Kromě toho v současné době existuje mezi členskými státy pouze omezená vzájemná operační pomoc. Mělo by se prozkoumat další rozšíření koncepce týmů rychlé kybernetické reakce v celé EU, a to na základě souvisejících týmů rychlé kybernetické reakce a vzájemné pomoci v oblasti kybernetické bezpečnosti (CRRT) v rámci projektu stálé strukturované spolupráce (PESCO), a to i v souvislosti s čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii (SEU) (dále jen „ustanovení o vzájemné pomoci“) a článkem 222 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (dále jen „doložka solidarity“). V podobném duchu je jedním z poznatků plynoucích z úspěšné ukrajinské kybernetické obrany v kontextu ruské útočné války rozhodující role, kterou hraje soukromý sektor. Mělo by proto být prozkoumáno, do jaké míry by soukromý sektor mohl rovněž přispět k posílení kybernetické reakce.

Jak je navrženo ve Strategickém kompasu pro bezpečnost a obranu přijatém Radou v březnu 2022, současná politika kybernetické obrany tak posílí schopnost předcházet kybernetickým útokům zaměřeným na EU a její členské státy a všemi dostupnými prostředky je odhalovat, bránit před nimi, překonat jejich následky a odrazovat od nich. To je v souladu s digitálními prioritami Komise, ambicemi stanovenými ve Strategii kybernetické bezpečnosti EU z roku 2020 , oznámením předsedkyně von der Leyenové v jejím projevu o stavu Unie v roce 2021 a závěry Rady o rozvoji kybernetické pozice Evropské unie ze dne 23. května 2022. Společné sdělení o nedostatcích v oblasti investic do obrany z roku 2022 rovněž vyzvalo EU a její členské státy, aby zahájily práci na vytvoření schopnosti komplexní kybernetické obrany – od výzkumu, detekce a ochrany až po reakci.

EU musí za svou vlastní bezpečnost převzít větší odpovědnost. To vyžaduje moderní a interoperabilní evropské ozbrojené síly. Členské státy se proto musí co nejrychleji a přednostně zavázat ke zvýšení investic do vytvoření schopnosti komplexní kybernetické obrany, včetně aktivních obranných schopností. I když EU nadále plně podporuje uplatňování mezinárodního práva a norem v kyberprostoru, měla by dát najevo svou ochotu využívat tyto schopnosti v případě kybernetického útoku na členský stát koordinovaně.

Vzhledem k rozsahu rizika spojeného s kybernetickými útoky musí mít členské státy k dispozici co nejúplnější kolektivní situační povědomí, včetně schopnosti včasné detekce a zdrojů pro řádnou reakci a solidární a koordinovanou obnovu.

Co se týče vojenského situačního povědomí, je třeba zřídit koordinační středisko EU pro kybernetickou obranu (EUCDCC), které by podporovalo zvyšování situačního povědomí v rámci obranné komunity, včetně všech vojenských velitelů EU v oblasti SBOP. Vysoký představitel představí návrh střediska EUCDCC pro posouzení členskými státy, a to na základě projektu Koordinačního střediska pro kybernetický a informační prostor (CIDCC) v rámci PESCO. Jeho cílem bude poskytnout ucelenou analýzu kyberprostoru, elektromagnetického prostředí a kognitivní oblasti tím, že spojí různé zdroje informací na vojenské strategické a operační úrovni. Měly by být vytvořeny vhodné vazby mezi střediskem EUCDCC, Zpravodajským a informačním centrem EU (EU INTCEN) a zpravodajským ředitelstvím Vojenského štábu EU, a to v rámci společné zpravodajsko-analytické složky. Kromě vnějších informačních zdrojů by mělo středisko EUCDCC zřídit a integrovat nezávislý aktivní senzorový systém informačních technologií s cílem posílit sledování uzlů ve vlastnictví EU, které podporují vojenské mise a operace v rámci SBOP. Poskytne silnější detekční schopnosti a vytvoří novou vrstvu informací s cílem dále posílit informační základnu pro posuzování kybernetických rizik a situační povědomí.

K těmto účelům jsou požadovány kapacity, které umožňují a zajišťují vytvoření a udržování nepřetržitého provozního a pokud možno rozpoznatelného obrazu kyberprostoru, včetně probíhajících a bezprostředně hrozících kybernetických operací jak nepřátelských, tak přátelských sil. Tento obraz by přispěl k plánování a provádění vojenských misí a operací EU v rámci SBOP. Stane se tak vojenským příspěvkem k tomu, aby EU měla více informací o nepřátelských činnostech v kyberprostoru a mohla na ně zareagovat.

Za účelem zlepšení důvěry a výměny spolehlivých a včasných strategických informací o závažných kybernetických incidentech se bude dále rozvíjet a posilovat konference velitelů kybernetických sil EU. S Evropskou obrannou agenturou (EDA), která působí jako sekretariát, a s účastí Vojenského štábu EU se bude konat nejméně dvakrát ročně, aby mohly být projednány operativní záležitosti a další důležitá témata.

Zřídí se operační síť pro vojenské týmy CERT (MICNET) s podporou agentury EDA. Všechny členské státy se vyzývají, aby se zapojily do sítě MICNET, jejíž zprovoznění se očekává v lednu 2023.

Usnadněním výměny informací mezi vojenskými týmy CERT podpoří síť MICNET důraznější a koordinovanější reakci na kybernetické hrozby postihující obranné systémy v EU, včetně těch, které se používají ve vojenských misích a operacích v rámci SBOP. Síť MICNET rovněž umožní v průběhu času udržet procesy odborné přípravy a neustálé určování nových požadavků na komunitu vojenských týmů CERT. V příštích čtyřech letech vyvine agentura EDA společně s členskými státy infrastrukturu pro sdílení informací a související nástroje a postupy na podporu sdílení informací mezi vojenskými týmy CERT. Síť MICNET rovněž poskytne rámec pro každoroční testování, validaci a identifikaci nových požadavků a řešení.

1.2 Posílení koordinace s civilními komunitami

Síť MICNET by měla sloužit jako rámec a infrastruktura pro sdílení informací mezi různými úrovněmi v rámci komunity pro kybernetickou obranu a externími zúčastněnými stranami.

Jakmile síť MICNET dosáhne vyšší úrovně vyspělosti, agentura EDA podpoří členské státy při zkoumání možností spolupráce se sítí týmů pro reakci na počítačové bezpečnostní incidenty (dále jen „týmy CSIRT“), která sdružuje vnitrostátní týmy CSIRT a tým pro reakci na počítačové hrozby v orgánech, institucích a jiných subjektech EU (dále jen „tým CERT-EU“). Tato spolupráce by mohla zahrnovat společná setkání a cvičení. Rovněž by mělo být prozkoumáno zapojení soukromého sektoru do sdílení příslušných informací a úsilí o reakci na incidenty.

Aby bylo možné účinněji zvládat kybernetické krize, měla by se konference velitelů kybernetických sil EU zapojit do činnosti Evropské sítě styčných organizací pro řešení kybernetických krizí (dále jen „CyCLONe“), která sdružuje členské státy a Komisi za účelem podpory koordinace a řešení rozsáhlých kybernetických bezpečnostních incidentů v EU. Díky tomuto zapojení budou vojenské zkušenosti zkombinovány s civilním situačním povědomím na strategické a operativní úrovni.

Vzhledem k tomu, že středisko EUCDCC by mělo působit jako ústřední uzel pro sběr, analýzu, posuzování a konečnou distribuci informací souvisejících s kybernetickou obranou, zejména v souvislosti s vojenskými misemi a operacemi v rámci SBOP, mohlo by se rovněž spojit s interinstitucionální pracovní skupinou pro řešení kybernetických krizí, která byla zřízena s cílem zajistit informované rozhodování a koordinovanou reakci orgánů, institucí a jiných subjektů EU na závažné kybernetické krize na strategické a operativní úrovni.

Středisko EUCDCC si může rovněž vyměňovat příslušné informace se situačním a analytickým střediskem pro kybernetickou bezpečnost, které Komise zřizuje s podporou Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA) a týmem CERT-EU s cílem poskytovat analýzu a účinnější podporu při řešení krizí.

Hlavní překážkou navíc zůstává nedostatek společně sdílených nebo interoperabilních zabezpečených komunikačních nástrojů a platforem mezi členskými státy a příslušnými orgány, institucemi a jinými subjekty EU. Komise a příslušné instituce v současné době mapují stávající nástroje pro zabezpečenou komunikaci v kybernetické oblasti. Na základě zmapování stávajících nástrojů Komise na konci roku 2022 předloží Radě svá doporučení, aby se mohly dohodnout na dalších opatřeních.

Kybernetická solidarita EU pro lepší společnou detekci a situační povědomí

Civilní podpůrná opatření mohou společné situační povědomí dále zvyšovat. Komunita pro kybernetickou obranu bude moci využívat silnější schopnosti v oblasti civilní detekce a situačního povědomí, které byly vyvinuty za účelem ochrany kritické infrastruktury EU. Za tímto účelem Komise připravuje iniciativu na podporu zavádění infrastruktury EU bezpečnostních operačních středisek (SOC), která bude založena na první fázi, jež má být zahájena v nadcházejících týdnech, a která bude poté rozšířena a zavedena ve větším měřítku. V konečném důsledku by se jednalo o několik platforem bezpečnostních operačních středisek pro více zemí, z nichž každá by sdružovala národní bezpečnostní operační střediska, s podporou programu Digitální Evropa, který doplní vnitrostátní finanční prostředky. Legislativní změny programu Digitální Evropa by umožnily dlouhodobou finanční podporu pro společné zadávání veřejných zakázek na mimořádně bezpečné nástroje a infrastrukturu nové generace. To by umožnilo, aby plánovaná infrastruktura EU bezpečnostních operačních středisek zlepšila kolektivní detekční schopnosti pomocí nejnovější umělé inteligence (UI) a analýzy dat, které by pokrývaly civilní komunikační sítě. Tato generace bezprostředně použitelných zpravodajských informací o kybernetických hrozbách by umožnila včasné varování orgánů a příslušných subjektů, aby mohly odhalit závažné incidenty a účinně na ně reagovat. Rozsah a působnost infrastruktury bude záviset na celkových finančních prostředcích, které mohou být použity na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, v závislosti na dostupném rozpočtu v rámci víceletého finančního rámce.

Tato bezpečnostní operační střediska pro více zemí by rovněž mohla umožnit účast obranných subjektů vytvořením „obranného pilíře“, pokud jde o správu a druh sdílených informací. Tento „obranný pilíř“ by byl vypracován spolu s vysokým představitelem a mohl by zahrnovat zvláštní mechanismus pro výměnu informací s vojenskými činiteli, včetně střediska EUCDCC, pro něž by mohly být vypracovány bezpečnostní normy na úrovni obrany.

Kybernetická solidarita EU v oblasti připravenosti, reakce a obnovy

Významné kybernetické bezpečnostní incidenty mají často příliš závažné negativní účinky na to, aby je jeden nebo několik členských států zvládly řešit samostatně. V takových případech musí mít členské státy možnost využít vzájemnou pomoc a solidaritu, a to i v souvislosti s čl. 42 odst. 7 Smlouvy o EU a článkem 222 Smlouvy o fungování EU. Vysoký představitel ve spolupráci s Komisí a členskými státy prozkoumá možnosti rozšíření koncepce týmů rychlé kybernetické reakce (CRRT) na základě souvisejícího projektu CRRT v rámci PESCO s cílem lépe podporovat členské státy EU a mise a operace v rámci SBOP. Úlohou těchto týmů by bylo poskytovat přizpůsobenou a cílenou krátkodobou pomoc na vyžádání a v závislosti na konkrétních potřebách každého jednotlivého případu. Mohla by rovněž případně zahrnovat možnosti podpory ze strany důvěryhodných soukromých partnerů s cílem zajistit účinnou reakci a obnovu.

V rámci iniciativy EU pro kybernetickou solidaritu připravuje Komise opatření na posílení připravenosti a reakce v celé EU. To by zahrnovalo testování základních subjektů provozujících kritickou infrastrukturu, pokud jde o potenciální zranitelná místa, na základě posouzení rizik na úrovni EU, přičemž by se vycházelo z opatření, která již Komise zahájila spolu s agenturou ENISA, jakož i opatření pro reakci na incidenty, s cílem zmírnit dopad závažných incidentů, podpořit okamžitou obnovu nebo obnovit fungování základních služeb.