EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 10.6.2020 JOIN(2020) 8 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ, RADĚ, HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Boj proti dezinformacím o COVID-19 – pravda a mýty





ÚVOD Pandemie COVID-19 (také „koronavirová pandemie“) byla doprovázena nebývalou „infodemií“. Podle Světové zdravotnické organizace (WHO) může záplava nepravdivých či nepřesných informací o viru, které se rychle šíří prostřednictvím sociálních médií, vyvolávat zmatek, vytvářet nedůvěru a narušovat účinnou reakci v oblasti veřejného zdraví. Tato „infodemie“ živí v lidech pudový strach. V důsledku omezení shromažďování musely miliony lidí zůstat ve svých domovech, což vedlo ke zvýšenému využívání sociálních médií, mimo jiné jako prostředku pro přístup k informacím, přičemž on-line platformy, ověřovatelé faktů a uživatelé sociálních médií hlásí miliony nepravdivých či zavádějících příspěvků. Vzhledem k tomu, že se jedná o nový vir, se nedostatečné znalosti ukázaly být ideální živnou půdou pro šíření nepravdivých nebo zavádějících argumentů. V návaznosti na akční plán proti dezinformacím je třeba přijmout koordinovanější opatření v souladu s našimi demokratickými hodnotami s cílem řešit rizika, kterým čelí otevřené společnosti. Naše společné hodnoty a demokratické instituce, včetně svobody projevu a svobodných a pluralitních sdělovacích prostředků, jsou stavebními kameny odolnosti našich společností vůči výzvám pandemie COVID-19. V reakci na výzvu členů Evropské rady a ministrů zahraničních věcí EU, jakož i na obavy Evropského parlamentu se toto společné sdělení zaměřuje na okamžitou reakci na dezinformace, jež se vyskytly v souvislosti s koronavirovou pandemií, přičemž se zaměřuje na opatření, která již byla přijata, a na konkrétní návazná opatření, která mohou být rychle uvedena do praxe při využití stávajících zdrojů. V prohlášení jsou vyzdvihnuty oblasti, v nichž krize odhalila zásadnější problémy, jež je třeba dále posoudit v závislosti na jejím vývoji a jež budou součástí širšího přístupu k posílení demokracie, který bude stanoven v evropském akčním plánu pro demokracii, jak oznámila v politických směrech předsedkyně Ursula von der Leyenová. Cílem bude další posílení činnosti EU v oblasti boje proti dezinformací a flexibilní reakce na vyvíjející se hrozby a manipulace, jakož i podpora svobodných a nezávislých sdělovacích prostředků. Připravovaný akt o digitálních službách, který upravuje digitální služby, je součástí tohoto komplexního přístupu. Opatření EU proti dezinformacím přijatá do dnešního dne Evropská komise a vysoká představitelka představily v roce 2018 svůj přístup k boji proti dezinformacím. Akční plán proti dezinformacím byl zakotven v evropských hodnotách a základních právech, zejména v oblasti svobody projevu. Stanoví „celospolečenský přístup“, posílení spolupráce mezi klíčovými aktéry, jako jsou veřejné orgány, novináři, výzkumní pracovníci, ověřovatelé faktů, on-line platformy a občanská společnost. Vychází ze zkušeností zvláštního týmu East StratCom, který byl zřízen v roce 2015 v rámci Evropské služby pro vnější činnost s cílem řešit dezinformační kampaně pocházející z Ruska. Důležitou součástí akčního plánu z roku 2018 bylo podnítit platformy k zavedení samoregulačního kodexu zásad boje proti dezinformacím, na němž se dohodly v návaznosti na sdělení Komise z dubna 2018. V březnu 2019 byl vytvořen systém včasného varování s cílem propojit odborníky na dezinformace z orgánů EU a členských států a usnadnit sdílení analýz a osvědčených postupů mezi vládami, např. v oblasti proaktivní komunikace a účinné reakce. Dalším klíčovým prvkem akčního plánu byla posílená mezinárodní spolupráce, například v rámci skupiny G7 a Severoatlantické aliance (NATO). Evropská komise a Evropský parlament navíc vytvořily aktivní komunikační politiku a vyvracejí mýty, mimo jiné prostřednictvím činností na regionální a místní úrovni. 1.Hlavní výzvy, které přinesla infodemie týkající se COVID-19 a další kroky k jejich řešení Infodemie týkající se COVID-19 vyžadovala ze strany EU a jejích členských států rychlou reakci. Dezinformace mohou mít závažné důsledky: mohou vést k tomu, že lidé budou ignorovat oficiální zdravotní pokyny a budou se dopouštět riskantního chování, nebo mohou mít negativní dopad na naše demokratické instituce, společnosti, jakož i na naši ekonomickou a finanční situaci. Krize uvolnila cestu novým rizikům. Kromě cílených dezinformačních kampaní ze strany zahraničních a domácích aktérů, kteří chtějí poškodit naše demokracie a důvěryhodnost EU a vnitrostátních a regionálních orgánů mohou být občané zneužíváni nebo se mohou stát obětmi trestné činnosti. Boj proti šíření dezinformací, zavádějících informací a forem vyvíjení zahraničního vlivu, a to i proaktivní a pozitivní komunikací, vyžaduje opatření prostřednictvím stávajících nástrojů EU, jakož i prostřednictvím příslušných orgánů členských států, občanské společnosti, platforem sociálních médií a mezinárodní spolupráce, jež posílí odolnost občanů. Při této práci je třeba plně respektovat svobodu projevu a další základní práva a demokratické hodnoty. Níže uvedený neúplný seznam příkladů vykresluje složitost situace v průběhu krize COVID-19: ·Šířené informace zahrnují nebezpečné smyšlené zprávy a zavádějící informace ohledně otázek týkajících se zdraví (např. „mytí rukou nepomáhá“ nebo „koronavirus je nebezpečný pouze pro starší osoby“). Takový obsah není nutně nezákonný, ale může přímo ohrozit životy a závažně mařit úsilí o potlačení pandemie. Jedna reakce je určena pro klíčové aktéry, jako jsou veřejné orgány, sdělovací prostředky, novináři, on-line platformy, ověřovatelé faktů a občanská společnost, s cílem zpřístupnit spolehlivý obsah v oblasti zdraví a učinit ho snadno viditelným. Cílem další reakce je zvýšit schopnost občanů rozpoznat dezinformace a reagovat na ně. Pokud je takové jednání nezákonné, měly by se jím příslušné orgány zabývat v souladu s platnými právními normami. ·Konspirační teorie, které mohou ohrozit lidské zdraví, poškodit soudržnost našich společností a vést k veřejnému násilí a sociálním nepokojům (např. konspirace a mýty, podle nichž stanice 5G šíří COVID-19 a které vedly k útokům na vysílače, nebo konspirace a mýty, podle nichž je původcem šíření COVID-19 určitá etnická či náboženská skupina, např. znepokojující nárůst antisemitistického obsahu v souvislosti s COVID-19) vyžadují posílení závazku na úrovni celé společnosti, včetně příslušných orgánů, sdělovacích prostředků, novinářů, ověřovatelů faktů, občanské společnosti a on-line platforem. Mezi řešení patří např. rychlé vyvrácení, snížení priority, možné odstranění účtů nebo opatření proti účtům. ·Nezákonné nenávistné projevy (například v důsledku dezinformací o určité etnické nebo náboženské skupině, která je obviňována z šíření COVID-19, jako například znepokojující nárůst rasistického a xenofobního obsahu v souvislosti s COVID-19) podléhají pravidlům pro odstraňování nezákonného obsahu platformami a orgány a přijímání opatření příslušnými orgány podle trestního práva členských států v souladu s doporučením o opatřeních pro efektivní boj proti nezákonnému obsahu online. ·Spotřebitelské podvody (například prodej „zázračných produktů“ s nepodloženými zdravotními tvrzeními) jsou nezákonné a je třeba, aby proti nim orgány na ochranu spotřebitele a on-line platformy zakročily. ·Kyberkriminalita (např. hacking/phishing využívající odkazy související s COVID-19 k šíření škodlivého softwaru) vyžaduje přímá opatření ze strany donucovacích orgánů, jakož i kampaně pro zvyšování povědomí občanů. ·Zahraniční aktéři a některé třetí země, zejména Rusko a Čína, se zapojili do cíleného vyvíjení vlivu a dezinformačních kampaní v souvislosti s COVID-19 v EU, v jejím sousedství i v celosvětovém měřítku a snažili se narušit demokratickou diskusi a prohloubit sociální polarizaci a zlepšit vlastní image v souvislosti s COVID-19. V této souvislosti je jedním z poznatků z krize to, že je nutné jasně rozlišovat mezi různými formami nepravdivého nebo zavádějícího obsahu odhaleného v rámci „infodemie“ a přesně nastavit odpovídající reakce. Za tímto účelem je důležité nejprve rozlišovat mezi nezákonným obsahem, jak je definován právními předpisy, a obsahem, který je škodlivý, avšak není nezákonný. Zadruhé je důležité určit, zda existuje úmysl klamat či způsobit veřejnou újmu nebo dosáhnout ekonomického zisku. Pokud takový záměr neexistuje, například když občané v dobré víře nevědomě sdílejí s přáteli a rodinou nepravdivé informace, lze dotčený obsah považovat za zavádějící informace; naproti tomu a jak je definováno ve sdělení Komise z dubna 2018, pokud by takový záměr existoval, považoval by se obsah za dezinformaci. K vyvíjení vlivu vykonávanému subjekty třetí země se využívá řada opatření, včetně technik uvedených výše, a to v různých kombinacích. V tomto smyslu mohou být dezinformace součástí vyvíjení vlivu; často se používají jiná opatření a taktiky manipulativních zásahů, jako např. šíření prostřednictvím manipulativního chování, koordinované používání falešných nebo neautentických účtů, automatizované boty a jiné způsoby pro umělé zvyšování popularity obsahu. Z takové koordinace vyplývá úmysl použít nepravdivé nebo zavádějící informace s cílem způsobit škodu.

Je potřebná pečlivě nastavená reakce od všech součástí společnosti v závislosti na míře poškození, záměru, formě šíření, zúčastněných stranách a jejich původu. Šíření dezinformací tak může být řešeno pomocí dobře cílených protiargumentů a vyvracení mýtů a iniciativ zaměřených na mediální gramotnost; na druhou stranu, s dezinformacemi je třeba bojovat jinými prostředky, včetně vládních opatření, jak je mimo jiné uvedeno v akčním plánu proti dezinformacím. Platformy musí potlačovat koordinované manipulativní chování a zvyšovat transparentnost v souvislosti se škodlivým ovlivňováním. Všechny výše uvedené nápravné prostředky by měly být prováděny při plném dodržování základních práv, zejména svobody projevu. Zkušenosti s krizí COVID-19 ukázaly, že veřejné politice EU by prospěla koordinovanější a rychlejší reakce. Řádný a účinný přístup k řešení těchto výzev vyžaduje důkladné pochopení tohoto problému a důkazů o jeho dopadu. Vzhledem k tomu, že se krize COVID-19 vyvíjí, musí EU dále rozvíjet svá opatření k řešení zjištěných nedostatků a lépe pochopit a předjímat nadcházející výzvy. Například dezinformace a zavádějící informace v souvislosti s možnou očkovací látkou proti COVID-19 se nadále úspěšně šíří a pravděpodobně povedou k tomu, že zavádění očkovacích látek, jakmile budou k dispozici, bude obtížnější. Pro monitorování a účinnou reakci na tyto výzvy bude mít zásadní význam koordinace a spolupráce s aktéry na úrovni EU i na celosvětové úrovni, společně s WHO a on-line platformami. Na základě dosavadních zkušeností v boji proti dezinformacím v souvislosti s COVID-19 může EU přijmout další konkrétní a krátkodobá opatření s cílem pomoci posílit postavení občanů a zajistit lepší spolupráci v rámci EU a s partnery na celém světě. Všechny orgány EU musí být zapojeny do společného úsilí a doplňovat úsilí členských států tím, že přinesou přidanou hodnotu, jako např. svoji analytickou kapacitu a přístup k platformám. Tato opatření by se měla rovněž promítnout do budoucí práce EU v oblasti dezinformací, zejména pak do nadcházejícího hodnocení kodexu zásad a evropského akčního plánu pro demokracii. Bezpečnostní rozměr tohoto problému by měl být rovněž zohledněn v nové strategii bezpečnostní unie. 2.Posílení strategické komunikace v rámci EU a mimo ni Od počátku krize COVID-19 měly jasná a přístupná komunikace a přesné informace zásadní význam pro ochranu zdraví občanů. Kromě vnitrostátních informačních kanálů zde EU hrála roli prostřednictvím svých orgánů, multiplikátorů a sítí v členských státech a ve svých sousedících a dalších zemích. Práce zahrnovala účinné aktivní komunikační úsilí s cílem podpořit prokazatelně spolehlivé zdravotní informace, informovat občany a partnery ze třetích zemí o činnostech EU při řešení krize, jakož i zvyšovat povědomí o rizicích dezinformací. V březnu 2020 Komise spustila zvláštní webovou stránku, která se zabývá nepravdivými tvrzeními souvisejícími s COVID-19, podporuje věrohodný obsah a pomáhá rozlišovat mezi fakty a fikcí, např. s cílem vytvářet protiargumenty ohledně nedostatku solidarity v EU. Podobně jako samotná pandemie představuje „infodemie“ v souvislosti s COVID-19 globální výzvu. Od počátku krize Komise a vysoká představitelka, jakož i členské státy úzce spolupracují na mezinárodních fórech, jako je skupina G7 (a zejména mechanismus rychlé reakce) a NATO. ESVČ rovněž zintenzívnila své úsilí o řešení forem vyvíjení zahraničního vlivu, přičemž zveřejňuje pravidelné zprávy, které obsahují analýzy informačního prostředí z tohoto hlediska, a sdílí své výsledky s občanskou společností, sdělovacími prostředky a odbornými komunitami. Systém včasného varování EU se používá ke sdílení informací a analýz s cílem získat komplexní přehled o informačním prostředí v souvislosti s COVID-19. Europol vydal zvláštní zprávu a systematicky monitoruje dopad pandemie COVID-19 na kyberkriminalitu, poskytuje aktualizované přehledy hrozeb a posouzení možného dalšího vývoje v této oblasti trestné činnosti. V obecnější rovině EU bojuje proti zavádějícím zprávám, jako je údajný nedostatek pomoci partnerům ze strany EU, a to prostřednictvím cílených komunikačních kampaní na celém světě. Součástí byla rovněž úzká koordinace s WHO. Vzhledem k rizikům a hrozbám spojeným s formami vyvíjení zahraničního vlivu a navzdory tomu, že od začátku krize byla přijata opatření, je stále třeba dále zlepšovat schopnost EU komunikovat svá sdělení veřejnosti po celém světě včasným, jednotným, soudržným a viditelným způsobem, se zvláštním důrazem na oblasti v bezprostředním sousedství EU, Afriku, Asii a Latinskou Ameriku. Opatření ·Komise a vysoká představitelka: obudou dále investovat do svých strategických komunikačních kapacit v souladu s akčním plánem proti dezinformacím, přičemž posílí spolupráci a koordinaci s členskými státy; ozintenzívní využívání stávajících mechanismů s cílem usnadnit konkrétní spolupráci s členskými státy a mezinárodními partnery v oblasti strategické komunikace, mimo jiné prostřednictvím kanálů Komise pro spolupráci s členskými státy a pracovní skupiny ESVČ pro strategickou komunikaci; ov systému včasného varování bude vytvořena zvláštní sekce za účelem usnadnění výměny příslušných komunikačních materiálů týkajících se COVID-19 mezi členskými státy EU a příslušnými orgány EU; odále posílí schopnosti delegací EU v oblasti strategické komunikace a veřejné diplomacie, přičemž budou úzce spolupracovat s diplomatickou sítí členských států EU a s vládami třetích zemí a občanskou společností. ·Zastoupení Komise v členských státech budou hrát aktivnější úlohu v národních debatách, zejména prostřednictvím sociálních médií, kde budou využívat fakticky podložených informací, které budou přizpůsobeny místní situaci. 3.Lepší spolupráce v rámci EU Boj proti dezinformacím, zavádějícím informacím a formám vyvíjení zahraničního vlivu v krizi COVID-19 ukázal, že spolupráce mezi orgány EU a členskými státy má zásadní význam pro zajištění konzistentnosti informací a soudržnosti úsilí. Měla být přijata další opatření s cílem zefektivnit a posílit kapacity, zlepšit analýzu rizik a dále rozvíjet pravidelné podávání zpráv. Spolupráce v rámci EU musí rovněž začleňovat platformy a další klíčové zúčastněné strany, jako jsou například vnitrostátní příslušné orgány, výzkumní pracovníci a ověřovatelé faktů. Důležitým krokem k zajištění toho, aby se všechny iniciativy vzájemně doplňovaly, je zvýšit povědomí členských států o dostupných nástrojích; krize ukázala, že tomu tak vždy nebývá. Došlo sice k pokusům o lepší koordinaci mezi různými aktéry, například prostřednictvím křížových odkazů na různé webové stránky věnované dezinformacím o COVID-19, ale ve srovnání s potřebami je toto úsilí nedostatečné. Opatření ·Komise navrhne ostatním orgánům, aby zavedly a testovaly mechanismy pro zlepšení koordinace v oblasti dezinformací týkajících se COVID-19 v rámci stávajících struktur a za účelem sdílení posouzení a analýz. ·Členské státy by měly ve větší míře využívat systém včasného varování a další vhodné prostředky k posílení spolupráce s orgány EU a mezi sebou navzájem, zejména v oblasti posuzování informací o životním prostředí a získávání poznatků o situaci. ·Na základě zkušeností získaných v rámci evropské sítě pro volební spolupráci Komise usnadní výměnu osvědčených postupů týkajících se konkrétních problémů v souvislosti s dezinformacemi, jako je např. mikrocílení. 4.Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními partnery Dezinformace a formy vyvíjení zahraničního vlivu v souvislosti s COVID-19 se nezaměřují pouze na EU nebo jednotlivé členské státy. Obecněji byly cílem rovněž třetí země, rámce pro mezinárodní spolupráci a multilateralismus. Vzhledem k rizikům a hrozbám, které dezinformační kampaně představují, začala EU komunikovat svá sdělení veřejnosti po celém světě – zejména pak v bezprostředním sousedství EU, na západním Balkáně a v Africe – včasným, jednotným, soudržným a viditelným způsobem. V několika zemích, včetně oblastí evropského sousedství, byly například vedeny komunikační kampaně za účelem protiargumentace ohledně nedostatku pomoci EU třetím zemím. Komise a ESVČ rovněž úzce spolupracují s WHO a ostatními mezinárodními partnery za účelem zajištění maximální viditelnosti pomoci EU poskytované v souvislosti s COVID-19 a jejího pozitivního dopadu v praxi, včetně prostřednictvím týmu Evropa. Stávající nástroje zahraniční politiky kromě toho již přesunuly finanční prostředky na podporu regionálním vládám při řešení krize a podnikly kroky k vyvracení dezinformací, které mohou dále stupňovat napětí a konflikt v oblastech postižených konflikty a krizí, včetně oblasti Sahelu, Velkých jezer, Afrického rohu, Blízkého východu a Latinské Ameriky. Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva navíc financuje projekty na podporu novinářů, podporuje ověřování faktů a boj proti dezinformacím v souvislosti s COVID-19. Spolupráce s mechanismem rychlé reakce G7, NATO a dalšími aktéry vedla ke zvýšenému sdílení informací, činností a osvědčených postupů. Umožnila rychlejší výměnu informací a otevřela dveře dalším společným činnostem v budoucnosti. Opatření ·Komise a vysoká představitelka v rámci svých příslušných pravomocí: obudou spolupracovat s WHO s cílem posílit její epidemiologický dozor prostřednictvím účinného monitorování sdělovacích prostředků a podporovat odhalování zavádějící a škodlivé argumentace a reakci na ni; obudou podporovat spolupráci a sdílení osvědčených postupů v boji proti dezinformacím a formám vyvíjení zahraničního vlivu na celém světě, a to prostřednictvím konkrétních opatření v oblasti spolupráce a programů podpory, přičemž budou vycházet ze stávajících programů veřejné diplomacie a činností zaměřených na zvyšování povědomí; ozintenzívní výměnu informací s příslušnými partnery z občanské společnosti a soukromého sektoru ve třetích zemích, pokud jde o informovanost o situaci a vývoji nebezpečí, mimo jiné prostřednictvím organizování konzultací, konferencí a veřejných akcí; ozintenzivní stávající partnerství, včetně partnerství se skupinou G7 a NATO, a rozšíří spolupráci s OSN a regionálními organizacemi, včetně OBSE, Rady Evropy a Africké unie. ·Jako součást balíčku „tým Evropa“, jenž spočívá v úsilí o podporu partnerů při řešení dopadu pandemie, budou podporovat přístup ke spolehlivým informacím, boj proti dezinformacím, spolupráci s novináři a sdělovacími prostředky a podpoří iniciativy k řešení dezinformací a zavádějících informací ve třetích zemích prostřednictvím delegací EU a diplomatických misí členských států v terénu. 5.Větší transparentnost on-line platforem, pokud jde o dezinformace a vyvíjení zahraničního vlivu

Spolupráce s platformami sociálních médií je klíčovým prvkem při vypracovávání komplexního posouzení problému a účinné reakce na „infodemii“. Od začátku krize Komise zdůrazňovala, že je třeba, aby on-line platformy zajistily plné provádění svých závazků v rámci kodexu zásad. Reakce platforem na tuto výzvu byly pozorně sledovány, i když je obtížné spolehlivě posoudit včasnost, úplnost a dopad jejich opatření. On-line platformy oznámily, že provedly úpravy svých politik za účelem řešení dezinformačních hrozeb v souvislosti s COVID-19. Podporovaly přesné a spolehlivé informace o COVID-19 ze strany WHO, vnitrostátních zdravotnických orgánů a profesionálních sdělovacích prostředků. Upozadily obsah, který se v rámci ověřování faktů ukázal jako nepravdivý nebo zavádějící, a omezily reklamy, které propagují falešné výrobky a služby. V souladu se svými interními standardy odstranily obsah, který by mohl poškodit zdraví občanů nebo ohrozit veřejnou bezpečnost. Ověřovatelé faktů, výzkumní pracovníci a organizace občanské společnosti hrají klíčovou úlohu, avšak platformy je během současné krize v oblasti veřejného zdraví při poskytování svých služeb ve všech členských státech dostatečně nepodpořily, například zpřístupněním více údajů nebo přikládáním patřičné důležitosti ověřování faktů. Je proto zapotřebí další úsilí a sdílení informací ze strany platforem sociálních médií, jakož i zvýšená transparentnost a větší míra odpovědnosti. Tato skutečnost zdůrazňuje potřebu prosazovat a posilovat politiky, k jejichž provádění se platformy zavázaly v rámci kodexu zásad. 5.1.Posílená úloha online-platforem v krizi Platformy by měly prohloubit svoji činnost zaměřenou na boj proti rizikům vyvolaným krizí. Komise se inspirovala zkušenostmi získanými při monitorování kodexu zásad před evropskými volbami v roce 2019 a má v úmyslu v jeho rámci zavést flexibilní program pro sledování a podávání zpráv zaměřený na dezinformace a zavádějící informace související s COVID-19. Rozšířen by měl být i na platformy, které nejsou v současné době signatáři kodexu zásad. Komise by pak s pomocí skupiny evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby mohla posoudit dopad politik platforem na šíření dezinformací a zavádějících informací v souvislosti s COVID-19. Získala by tak další relevantní informace na podporu úsilí o zmírnění škod. Tento krok přispěje i k budoucí práci EU, zejména k evropskému akčnímu plánu pro demokracii a aktu o digitálních službách. Opatření Platformy budou požádány, aby poskytovaly měsíční zprávy o svých politikách a opatřeních k řešení dezinformací souvisejících s emisemi COVID-19, a to s těmito prvky: ·Iniciativy na podporu spolehlivého obsahu na úrovni EU a na úrovni členských států. Platformy by měly poskytovat údaje o opatřeních přijatých na podporu informací od vnitrostátních a mezinárodních zdravotnických agentur, vnitrostátních orgánů i orgánů EU, jakož i od profesionálních sdělovacích prostředků. ·Iniciativy a nástroje ke zlepšení informovanosti uživatelů. Platformy by měly poskytovat údaje o provádění svých politik s cílem informovat uživatele, pokud se setkají se zavádějícími informacemi. ·Manipulativní chování. Platformy by měly podávat zprávy o všech případech manipulace se sociálními médii a škodlivých formách vyvíjení vlivu či koordinovaném neautentickém chování zjištěném v jejich službách. Platformy by měly rovněž spolupracovat s členskými státy a orgány EU s cílem usnadnit posuzování dezinformačních kampaní a forem vyvíjení vlivu a přičtení odpovědnosti. ·Údaje o tocích reklamy v souvislosti s dezinformacemi týkajícími se COVID-19. Signatáři kodexu by měli poskytovat údaje, pokud možno rozčleněné podle jednotlivých členských států, o politikách přijatých za účelem omezení umisťování reklamy související s dezinformacemi o COVID-19 ve svých vlastních službách. Platformy a provozovatelé reklamních sítí by rovněž měli poskytovat takové údaje o politikách pro omezení umísťování reklamy na webových stránkách třetích stran, které využívají dezinformace v souvislosti s COVID-19 s cílem získat příjmy z reklamy. Komise bude důrazně podporovat další příslušné zúčastněné strany, které nejsou v současné době signatáři kodexu, aby se výše uvedeného programu monitorování dobrovolně účastnily. 5.2.Podpora ověřovatelů faktů a výzkumných pracovníků Abychom měli přístup ke spolehlivým informacím, jakož i k pluralitě názorů, je ověřování faktů zásadní. Krize COVID-19 zdůraznila potřebu, aby on-line platformy poskytovaly více údajů o povaze, rozsahu a dopadu dezinformací a porovnávaly a hodnotily účinnost přijatých opatření. V nedávné době zahájilo činnost Evropské středisko pro sledování digitálních médií (EDMO) s cílem podpořit vznik přeshraničních a víceoborových společenství nezávislých ověřovatelů faktů a akademických vědeckých pracovníků, kteří budou spolupracovat s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem odhalovat, analyzovat a zveřejňovat potenciální dezinformační hrozby, včetně v oblasti onemocnění COVID. V tomto ohledu má pro výzkumné účely a lepší porozumění dezinformačním hrozbám a trendům zásadní význam větší přístup k agregovaným souborům údajů týkajícím se COVID, které mají platformy k dispozici. Kromě toho je zapotřebí specializovaná výzkumná infrastruktura pro odhalování, analyzování a zveřejňování dezinformací a forem vyvíjení zahraničního vlivu na celém území EU. Všechny výše uvedené kroky by měly být prováděny v souladu s platným regulačním rámcem, včetně oblasti ochrany údajů. Opatření ·Komise vyzývá platformy, aby rozšířily a posílily svou spolupráci s ověřovateli faktů a aby aktivně nabízely přístup ke svým programům pro ověřování faktů organizacím ve všech členských státech EU, jakož i ve svém sousedství, a to pro všechny jazyky. ·Komise bude podporovat ověřování faktů a výzkumné činnosti, a to mimo jiné prostřednictvím nově zřízeného Evropského střediska pro sledování digitálních médií (EDMO). To podpoří nezávislou multidisciplinární komunitu v oblastí dezinformací souvisejících s COVID-19 prostřednictvím technologické infrastruktury s nástroji a službami. EDMO by rovněž mohlo pomoci veřejným orgánům s výzkumem a vytvořit vhodné vazby na systém včasného varování. ·Komise vyzývá platformy, aby se se střediskem EDMO dohodly na rámci, který v souladu s ochranou soukromí akademickým výzkumným pracovníkům poskytne přístup k údajům příslušných platforem, s cílem zlepšit odhalování a analýzu dezinformací. ·Komise zváží tzv. open-sourcing některých nástrojů, které vyvinula za účelem odhalování zavádějících zpráv a nespolehlivých on-line zdrojů, aby je bylo možné zpřístupnit komunitě ověřovatelů faktů. 6.Zajištění svobody projevu a pluralitní demokratické diskuse Současná krize COVID-19 ukázala riziko, že některá opatření určená k řešení „infodemie“ mohou být využita jako záminka pro oslabení základních práv a svobod nebo ke zneužití k politickým účelům v Evropské unii i mimo ni. Proto musíme být obezřetní a prosazovat naše základní práva a společné hodnoty, které by měly být ústředním prvkem naší reakce na COVID-19. V této souvislosti jsou klíčem k řešení dezinformací a informování občanů bezplatné a pluralitní sdělovací prostředky. Svoboda projevu a právo sdělovacích prostředků a občanské společnosti přezkoumat opatření státu jsou v době krize důležitější než kdy jindy: odpovědnost veřejných orgánů by neměla být omezena, neboť pracují na základě mimořádných pravomocí. Veřejné orgány musí zajistit transparentnost své práce, která přispívá k budování důvěry občanů a umožňuje kontrolu rozhodování. Volný tok informací přispívá k ochraně života a zdraví a umožňuje a podporuje sociální, ekonomické, politické a další politické diskuse a rozhodovací procesy. Demokracie totiž ukazuje svoji skutečnou sílu a hodnotu právě v dobách krize. Během krize se dostaly na povrch problémy týkající se svobody projevu, včetně zpráv o tom, že novinářům, organizacím občanské společnosti a akademické obci bylo bráněno v přístupu k informacím, že tento přístup byl zbytečně oddalován, a že bezpečí novinářů – kteří byli například předmětem výhružek a zastrašování, či neprávem obviněni z šíření dezinformací – bylo ve vyšší míře ohroženo. Od vypuknutí krize Komise pozorně sleduje nouzová opatření přijatá členskými státy a jejich soulad se Smlouvou, jakož i s právem EU obecně, a zejména s Listinou základních práv. V několika členských státech již byla přijata ustanovení, včetně ustanovení trestně právní povahy související s dezinformacemi, a jeden členský stát zavedl, že šíření dezinformací během výjimečného stavu se považuje za trestný čin . Zákony, které tyto trestné činy definují příliš široce a jsou spojeny s nepřiměřenými sankcemi, mohou omezovat ochotu zdrojů mluvit s novináři a mohou vést k autocenzuře , což vyvolává obavy zejména v souvislosti se svobodou projevu. Komise s podporou Evropského parlamentu spolufinancuje řadu projektů, jejichž cílem je zmapovat hrozby a rizika svobody a plurality sdělovacích prostředků, podporovat investigativní žurnalistiku a poskytovat pomoc novinářům v nouzi. Krize COVID-19 ukázala, že bezplatné a nezávislé sdělovací prostředky hrají zásadní úlohu: jsou základní službou, jež občanům poskytuje spolehlivé a ověřené informace, které přispívají k záchraně životů. Krize však rovněž prohloubila již tak obtížnou hospodářskou situaci odvětví z důvodu dramatického poklesu v oblasti příjmů z reklamy, a to i přes početnější základnu příjemců. Situace je obzvláště obtížná pro zranitelné menší subjekty a místní a regionální sdělovací prostředky. Výsledkem je oslabení celých mediálních ekosystémů v EU a jejich rozmanitosti. Balíček opatření Komise týkající se obnovy a nápravy by pomohl řešit okamžité potřeby v oblasti likvidity prostřednictvím podpory platební schopnosti a financování soudržnosti a zároveň by posílil digitální investice a odolnost tohoto odvětví prostřednictvím programu InvestEU, programu Kreativní Evropa a programu Digitální Evropa. Krize COVID-19 rovněž značně vyostřila podobné problémy na celém světě, včetně těch, kterým čelí nezávislé sdělovací prostředky, jako pilíře demokracie a lidských práv. EU bude monitorovat vývoj v souladu s akčním plánem EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024. EU bude věnovat zvláštní pozornost situaci v zemích východního a jižního sousedství a západnímu Balkánu. To vše vyvolává otázky ohledně schopnosti sdělovacích prostředků a občanské společnosti plně hrát svoji úlohu v boji proti dezinformacím a zavádějícím informacím. EU musí posílit politickou i praktickou podporu nezávislých sdělovacích prostředků a novinářů v EU i na celém světě a pomáhat organizacím občanské společnosti v jejich úsilí o monitorování svobody projevu a občanského prostoru a podávání zpráv o jejich omezování. Opatření ·Dokud nebudou všechna mimořádná opatření ukončena, bude Komise i nadále pozorně sledovat jejich dopad na právní předpisy a hodnoty EU, a bude nadále jednat s členskými státy o zjištěných problémech. Výsledky tohoto sledování se promítnou do připravované výroční zprávy o právním státu, která má být zveřejněna ve třetím čtvrtletí roku 2020, jakož i do budoucí strategie o účinném uplatňování Listiny základních práv v Evropské unii a evropského akčního plánu pro demokracii. ·Komise vyzývá členské státy, aby v tomto období krize zvýšily úsilí s cílem zajistit, aby novináři mohli bezpečně pracovat ve vhodných podmínkách, a aby uznaly, že sdělovací prostředky plní základní službu. ·Komise vyzývá Parlament a Radu, aby urychleně přijaly komplexní balíček pro oživení, který by pomohl napravit a posílit odolnost odvětví sdělovacích prostředků v boji proti dezinformacím v souvislosti s COVID. Členské státy by měly maximálně využít jak tohoto balíčku, tak i hospodářské reakce EU na COVID-19 s cílem podpořit sdělovací prostředky, které byly silně zasaženy krizí, a přitom respektovat jejich nezávislost. V rámci oživení by o podporu sdělovacích prostředků měli usilovat všichni aktéři EU. ·Komise toto úsilí doplní spolufinancováním nezávislých projektů v oblasti žurnalistiky, svobody a plurality sdělovacích prostředků a usnadněním přístupu k financování a možnostem financování pro odvětví sdělovacích prostředků. ·Do konce tohoto roku Komise navrhne opatření na posílení svobody a plurality sdělovacích prostředků v Evropské unii jako součást evropského akčního plánu pro demokracii a představí Akční plán pro média a audiovizuální odvětví, jehož cílem bude dále podporovat digitální transformaci a konkurenceschopnost těchto odvětví a podporovat přístup k obsahu a pluralitu sdělovacích prostředků. ·Komise a vysoká představitelka: ozahájí cílená opatření v rámci programů veřejné diplomacie v zemích po celém světě s cílem podpořit subjekty občanské společnosti tím, že jim budou poskytnuty spolehlivé informace; obudou dále rozvíjet spolupráci s občanskou společností, novináři a nezávislými sdělovacími prostředky ve třetích zemích prostřednictvím regionální pomoci a dvoustranné podpory zaměřené na boj proti dezinformacím a podporu ověřování faktů. oBude posílena podpora sledování případů porušování svobody tisku, podpora úsilí o bezpečnější mediální prostředí a ochranu novinářů, mimo jiné poskytováním pomoci prostřednictvím mechanismu ochrany obránců lidských práv EU a užší spoluprací s Evropskou nadací pro demokracii.