CS Úřední věstník Evropské unie C 80/8

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2014/C 80/05

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

„CEBULARZ LUBELSKI“

ES č.: PL-PGI-0005-01092-07.02.2013

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Cebularz lubelski“

2. Členský stát nebo třetí země

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 2.4 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Cebularz lubelski“ je koláč kulatého tvaru o průměru 5–25 cm a tloušťce zhruba 1,5 cm z výběrového pšeničného těsta, které má ve srovnání s běžným pšeničným těstem dvojnásobný obsah cukru a margarínu nebo másla. Na jeho povrchu leží vrstva náplně z nahrubo pokrájené cibule smíchané s mákem, solí a rostlinným olejem. Náplň je zlatavé barvy a vůně typické pro pečenou cibuli. Prstenec těsta na obvodu koláče má tloušťku 0,5–1,5 cm. Prstenec těsta má křupavou kůrku světle zlatavé až lehce narůžovělé barvy. Střídka je světlá, měkká a lehce navlhlá. Díky vrstvě náplně na povrchu koláče připomíná aroma výrobku vůni čerstvě upečené cibule. Je-li „cebularz lubelski“ pečen na podsýpce, jsou na jeho spodní straně patrné pšeničné otruby.

„Cebularz lubelski“ je určen ke spotřebě do 48 hodin od upečení.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Těsto

— pšeničná mouka používaná v potravinářském průmyslu (zbavená organických a neorganických nečistot, s číslem poklesu nejméně 220 a s obsahem lepku [%] nejméně 25) – 100 kg

— cukr – 2 kg

— margarín nebo máslo – 3 kg

— droždí – 4 kg

— voda – 50 l

— sůl – 1 kg

Náplň

— cibule – 30 kg

— rostlinný olej – 1 l (řepkový, slunečnicový, nebo jejich směs)

— modrý mák – 3 kg

— sůl – 1,5 kg

3.4 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

V označené zeměpisné oblasti se musí uskutečnit všechny fáze produkce:

— příprava náplně,

— příprava těsta,

— dělení těsta,

— formování kusů,

— pečení.

3.5 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

„Cebularz lubelski“ může být prodáván nebalený.

Do jednotkového balení lze „cebularz lubelski“ balit až po vychladnutí. Zabalením výrobku do jednotkového balení před jeho vychladnutím by došlo ke zvýšení vlhkosti a rychlé ztrátě křupavosti.

3.6 Zvláštní pravidla pro označování

Je-li použit obal, musí být na etiketě „cebularze lubelského“ uveden symbol chráněného zeměpisného označení.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Lublinské vojvodství definované jeho správní hranicí.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Tradice lublinského pekařství sahají do středověku, přičemž první zmínky o „cebularzi lubelském“ a receptuře na výrobu tohoto neobvyklého koláče, předávané z generace na generaci, se datují do 19. století. „Cebularze lubelské“ začali jako první péct židé z lublinského starého města. Časem se receptura díky své jednoduchosti a nízkým výrobním nákladům rozšířila po celém lublinském kraji. Typickým rysem této oblasti bylo po mnoho století vzájemné pronikání různých pekařských tradic a vzájemné vypůjčování receptur či způsobů použití některých přísad pekaři různých kultur. Vznikla tak mimo jiné tradice pečení „cebularzů lubelských“, které si spotřebitelé oblíbili a začali si je neoddělitelně spojovat s Lublinem a jeho okolím.

Ze vzpomínek obyvatel Lublinu z období mezi válkami (1919–1939) víme, že „cebularze lubelské“ byly velmi rozšířené a pekly je všechny židovské pekárny, kterých bylo ve městě mnoho. Koupit se daly také na ulici přímo z košů, které pouliční prodavači nosili na ramenou. Podle vzpomínek nejstarších Lubliňanů bylo toto předválečné pečivo k mání všude a jeho příjemná vůně, jemná chuť a nízká cena byly tak lákavé, že nepotřebovalo žádnou další reklamu.

Vůbec nejlepším zdrojem informací o „cebularzi lubelském“ je vyprávění osob svázaných s pekařským řemeslem, mezi jinými majitele první pekárny otevřené v Lublinu po 2. světové válce. Pekárnu v současnosti provozuje už třetí generace pekařů. Ze vzpomínek majitele pekárny vyplývá, že nabídka válkou poničené a posléze obnovené pekárny byla sice omezená, ale už na první poválečné Vánoce se v sortimentu nabízeného pečiva objevily „cebularze lubelské“.

Charakteristickým rysem oblasti okolo Lublinu je velmi rozvinuté pekařské odvětví. Mnoho fungujících pekáren jsou rodinné podniky vedené jednou generací řemeslníků za druhou. Znalosti a zkušenosti jsou tak přirozenou cestou předávány následníkům. Jedním ze základních prvků odborného vzdělávání a přípravy pekařů v Lublinském vojvodství je osvojení si umění výroby „cebularzů lubelských“, což je charakteristický rys pouze této oblasti.

Také vzhledem k tomu, že v jídelníčku místních obyvatel převažovala skromná jídla připravovaná z nejdostupnějších zemědělských plodin, jako jsou obiloviny, cibule, olejniny (řepka, len) a modrý mák, našel si v něm „cebularz lubelski“ nastálo své pevné místo.

5.2 Specifičnost produktu

„Cebularz lubelski“ se od ostatního pečiva, jež vzniklo v oblasti jeho výroby, liší zejména těmito specifiky:

— použitím výběrového pšeničného těsta k jeho výrobě,

— ručním tvarováním produktu,

— kulatým tvarem,

— narůžovělým prstencem těsta s křupavou kůrkou na obvodě koláče,

— použitím náplně z tepelně nezpracované cibule s přidaným mákem,

— světlou, měkkou, lehce navlhlou, aromatickou hmotou těsta.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Souvislost „cebularze lubelského“ s oblastí vychází ze specifičnosti produktu popsané v bodě 5.2 a z jeho pověsti.

Název „cebularz lubelski“ je odvozen od cibule, ze které se vyrábí náplň. Před 2. světovou válkou pekli cebularze židé bydlící ve městech Lublin, Kazimierz Dolny a Zamość. Po válce se receptura rychle rozšířila po celé lublinské oblasti. Výrobek s unikátními vlastnostmi, jakým je „cebularz lubelski“, vznikl díky specifičnosti zeměpisné oblasti. Ke vzniku tohoto charakteristického pečiva přispělo mimo jiné také vzájemné obohacování pekařských tradic.

Specifické rysy „cebularze lubelského“ vyplývají z velmi silného svazku s oblastí jeho výroby, který se opírá zejména o dovednosti místních pekařů. K těm patří mimo jiné náležitý postup výroby „cebularze lubelského“, např. výběr cibule jemné chuti, osvojení si zvláštního postupu přípravy tepelně nezpracované náplně a dodržování patřičné doby a podmínek jejího zrání. Velmi důležitá je rovněž dovednost potřebná k přípravě výběrového pšeničného těsta, u kterého je důležité respektování náležitých poměrů použitých přísad, a dále ruční tvarování „cebularze lubelského“ a rovnoměrné kladení náplně po celém povrchu těsta tak, aby podél okraje pečiva vznikl narůžovělý prstenec. Je taktéž nutné zdůraznit, že způsob výroby „cebularze lubelského“ se nikdy nerozšířil za hranice Lublinského vojvodství.

„Cebularz lubelski“ je spotřebiteli velmi vysoce ceněn a objevuje se na celé řadě setkání, soutěží, oborových slavností a domácích i mezinárodních trhů, např. na dožínkách v Lublinu či ve vsi Radawec Duży, na slavnostech chleba v Lublinském skanzenu, na Evropském veletrhu regionálních výrobků v Zakopaném, na Mezinárodním veletrhu chleba v Jaworze, na veletrhu Polagra Food v Poznani, na Dnech zdravé výživy „Natura Food“ v Lodži, nebo na Mezinárodním spotřebitelském veletrhu Food&Taste ve Frankfurtu nad Odrou. Na těchto i dalších podobných akcích se pořádá prodej i ochutnávky „cebularze lubelského“. Díky tomu se stal jedním z hlavních reklamních atributů Lublinského vojvodství. „Cebularz lubelski“ se také účastní každé soutěže o nejlepší kulinární výrobek Lublinského vojvodství. Jedním z nejvýznamnějších je celonárodní soutěž „Naše kulinární dědictví – chutě regionů“, kterou pořádá Polská komora regionálních a lokálních výrobků. „Cebularz lubelski“ je dále jedním z hlavních soutěžních úkolů pro řemeslné pekaře během Lublinských slavností chleba, které každoročně pořádá lublinská pobočka Sdružení pekařů Polské republiky a Cech potravinářských řemesel v Lublinu.

„Cebularz lubelski“ se podává během řady setkání a akcí pořádaných v Lublinském vojvodství, z nichž za zmínku stojí rodinné pikniky (např. akce Rodinný piknik v Czerniejowě), První lublinský sjezd Zbyšků, Setkání žen pracujících v pekařském odvětví, které pořádá Komora živnostníků a podnikatelů v Lublinu.

„Cebularz lubelski“ má své místo na „Kulinární mapě Lublinského vojvodství“, což je společný projekt redaktorů místního deníku „Dzennik Wschodni“ a orgánů Lublinského vojvodství. Jeho cílem je představit multikulturní kuchyni regionu.

Pověst „cebularze lubelského“ a jeho obrovský význam pro místní společenství dokládá časté zmiňování témat souvisejících s tímto výrobkem v médiích, rozhlasových a televizních relacích, v novinových článcích a publikacích, např.:

— „Cebularz jest lubelski” („Cebularz je lublinský“), Przegląd Piekarski i Cukierniczy, září 2007,

— „Lubelski cebularz – historia regionalna” („Lublinský cebularz – regionální historie“), Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, květen/červen 2010,

— „Jak cebularz, to tylko lubelski” („Když cebularz, tak jedině lublinský“), Kurier Lubelski, 20. srpna 2010 a 10. září 2010,

— „Cebularz super star”, Dziennik Wschodni, 26. března 2011.

Mnoho článků na toto téma je k nalezení také na internetu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-7-wrzesnia-2012-roku

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Viz poznámka pod čarou 2.