V Bruselu dne 16.12.2004

KOM(2004) 798 v konečném znění

2004/0275 (CNS)

.

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Mezinárodní úmluvě na ochranu nových odrůd rostlin, ve znění revidovaném v Ženevě dne 19. března 1991

.

(předložená Komisí)

ODŮVODNĚNÍ

Mezi hlavní činnosti Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV) patří podpora mezinárodní harmonizace a spolupráce při zavádění právních předpisů na ochranu odrůd rostlin. Harmonizace je podporována zaprvé prostřednictvím zvláštních aktivit v rámci UPOV, jejichž výsledkem jsou doporučení a vzory dohod a formulářů, a zadruhé na základě skutečnosti, že UPOV slouží jako základna pro výměnu názorů a sdílení zkušeností. UPOV vypracovala podrobný soubor obecných zásad pro ověřování odrůd rostlin, které se rovněž používají v případě národních soupisů a osvědčení pro osiva.

Úmluva UPOV zavedla, že mezivládní organizace, která má pravomoc v otázkách, jež upravuje úmluva, a která má své vlastní právní předpisy upravující udělování a ochranu práv šlechtitelů závazné pro všechny její členy, se může stát smluvní stranou úmluvy UPOV. Vzhledem k tomu, že nařízením Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství, naposledy pozměněném nařízením Rady (ES) č. 873/2004 ze dne 29. dubna 2004 byl zaveden systém odrůdových práv Společenství, může Evropské Společenství k Úmluvě UPOV přistoupit.

Evropské společenství musí k úmluvě UPOV přistoupit, aby mohlo plně uplatnit práva, která tato úmluva svým smluvním stranám poskytuje, a rovněž aby bylo uznáno za člena mezinárodní společnosti, který je vázán závazky stanovenými v této úmluvě; všichni občané Evropského společenství by v důsledku přistoupení Společenství k úmluvě, měli mít nárok na stejné zacházení, jaké je poskytováno občanům v jiných členských státech UPOV, a to včetně práva na ochranu odrůd; přijetí závazků rovněž zajistí plnění závazků stanovených v jiných mezinárodních dohodách, a to zejména v ustanovení čl. 27 odst. 3 Dohody WTO týkajícím se systémů práv k duševnímu vlastnictví (Dohoda TRIPS).

Podle úmluvy UPOV si musí každý kandidát na členství před uložením svých listin o přistoupení od rady UPOV vyžádat stanovisko k otázce souladu svých právních předpisů s ustanoveními této úmluvy; dne 1. dubna 1997 požádalo Evropské společenství o dané stanovisko v případě nařízení Rady (ES) č. 2100/94 a jeho prováděcích aktů; dne 29. dubna 1997 rada UPOV přijala rozhodnutí zahrnující kladné stanovisko.

Společenství by mělo být zastoupeno na zasedáních rady UPOV, která je složena ze zástupců členů unie, a v jiných orgánech zřízených touto radou, jakož i na jakémkoli zasedání organizovaném UPOV; Komise by měla zajistit, aby se v tomto ohledu účastnil Odrůdový úřad Společenství.

Rovněž je důležité, aby Společenství s ohledem na příspěvky, které hradí jeho členské státy, platilo příspěvky v souladu s úmluvou UPOV dobrovolně: Společenství zaplatí do ročního rozpočtu UPOV pět příspěvkových jednotek (v rozpočtovém roce 2004 odpovídá jedné jednotce 53,641 švýcarských franků).

2004/0275 (CNS)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Mezinárodní úmluvě na ochranu nových odrůd rostlin, ve znění revidovaném v Ženevě dne 19. března 1991

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhým pododstavcem a s čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Mezinárodní úmluva na ochranu nových odrůd rostlin (dále jen „úmluva UPOV“) přijatá v Ženevě dne 19. března 1991 poskytuje šlechtitelům nových odrůd rostlin na základě souboru jednotných a jasně vymezených zásad výhradní vlastnické právo.

(2) Pravomoc Společenství uzavírat mezinárodní dohody nebo smlouvy či k nim přistupovat není pouze výslovně dána Smlouvou, ale vychází i z jiných ustanovení Smlouvy a aktů, které na základě těchto ustanovení přijaly orgány Společenství.

(3) Předmět úmluvy UPOV rovněž spadá do působnosti stávajících nařízení Společenství v této oblasti.

(4) Z toho vyplývá, že schválení úmluvy UPOV je záležitostí jak Společenství, tak jeho členských států.

(5) V případě otázek spadajících do působnosti Společenství by úmluva UPOV měla být schválena jménem Společenství.

(6) Předseda Rady by měl být zmocněn k uložení listiny o přistoupení Společenství,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

1. Revidované znění Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin (dále jen „úmluva UPOV“), která byla přijata v Ženevě dne 19. března 1991 se, pokud jde o otázky spadající do jeho působnosti, schvaluje jménem Společenství.

2. Revidované znění úmluvy UPOV je uvedeno v příloze I.

Článek 2

1. Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné jménem Společenství uložit dokument o přistoupení u generálního tajemníka Unie pro ochranu nových odrůd rostlin (dále jen „UPOV“).

2. Prohlášení uvedené v příloze II se připojuje k dokumentu o přistoupení.

Článek 3

1. O všech otázkách, které v oblasti ochrany odrůd rostlin spadají do působnosti Společenství, jedná v radě UPOV a jiných subjektech, které rada zřídí, jménem Společenství Komise v souladu s pravidly Smlouvy o ES, a zejména v souladu s článkem 300 dané Smlouvy.

2. Za každé příslušné rozpočtové období zaplatí Společenství dobrovolný příspěvek odpovídající počtu příspěvkových jednotek uvedenému v prohlášení v příloze II za podmínek, které jsou upřesněny v daném prohlášení, a v rámci limitů stanovených za tímto účelem v rámci souhrnného rozpočtu Společenství.

V Bruselu dne […].

Za Radu

předseda/předsedkyně

PŘÍLOHA I

1991-03-19

AKT Z ROKU 1991

MEZINÁRODNÍ ÚMLUVA NA OCHRANU

NOVÝCH ODRŮD ROSTLIN

ze dne 2. prosince 1961,

ve znění revidovaném v Ženevě dne 10. listopadu 1972, 23. října 1978 a 19. března 1991

AKT Z ROKU 1991

MEZINÁRODNÍ ÚMLUVA

NA OCHRANU NOVÝCH ODRŮD ROSTLIN

ze dne 2. prosince 1961,

ve znění revidovaném v Ženevě dne 10. listopadu 1972, 23. října 1978 a 19. března 1991

SEZNAM ČLÁNKŮ

Kapitola I: Definice

Článek 1 : Definice

Kapitola II: Všeobecné povinnosti smluvních stran

Článek 2 : Základní povinnost smluvních stran

Článek 3 : Chráněné rody a druhy

Článek 4 : Národní zacházení

Kapitola III: Podmínky pro udělení práva šlechtitele

Článek 5 : Podmínky ochrany

Článek 6 : Novost

Článek 7 : Odlišnost

Článek 8 : Uniformita

Článek 9 : Stálost

Kapitola IV: Žádost o udělení práva šlechtitele

Článek 10 : Podávání žádostí

Článek 11 : Přednostní právo

Článek 12 : Přezkoumání žádosti

Článek 13 : Prozatímní ochrana

Kapitola V: Práva šlechtitele

Článek 14 : Rozsah práva šlechtitele

Článek 15 : Výjimky z práva šlechtitele

Článek 16 : Vyčerpání práva šlechtitele

Článek 17 : Omezení výkonu práva šlechtitele

Článek 18 : Opatření za účelem regulace obchodu

Článek 19 : Doba trvání práva šlechtitele

Kapitola VI: Název odrůdy

Článek 20 : Název odrůdy

Kapitola VII: Neplatnost a zrušení práva šlechtitele

Článek 21 : Neplatnost práva šlechtitele

Článek 22 : Zrušení práva šlechtitele

Kapitola VIII: Unie

Článek 23 : Členové

Článek 24 : Právní status a sídlo

Článek 25 : Orgány

Článek 26 : Rada

Článek 27 : Úřad unie

Článek 28 : Jazyky

Článek 29 : Finanční prostředky

Kapitola IX: Provádění úmluvy; jiné dohody

Článek 30 : Provádění úmluvy

Článek 31 : Vztahy mezi smluvními stranami a státy vázanými dřívějšími akty

Článek 32 : Zvláštní dohody

Kapitola X: Závěrečná ustanovení

Článek 33 : Podpis

Článek 34 : Ratifikace, přijetí nebo schválení; přistoupení

Článek 35 : Výhrady

Článek 36 : Sdělení týkající se právních předpisů a chráněných rodů a druhů; informace určené ke zveřejnění

Článek 37 : Vstup v platnost; nemožnost přistoupit k dřívějším aktům

Článek 38 : Revize úmluvy

Článek 39 : Vypovězení úmluvy

Článek 40 : Zachování stávajících práv

Článek 41 : Prvopis a úřední znění úmluvy

Článek 42 : Funkce depozitáře

KAPITOLA I

DEFINICE

Článek 1 Definice

Pro účely tohoto aktu se rozumí:

i) „touto úmluvou“ tento akt (z roku 1991) Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin;

ii) „aktem z let 1961/1972“ Mezinárodní úmluva na ochranu nových odrůd rostlin ze dne 2. prosince 1961, ve znění dodatečného aktu ze dne 10. listopadu 1972;

iii) „aktem z roku 1978“ Mezinárodní úmluva na ochranu nových odrůd rostlin ze dne 23. října 1978;

iv) „šlechtitelem“

- osoba, která vyšlechtila nebo objevila a vyvinula nějakou odrůdu,

- osoba, která je zaměstnavatelem výše uvedené osoby nebo která výše uvedené osobě práci zadala, jestliže tak stanoví právní předpisy dotyčné smluvní strany, nebo

- právní nástupce první nebo případně druhé výše uvedené osoby;

v) „právem šlechtitele“ právo šlechtitele stanovené touto úmluvou;

vi) „odrůdou“ skupina rostlin náležející k jedné nejnižší známé kategorii botanického třídění, která bez ohledu na to, zda jsou zcela splněny podmínky pro udělení práva šlechtitele, může být

- určena vyjádřením charakteristik vyplývajících z daného genotypu nebo kombinace genotypů,

- odlišena od jiné skupiny rostlin alespoň jednou uvedenou charakteristikou a

- považována za jednotku vzhledem ke své schopnosti rozmnožovat se beze změny;

vii) „smluvní stranou“ stát nebo mezivládní organizace, které jsou smluvní stranou této úmluvy;

viii) „územím“ ve vztahu ke smluvní straně území dotyčného státu, je-li smluvní stranou stát, a je-li smluvní stranou mezivládní organizace, území, na které se vztahuje smlouva o založení dané mezivládní organizace;

ix) „orgánem“ orgán uvedený v čl. 30 odst. 1 bodě ii);

x) „unií“ Unie pro ochranu nových odrůd rostlin založená aktem z roku 1961 a dále zmíněná v aktu z roku 1972, v aktu z roku 1978 a v této Úmluvě;

xi) „členem unie“ stát, který je stranou aktu z let 1961/1972 nebo aktu z roku 1978 nebo smluvní strana.

KAPITOLA II

VŠEOBECNÉ POVINNOSTI SMLUVNÍCH STRAN

Článek 2 Základní povinnost smluvních stran

Každá smluvní strana uděluje a chrání práva šlechtitele.

Článek 3 Chráněné rody a druhy

1. [ Státy, které již jsou členy Unie ] Každá smluvní strana, jež je vázána aktem z let 1961/1972 nebo aktem z roku 1978, použije ustanovení této úmluvy

i) k datu, od kterého je touto úmluvou vázána, na všechny rody a druhy, na které k danému datu používá ustanovení aktu z let 1961/1972 nebo aktu z roku 1978 a

ii) nejpozději do uplynutí lhůty pěti let od uvedeného data na všechny rody a druhy rostlin.

2. [ Noví členové Unie ] Každá smluvní strana, jež není vázána aktem z let 1961/1972 nebo aktem z roku 1978, použije ustanovení této úmluvy

i) k datu, od kterého je touto úmluvou vázána, na alespoň 15 rodů nebo druhů rostlin a

ii) nejpozději do uplynutí lhůty desíti let od uvedeného data na všechny rody a druhy rostlin.

Článek 4 Národní zacházení

1. [ Zacházení ] Aniž jsou dotčena práva uvedená v této úmluvě, mají státní příslušníci jedné smluvní strany, jakož i fyzické osoby, které mají na území této strany bydliště, a právnické osoby, které mají na jejím území své sídlo, pokud jde o udělování a ochranu práv šlechtitelů, na území všech ostatních smluvních stran nárok na stejné zacházení, jaké poskytují nebo jaké poskytnou právní předpisy této jiné smluvní strany svým státním příslušníkům, splňují-li dotyční státní příslušníci, fyzické osoby nebo právnické osoby podmínky a formality, které tato jiná smluvní strana ukládá svým státním příslušníkům.

2. [ „Státní příslušníci” ] Pro účely předchozího odstavce se v případě, že je smluvní stranou stát, „státními příslušníky“ rozumějí státní příslušníci tohoto státu, a v případě, že je smluvní stranou mezivládní organizace, rozumějí se jimi státní příslušníci států, které jsou členy této organizace.

KAPITOLA III

PODMÍNKY PRO UDĚLENÍ PRÁVA ŠLECHTITELE

Článek 5 Podmínky ochrany

1. [Kritéria , která musejí být splněna ] Právo šlechtitele se uděluje, jedná-li se o odrůdu

i) novou,

ii) odlišnou,

iii) uniformní a

iv) stálou.

2. [ Jiné podmínky ] Udělení práva šlechtitele není podmíněno splněním žádných dalších nebo jiných podmínek, pokud je odrůda pojmenována v souladu s ustanoveními článku 20, pokud žadatel splňuje formální požadavky stanovené zákonem smluvní strany, u jejíhož orgánu byla žádost podána, a pokud zaplatí požadované poplatky.

Článek 6 Novost

1. [ Kritéria ] Odrůda je považována za novou, jestliže ke dni podání žádosti o právo šlechtitele šlechtitel neprodal rozmnožovací nebo sklizený materiál dané odrůdy ani ho jinak neposkytnul jiným osobám a ani k tomu nedal souhlas za účelem jejího využití

i) na území smluvní strany, kde byla žádost podána, dříve než jeden rok před tímto datem a

ii) na jiném území, než je území smluvní strany, kde byla žádost podána, dříve než čtyři roky nebo v případě dřevin či vinné révy dříve než šest let před uvedeným datem.

2. [ Nedávno vzniklé odrůdy ] Pokud smluvní strana použije tuto úmluvu na rody nebo druhy rostliny, na které se tato úmluva nebo některý předešlý akt dříve nevztahovaly, může nedávno vzniklé odrůdy existující ke dni, kdy byla ochrana takto rozšířena, považovat za splňující podmínku novosti uvedenou v odstavci 1, a to i v případě, že k prodeji nebo poskytnutí třetím osobám popsaným v uvedeném odstavci došlo před lhůtami stanovenými v uvedeném odstavci.

3. [ „Území” v některých případech ] Pro účely odstavce 1 mohou všechny smluvní strany, které jsou členskými státy jedné a téže mezivládní organizace v případech, kdy to vyžadují předpisy této organizace, jednat společně, aby přizpůsobily úkony prováděné na územích členských států této organizace úkonům prováděným na jejich vlastních územích; pokud tak učiní, oznámí tuto skutečnost generálnímu tajemníkovi.

Článek 7 Odlišnost

Odrůda je považována za odlišnou, jestliže se zřetelně odlišuje od jakékoli jiné odrůdy, jejíž existence je v době podání žádosti všeobecně známa. Za všeobecně známou se jiná odrůda považuje od dne podání žádosti o udělení práva šlechtitele pro tuto jinou odrůdu nebo o zapsání této jiné odrůdy do úředního registru odrůd v jakékoli zemi, pokud daná žádost vede k udělení práva šlechtitele nebo případně k zápisu dotyčné odrůdy do úředního registru odrůd.

Článek 8 Uniformita

Odrůda je považována za uniformní, jestliže je dostatečně jednotná ve svých podstatných znacích s výhradou změny, kterou lze s ohledem na zvláštní rysy jejího rozmnožování očekávat.

Článek 9 Stálost

Odrůda je považována za stálou, jestliže její podstatné znaky zůstávají nezměněny po opakovaném rozmnožování nebo jestliže v případě zvláštního rozmnožovacího cyklu zůstávají znaky nezměněny na konci každého takového cyklu.

KAPITOLA IV

ŽÁDOST O UDĚLENÍ PRÁVA ŠLECHTITELE

Článek 10 Podávání žádostí

1. [ Místo podání první žádosti ] Šlechtitel si může zvolit smluvní stranu, u jejíhož orgánu si přeje podat svou první žádost o právo šlechtitele.

2. [ Doba podání následných žádostí ] O udělení práva šlechtitele může šlechtitel požádat i orgány jiných smluvních stran a nemusí čekat, než mu právo šlechtitele udělí orgán smluvní strany, u které byla podána první žádost.

3. [ Nezávislost ochrany ] Žádná smluvní strana nesmí odmítnout udělit právo šlechtitele nebo omezit jeho trvání z důvodu, že v případě téže odrůdy nebylo požádáno o ochranu, ochrana byla zamítnuta nebo zanikla v jiném státě nebo u jiné mezivládní organizace.

Článek 11 Přednostní právo

1. [ Právo; jeho trvání ] Šlechtitel, který řádně podal žádost o ochranu odrůdy u jedné ze smluvních stran (dále jen „první žádost“), má pro účely podání žádosti o udělení práva šlechtitele pro tutéž odrůdu u orgánu jakékoli jiné smluvní strany (dále jen „následná žádost“) po dobu 12 měsíců přednostní právo. Tato doba se počítá ode dne podání první žádosti. Den podání se do této doby nezapočítává.

2. [ Uplatnění přednostního práva ] Chce-li šlechtitel přednostního práva využít, musí v následných žádostech uplatnit přednost první žádosti. Orgán, u kterého je následná žádost podána, může požadovat, aby šlechtitel ve lhůtě nejméně tři měsíce ode dne podání následné žádosti, předložil kopii dokladů tvořících první žádost, kterou ověřil orgán, u kterého byla tato žádost podána, a vzorky nebo jiné důkazy, že daná odrůda, která je předmětem obou žádostí, je totožná.

3. [ Dokumenty a materiál ] Po uplynutí doby přednosti bude šlechtiteli poskytnuta lhůta dvou let nebo, pokud je první žádost zamítnuta nebo stažena, přiměřená doba od zamítnutí či stažení, ve které má orgánu smluvní strany, u kterého podal následnou žádost, poskytnout jakékoli nezbytné informace, dokumenty nebo materiál vyžadované za účelem přezkoumání podle článku 12, jak vyžadují právní předpisy dané smluvní strany.

4. [ Události, ke kterým dojde v době přednosti ] Události, ke kterým dojde v době uvedené v odstavci 1, např. podání jiné žádosti nebo zveřejnění či použití odrůdy, která je předmětem první žádosti, nejsou důvodem pro zamítnutí následné žádosti. Na základě těchto událostí rovněž třetím stranám nevznikají žádná práva.

Článek 12 Přezkoumání žádosti

Za účelem rozhodnutí o udělení práva šlechtitele je třeba přezkoumat soulad s podmínkami stanovenými v článcích 5 až 9. V rámci přezkoumávání může úřad odrůdu pěstovat nebo provádět jiné nezbytné testy, nechat si odrůdu pěstovat nebo nechat si provést jiné nezbytné testy či zohlednit výsledky růstových testů nebo jiných zkoušek, které již byly provedeny. Pro účely přezkoumání může orgán požadovat, aby šlechtitel poskytl veškeré nezbytné informace, dokumenty nebo materiál.

Článek 13 Prozatímní ochrana

Každá smluvní strana učiní opatření zaměřená na ochranu zájmů šlechtitele během období mezi podáním nebo zveřejněním žádosti o udělení práva šlechtitele a udělením tohoto práva. Na základě těchto opatření bude mít držitel práva šlechtitele nárok na alespoň přiměřenou náhradu od osoby, která během daného období provedla úkony, jež v souladu s článkem 14 okamžikem udělení práva vyžadují souhlas šlechtitele. Smluvní strana může stanovit, že uvedená opatření mají účinek pouze ve vztahu k osobám, které šlechtitel o podání žádosti uvědomil.

KAPITOLA V

PRÁVA ŠLECHTITELE

Článek 14 Rozsah práva šlechtitele

1. [ Úkony týkající se rozmnožovacího materiálu ]

a) S výhradou článků 15 a 16 se pro následující úkony týkající se rozmnožovacího materiálů vyžaduje souhlas šlechtitele:

i) produkce nebo reprodukce (rozmnožování),

ii) úprava za účelem množení,

iii) nabízení k prodeji,

iv) prodej nebo jiné uvádění na trh,

v) vývoz,

vi) dovoz,

vii) skladování za některým z účelů uvedených v bodech i) až vi) výše.

b) Šlechtitel si k udělení souhlasu může stanovit podmínky a omezení.

2. [ Úkony týkající se sklizeného materiálu ] s výhradou článků 15 a 16 vyžadují souhlas šlechtitele úkony uvedené v odst. 1 písm. a) bodech i) až vii) v případě sklizeného materiálu, včetně celých rostlin a jejich částí, získaného na základě neschváleného použití rozmnožovacího materiálu chráněné odrůdy, pokud šlechtitel neměl dostatek příležitosti uplatnit v případě dotyčného rozmnožovacího materiálu své právo.

3. [ Úkony týkající se některých produktů ] Každá smluvní strana může stanovit, že s výhradou článků 15 a 16 vyžadují souhlas šlechtitele úkony uvedené v odst. 1 písm. a) bodech i) až vii) v případě produktů získaných přímo ze sklizeného materiálu chráněné odrůdy, která spadá do působnosti odstavce 2, na základě neschváleného použití dotyčného sklizeného materiálu, pokud šlechtitel neměl dostatek příležitosti uplatnit v případě dotyčného sklizeného materiálu své právo.

4. [ Další možné úkony] Každá smluvní strana může stanovit, že s výhradou článků 15 a 16 vyžadují souhlas šlechtitele i jiné úkony, než které jsou uvedeny v odst. 1 písm. a) bodech i) až vii).

5. [ V podstatě odvozené odrůdy a některé jiné odrůdy ]

a) Ustanovení odstavců 1 až 4 se rovněž použijí v případě

i) odrůd, které jsou v podstatě odvozeny od chráněné odrůdy, pokud tato chráněná odrůda sama o sobě není v podstatě odvozenou odrůdou,

ii) odrůd, které v souladu s článkem 7 nejsou zřetelně odlišitelné od chráněné odrůdy, a

iii) odrůd, jejichž produkce vyžaduje opakované použití chráněné odrůdy.

b) Pro účely písm. a) bodu i) se odrůda považuje za odrůdu v podstatě odvozenou od jiné odrůdy („původní odrůdy“), pokud

i) je odvozena převážně z původní odrůdy nebo z odrůdy, která je sama převážně odvozena z původní odrůdy, přičemž nadále vykazuje podstatné charakteristické znaky vyplývající z genotypu nebo kombinace genotypů původní odrůdy,

ii) je zřetelně odlišitelná od původní odrůdy a

iii) s výjimkou rozdílů vyplývajících z odvození odpovídá původní odrůdě v projevu podstatných charakteristických znaků vyplývajících z genotypu nebo kombinace genotypů původní odrůdy.

c) V podstatě odvozené odrůdy mohou být získány například výběrem přirozeného nebo indukovaného mutantu nebo somaklonální odrůdy, výběrem jedince odrůdy z rostlin původní odrůdy, zpětným křížením nebo transformací pomocí genetického inženýrství.

Článek 15 Výjimky z práva šlechtitele

1. [ Povinné výjimky ] Právo šlechtitele se nevztahuje na

i) úkony prováděné soukromě a pro nekomerční účely,

ii) úkony prováděné pro experimentální účely a

iii) úkony prováděné za účelem šlechtění jiných odrůd a, s výjimkou případů, na které se vztahují ustanovení čl. 14 odst. 5, na úkony uvedené v čl. 14 odst. 1 až 4 v souvislosti s těmito jinými odrůdami.

2. [ Nepovinná výjimka ] Odchylně od článku 14 může každá smluvní strana v rozumných mezích a s výhradou ochrany oprávněných zájmů šlechtitele omezit právo šlechtitele ve vztahu k jakékoli odrůdě s cílem dovolit zemědělcům, aby pro účely množení mohli na vlastních hospodářstvích používat produkt sklizně, který získali pěstováním chráněné odrůdy nebo odrůdy, na kterou se vztahuje čl. 14 odst. 5 písm. a) bod i) nebo ii).

Článek 16 Vyčerpání práva šlechtitele

1. [ Vyčerpání práva ] Právo šlechtitele se nevztahuje na úkony týkající se materiálu chráněné odrůdy nebo odrůdy, na kterou se vztahuje čl. 14 odst. 5, jenž šlechtitel na území dotyčné smluvní strany prodal nebo jinak uvedl na trh nebo k tomu dal souhlas, nebo materiálu odvozeného z daného materiálu, pokud tyto úkony

i) nezahrnují další množení dotyčné odrůdy nebo

ii) nezahrnují vývoz materiálu odrůdy, který umožňuje její množení, do země, která nechrání odrůdy rodů nebo druhů rostlin, k nimž daná odrůda náleží, s výjimkou případů, kdy je vyvážený materiál určen pro konečnou spotřebu.

2. [ Význam výrazu „ materiál ” ] Pro účely odstavce 1 se „materiálem”, pokud jde o odrůdu, rozumí

i) rozmnožovací materiál jakéhokoli druhu,

ii) sklizený materiál, včetně celých rostlin a jejich částí,

iii) jakýkoli produkt přímo vyrobený ze sklizeného materiálu.

3. [ „Území” v některých případech ] Pro účely odstavce 1 mohou všechny smluvní strany, které jsou členskými státy jedné a téže mezivládní organizace v případech, kdy to vyžadují předpisy této organizace, jednat společně, aby přizpůsobily úkony prováděné na územích členských států této organizace úkonům prováděným na jejich vlastních územích; pokud tak učiní, oznámí tuto skutečnost generálnímu tajemníkovi.

Článek 17 Omezení výkonu práva šlechtitele

1. [ Veřejný zájem ] Není-li to výslovně uvedeno v této úmluvě, nemůže žádná smluvní strana volný výkon práva šlechtitele omezit pouze z důvodů veřejného zájmu.

2. [ Přiměřená náhrada ] Pokud má takové omezení za následek, že je třetí straně povoleno provést jakýkoli úkon, pro který je vyžadován souhlas šlechtitele, učiní dotyčná smluvní strana veškerá nezbytná opatření, aby šlechtiteli zajistila přiměřenou náhradu.

Článek 18 Opatření za účelem regulace obchodu

Právo šlechtice je nezávislé na opatřeních, které přijme smluvní strana za účelem regulování produkce, osvědčování a uvádění materiálu odrůd na trh nebo dovozu či vývozu tohoto materiálu na jejím území. V žádném případě tato opatření nemohou mít vliv na používání ustanovení této úmluvy.

Článek 19 Doba trvání práva šlechtitele

1. [ Doba ochrany ] Právo šlechtitele se uděluje na dobu určitou.

2. [ Minimální doba ] Daná doba nesmí být kratší než 20 let ode dne udělení práva šlechtitele. V případě dřevin a vinné révy nesmí být daná doba kratší než 25 let od uvedeného dne.

KAPITOLA VI

NÁZEV ODRŮDY

Článek 20 Název odrůdy

1. [ Označování odrůd pomocí názvů; používání názvu ]

a) Odrůda se označí názvem, který se stane jejím generickým označením.

b) Každá smluvní strana zajistí, aby s výhradou odstavce 4 žádná práva v souvislosti s označením zaregistrovaným jako název odrůdy neomezovala volné používání názvu ve vztahu k odrůdě, a to i po zániku práva šlechtitele.

2. [ Charakteristické rysy názvu ] Název musí umožňovat identifikaci odrůdy. Není-li to zavedená praxe pro označování odrůd, nesmí sestávat pouze z čísel. Nesmí uvádět v omyl nebo vést k záměně, pokud jde o charakteristické rysy, hodnotu či totožnost odrůdy nebo totožnost šlechtitele. Zejména se musí odlišovat od všech ostatních názvů, které na území jakékoli smluvní strany označují již existující odrůdy stejných druhů rostlin nebo blízce příbuzných druhů.

3. [ Registrace názvu ] Název odrůdy navrhuje orgánu šlechtitel. Pokud se zjistí, že název neodpovídá požadavkům uvedeným v odstavci 2, orgán jej odmítne zaregistrovat a vyzve šlechtitele, aby ve stanovené lhůtě navrhl jiný název. Orgán název zaregistruje současně s udělením práva šlechtitele.

4. [ Přednostní práva třetích osob ] Přednostní práva třetích osob nejsou dotčena. Jestliže je z důvodu přednostního práva použití názvu odrůdy osobě, která je v souladu s odstavcem 7 povinna jej používat, zakázáno, vyzve orgán šlechtitele, aby pro odrůdu navrhl jiný název.

5. [ Stejný název u všech smluvních stran ] Žádost o registraci musí být u všech smluvních stran podána pod stejným názvem. Orgán každé smluvní strany takto navržený název, pokud jej na svém území nepovažuje za nevhodný, zaregistruje. V případě, že jej za nevhodný považuje, vyzve šlechtitele, aby navrhl jiný název.

6. [ Vzájemné informování orgánů smluvních stran ] Orgán smluvní strany zajistí, aby byly orgány všech smluvních stran informovány o záležitostech týkajících se názvů odrůd, zejména pokud jde o návrh, registraci a rušení názvů. Každý orgán může své případné připomínky k registraci názvu sdělit orgánu, který název oznámil.

7. [ Povinnost používat název ] Jakákoli osoba, která na území jedné ze smluvních stran nabídne k prodeji nebo uvede na trh rozmnožovací materiál odrůdy, která je na daném území chráněna, je povinen používat název této odrůdy, a to i po zaniknutí práva šlechtitele k dotyčné odrůdě, s výjimkou případu, kdy tomuto použití brání přednostní práva v souladu s odstavcem 4.

8. [ Údaje používané ve spojení s názvy ] Je-li odrůda nabídnuta k prodeji nebo uvedena na trh, je povoleno připojit k registrovanému názvu odrůdy obchodní značku, obchodní jméno nebo jiný podobný údaj. Je-li takový údaj připojen, musí být název snadno rozpoznatelný.

KAPITOLA VII

NEPLATNOST A ZRUŠENÍ PRÁVA ŠLECHTITELE

Článek 21 Neplatnost práva šlechtitele

1. [ Důvody neplatnosti ] Každá smluvní strana prohlásí právo šlechtitele, které udělila, za neplatné, pokud zjistí, že

i) při udělení práva šlechtitele nebyly splněny podmínky stanovené v článcích 6 nebo 7,

ii) v případech, kdy bylo právo šlechtitele uděleno v podstatě na základě informací a dokladů, které předložil šlechtitel, nebyly při udělení práva šlechtitele splněny podmínky stanovené v článcích 8 nebo 9, nebo

iii) právo šlechtitele bylo uděleno osobě, která na ně neměla nárok, pokud právo nebylo převedeno na osobu, která na ně má nárok.

2. [ Vyloučení jiných důvodů ] Z jiných důvodů, než které jsou uvedeny v odstavci 1, nelze právo šlechtitele prohlásit neplatným.

Článek 22 Zrušení práva šlechtitele

1. [ Důvody zrušení ]

a) Každá smluvní strana může zrušit právo šlechtitele, které udělila, pokud zjistí, že podmínky stanovené v článcích 8 nebo 9 již nejsou plněny.

b) Kromě toho může každá smluvní strana zrušit právo šlechtitele, které udělila, pokud šlechtitel, poté co byl o to požádán, ve stanovené lhůtě

i) neposkytl orgánu informace, dokumenty nebo materiál, jež jsou považovány za nezbytné pro kontrolu zachování odrůdy,

ii) nezaplatil případné poplatky, které je třeba zaplatit za zachování práva, nebo

iii) v případě, že je název odrůdy zrušen po udělení práva, nenavrhne jiný vhodný název.

2. [ Vyloučení jiných důvodů ] Z jiných důvodů, než které jsou uvedeny v odstavci 1, nelze právo šlechtitele zrušit.

KAPITOLA VIII

UNIE

Článek 23 Členové

Smluvní strany jsou členy unie.

Článek 24 Právní status a sídlo

1. [ Právní subjektivita ] Unie má právní subjektivitu.

2. [ Právní způsobilost ] Unie má na území každé smluvní strany v souladu s právními předpisy použitelnými na daném území takovou právní způsobilost, která je nezbytná pro dosažení cílů unie a pro výkon jejích funkcí.

3. [ Sídlo ] Sídlem unie a jejích stálých orgánů je Ženeva.

4. [ Dohoda o sídle ] Unie má se Švýcarskou konfederací sjednanou dohodu o sídle.

Článek 25 Orgány

Stálými orgány unie jsou rada a úřad unie.

Článek 26 Rada

1. [ Složení ] Rada se skládá ze zástupců členů unie. Každý člen unie jmenuje do rady jednoho zástupce a jednoho náhradníka. Zástupce nebo náhradníky mohou doprovázet pomocníci nebo poradci.

2. [ Vedoucí představitelé ] Rada si ze svých členů zvolí předsedu a prvního místopředsedu. Může zvolit i další místopředsedy. Není-li předseda schopen svou funkci vykonávat, zaujme jeho místo první místopředseda. Funkční období předsedy je tříleté.

3. [ Zasedání ] Radu svolává předseda. Řádné zasedání rady se koná jednou ročně. Kromě toho může předseda radu svolat z vlastního podnětu; pokud jej o to požádá alespoň jedna třetina členů unie, svolá radu ve lhůtě tří měsíců.

4. [ Pozorovatelé ] Státy, které nejsou členy unie, mohou být na zasedání rady přizváni jako pozorovatelé. Rovněž mohou být přizváni i jiní pozorovatelé a odborníci.

5. [ Úkoly ] Rada má tyto úkoly:

i) zkoumat vhodná opatření k zajištění zájmů unie a na podporu jejího rozvoje;

ii) přijmout svůj jednací řád;

iii) jmenovat generálního tajemníka a v případě potřeby zástupce generálního tajemníka a stanovit podmínky jejich jmenování;

iv) kontrolovat výroční zprávu o činnostech unie a stanovit plán její budoucí práce;

v) udělovat generálnímu tajemníkovi všechny nezbytné pokyny pro plnění úkolů unie;

vi) přijmout správní a finanční předpisy unie;

vii) kontrolovat a schvalovat rozpočet unie a stanovit výši příspěvků jednotlivých členů unie;

viii) kontrolovat a schvalovat účty předložené generálním tajemníkem;

ix) stanovovat datum a místo konferencí uvedených v článku 38 a přijímat opatření nezbytná pro jejich přípravu;

x) obecně přijímat veškerá rozhodnutí nezbytná pro zajištění řádného fungování unie.

6. [ Hlasy ]

a) Každý člen unie, který je státem, má v radě jeden hlas.

b) Každá smluvní strana, která je mezivládní organizací, může v otázkách, jež spadají do její kompetence, uplatňovat hlasovací práva svých členských států, které jsou členy unie. Tato mezivládní organizace nemůže uplatňovat hlasovací práva svých členských států, pokud si její členské státy uplatňují svá hlasovací práva samy a naopak.

7. [ Většiny ] Každé rozhodnutí rady vyžaduje prostou většinu vyjádřených hlasů, avšak veškerá rozhodnutí rady podle odst. 5 bodů ii), vi) a vii) a podle čl. 28 odst. 3, čl. 29 odst. 5 písm. b) a čl. 38 odst. 1 vyžadují tři čtvrtiny vyjádřených hlasů. Zdržení se hlasování se nepovažuje za hlas.

Článek 27 Úřad unie

1. [ Úkoly a vedení úřadu ] Úřad unie plní veškeré povinnosti a vykonává veškeré úkoly, kterými jej pověřila rada. Řídí jej generální tajemník.

2. [ Povinnosti generálního tajemníka ] Generální tajemník se zodpovídá radě; nese odpovědnost za provádění rozhodnutí rady. Předkládá radě ke schválení rozpočet unie a odpovídá za jeho provádění. Podává radě zprávy o svém řízení a činnostech a finanční situaci unie.

3. [ Zaměstnanci ] S výhradou ustanovení čl. 26 odst. 5 bodu iii) se podmínky pro jmenování a zaměstnávání pracovníků nezbytných pro řádné plnění úkolů úřadu unie stanoví ve správních a finančních předpisech.

Článek 28 Jazyky

1. [ Jazyky úřadu ] Úřad při plnění svých úkolů používá anglický, francouzský, německý a španělský jazyk.

2. [ Jazyk na některých zasedáních ] Zasedání rady a revizních komisí se konají v těchto čtyřech jazycích.

3. [ Další jazyky] Rada může rozhodnout, že budou používány další jazyky.

Článek 29 Finanční prostředky

1. [ Příjem ] Výdaje unie jsou hrazeny z

i) ročních příspěvků členských států unie,

ii) úhrad za poskytnuté služby,

iii) různých příjmů.

2. [ Příspěvky: jednotky ]

a) Podíl každého členského státu unie na celkové částce ročních příspěvků se určí podle celkových výdajů, které mají být hrazeny z příspěvků členských států unie, a podle počtu příspěvkových jednotek, které se na daný členský stát vztahují podle odstavce 3. Tento podíl se vypočítává podle odstavce 4.

b) Počet příspěvkových jednotek se vyjádří v celých číslech nebo jejich zlomcích, přičemž žádný zlomek nesmí být menší než jedna pětina.

3. [ Příspěvky: podíl jednotlivých členů ]

a) Na každého člena unie, který je smluvní stranou aktu z let 1961/1972 nebo aktu z roku 1978, připadá k datu, od kterého je vázán touto úmluvou, stejný počet příspěvkových jednotek, jaký mu připadal bezprostředně před tímto datem.

b) Každý další členský stát unie při svém přistoupení k unii uvede v prohlášení adresovaném generálnímu tajemníkovi počet příspěvkových jednotek, které na něj připadají.

c) Každý členský stát unie může kdykoli v prohlášení adresovaném generálnímu tajemníkovi oznámit jiný počet příspěvkových jednotek, než který vyplývá z ustanovení písmen a) nebo b). Je-li takové prohlášení učiněno během prvních šesti měsíců kalendářního roku, nabývá účinku od počátku následujícího kalendářního roku; jinak nabývá účinku od počátku druhého kalendářního roku následujícího po roce, ve kterém prohlášení bylo učiněno.

4. [ Příspěvky: výpočet podílů ]

a) Částka odpovídající jedné příspěvkové jednotce pro jednotlivá rozpočtová období se vypočítá jako podíl celkové částky výdajů, které mají být v daném období hrazeny z příspěvků členských států unie, a celkového počtu jednotek, které na členské státy unie připadají.

b) Výše příspěvku každého členského státu unie se vypočítá jako násobek částky odpovídající jedné příspěvkové jednotce a počtu příspěvkových jednotek, které danému členskému státu unie náležejí.

5. [ Nedoplatky příspěvků ]

a) Členský stát unie, který má prodlevu v placení svých příspěvků, nemůže s výhradou ustanovení písmene b) uplatňovat své hlasovací právo v radě, je-li výše jeho nedoplatku rovna výši příspěvku za celý předchozí rok nebo je-li vyšší. Pozastavením hlasovacího práva není tento členský stát unie zbaven svých závazků v rámci této úmluvy ani jakýchkoli jiných práv plynoucích z této úmluvy.

b) Rada může dotyčnému členskému státu unie povolit, aby nadále uplatňoval své hlasovací právo, pokud a dokud je přesvědčena, že prodleva v placení je způsobena výjimečnými a nevyhnutelnými okolnostmi.

6. [ Audit účtů ] Audit účtů unie provádí za podmínek stanovených ve správních a finančních předpisech jeden členský stát unie. Tento členský stát určí s jeho souhlasem rada.

7. [ Příspěvky mezivládních organizací ] Smluvní strana, která je mezivládní organizací, není povinna příspěvky platit. Pokud se je však rozhodne platit, použijí se odpovídajícím způsobem odstavce 1 až 4.

KAPITOLA IX

PROVÁDĚNÍ ÚMLUVY; JINÉ DOHODY

Článek 30 Provádění úmluvy

1. [ Prováděcí pravidla ] Každá smluvní strana přijme veškerá opatření nezbytná k provedení této úmluvy; zejména:

i) zajistí vhodné právní prostředky pro účinné prosazování práv šlechtitelů;

ii) zřídí úřad pověřený udělováním práv šlechtitelů nebo tímto úkolem pověří orgán, který zřídila jiná smluvní strana;

iii) zajistí informování veřejnosti prostřednictvím pravidelného zveřejňování informací týkajících se

- žádostí o práva šlechtitelů a jejich udělování,

- navržených a schválených názvů.

2. [ Soulad s právními předpisy ] Má se za to, že při uložení listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení musejí být státy nebo mezivládní organizace v souladu se svými právními předpisy schopny uplatňovat ustanovení této úmluvy.

Článek 31 Vztahy mezi smluvními stranami a státy vázanými dřívějšími akty

1. [ Vztahy mezi státy vázanými touto úmluvou ] Mezi členskými státy unie, které jsou vázány touto úmluvou a jakýmkoli dřívějším aktem úmluvy, se používá pouze tato úmluva.

2. [ Možné vztahy se státy, které nejsou touto úmluvou vázány ] Každý členský stát unie, který není vázán touto úmluvou, může v oznámení zaslaném generálnímu tajemníkovi prohlásit, že bude ve svých vztazích s každým státem unie, který je vázán pouze touto úmluvou, uplatňovat poslední akt, kterým je vázán on sám. Po uplynutí lhůty jednoho měsíce po takovém oznámení a do té doby, než členský stát unie bude touto úmluvou vázán, použije dotyčný člen ve vztazích s každým členem unie, který je vázán pouze touto úmluvou, poslední akt, kterým je vázán, přičemž tento vůči dotyčnému členu uplatňuje pouze tuto úmluvu.

Článek 32 Zvláštní dohody

Členové unie si vyhrazují právo uzavírat mezi sebou zvláštní dohody o ochraně odrůd, pokud takové dohody nejsou v rozporu s ustanoveními této úmluvy.

KAPITOLA X

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 33 Podpis

Tato úmluva je otevřena k podpisu jakémukoli státu, který je ke dni jejího přijetí členem unie. Otevřena k podpisu zůstane až do 31. března 1992.

Článek 34 Ratifikace, přijetí nebo schválení; přistoupení

1. [ Státy a některé mezivládní organizace ]

a) V souladu s tímto článkem se smluvní stranou této úmluvy může stát jakýkoli stát.

b) V souladu s tímto článkem se smluvní stranou této úmluvy může stát jakákoli mezivládní organizace, která

i) má pravomoc v otázkách, které tato úmluva upravuje,

ii) má své vlastní předpisy pro udělování a ochranu práv šlechtitelů, které jsou pro všechny její členské státy závazné,

iii) byla v souladu se svými vnitřními postupy náležitě zplnomocněna, aby k této úmluvě přistoupila.

2. [ Listina o přistoupení ] Každý stát, který podepsal tuto úmluvu, se smluvní stranou této úmluvy stává uložením listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení této úmluvy. Každý stát, který nepodepsal tuto úmluvu, a každá mezivládní organizace se stanou smluvní stranou této úmluvy uložením listiny o přistoupení k této úmluvě. Listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení se ukládají u generálního tajemníka.

3. [ Stanovisko rady ] Každý členský stát, který není členem unie, a každá mezivládní organizace si před uložením svých listin o přistoupení od rady vyžádají od rady stanovisko k otázce souladu jejich právních předpisů s ustanoveními této úmluvy. Je-li rozhodnutí zahrnující toto stanovisko kladné, může být listina o přistoupení uložena.

Článek 35 Výhrady

1. [ Zásada ] S výhradou odstavce 2 nejsou k této úmluvě povoleny žádné výhrady.

2. [ Možná výjimka ]

a) Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 3 odst. 1, má každý stát, který je v době, kdy se stane smluvní stranou této úmluvy, smluvní stranou aktu z roku 1978 a který odrůdám rozmnožovaným vegetativně poskytuje ochranu formou nároku na jiné průmyslové vlastnictví, než je právo šlechtitele, právo takto činit i nadále a nemusí v případě těchto odrůd používat ustanovení této úmluvy.

b) Každý stát, který uvedeného práva využívá, oznámí při uložení svých listin o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení tuto skutečnost generálnímu tajemníkovi. Daný stát může své oznámení kdykoli vzít zpět.

Článek 36 Sdělení týkající se právních předpisů a chráněných rodů a druhů; informace určené ke zveřejnění

1. [ Prvotní oznámení ] Při uložení listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení této úmluvy či listiny o přistoupení k této úmluvě oznámí každý stát nebo mezivládní organizace generálnímu tajemníkovi

i) své právní předpisy upravující práva šlechtitelů a

ii) seznam rodů a druhů rostlin, na které se k datu, od něhož je touto úmluvou vázán, budou vztahovat ustanovení této úmluvy.

2. [ Oznámení změn ] Každá smluvní strana neprodleně oznámí generálnímu tajemníkovi

i) veškeré změny svých právních předpisů upravujících práva šlechtitelů,

ii) rozšíření použití této úmluvy na další rody a druhy rostlin.

3. [ Zveřejňování informací ] Generální tajemník na základě sdělení, která obdržel od jednotlivých smluvních stran, zveřejní informace týkající se

i) právních předpisů upravujících práva šlechtitelů a jakýchkoli změn v těchto právních předpisech a

ii) seznam rodů a druhů uvedených v odst. 1 bodě ii) a rozšíření uvedené v odst. 2 písm. ii).

Článek 37 Vstup v platnost; nemožnost přistoupit k dřívějším aktům

1. [ Počáteční vstup v platnost ] Tato úmluva vstupuje v platnost jeden měsíc poté, co pět států uložilo své listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení, pokud alespoň tři tyto listiny uložily státy, které jsou smluvními stranami aktu z let 1961/1972 nebo aktu z roku 1978.

2. [ Další vstup v platnost ] Každý stát, kterého se netýká odstavec 1, nebo každá mezivládní organizace začnou být touto úmluvou vázány jeden měsíc po datu, kdy uložily své listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení.

3. [ Nemožnost přistoupit k aktu z roku 1978 ] Poté, co tato úmluva podle odstavce 1 vstoupí v platnost, již nebude možné uložit žádnou listinu o přistoupení k aktu z roku 1978, nicméně každý stát, který je v souladu se zavedenou praxí Valného shromáždění Spojených národů považován za rozvojovou zemi, může takovou listinu uložit do 31. prosince 1995 a každý jiný stát tak může učinit do 31. prosince 1993, i když tato úmluva vstoupí v platnost ještě před tímto datem.

Článek 38 Revize úmluvy

1. [ Konference ] Revizi této úmluvy může provést konference členů unie. O svolání takové konference rozhoduje rada.

2. [ Kvórum a většina ] Konference je usnášeníschopná pouze v případě, že je přítomna alespoň polovina členských států unie. Pro přijetí jakékoli revize je požadována tříčtvrtinová většina přítomných členských států unie a hlasování na konferenci.

Článek 39 Vypovězení úmluvy

1. [ Oznámení ] Každá smluvní strana může tuto úmluvu vypovědět oznámením zaslaným generálnímu tajemníkovi. Generální tajemník přijetí takového oznámení neprodleně oznámí všem členům unie.

2. [ Předchozí akty ] Oznámení o vypovězení této úmluvy se považuje rovněž za oznámení o vypovězení každého předchozího aktu, kterým je strana, která výpověď podává, vázána.

3. [ Datum nabytí účinku výpovědi ] Výpověď nabývá účinku ke konci kalendářního roku, ve kterém generální tajemník obdržel oznámení o výpovědi.

4. [ Nabytá práva ] Výpovědí nejsou dotčena žádná práva, která byla v případě určité odrůdy podle této úmluvy nebo jakéhokoli předchozího aktu získána před datem, kdy výpověď nabývá účinku.

Článek 40 Zachování stávajících práv

Tato úmluva neomezuje práva šlechtitelů existující podle právních předpisů smluvních stran nebo na základě některého předchozího aktu či dohody, jiných než tato úmluva, které mezi sebou uzavřeli členské státy unie.

Článek 41 Prvopis a úřední znění úmluvy

1. [ Prvopis ] Tato úmluva se podepíše v jediném prvopise v anglickém, francouzském a německém jazyce, přičemž v případě nesrovnalostí mezi jednotlivými zněními je rozhodující znění ve francouzském jazyce. Prvopis smlouvy bude uložen u generálního tajemníka.

2. [ Úřední znění ] Generální tajemník zajistí po konzultaci se zúčastněnými vládami úřední znění této úmluvy v arabském, italském, japonském, nizozemském a španělském jazyce a v jiných jazycích, které může určit rada.

Článek 42 Funkce depozitáře

1. [ Předání kopií ] Generální tajemník předá ověřené kopie této úmluvy všem státům a mezivládním organizacím, které byly zastoupeny na diplomatické konferenci, která tuto úmluvu přijala, a na požádání jakémukoli jinému státu nebo mezivládní organizaci.

2. [ Registrace ] Generální tajemník tuto úmluvu zaregistruje na sekretariátu Organizace spojených národů.

Usnesení k čl. 14 odst. 5

Diplomatická konference pro revizi Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin, která se konala od 4. do 19. března 1991, žádá generálního tajemníka UPOV, aby byla neprodleně po konferenci zahájena příprava návrhu obecných zásad týkajících se v podstatě odvozených odrůd, které má poté přijmout rada UPOV.

Doporučení k čl. 15 odst. 2

Diplomatická konference doporučuje, že by se ustanovení čl. 15 odst. 2 Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin ze dne 2. prosince 1961, ve znění revidovaném v Ženevě dne 10. listopadu 1972, 23. října 1978 a 19. března 1991, neměla vykládat jako ustanovení umožňující rozšířit praxi obvykle nazývanou „výsada zemědělců“ i na ta odvětví zemědělské nebo zahradnické produkce, ve kterých není taková výsada na území dotyčné smluvní strany běžnou praxí.

Společné prohlášení týkající se článku 34

Diplomatická konference vzala na vědomí a uznala prohlášení delegace Dánska a prohlášení delegace Nizozemska, podle kterých Úmluva přijatá Diplomatickou konferencí nebude po své ratifikaci, přijetí a schválení Dánskem nebo po jeho přistoupení automaticky použitelná v Grónsku a na Faerských ostrovech a po své ratifikace, přijetí a schválení Nizozemskem nebo po jeho přistoupení automaticky použitelná v Arubě a na Nizozemských Antilách. Dotyčná úmluva se na tato území bude vztahovat pouze v případě, že Dánsko či Nizozemsko tuto skutečnost výslovně oznámí generálnímu tajemníkovi.

PŘÍLOHA II

Prohlášení Evropského společenství

Následující prohlášení se připojí k listině o přistoupení uložené u generálního tajemníka UPOV:

„S odkazem na čl. 29 odst. 7 úmluvy UPOV zaplatí Společenství s účinkem od rozpočtového roku 2005 do rozpočtu UPOV v souladu s čl. 29 odst. 3 písm. b) dobrovolně pět příspěvkových jednotek”.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Health and consumer protection Activit(y/ies): Food Safety, Animal Health, Animal Welfare and Plant Health |

TITLE OF ACTION: ACCESSION OF THE EUROPEAN COMMUNITY TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE PROTECTION OF NEW VARIETIES OF PLANTS, ADOPTED AT GENEVA ON 19 MARCH 1991 |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment

2.2. Period of application:

2005 - 2010

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million ( to three decimal places)

Year (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 and subs. Years | Total |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments |

Payments |

Subtotal a+b |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments |

TOTAL a+b+c |

Commitments |

Payments |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

X Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

DO | CND | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [1]

5.1.1. Objectives pursued

The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members.

Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply.

Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction.

As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV.

Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice.

The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement).

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Not applicable

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect.

The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs).

5.3. Methods of implementation

For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list).

EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit):

Country | Units | Fee |

Austria | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Belgium | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Czech Republic | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Denmark | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Estonia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Finland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

France | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Germany | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Hungary | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Ireland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

Italy | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Latvia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Lithuania | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Netherlands | 3.00 | EUR | 103,126.71 |

Poland | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Portugal | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovakia | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovenia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Spain | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Sweden | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

UK | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

EU members total | 30.30 | EUR | 1,041,579.771 |

Planned Community contribution | 5.00 | (EUR | 171,877.85) |

Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. |

TOTAL COST | Contribution to the UPOV budget | 1 | 0.172 | 1.032 |

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | If necessary, a fuller description of the tasks may be annexed. |

Other human resources |

Total |

7.2. Overall financial impact of human resources

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff |

Other human resources (specify budget line) |

Total |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 2,500 | Two missions to UPOV |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 2,500 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 2,500 € 6 years 15,000 € |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

No evaluation planned.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Not applicable.

[1] For further information, see separate explanatory note.

[2] For further information, see separate explanatory note.