Stanovisko Evropského výboru regionů – Rovnost žen a mužů a změna klimatu: začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do Zelené dohody pro Evropu

(2022/C 270/05)

Zpravodajka: Kata TÜTTŐ (HU/SES), členka místního zastupitelstva města Budapešti, Maďarsko

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

1. připomíná, že rovnost mezi ženami a muži představuje stěžejní hodnotu a základní zásadu Evropské unie, která je zakotvena ve Smlouvách a uznána v článku 23 Listiny základních práv Evropské unie. Podle článku 8 SFEU má Unie při všech svých činnostech usilovat o odstranění nerovností a podporovat rovné zacházení pro muže a ženy;

2. připomíná, že rovnost mezi ženami a muži, bezpečné a adaptabilní zaměstnání a rovnováha mezi pracovním a soukromým životem jsou potvrzeny jako zásady č. 2, č. 5 a č. 9 evropského pilíře sociálních práv , který dne 17. listopadu 2017 vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise;

3. uznává, že politiky v oblasti změny klimatu mají genderově diferencované dopady a že v zájmu účinných opatření v oblasti klimatu je třeba prosazovat genderovou rovnost a posílení postavení žen ( 1 ) . V této souvislosti zdůrazňuje, že v zájmu demokratičtější a inkluzivnější Evropy je naprosto zásadní, aby byly ženy zapojeny do navrhování strategií a opatření v oblasti reakcí na krize;

Genderový přístup ke změně klimatu

4. konstatuje, že nebezpečí způsobená změnou klimatu, globálním oteplováním, ztrátou biologické rozmanitosti a zhoršováním životního prostředí mají větší dopad na nejchudší a nejzranitelnější skupiny obyvatelstva v zemích globálního Jihu a EU. Poukazuje na to, že změna klimatu s sebou nese komplexní rizika, která vedou k prohloubení dlouhodobých socioekonomických rozdílů a stávající nerovnováhy, například v souvislosti s nedostatečnou rovností žen a mužů. Zdůrazňuje proto, že politiky a opatření v oblasti klimatu, které zanedbávají genderovou analýzu a neberou v potaz hledisko rovnosti pohlaví, mohou ještě prohloubit sociální nerovnosti;

5. uznává, že ženy a dívky jsou v celosvětovém měřítku zranitelnější vůči důsledkům změny klimatu a zhoršování přírodního prostředí, a zároveň mají moc sehrát klíčovou úlohu na cestě k dosažení klimatické neutrality a v rámci přizpůsobení se dopadům změny klimatu. Zdůrazňuje, že vzhledem ke specifickým zkušenostem a pohledům na věc se muži a ženy mohou ve svém myšlení často vzájemně doplňovat a mít inovativní a kreativní nápady, a že bude-li genderová analýza součástí politiky v oblasti klimatu a budou-li uznávány různé genderové identity, rozšíří se její uplatnění v celé společnosti. V tomto smyslu podporuje společné prohlášení, které na konferenci COP26 zveřejnily skotská vláda a organizace UN Women a které vyzývá k tomu, aby byla úloha žen a dívek v rámci boje proti změně klimatu posílena ( 2 )

6. domnívá se, že ženy by měly mít ve spojitosti se změnou klimatu silnější postavení. Toho by mělo být dosaženo zlepšením jejich vzdělání a informovanosti o technologiích, opatřeních a činnostech souvisejících s klimatem a posílením jejich úlohy v rozhodovacích procesech souvisejících s těmito oblastmi;

7. upozorňuje, že mezi genderovým hlediskem, změnou klimatu a dalšími environmentálními výzvami existuje důležitá návaznost. Poukazuje na to, že muži a ženy mohou dopad změny klimatu pociťovat odlišně, v závislosti na konkrétní životní situaci a rozdílných, individuálních schopnostech změnu klimatu zmírňovat a přizpůsobit se jí. Odlišně vnímají rovněž možnosti, jak změnu klimatu zmírnit, a staví se k nim různě a rozdílně je ovlivňují také socioekonomické dopady politiky v oblasti klimatu. Je přesvědčen, že ženy a dívky mohou přispět k celkové změně chování;

Přihlížení k rovnosti žen a mužů

8. zdůrazňuje, že genderový mainstreaming, tj. začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do přípravy, navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik, regulačních opatření a výdajových programů, představuje cenný nástroj pro dosažení genderové rovnosti, a vyjadřuje politování nad tím, že praxe v tomto ohledu pokulhává;

9. konstatuje, že ve strategii pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025 ( 3 ) sice stojí, že politiky a programy v rámci Zelené dohody pro Evropu mohou mít jiný dopad na ženy než na muže, avizované začlenění genderového hlediska do všech hlavních iniciativ Komise však není nikde výslovně uvedeno ( 4 ) . Poukazuje na usnesení Evropského parlamentu (EP) o Zelené dohodě pro Evropu, v němž EP „podtrhuje, že k opatřením a cílům Zelené dohody je zapotřebí zaujímat genderovou perspektivu, mj. začleňovat do všech politik a opatření hledisko rovnosti žen a mužů“ ( 5 )

10. zdůrazňuje, že jedním z klíčových prvků v rámci souboru nástrojů EU na podporu genderového mainstreamingu jsou posouzení dopadů na genderovou rovnost, která nejsou plně propracovaná, neboť až příliš často nejsou shromažďovány a využívány meziodvětvové údaje, statistiky a informace roztříděné podle pohlaví. Vyzývá Komisi, aby se řídila Příručkou pro posuzování dopadu z hlediska rovnosti žen a mužů ( 6 ) , kterou vypracoval Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE). Zdůrazňuje, že údaje shromážděné ve všech členských státech EU by měly zahrnovat komplexnější genderové ukazatele, aniž by se tím zvyšovala administrativní zátěž místních a regionálních orgánů;

11. vítá vytvoření Pracovní skupiny pro rovnost ( 7 ) , která má zajistit, aby bylo hledisko rovnosti, včetně rovnosti žen a mužů a rozmanitosti z hlediska pohlaví, zohledněno ve všech politikách EU, od jejich navrhování až po provádění. Zároveň vyzývá EU, aby usnadnila výměnu osvědčených postupů mezi celostátními, regionálními a místními orgány a vyvarovala se při tom přístupu shora dolů;

12. má za to, že dalším důležitým faktorem pro zajištění účinnějších opatření a programů v oblasti změny klimatu, která budou lépe zohledňovat rovnost žen a mužů, je účast žen na rozhodování o otázkách týkajících se změny klimatu. Vyzývá k tomu, aby byly ženy více zapojeny do opatření, která přijímají všechny orgány a instituce EU, vládní a ostatní veřejnoprávní orgány na všech úrovních správy. Žádá Radu, aby odblokovala jednání o směrnici o zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech ( 8 )

13. zdůrazňuje, že oživení po pandemii představuje příležitost, jak nastolit novou normální situaci a přesměrovat zdroje ke klimaticky neutrální a genderově vyvážené společnosti. Vybízí k tomu, aby byly nástroje pro začleňování hlediska rovnosti žen a mužů využity při provádění plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány by měly být základem nejen pro oživení jako takové, ale i pro udržitelnou, spravedlivou a rovnoprávnou společnost;

14. vyzývá k posílení výzkumu s cílem zjistit, jaké překážky omezují účast na rozhodování, a prozkoumat, jak genderové stereotypy ovlivňují spotřebu a životní styl lidí. V zájmu získání kvalitnějších údajů podporuje využívání modelů, jako je např. GAMMA (Gender Assessment Method for Mitigation and Adaptation, tj. metoda pro posuzování rovnosti žen a mužů v zájmu zmírňování a přizpůsobování se změně klimatu);

15. domnívá se, že přístup zohledňující rovnost žen a mužů umožňuje lépe reagovat na potřeby a schopnosti všech občanů. Místní a regionální orgány mají nejlepší předpoklady k tomu, aby začlenily sociální otázky do opatření v oblasti klimatu. Tyto orgány totiž představují úroveň správy, k níž mají občané nejblíže, a sehrávají klíčovou úlohu při provádění právních předpisů. Výbor zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byla na všech institucionálních úrovních, počínaje úrovní EU, podporována účast žen;

16. vyzývá k tomu, aby se tento genderový přístup promítl i do evropského klimatického paktu, a mohl tak ovlivnit opatření a politiky v oblasti klimatu, a to začleněním zvláštních informačních činností zaměřených na zvyšování povědomí, vzdělávání a výměnu poznatků o rovnosti žen a mužů;

17. zdůrazňuje význam mnohostranné spolupráce mezi nevládními organizacemi, které se zaměřují na problematiku rovnosti žen a mužů a ochrany životního prostředí, a občanskými organizacemi a poukazuje také na to, že je důležité vytvářet společné osvětové kampaně a vzdělávací programy;

Zelená pracovní místa

18. vítá skutečnost, že zelené, digitální a inkluzivní oživení umožní vytvářet nová pracovní místa nebo znovu zapojit dlouhodobě nezaměstnané ženy do digitální ekonomiky. Zastává názor, že přechod na udržitelné a nízkouhlíkové hospodářství umožní začlenit hledisko rovnosti žen a mužů, a zabránit tak tomu, aby pokračovaly stávající nerovnosti;

19. zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem pro dosažení spravedlivého udržitelného rozvoje je zapojení žen do ekologických hospodářských činností, a proto je třeba na něj poukazovat a vážit si jej. Ženy a dívky se mohou také chopit příležitostí v oblasti ekologického podnikání a místo toho, aby byly zaměstnankyně, se mohou stát zaměstnavatelkami nabízejícími zelená pracovní místa, pokud to však neohrozí jistotu zaměstnání pro ženy tím, že budou nuceny vykonávat samostatně výdělečnou činnost;

20. uznává, že technologie budou hrát důležitější úlohu ve všech aspektech našeho života a že je naprosto nezbytné, aby odvětví technologií odpovídalo společnosti, které slouží. Vyzývá k tomu, aby byly vytvořeny a financovány vzdělávací programy zaměřené na specializované digitální a technologické znalosti, jež budou určeny ženám a dívkám, neboť jde o zásadní příležitost, jak pomocí genderových kvót v těchto odvětvích a zajištěním rovného přístupu k profesním příležitostem urychlit inovace v oblasti klimatu a transformace energetiky ( 9 )

21. vyzývá Komisi a členské státy, aby začlenily genderovou rovnost jakožto důležitý prvek digitální transformace, přičemž by měly zohledňovat genderové hledisko při přípravě politik v oblasti digitálního vzdělávání, podporovat mentorské programy s ženskými vzory v oblasti IKT, odstranit v algoritmech vědomou i nevědomou genderovou diskriminační předpojatost, předcházet kybernetickému násilí, využívat úsilí a programy v rámci programu Erasmus+, posílit při vzdělávání dospělých koncepci celoživotního učení, a to zejména v odlehlých oblastech, a předcházet digitálnímu vyloučení;

22. domnívá se, že práce na dálku může vést k lepší rovnováze mezi pracovním a soukromým životem, především v případě žen, pokud budou mít rodiny během celé pracovní doby přístup k cenově dostupné a vysoce kvalitní péči o děti, včetně volnočasových aktivit pro starší děti, a za předpokladu, že bude brán zřetel zejména na to, že ženy jsou častěji vystaveny domácímu násilí ( 10 ) . Zdůrazňuje, že v souvislosti s prací na dálku je důležité zajistit nejvyspělejší technologický hardware a vysokorychlostní internet za dostupnou cenu a rozšířit program WIFI4EU i do vzdálených oblastí. Naléhavě žádá, aby byla urychleně a řádně provedena směrnice o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem z roku 2019;

Udržitelná veřejná doprava a mobilita

23. zdůrazňuje, že při koncipování a plánování dopravních systémů ve městech by se měla více zohlednit genderová nevyváženost, neboť ženy obvykle využívají veřejnou dopravu častěji. Zdůrazňuje, že hlavním aspektem, který je třeba zlepšit, je bezpečnost a pocit bezpečí. Při stanovování vzorců mobility (včetně jízdních řádů) a rozhodování o vhodných trasách je zapotřebí vzít v potaz skutečnost, že ženy a muži využívají veřejnou dopravu různým způsobem (muži častěji dojíždějí za prací a ženy cestují na kratší vzdálenost s více zastávkami), a zohlednit také rozdělení úloh na trhu práce a v sociálních službách. Zdůrazňuje, že kapacita v době mimo dopravní špičku, spolehlivost a flexibilita služeb veřejné dopravy musí být více v souladu se vzorci mobility osob všech pohlaví a věkových skupin. Při tom je zapotřebí mít na paměti, že každá obec, každý region a každá země by si měly tyto služby organizovat podle svých vlastních potřeb a podmínek – jak ve městech, tak na venkově;

24. domnívá se, že k udržitelnější, bezpečnější a inkluzivnější mobilitě by mohly přispět jednoduché, nákladově efektivní a opakovatelné iniciativy, jako např. umožnit, aby noční autobusy zastavovaly na požádání, nebo budovat cyklostezky a stezky pro chodce, které budou dobře osvětlené a plně oddělené od ostatní dopravy;

25. má za to, že iniciativy, jako je Ženy v dopravě – platforma EU pro změnu, mohou pomoci zvýšit zaměstnanost žen v odvětví dopravy a poskytnout dobré fórum pro výměnu osvědčených postupů, a vyzývá, aby se na ně navázalo prostřednictvím „vyslanců pro rozmanitost“ v dopravě;

26. naléhavě žádá Komisi, aby navrhla, jak spojit města s odlehlými oblastmi a také jak zajistit přístupnost a dopravní propojení a rozsáhlejší využívání čistých vozidel, vlaků a hybridních elektrických autobusů na delší vzdálenosti. Velké naděje vkládá do digitálních řešení pro nákup jízdenek pomocí různých aplikací. Oceňuje úsilí vyvíjené v rámci nové městské agendy EU;

Energetická chudoba

27. je hluboce znepokojen tím, že ceny elektrické energie a plynu dosáhly ve všech členských státech nejvyšší úrovně za několik posledních desetiletí, v důsledku čehož hrozí řadě žen a mužů energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility. Výbor vyzývá EU, aby přijala dlouhodobá protiopatření, včetně prošetření důvodů, jež vedly ke zvýšení cen energií;

28. konstatuje, že v důsledku strukturálních nerovností z hlediska rozdělení příjmů, sociálně-ekonomického postavení žen a genderových rozdílů v oblasti péče má energetická chudoba nepřiměřený dopad na ženy;

29. upozorňuje na usnesení Evropského parlamentu ( 11 ) , který v něm vyzývá EU, aby do všech svých politik a programů v oblasti energetiky začlenila genderový rozměr a zaměřila se přitom především na ženy a dívky, které čelí chudobě, sociálnímu vyloučení a marginalizaci;

30. nabádá poradenské centrum EU pro energetickou chudobu, aby ve svých ukazatelích a při využívání a shromažďování údajů uplatňovalo genderové hledisko;

31. znovu opakuje, že energetická chudoba je velkým společenským problémem, který má sociální, ekonomické i environmentální důsledky, jež je třeba naléhavě řešit na všech úrovních správy. Zdůrazňuje proto, že k boji proti energetické chudobě je třeba nasadit různé nástroje veřejné politiky, které zohlední problematiku energetické účinnosti i sociální ochrany;

32. vítá iniciativy, jako je platforma EU pro změnu a ocenění Women in Energy Award, jako způsob, jak podporovat genderovou rovnost, a také návrh na vytvoření Sociálního fondu pro klimatická opatření s cílem kompenzovat socioekonomicky nevyvážený dopad rozšíření systému ETS na odvětví dopravy a budov, v němž stojí, že je zapotřebí brát ohled na ženy. Zdůrazňuje, že při provádění Sociálního fondu pro klimatická opatření a Fondu pro spravedlivou transformaci je nutné uplatňovat genderově vyvážené přístupy. Vítá skutečnost, že Generální ředitelství Evropské komise pro energetiku hodlá zanedlouho spustit platformu pro rovné zacházení v odvětví energetiky;

Genderové rozpočtování

33. připomíná, že genderové rozpočtování znamená začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do celého rozpočtového procesu s cílem začlenit jej do všech rozhodnutí o příjmech a výdajích;

34. se znepokojením bere na vědomí závěry dvou nedávných studií, které vypracoval Evropský parlament v letech 2015 a 2017. Tyto studie odhalily, že genderové rozpočtování není v praxi dostatečně uplatňováno a v letech 2015 až 2017 nedošlo v této oblasti k žádnému pokroku ( 12 )

35. se znepokojením konstatuje, že genderový mainstreaming není součástí 11 hodnotících kritérií stanovených v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Celkem vzato se Evropský účetní dvůr ( 13 ) domnívá, že rozpočet EU nebere v potaz genderové hledisko, neboť hlavní prvky, jako je genderová analýza, genderové cíle a ukazatele a odpovědnost zohledňující rovnost žen a mužů prostřednictvím podávání zpráv, z velké části chybí;

36. vyjadřuje politování nad tím, že nedávné sdělení Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství ( 14 ) nezahrnuje hledisko rovnosti žen a mužů, a to zejména s ohledem na skutečnost, že inkluze byla vymezena jako jedna ze čtyř hlavních oblastí, v nichž jsou zapotřebí další opatření k tomu, aby mohl finanční systém plně podpořit přechod hospodářství k udržitelnosti;

37. vyzývá Komisi a Radu, aby se zavázaly k provádění genderového rozpočtování, a zajistily tak, aby bylo uplatňováno na celý rozpočet EU a aby byla doporučení Evropského účetního dvora v celém rozsahu zavedena do praxe, a to i v rámci přezkumu stávajícího víceletého finančního rámce (VFR) v polovině období a provádění Nástroje pro oživení a odolnost;

38. poukazuje na stanovisko VR Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025 ( 15 ) , v němž Výbor vyzval ke zřetelnějšímu propojení této strategie s hlavními politickými prioritami a strategiemi EU, zejména v oblasti přechodu ke klimaticky neutrálnímu hospodářství. Vítá stanovisko VR Genderový rozměr strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na období 2021–2027 se zaměřením na přípravu operačních programů ( 16 ) , v němž Výbor zdůrazňuje, že genderovou rovnost je nutné chápat jako horizontální kritérium pro přípravu programů politiky soudržnosti, cíl, který je třeba v programech sledovat, a silný faktor, který pomůže dosáhnout cílů politiky soudržnosti, jimiž je udržitelný a vyvážený rozvoj;

Mezinárodní úroveň

39. vítá rozhodnutí Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) přijmout svou genderovou politiku ( 17 ) a prováděcí plán s cílem začlenit hledisko rovnosti žen a mužů do své činnosti;

40. vítá, že byl v rámci procesu UNFCCC vytvořen zvláštní program – rozšířený Limský pracovní program týkající se genderu a akční plán pro rovnost žen a mužů – který by měl reagovat na skutečnost, že při provádění politik v oblasti klimatu není citlivě zohledněno genderové hledisko, a zajistit, aby se ženy mohly zapojit do celosvětové diskuse a mezinárodních jednání o změně klimatu. Obzvláště pak vítá, že každá smluvní strana jmenovala národní kontaktní osobu pro otázky rovnosti žen a mužů a změnu klimatu;

41. bere na vědomí, že v úmluvách z Ria ( 18 ) je uznána důležitá souvislost otázek týkajících se rovnosti žen a mužů. Poukazuje na Pekingskou deklaraci a akční platformu jako na nejkomplexnější zdroj pokynů a inspirace, jak dosáhnout genderové rovnosti. Zejména v části K ( 19 ) se upozorňuje na větší rizika, jimž čelí ženy a dívky kvůli křehkým ekosystémům a zhoršování stavu přírodního prostředí, což ještě zhoršují důsledky klimatické změny způsobené člověkem;

42. žádá o ujištění, že ve vnitrostátně stanovených příspěvcích a regionálně a místně stanovených příspěvcích budou zohledněny sociální faktory a také hledisko rovnosti žen a mužů;

43. vítá preambuli Pařížské dohody, která vyzývá k dosažení genderové rovnosti a posílení postavení žen s cílem přispět k omezení globálního oteplování. Stejně jako Pařížská dohoda i Výbor uznává, že v oblasti přizpůsobování se změně klimatu je nutné zaujmout genderově citlivý přístup (čl. 7 odst. 5) a usilovat o budování kapacit (čl. 11 odst. 2), vyjadřuje však politování nad nečinností v tomto ohledu a nad tím, že do budoucna chybí prováděcí plán.

V Bruselu dne 27. ledna 2022. předseda Evropského výboru regionů Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Závěry Rady – Přípravy na zasedání Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (Glasgow, 31. října – 12. listopadu 2021).

(2) https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/.

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=CS.

(4) V dokumentech Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final), Plán pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030 (COM(2020) 562 final), Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky (COM(2014) 15 final) ani Čistá planeta pro všechny (COM(2018) 773 final) není otázka genderové rovnosti vůbec zmíněna. V akčním programu pro životní prostředí (1386/2013/EU) jsou jednou zmíněny těhotné ženy jakožto zranitelná skupina. Je tomu tak i navzdory skutečnosti, že genderový mainstreaming je povinností vyplývající ze Smlouvy, že rámec pro politiku EU v oblasti rovnosti žen a mužů a genderového mainstreaming je stanoven ve strategii pro rovnost žen a mužů (COM(2020) 152 final) a že se EU zavázala plnit cíle udržitelného rozvoje (2015) a akční plán pro rovnost žen a mužů (2019) v rámci úmluvy UNFCCC, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

(5) Úř. věst. C 270, 7.7.2021, s. 2.

(6) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment.

(7) Union of equality: the first year of actions and achievements, Evropská komise (europa.eu).

(8) Tato směrnice by zajistila, aby alespoň 40 % nevýkonných členů správní rady společností tvořily ženy.

(9) Úspěšné příklady: akce Women and Girls in STEM Forum (Fórum žen a dívek věnujících se přírodním vědám, technologiím, inženýrství a matematice), projekt Girls Go Circular (eit.girlsgocircular.eu) zaměřený na vzdělávání dívek v oblasti oběhového hospodářství, vytvoření srovnávacího přehledu zapojení žen do digitální oblasti jakožto nedílné součásti indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI).

(10) https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19.

(11) Úř. věst. C 76, 28.2.2018, s. 93.

(12) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf.

(13) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_CS.pdf.

(14) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&from=CS.

(15) CDR 2016/2020.

(16) CDR 2503/2021.

(17) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf.

(18) Konkrétně jde o Úmluvu OSN o biologické rozmanitosti, Rámcovou úmluvu OSN o změně klimatu (UNFCCC) a Úmluvu OSN o boji proti desertifikaci (UNCCD).

(19) https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf.