 17) , společný postoj také odráží pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (53, 48, 50, 51, 54, 161, 162, 163, 165, 169, 170, 171, 172, 173, 174 a 175, 400 a 404) a je do něho začleněno znění pozměněného návrhu s menší úpravou v odstavci 12, týkající se přepravy odpadů. Ustanovení o přechodných odchylkách (článek 18 původního návrhu Komise) bylo vypuštěno v souladu s hlasováním Evropského parlamentu v prvním čtení a s pozměněným návrhem Komise. Společný postoj dále potvrzuje znění pozměněného návrhu, co se týče individuálních odchylek (článek 18, odpovídající článku 19 pozměněného návrhu Komise) .

3.2.5. Práva příjemců služeb (články 19-21, odpovídající článkům 20-23 v pozměněném návrhu Komise)

Pokud jde o práva příjemců služeb (články 19-21) , společný postoj odráží do značné míry pozměňovací návrh přijatý Evropským parlamentem i pozměněný návrh Komise. Konkrétně, pokud jde o ustanovení o zakázaných omezeních a nediskriminaci (články 19-20) , společný postoj potvrzuje znění pozměněného návrhu kromě vypuštění odstavce c), což Komise přijímá. Pokud jde o pomoc pro příjemce (článek 21), společný postoj odráží s menšími změnami pozměňovací návrh Evropského parlamentu 178 a pozměněný návrh. Společný postoj se plně řídí přístupem Evropského parlamentu a pozměněného návrhu a potvrzuje vypuštění ustanovení o náhradě nákladů na zdravotní péči poskytnutou v jiném členském státě , obsažené v článku 23 původního návrhu.

3.2.6. Vysílání pracovníků a vysílání státních příslušníků třetích zemí (články 24 a 25 původního návrhu)

Společný postoj se řídí přístupem Evropského parlamentu (pozměňovací návrhy 181, 182/248, 63–64, 183/249 and 65–66) a pozměněného návrhu, a potvrzuje tedy vypuštění článků 24 a 25.

3.2.7. Kvalita služeb (články 22–27, odpovídající článkům 26–32 v pozměněném návrhu Komise)

Pokud jde o ustanovení týkající se informací o poskytovatelích a jejich službách (článek 22, bývalý článek 26 pozměněného návrhu Komise) , společný postoj odráží hlasování v Evropském parlamentu i pozměněný návrh, co se týče povinnosti poskytovatele zpřístupnit informace o svém právním postavení a formě. Dále jsou všechny požadavky na informace, které byly již uvedeny v jiných ustanoveních směrnice (jako jsou pojištění nebo záruky, poprodejní záruky, víceoborové činnosti a kodexy chování), seskupeny v tomto článku, což Komise přijímá. Pokud jde o pojištění profesní odpovědnosti (článek 23, bývalý článek 27 pozměněného návrhu Komise), společný postoj se řídí přístupem Evropského parlamentu (viz zvláště pozměňovací návrhy 64, 187, 188 and 190) a pozměněným návrhem a potvrzuje, že profesní pojištění není povinné. Společný postoj uskutečňuje řadu menších změn v pozměněném návrhu, jako jsou přemístění odstavce 2 o požadavcích na informace do článku 26 a vypuštění postupu v případě selhání pojistného trhu, který byl s ohledem na nepovinnou povahu profesního pojištění vlastně nadbytečný. Pokud jde o ustanovení o víceoborových činnostech (článek 25, bývalý článek 30 pozměněného návrhu Komise), politice v oblasti kvality služeb (článek 26, bývalý článek 31) a řešení sporů (článek 27, bývalý článek 32) , společný postoj s drobnými formulačními úpravami plně potvrzuje znění pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu a pozměněného návrhu.

3.2.8. Správní spolupráce (články 28–36, odpovídající článkům 33–38 v pozměněném návrhu Komise)

Vzájemná pomoc, dohled a související ustanovení (články 28–36). Do společného postoje bylo s nepatrnými změnami začleněno znění pozměněného návrhu, do něhož byly již zahrnuty pozměňovací návrhy Evropského parlamentu (viz zvláště pozměňovací návrhy 68–69, 197–198, 200–203), i když ve společném postoji se použila odlišná struktura, založená na předešlých jednáních v Radě.

3.2.9. Konvergenční program a závěrečná ustanovení (články 37–46, odpovídající článkům 39–48 v pozměněném návrhu Komise)

Pokud jde o kodexy chování, (článek 37, bývalý článek 39 v pozměnéném návrhu Komise), dodatečnou harmonizaci (článek 38, bývalý článek 40) a ustanovení o přezkumu (článek 41, bývalý článek 43) , společný postoj potvrzuje pozměňovací návrhy Evropského parlamentu a pozměněný návrh, a to s drobnými úpravami, které nemají vliv na podstatu těchto ustanovení. Co se týče lhůty pro provedení směrnice do právních předpisů členských států (čl. 44 odst. 1, bývalý čl. 45 odst. 1) , společný postoj zahrnuje pozměňovací návrh Evropského parlamentu a prodlužuje lhůtu pro provedení směrnice do právních předpisů členských států ze 2 let, které předpokládal pozměněný návrh, na 3 roky. To je pro Komisi přijatelné.

3.3 . Další prvky, které Rada začlenila do společného postoje

Povolovací postupy (článek 13). Ve srovnání s pozměněným návrhem společný postoj zavádí některé změny v odstavcích 3 a 4 článku 13 a v 63. bodu odůvodnění, které se týkají zásady, že když příslušné orgány neposkytnou odpověď, povolení se považuje za udělené. Podle společného postoje členské státy mohou prodloužit lhůtu na poskytnutí odpovědi, když je to odůvodněno složitostí případu a za předpokladu, že žadatel bude o prodloužení lhůty a o jeho důvodech řádně informován. Kromě toho 63. bod odůvodnění objasňuje, že odlišné úpravy povolovacích postupů, které jsou v členských státech možné, když je to objektivně opodstatněno naléhavými důvody veřejného zájmu, mohou zahrnovat pravidla stanovující po uplynutí příslušné lhůty tiché zamítnutí žádosti. Tyto změny by také měly rozptýlit obavy Evropského parlamentu, který hlasoval pro vypuštění zásady tichého povolení, protože dospěl k názoru, že tato zásada nepřipouští dostatečnou pružnost. Zároveň nebude dotčen cíl zajistit, aby byly povolovací postupy pro hospodářské subjekty rychlejší a předvídatelnější. Proto Komise přijímá změny učiněné v článku 13 společného postoje.

Proces hodnocení ve vztahu ke svobodě usazování (článek 15). Společný postoj zavádí některé změny v odstavci 4, pokud jde o dopad hodnotícího procesu na služby obecného hospodářského zájmu. Účelem těchto úprav je vyjasnit, že proces hodnocení by neměl bránit plnění úkolů svěřených službám obecného hospodářského zájmu. To by mělo rozptýlit obavy Evropského parlamentu z vlivu, který by proces hodnocení mohl mít na služby obecného hospodářského zájmu. Podle názoru Komise je jasné, že proces hodnocení by neměl ohrožovat plnění úkolů., které mají služby obecného hospodářského zájmu. Společný postoj dále zavádí změny v oznamovací povinnosti členských států. To by mělo řešit obavy Evropského parlamentu, podle něhož oznamovací povinnost příliš omezuje členské státy. Společný postoj zvláště vypouští z odstavce 6 slova „a pokud nebude potřebný z důvodu nových okolností“. Toto vypuštění je přijatelné. V odstavci 7 společný postoj vkládá novou větu, která vysvětluje, že oznámením podle směrnice 98/34/ES se splní také oznamovací povinnost podle této směrnice. Komise také může přijmout toto vložení, které pro vnitrostátní správní orgány i instituce Společenství posiluje právní jistotu. Komise zdůrazňuje, že v současnosti směrnice 98/34/ES ve znění směrnice 98/48/ES upravuje pouze služby informační společnosti.

Hodnocení vnitrostátních požadavků (článek 39, oddpovídající článku 41 v pozměněném návrhu Komise) Společný postoj stanoví v čl. 39 odst. 5 nový postup, jímž členské státy předkládají Komisi zprávu o vnitrostátních požadavcích, jejichž uplatnění by mohlo spadat pod čl. 16 odst. 1 třetí pododstavec a čl. 16 odst. 3. Komise tyto požadavky sdělí dalším členským státům a poskytne analýzy a pokyny k jejich uplatnění v souvislosti se směrnicí. Komise může tato ustanovení přijmout, protože zvyšují průhlednost a právní jistotu pro hospodářské subjekty.

Postup projednávání ve výborech (článek 40, odpovídající článku 42 v pozměněném návrhu Komise). Společný postoj zavádí regulativní výbor. Komise může toto ustanovení přijmout.

Ochrana osobních údajů (článek 43). Společný postoj doplňuje článek o ochraně osobních údajů, kterým se snaží objasnit to, že uplatňování směrnice a zvláště výměna informací mezi členskými zeměmi musí být v souladu s předpisy o osobních údajích. Komise může toto ustanovení přijmout.

4. ZÁVĚRY

Komise zastává názor, že společný postoj obsahuje hlavní prvky pozměněného návrhu Komise i pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu. Komise soudí, že společný postoj je vyvážený a že představuje schůdný kompromis, který napomůže dosažení skutečného vnitřního trhu služeb i cílů lisabonské strategie a který zároveň dbá na vysokou kvalitu služeb, včetně veřejných služeb, sociálních práv a práv spotřebitelů. Komise proto podporuje společný postoj přijatý Radou.