CS Úřední věstník Evropské unie C 175/35

Stanovisko Výboru regionů – Internet věcí a opakované použití informací veřejného sektoru

(2010/C 175/09)

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

1. vítá iniciativu Komise přezkoumat provádění směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru a podpořit akční plán pro internet věcí, neboť mohou mít hodnotný přínos pro občany, podniky a veřejnou správu a mohou přispět k vytváření nových pracovních míst a zlepšení kvality veřejných služeb;

2. zdůrazňuje význam opakovaného použití informací veřejného sektoru ke komerčním i nekomerčním účelům, a investic do výzkumu pro podporu specifických činností a rozvoj budoucích aplikací pro zvýšení hodnoty internetu věcí;

3. zdůrazňuje, v souladu se strategií i2010 pro evropskou informační společnost, význam místních a regionálních orgánů, protože představují motor ekonomického růstu na místní úrovni a vytváří, užívají a vlastní mnoho produktů a služeb s informacemi v digitální podobě; z tohoto důvodu by měly být místní a regionální orgány plně a účinně zapojeny do správy a rozvoje internetu věcí;

4. zdůrazňuje, že na místní a regionální úrovni může internet věcí podpořit kvalitu života a sociální a hospodářskou činnost občanů, stimulovat regionální rozvoj a místní podnikání a poskytnout občanům účinnější, konkrétním potřebám přizpůsobené veřejné služby. Existuje několik způsobů, jež mohou regionům a občanům pomoci zajistit, aby byl tento potenciál plně využit; místní a regionální orgány patří mezi hlavní adresáty zásad správy internetu věcí a jsou klíčovou hnací silou rozvoje a provádění;

5. žádá nalezení vhodných řešení pro sběr a řízení informací z veřejného sektoru, při zohlednění kulturních a administrativních rozdílů mezi členskými státy a místními a regionálními správami;

6. zdůrazňuje úlohu logistiky nutné ke zvládnutí obrovského objemu dat, jež budou využívat aplikace vyvinuté a provozované orgány veřejné správy;

7. vítá skutečnost, že směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru usiluje o minimalizaci dodatečné administrativní zátěže, vznikající v souvislosti s takovými informacemi veřejným subjektům;

8. vyzdvihuje význam a nutnost nových společných pravidel a postupů pro správu opakovaného použití informací veřejného sektoru, které zajistí totožné základní podmínky pro všechny účastníky evropského informačního trhu, podmínky pro to, aby opakované použití takových informací bylo průhlednější, a které by zabránily narušování vnitřního trhu;

9. zdůrazňuje potřebu podpory začleňování do informační společnosti (e-inclusion), což znamená informační společnost, jež je otevřená všem, je spravedlivá z regionálního a sociálního hlediska a využívá v širším rámci internetu věcí IKT ke zvýšení konkurenceschopnosti a podpoře veřejných služeb;

10. zasazuje se o to, byl v Evropě stimulován rozvoj laboratoří s kombinovaným financováním univerzitami a soukromými společnostmi, jenž by prohloubil dopad aktivit v oblasti výzkumu IT v Evropě;

11. zdůrazňuje, že přístup k informacím veřejného sektoru a jejich opakované použití mohou podpořit zavádění internetu věcí. Města a regiony jako hlavní držitelé a nositelé informací veřejného sektoru mají klíčovou úlohu při usnadňování vytváření internetu věcí;

Směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru

12. zdůrazňuje, že proto, aby mohl být vyvinut trh pro opakované použití informací veřejného sektoru, je nutné odstranit exkluzivní dohody subjektů veřejného sektoru a soukromých firem, a uplatnit přístupy, které používají modely udělování licencí a poplatků, které usnadňují a maximalizují opakované použití informací veřejného sektoru (zejména díky uplatňování marginálních nákladů); je rovněž důležité zvážit a vyjasnit, jaké druhy mechanismů použít pro tvorbu a řízení veřejných informací;

13. s ohledem na princip konkurenceschopnosti trhu s informacemi veřejného sektoru zdůrazňuje, že je nutné zajistit pro soukromé poskytovatele služeb stejné podmínky jako pro veřejné instituce, umožnit soukromým uživatelům přístup k veřejným informacím a jasně definovat podmínky, za kterých mohou být tyto informace použity ke komerčním účelům;

14. zdůrazňuje, že je nutné určit objektivní způsob měření hospodářské hodnoty informací, protože mají veřejnou povahu a souvisí s vládními institucemi;

15. navrhuje, aby byl v plném souladu s pravidly pro ochranu údajů odlišován přístup a opakované použití veřejné informace za účelem zvýšení zisku producenta informace, jenž nemusí být schopen plně pokrýt náklady na produkci této informace, a minimalizovat počet případů, kdy je poskytován jen omezený přístup k veřejným informacím;

Místní a regionální orgány – klíčoví činitelé a příjemci informací veřejného sektoru

16. žádá, aby byla věnována větší pozornost zvyšování vědomí na místní a regionální úrovni, kde chybí znalosti a/nebo mechanismy potřebné pro identifikaci informací vhodných k opakovanému použití, a pomoci veřejným subjektům při tom, aby byly transparentnější a při podpoře opakovaného použití informací veřejného sektoru;

17. zdůrazňuje, že plného potenciálu opakovaného použití informací veřejného sektoru může být dosaženo užším zapojením místních a regionálních orgánů, což by mohlo výrazně přispět k využití opakovaného použití informací veřejného sektoru ke zlepšení konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst;

18. zdůrazňuje, že je důležité, aby měly veřejné orgány na místní a regionální úrovni odpovídající kapacity a udržitelné finanční zdroje pro digitalizaci. Partnerství veřejného a soukromého sektoru a rozvoj trhů pro e-learning poskytují alternativy financování digitalizace. Informace veřejného sektoru mohou vytvářet vlastní příjmy, využitelné pro tvorbu a digitalizaci údajů. Důležité jsou kromě toho rovněž sítě a interaktivní společenství, umožňující snižovat náklady, například vývojem softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software);

Internet věcí

19. zdůrazňuje, že rozvoj informačních technologií je pro naši společnost a pro jednotný evropský trh úkolem zásadního významu, pokud EU zajistí dostatečné hospodářské prostředky pro inovaci, základní výzkum, výzkum a vývoj, jakož i politické prostředky pro správu budoucího internetu;

20. konstatuje, že vývoj interaktivních platforem, např. Web 2.0, je momentálně užitečnější, a to díky jejich komplexní funkčnosti při sdílení informací a pokročilé interoperabilitě s celou řadou sítí, protože umožňují jednotlivcům i skupinám vytváření nebo přenos obsahů; proto je nezbytný rychlý vývoj technologií hromadného ukládání dat pro databáze veřejné správy, které budou obsahovat popis daných věcí identifikovaných pomocí jejich internetové adresy;

21. navrhuje, aby byla věnována zvláštní pozornost internetu budoucnosti, který by mohl spočívat v kombinaci internetu věcí a vysoce kvalitních obsahů a služeb využívajících technologie Web 2.0. Jeho nové vzory nově definují místo a úlohu všudypřítomných sítí v životě občanů a v hospodářském růstu, což může přinést velké sociální změny;

Správa internetu věcí, ochrana soukromí a údajů

22. zdůrazňuje, že vývoj internetu věcí nemůže být s ohledem na hluboké společenské změny, které sebou přinese, přenechán pouze soukromému sektoru. Pouze zapojení tvůrců evropské politiky a veřejných orgánů, a to včetně místních a regionálních, zajistí, že používání informačních a komunikačních technologií – mimo jiné – podpoří ekonomický růst, pomůže reagovat na výzvy stárnoucí společnosti a podpoří účinné využívání energie;

23. zdůrazňuje, že správa internetu věcí musí být navržena a vykonávána způsobem, který bude odpovídat všem veřejným politickým aktivitám, jak se uvádí v Bílé knize Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných (1), jejímž cílem je posílení efektivity činnosti Společenství koordinovaným působením Evropské unie, členských států a místních a regionálních orgánů, založeném na partnerství a zaměřené na vypracování a uvedení politik EU do praxe;

24. zdůrazňuje nutnost řešit velkou strategickou výzvu, jakou představuje internet věcí, na základě principů a mechanismů víceúrovňové správy, a to jak vertikálně – mezi místními a regionálními orgány na straně jedné a vnitrostátními vládami a Evropskou unií na straně druhé, tak horizontálně – mezi místními a regionálními orgány na straně jedné a občanskou společností na straně druhé, případně uplatnit na místní a regionální úrovni některé inovační experimenty;

25. zdůrazňuje, že při vytváření struktury internetu věcí a rozvoji služeb který přináší, bude důležité zajistit, aby byly na všech úrovních dodrženy veškeré bezpečnostní požadavky zabezpečující nejvyšší úroveň soukromí a ochrany osobních údajů, a aby se zabránilo neoprávněnému sledování jakýchkoliv druhů osobních informací a profilů, včetně nákupních preferencí, údajů o zdravotním stavu, lékařských záznamů apod.;

26. konstatuje, že ochrana soukromí závisí na určitých faktorech, zahrnujících vytváření struktury veřejných subjektů (z nichž většina je na místní úrovni), konvergence legislativy EU, posílení inovační kultury mezi úředníky veřejných orgánů, včetně používání společného etického kodexu, a správným řízením aplikací IKT;

27. domnívá se proto, že aby byla zvýšena ochrana údajů a soukromí, musí být zvláštní pozornost věnována vypracování směrnic a doporučení, zaměřených na definici strategií IKT, pravidel, standardů a společných formátů, které přinesou;

28. požaduje extenzivní školení všech zaměstnanců, se zvláštním zaměřením na odborné techniky (např. sítě, systémy, zabezpečení, ochrana soukromí atd.), zaměstnance pracující přímo s bezpečnostními postupy při zohlednění různých metodik, a zaměstnance všeobecně nebo nepřímo zapojené do inovací a modernizace (např. školení počítačové gramotnosti spotřebitelů);

Socioekonomické dopady internetu věcí

29. domnívá se, jak již vyjádřil v předchozích stanoviscích (2), že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb;

30. zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou a také přejímají vedoucí úlohu při podpoře evropské konkurenceschopnosti, zlepšování podnikatelských příležitostí a zkvalitňování veřejných zdravotnických služeb, jakož i při používání IKT ke zlepšování energetické účinnosti, a to díky výměně osvědčených technologických postupů, identifikaci projektových partnerů a přidělování finančních prostředků;

31. zdůrazňuje, že samotná opatření na posílení IKT nepřinesou lepší hospodářské výsledky bez aktivní podpory a účasti místních a regionálních orgánů; Občanská společnost, místní a regionální orgány a vláda musí spolupracovat, aby spustily koloběh zlepšení lidských zdrojů, organizačních změn, IKT a produktivity;

32. zdůrazňuje, že politiky zaměřené na posílení základních znalostí v oblasti IKT, rozvíjení schopností v oblasti IKT na vysoké úrovni, podpora celoživotního učení v této oblasti a posílení dovedností v oblasti řízení a vytváření sítí, jež jsou potřebné pro účinné využívání IKT, mají zásadní význam a patří mezi klíčové pravomoci místních a regionálních orgánů;

Výzkum, vývoj a inovace

33. chválí Komisi za její závazek i nadále podporovat výzkum a technologický rozvoj internetu věcí za využití 7. rámcového programu nad rámec současných vynikajících úspěchů, a schvaluje využití rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace jako vynikající platformy na podporu zavádění budoucích aplikací internetu věcí. Místní a regionální orgány by se proto mohly ukázat jako velmi prospěšné při provádění pilotních projektů, a to jak díky snadnému provádění, tak díky poměru užitku a nákladů;

34. vyjadřuje svou podporu posílení úlohy národních a regionálních subjektů pro rozvoj významných evropských iniciativ, jako jsou ERA-NET nebo Joint Technology Initiatives (3). Proces vytváření potenciálu pro výzkum a inovace pro zajištění udržitelné konkurenční výhody Evropy, a tím rychlejší dosažení cílů internetu věcí, tak může být úspěšný pouze tehdy, budou-li do něj zapojena ta města a ty regionální orgány, které zařadí výzkum a inovace mezi hlavní priority veřejného financování;

35. žádá, aby se existující politiky a spolupráce lépe doplňovaly, a rovněž koordinaci 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, strukturálních fondů a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, aby tak nabídly investiční možnosti v souladu se specifickými aspekty různých výzkumných projektů;

36. zdůrazňuje, že je nutné získat vynikající vědecké pracovníky ze zemí mimo Evropu, a vyzdvihuje proto význam regionů jako hlavních poskytovatelů vzdělávacích služeb, a vzrůstající potřebu posílení regionálních investic do lidských zdrojů; zvláštní pozornost by měla být věnována místním politikám inovací, technologickým centrům, podnikatelským líhním, vědeckým parkům a rizikovému kapitálu;

Mezinárodní dialog

37. zdůrazňuje, že v rámci mezinárodní spolupráce jsou regiony, s ohledem na své podpůrné programy, strukturální a legislativní rámcové podmínky svých politik výzkumu, zvláště důležité;

38. vyzdvihuje, že i malé instituce na místní a regionální úrovni mohou přinášet poznatky celosvětového zájmu ve vybraných specializacích, zejména pokud jsou zapojeny do globálních sítí a spolupracují s podniky založenými na znalostech;

39. zdůrazňuje v této souvislosti, že vazby a spolupráce mezi regiony v rámci jedné či několika zemí nabývají na významu, zejména díky opatřením na podporu klastrů, sítí a inovačních systémů; jejich podpora se také zaměřuje na vytváření center světové úrovně, která by propojila globální inovační řetězce namísto geograficky definovaných klastrů.

V Bruselu dne 10. února 2010 Předseda Výboru regionů Mercedes BRESSO

(1) CdR 89/2009 fin.

(2) CdR 10/2009 fin.

(3) CdR 83/2007 fin.