(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění priorit politik v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo přinejmenším jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability na rok 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. V kontextu těchto úvah musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zvýšení cen energií a pomohla omezit sekundární inflační tlaky prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat pružná, aby se mohla přizpůsobovat rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být pro jednotlivé země diferencována v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o expozici krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 28. dubna 2021 předložilo Německo Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Německa. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Německo uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Uspokojivé splnění předpokládá, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Německo předložilo svůj národní program reforem na rok 2022 dne 2. května 2022 a svůj program stability z roku 2022 dne 27. dubna 2022, v souladu se lhůtou stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Německo dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Německu pro rok 2022. Posoudila pokrok, který Německo učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Německo provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Německu poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Německa při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Komise v případě Německa provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 23. května 2022 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Německo se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zranitelná místa souvisejí zejména s přetrvávajícím vysokým přebytkem běžného účtu, který odráží omezené investice v poměru k úsporám a má přeshraniční význam.

(13)Dne 27. dubna 2022 předložilo Německo nový návrh rozpočtového plánu na rok 2022. Komise k uvedenému plánu vydala stanovisko v souladu s článkem 7 nařízení (EU) č. 473/2013.

(14)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Německa, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise nenavrhla zahájení nových postupů při nadměrném schodku na jaře 2022 a na podzim 2022 znovu posoudí, zda je vhodné navrhnout zahájení postupů při nadměrném schodku.

(15)Dne 20. července 2020 Rada Německu doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Německu doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. V roce 2021 se schodek veřejných financí Německa podle údajů potvrzených Eurostatem snížil ze 4,3 % HDP v roce 2020 na 3,7 % v roce 2021. Reakce Německa v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření se zvýšila z 2,7 % HDP v roce 2020 na 4,2 % v roce 2021. Opatření přijatá Německem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň některá z diskrečních opatření přijatých vládou v období 2020–2021 nebyla dočasná ani nebyla doprovázena kompenzačními opatřeními a spočívala zejména ve zvýšení rodinných přídavků, jako jsou přídavky na dítě a nezdanitelné přídavky na děti, jakož i ve zvýšených možnostech odpisů. Hrubý veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 69,3 %.

(16)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability z roku 2022 vycházejí, je v roce 2022 příznivý a následně realistický. Vláda předpokládá růst reálného HDP o 3,6 % v roce 2022 a o 2,3 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 očekává nižší růst reálného HDP o 1,6 % v roce 2022 a obdobně o 2,4 % v roce 2023. Tento rozdíl je způsoben zejména různými termíny uzávěrky projekcí, které v případě programu stability předcházely zahájení ruské válečné agrese proti Ukrajině, kdy byl ještě výhled růstu na rok 2022 optimističtější. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu bude v roce 2022 činit i nadále 3,75 % HDP a v roce 2023 se sníží na 2 % HDP. Obdobná úroveň v roce 2022 odráží zejména pokračující mimořádná opatření vyvolaná pandemií, zvýšené výdaje na obranu a opatření proti zvýšeným cenám energií v reakci na válku na Ukrajině spolu s dodatečnými výdaji a investicemi do zelené transformace. Podle tohoto programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2022 na 66,75 % a v roce 2023 na 65,75%. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 2,5 % HDP a v roce 2023 ve výši 1,0 % HDP. Tento schodek je nižší než schodek, který je v programu stability pro rok 2022 předpokládán pro roky 2022 a 2023, a to zejména v důsledku mírně nižších projekcí daňových příjmů na základě opatrných výpočtů z listopadu 2021 a optimističtějších očekávání týkajících se provádění dotací a veřejných investic v rámci programu. Prognóza Komise z jara 2022 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 66,4 % v roce 2022 a jeho snížení na 64,5 % v roce 2023. Rozdíl je způsoben podobným rozdílem v prognóze schodku.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se odhaduje střednědobý (desetiletý průměr) růst potenciálního produktu ve výši 1,1 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Německa podpořit.

(17)V roce 2022 vláda postupně ukončila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, a tudíž se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření se sníží z 4,2 % HDP v roce 2021 na 1,2 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn opatřeními přijatými proti hospodářskému a sociálnímu dopadu zvýšení cen energií, která jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 0,7 % HDP v roce 2022, a očekává se, že budou postupně ukončena v roce 2023. Tato opatření zahrnují především cílenou dotaci na náklady na vytápění; pokrok při rušení odvodu za energii z obnovitelných zdrojů (EEG-Umlage); pokrok při zvýšení příspěvku na dojíždění (Pendlerpauschale); snížení energetické daně z pohonných hmot na dobu tří měsíců; jednorázovou paušální platbu ceny energií (Energiepreispauschale) a doplatek na každé dítě; jednorázovou paušální platbu příjemcům sociální pomoci; měsíční jízdenku na místní veřejnou dopravu za sníženou cenu na dobu tří měsíců. Tato opatření byla oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly zvýšené i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření platit i nadále. Některá z těchto opatření nejsou cílená, zejména zvýšení příspěvku na dojíždění a snížení energetické daně z pohonných hmot. Schodek veřejných financí ovlivňují také náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, jejichž výši prognóza Komise z jara 2022 odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,2% v roce 2023, a také výdaje na obranu zvýšené o 0,4 % HDP v roce 2022 a o 0,5 % v roce 2023.

(18)Dne 18. června 2021 Rada Německu doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, mimo jiné s pomocí impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Německu doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, a aby zároveň posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(19)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v programu stability Německa z roku 2022 se v roce 2022 očekává podpůrné nastavení fiskální politiky ve výši –1,6 % HDP v souladu s doporučením Rady. Německo plánuje soustavně podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic podle doporučení Rady. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z příspěvků Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších zdrojů EU k hospodářské činnosti zůstane v porovnání s rokem 2021 stabilní. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu. Německo má proto podle doporučení Rady v úmyslu zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,5 procentního bodu. Tento významný příspěvek expanzivní povahy zahrnuje dodatečný vliv opatření, která mají řešit hospodářské a sociální dopady zvýšení cen energií (0,7 % HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP), přičemž se předpokládá, že k růstu čistých běžných výdajů přispějí také dodatečné výdaje na zelenou transformaci dávky (0,2 % HDP).

(20)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši 0,6 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Německo bude v roce 2023 i nadále využívat příspěvky Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se podle projekcí oproti roku 2022 zvýší o 0,1 procentního bodu HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,7 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření řešících zvýšené ceny energií (0,7 % HDP) a dodatečné náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,05 % HDP) ve srovnání s rokem 2022.

(21)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat až na 1,75 % HDP v roce 2024 a na 1 % do roku 2025. Tyto projekce předpokládají zvýšení veřejných příjmů jako procentní podíl HDP, přičemž veřejné výdaje vyjádřené jako procento HDP by měly zůstat relativně stabilní. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se do roku 2025 sníží, konkrétně v roce 2024 klesne na 65,75 % a v roce 2025 se sníží na 65 %. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako nízká.

(22)V příštích letech bude Německo značně ovlivněno stárnutím obyvatel a stále napjatější situací na trhu práce. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu v roce 2031 dosáhne 67 let, zajištění udržitelnosti důchodového systému v dlouhodobém výhledu však vyžaduje další změny. S ohledem na stále napjatější situaci na trhu práce budou zapotřebí silnější pobídky k práci. Závazek vlády zachovat horní mez sazby příspěvku na důchodové zabezpečení a minimální míru náhrady příjmů (Doppelte Haltelinie) znamená nutnost významných fiskálních transferů, které dále zvýší zatížení mladších generací. Státem dotované soukromé důchody (Riester Rente) neplní ve skladbě důchodů významnou úlohu. Výnosy jsou nízké a správní náklady vysoké. Osoby s nízkými příjmy nemohou dosáhnout dostatečných úspor pro odchod do důchodu.

(23)Daňový systém značnou měrou závisí na příjmech z daní z práce, přičemž stále nejsou dostatečně využity daňové základy méně narušující inkluzivní růst. Daňové zatížení v Německu patří k nejvyšším v EU. To snižuje čistou mzdu a odrazuje od zvyšování počtu odpracovaných hodin u určitých skupin, jako jsou osoby s nízkými a středními příjmy a druhé výdělečně činné osoby v domácnosti; to pak brání lepšímu využití potenciálu pracovních sil, přestože hrozí jejich nedostatek. Příjmy z environmentálních daní jsou poměrně nízké, zatímco dotace s nepříznivým vlivem na životní prostředí (včetně snižování daní a osvobození od daně) narušují cíle v oblasti environmentální udržitelnosti a brání dekarbonizaci, energetické účinnosti a zavádění energie z obnovitelných zdrojů.