Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2006-2009 /* SEK/2007/0190 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.2.2007 SEK(2007) 190 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2006–2009 (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Litvy byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Litvy předloženou dne 13. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) 3. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Litva úspěšně dokončila přechod na fungující tržní hospodářství a v současné době vykazuje v rámci členských států EU jednu z nejvyšších měr růstu výstupu. V roce 2005 HDP na hlavu jen mírně převyšovalo 50 % průměru EU. Domácí poptávka během posledních let částečně v důsledku optimistického růstu úvěrů rychle rostla a stala se hlavní hnací silou hospodářského růstu, což vedlo k vysokému schodku vnějšího dluhu. Po období neinflačního růstu se od poloviny roku 2004 inflace zvyšovala, a to v důsledku různých faktorů včetně nárůstu cen nezpracovaných potravin a energie a významnému nárůstu platů, to vše na pozadí zužujícího se trhu práce. Vláda v posledních letech při plnění svých fiskálních cílů vykazuje dobré výsledky, i když se z příznivého vývoje, kterým Litva procházela, dalo získat více. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. „V souvislosti se silnými předpoklady růstu a aby zajistila udržitelnou konvergenci s EU“ Rada vyzývá Litvu, aby „i) zvýšila úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu s cílem urychlit dosažení střednědobého cíle, a ii) zejména aby si stanovila náročnější cíl celkového schodku veřejných financí na rok 2006 a zajistila, aby byl výsledek schodku, který byl v roce 2005 lepší, než se očekávalo, převeden do roku 2006 a do následujících let“. Vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006 Zpráva o provádění národního programu reforem Litvy, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 13. října 2006. Litevský národní program reforem uvádí jako hlavní výzvy a priority udržení rychlého hospodářského růstu a stabilního makroekonomického prostředí, podporu konkurenceschopnosti litevských společností a podporu zaměstnanosti a investic do lidského kapitálu. Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) konstatovala, že Litva dosahuje při provádění svého národního programu reforem dobrých výsledků, a to ve většině hlavních oblastí politik v odvětví makroekonomiky, mikroekonomiky a zaměstnanosti. Stále však je třeba řadu důležitých opatření provést, neboť jsou teprve v koncepční fázi. Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Litvě doporučila, aby přijala opatření v oblasti výzkumu a vývoje a nabídky kvalifikované pracovní síly. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který zahrnuje období 2006 až 2009. Aktualizace byla předložena téměř o dva týdny později, než byla lhůta stanovená v kodexu chování (1. prosinec), a to z důvodu změny postupu schvalování programu, na kterém se nyní podílí i parlament. 5. Podle makroekonomického scénáře uvedeného v programu by růst reálného HDP měl postupně klesnout z 7,8 % v roce 2006 na 4,5 % v roce 2009. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být od roku 2007 založen na opatrných předpokladech růstu. Projekce inflace uvedené v programu se zdají být vzhledem k poslednímu vývoji spíše nízké. 6. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhadovala celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 1 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 1,4 % HDP. V aktualizovaném programu je schodek odhadován na 1,2 %. Předběžné údaje za celý rok 2006 však vykazují dokonce lepší výsledek schodku, který je téměř vyrovnaný. Je tomu tak především díky úrovni hospodářské činnosti a zaměstnanosti, které jsou daleko vyšší, než se očekávalo, rychlejšímu růstu mezd a lepšímu výběru daní. Tohoto výsledku bylo dosaženo i přes změny rozpočtu z července 2006, na základě kterých došlo ke zvýšení výdajů přibližně o 0,5 % HDP. 7. Hlavním cílem programu je postupné snižování schodku veřejných financí po celou dobu programu tak, aby bylo do roku 2008 dosaženo střednědobého cíle (viz níže) a v roce 2009 vyrovnaného rozpočtu. Očekává se, že primární rozpočet bude do roku 2007 vyrovnaný a že ke konci programu vykáže přebytek ve výši 0,8 % HDP. Ve srovnání s předchozí aktualizací jsou plánované změny ambicióznější, ke konci období programu však budou vystaveny méně příznivému scénáři makroekonomického vývoje. Předpokládaná rozpočtová konsolidace závisí na nárůstu poměru příjmu k HDP, který je vyšší než nárůst poměru výdajů k HDP (2,6 procentního bodů ve srovnání s 1,4 procentního bodu). U příjmů může být pouze 0,5 procentního bodu vysvětleno nárůstem míry zdanění, ke kterému dojde především díky očekávanému zlepšení výběru daní. Zbytek nárůstu není v programu specifikován, ale pravděpodobně souvisí s přílivem prostředků z EU. U výdajů změny plynou z nárůstu veřejných investic, sociálních transferů a „jiných“ primárních výdajů, které nejsou zcela vyrovnány významným snížením vládní spotřeby vyjádřené v podílu HDP (o více než 2 procentní body). 8. Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši 1,75 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 0,5 % v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je i v tomto programu jako střednědobý cíl pro stav rozpočtu uveden strukturální rozpočet ve výši 1 % HDP, kterého by mělo být podle programu dosaženo do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněno zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II stanoví Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciální produkce. 9. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou do roku 2007 vesměs vyrovnaná, ale je možné, že od roku 2008 budou rozpočtové výsledky horší, než je v programu plánováno. Rozpočtová strategie se opírá o významný nárůst v poměru příjmů k HDP a o podstatné snížení poměru veřejné spotřeby k HDP, které by mohlo být lépe odůvodněno, pokud se vezme v úvahu, že střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí není dostatečně závazný. Zatímco pravděpodobné převedení z výsledného schodku, který byl v roce 2006 nižší, než se očekávalo, svědčí o tom, že by cíle na rok 2007 mohlo být dosaženo, nedostatek podrobných informací o plánovaných opatřeních vyvolává značnou nejistotu, pokud jde do dosahování rozpočtových cílů od roku 2008. 10. S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová situace uvedená v programu nemusí být pro dosažení střednědobého cíle do roku 2008 dostatečná, i když to program předpokládá. Zdá se však, že při běžných makroekonomických výkyvech během programového období je zajištěn bezpečný odstup od překročení 3% referenční hodnoty schodku HDP. Podle programu je tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, ve kterém se uvádí, že v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Vzhledem k výše uvedeným rizikům by však plánovaná strukturální změna měla být posílena podpůrnými opatřeními tak, aby roční zlepšení strukturálního salda dosáhlo minimálně 0,5 % HDP, jak je v eurozóně a v členských státech ERM II vyžadováno. 11. Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 18,5 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by míra zadlužení v letech 2007–2008 měla zůstat přibližně na 19 % HDP a poté se v roce 2009 snížit na 17,75 %. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Litvě nižší, než činí průměr v EU. V nadcházejících desetiletích se očekává určitý nárůst výdajů na důchody, který bude ovlivněn přijatými důchodovými reformami. Současná úroveň hrubé zadluženosti je v Litvě velmi nízká a zlepšování stavu rozpočtu plánované v aktualizovaném konvergenčním programu by přispělo k omezení rizik spojených s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. Celkově se zdá, že pokud jde o udržitelnost veřejných financí, je Litva vystavena jen nízkému riziku. 13. Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a zdá se, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. V obou programech jsou zdůrazňovány zejména probíhající důchodové reformy, reformy zdravotnictví a daňové reformy. Celkové cíle schodku veřejných financí uvedené v konvergenčním programu jsou však podstatně nižší než cíle uvedené ve vnitrostátním programu reforem. 14. Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 15. Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů[6]. Celkově lze tedy konstatovat, že v souvislosti se silnými předpoklady růstu program předpokládá pokrok při plnění střednědobého cíle, kterého má být dosaženo do roku 2008. Existují však rizika pro dosažení rozpočtových cílů od roku 2008 dále. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Litva měla: i) využít současných příznivých podmínek a snažit se v roce 2007 dosáhnout náročnějšího cíle schodku vzhledem k pravděpodobně lepšímu výsledku schodku v roce 2006 a pojistit tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle opatřeními, která by zajistila, že roční zlepšení strukturálního salda bude představovat 0,5 % HDP, jak je v eurozóně a členských státech ERM II vyžadováno. ii) zlepšit střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | KP prosinec 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | KOM listopad 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | KP prosinec 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | KOM listopad 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | neuvedeno | KP prosinec. 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP prosinec 20061 | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | –1,9 | KOM listopad 20065 | 1,2 | 1,4 | 0,7 | –0,6 | neuvedeno | KP prosinec 20051 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP prosinec 2006 | –0,5 | –1,2 | –0,9 | –0,5 | 0,0 | KOM listopad 2006 | –0,.5 | –1,0 | –1,2 | –1,3 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | –1,5 | –1,4 | –1,3 | –1,0 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP prosinec 2006 | 0,3 | –0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | KOM listopad 2006 | 0,3 | –0,2 | –0,4 | –-0,5 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | –0,9 | –0,8 | –0,7 | –0,4 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP prosinec 20061 | –1,0 | –1,8 | –1,3 | –0,5 | 0,5 | KOM listopad 2006 | –0,8 | –1,4 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno | KP prosinec 20051 | –2,3 | –2,0 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | KP prosinec 20063 | –1,0 | –1,8 | –1,3 | –0,5 | 0,5 | KOM listopad 20064 | –0,8 | –1,4 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | –2,3 | –2,0 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno | Hrubý vládní dluh (% HDP) | KP prosinec 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | KOM listopad 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | neuvedeno | Poznámky: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % a 7,9 %. Zdroj: Konvergenční program; Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM). Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [6] Chybí především údaje o složkách vnitřní dynamiky dluhu (stock-flow adjustement) a příspěvky k potencionálnímu růstu HDP, pokud jde o pracovní sílu, kapitál a celkovou produktivitu.