Návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství /* KOM/2004/0501 konecném znení - CNS 2004/0170 */





Návrh ROZHODNUTÍ RADY o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (předlozená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Úvod Evropská unie představuje společenství se společnými cíli. Část rozpočtu EU slouzí jasnému cíli soudrznosti. Z ostatních částí se hradí konkrétní cíle plynoucí ze schválených programů EU. V důsledku toho budou vzdy existovat čistí příjemci a čistí přispěvatelé rozpočtu EU, ačkoliv politiky jsou přínosné pro Unii jako celek. Rozpočtové bilance (nazývané také čisté bilance) měřené rozdílem mezi příspěvky do a příjmy z rozpočtu EU nevypovídají plně o výhodách plynoucích členským státům z členství v EU. Například výdaje na výzkum nebo ochranu hranic prospívají nejen bezprostředním příjemcům, ale mají i vedlejsí kladné účinky překračující národní hranice [1]. Mozná nelze rozsah těchto vedlejsích účinků kvantifikovat, ale kdyby byly brány v úvahu, posuzování účetních nevyvázeností by to změnilo. [1] Mezi tyto vedlejsí účinky patří utrácení příjmů vzniklých v přijímajícím členském státě za zbozí nebo sluzby vyprodukované v jiném členském státě, nákup finančních aktiv v měnách různých členských států atd. Definice rozpočtových bilancí s sebou také přinásí významné koncepční a účetní problémy. Při vypočítávání rozpočtových bilancí se musí mnohokrát vybírat polozky, které mají být zahrnuty do příjmových a výdajových toků, a referenční období (např. hotovost oproti časově rozliseným číselným údajům, přebytky z předchozích let atd.). Výsledné rozpočtové bilance se podle takového výběru významně lisí. Nicméně velikost některých těchto nevyvázeností je předmětem diskusí. Po několika letech, kdy probíhala obtízná jednání a kdy se problematika rozpočtu ocitla ve slepé uličce, zavedla v roce 1984 dohoda z Fontainebleau stávající opravu pro Spojené království, která nabyla účinnosti rozhodnutím o vlastních zdrojích ze dne 7. května 1985. Rozhodnutí bylo zalozeno na následující obecné zásadě [2]: [2] Viz zasedání Evropské rady ve Fontainebleau, Závěry předsednictví, Bulletin Evropských společenství, 6-1984. ,...kazdý členský stát, který nese rozpočtovou zátěz, která je v poměru k jeho relativní prosperitě nadměrná, můze v příslusnou dobu vyuzít opravy." Zásada obecné opravy byla tedy uznána Evropskou radou jiz v roce 1984 (,kazdý členský stát"). Rozhodnutí o poskytnutí opravy by měla být zalozena na dvou kritériích: rozsah rozpočtové nevyvázenosti (,nadměrná") a bohatství členského státu v porovnání s EU jako celkem (,relativní prosperita"). Důvody pro poskytnutí opravy výhradně Spojenému království jsou dnes méně relevantní nez v době zasedání Evropské rady ve Fontainebleau, neboť několik dalsích členských států můze oprávněně tvrdit, ze jejich současná situace je se situací Spojeného království srovnatelná (část 2). Rovnoměrně by navíc měly být sdíleny i náklady na rozsíření. V důsledku toho ve světle principu stanoveného v závěrech z Fontainebleau existují podmínky pro zavedení vseobecného opravného mechanismu. Zkoumají se parametry definující takovýto opravný mechanismus a připravuje se návrh, který by respektoval dvojí cíl: * předcházet nadměrným záporným rozpočtovým bilancím a zároveň snizovat rozdíly mezi čistými přispěvateli na srovnatelné úrovni prosperity; * zajistit, aby náklady na financování mechanismu zůstaly na přiměřené úrovni. 2. Současná situace Spojeného království v porovnání s ostatními čistými přispěvateli Následující dva pododdíly se zabývají relativní prosperitou a rozsahem rozpočtových bilancí pro vsechny čisté přispěvatele do rozpočtu EU [3]. [3] Posouzení a návrh v tomto sdělení je zalozen na podrobnějsích informacích a analýze obsazené v technické příloze zprávy Komise o vlastních zdrojích. 2.1. Relativní stupeň prosperity Níze uvedená tabulka podává přehled o hrubém národním důchodu (HND) na obyvatele vyjádřeném ve standardech kupní síly (PPS [4]) za rok 2003 pro vsechny členské státy, které byly v roce 2002 [5] čistými přispěvateli. [4] PPS je umělá měna, která odrází rozdíly v národních cenových hladinách, jez směnné kurzy neberou v úvahu. Tato jednotka umozňuje smysluplné objemové srovnání hospodářských ukazatelů v jednotlivých zemích. Údaje o PPS vypočítává Eurostat. [5] Čisté bilance předkládané v tomto dokumentu se jako bilance pouzívané pro opravu pro Spojené království počítají včetně administrativních výdajů. Z tohoto důvodu se mezi čistými přispěvateli neobjevuje Belgie a Lucembursko. >TABELPOSITION> Tato tabulka jasně dokládá, ze v roce 2003 dosahoval HND na obyvatele vyjádřený v PPS u vsech čistých přispěvatelů rozpočtu EU od 97 % do 111 % průměru EU-15. Na předním místě je relativní prosperita Spojeného království se 111,2 %. To je v ostrém kontrastu se situací v roce 1984, kdy Spojené království prosperovalo z čistých přispěvatelů nejméně. Vzhledem k výraznému posunu postavení Spojeného království v porovnání s ostatními čistými přispěvateli je oprávněné přehodnotit stávající systém oprav ve světle zásad z Fontainebleau, podle nichz čistou bilanci kazdého členského státu je třeba posuzovat v souvislosti s jeho relativní prosperitou. 2.2. Čisté rozpočtové bilance před opravou pro Spojené království Čistá rozpočtová bilance Spojeného království pro rok 1985 (první rok, pro který byla vypočítávána oprava) činila -0,48 % HND před opravou. (Ačkoliv přesné údaje pro dalsí členské státy nejsou k dispozici, jediným dalsím velkým čistým přispěvatelem rozpočtu EU bylo v té době Německo.) Jak dokládá níze uvedená tabulka, čistá bilance Spojeného království zůstává v posledních letech v průměru na srovnatelné úrovni. V období 1996 - 2002 byla čistá rozpočtová bilance - před opravou pro Spojené království a včetně administrativních výdajů - čistých přispěvatelů EU-15 v průměru následující: Tabulka 2. Čisté rozpočtové bilance před opravou pro Spojené království pro vybrané členy EU-15 (roční průměry v letech 1996 - 2002) // v % HND Spojené království // -0,47 % Německo // -0,44 % Nizozemí // -0,43 % Švédsko // -0,38 % Rakousko // -0,24 % Itálie // -0,06 % Francie // -0,04 % Kdyby současný systém zůstal nezměněn, průměrné čisté rozpočtové bilance pro období 2008 - 2013 [6] by se u vsech čistých přispěvatelů zhorsily kvůli financování nákladů na rozsíření. Podle odhadů Komise a za předpokladu míry výdajů odpovídající stropům podle finančního výhledu, jak je navrhla Komise ve svém sdělení ze dne 10. února 2003 [7], by odhadované čisté bilance čistých přispěvatelů byly následující. [6] Podrobnosti o hypotézách pouzívaných při výpočtu těchto odhadů jsou obsazeny v technické příloze zprávy o vlastních zdrojích. [7] KOM(2004) 101 v konečném znění. Tabulka 3. Odhadované čisté rozpočtové bilance před opravou pro Spojené království u vybraných členů EU-15 (roční průměry v letech 2008 - 2013 [8]) [8] Jelikoz opravy se refundují o rok později, vypočítávají se průměry v této tabulce a v tabulkách následujících pro sestileté období, neboť oprava za rok 2007 se má vyplatit v roce 2008 a oprava za rok 2013 by byla uskutečněna v roce 2014. // v % HND Spojené království // -0,62 % Nizozemí // -0,55 % Německo // -0,52 % Švédsko // -0,47 % Rakousko // -0,37 % Itálie // -0,29 % Francie // -0,27 % Dánsko // -0,20 % Finsko // -0,14 % Za předpokladu, ze výse zemědělských výdajů pro EU s 25 členy dohodnutá na zasedání Evropské rady v Bruselu v říjnu 2002 a výdaje na ,soudrznost" navrhované Komisí v rámci tzv. cíle 1 a fondu soudrznosti zůstanou nezměněny, snízení celkové výse polozek plateb z 1,14 % HND navrhované Komisí např. na 1,00 % by mělo na rozsah odhadovaných čistých bilancí jen omezený dopad. To proto, ze výdaje pro nové členské státy by v podstatě zůstaly nedotčeny a snízení by se dosáhlo významnými skrty v ostatních nezemědělských výdajích plynoucích do EU-15 nebo na vnějsí vztahy, které nejsou součástí přidělovaných výdajů. V důsledku toho by výsledné snízení plateb vlastních zdrojů od čistých přispěvatelů do velké míry vykompenzovalo odpovídající snízení výdajů EU přidělených pro tyto členské státy. Kdyby neexistoval zádný opravný mechanismus, Spojené království by bylo v průměru největsím čistým přispěvatelem za posledních 7 let a pravděpodobně by zůstalo největsím čistým přispěvatelem rozpočtu EU do roku 2013. Avsak čisté bilance Nizozemí, Německa a do jisté míry Švédska jsou (a očekává se, ze zůstanou) řádově srovnatelné. Jak ukazuje předchozí část, vsechny tyto tři členské státy v současnosti prosperují relativně méně nez Velká Británie. To, zda je čistá rozpočtová bilance ,nadměrná" vzhledem k relativní prosperitě dotyčného členského státu, závisí z velké části na politickém vnímání přijatelného stupně finanční solidarity v Unii. Je-li čistá bilance Spojeného království povazována za ,nadměrnou", pak by uplatňování principu z Fontainebleau spíse mělo vést k rozsíření opravného mechanismu i na dalsí členské státy, které - s nizsí úrovní prosperity - nesou řádově podobné záporné čisté bilance. V kazdém případě poskytování opravy výhradně jednomu členskému státu se jeví jako neodůvodněné, zvlásť vezmeme-li v úvahu předpokládaný vývoj čistých rozpočtových bilancí v rozsířené Unii za nezměněných podmínek, jak dokládá dalsí oddíl. 3. Odhadované čisté bilance s nezměněným rozhodnutím o vlastních zdrojích Odhady naznačují, ze v období 2007 - 2013 se oprava pro Spojené království zvýsí o více nez 50 % ve srovnání s průměrem za posledních 7 let a dosáhne zhruba 7,1 miliardy eur oproti 4,6 miliardy eur v období 1997 - 2003. V důsledku dodatečných výdajů nutných pro rozsíření se čisté bilance vsech států EU-15 zhorsí. Ačkoliv rozsíření o 10 nových členských států bylo na zasedání Evropské rady v Berlíně v březnu 1999 odsouhlaseno jednomyslně, Spojené království úspěsně trvalo na tom, aby se k výdajům souvisejícím s rozsířením přihlédlo [9] při výpočtu opravy pro Spojené království, a tak jej ochránilo před větsinou finančních důsledků rozsíření. To je hlavní důvod očekávaného budoucího zvýsení opravy pro Spojené království. [9] Předvstupní výdaje související se skutečnými platbami v posledním roce před přistoupením jakékoli přistupující země se od přidělených výdajů trvale odečítá. V důsledku toho se náklady pro členské státy, které platí plný podíl na financování opravy pro Velkou Británii, včetně vsech nových členských států, poměrně zvýsí. Kdyby současné rozhodnutí o vlastních zdrojích zůstalo v platnosti, odhaduje se, ze průměrná čistá bilance čistých přispěvatelů bude v období 2007 - 2013 po opravě pro Spojené království následující: Tabulka 4. Odhadované čisté rozpočtové bilance po opravě pro Spojené království (roční průměry 2008-2013) // v % HND Nizozemí // -0,56 % Německo // -0,54 % Švédsko // -0,50 % Rakousko // -0,38 % Itálie // -0,41 % Kypr [10] // -0,37 % [10] V celém tomto dokumentu se odhady zakládají na územích kontrolovaných Kyperskou republikou. Francie // -0,37 % Dánsko // -0,31 % Finsko // -0,25 % Spojené království // -0,25 % Podle těchto odhadů se Spojené království stane (spolu s Finskem) nejmensím čistým přispěvatelem do rozpočtu EU, coz je ve zřejmém rozporu s výse uvedenou zásadou z Fontainebleau. Současný systém výlučné opravy pro Spojené království je proto třeba přehodnotit. Zevseobecnění opravného mechanismu, odvíjející se od stávající opravy, by umoznilo přiblízit systém původnímu cíli předejít rozpočtovým zátězím, které by byly nadměrné v porovnání s relativní prosperitou členských států. Zavedení jakési ,bezpečnostní sítě" pro velké čisté přispěvatele nad určitou hranicí můze také napomoci konstruktivnějsímu přístupu při zajisťování rozpočtových prostředků na řesení problémů v politikách rozsířené Unie. 4. Nástin vseobecného opravného mechanismu 4.1. Obecný nástin mechanismu Navrhovaný vseobecný opravný mechanismus musí být chápán v kontextu celkového ,balíčku" Komise pro finanční rámec po roce 2006. Konečné čisté rozpočtové postavení členských států před opravou a po ní bude pravděpodobně ovlivněno rozhodnutími na výdajové straně balíčku. Vseobecný opravný mechanismus je třeba počítat na bázi čisté rozpočtové bilance kazdého členského státu v poměru k rozpočtu EU. Mechanismus by měl být pouzit po překročení prahu, vyjádřeného jako procento HND kazdého členského státu, který odrází minimální přijatou míru neomezené finanční solidarity mezi členskými státy a představuje jakýsi základní přiměřený čistý příspěvek. Čistá rozpočtová postavení přesahující tento práh budou způsobilá pro opravu (částečnou zpětnou úhradou). Výse opravy má být zalozena na části čisté bilance překračující tento práh vynásobené sazbou zpětné úhrady (tzn. jde o náhradu určitého procenta částky přesahující dohodnutý práh). Jestlize součet vsech oprav překročí celkový předem stanovený objem, sazba zpětné úhrady se podle toho snízí. Nezbytné kroky a fungování navrhovaného opravného mechanismu popisuje příloha 1. 4.2. Úroveň prahu Jiz proběhly simulace pro různé úrovně prahu (při sazbě zpětné úhrady 66 %), které sahají od nuly po 0,50 % HND. Celkový součet oprav při různých úrovních prahu se odhaduje takto: Tabulka 5. Odhadované hrubé opravy (průměr v letech 2008 - 2013) Úroveň prahu (jako % HND, EU-27) // Celkový součet vsech oprav (v miliardách eur) 0,00 % // 25,8 0,10 % // 19,8 0,20 % // 13,8 0,25 % // 11,1 0,30 % // 8,8 0,40 % // 5,2 0,50 % // 1,9 Úroveň prahu kolem -0,25 % by představovala určitý ,neutrální bod", kdy by se odhadované budoucí náklady na financování vseobecného opravného mechanismu rovnaly odhadovaným budoucím nákladům na financování opravného mechanismu pro Spojené království. Práh nizsí nez 0,25 % by znamenal, ze členské státy plně platící úlevu Spojenému království (v současnosti nesou více nez 90 % celkových nákladů) by v budoucnu musely platit více, nez představují odhadované náklady na financování současného opravného mechanismu pro Spojené království. Kdyby byl práh vyssí nez 0,25 %, byl by mechanismus pro tyto členské státy včetně vsech čistých příjemců rozpočtu EU méně nákladný nez financování budoucí odhadované opravy pro Spojené království. Výse uvedená tabulka ukazuje, ze celková částka oprav při prahu na úrovni 0,25 % by byla podstatně vyssí nez odhadovaná výse budoucích oprav pro Spojené království při nezměněném současném rozhodnutí o vlastních zdrojích (RVZ). Uplatnění prahu -0,25 % by si vyzádalo výsi (hrubých) oprav mírně přesahující 11 miliard eur, coz je výrazně více nez přiblizně 7 miliard eur průměrné (čisté) opravy pro Spojené království za stejné období. Tento rozdíl souvisí s předpokladem, ze financování oprav by sdílely vsechny členské státy podle podílu HND (viz část 4.3 níze). Takze do bodu, kdy začne být vseobecný opravný mechanismus pro ty členské státy, které z něj nebudou mít prospěch, drazsí nez pokračování současného RVZ, lze financovat opravy az do celkové výse 11 miliard eur. Dopad zavedení vseobecného mechanismu s prahem není lineární. Dopad na čisté bilance členských států v porovnání se současnou situací ovlivňuje kombinace následujících prvků: a) úroveň rozpočtové nevyvázenosti členských států před opravou; b) úroveň prahu; a c) pravidla financování v rámci stávající opravy pro Spojené království. Vsichni velcí čistí přispěvatelé rozpočtu EU (UK, DE, NL, SE) by měli prospěch z opravného mechanismu s prahem nizsím nez nebo rovným 0,50 % HND. Mensí čistí přispěvatelé by pobírali opravy podle úrovně prahu. Relativní postavení kazdého čistého přispěvatele v porovnání s odhadovaným budoucím postavením podle současného RVZ určuje kombinace následujících dvou činitelů: * rozsahu záporné čisté bilance před opravou, v jejímz důsledku větsí čistí přispěvatelé jako např. DE, NL, SE mají obvykle větsí prospěch při nizsích úrovních prahu (ve srovnání s mensími čistými přispěvateli); * současného rezimu financování opravy pro Spojené království, kdy členské státy vyuzívající v současnosti zvlástní rezim (DE, NL, SE, AT) mají při vyssí úrovni prahu spíse nizsí prospěch (ve srovnání s mensími čistými přispěvateli). Kazdý budoucí ,spravedlivějsí" mechanismus by měl zejména zajistit, aby výsledné náklady na financování nevedly k větsímu zatízení ,kohezních" členských států nez v rámci současného opravného mechanismu pro Spojené království. 4.3. Pravidla financování Technicky lze opravu financovat třemi různými způsoby: * Členské státy, které pobírají opravu, se nepodílejí na financování. Podle této moznosti by se celková finanční zátěz soustředila na země představující méně nez 50 % celkového HND EU-27, z nichz mnohé mají poměrně nízkou úroveň prosperity. V důsledku toho by se buď nepřijatelně zhorsilo jejich čisté rozpočtové postavení, nebo by objem oprav musel být přísně omezen. Navíc by docházelo ke zkreslením, kdyz by se členský stát s čistým rozpočtovým postavením těsně pod prahem na financování oprav podílet musel a jiný členský stát těsně nad prahem by byl z financování vyňat. * Členské státy se podílejí na financování vsech oprav kromě svých vlastních. Tato alternativa by návrhu značně přidala na slozitosti, neboť by s sebou nesla samostatné kolo financování pro kazdou opravu. * Vsechny členské státy se podílejí na financování vsech oprav. Jejich finanční podíl na celkové výsi oprav by určoval jejich podíl na HND. Za účelem proveditelnosti, transparentnosti a jednoduchosti by se vsechny členské státy měly podílet na financování vsech oprav (třetí moznost). Ačkoliv tato pravidla financování se v podstatě rovnají přidání výse oprav na výdajovou stranu rozpočtu (čímz by byla financována výhradně zvýsením dodatečného zdroje z HND), navrhuje se zachovat vseobecný opravný mechanismus na příjmové straně rozpočtu jako u stávající opravy pro Spojené království. Přidání oprav k výdajům by uměle zvýsilo výsi rozpočtových výdajů a odpovídajícím způsobem snízilo dostupná rozpětí v rámci limitů pro celkové výdaje. 4.4. Srovnání výsí oprav Výsledkem prahu -0,35 % HND bude v letech 2007-2012 odhadovaný průměrný objem hrubých oprav ve výsi kolem 7 miliard eur (financovaný v letech 2008-2013). Přechod ke vseobecnému opravnému mechanismu spolu se změnou pravidel financování znamená, ze srovnání s úrovní opravy podle stávajícího systému není přílis jednoznačné. Vzhledem k tomu, ze vsechny členské státy, včetně států, které z tohoto mechanismu mají prospěch, se budou účastnit na financování vsech oprav, bude celková čistá oprava vzdy nizsí nez hrubá oprava, zatímco podle stávajícího systému není mezi čistou a hrubou opravou zádný rozdíl (Spojené království dostává přesně tolik, kolik ostatní členské státy zaplatí). Výsledné čisté bilance velkých čistých přispěvatelů po opravě budou kvůli kombinaci vlivu částečné zpětné úhrady a účasti na financování opravného systému vyssí nez stanovené prahy. Naopak zátěz, která členským státům plyne z nutnosti hradit podíl nákladů na financování aniz by z oprav měly prospěch, bude nizsí nez v současnosti, a to i pokud celkové hrubé opravy budou vyssí. Proto s prahem 0,35 % HND a nejvyssím předem daným objemem oprav stanoveným na 7,5 miliardy eur by byla celková zátěz pro tyto členské státy jestě nizsí (o zhruba 1 miliardu eur) nez průměrná výse placená v letech 2001-2004 a mnohem nizsí, pokud ji srovnáme s odhadem nákladů na pokračování stávajícího systému v přístím finančním rámci (viz tabulka 6). 5. Návrh Komise Kazdý opravný mechanismus s sebou nese dalsí komplikace financování rozpočtu. Proto by základní návrh měl být poměrně a dostatečně transparentní. V této souvislosti by současné parametry pro výpočet opravy pro Spojené království měly být upraveny jen tehdy, bude-li to nutné, a zjednoduseny vsude, kde to bude mozné. Komise proto navrhuje pouzít pro vseobecný opravný mechanismus následující parametry: - ponechat kategorie příjmů, které se mají brát v úvahu (DPH + HND), nezměněné. Jakékoliv dalsí stávající komplikace [11] by měly být odstraněny; [11] Jako výpočet ,zvýhodnění Spojeného království" a neočekávané zisky z tradičních vlastních zdrojů. - ponechat výdajové polozky zahrnuté do přidělených výdajů nezměněné; - zjednodusit financování tak, ze bude zalozeno pouze na podílech HND, přičemz vsechny členské státy by se podílely na financování celkové výse oprav v poměru ke své relativní prosperitě; - stanovit práh na -0,35 % HND; - pouzívat sazbu zpětné úhrady jako vyrovnávací proměnnou s maximální výsí 66 %, která se automaticky snízí, kdyz se v daném roce překročí dohodnutý maximální objem úhrad; - omezit maximální mozný objem zpětných úhrad na 7,5 miliard eur. V absolutních číslech by Spojené království bylo zdaleka největsím příjemcem ze vseobecného opravného mechanismu, protoze by v průměru pobíralo čisté náhrady přesahující 2 miliardy eur ročně, tedy přiblizně dvakrát více nez je čistá částka, kterou by pobíralo Německo. Níze uvedená tabulka ilustruje odhadované čisté rozpočtové bilance pro zvazované období s navrhovaným vseobecným opravným mechanismem a srovnává je s dalsími dvěma alternativními scénáři. >TABELPOSITION> S navrhovaným mechanismem by se čisté bilance největsích čistých přispěvatelů v průměru posunuly na srovnatelnou úroveň, která by se u UK, DE, NL a SE pohybovala v rozmezí -0,51 % az -0,45 %, ve srovnání s rozmezím -0.56 % az -0,25 % v rámci opravného mechanismu pro Spojené království (a mezi -0,62 % az -0,47 % bez opravy). Několik členských států (FR, IT, CY a AT) by měly čisté bilance v průměru mezi -0,40 % a -0,30 %, přičemz AT by mělo poněkud vyssí bilanci nez ostatní tři státy. DK a FI by byli dva zbývající mensí čistí přispěvatelé s odhadovanými průměrnými čistými bilancemi -0,19 %, respektive -0,25 %. I při prahu na úrovni -0,35 % by největsí čistí přispěvatelé kvůli kombinaci vlivu částečné zpětné úhrady a účasti na financování opravného systému dosáhli čistých bilancí přesahujících tento práh. Ovsem výsledné čisté rozpočtové bilance pro čisté přispěvatele by odpovídaly zásadě z Fontainebleau více nez za současného systému. Na druhou stranu odhadovaná zátěz financování celkové opravy pro vsechny dalsí členské státy by byla nizsí nez v rámci současného systému. 6. Přechodná opatření Je vhodné, aby zavedení vseobecného mechanismu pro opravu rozpočtových nevyvázeností (VOM) provázela přechodná opatření zaměřená na Spojené království, která by zmírnila dopad, který na tento členský stát bude mít přechod na nový systém. Aby se nadměrně nezvysovaly celkové náklady oprav, pouzití vseobecného systému je třeba zavádět pro ostatní způsobilé členské státy postupně. Níze popsaná varianta je poměrně jednoznačná a opírá se na jedné straně o dodatečné doplňkové platby pro Spojené království a na druhé straně o postupné zapojení ostatních členských států do VOM (Spojené království by se do VOM zapojilo okamzitě). 6.1. Dodatečné doplňkové platby pro Spojené království Kromě oprav, které budou Spojenému království nálezet v rámci VOM, se navrhuje, aby během čtyř let tato země získala i následující doplňkové platby: * v roce 2008: 2,0 miliardy eur * v roce 2009: 1,5 miliardy eur * v roce 2010: 1,0 miliardu eur * v roce 2011: 0,5 miliardy eur Tyto doplňkové platby by ve čtyřech postupných krocích zmírnily penězní dopad, který zavedení VOM bude na Spojené království mít. Spojené království v letech 1997-2003 dostávalo čistou opravu v průměru 4,6 miliardy eur ročně. Podle VOM získá Spojené království v daném období průměrně asi 2,1 miliardy eur ročně. Navrhované přechodné opatření tento roční průměr zvysuje na 3,1 miliardy. Vzhledem k tomu, ze tyto pausální platby představují postupné ukončení stávajícího systému, byly by nadále hrazeny podle stávajících pravidel financování, tzn. Spojené království by se na jejich financování nepodílelo a podíl DE, NL, AT a SE na financování se omezí na 25 % jejich normálního podílu. Dále se navrhuje, aby ani tyto platby ani jejich financování neměly vliv na výpočet oprav podle navrhovaného vseobecného opravného mechanismu (VOM). Konkrétně to znamená: * opravy podle VOM budou vycházet z čistých bilancí členských států bez vlivu doplňkových plateb; * k doplňkovým platbám Spojenému království se nebude přihlízet při stanovování nejvyssí přípustné zpětné úhrady (limitu). 6.2. Postupné zavedení VOM pro ostatní členské státy Aby se vyrovnalo zvýsení nákladů, které s sebou přinesou navrhované doplňkové platby Spojenému království, a aby se omezily celkové náklady na financování v průběhu přechodného období, je vhodné stanovit pro postupné zapojení členských států do VOM určité přechodné období. (Spojené království by se vsak mělo do VOM zapojit okamzitě, aby se zachovala logika předchozího odstavce.) Za tímto účelem se navrhuje, aby se pro vsechny členské státy (s výjimkou Spojeného království, které by dostávalo od prvního roku 66 %) postupně zavedla sazba zpětné úhrady, která se pouzije na tu část čisté bilance kteréhokoli členského státu, která přesáhne stanovený práh, a to následujícím způsobem: * v roce 2008: 33 % * v roce 2009: 50 % * v roce 2010: 50 % * v roce 2011: 66 % 6.3. Výsledky simulace Celkový objem oprav (tedy včetně doplňkových plateb Spojenému království a VOM), který vyplývá z tohoto navrhovaného přechodného rezimu by v letech 2008-2013 dosáhl průměrně 7 205 milionů eur ve srovnání s 6 771 milionů eur podle navrhovaného VOM. To představuje zvýsení o zhruba 430 milionů eur ročně. Čisté bilance, které by byly výsledkem pouzití tohoto kombinovaného postupného zavádění, zachycuje následující tabulka. Tabulka ukazuje srovnání se stavem před opravou, stavem podle stávajícího rozhodnutí o vlastních zdrojích a stavem podle VOM bez přechodného období. Odhadované čisté rozpočtové bilance pro čisté přispěvatele (průměr v letech 2008 - 2013) >TABELPOSITION> 7. Závěr Na základě přehodnocení systému vlastních zdrojů je Komise toho názoru, ze stávající výlučný opravný mechanismus jiz nemá odůvodnění, a navrhuje zavedení vseobecného mechanismu, který by zajistil opravu nadměrné záporné rozpočtové nevyvázenosti. PŘÍLOHA I Hlavní rysy navrhovaného vseobecného opravného mechanismu Podle navrhovaného mechanismu se výpočet oprav skládá z následujících kroků: 1. Výpočet celkové částky vsech výdajů přidělených kazdému členskému státu. Přidělené výdaje, stejně jako ve stávajícím opravném mechanismu, zahrnují vsechny druhy výdajů, které jsou z hlediska EU ,vnitřní" [12]. [12] To zahrnuje v podstatě celkovou částku bězných výdajů polozek 1 (zemědělství) a 2 (strukturální činnosti), ale i velkou větsinu výdajů polozky 3 (vnitřní politiky) a 5 (správa), bez některých méně významných výdajových polozek, které nelze přidělit zádnému jednotlivému členskému státu. Polozky 4 (vnějsí politiky), 6 (rezervy) a 7 (předvstupní výdaje) souvisí zřetelně s ,vnějsími" výdaji, a proto se k nim nepřihlízí. 2. Výpočet procentního podílu kazdého členského státu na celkových přidělených výdajích. 3. Stanovení procentního podílu kazdého členského státu na platbách vlastních zdrojů. Vzhledem k tomu, ze z druhů příjmu, ke kterým lze přihlédnout, jsou vyčleněny tradiční vlastní zdroje, pouzije se pro výpočet podílu kazdého členského státu na rozpočtových příjmech EU společný podíl na vlastních zdrojích z DPH a HND [13]. [13] Návrh vseobecného opravného mechanismu by měl být co nejjednodussí a nejprůhlednějsí. Proto je třeba zrusit veskeré stávající komplikace výpočtu úlevy pro Spojené království, které souvisejí se zachováním příjmového stavu Spojeného království z roku 1984 (podíl na nelimitovaném vyměřovacím základu DPH, výpočet ,zvýhodnění" i ,neočekávané zisky z tradičních vlastních zdrojů"). 4. Pro kazdý členský stát se od výsledku kroku 3 odečte výsledek kroku 2, čímz se získá odpovídající procento, které zachycuje odpovídající kladnou či zápornou bilanci. 5. Pro kazdý členský stát se procento získané v kroku 4 vynásobí celkovými přidělenými výdaji, čímz se získá čistý rozpočtový příspěvek / čistý příjem z rozpočtu v eurech. 6. Práh odpovídající přiměřenému čistému příspěvku (PČP) se vynásobí HND (v eurech) kazdého členského státu a od výsledku se odečte výsledek kroku 5. 7. Pokud je výsledek kroku 6 větsí nez nula, vynásobí se sazbou zpětné úhrady, čímz se získá oprava pro kazdý členský stát; pokud součet vsech oprav přesáhne předem stanovený celkový objem zpětných úhrad, je třeba sazbu zpětných úhrad snízit (viz níze). Celkové náklady na opravný mechanismus, tj. součet vsech oprav, je omezen nejvyssím přípustným objemem zpětných úhrad (NPOZÚ). NPOZÚ je třeba stanovit předem na období finančního výhledu jako roční částku ad-hoc [14]. [14] Stanovení výse NPOZÚ je samostatným rozhodnutím podléhajícím jen volné úvaze, které apriori nepodléhá zádným závazným omezením. Ovsem ze smyslu pro politickou realitu by vyplývalo, ze náklady financování oprav by pro členské státy, které v současnosti hradí plný podíl nákladů na opravu pro Spojené království, neměly přesáhnout odhadované budoucí náklady na financování této opravy (tj. pro vsechny státy s výjimkou UK, DE, NL, SE a AT). Čisté rozpočtové postavení přesahující PČP je způsobilé pro částečnou zpětnou úhradu: opravné procento čili sazbu zpětné úhrady (SZÚ), která se pouzije na tu část čisté rozpočtové bilance členského státu, které přesáhne stanovený práh (PČP). Tato sazba zpětné úhrady je závislou proměnnou, pro níz platí horní mez ve výsi 66 % (v současnosti pouzívaná v případě opravy pro Spojené království). Skutečná sazba zpětné úhrady se odvodí od přípustného objemu zpětných úhrad. Sazba zpětných úhrad se tudíz automaticky snízí, pokud by pouzití nejvyssí sazby zpětných úhrad v hodnotě 66 % vedlo k celkové částce přesahující NPOZÚ. Částečná zpětná úhrada se provádí zpětně, tak jako v současnosti oprava pro Spojené království. Výsledný vzorec pro výpočet vseobecného opravného mechanismu vypadá následovně: >REFERENCE TO A GRAPHIC> = >REFERENCE TO A GRAPHIC> pokud >REFERENCE TO A GRAPHIC> > 0 a kde SZÚ = 0,66 pokud >REFERENCE TO A GRAPHIC> >REFERENCE TO A GRAPHIC> NPOZÚ a SZÚ = >REFERENCE TO A GRAPHIC> * 0,66 pokud >REFERENCE TO A GRAPHIC> > NPOZÚ Vysvětlivky: CP = Celkové platby zalozené na DPH a HND od vsech členských států za rok t CPx = platby zalozené na DPH a HND od členského státu x za rok t V = Celkové přidělené výdaje za rok t Vx = Výdaje přidělené členskému státu x v roce t >REFERENCE TO A GRAPHIC> = Oprava (při sazbě zpětných úhrad SZÚ), která se za rok t poskytne členskému státu x PČP = Přiměřený čistý příspěvek (= práh) vyjádřený v % HND Rx = HND členského státu x za rok t SZÚ = sazba zpětných úhrad NPOZÚ = nejvyssí přípustný objem zpětných úhrad >REFERENCE TO A GRAPHIC> = Celková částka oprav při SZÚ rovné 0,66 2004/0170(CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o systému vlastních zdrojů Evropských společenství RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství, a zejména na článek 269 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 173 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise [15], [15] Úř. věst. C , , s. . s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [16], [16] Stanovisko ze dne (Úř. věst. C , , s. ). s ohledem na stanovisko Účetního dvora [17], [17] Úř. věst. C , , s. . s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [18], [18] Úř. věst. C , , s. . vzhledem k těmto důvodům: (1) Evropská rada se na zasedání v Berlíně ve dnech 24. az 25. března 1999 usnesla mimo jiné na tom, ze systém vlastních zdrojů Společenství by měl být spravedlivý, průhledný, hospodárný a jednoduchý a ze by měl být zalozen na kritériích, která nejlépe vystihují schopnost kazdého členského státu přispívat. (2) Systém vlastních zdrojů Společenství musí zajistit dostatečné zdroje pro řádný rozvoj politik Společenství při dodrzení přísné rozpočtové kázně. (3) Podle rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropského společenství [19], se hrubým národním důchodem (HND) na daný rok rozumí HND v trzních cenách tak, jak je stanovený Komisí při pouzití Evropského systému integrovaných hospodářských účtů (dále jen ,ESA 95") v souladu s nařízením (ES) č. 2223/96. [19] Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42. (4) Je vhodné, aby v případě, ze by změny v ESA 95 vedly k podstatným změnám hrubého národního důchodu stanoveného Komisí v souladu s nařízením (ES) č. 2223/96, Rada rozhodla, zda se tyto změny pouzijí i pro účely vlastních zdrojů. (5) Podle čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom Komise v prosinci 2001 vypočítala nový procentní podíl limitu pro vlastní zdroje a limitu polozek plateb, vyjádřený na dvě desetinná místa, na základě vzorce v uvedeném rozhodnutí. (6) V souladu se sdělením [20] Komise Radě a Evropskému parlamentu o přizpůsobení limitu vlastních zdrojů a limitu rozpočtových polozek závazků v souvislosti se vstupem v platnost rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom ze dne 12. prosince 2001 je maximální výse vlastních zdrojů stanovena na 1,24 % HND Společenství v trzních cenách a celkový limit rozpočtových polozek závazků byl stanoven na 1,31 % HND Společenství. [20] KOM(2001) 801 v konečném znění. (7) Je vhodné, aby se podobná metoda pouzila v budoucnosti u případných změn ESA 95, které by mohly ovlivnit úroveň HND, pokud Rada rozhodne, ze se tyto změny pouzijí i pro účely vlastních zdrojů. (8) V souvislosti s prováděním dohod, uzavřených během uruguayského kola jednání o mezinárodním obchodu, do práva EU jiz neexistuje významný rozdíl mezi zemědělskými poplatky a cly. Proto je vhodné, aby byl tento rozdíl odstraněn i v oblasti rozpočtu EU. (9) Je vhodné, aby byl základ daně z přidané hodnoty pro jednotlivé členské státy i nadále omezen na 50 % jejich HND. (10) V zájmu transparentnosti a jednoduchosti se navrhuje stanovit jednotnou sazbu DPH jako fixní procento. Aby se zabránilo tomu, aby tato technická změna měla vliv na platby členských států do zdroje z DPH, fixní sazba by měla odrázet současnou jednotnou uplatňovanou sazbu. Jednotná sazba DPH by se tedy měla pevně stanovit na 0,30 %. (11) Evropská rada se ve dnech 25. a 26. června 1984 usnesla, ze ,kterýkoli členský stát, který nese rozpočtovou zátěz, která je v poměru k jeho relativní prosperitě nadměrná, můze v příslusnou dobu vyuzít opravy". Jelikoz několik členských států na srovnatelné úrovni prosperity nese podobnou rozpočtovou zátěz, je vhodné, aby se oprava rozpočtové nevyvázenosti poskytnuté Spojenému království v souladu s článkem 4 rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom nahradila vseobecným systémem oprav rozpočtových nevyvázeností. (12) Je vhodné, aby zavedení vseobecného mechanismu pro opravu rozpočtových nevyvázeností provázela přechodná opatření zaměřená na Spojené království, která by zmírnila dopad, který na tento členský stát bude mít přechod na nový systém. Aby se nadměrně nezvysovaly celkové náklady oprav, pouzití vseobecného systému je třeba zavádět pro ostatní způsobilé členské státy postupně. (13) Komise bude nadále zvazovat moznosti, jak změnit strukturu vlastních zdrojů formou zavedení vlastního zdroje zalozeného výlučně na dani, který by se začal pouzívat od 1. ledna 2014, a předlozí Radě příslusný návrh. (14) Je nezbytné přijmout ustanovení upravující přechod ze systému zavedeného rozhodnutím 2000/597/ES, Euratom na systém podle tohoto rozhodnutí, PŘIJALA TATO USTANOVENÍ, KTERÁ DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM K PŘIJETÍ: Článek 1 Společenstvím jsou přidělovány vlastní zdroje v souladu s pravidly stanovenými v následujících článcích, aby bylo v souladu s článkem 269 Smlouvy o zalození Evropského společenství (dále jen ,Smlouva o ES") a s článkem 173 Smlouvy o zalození Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen ,Smlouva o Euratomu") zajistěno financování rozpočtu Evropské unie. Rozpočet Evropské unie je plně financován z vlastních zdrojů Společenství; jiné příjmy tím nejsou dotčeny. Článek 2 1. Vlastní zdroje zahrnuté do rozpočtu Evropské unie tvoří tyto příjmy: a) dávky, prémie, doplňkové nebo vyrovnávací částky, dodatkové částky nebo polozky, cla stanovená ve společném celním sazebníku a dalsí cla, současná i budoucí, zavedená orgány Společenství v obchodě s třetími zeměmi a cla na výrobky spadající do působnosti Smlouvy o zalození Evropského společenství uhlí a oceli a také dávky a jiné poplatky stanovené v rámci společné organizace trhu s cukrem; b) pouzití jednotné sazby platné pro vsechny členské státy na harmonizovaný vyměřovací základ DPH, který se určuje podle pravidel Společenství. Vyměřovací základ pro tyto účely nepřesahuje 50 % HND kazdého členského státu, jak je definován v odstavci 7; c) pouzití sazby, která se určí v rámci rozpočtového procesu s ohledem na celkovou výsi ostatních příjmů, na součet HND vsech členských států. 2. Vlastní příjmy zahrnuté do rozpočtu Evropské unie tvoří rovněz příjmy z jakýchkoliv nových daní a poplatků zavedených v rámci některé společné politiky v souladu se Smlouvou o ES nebo Smlouvou o Euratomu, pokud bude dodrzen postup podle článku 269 Smlouvy o ES nebo článku 173 Smlouvy o Euratomu. 3. Členské státy si ponechávají jako náklady na výběr 25 % z částek uvedených v odst. 1 písm. a). 4. Jednotná sazba uvedená v odst. 1 písm. b) odpovídá 0,30 %. 5. Sazba stanovená podle odst. 1 písm. c) se pouzije na HND kazdého členského státu. 6. Pokud na začátku rozpočtového roku není přijat rozpočet, zůstávají az do vstupu nových sazeb v platnost pouzitelná předchozí jednotná sazba DPH a sazba pro HND členských států. 7. Pro účely tohoto rozhodnutí se HND pro daný rok vypočítá na základě trzních cen, jak stanoví Komise při pouzití ESA 95 v souladu s nařízením (ES) č. 2223/96. Pokud by změny ESA 95 vedly k podstatným změnám hrubého národního důchodu stanoveného Komisí, rozhodne Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně, zda se tyto změny pouzijí i pro účely tohoto rozhodnutí. Článek 3 1. Celková výse vlastních zdrojů přidělených Společenstvím na krytí rozpočtových polozek plateb nesmí překročit 1,24 % celkového HND členských států. 2. Polozky závazků zahrnuté do souhrnného rozpočtu Evropské unie musí sledovat řádnou posloupnost, jejímz výsledkem je celková částka, která nepřekročí 1,31 % celkového HND členských států. Mezi rozpočtovými polozkami závazků a plateb se zachovává řádný poměr, aby byla zajistěna jejich slučitelnost a umozněno dodrzování limitu podle odstavce 1 v následujících letech. 3. V případě změn ESA 95, které povedou ke změnám úrovně HND, které se vztahují na účely tohoto rozhodnutí, musí Komise přepočítat limity rozpočtových polozek plateb a závazků stanovených v článcích 1 a 2 na základě následujícího vzorce: 1,24%(1,31%)* // HND t - 2 + HND t - 1 + HND t ESA stávající // HND t - 2 + HND t - 1 + HND t ESA změněný kde t představuje poslední celý rok, za který jsou k dispozici údaje Eurostatu. Článek 4 1. Kterémukoli členskému státu, který nese zápornou rozpočtovou nevyvázenost přesahující práh rovnající se určitému procentnímu podílu jeho HND, se poskytne oprava. Celková částka oprav v daném roce nesmí přesáhnout nejvyssí přípustný objem zpětných úhrad vyjádřený v euro. Rada, v souladu s postupem stanoveným v čl. 279 odst. 2 Smlouvy o ES, stanoví prováděcí opatření pro výpočet oprav a jejich financování, zejména pro práh a nejvyssí přípustný objem zpětných úhrad. Tyto opravy se určí: a) výpočtem rozpočtové nevyvázenosti pro kazdý členský stát jako rozdílu, v rozpočtovém roce, mezi: - procentním podílem členského státu na součtu celkových plateb do vlastních zdrojů na základě DPH a HND, a - procentním podílem členského státu na celkových přidělených výdajích; b) vynásobením takto dosazeného rozdílu celkovými přidělenými výdaji; c) odečtením součinu hodnoty HND tohoto členského státu a prahu od výsledku vypočítaného dle bodu b); d) pokud je výsledek podle bodu c) kladný, pak vynásobením tohoto výsledku sazbou zpětných úhrad stanovenou nejvýse na 0,66 a, pokud je to nezbytné, úměrně snízenou tak, aby odpovídala nejvyssímu přípustnému objemu zpětných úhrad. 2. Pouzijí se následující přechodná opatření: a) Kromě oprav plynoucích z pouzití čl. 4 odst. 1 tohoto rozhodnutí získá Spojené království následující platby: v roce 2008: 2,0 miliardy eur v roce 2009: 1,5 miliardy eur v roce 2010: 1,0 miliardu eur v roce 2011: 0,5 miliardy eur Tyto částky se budou financovat podle pravidel stanovených v článku 5 rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom. K těmto částkám a jejich financování se nebude přihlízet při výpočtu oprav uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d) tohoto rozhodnutí. b) Nejvyssí mozná sazba zpětné úhrady, uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. d) tohoto rozhodnutí, se pro vsechny členské státy kromě Spojeného království zavede postupně podle následujícího rozvrhu: v roce 2008: 33 % v roce 2009: 50 % v roce 2010: 50 % v roce 2011: 66 % Článek 5 1. Náklady na opravy nesou vsechny členské státy v souladu s následujícími postupy: rozdělení nákladů se vypočítá s ohledem na podíl jednotlivých členských států na celkovém HND Evropské unie. 2. Oprava bude poskytnuta kazdému členskému státu prostřednictvím snízení jeho plateb vyplývajících z pouzití čl. 2 odst. 1 písm. c). Náklady nesené vsemi členskými státy se přičítají k jejich platbám vyplývajícím pro kazdý členský stát z pouzití čl. 2 odst. 1 písm. c). 3. Výpočty nezbytné pro pouzití článku 4 a tohoto článku provádí Komise. 4. Pokud není rozpočet na začátku rozpočtového roku přijat, zůstávají v platnosti opravy poskytnuté kterémukoli členskému státu a náklady, které nesou vsechny členské státy, jak byly zahrnuty do posledního schváleného rozpočtu. Článek 6 Příjmy uvedené v článku 2 se vyuzívají bez rozdílu na financování veskerých výdajů zahrnutých do rozpočtu. Článek 7 Případné přebytky příjmů Společenství nad celkovými skutečnými výdaji během rozpočtového roku se přenásejí do následujícího rozpočtového roku. Článek 8 1. Vlastní zdroje Společenství uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) vybírají členské státy v souladu se svými právními a správními předpisy, které případně upraví tak, aby splňovaly pravidla Společenství. Komise pravidelně prověřuje vnitrostátní právní předpisy, které jí sdělí členské státy, oznamuje členským státům úpravy, které povazuje za nezbytné k dosazení souladu s právní úpravou Společenství, a podává zprávy rozpočtovému orgánu. Členské státy poskytují Komisi zdroje uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) az c). 2. Aniz je dotčeno přezkoumávání účetnictví a přezkoumávání zákonnosti a řádnosti podle článku 248 Smlouvy o ES a článku 160C Smlouvy o Euratomu, přičemz toto přezkoumávání se zabývá předevsím spolehlivostí a účinností vnitrostátních systémů a postupů pro vymezení základů vlastních zdrojů vycházejících z DPH a HND, a aniz jsou dotčeny kontroly provedené v souladu s čl. 279 odst. 1 písm. b) Smlouvy o ES a čl. 183 písm. c) Smlouvy o Euratomu, přijímá Rada na návrh Komise a po poradě s Evropským parlamentem jednomyslně předpisy nezbytné k provedení tohoto rozhodnutí a k umoznění kontroly vybírání, poskytování Komisi a odvádění příjmů uvedených v článcích 2 a 5. Článek 9 Komise předlozí Radě návrh na změnu struktury vlastních zdrojů zavedením vlastního zdroje, zalozeného výlučně na dani, který by se začal pouzívat od 1. ledna 2014. Článek 10 1. Toto rozhodnutí oznámí členským státům generální tajemník Rady a bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Členské státy oznámí neprodleně generálnímu tajemníkovi Rady dokončení postupů nezbytných pro přijetí tohoto rozhodnutí v souladu se svými ústavními pravidly. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po obdrzení posledního oznámení podle druhého pododstavce. Toto rozhodnutí nabývá účinku dne 1. ledna 2007. 2. a) S výhradou písmene b) se od 1. ledna 2007 zrusuje rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom. Veskeré odkazy na rozhodnutí Rady ze dne 21. dubna 1970 o nahrazení finančních příspěvků členských států vlastními zdroji Společenství [21], na rozhodnutí Rady 85/257/EHS, Euratom ze dne 7. května 1985 o systému vlastních zdrojů Společenství [22], na rozhodnutí 88/376/EHS, Euratom, na Rozhodnutí 94/728/ES, Euratom, nebo na rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom se povazují za odkazy na toto rozhodnutí. [21] Úř. věst. L 94, 28.4.1970, s. 19. [22] Úř. věst. L 128, 14.5.1985, s. 15. Rozhodnutí zrusené rozhodnutím 88/376/EHS, Euratom. b) Články 2, 4 a 5 rozhodnutí 88/376/EHS, Euratom, 94/728/ES, Euratom a 2000/597/ES, Euratom se nadále pouzívají pro výpočty a úpravy příjmů vycházejících z pouzití jednotné sazby platné pro vsechny členské státy na základě jednotně určeného základu DPH a omezené na rozpětí 50 % az 55 % HNP nebo HND kazdého členského státu, v závislosti na daném roce, a pro výpočet opravy rozpočtových nevyvázeností poskytované Spojenému království pro roky 1988 az 2006. c) U částek uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a), které měly členské státy v souladu s platnými pravidly Společenství poskytnout do 28. února 2001, si členské státy i nadále ponechají 10 % těchto částek jako náklady na výběr. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně