Sdělení komise Radě o zahájení konzultací s Madagaskarem podle článku 96 dohody z Cotonou /* KOM/2009/0219 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 11.5.2009 KOM(2009) 219 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o zahájení konzultací s Madagaskarem podle článku 96 dohody z Cotonou SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o zahájení konzultací s Madagaskarempodle článku 96 dohody z Cotonou 1. Historické pozadí Po dvou desetiletích socialistického režimu pod vládou jedné strany se na Madagaskaru v letech 1991–1992 začalo vytvářet demokratické ovzduší, charakterizované politickým pluralismem a oddělením pravomocí. V roce 1992 byla přijata nová ústava, kterou byla založena třetí Madagaskarská republika. Politický přechod se projevoval mnohými pokroky v oblasti demokracie, ale za vlády prezidenta Didiera Ratsiraka (1996–2001) došlo rovněž k zásadním krokům zpět. Prezidentské volby dne 11. prosince 2001 přinesly vážnou politickou krizi. Dne 29. dubna 2002 jmenoval nejvyšší ústavní soud prezidentem Marca Ravalomanana, který se ujal funkce v květnu a byl uznán mezinárodním společenstvím v červenci. Od krize v roce 2002 byla situace na Madagaskaru relativně stabilní. Rok 2006 byl významný prezidentskými volbami pod dohledem mezinárodního společenství a v první řadě EU, které se odehrály klidně a nerušeně. Dne 23. prosince 2006 byl vyhlášen odstupující prezident Marc Ravalomanana vítězem prvního kola díky přibližně 55 % hlasů. Dlouhý proces voleb v roce 2008 byl završen tím, že prezidentská strana TIM získala většinu v parlamentu (národní shromáždění a senát) a na úrovni územních samosprávných celků (obcí a regionů). Politická atmosféra v Antananarivu koncem roku 2008 značně zhoustla v důsledku zákazu činnosti televizní stanice VIVA, jejímž vlastníkem je nezávislý starosta hlavního města Andry Rajoelina. Jeho vztahy s prezidentem Ravalomananem začaly být otevřeně nepřátelské. Před Vánoci starosta veřejně vyhlásil, že do 13. ledna 2009 má režim povolit opětovné spuštění provozu televizní stanice VIVA a poskytnout médiím všeobecnou svobodu. Do tohoto ultimáta starosta vyzýval občany Tany k opakovaným shromážděním a na 24. ledna vyhlásil všeobecnou stávku. Shromáždění desítek tisíc manifestujících dne 26. ledna se náhle vymklo kontrole. Manifestanti zapálili budovu státního rozhlasu a televize a plenili obchody, zejména obchodní řetězec Tiko patřící rodině prezidenta. Nepokoje, které pokračovaly i 27. a 28. ledna, si vyžádaly 70 až 100 mrtvých. Boj o moc mezi prezidentem a starostou pokračoval. Starosta se vyhlásil prezidentem přechodné vlády a prezident jej odvolal z funkce starosty a nahradil dočasně úředníkem. Další shromáždění dne 7. února skončilo vážnou přestřelkou, když se dav snažil obsadit prezidentský palác, při které bylo asi 40 osob zabito a přibližně 250 zraněno. V této souvislosti se i přes snahu Rady křesťanských církví (FFKM) o zprostředkování smíru za podpory zvláštního vyslance OSN a jiných mezinárodních a regionálních organizaci, jako např. Africké unie nebo Komise Indického oceánu, politická situace zcela obrátila po uplynutí 72hodinového ultimata uloženého vojenským štábem s cílem zahájit dialog a nalézt politické řešení. Dne 17. března prezident rozhodl o rozpuštění vlády a rozkazem udělil plnou moc vojenské radě, která přenesla plnou moc na Andry Rajoelinu. Toto dvojí postoupení pravomocí okamžitě potvrdil i nejvyšší ústavní soud, který schválil Andry Rajoelinu ve funkci prezidenta republiky. Mezinárodní společenství v plném rozsahu odsoudilo toto dvojí postoupení pravomocí, jež odporuje ústavním pravidlům. 2. Návrh Komise Komise považuje za naprosto nepřijatelné jakékoliv řešení, které porušuje platný ústavní rámec v zemi. Zcela se ztotožňuje s prohlášením předsednictví učiněným jménem EU, které bylo zveřejněno dne 20. března, jež definuje toto postoupení pravomocí jako násilné odvolání demokraticky zvoleného prezidenta a vyzývá madagaskarské strany, aby plně respektovaly ústavní ustanovení týkající se odvolávání prezidenta z funkce. Ustanovení čl. 9 odst. 2 dohody o partnerství AKT-ES podepsané dne 23. června 2000 v Cotonou a revidované dne 25. června 2005 v Lucemburku definuje podstatné prvky, na kterých se toto partnerství zakládá. Respektování lidských práv, demokratických zásad a zásad právního státu je základem domácích a mezinárodních politik stran a představuje podstatné prvky této dohody. Vzhledem k tomuto článku a k podmínkám, za jakých Andry Rajoelina převzal na Madagaskaru moc, Komise konstatuje, že došlo ke zvlášť závažnému a zjevnému porušení těchto podstatných prvků a považuje tuto situaci za zvláště naléhavý případ v souladu s čl. 96 odst. 2 písm. b) této dohody. Považuje proto za nezbytné zahájit konzultace s orgány, které jsou na Madagaskaru u moci, aby byla zjištěna možná řešení této krize s cílem znovu obnovit ústavní pořádek. Tyto konzultace budou probíhat v souladu s článkem 96 revidované dohody z Cotonou. Takovýto dialog by měl umožnit orgánům, které jsou na Madagaskaru u moci, aby upřesnily své záměry a návrhy na vyřešení této krize, a Evropské unii, aby posoudila, jak by mohla na základě tohoto dialogu podporovat iniciativy směřující k dodržování zásad podle čl. 9 odst. 2 revidované dohody z Cotonou. Z těchto důvodů Komise navrhuje Radě, aby vyzvala orgány, jež jsou na Madagaskaru u moci, ke konzultacím podle článku 96 revidované dohody z Cotonou v souladu s přiloženou předlohou dopisu. Komise navrhuje, aby během konzultací pokračovala probíhající spolupráce s výjimkou veškeré finanční podpory, která bude pozastavena, odhadů programů a veškerých plateb ve prospěch vlády a jejich agentur, které budou posuzovány případ od případu. Smlouvy s vnitrostátními orgány týkající se přípravných činností souvisejících s novými projekty se budou omezovat na eventuální opatření humanitárního charakteru nebo opatření, jejichž příjemcem jsou přímo občané. Zde bude rovněž rozhodováno případ od případu. Pokud jde o činnosti založené na nástrojích Společenství určených na vnější pomoc, Komise navrhuje obdobné zacházení jako u nástrojů založených na dohodě z Cotonou, přičemž budou dodržována ustanovení těchto nástrojů a rovněž finančního nařízení. Mimo rámec striktně související s rozvojovou spoluprací, zejména pokud jde o dohodu o partnerství v odvětví rybolovu a její protokol týkající se regionálního plánu sledování rybolovu v jihovýchodní části Indického oceánu, Komise v současné době prověřuje, zda jsou stále dodrženy podmínky k provádění protokolu. S výhradou dalšího ověření, co se týče správného uplatňování dohody o rybolovu a regionálního plánu, může Komise v této souvislosti použít veškerá opatření, která považuje v této záležitosti za nezbytná. PŘÍLOHA V Bruselu dne Prezident přechodné vlády Madagaskarské republikyAntananarivoMadagaskar PŘEDLOHA Vážený pane prezidente přechodné vlády, předsednictví Evropské unie ve svém prohlášení ze dne 20. března 2009 k nedávným událostem na Madagaskaru vyjádřilo vážné znepokojení v souvislosti s událostmi, které vedly k násilnému odvolání demokraticky zvoleného prezidenta Marca Ravalomanany, a vyzvalo madagaskarské strany, aby plně respektovaly ústavní ustanovení týkající se odvolávání prezidenta z funkce. Podle čl. 96 odst. 2 písm. b) dohody z Cotonou a vzhledem k tomu, že se jedná o závažné a zjevné porušení podstatných prvků uvedených v čl. 9 odst. 2 této dohody, máme tu čest vyzvat jménem Společenství a jeho členských států Vaši zemi ke konzultacím s cílem, jak je stanoveno v dohodě, důkladně situaci přezkoumat a pokud to bude možné, nalézt řešení. Navrhujeme, aby se tyto konzultace konaly v termínu stanoveném po společné dohodě, nejpozději však 30 dnů od obdržení této výzvy, v budově Rady Evropské unie v Bruselu. S výrazem nejhlubší úcty, Za Radu Za Komisi Kopie: Předsednictví Rady ministrů AKT–EU Předsednictví Výboru velvyslanců AKT Generální sekretariát skupiny států AKT