EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 19.12.2022 COM(2022) 736 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o pokroku dosaženém v oblasti boje proti obchodování s lidmi (čtvrtá zpráva) {SWD(2022) 429 final}



1.ÚVOD Obchodování s lidmi představuje závažnou trestnou činnost a vážné porušení základních práv. Boj proti němu je pro Evropskou unii prioritou . Článek 20 směrnice 2011/36/EU stanoví podávání zpráv o pokroku dosaženém v boji proti obchodování s lidmi každé dva roky. Navzdory pokroku dosaženému v posledních letech zůstává hrozba vysoká. Nedávné velké krize, zejména pandemie COVID-19 a ruská agrese vůči Ukrajině, zranitelnost lidí vůči vykořisťování dále zvýšily. Podle posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v EU z roku 2021 (EU SOCTA 2021) je obchodování s lidmi stěžejní aktivitou závažné a organizované trestné činnosti v EU, která bude i v dohledné budoucnosti nadále představovat hrozbu. Na úrovni EU a na úrovni členských států byla přijata opatření s cílem předcházet trestné činnosti, snižovat poptávku, která podporuje obchodování s lidmi; narušit obchodní model obchodníků s lidmi; chránit a podporovat oběti a také se zaměřit na mezinárodní rozměr. Tato zpráva zohledňuje: ·příspěvky předložené všemi členskými státy prostřednictvím sítě EU sdružující národní zpravodaje a rovnocenné mechanismy, ·příspěvky členů evropské platformy občanské společnosti pro boj proti obchodování s lidmi, ·příspěvky devíti agentur EU, ·zprávy a jiné dokumenty agentur EU, orgánů EU a mezinárodních organizací. Konkrétně zpráva i) určuje klíčové vzorce a výzvy v boji proti obchodování s lidmi; ii) nastiňuje hlavní opatření proti obchodování s lidmi v letech 2019 až 2022 a iii) poskytuje analýzu statistik za období 2019–2020, která je součástí pracovního dokumentu útvarů Komise. Údaje obsažené ve zprávě a v pracovním dokumentu útvarů Komise shromáždil Eurostat ze všech členských států prostřednictvím vnitrostátních statistických úřadů. 2.VÝZVY A TENDENCE V OBLASTI BOJE PROTI OBCHODOVÁNÍ S LIDMI V EU 2.1.Nedávné výzvy související s obchodováním s lidmi Třetí zpráva o pokroku dosaženém v oblasti boje proti obchodování s lidmi již zdůraznila důsledky pandemie COVID-19 pro obchodování s lidmi. Podle Europolu ekonomické dopady pandemie zvýší poptávku po pracovním vykořisťování. Organizace občanské společnosti zdůraznily, že některé kategorie osob, jako jsou migranti bez dokladů, sezónní pracovníci, osoby v nejistých pracovních a životních podmínkách a osoby provozující prostituci, byly nepřiměřeně dotčeny opatřeními souvisejícími s pandemií COVID-19, včetně omezení cestování. Tyto skupiny jsou proto zranitelnější vůči riziku, že se stanou oběťmi obchodování s lidmi. Pandemie měla rovněž významný dopad na obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování, zejména proto, že fyzické kontakty mezi obchodníky s lidmi, oběťmi a klienty se snížily a více operací se přesunulo na internet. Několik členských států rovněž uvedlo, že pandemie COVID-19 urychlila přechod od pouliční prostituce k prostituci v soukromých obydlích, krátkodobých pronájmech a hotelech , jakož i v online prostředí . To donucovacím orgánům a dalším příslušným zúčastněným stranám ztížilo odhalování možných obětí obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování a oslovování těchto obětí. Omezení volného pohybu osob a jiná omezení související s onemocněním COVID-19 přispěla k další izolaci obětí, někdy společně s obchodníky s lidmi. Tak tomu bylo zejména v případě obětí, které se nemohly vrátit do země původu. Členské státy a organizace občanské společnosti zaznamenaly problémy při identifikaci obětí a jejich předávání asistenčním, podpůrným a ochranným službám (např. zdravotní péči, poradenství, správní služby, právní pomoc), jakož i při přístupu obětí ke spravedlnosti. Zúčastněné strany navíc upozornily na zvýšené obtíže v oblasti přeshraničního prosazování práva a justiční spolupráce, na delší trestní řízení v důsledku slyšení na dálku, jakož i na snížení počtu inspekcí práce během pandemie. Pandemie COVID-19 výrazně urychlila přesun trestné činnosti do digitálního prostoru, zejména pokud jde o obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování, ale i jiné formy. Obchodníci s lidmi používají technologii a internet (jak povrchový web, tak i temný web) pro každou fázi trestné činnosti, včetně náboru obětí (k němuž často dochází prostřednictvím platforem sociálních médií), komunikace mezi obchodníky s lidmi, oběťmi a klienty, reklamy na služby, organizace přepravy obětí a provádění plateb. Zejména děti se staly zranitelnějšími vůči online náboru a groomingu. Využívání technologií k páchání trestných činů obchodování s lidmi představuje pro donucovací a justiční orgány významné výzvy, neboť umožňuje pachatelům trestných činů oslovit více potenciálních obětí, jakož i klientů, aby snáze přesouvali oběti z jednoho místa na druhé a prováděli své operace na dálku. Obchodníci s lidmi mají rovněž prospěch ze zvýšené anonymity, zejména prostřednictvím řešení šifrované komunikace. Vykazované období bylo poznamenáno také ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině, která začala 24. února 2022 a vedla k masovému přílivu lidí prchajících před válkou do EU, z nichž 90 % tvořily ženy a děti. Rizika obchodování s lidmi byla od počátku považována za velmi vysoká. Zločinecké organizace působily na hranicích mezi Ukrajinou a EU již před válkou. V letech 2019–2020 patřila Ukrajina mezi deset hlavních státních příslušností obětí ze zemí mimo EU, které byly identifikovány v EU, a to zejména v souvislosti s pohlavním a pracovním vykořisťováním. Válka dále zvýšila počet příležitostí pro obchodníky s lidmi, kteří využívají zranitelné situace lidí prchajících před agresí, zejména žen a dětí, pro svůj finanční zisk. Existuje zvláštní riziko rostoucí poptávky po službách vynucovaných od obětí obchodování s lidmi, a to jak offline, například v souvislosti se zlomyslnými nabídkami soukromého ubytování, dopravy a pomoci, tak online, a to i na sociálních médiích, například v souvislosti s online reklamou na sexuální služby s ukrajinskými ženami. 2.2.Tendence v oblasti obchodování s lidmi 2.2.1. Oběti (pohlaví, věk, občanství)

Během vykazovaného období 2019–2020 bylo v EU zaregistrováno 14 311 obětí obchodování s lidmi. Tento počet je mírně vyšší než počet zaznamenaný v EU během předchozího dvouletého období (14 145). V roce 2021 byl odhadovaný počet obětí 7 109. Snížení počtu registrovaných obětí v letech 2019 (7 777) až 2020 (6 534) je pravděpodobně spojeno s pandemií COVID-19, která způsobila problémy při identifikaci obětí obchodování s lidmi. Je třeba poznamenat, že skutečný počet obětí bude pravděpodobně výrazně vyšší, než naznačují vykázané údaje, neboť statistiky zachycují pouze oběti, o nichž se dozví některý z registrujících subjektů, a mnoho obětí zůstává neodhaleno. Obchodování s lidmi zůstává trestnou činností s významným genderovým rozměrem. Ženy a dívky představovaly 63 % všech registrovaných obětí v EU. Podíl mužských obětí (33 %) se však ve srovnání s lety 2017–2018 zvýšil (23 %). 53 % obětí tvořili občané EU a 43 % mělo občanství třetí země.

Prvními pěti zeměmi EU, pokud jde o občanství obětí obchodování s lidmi, byly z hlediska počtu Rumunsko, Francie, Itálie, Bulharsko a Polsko. Prvními pěti zeměmi mimo EU, pokud jde o občanství oběti obchodování s lidmi v EU, byly Nigérie, Čína, Moldavsko, Pákistán a Maroko. 37 % všech registrovaných obětí tvořili občané země, v níž byly registrovány (vnitřní obchod s lidmi). Všechny nebo téměř všechny oběti registrované Estonskem, Maďarskem, Bulharskem, Rumunskem a Slovenskem byly jejich vlastními občany. 2.2.2. Obchodování s lidmi pro účely pohlavního vykořisťování Obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování bylo v letech 2019–2020 i nadále nejrozšířenější formou vykořisťování v EU (51 %). Velkou většinu obětí tvoří ženy (87 %), z toho 73 % dospělé ženy a 27 % dívky. Odvětví s vysokým rizikem pohlavního vykořisťování zůstávají stejná jako v předchozích letech, tj. prostituce, eskortní agentury a služby, pornografický průmysl, masáže, bary a noční kluby. Členské státy zaznamenaly během pandemie nárůst násilí páchaného na ženách a dívkách. Europol zdůraznil, že vykořisťovatelské sexuální služby jsou inzerovány na eskortních a seznamovacích internetových stránkách a také na platformách sociálních médií. Stále častěji jsou hlášeny „sexuální cesty“, během nichž oběti cestují do různých měst, aby se setkaly s klienty v nájemních bytech a hotelových pokojích. Jak bylo uvedeno výše, členské státy rovněž potvrdily, že technologie se široce využívají jako prostředek k náboru, inzerování a pohlavnímu vykořisťování obětí. Kromě toho Europol uvedl, že obchodníci s lidmi lákají oběti k uzavírání dobrovolných obchodních dohod, v jejichž rámci souhlasí s tím, že se zapojí do prostituce a předají část svých výdělků výměnou za ochranu a podporu v administrativních otázkách. Osoby v takové situaci nemusí samy sebe nutně vnímat jako oběti, což obchodníkům s lidmi usnadňuje jejich vykořisťování. Členské státy často uváděly Nigérii jako jednu z hlavních zemí původu obětí obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování. Několik členských států a Europol navíc uvedly, že dochází k nárůstu počtu obětí obchodování s lidmi za účelem pohlavního zneužívání z řad jihoamerických žen a transgender osob. 2.2.3. Obchodování s lidmi pro účely pracovního vykořisťování Obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování je druhou nejrozšířenější formou obchodování s lidmi v EU (28 %). Ve srovnání s lety 2017–2018 (15 %) se jeho míra významně zvýšila. Většinu obětí obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování představují muži (66 %), zatímco ženy tvoří 34 %. Obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování je převládající formou vykořisťování v sedmi členských státech. Europol zdůraznil, že i když je obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování v EU hlášeno častěji než dříve, mnoho případů zůstává neodhaleno. Zločinecké sítě zapojené do obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování působí především v podnicích využívajících ve velké míře hotovost, kde je zaměstnán velký počet pracovníků za nízkou mzdu, jakož i sezónní pracovníci. Mezi tato vysoce riziková odvětví patří zemědělství, stavebnictví, lesnictví, zpracování potravin, montážní linky, pohostinství, maloobchod, myčky aut, kosmetické a úklidové služby, doprava, úklid a pomoc v domácnosti. Obchodníci s lidmi stále častěji najímají oběti obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování na internetu tím, že zřizují náborové agentury a subdodavatele nebo s nimi spolupracují, aby jejich operace působily legálně. Zatímco oběťmi pracovního vykořisťování jsou převážně muži (66 %), několik členských států uvedlo, že ženy se oběťmi obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování stávají stále častěji (34 %), zejména pokud jde o práci v domácnosti nebo úklidové služby. Často zůstávají neviditelnými, protože k jejich vykořisťování obvykle dochází v soukromé sféře a mnohé z nich pocházejí ze zemí mimo EU. V letech 2019–2020 byl zaznamenán téměř stejný podíl obětí obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování v EU (45 %) a v zemích mimo EU (50 %). Členské státy však zdůraznily zvláštní zranitelnost migrantů vůči této formě vykořisťování. Často jsou v zemi původu najímáni obchodníky se stejnou státní příslušností a lákáni do EU s perspektivou vyšších mezd. Členské státy uvedly, že oběti ze zemí mimo EU často vstupují na území EU s vízem, ačkoli obchodníci s lidmi někdy používají padělané doklady (např. podvody s totožností, falešné pracovní smlouvy a legální pracovní povolení získaná prostřednictvím schránkových společností a zneužíváním legálních cest). Některé členské státy uvedly, že oběti ze zemí mimo EU, zejména z Asie (např. Vietnamu), musí často pracovat, například v nehtových salónech nebo v pěstírnách konopí, aby uhradily své dluhy vzniklé v souvislosti s cestovními náklady. Členské státy neoznámily žádné údaje o právnických osobách, které byly v letech 2019–2020 předmětem vyšetřování, stíhání nebo odsouzení za trestné činy obchodování s lidmi. 2.2.4. Obchodování s lidmi pro účely jiných forem vykořisťování Během vykazovaného období tvořily jiné formy obchodování s lidmi než pohlavní a pracovní vykořisťování 11 % všech případů. Tyto formy vykořisťování zahrnují nucenou trestnou činnost, nucené žebrání, nezákonné odebírání orgánů a „jiné“ formy, které nejsou zahrnuty do definice v čl. 2 odst. 3 směrnice 2011/36/EU, jako jsou nezákonné adopce, nucené a účelové sňatky, nezákonné náhradní mateřství a podvody s dávkami. Zatímco nucená trestná činnost a nucené žebrání představovaly v letech 2019–2020 pouze 3 % všech registrovaných obětí v EU, několik členských států oznámilo nárůst těchto forem vykořisťování. Nucená trestná činnost je často spojena s krádežemi, drobnou trestnou činností, kapsářstvím, krádežemi v obchodech a prodejem drog. Nucené žebrání bylo druhou hlavní formou vykořisťování v Estonsku (20 %) a nucená trestná činnost představovala druhou nejrozšířenější formu vykořisťování v Řecku (42 %). Členské státy uvedly, že ženy, děti a nelegální migranti jsou vůči obchodování s lidmi za těmito účely obzvláště zranitelní. Oběti často pocházejí ze znevýhodněného prostředí, jsou bez domova nebo trpí závislostí na alkoholu či jinou závislostí. Některé členské státy zdůraznily, že oběti obchodování s lidmi za účelem nuceného žebrání pocházejí převážně z romských komunit a jsou osobami se zdravotním postižením. Údaje o počtu obětí obchodování s lidmi pro účely nuceného žebrání v letech 2019–2020 ukazují, že 47 % z nich byly děti. Několik členských států informovalo o případech obchodování s lidmi za účelem nucených a účelových sňatků, které se týkají zejména zranitelných migrujících žen a etnických menšin, jako jsou Romové. Členské státy zdůraznily, že oběti této formy vykořisťování jsou často rovněž předmětem obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování, pracovního vykořisťování nebo nuceného žebrání. Podle Eurojustu jsou ženy pocházející z romských komunit v členských státech obzvláště zranitelné vůči obchodování s lidmi a vykořisťování za účelem účelových sňatků s cílem umožnit volný vstup a pohyb státních příslušníků třetích zemí v EU . Evropský institut pro rovnost žen a mužů dále uvedl, že ženy a dívky, které se staly oběťmi nucených sňatků, se často skrývají v soukromých domácnostech a v odvětví prostituce, což ztěžuje jejich odhalování a identifikaci. Europol, Eurojust a některé členské státy oznámily případy obchodování s lidmi za účelem nezákonného náhradního mateřství a nuceného těhotenství, kdy jsou ženy najímány, aby se vzdaly svých novorozených dětí na základě příslibu odškodnění nebo aby se účastnily nezákonných programů náhradního mateřství.

Některé členské státy rovněž oznámily obchodování s lidmi za účelem odebrání orgánů a podvodů s dávkami. Tyto dvě formy vykořisťování představovaly v letech 2019–2020 méně než 1 % registrovaných případů v EU. 2.2.5. Obchodování s dětmi Téměř jednou ze čtyř obětí obchodování s lidmi bylo v letech 2019–2020 dítě (23 %). Většinu dětských obětí tvořily dívky (75 %). Občané EU byli mezi registrovanými dětskými oběťmi zastoupeni neúměrně (85 %), přičemž 75 % z nich bylo zaznamenáno v zemi, v níž jsou občany. 10 % dětských obětí tvořili občané třetích zemí. Polovina registrovaných dětských obětí byla předmětem obchodování s lidmi za účelem pohlavního vykořisťování (50 %), zatímco 17 % představovaly oběti obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování a 4 % za účelem nuceného žebrání. Seznamovací a eskortní webové stránky často inzerují dětské oběti jako dospělé. Děti jsou také inzerovány na zvláštních internetových stránkách, kde dospělí specificky vyhledávají sexuální kontakty s dětmi. Děti jsou také často zneužívány v tajných zařízeních, jako jsou například nevěstince s nestálou adresou, a někdy i na veřejných místech (hotely, restaurace, stejně jako sexuální, noční a striptýzové kluby). Několik členských států upozornilo na to, že obchodníci s lidmi používají metodu „lover boy“, aby přilákali děti a mladé dospělé ženy za účelem pohlavního vykořisťování. Během vykazovaného období Europol a Eurojust podporovaly zejména Rumunsko, Francii a Španělsko ve dvou různých operacích zaměřených na zločinecké sítě, které najímaly oběti metodou „lover boy“. „Lover boys“ jsou obchodníci s lidmi, kteří se obvykle snaží přimět mladé dívky nebo chlapce, aby se do nich zamilovali, nebo manipulují s mladými lidmi jinými prostředky, aby je využili, například v sexuálním průmyslu. V dnešní době se „lover boys“ častěji uchylují k vyhrožování svým obětem za použití vydírání a násilí. Europol a několik členských států uvedly, že rodinné klany v EU nadále obchodují se svými vlastními dětmi, jakož i s dalšími dětmi, které jsou ve stejných komunitách jako ony, zejména za účelem žebrání, kapsářství a krádeží v obchodech nebo jako domácím služebnictvem. Zločinecké sítě působící v EU také využívají děti, často ze zemí mimo EU, k páchání různých druhů trestných činů, jako jsou kapsářství, krádeže v obchodech nebo prodej předmětů. Děti jsou také předmětem obchodování s lidmi prostřednictvím nezákonné adopce. 2.2.6. Obchodování s lidmi v souvislosti s migrací Obchodování s lidmi zůstalo v souvislosti s migrací výzvou, zejména v některých členských státech, které uvedly, že většina obětí pochází z přistěhovaleckého prostředí. Nelegální migrace vytvořila příležitosti k zisku pro sítě obchodníků s lidmi a vystavila migranty různým formám obchodování nejen v cílových zemích, ale také v tranzitních místech a migračních táborech. Existuje jasná souvislost s pašováním migrantů, přičemž oběti jsou najímány v zemi původu, někdy s příslibem důstojného zaměstnání v EU, a stávají se předmětem obchodování s lidmi v cílových zemích za účelem nucené práce nebo pohlavního vykořisťování, aby splatily dopravu, díky které se dostaly do EU. V tomto případě jsou obchodníci s lidmi často stejné národnosti nebo patří do stejné etnické skupiny jako oběti. Došlo k případům dobrovolného náboru ze strany dalších obětí, ale také neúmyslného náboru na základě informací předaných do zemí původu, které se týkaly příležitostí k získání zaměstnání nebo povolení k pobytu v cílových zemích. Existují také četné případy obchodování s migranty, kteří přijeli do EU legálními cestami a později byli vykořisťováni. 3.OPATŘENÍ EU A ČLENSKÝCH STÁTŮ ZABÝVAJÍCÍ SE OBCHODOVÁNÍM S LIDMI 3.1. Komplexní přístup k boji proti obchodování s lidmi V dubnu 2021 přijala Komise strategii EU pro boj proti obchodování s lidmi 2021–2025 , která zaujímá komplexní přístup od prevence trestné činnosti a ochrany obětí až po stíhání a odsouzení obchodníků s lidmi. Jak je uvedeno v následujících oddílech, mnohé z právních, politických a operačních iniciativ oznámených ve čtyřech oblastech této strategie EU již výrazně pokročily nebo již byly provedeny. Jedním z prioritních opatření strategie EU je hodnocení směrnice 2011/36/EU. Z hodnocení vyplynulo, že směrnice představuje pevný rámec pro prevenci obchodování s lidmi a boj proti němu, jakož i pro ochranu obětí a vytvořila společný základ na úrovni EU pro řešení této trestné činnosti. Byla však také zjištěna řada problémů, které představují překážky pro snížení rozsahu trestné činnosti, zajištění účinného vymáhání práva a soudní reakce proti obchodníkům s lidmi, jakož i pro včasnou identifikaci obětí a pomoc a podporu těmto obětem. Za účelem odstranění těchto nedostatků Komise dne 13. prosince 2022 navrhla směrnici, kterou se mění směrnice 2011/36/EU o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí. Kromě toho jsou v souladu s výsledkem hodnocení klíčová nelegislativní opatření strategie EU i nadále vysoce důležitá pro zlepšení provádění směrnice v členských státech. Strategie EU zdůrazňuje potřebu zlepšit evidenci a sběr údajů o obchodování s lidmi, aby zajistila spolehlivé a srovnatelné informace pro individuálně uzpůsobené politiky. V roce 2021 Komise přešla od shromažďování údajů jednou za dva roky ke shromažďování ročních údajů, které budou k dispozici spolu s údaji za předchozí vykazované roky na internetových stránkách Eurostatu. Komise navrhuje změnit směrnici 2011/36/EU tak, aby členské státy měly povinnost shromažďovat údaje o obchodování s lidmi a každoročně o nich Komisi podávat zprávy. To umožní aktuálnější přehled a monitorování rozsahu tohoto jevu v EU. Finanční prostředky na boj proti obchodování s lidmi byly poskytnuty prostřednictvím pracovních programů tematického nástroje na období 2021–2022 v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) (s celkovým rozpočtem ve výši 13 milionů EUR na opatření Unie a konkrétní opatření v rámci přímého a sdíleného řízení). Současná koordinátorka EU pro boj proti obchodování s lidmi byla jmenována dne 1. července 2021. Od té doby se koordinátorka setkala s různými zúčastněnými stranami v členských státech a zemích mimo EU a posílila spolupráci s mezinárodními organizacemi v souvislosti s prováděním směrnice o boji proti obchodování s lidmi a strategie EU pro boj proti obchodování s lidmi. Uskutečnilo se šest zasedání sítě EU sdružující národní zpravodaje a rovnocenné mechanismy, jakož i čtyři zasedání evropské platformy občanské společnosti pro boj proti obchodování s lidmi. Koordinátorka vypracovala a koordinovala provádění společného plánu boje proti obchodování s lidmi s cílem řešit rizika obchodování s lidmi a podporovat potenciální oběti z řad osob prchajících před válkou na Ukrajině, a to v úzké spolupráci s národními zpravodaji a koordinátory, agenturami EU, organizacemi občanské společnosti, Ukrajinou a Moldavskem. Obchodování s lidmi se rovněž řeší prostřednictvím komplexního přístupu na vnitrostátní úrovni. Během vykazovaného období přijaly členské státy právní a politické nástroje pro boj proti obchodování s lidmi a pro podporu provádění směrnice 2011/36/EU. Patřily mezi ně nové nebo obnovené vnitrostátní strategie a akční plány , soubory pokynů, protokolů a postupů zaměřené na podporu příslušných zúčastněných stran při odhalování, identifikaci a ochraně obětí, jakož i opatření ke koordinaci úsilí v boji proti obchodování s lidmi . 3.2. Prevence obchodování s lidmi a snížení poptávky, která podporuje trestnou činnost Strategie EU poukázala na to, že se poptávka po využívání služeb vykořisťovaných obětí navzdory preventivním iniciativám nesnížila. Statistiky za období 2019–2020 týkající se trestného činu využívání služeb obětí obchodování s lidmi ukazují, že jedenáct členských států nahlásilo celkem 159 podezřelých, 46 trestních stíhání a 51 rozsudků. Tyto počty jsou výrazně nižší než v předchozím vykazovaném období , což může souviset s dopadem pandemie COVID-19 na systém trestního soudnictví. Posouzení možnosti změny ustanovení směrnice 2011/36/EU o kriminalizaci využívání služeb vykořisťovaných obětí obchodování s lidmi bylo jedním z klíčových opatření strategie EU. Členské státy mají k odrazování a snižování poptávky odlišné přístupy a ne všechny z nich využily ustanovení čl. 18 odst. 4 směrnice 2011/36/EU, které od nich vyžaduje, aby zvážily přijetí opatření ke kriminalizaci vědomého využívání služeb vymáhaných od obětí. Během vykazovaného období přijalo Maďarsko nové právní předpisy, které kriminalizují vědomé využívání služeb vykořisťovaných obětí a zvyšují úroveň trestů pro uživatele, pokud je obětí dítě. Nizozemsko kriminalizovalo využívání sexuálních služeb v případě, kdy uživatel ví nebo má vážný důvod se domnívat, že dotyčná osoba je obětí obchodování s lidmi. Tresty jsou vyšší, pokud je obětí dítě. V roce 2021 přijalo Německo, které již kriminalizovalo vědomé využívání sexuálních služeb vykořisťovaných obětí, přísnější přístup tím, že stanovilo trestní odpovědnost za využívání sexuálních služeb vykořisťovaných osob z nedbalosti. Kypr v roce 2019 změnil své právní předpisy, aby zvýšil tresty za trestný čin využívání služeb vykořisťovaných obětí a odstranil požadavek, že uživatel musí mít v případech pohlavního vykořisťování „důvodné podezření“. V některých členských státech, jako je Slovensko a Španělsko, navíc probíhají diskuse o kriminalizaci vědomého využívání služeb vykořisťovaných obětí a poptávky po sexuálních službách. Tři členské státy rovněž provedly nebo v současné době provádějí hodnocení příslušných právních předpisů, které kriminalizují využívání služeb vykořisťovaných obětí. S cílem posílit reakci trestního soudnictví na odrazování poptávky navrhuje Komise změnu směrnice 2011/36/EU, jejímž cílem je učinit kriminalizaci vědomého využívání služeb vymáhaných od obětí obchodování s lidmi povinnou.

V souladu se strategií EU přijala Komise několik opatření zaměřených na řešení odpovědnosti společností a podniků za snižování poptávky po obchodování s lidmi a odhalování potenciálních případů obchodování s lidmi v rámci jejich činností a dodavatelských řetězců. V červenci 2021 zveřejnily Komise a Evropská služba pro vnější činnost pokyny, které mají podnikům v EU pomoci přijmout vhodná opatření k řešení rizika nucené práce v jejich provozech a dodavatelských řetězcích. Návrh Komise na směrnici o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti navíc stanoví horizontální rámec na podporu podniků působících na jednotném trhu v tom, aby přispívaly k dodržování lidských práv prostřednictvím své vlastní činnosti a svých hodnotových řetězců tím, že zjistí svůj nepříznivý dopad na lidská práva, včetně obchodování s lidmi, budou mu předcházet, zmírňovat jej a odpovídat za něj. Dne 14. září 2022 Komise předložila návrh nařízení, kterým se na trhu Unie zakazují produkty pocházející z nucené práce. Jakmile budou tyto návrhy přijaty, posílí úsilí Unie o stanovení přísnější odpovědnosti právnických osob za trestné činy obchodování s lidmi. Na vnitrostátní úrovni členské státy přijaly nebo zvažují přijetí opatření, která by společnostem nad určitou velikost uložila povinnost provádět náležitou péči v celém dodavatelském řetězci s cílem odhalit případné pracovní vykořisťování a předcházet mu. V Německu vstoupí dne 1. ledna 2023 v platnost zákon o náležité péči podniků v dodavatelských řetězcích. Belgie, Finsko, Nizozemsko a Rumunsko pracují na přijetí podobných právních předpisů. Belgie rovněž připravila sadu nástrojů s pokyny pro společnosti, které jim pomohou odhalit porušování lidských práv a pracovní vykořisťování. Komise rovněž navrhla opatření, jak posílit účinnost směrnice o sankcích vůči zaměstnavatelům, která zakazuje zaměstnávání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, včetně obětí obchodování s lidmi. Ve sdělení se uvádí, že Komise bude podporovat výměnu osvědčených postupů pro identifikaci obětí vykořisťování a obchodování s lidmi, včetně společných inspekcí se specializovanými jednotkami. Komise se účastní zasedání evropské platformy pro boj proti nehlášené práci v rámci Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, který mobilizuje inspektoráty práce v členských státech s cílem zvýšit povědomí o nehlášené práci a pracovním vykořisťování a sdílet postupy při odhalování možných obětí obchodování s lidmi. Kromě toho se Evropský orgán pro pracovní záležitosti účastní operativních opatření evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT), která se zabývá obchodováním s lidmi za účelem pracovního vykořisťování. Strategie EU stanoví, že důležitým prostředkem k odhalování a předcházení této trestné činnosti jsou informační kampaně o rizicích obchodování s lidmi. Členské státy uskutečnily informační kampaně o obchodování s lidmi mimo jiné prostřednictvím sociálních médií, videí, letáků, plakátů, sdělovacích prostředků, jakož i ve školách. Některé členské státy zavedly kampaně zaměřené na klienty na sociálních médiích, seznamovacích internetových stránkách a reklamních platformách pro sexuální služby s cílem zvýšit jejich povědomí o rizicích obchodování s lidmi a povzbudit je k odpovědnějšímu chování. Jiné členské státy uskutečnily informační kampaně o pracovních právech a bezpečných pracovních příležitostech, jakož i o rizicích obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování. Navzdory pandemii COVID-19 členské státy i nadále poskytovaly školení široké škále zúčastněných stran, aby jim umožnily odhalovat a identifikovat případy obchodování s lidmi, včetně donucovacích a justičních orgánů, pracovníků v první linii, pohraniční stráže, pracovníků v oblasti azylu a přistěhovalectví, zdravotnických pracovníků, sociálních pracovníků, sociálních a pracovních inspektorů, konzulárních pracovníků, pracovníků obcí a letových posádek. 3.3. Rozbíjení obchodního modelu obchodníků s lidmi Spolupráce v oblasti vymáhání práva se v období 2019–2022 výrazně zintenzivnila , a to na úrovni EU i na mezinárodní úrovni. To se rovněž odráží ve zvýšení celkového počtu osob podezřelých z obchodování s lidmi o 29 % ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím . Občané EU představovali v letech 2019–2020 62 % všech podezřelých registrovaných v EU. Mnoho členských států uvedlo, že se v boji proti obchodování s lidmi účastní operativních akcí platformy EMPACT, a to i ve spolupráci s třetími zeměmi . Europol podporoval četná rozsáhlá opatření v celé EU týkající se pohlavního vykořisťování, obchodování s dětmi, pracovního vykořisťování (včetně cílených opatření v odvětví zemědělství), jakož i nuceného žebrání a nucené trestné činnosti. Europol i nadále vedl společnou styčnou pracovní skupinu pro převaděčství migrantů a obchodování s lidmi, která byla zřízena v roce 2019, a zaměřoval se na rozvoj koordinovaných akcí založených na zpravodajských informacích proti zločineckým sítím zapojeným do převaděčství migrantů a obchodování s lidmi. Kromě toho členské státy uskutečnily dvoustrannou spolupráci s ostatními členskými státy EU, třetími zeměmi , jakož i agenturami EU a Interpolem, mimo jiné v případech vyšetřování, vysílání styčných důstojníků, výcviku a budování kapacit a výměny postupů. V období 2019–2020 bylo v rámci EU zaznamenáno 6 539 stíhání a 3 019 odsouzení. To ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím představuje mírný nárůst . Počet stíhání se nicméně ve srovnání s počtem podezřelých snížil z 52 % v letech 2017–2018 na 43 % v letech 2019–2020. Počet odsouzených osob ve srovnání s počtem stíhání se v letech 2019–2020 zvýšil z 39 % na 46 %. V roce 2021 byl odhadovaný počet stíhání 4 452 a odhadovaný počet odsouzení 2 507. Navzdory celkovému nárůstu zůstává nicméně absolutní počet stíhání a odsouzení nízký, zejména ve srovnání s počtem registrovaných obětí a podezřelých. V letech 2019 až 2021 bylo Eurojustu předáno 486 případů vyšetřování a stíhání s žádostí o pomoc . Eurojust ve stejném období podpořil 156 společných vyšetřování . Počet vyšetřování a stíhání koordinovaných Eurojustem se snížil ze 183 v roce 2019 na 163 v roce 2020 a na 140 v roce 2021, což může poukazovat na obtíže nebo nedostatečnou informovanost členských států, pokud jde o postupování případů této agentuře EU. Několik členských států informovalo o účasti ve společných vyšetřovacích týmech koordinovaných Eurojustem, a to jak s členskými státy EU, tak se třetími zeměmi. Dne 14. června 2022 uspořádala koordinátorka EU pro boj proti obchodování s lidmi spolu s Eurojustem první zasedání zvláštní skupiny státních zástupců specializovaných na boj proti obchodování s lidmi, což je jedno z klíčových opatření strategie EU . Na zasedání se sešli státní zástupci a soudci z členských států EU, aby získali odborné znalosti a zintenzivnili justiční spolupráci v oblasti boje proti obchodování s lidmi, a to i v souvislosti s válkou na Ukrajině. Jak je zdůrazněno ve strategii EU, je pro účinný boj proti obchodování s lidmi důležité systematické školení odborníků v oblasti prosazování práva a justice. Agentura CEPOL nadále poskytovala školení týkající se hlavních aspektů boje proti obchodování s lidmi, jako je prevence, přístup zohledňující rovnost žen a mužů a citlivý k dětem, finanční a online vyšetřování, přeshraniční vymáhání práva a justiční spolupráce, jakož i včasná identifikace obětí, pomoc a podpora obětem a ochrana obětí. Jak již bylo zmíněno dříve, začali obchodníci s lidmi v každé fázi nezákonného obchodování více působit online. Jako jedno z klíčových opatření strategie EU pro boj proti obchodování s lidmi rozšířila Komise činnosti internetového fóra EU s cílem diskutovat s internetovými a technologickými společnostmi a zahrnout opatření k prevenci, odhalování a odstraňování obsahu souvisejícího s obchodováním s lidmi. Komise dále navrhuje zahrnout do definice obchodování s lidmi trestné činy spáchané nebo usnadněné informačními nebo komunikačními technologiemi. Kromě toho bude nařízení o digitálních službách příslušným nástrojem pro odhalování, monitorování a odstraňování on-line obsahu souvisejícího s obchodováním s lidmi, neboť zavádí povinnost náležité péče pro poskytovatele zprostředkovatelských služeb, jako jsou on-line platformy, s cílem omezit nezákonný a škodlivý obsah na internetu, včetně obchodování s lidmi. Digitalizace obchodního modelu obchodníků s lidmi přinesla donucovacím orgánům příležitosti k odhalování obětí a zatýkání obchodníků s lidmi, zejména prostřednictvím vysledování a shromažďování digitálních důkazů, což může přispět k vytvoření případu a doplnit svědectví oběti . Několik členů platformy EMPACT koordinovalo společné on-line akce podporované agenturami EU, včetně Europolu, zaměřené na zločinecké sítě využívající internetové stránky a platformy sociálních médií k náboru obětí za účelem pohlavního vykořisťování, včetně on-line platforem týkajících se zranitelných ukrajinských uprchlíků. Členské státy přijaly různé strategie pro odhalování případů obchodování s lidmi, které jsou usnadněny díky používání technologií. Patří mezi ně sledování internetu (jak povrchového webu, tak i temného webu) v kombinaci s analýzou zpravodajských informací z otevřených zdrojů v reálném čase, vytvoření kybernetické jednotky specializované na boj proti obchodování s lidmi a rozmístění „kybernetických hlídek“ se specializovanými pracovníky, kteří jsou pověřeni prováděním vyšetřování na internetu v souladu s příslušnými právními požadavky. Některé donucovací orgány používají nástroje pro stahování dat z internetu, které byly vyvinuty speciálně pro získávání informací z webových stránek, zejména k identifikaci rizik a zranitelnosti na webových stránkách služeb pro dospělé. Několik členských států zavedlo systémy, které uživatelům internetu umožňují nahlašovat obsah a internetové stránky, u nichž mají podezření, že jsou spojeny s nezákonnými činnostmi, včetně pohlavního a pracovního vykořisťování. Rakousko uvedlo, že donucovací orgány používají digitální důkazy ke sledování pracovní doby a pracovních podmínek, logistiky dopravy, denního příjmu, hrozeb a neustálé kontroly a zneužívání žen, které jsou oběťmi obchodování s lidmi. Členské státy prováděly inspekce práce s cílem odhalit možné případy obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování, a to i v rámci programu platformy EMPACT „Obchodování s lidmi“. Některé členské státy rovněž přijaly zvláštní opatření zaměřená na zlepšení inspekcí práce v oblasti obchodování s lidmi, jako jsou legislativní akty, které rozšiřují inspekční a vyšetřovací pravomoci finančních orgánů, zřizují dohody o spolupráci mezi donucovacími orgány a orgány pro pracovní záležitosti a vytvářejí zvláštní jednotku inspektorů práce odpovědných za případy obchodování s lidmi. Kromě toho členské státy přijaly opatření zaměřená na zvýšení a zlepšení využívání finančních vyšetřování v případech obchodování s lidmi, včetně školení donucovacích a justičních orgánů, rozvoje partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi finančními zpravodajskými jednotkami, vnitrostátními orgány pro pracovní záležitosti a bankami, posílení kapacity donucovacích orgánů pro vyšetřování praní peněz v souvislosti s případy obchodování s lidmi a vypracování příruček pro finanční vyšetřování a vymáhání majetku. Členské státy rovněž informovaly o zajištění a konfiskaci majetku a výnosů v souvislosti s trestními řízeními týkajícími se obchodování s lidmi. Návrh Komise na novou směrnici o vymáhání a konfiskaci majetku přispívá k boji proti obchodování s lidmi tím, že stanoví nový soubor pravidel, který posiluje vymáhání majetku od vysledování a identifikace výnosů a nástrojů trestné činnosti, včetně výnosů a nástrojů z oblasti obchodování s lidmi, přes jejich zajištění a správu až po konfiskaci a konečné naložení s nimi. Komise navrhuje změnit směrnici 2011/36/EU tak, aby se dále harmonizoval právní rámec EU s cílem usnadnit přeshraniční spolupráci v případech obchodování s lidmi a zabývat se vznikajícími hrozbami. Kromě výše uvedených úprav spočívají tyto úpravy v doplnění nucených sňatků a nelegální adopce mezi formy vykořisťování, které by členské státy měly kriminalizovat, a v posílení režimu sankcí vůči právnickým osobám v souvislosti s trestnými činy obchodování s lidmi, které byly spáchány v jejich prospěch. V roce 2022 Komise zveřejnila výzvu k předkládání návrhů v rámci fondu ISF na opatření proti obchodování s lidmi, a to s celkovým rozpočtem ve výši 3 milionů EUR, jejichž cílem je rozbít model trestné činnosti obchodníků s lidmi. Boj proti obchodování s lidmi je plně začleněn do grantů EMPACT, které podporují multidisciplinární opatření proti deseti prioritám v oblasti trestné činnosti stanoveným Radou v souvislosti s cyklem EMPACT . 3.4. Včasná identifikace obětí, pomoc obětem a ochrana obětí