CS Úřední věstník Evropské unie C 299/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropské technologické platformy (ETP) a průmyslové změny (stanovisko z vlastní iniciativy)

2012/C 299/03

Zpravodaj: pan ZBOŘIL

Spoluzpravodaj: pan GIBELLIERI

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Evropské technologické platformy (ETP) a průmyslové změny

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2012.

Na 482. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. července 2012 (jednání dne 11. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 138 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV si je vědom toho, že předvídání průmyslových změn představuje obtížné, ale nezbytné prognózování zakládající se na řadě různých faktorů, které mají vliv na tyto změny. Jednou z nejdůležitějších hnacích sil změny je výzkum a inovace (VaI) a ETP jsou hlavními ukazateli.

1.2 EHSV žádá Komisi, aby i nadále podporovala aktivity stávajících ETP a zlepšila výměny mezi těmito platformami a příslušnými evropskými orgány.

1.3 EHSV uznává, že průmyslová odvětví, v nichž ETP fungují, mají zásadní postavení v hodnotovém řetězci: mnoho inovací je závislých na základních procesech (tj. výroba, zpracovatelský průmysl, robotika) a materiálech (chemikálie, ocel atd.). Procesní a materiálové inovace jako takové tedy mají katalytický účinek na evropské inovace.

1.4 EHSV uznává, že ETP již čelí společenským problémům. Pokrývají oblast, která má zásadní dopad na společnost, co se týče růstu a pracovních míst s přidanou hodnotou. ETP jsou odpovědí na klíčové otázky politiky (např. biohospodářství, suroviny a účinné využívání zdrojů).

1.5 ETP jsou jasným a konkrétním příkladem přístupu k evropskému výzkumu a inovační politice jdoucího zdola nahoru, do něhož je ve všech fázích zapojen průmysl a další důležité zúčastněné strany. Horizont 2020 takový přístup potřebuje.

1.6 EHSV žádá, aby se proces zjednodušení regulačního rámce Komise (včetně účasti na projektech EU) uplatňoval efektivněji, aby se více usilovalo o snížení roztříštěnosti institucionálních iniciativ a konkurence mezi nimi, aby se lépe koordinovaly politiky a zvýšila se v budoucnosti viditelnost na institucionální úrovni, aby se ETP staly efektivnějšími.

1.6.1 EHSV se domnívá, že ETP jsou klíčové pro oživení průmyslové politiky EU. Průmysl – jeden z hlavních pilířů hospodářství EU – do nich výrazně přispívá a podporuje je. ETP jsou průmyslem řízeny, takže je zajištěna relevance jejich iniciativ pro průmysl. ETP nepřispívají pouze z hlediska technologií a výzkumu, ale rovněž co se týče transferu technologií.

1.6.2 S ohledem na existující příklady (např. ESTEP, PLATEA a další) by do ETP, národních technologických platforem (NTP) a regionálních technologických platforem (RTP) měly být nepřetržitě na bázi spolupráce více zapojeny odborové svazy a další příslušné zúčastněné strany, aby se pokryly sociální a společenské otázky, které zvyšují dopad dané strategické výzkumné agendy (SRA).

1.6.3 Potíže se zapojením malých a středních podniků by se měly vyřešit pomocí neustálého referenčního srovnávání s úspěšnými příklady, jak to provádí společný podnik pro palivové články a vodík (Joint Undertaking of Fuel Cell and Hydrogen – FCH-JU).

1.7 Příslušné národní a regionální technologické platformy odrážejí strukturu ETP na úrovni členských států. Prostřednictvím užší spolupráce s ETP by se měla zlepšit koordinace a harmonizace programů VaI prováděných na úrovni EU, členských států a regionů.

1.8 ETP mohou zásadním způsobem přispět k provádění evropských politik. Byly stanoveny konkrétní priority s cílem povzbudit inovace ve veřejné a soukromé sféře: účinnost zdrojů a energetická účinnost ve zpracovatelském průmyslu (SPIRE), partnerství veřejného a soukromého sektoru v biotechnologických odvětvích („biotechnologická odvětví pro růst“), evropské inovační partnerství v oblasti vody, evropské inovační partnerství v oblasti surovin, „inteligentní města“ (společně s plánem SET) a iniciativa pro průmyslový výzkum energetických materiálů (EMIRI). Tato intenzivnější meziodvětvová spolupráce a koordinace prostřednictvím ETP bude ve výsledku prospěšná pro evropskou společnost.

1.9 EHSV vyzývá orgány EU, aby se snažily o zlepšení mezinárodní spolupráce s cílem získat aktuální odborné poznatky z celého světa. Je to v zájmu využívání a komerčního využití ze strany EU.

1.10 Měl by se podpořit a usnadnit doplňkový přístup NTP k inteligentní specializaci – strukturálním fondům na celostátní a regionální úrovni.

1.11 Úloha ETP jako poskytovatelů řešení společenských problémů bude nabývat na významu vzhledem k tomu, že kromě výzkumu spočívá rovněž v inovacích. To je klíčem k zachování prosperity a blahobytu v Evropě.

1.12 EHSV blahopřeje ETP k jejich roli spojovacího článku s inovačními nástroji na straně poptávky, které doplňují VaI a urychlují uvádění na trh. ETP jsou rovněž zásadně důležité pro uplatňování výsledků VaI. Výbor žádá, aby se k řízení spolupráce v hodnotovém řetězci vyšší měrou využívaly koordinační podpůrné kroky.

1.13 Výrobní procesy a s výrobou související výzkum a inovace ztrácejí u veřejnosti a zejména u mladých lidí svoji společenskou atraktivitu. Je to rovněž důsledkem přemístění výroby mimo Evropu a vede to k dalšímu přemísťování, čímž vzniká začarovaný kruh. EHSV očekává, že ETP budou schopny přispět ke zvyšování povědomí o důležitosti různých průmyslových výrobních procesů.

1.14 ETP mohou být postiženy úpadkem průmyslu v EU. Průmyslová odvětví v EU ztrácejí vedoucí světové postavení v průmyslu a trpí nízkou úrovní přijímání rizika a nedostatkem podnikání ve srovnání s jinými částmi světa.

1.15 Jako strategický prvek platforem by se v rámci scény, na níž ETP působí, mělo zachovat a posílit vzdělávání, učení a školení orientované na lidi. Měly by se tedy vytvořit stálé vazby na odpovídající výbory pro odvětvový sociální dialog v EU a na Radu pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO).

1.16 ETP mohou mít rovněž značný dopad na sociální a společenské otázky, zejména na uzpůsobení systémů veřejného vzdělávání a odborné přípravy potřebám evropských průmyslových a výrobních odvětví. Je třeba vyvinout velké úsilí v oblasti školení a rekvalifikace, a připravit tak pracovníky, kteří budou schopni zacházet s novými procesními technologiemi a výrobky, jež jsou výsledkem výzkumu a inovací. Pouze kvalifikovaní pracovníci se stálým pracovním poměrem budou schopni využívat nové špičkové technologie.

2. Zřízení a vývoj ETP

2.1 V březnu 2003 vyzvala Rada EU k posílení Evropského výzkumného prostoru (ERA) prostřednictvím zřizování ETP, které sdružují technologické know-how, průmysl, regulační orgány a finanční instituce.

2.2 ETP byly zřízeny jako fóra zúčastněných stran v čele s průmyslem, jejichž cílem je stanovit střednědobé a dlouhodobé cíle pro výzkum a technologie a vypracovat plány postupu. Jejich cílem je přispět ke zvyšování synergií mezi různými aktéry ve výzkumu a definovat priority v řadě technologických oblastí, v nichž EU dosahuje růstu, konkurenceschopnosti a udržitelnosti.

2.3 Evropská komise podpořila vznik ETP jako prostředník. V současnosti Komise vystupuje jako pozorovatel a je zavázána ke strukturovanému dialogu o výzkumných prioritách. Evropská komise nevlastní ani neřídí ETP. ETP jsou nezávislé organizace. Komunikaci usnadňují internetové stránky CORDIS Evropské komise, zpravodaj ETP a pravidelné semináře vedoucích představitelů ETP.

2.4 Některé ETP jsou volné sítě, které se scházejí na výročních schůzích, jiné mají právní struktury a platí se v nich členské příspěvky. Všechny ETP sdružují zúčastněné strany, dosáhly konsensu o společné vizi a vytvořily SRA. ETP se rozvíjejí prostřednictvím dialogu mezi výzkumnými pracovníky z průmyslu, výzkumnými pracovníky z veřejného sektoru a zástupci vlády členského státu a přispívají rovněž k dosahování konsensu a k efektivnější organizaci investičního úsilí.

2.5 ETP pomáhají rozvoji účinných partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) a výrazně tak přispívají k rozvoji ERA znalostí pro růst. Tato PPP se mohou zabývat technologickými výzvami, které mohou být klíčové pro udržitelný rozvoj, lepší poskytování veřejných služeb a restrukturalizaci tradičních průmyslových odvětví.

3. ETP a průmyslové změny

3.1 Průmyslová změna (1) je neustálý proces ovlivňovaný různými faktory, jako je např. vývoj na trhu, organizační, sociální, společenské a strukturální změny a technické inovace ve výrobních procesech a výrobcích.

3.2 Rovněž inovace je neustálý proces a je jedním z hlavních faktorů ovlivňujících průmyslové změny prostřednictvím stálého přenosu nových vědeckých poznatků do skutečného výrobního řetězce. Je kromě toho hlavní hnací silou celkové konkurenceschopnosti zpracovatelského průmyslu a sektoru služeb EU.

3.3 V souvislosti s inovačním procesem je třeba pečlivě zvážit způsob, jakým jsou nedostatečné finanční prostředky v Evropě využívány. ETP jsou již mocným nástrojem a mohly by být konkrétním řešením inovací a širší využití průmyslové politiky.

3.4 Povahu a skutečný obsah průmyslových změn ovlivňují zejména inovace a ETP jsou ve stále vyšší míře vlastním reálným místem, z něhož inovace pocházejí. ETP jsou zaměřeny na praktické průmyslové aplikace, jež ovlivňují výrobní procesy, výrobky, organizaci práce a podmínky na pracovišti.

3.5 Evropské orgány doporučují vyváženou účast všech zúčastněných stran v ETP. Bylo by zejména žádoucí, aby orgány EU všemi možnými způsoby podpořily malé a střední podniky nebo partnery hospodářského výzkumu ve formě podniku, jako např. subjekty zaměřené na sdílení poznatků, a to proto, aby se tyto v Evropě velmi populární podniky mohly aktivně účastnit platforem. Jednou z překážek zapojení malých a středních podniků a vysokých škol do vědecké činnosti jsou náklady platforem.

3.6 Vzhledem k rozsahu a významu, jež v kontextu EU mají ETP jako subjekty zřízené na dobrovolném základě a otevřené všem stranám, které mají zájem se do nich zapojit, je velmi důležité, aby těmto platformám byla přiznána úloha mocného nástroje provádění průmyslové politiky EU.

3.7 Přechod k udržitelnějšímu zpracovatelskému průmyslu a udržitelnějším službám v Evropě a provádění strategie Evropa 2020 budou výrazně podmíněny skutečnými inovacemi, jež ETP budou v příštím desetiletí schopny dodat.

3.8 Skutečných a konkrétních inovací a průmyslových změn lze dosáhnout prostřednictvím souběžného navrhování inovačních procesů/výrobků a dovedností a organizace práce potřebných k jejímu zavedení do aktivit zpracovatelského průmyslu a služeb.

3.9 Některé ETP jsou organizovány tak, aby již od samého počátku zohlednily sociální aspekty inovačního procesu, a do svých strategických výzkumných agend začleňují činnost související s budoucími potřebami lidských zdrojů, často v úzké spolupráci s příslušnými výbory EU pro odvětvový sociální dialog, s nimiž si rovněž vyměňují informace.

3.10 Vzhledem ke svému složení a pevné vazbě na hlavní sektory EU analyzovala Poradní komise pro průmyslové změny EHSV situaci v různých průmyslových odvětvích a předložila ostatním orgánům EU a členským státům doporučení prostřednictvím nebyrokratického postupu jdoucího zdola nahoru. Cílem je přispět k provádění průmyslové politiky EU a žádoucích průmyslových změn.

4. Funkce ETP pro výzkum a inovace (VaI)

Evropská komise vyvinula a implementovala řadu iniciativ s cílem posílit ETP a činnost průmyslu a zavést politiky založené na technologiích.

4.1 Nástrojem implementace strategické výzkumné agendy omezeného počtu Evropských technologických platforem jsou společné technologické iniciativy (JTI). V málo ETP jsou velikost a dosah cílů takové, že běžné nástroje rámcového programu pro VaI nestačí. Jejich účinné provádění naopak vyžaduje cílený mechanismus, jenž zajistí vedení a koordinaci potřebné k dosažení výzkumných cílů. K uspokojení těchto potřeb byla vyvinuta koncepce JTI.

4.2 Bývalý komisař pro vědu a výzkum se v březnu 2009 sešel se zástupci průmyslu na vysoké úrovni, aby zhodnotili pokrok a projednali priority provádění nových výzkumných nástrojů PPP. Tyto priority a nástroje byly využity v oblasti iniciativ „továrny budoucnosti“, „evropské energeticky účinné budovy“ a „zelená auta“, které jsou součástí plánu EU pro hospodářskou obnovu přijatého v listopadu 2008.

4.3 Tato tři PPP jsou mocným nástrojem zvýšení výzkumného úsilí ve třech rozsáhlých odvětvích – automobilovém průmyslu, výstavbě a zpracovatelském průmyslu, která byla zvláště postižena hospodářským útlumem a v nichž mohou inovace výrazně přispět k ekologičtějšímu a udržitelnějším hospodářství.

4.4 Prvním krokem k vytvoření politiky energetických technologií EU byl plán SET, jejž EU přijala v roce 2008. Je podpůrným nástrojem pro přijímání rozhodnutí v energetické politice EU a jeho účelem je:

— urychlovat rozvoj poznatků, transfer technologií a jejich zavádění;

— udržovat vedoucí průmyslové postavení EU v oblasti nízkouhlíkových energetických technologií;

— pomáhat rozvoji vědy na podporu transformace energetických technologií s cílem dosáhnout cílů v oblasti energetiky a klimatické změny stanovených na rok 2020;

— přispívat k celosvětovému přechodu k nízkouhlíkové ekonomice do roku 2050.

Provádění plánu SET začalo zavedením evropských průmyslových iniciativ, které sdružují průmysl, výzkumnou komunitu, členské státy a Komisi do PPP sdílejících rizika. Současně funguje od roku 2008 evropská aliance pro energetický výzkum (EERA), jejímž cílem je přizpůsobit vědeckovýzkumné aktivity jednotlivých výzkumných organizací potřebám priorit plánu SET a vytvořit na úrovni EU společný rámcový program.

4.5 Iniciativa rozhodujících trhů (LMI) EU slouží k podpoře činností v šesti důležitých odvětvích, jejichž cílem je omezit překážky pro uvedení nových výrobků nebo služeb na trh. Evropská komise, členské státy a průmysl spolupracují na provádění akčních plánů. Nástroje tohoto postupu se týkají regulace, veřejných zakázek, normalizace a podpůrných činností. LMI se týká následujících trhů: elektronické zdravotnictví (eHealth), ochranné textilie, udržitelná výstavba, recyklace, biologické výrobky a obnovitelné energie.

5. ETP: výsledky SWOT analýzy

5.1 Vezmeme-li v úvahu samotný počet současných ETP, je zřejmé, že se jejich výsledky (výkonnost) lišily v minulosti a že se budou lišit i v budoucnosti. Výbor tedy provedl počáteční analýzu, v níž se pokusil označit hlavní obecné hnací síly excelence (silné stránky a příležitosti) a co je důležitější, hlavní překážky (slabé stránky a hrozby).

5.2 Silné stránky

— V ETP se sdružují všechny zúčastněné strany: výzkumná střediska a univerzity, průmysl („velcí hráči“ a malé a střední podniky), výrobci strojního zařízení, neziskové i obchodní organizace, sdružení, veřejné orgány a svazy.

— V platformě jsou jasně rozděleny role a je jasně stanovena hierarchie v rámci odvětví. Zúčastněné strany sdílejí společnou vizi, plán postupu a implementační plán.

— Průmysl – jeden z hlavních pilířů hospodářství EU – do ETP výrazně přispívá a podporuje je. ETP jsou řízeny průmyslem, takže je zajištěna relevance jejich iniciativ pro průmysl. ETP nepřispívají pouze z hlediska technologií a výzkumu, ale rovněž co se týče transferu technologií.

— ETP mají jednoduchou strukturu řízení a jsou flexibilní. Mobilizují „síly“ a společně využívají zdroje.

— Průmyslová odvětví, v nichž ETP fungují, mají zásadní postavení v hodnotovém řetězci: mnoho inovací je závislých na základních procesech (tj. např. výroba, zpracovatelský průmysl, lesnictví a robotika) a materiálech (chemikálie a ocel). Procesní a materiálové inovace jako takové tedy mají katalytický účinek na inovace EU.

— ETP již čelí společenským problémům. Pokrývají oblast, která má zásadní dopad na společnost, co se týče růstu a pracovních míst s přidanou hodnotou. ETP jsou odpovědí na klíčové otázky politiky (např. biohospodářství, suroviny a účinné využívání zdrojů).

— Některé ETP vytvořily národní technologické platformy a regionální technologické platformy ve všech zemích EU.

— Ke vzdělání se přistupuje jako ke strategickému prvku platforem.

— Existuje již řada prováděcích nástrojů (např. PPP, klastry atp.), jejichž původci jsou stávající ETP.

5.3 Slabé stránky

— ETP by měly myslet strategicky a předejít tomu, aby se z nich staly užší lobbistické skupiny, které ztratí zaměření. ETP se mohou potýkat s duplicitou nebo nadměrnou fragmentací činnosti.

— V některých případech dominují činnosti ETP „velcí hráči“.

— Není snadné rozpoznat konečné aplikace a inovace ETP a přiřadit je k nim: — Viditelnost ETP je stále nízká, jak ve veřejné, tak v soukromé sféře. — Nevládní organizace nemají zájem se do nich zapojovat. — Tzv. zrcadlové skupiny členských států (NTP a RTP) obecně neměly úspěch.

— Je zapotřebí většího úsilí o vytvoření víceodvětvové perspektivy, v níž dojde ke sladění zájmů různých zúčastněných stran a jejich interakce.

— ETP by měly zlepšit svoji komunikaci a šíření výsledků.

5.4 Příležitosti

— ETP jsou klíčové pro oživení průmyslové politiky EU. Příslušné NTP a RTP odrážejí strukturu ETP na úrovni členských států a zlepšují koordinaci a efektivitu platformy. Ve spolupráci s ETP by se měla zlepšit koordinace a harmonizace programů VaI prováděných na úrovni EU, členských států a regionů.

— Úloha ETP jako poskytovatelů řešení společenských problémů bude nabývat na významu vzhledem ke strategii, která se kromě výzkumu zabývá rovněž inovacemi.

— Byly stanoveny konkrétní priority s cílem povzbudit inovace ve veřejné a soukromé sféře: účinnost zdrojů a energetická účinnost ve zpracovatelském průmyslu (SPIRE), partnerství veřejného a soukromého sektoru v biotechnologických odvětvích, evropské inovační partnerství v oblasti vody, evropské inovační partnerství v oblasti surovin, „inteligentní města“ (společně s plánem SET a EMIRI).

— ETP žádají Komisi, aby vyšší měrou využívala koordinační podpůrné kroky k řízení spolupráce v hodnotovém řetězci a ke zlepšení opatření týkajících se zjednodušení. Významným přínosem pro činnost ETP by mohlo být zlepšení mezinárodní spolupráce s cílem získat aktuální odborné poznatky z celého světa pro využívání a komerční využití ze strany EU.

— ETP by měly propojit inovační nástroje na straně poptávky, a doplnit tak výzkum s cílem urychlit uvádění na trh.

— ETP by mohly zvýšit povědomí o významu různých průmyslových výrobních procesů pro zachování prosperity a blahobytu v Evropě.

— V rámci scény, na níž ETP působí, by se mělo zachovat vzdělávání, učení a školení orientované na lidi.

5.5 Hrozby

— ETP tvrdí, že jim chybí finanční prostředky k provozování platforem.

— ETP mohou být postiženy úpadkem průmyslu v EU. Průmyslová odvětví v EU ztrácejí vedoucí postavení ve světě a trpí obecně nízkou úrovní přijímání rizika v EU a malým uznáním podnikání ve srovnání s jinými částmi světa.

— Efektivitu ETP by bylo možné zvýšit zvýšením efektivity procesu zjednodušení regulačního rámce EU (včetně účasti na projektech EU), zvýšením úsilí o snížení roztříštěnosti institucionálních iniciativ a konkurence mezi nimi, zlepšením koordinace politik a budoucím zvýšením viditelnosti na institucionální úrovni.

— Výrobní procesy a s výrobou související VaI ztrácejí u veřejnosti a zejména u mladých lidí svoji společenskou atraktivitu. Je to rovněž důsledkem přemístění výroby mimo Evropu.

6. Spolupráce mezi jednotlivými ETP a mezi ETP a Komisí

ETP aktivně provádějí 7. rámcový program (7. RP) EU pro VaI. ETP nyní poskytují informace a předkládají návrhy k probíhající práci na zavedení nástroje Horizont 2020, aby došlo k jeho přizpůsobení skutečným potřebám evropské společnosti, zejména potřebám zpracovatelského průmyslu a služeb.

6.1 Horizont 2020

6.1.1 Horizont 2020 je nástroj, jímž se provádí Unie inovací, jedna ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020, jejímž cílem je zajistit konkurenceschopnost Evropy v celosvětovém měřítku. Bude probíhat v období 2014–2020 a je na něj vyčleněn rozpočet ve výši 80 mld. EUR. Je součástí úsilí o nastartování nového růstu a tvorbu nových pracovních míst v Evropě. Horizont 2020:

— posílí postavení EU ve vědě;

— posílí vedoucí průmyslové postavení v oblasti inovací. To zahrnuje rozsáhlé investice do klíčových technologií, větší přístup ke kapitálu a podporu pro malé a střední podniky;

— pomůže řešit největší obavy všech Evropanů týkající se oblastí, jako je změna klimatu, rozvoj udržitelné dopravy a mobility.

6.1.2 Horizont 2020 bude čelit společenským problémům tím, že bude usnadňovat překlenutí propasti mezi výzkumem a trhem. Tento přístup řízený trhem bude zahrnovat vytváření partnerství se soukromým sektorem a členskými státy.

6.1.3 Horizont 2020 bude doplněn o další opatření v oblasti plánování a rozvoje Evropského výzkumného prostoru do roku 2014. Cílem těchto opatření bude odstranit překážky vytvoření skutečného jednotného trhu v oblasti znalostí a VaI.

6.2 Strategie Evropa 2020

6.2.1 Evropa 2020 je strategií EU pro růst na nadcházející desetiletí. EU by se měla stát inteligentní a udržitelnou ekonomikou podporující začlenění. Tyto tři vzájemně se posilující priority by měly EU a členským státům pomoci dosáhnout vysoké úrovně zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti.

6.2.2 EU si fakticky vytyčila pět ambiciózních cílů – v oblasti zaměstnanosti, inovací, vzdělání, sociálního začlenění a klimatu/energie, již chce dosáhnout do roku 2020. Každý členský stát si v každé z těchto oblastí vytyčil vlastní vnitrostátní cíle. Strategie se opírá o konkrétní činnosti na úrovni EU a členských států.

6.3 Budoucí úloha ETP

6.3.1 Úloha ETP má být v budoucnu zachována. ETP mohou rovněž podporovat provádění nástrojů Komise, z nichž některé již byly testovány v 7. RP. Očekává se, že Komise bude v Horizontu 2020 více využívat implementačních nástrojů (i když v omezeném počtu), jako jsou PPP a společné technologické iniciativy.

6.3.2 Průmysl a širší okruh zúčastněných stran jsou odhodlány důrazně podporovat provádění výše uvedených nástrojů. Příklady jsou tato partnerství veřejného a soukromého sektoru: partnerství veřejného a soukromého sektoru v biotechnologických odvětvích („biotechnologická odvětví pro růst“), udržitelná zpracovatelská odvětví prostřednictvím účinnosti zdrojů a energetické účinnosti (Sustainable Process Industries through Resource and Energy Efficiency – SPIRE), iniciativa pro průmyslový výzkum energetických materiálů (Energy Materials Industrial Research Initiative – EMIRI) a výzkum pro budoucí sítě infrastruktury v Evropě (Research for Future Infrastructure Networks in Europe – reFINE).

V Bruselu dne 11. července 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV k tématu Průmyslové změny: současná situace a perspektivy. Celkový přístup. Úř. věst. C 010, 14.1.2004, s. 105–113 (není k dispozici v češtině).