P7_TA(2013)0040

Společná rybářská politika ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. února 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 024/22)

Evropský parlament,

připomíná své usnesení ze dne 8. června 2011 o „investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzívní Evropu“ (3) ; opakuje, že v příštím VFR je třeba zajistit dostatek dodatečných zdrojů, které Unii umožní plnit její stávající politické priority a nové úkoly stanovené v Lisabonské smlouvě a také reagovat na nepředvídané události; vyzývá Radu, aby v případě, že nebude sdílet tento přístup, jasně stanovila, od kterých z jejích politických priorit či projektů by bylo možné navzdory jejich prokazatelné evropské přidané hodnotě zcela upustit;

(1) Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183.

(2) Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 20.

(3) Úř. věst. C 380 E, 11.12.2012, s. 89

P7_TC1-COD(2011)0195

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. února 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2013 o o společné rybářské politice amending Council Regulations (EC) No 1954/2003 and (EC) No 768/2005 and repealing Council Regulations (EC) No 2371/2002 and (EC) No 639/2004 and Council Decision 2004/585/EC.

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 (4) byl zaveden systém Společenství pro zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky.

(2) Působnost společné rybářské politiky zahrnuje zachování, řízení a využívání biologických mořských zdrojů a řízení rybolovu zaměřeného na tyto zdroje . Kromě toho se Působnost společné rybářské politiky v souvislosti s tržními opatřeními a finančními opatřeními na podporu jejích cílů zahrnuje rovněž na biologické sladkovodní zdroje a akvakulturu činnosti akvakultury , jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo ve vodách Unie, včetně činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou třetích zemích a v těchto zemích zapsanými nebo rybářskými plavidly Unie nebo státními příslušníky členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu. [pozm. návrh 2]

(3) Společná rybářská politika by měla zajistit, aby rybolovné a akvakulturní činnosti přispívaly k dlouhodobě udržitelným environmentálním, hospodářským a sociálním podmínkám. Mimoto by měla přispívat ke zvýšení produktivity, dlouhodobé environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti . Měla by zahrnovat pravidla, jejichž cílem zajištění sledovatelnosti, bezpečnosti a kvality produktů dovážených do Unie, přiměřenou životní úrovni úroveň odvětví rybolovu, stabilním trhům, bezpečnost potravin, stabilní trhy a zajistit dostupnost zdrojů a to aby se dodávky potravin dostaly ke spotřebitelům za rozumné ceny. [pozm. návrh 3]

(4) Unie je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (Unclos) (5) a ratifikovala dohodu Organizace spojených národů o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 („dohoda OSN o rybích populacích“) (6). Přijala rovněž Dohodu Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři ze dne 24. listopadu 1993 („dohoda FAO o dodržování opatření“) (7). Tyto mezinárodní nástroje převážně stanoví povinnosti týkající se zachování, včetně povinnosti přijmout opatření na zachování a řízení, jejichž cílem je udržet nebo obnovit mořské zdroje na úrovních, které zaručují maximální udržitelný výnos v mořských oblastech spadajících pod vnitrostátní právní předpisy i na volném moři, jakož i povinnosti spolupracovat za tímto účelem s jinými státy, povinnosti intenzivně uplatňovat při zachování, řízení a využívání rybích populací přístup založený na předběžné opatrnosti, povinnosti zajistit slučitelnost opatření na zachování a řízení, pokud se mořské zdroje vyskytují v mořských oblastech, které mají z hlediska právních přepisů odlišný status, a povinnosti řádně zohlednit jiné zákonné způsoby využití moří. Společná rybářská politika by měla přispět k tomu, aby Unie řádně plnila své mezinárodní závazky v rámci těchto mezinárodních nástrojů. Členské státy, které přijmou opatření na zachování a řízení na základě svých pravomocí stanovených v rámci společné rybářské politiky, by měly rovněž jednat plně v souladu s mezinárodními závazky v oblasti zachování a spolupráce stanovenými výše uvedenými mezinárodními nástroji.

(5) Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se Evropská unie a její členské státy zavázaly postupovat proti pokračujícímu úbytku populací ryb. Unie by tedy měla vylepšit svou společnou rybářskou politiku, aby do roku 2015 prioritně zajistila, že prioritně budou úrovně využívání biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnoveny a udrženy na úrovních schopných vytvářet maximální udržitelný výnos ze stavů lovených populací. stanovení míry úmrtnosti dané rybolovem na úrovních, které by nejpozději do roku 2020 umožnily obnovení rybích populací nad úrovněmi, při nichž lze dosáhnout maximálního udržitelného výnosu, a které by obnovené populace na těchto úrovních udržely . Jestliže je k dispozici méně vědeckých informací, může to pro maximální udržitelný výnos vyžadovat využití zprostředkovaných informací. [pozm. návrh 5]

(5a) Koncepce maximálního udržitelného výnosu, jak je zakotvena v úmluvě Unclos, je právně závazným cílem v oblasti řízení rybolovu, který musí Unie plnit od ratifikace této úmluvy v roce 1998. [pozm. návrh 6]

(5b) Stanovení nižší míry úmrtnosti způsobené rybolovem, než je míra nutná pro zachování početnějších rybích populací, než jsou populace, které zajistí maximální udržitelný výnos, je jediným způsobem, jak zabezpečit, že se rybolov stane v dlouhodobém výhledu hospodářsky životaschopným odvětvím bez závislosti na veřejné podpoře. [pozm. návrh 232]

(5c) Víceleté plány by měly být hlavním nástrojem k zajištění toho, aby míry úmrtnosti dané rybolovem byly do roku 2015 stanoveny na úrovních, které by nejpozději do roku 2020 umožnily obnovu rybích populací nad úrovněmi, při nichž lze dosáhnout maximálního udržitelného výnosu a které by obnovené populace na těchto úrovních udržely. Pouze jasný a pevný závazek k dodržení těchto lhůt může zajistit, aby se okamžitě začalo jednat a aby se již neoddaloval proces obnovy. V případě populací, pro něž nebyl víceletý plán dosud přijat, je naprosto nezbytné zajistit, aby se Rada při stanovování rybolovných práv pro tyto populace plně držela cílů společné rybářské politiky. [pozm. návrh 7]

(5d) S cílem vytvořit stabilnější podmínky pro odvětví rybolovu by víceleté plány rovněž mohly obsahovat ustanovení, která omezují roční výkyvy celkových přípustných odlovů obnovených populací. Měly být i uvádět přesné limity těchto výkyvů. [pozm. návrh 8]

(5e) Při řídících rozhodnutích o maximálním udržitelném výnosu ve smíšených lovištích je třeba vzít v úvahu problémy související se souběžným rybolovem všech populací ve smíšeném lovišti na maximálním udržitelném výnosu v případech, kdy vědecké doporučení uvádí, že je velmi těžké vyhnout se vedlejším úlovkům ohrožených druhů tím, že budou používána selektivnější lovná zařízení. V takových případech by měly být Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) vyzvány k vydání doporučení ohledně vhodné míry úmrtnosti dané rybolovem. [pozm. návrh 9]

(5f) Pokud je během přechodného období nezbytné zásadně omezit rybolovná práva v zájmu dosažení maximálního udržitelného výnosu, Unie a členské státy by měly zajistit, aby byla přijata odpovídající sociální a finanční opatření, tak aby byl v celém výrobním řetězci zachován dostatečný počet podniků s cílem udržet rovnováhu mezi kapacitou loďstev a dostupnými zdroji, když je dosaženo maximálního udržitelného výnosu. [pozm. návrh 10]

(6) Cíle v oblasti rybolovu byly stanoveny v rozhodnutí konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti o strategickém plánu pro biologickou rozmanitost pro období 2011–2020 (8), společná rybářská politika by měla zajistit soudržnost s cíli v oblasti biologické rozmanitosti přijatými Evropskou radou (9) a s cíli sdělení Komise „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ (10), a to zejména s cílem dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015.

(7) Udržitelné využívání biologických mořských zdrojů by mělo být vždy založeno na přístupu předběžné opatrnosti, který má být odvozen ze zásady obezřetnosti uvedené v čl. 191 odst. 2 prvním pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a to se zřetelem k dostupným vědeckým údajům . [pozm. návrh 12]

(8) Společná rybářská politika by měla přispívat k ochraně mořského prostředí, k udržitelnému řízení všech komerčně využívaných druhů a zejména k dosažení dobrého stavu prostředí nejpozději do roku 2020, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (11). [pozm. návrh 13]

(8a) Společná rybářská politika by také měla přispět k zásobování trhu Unie vysoce výživnými potravinami a ke snížení potravinové závislosti vnitřního trhu, jakož i k přímému a nepřímému vytváření pracovních míst a k hospodářskému rozvoji v pobřežních oblastech. [pozm. návrh 14]

(9) K řízení rybolovu musí být zaveden ekosystémový přístup, dopady rybolovných činností na životní prostředí by měly být omezeny a nežádoucí jenž pomůže zajistit, aby byl minimalizován dopad lidské činnosti na mořský ekosystém, aby se předcházelo nežádoucím úlovkům, aby se tyto úlovky by měly být minimalizovány a minimalizovaly a případně zcela odstranily a aby se postupně odstraněny. dosáhlo vykládání veškerých úlovků na pevninu . [pozm. návrh 15]

(10) Je důležité, aby řízení společné rybářské politiky postupovalo podle zásad řádné správy. Tyto zásady zahrnují rozhodování založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, široké zapojení zúčastněných stran a dlouhodobý náhled. Úspěšné řízení společné rybářské politiky závisí rovněž na jasné definici odpovědností na úrovni Unie, na vnitrostátní, regionální a místní úrovni a také na vzájemné slučitelnosti a soudržnosti přijatých opatření s ostatními politikami Unie.

(11) Podle potřeby by společná rybářská politika měla brát v plné míře ohledy na zdraví zvířat, dobré životní podmínky zvířat a na bezpečnost potravin a krmiv.

(12) Společná rybářská politika by měla být uplatňována způsobem, který je obecně v souladu s dalšími politikami Unie (12) a který zejména zohledňuje vzájemné vztahy s ostatními akcemi Unie v jiných oblastech námořní politiky, jimiž se zabývá integrovaná námořní politika, s uznáním, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, včetně územního plánování námořních prostor. Soudržnost a integrace by měly být zajištěny v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova, povodí Středozemního a Černého moře. [pozm. návrh 17]

(13) Rybářská plavidla Unie by měla mít rovný přístup do vod Unie a ke zdrojům, které podléhají pravidlům SRP.

(14) Platná pravidla omezující přístup ke zdrojům v pásmu 12 námořních mil od linií členských států fungovala dostatečně uspokojivě a omezila intenzitu rybolovu v nejcitlivější části vod Unie. Tato pravidla rovněž zachovala tradiční rybářské činnosti, na kterých je do velké míry závislý hospodářský a sociální rozvoj některých pobřežních komunit. Tato pravidla by tedy měla platit i nadále a měla by být pokud možno posílena, aby zajišťovala přednostní přístup drobným, řemeslným nebo pobřežním rybářům . [pozm. návrh 18]

(14a) Je nutné rozšířit definici drobného rybolovu tak, aby byla vzata v úvahu další kritéria ke kritériu velikosti plavidla, včetně mimo jiného převládající povětrnostní podmínky, dopad rybolovných postupů na mořský ekosystém, doba pobytu na moři nebo vlastnosti hospodářské jednotky, která zdroje využívá. Zvláštní pozornosti by se mělo dostat malým pobřežním ostrovům závislým na rybolovu a měly být podporovány jak finančně, tak přidělením dodatečných zdrojů, aby byla do budoucna zajištěna jejich životaschopnost a prosperita. [pozm. návrh 19]

(15) Biologické mořské zdroje v oblasti Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů by měly být nadále pod zvláštní ochranou, neboť přispívají k zachování místního hospodářství těchto ostrovů, s ohledem na strukturální, sociální a hospodářskou situaci těchto ostrovů. Omezení určitých rybolovných činností v těchto vodách na rybářská plavidla zapsaná v přístavech Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských ostrovů by tedy mělo být zachováno.

(16) Cíle udržitelného využívání biologických mořských zdrojů se účinněji dosáhne prostřednictvím víceletého přístupu k řízení rybolovu. stanovujícího jakožto prioritu Členské státy by za tímto účelem měly v těsné spolupráci s veřejnými orgány a poradními sbory vytvořit – i na místní úrovni – podmínky pro udržitelné využívání zdrojů a prioritně stanovit víceleté plány, které odrážejí budou odrážet zvláštnosti různých rybolovných oblastí. Toho lze dosáhnout pomocí společných opatření na regionální úrovni a rozhodovacími postupy směřujícími k vypracování závaznějších víceletých plánů. [pozm. návrh 20]

(17) Víceleté plány by se měly pokud možno vztahovat k více populacím, pokud jsou tyto populace využívány společně. Víceleté plány by měly stanovit základ pro stanovení rybolovných práv a vyčíslitelné cíle pro udržitelné využívání dotčených populací a mořských ekosystémů tím, že definují jasné časové rámce a ochranné mechanismy pro nepředvídaný vývoj. Víceleté plány by se měly rovněž řídit přesně stanovenými cíli pro řízení zdrojů, aby přispěly k udržitelnému využívání příslušných rybích populací a mořských ekosystémů. Pokud by způsob řízení mohl mít socioekonomický dopad na dotčené regiony, měly by být tyto plány upraveny po poradě se subjekty působícími v odvětví rybolovu, vědeckými pracovníky a institucionálními partnery. [pozm. návrh 21]

(18) Jsou zapotřebí opatření ke snížení a odstranění současných vysokých úrovní nežádoucích úlovků a k postupnému odstranění výmětů. Nežádoucí úlovky a Dřívější právní předpisy naneštěstí rybáře často nutily k provádění výmětů cenných zdroj. Výměty ve skutečnosti představují značné plýtvání a mají negativní dopad na udržitelné využívání biologických mořských zdrojů a mořských ekosystémů, jakož i finanční dostupnost rybolovu. Měla by být stanovena a postupně prováděna povinnost vykládky všech úlovků řízených populací ulovených během rybolovných činností ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie. Prioritním úkolem by mělo být vypracování, podpora a prosazování opatření a pobídek zaměřených na to, jak se vyhnout nežádoucím úlovkům. [pozm. návrh 22]

(18a) Povinnost vykládky všech úlovků by měla být zaváděna individuálně pro jednotlivá loviště. Rybáři by měli mít možnost nadále provádět výměty u druhů, které podle nejlepšího dostupného vědeckého poradenství vykazují vysokou míru přežití při vypuštění do moře za přesně stanovených podmínek stanovených pro dané loviště. [pozm. návrh 23]

(18b) Má-li povinná vykládka všech úlovků fungovat a mají-li být zmírněny důsledky proměnlivého ročního složení úlovků, mělo by být členským státům povoleno převádět meziročně určité procento kvót. [pozm. návrh 24]

(19) Vykládky nežádoucích úlovků by neměly vést k plnému ekonomickému zvýhodnění daného hospodářského subjektu. Způsoby využití vykládek úlovků ryb, které nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, by měly být omezené a neměly by zahrnovat prodej pro lidskou spotřebu. Každý členský stát by měl mít možnost sám rozhodnout, zda povolí bezúplatnou distribuci vyložených ryb k dobročinným nebo charitativním účelům. [pozm. návrh 25]

(20) Z důvodu zachování populací a adaptibility loďstev a lovišť by měly být uplatňovány pro určitá technická opatření uplatňovány jasné cíle a úroveň správy by se měla odvíjet od požadavků na řízení . [pozm. návrh 26]

(21) U populací, pro které nebyl stanoven žádný víceletý plán, by měla být stanovením omezení úlovků nebo intenzity rybolovu zajištěna míra využívání vytvářející maximální udržitelný výnos. Pokud není k dispozici dostatek údajů, měla by být loviště řízena na základě zástupných norem. [pozm. návrh 27]

(21a) Unie by měla zvýšit úsilí o navázání účinné mezinárodní spolupráce a řízení populací v mořích, které sousedí jak s členskými státy, tak s třetími zeměmi, a případně pro tyto oblasti zajistit vytvoření regionálních organizací pro řízení rybolovu. Unie by se měla zejména zasazovat o vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti Černého moře. [pozm. návrh 28]

(22) S ohledem na nejistý hospodářský stav části odvětví rybolovu a závislost některých pobřežních komunit na rybářství je nutné zajistit relativní stabilitu rybolovných činností rozdělením rybolovných práv mezi členské státy na základě předvídatelného podílu populací pro každý členský stát. [pozm. návrh 29]

(23) Tato relativní stabilita rybolovných činností by vzhledem k prozatímní biologické situaci populací měla zajistit zvláštní potřeby regionů, kde je místní obyvatelstvo obzvláště závislé na rybolovu a činnostech s ním souvisejících, jak o tom rozhodla Rada ve svém usnesení ze dne 3. listopadu 1976 o některých vnějších aspektech vytvoření rybolovného pásma ve Společenství o šířce 200 mil (13) s účinkem od 1. ledna 1977, a zejména v příloze VII tohoto usnesení. Proto je třeba rozumět pojmu relativní stability v tomto smyslu.

(24) Členské státy by měly mít možnost podávat opodstatněné žádosti Komisi, aby vypracovala v rámci společné rybářské politiky opatření, která členské státy považují za nezbytná pro plnění povinností, pokud jde o zvláště chráněné oblasti podle článku 4 směrnice Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (14), zvláštní oblasti ochrany podle článku 6 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (15) a chráněné mořské oblasti podle čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES.

(25) Komise by po konzultaci s příslušnými poradními sbory a dotčenými členskými státy měla mít možnost přijmout prozatímní opatření v případě vážného ohrožení biologických mořských zdrojů nebo mořského ekosystému v důsledku rybolovných činností, které vyžaduje okamžitou akci. Tato opatření by měla být zavedena ve stanovených lhůtách a platit po určenou dobu. [pozm. návrh 30]

(26) Členské státy by poté, co řádně zohlední stanoviska příslušných poradních sborů a zúčastněných stran, měly mít možnost přijmout ochranná a technická opatření pro provádění společné rybářské politiky a umožnit tak, aby politika lépe řešila situace a zvláštnosti různých mořských i jednotlivých rybolovných oblastí a aby se zvýšilo dodržování politiky. [pozm. návrh 31]

(26a) Členské státy by měly být vybízeny k regionální spolupráci. [pozm. návrh 32]

(27) Členským státům je třeba v jejich pásmech o šířce 12 námořních mil povolit přijímat opatření pro zachování zdrojů a řízení platná pro všechna rybářská plavidla Unie za předpokladu, že pokud se tato opatření použijí na rybářská plavidla z jiných členských států, musí být přijatá opatření nediskriminační a musí jim předcházet konzultace s ostatními dotčenými členskými státy, a za předpokladu, že Unie nepřijala opatření, která se výslovně zabývají zachováním zdrojů a řízením v tomto pásmu 12 námořních mil.

(28) Členským státům je třeba povolit přijímat opatření pro zachování a řízení populací ve vodách Unie platná pouze pro rybářská plavidla Unie plující pod jejich vlajkou.

(28a) Přístup k rybolovu by měl být založen na transparentních a objektivních environmentálních a sociálních kritériích vedoucích k odpovědnému rybolovu, jejichž prostřednictvím by byla zajištěna podpora těm, kdo provozují rybolov nejšetrněji k životnímu prostředí a s největším přínosem pro společnost. [pozm. návrh 234]

(29) Nejpozději 31. prosince 2013 je třeba zavést systém převoditelných koncesí k rybolovu pro většinu populací řízených v rámci společné rybářské politiky pro všechna plavidla o délce 12 metrů a více a všechna ostatní plavidla lovící s vlečným zařízením. Členské státy mohou ze systému převoditelných koncesí k rybolovu vyloučit jiná plavidla o délce do 12 metrů, než plavidla lovící s vlečným zařízením. Tento systém by měl přispět k odvětvově způsobenému snížení rybářských loďstev a zlepšení hospodářské výkonnosti a zároveň vytvořit právně bezpečné a výhradní převoditelné rybolovné koncese ročních rybolovných práv členského státu. Vzhledem k tomu, že biologické mořské zdroje jsou společným majetkem, převoditelné koncese k rybolovu by měly pouze stanovit nároky uživatele na část ročních rybolovných práv členského státu, které mohou být v souladu se stanovenými pravidly zrušeny. [pozm. návrh 33]

(29a) V souladu se zásadou subsidiarity by mělo být každému členskému státu povoleno, aby si sám zvolil metodu pro rozdělení rybolovných práv, která mu byla přidělena, a na úrovni Unie by neměl být zaveden žádný distribuční systém. Členské státy budou mít takto možnost zavést – či naopak nezavést – systém převoditelných koncesí k rybolovu. [pozm. návrh 37]

(30) Koncese k rybolovu by měly být převoditelné a pronajímatelné, aby se decentralizovalo řízení rybolovných práv směrem k odvětví rybolovu a zajistilo, že rybáři odcházející z odvětví nebudou potřebovat spoléhat na veřejnou finanční pomoc v rámci společné rybářské politiky. [pozm. návrh 35]

(31) Specifické vlastnosti a socioekonomická zranitelnost některých malých loďstev jsou důvodem k omezení povinného systému převoditelných rybolovných koncesí na velká plavidla. Systém převoditelných koncesí k rybolovu by se měl používat na populace, pro které jsou udělena rybolovná práva. [pozm. návrh 36]

(31a) Komise by měla vyhodnotit stav rybářského loďstva, aby získala spolehlivé a přesné údaje o nadměrné kapacitě na úrovni Unie, na základě čehož by bylo možné navrhnout vhodné a cílené nástroje k jejímu snížení. [pozm. návrh 34]

(31b) Měl by být zaveden závazný systém posuzování rejstříků loďstev a ověřování stropů kapacity s cílem zajistit, aby každý členský stát dodržoval přidělené stropy, a posílit systém kontroly rybolovu, aby rybolovná kapacita odpovídala dostupným zdrojům. [pozm. návrh 38]

(32) Pro rybářská plavidla Unie nepůsobící v rámci systému převoditelných koncesí k rybolovu lze V některých případech musí členské státy nicméně přijmout zvláštní opatření tak, aby se přizpůsobil počet rybářských plavidel Unie jejich rybolovné kapacity odpovídaly dostupným zdrojům. Tato opatření by měla stanovit povinné maximální stropy kapacity loďstev a stanovit vnitrostátní režimy vstupu a výstupu v souvislosti s finančními prostředky určenými na vyřazování plavidel z provozu poskytnutými v rámci Evropského rybářského fondu. Měla by se proto posoudit kapacita každé populace a mořské oblasti v Unii. Toto posouzení by mělo být založeno na společných zásadách. Každý členský stát by měl mít možnost zvolit si opatření a nástroje, které hodlá přijmout ke snížení nadměrné rybolovné kapacity. [pozm. návrh 39]

(33) Členské státy by měly zaznamenávat nejnutnější informace o vlastnostech a činnostech rybářských plavidel Unie plujících pod jejich vlajkou. Tyto záznamy je třeba zpřístupnit Komisi pro účely sledování velikosti kapacity loďstev členských států.

(34) Řízení rybolovu založené na nejlepším dostupném kompletním a přesném vědeckém poradenství vyžaduje harmonizované, spolehlivé a přesné soubory údajů. Členské státy by proto měly shromažďovat údaje o loďstvech a jejich rybolovných činnostech, zejména biologické údaje o úlovcích, včetně výmětů, informace ze zjišťování o populacích ryb a o možných ekologických dopadech rybolovných činností na mořský ekosystém. Komise by měla zabezpečit podmínky nezbytné pro harmonizaci údajů v zájmu prosazování ekosystémové interpretace zdrojů. [pozm. návrh 40]

(35) Shromažďování údajů by mělo zahrnovat údaje, které usnadní hospodářské posouzení všech podniků působících v odvětví rybolovu, v akvakultuře a v odvětví zpracování produktů rybolovu a akvakultury bez ohledu na jejich velikost a údaje o vývoji zaměstnanosti v těchto odvětvích a údaje o důsledcích tohoto vývoje pro rybářské komunity . [pozm. návrh 41]

(36) Je třeba, aby členské státy spravovaly shromážděné údaje a zpřístupňovaly je konečným uživatelům vědeckých údajů na základě víceletého programu Unie a aby relevantní výsledky poskytovaly zúčastněným stranám . Do shromažďování údajů by měly být aktivněji zapojeny regionální orgány . Rovněž je třeba, aby členské státy spolupracovaly mezi sebou při koordinování činností shromažďování údajů. Rovněž je třeba, aby členské státy případně spolupracovaly ohledně shromažďování údajů s třetími zeměmi v rámci téhož povodí moře. a to pokud možno v rámci regionálního subjektu, který bude pro tento účel zřízen, a s ohledem na nezbytnost dodržování mezinárodního práva a zejména úmluvy Unclos . [pozm. návrh 42]

(37) Je třeba posílit vědu v odvětví rybářství zaměřenou na rozvoj politik prostřednictvím shromažďování vnitrostátních vědeckých údajů o rybolovu, pomocí nezávislých programů pro výzkum a inovaci v koordinaci s ostatními členskými státy, jakož i pomocí rámcových nástrojů Unie pro výzkum a inovaci a nezbytné harmonizace a systematizace údajů, kterou má provést Komise . [pozm. návrh 43]

(38) Unie by měla podporovat cíle společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni. K tomu účelu by se Unie měla snažit zlepšit výkonnost regionálních a mezinárodních organizací při zachování a udržitelném řízení mezinárodních populací ryb tím, že podpoří rozhodování, které je založené na vědě, a zlepší dodržování pravidel, zvýší transparentnost a zapojením zaručí efektivní zapojení zúčastněných stran i potíráním potírání nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) rybolovných činností. [pozm. návrh 44]

(39) Dohody o udržitelném rybolovu uzavřené s třetími zeměmi by měly zajistit, že jsou rybolovné činnosti Unie ve vodách třetí země založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, čímž se zajistí udržitelné využívání a zachování biologických mořských zdrojů a současně dodržování zásady nadbytku, kterou obsahuje úmluva Unclos . Tyto dohody, které poskytují přístupová práva výměnou za finanční příspěvek od Unie, by měly přispět ke stanovení k vytvoření vysoce kvalitního systému shromažďování vědeckých údajů a vysoce kvalitního vysoce kvalitního rámce správy, aby se tak zajistila zejména účinná opatření ke sledování, kontrole a dohledu. [pozm. návrh 45]

(40) Vložení doložky o lidských právech do dohod o udržitelném rybolovu by mělo být plně v souladu s celkovými cíli politiky Unie v oblasti rozvoje.

(41) Dodržování demokratických zásad a lidských práv stanovených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a jiných příslušných mezinárodních nástrojích týkajících se lidských práv a dodržování zásady právního státu by mělo tvořit základní prvek dohod o udržitelném rybolovu a měla by se na něj vztahovat zvláštní doložka o lidských právech.

(41a) Vzhledem k vážnému problému pirátství, které ohrožuje ta plavidla Unie, jež provozují rybolov ve vodách třetích zemí na základě dvoustranných nebo mnohostranných dohod a s ohledem na to, že tato plavidla jsou snadným terčem pirátů, by měla být posílena opatření a operace na jejich ochranu. [pozm. návrh 46]

(42) Akvakultura by měla přispět k zachování udržitelného potenciálu produkce potravin v celé Unii, tak aby se pro evropské obyvatele dlouhodobě zajistilo dlouhodobé zabezpečení a dodávky potravin, jakož i růst a zaměstnanost a aby se přispělo se k rostoucí světové poptávce po potravinách z vodních organismů. [pozm. návrh 47]

(43) Strategie Komise pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury (16) přijatá v roce 2009, kterou uvítala a podpořila Rada a uvítal Evropský parlament, zmínila potřebu vytvoření a podpory rovnocenných podmínek pro akvakulturu jako základ pro její udržitelný rozvoj.

(44) Společná rybářská politika by měla přispět ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a napomoci dosažení cílů stanovených v této strategii (17).

(45) Činnosti v oblasti akvakultury v Unii jsou ovlivňovány různými podmínkami přesahujícími vnitrostátní hranice, i pokud jde o udělování povolení hospodářským subjektům, je třeba vypracovat strategické směry Unie pro vnitrostátní strategické plány s cílem zvýšit konkurenceschopnost průmyslu akvakultury, podpořit jeho rozvoj a inovace a podnítit hospodářskou činnost, diverzifikaci a zlepšení kvality života v pobřežních a venkovských oblastech, a rovněž je třeba vytvořit mechanismy výměny informací a osvědčených postupů mezi členskými státy prostřednictvím otevřené metody koordinace vnitrostátních opatření týkajících se bezpečnosti podnikání, přístupu do vod a prostoru Unie a zjednodušení správních postupů udělování licencí.

(46) Zvláštní povaha akvakultury vyžaduje poradní sbor ke konzultaci se zúčastněnými stranami o prvcích politik Unie, které by mohly mít dopad na akvakulturu.

(46a ) Vzhledem ke zvláštnímu charakteru nejvzdálenějších regionů, zejména k jejich zeměpisné odlehlosti a k významu rybolovu pro jejich hospodářství, by měl být vytvořen poradní výbor pro nejvzdálenější regiony, jenž by byl rozdělen do tří podvýborů týkajících se oblasti západního Atlantiku, východního Atlantiku a jihozápadního Indického oceánu. Jedním z cílů tohoto poradního výboru by mělo být přispívání k přijímání opatření na celosvětové potírání nelegálního, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. [pozm. návrh 48]

(47) Je třeba posílit konkurenceschopnost odvětví rybolovu a akvakultury Unie a volá se po zjednodušení, které by podpořilo lepší řízení činností tohoto odvětví v oblasti produkce a uvádění na trh. Současně je nezbytné zajistit reciprocitu obchodních výměn se třetími zeměmi tak, aby byly na unijním trhu vytvořeny rovné podmínky, a to nejen z hlediska udržitelnosti rybolovných oblastí, ale i z hlediska zdravotních kontrol ; společná organizace trhu pro produkty rybolovu a akvakultury by měla zajistit rovné podmínky pro všechny produkty rybolovu a akvakultury na unijním trhu bez ohledu na to, zda pocházejí z Unie nebo ze třetích zemí , měla by umožnit spotřebitelům lépe se rozhodovat přijímat informovanější rozhodnutí na základě dostupných informací sledovatelnosti produktů a podpořit odpovědnou spotřebu a měla by zlepšit hospodářské znalosti a vědomosti o trzích Unie v rámci celého zásobovacího řetězce. Část tohoto nařízení, týkající se společné organizace trhů, by měla obsahovat ustanovení, která dovoz produktů rybolovu a akvakultury podmíní dodržováním mezinárodně uznávaných sociálních a environmentálních norem. [pozm. návrh 49]

(48) Společná organizace trhu by měla být provedena v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména co se týče ustanovení Světové obchodní organizace. Úspěch společné rybářské politiky vyžaduje účinný režim kontrol, inspekce a vynucování, včetně boje proti NNN rybolovným činnostem. V důsledku toho by měly být účinně uplatňovány stávající právní předpisy v této oblasti a měl by být stanoven režim Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování tak, aby se zajistilo dodržování pravidel společné rybářské politiky. [pozm. návrh 50]

(49) V rámci režimu Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování je třeba podpořit používání moderních a účinných technologií. Je třeba, aby členské státy nebo Komise měly možnost provádět pilotní projekty týkající se nových kontrolních technologií a systémů pro správu údajů. [pozm. návrh 51]

(50) Aby se zajistilo zapojení dotčených hospodářských subjektů do režimu Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování, je třeba, aby členské státy měly možnost od jejich provozovatelů vyžadovat od držitelů licence k rybolovu vydané pro rybářská plavidla Unie o délce 12 metrů nebo více, která plují pod jejich vlajkou, aby přiměřeně přispívali na provozní náklady tohoto režimu.[pozm. návrh 196]

(51) Cílů společné rybářské politiky nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodů obtíží, s nimiž se potýkají při rozvoji odvětví rybolovu a jeho řízení, a z důvodu omezených finančních prostředků členských států. S cílem přispět k dosažení těchto cílů by proto měla být poskytnuta víceletá finanční pomoc zaměřená na priority společné rybářské politiky Unie a uzpůsobená zvláštním rysům odvětví rybolovu v jednotlivých členských státech , aby se přispělo k dosažení těchto cílů. [pozm. návrh 52]

(51a) Finanční pomoc Unie by měla usnadnit vytváření veřejných statků a služeb v odvětví rybolovu, a zejména podpořit kontrolní a monitorovací opatření, shromažďování informací, výzkum a vyvíjení činností s cílem zajistit zdravý mořský ekosystém. [pozm. návrh 245]

(52) Je třeba, aby byla finanční pomoc Unie podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty včetně majitelů plavidel . Je tedy třeba, aby v případech nedodržování pravidel společné rybářské politiky členskými státy a vážných porušení těchto pravidel hospodářskými subjekty byla tato finanční pomoc přerušena, zastavena nebo opravena. [pozm. návrh 53]

(53) Dialog se zúčastněnými stranami se ukázal být zásadní pro dosažení cílů společné rybářské politiky. S přihlédnutím k rozdílným podmínkám v celých vodách Unie a větší regionalizaci společné rybářské politiky je třeba, aby poradní sbory umožnily společné rybářské politice využívat znalosti a zkušenosti všech zúčastněných stran zejména při vytváření víceletých plánů . [pozm. návrh 54]

(54) Zdá se být vhodné, aby byla Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci oprávněna S ohledem na zvláštní charakter nejvzdálenějších regionů, akvakultury, vnitrozemského rybolovu, trhů a Černého moře je vhodné pro každou tuto oblast vytvořit nový poradní sbor. a změnit oblasti působnosti sborů stávajících, zejména s ohledem na zvláštnosti Černého moře. [pozm. návrh 55]

(55) Za účelem dosažení cílů společné rybářské politiky je třeba, aby byla v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty, aby bylo možno specifikovat opatření související s rybolovem v zájmu zmírnění dopadu rybolovných činností ve zvláštních oblastech ochrany, přizpůsobení které ve zvláště závažných a naléhavých případech umožňují zmírnit vážné nebezpečí, které ohrožuje zachování biologických mořských zdrojů nebo mořských ekosystémů, přizpůsobit povinnosti vykládky všech úlovků za účelem souladu s mezinárodními závazky Unie, přijímat opatření pro zachování zdrojů v případě neplnění povinností v rámci víceletých plánů nebo technických opatření, nových výpočtů stropů kapacity loďstev, definování údajů definovat údaje o vlastnostech a činnosti pro rybářských plavidel Unie, pravidel a přijímat pravidla pro provádění pilotních projektů týkajících se nových kontrolních technologií a systémů pro správu údajů, změn přílohy III v souvislosti s oblastmi působnosti poradních sborů a složení a fungování poradních sborů. [pozm. návrh 56]

(56) Zvláště je důležité, aby při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Komise vedla vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.

(57) Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit vhodný způsob včasného a soustavného předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

(58) Pro zajištění jednotných podmínek pro provádění technickoprovozních požadavků na postupy předávání údajů týkajících se rejstříků rybářských plavidel a požadavků na údaje pro řízení rybolovu je třeba udělit Komisi prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (18).

(59) K dosažení základního cíle společné rybářské politiky, kterým je zajistit dlouhodobě udržitelné environmentální, hospodářské a sociální podmínky pro odvětví rybolovu a akvakultury a přispět k dostupnosti dodávek potravin, je nezbytné a vhodné stanovit pravidla pro zachování a využívání biologických mořských zdrojů a pro zajištění hospodářské a sociální udržitelnosti odvětví rybolovu a lovu měkkýšů v Unii a případně poskytnout dostatečné financování . [pozm. návrh 57]

(60) V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

(61) Rozhodnutí Rady č. 2004/585/ES ze dne 19. července 2004, kterým se zřizují regionální poradní sbory v rámci společné rybářské politiky (19), by mělo být zrušeno poté, co vstoupí v platnost příslušná pravidla podle tohoto nařízení.

(62) Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (20) by mělo být zrušeno, avšak mělo by nadále platit pro vnitrostátní programy přijaté pro shromažďování a správu údajů na období let 2011–2013. [pozm. návrh 58]

(63) Z důvodu množství změn a z hlediska jejich významu by mělo být zrušeno nařízení Rady (ES) č. 2371/2002,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

ČÁST I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Oblast působnosti

1. Společná rybářská politika se vztahuje na:

a) zachování, řízení a využívání mořských biologických zdrojů; a a udržitelné využívání a řízení rybolovu, který se na tyto zdroje zaměřuje ;

b) biologické sladkovodní zdroje, akvakulturu a na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh v souvislosti s opatřeními v oblasti tržních a finančních opatření na podporu společné rybářské politiky , strukturální opatření a řízení kapacity loďstva ;

ba) sociální a ekonomickou životaschopnost rybolovných činností, podporu zaměstnanosti v pobřežních komunitách a rozvoje těchto komunit a na zvláštní problémy drobného a řemeslného rybolovu a akvakultury. [pozm. návrh 59]

2. Společná rybářská politika se vztahuje na činnosti uvedené v odstavci 1, pokud jsou prováděny:

a) na území členských států; nebo

b) ve vodách Unie, včetně činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou třetích zemí nebo v těchto zemích registrovanými; nebo

c) rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie; nebo

d) státními příslušníky členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky.

Článek 2

Obecné cíle

1. Společná rybářská politika musí zajistit, aby činnosti rybolovu a akvakultury zajistily byly dlouhodobě udržitelné environmentální, z hlediska životního prostředí a byly řízeny tak, aby byly přínosné v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti podmínky a přispěly k dostupnosti dodávek potravin a udělování práv na rekreační rybolov, aby pamatovaly na zpracovatelský průmysl a činnosti na pevnině bezprostředně navazující na rybolovnou činnost a aby současně zohledňovaly zájmy spotřebitelů i producentů .

2. Společná rybářská politika musí uplatňovat přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a jejím cílem je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů míry úmrtnosti dané rybolovem byly do roku 2015 obnovilo a zachovalo stavy lovených druhů nad úrovně, které mohou vytvářet stanoveny na úrovních, které by nejpozději do roku 2020 umožnily obnovu rybích populací nad úrovně, jež budou schopny zaručit maximální udržitelný výnos, a jež by umožnily zachování všech obnovených populací na těchto úrovních .

3. Společná rybářská politika musí provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, a akvakultury aby zajistila, aby rybolov a akvakultura přispívaly k minimalizaci dopadu lidských dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené nepodílely se na zhoršování mořského prostředí a byly účinně uzpůsobeny jednotlivým rybolovným oblastem a regionům .

3a. Společná rybářská politika podporuje udržitelný rozvoj a dobré životní podmínky pobřežních komunit, zaměstnanost, dobré pracovní podmínky a bezpečnost provozovatelů rybolovu.

4. Do společné rybářské politiky Společná rybářská politika musí být začleněny požadavky vyplývající z právních předpisů v souladu s právními předpisy Unie pro oblast životního prostředí a s dalšími politikami Unie .

4a. Společná rybářská politika musí zajistit, aby rybolovné kapacity loďstev odpovídaly úrovním využívání v souladu s odstavcem 2.

4b. Společná rybářská politika musí přispívat ke shromažďování komplexních a spolehlivých vědeckých údajů. [pozm. návrh 60]

Článek 3

Specifické cíle

Za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 2 musí společná rybářská politika, zejména:

a) předcházet nežádoucím úlovkům, minimalizovat je a pokud možno je odstranit nežádoucí úlovky populací lovených ke komerčním účelům a postupně zajistit, že jsou vykládány všechny úlovky těchto populací;

aa) s ohledem na nejlepší vědecké poradenství zajistit vykládku všech úlovků lovených a regulovaných populací a zabránit vytváření nových trhů nebo rozšiřování trhů stávajících;

b) zajistit v Unii podmínky pro účinné a environmentálně udržitelné rybolovné činnosti v rámci v zájmu obnovy hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu čímž vytvoří rovné podmínky na vnitřním trhu ;

c) podporovat rozvoj akvakulturních činností Unie a souvisejících odvětví a zajistit, aby byly environmentálně udržitelné a přispívaly k zabezpečení potravin a vytváření pracovních příležitostí v pobřežních a venkovských oblastech;

d) podporovat spravedlivé rozdělování mořských zdrojů s cílem přispívat k přiměřené životní úrovni pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech;

e) zohlednit zájmy spotřebitelů;

f) zajistit systematické a harmonizované pravidelné a spolehlivé shromažďování údajů a jejich transparentní správu a zabývat se problémy vyplývajícími z řízení populací, jež není dostatečně podloženo údaji;

fa) podporovat drobný pobřežní rybolov

fb) přispívat k dosažení a udržování dobrého stavu prostředí, jak je stanoveno v čl. 1 písm. 1) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES; [pozm. návrhy 61 a 235]

Článek 4

Zásady řádné správy

Společná rybářská politika se musí řídit následujícími zásadami uplatňuje následující zásady řádné správy:

a) jasné definování odpovědností na úrovni Unie a na regionální, vnitrostátní, regionální a místní úrovni respektující ústavní uspořádání každého členského státu ;

aa) decentralizované a regionalizované řízení rybolovu;

b) stanovení opatření v souladu s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím;

c) dlouhodobý výhled;

ca) snížení administrativních nákladů;

d) široké vhodné zapojení zúčastněných stran zejména poradních sborů a sociálních partnerů, ve všech fázích od vypracování po provádění opatření čímž se zajistí zachování regionálních zvláštností prostřednictvím regionalizovaného přístupu ;

e) prvořadá odpovědnost státu vlajky;

f) soulad s integrovanou námořní politikou a s ostatními politikami Unie.

fa) provádění environmentálních a strategických hodnocení dopadu;

fb) rovnocennost vnitřního a vnějšího rozměru společné rybářské politiky, takže normy a donucovací mechanismy uplatňované v Unii jsou případně uplatňovány rovněž navenek;

fc) transparentní zpracování údajů a rozhodování v souladu s Úmluvou Evropské hospodářské komise OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně ve věcech životního prostředí („Aarhuská úmluva“), která byla jménem Unie schválena rozhodnutím Rady 2005/370/ES (21) . [pozm. návrhy 62 a 220]

Článek 5

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

1) „vodami Unie“ rozumí vody a mořské dno spadající pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států s výjimkou vod a mořského dna přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy; [pozm. návrh 63]

2) „biologickými mořskými zdroji“ rozumějí dostupné a dosažitelné živé mořské vodní druhy, včetně anadromních a katadromních druhů během všech stádií jejich životního cyklu;

3) „biologickými sladkovodními zdroji“ rozumějí dostupné a dosažitelné živé sladkovodní druhy;

4) „rybářským plavidlem“ rozumí jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských druhů;

5) „rybářským plavidlem Unie“ rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii;

5a) „rybářem“ rozumí každá osoba, která vykonává profesionální rybolov, jak je chápán daným členským státem, na palubě provozovaného rybářského plavidla, nebo která provádí profesionální sběr mořských živočichů, jak je chápán daným členským státem, bez plavidla; [pozm. návrh 64]

5b) „vstupem do rybářského loďstva“ rozumí zápis rybářského plavidla do rejstříku rybářských plavidel členského státu; [pozm. návrh 65]

6) „maximálním udržitelným výnosem“ rozumí maximální odlov nejvyšší teoretický vyvážený výnos , který je možné nepřetržitě (v průměru) odebírat z populace ryb bez omezení za stávajících (průměrných) environmentálních podmínek, aniž by byl významně narušen proces reprodukce ; [pozm. návrh 66]

6a) „lovenými druhy“ rozumějí druhy podléhající tlaku rybolovu/využívání, včetně druhů, jež jsou chyceny jako vedlejší úlovek, nebo druhů, na něž má rybolov dopad, avšak nejsou vyloveny; [pozm. návrh 67]

7) „přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ rozumí, v souladu s článkem 6 dohody OSN o rybích populacích, přístup, podle kterého by nedostatek příslušných vědeckých údajů neměl být důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a necílových druhů a jejich životního prostředí; [pozm. návrh 68]

8) „ekosystémovým přístupem k řízení rybolovu“ rozumí přístup, který zajistí, aby přínosy plynoucí z živých vodních zdrojů byly velké, zatímco přímé a nepřímé dopady rybolovných činností na mořské ekosystémy byly malé a nenarušovaly budoucí fungování, rozmanitost a celistvost těchto ekosystémů; byly při rozhodování zohledňovány dopady rybolovu, jiných lidských činností a environmentální faktory na cílové populace a všechny ostatní druhy patřící do stejného ekosystému, spojené s cílovými populacemi nebo na nich závislé a bylo tak zajištěno, že souhrnný tlak těchto činností je udržován na úrovni slučitelné s dosažením dobrého stavu prostředí ; [pozm. návrh 237]

9) „mírou úmrtnosti danou rybolovem“ rozumí odlovy za dané období ve srovnání s průměrným stavem populace dostupné pro rybolov v tomto období; míra, v níž se v rámci rybolovné činnosti odloví z populace biomasa a jedinci jednotlivých druhů ; [pozm. návrh 70]

9a ) „FMSY“ rozumí míra úmrtnosti daná rybolovem, která je v souladu s koncepcí maximálního udržitelného výnosu; [pozm. návrh 71]

10) „populací“ rozumí biologické mořské zdroje s charakteristickými vlastnostmi, které se vyskytují v dané oblasti řízení; [pozm. návrh 72]

11) „omezením odlovu“ rozumí množstevní omezení pro vykládky odlov populace ryb nebo skupiny populací ryb za dané období; [pozm. návrh 73]

11a) „nežádoucími úlovky“ rozumí úlovky druhů pod minimální referenční velikostí pro zachování zdrojů nebo pod minimální velikostí při vykládce, zakázaných či chráněných druhů nebo neobchodovatelných druhů či jednotlivců obchodovatelných druhů, jež nevyhovují požadavkům vymezeným v právních předpisech Unie v oblasti rybolovu, které stanoví technická, monitorovací a ochranná opatření; [pozm. návrh 74]

12) „referenčními body pro zachování“ rozumějí hodnoty parametrů rybí populace (jako je biomasa (B), biomasa reprodukující se populace (SSB ) nebo míra úmrtnosti daná rybolovem (F) ) používané při řízení rybolovu, například pokud jde o přijatelnou úroveň k definici přijatelné úrovně biologického rizika nebo požadovanou úroveň požadované úrovně výnosu; [pozm. návrh 75]

12a) „mezním referenčním bodem“ rozumí hodnoty parametrů rybí populace (jako je biomasa nebo míra úmrtnosti daná rybolovem) používané při řízení rybolovu k označení hranice, nad nebo pod níž je řízení rybolovu v souladu s některým cílem řízení, jako je např. přijatelná úroveň biologického rizika nebo požadovaná úroveň výnosu; [pozm. návrh 76]

12b) „populací v rámci bezpečných biologických limitů“ rozumí populace, u níž je vysoce pravděpodobné, že její odhadovaná biomasa reprodukující se populace na konci předchozího roku je nad hranicí referenčního bodu biomasy (Blim) a její míra úmrtnosti daná rybolovem v předchozím roce je pod hranicí referenčního bodu míry úmrtnosti dané rybolovem (Flim); [pozm. návrh 77]

13) „ochranou“ rozumějí preventivní opatření, jejichž cílem je zabránit nežádoucím situacím nebo předcházet tomu, aby se něco nežádoucího stalo; [pozm. návrh 78]

14) „technickými opatřeními“ rozumějí opatření, která regulují druhové a velikostní složení odlovů a dopady na části ekosystémů či jejich fungování v důsledku rybolovných činností tím, že ukládají podmínky používání a strukturu vlastnosti lovných zařízení a tím, že ukládají časová či územní omezení přístupu do rybolovných oblastí; [pozm. návrh 79]

14a) „nezbytnými rybími stanovišti“ rozumí zranitelná mořská stanoviště, která je nutné chránit kvůli jejich životně důležité úloze při naplňování ekologických a biologických potřeb rybích druhů, včetně vytíracích, chovných a potravních teritorií; [pozm. návrh 80]

14b) „chráněnou rybolovnou oblastí“ rozumí geograficky vymezená mořská oblast, v níž jsou dočasně nebo trvale zakázány či omezeny všechny nebo některé rybolovné činnosti v zájmu lepšího využívání a ochrany živých vodních zdrojů nebo ochrany mořských ekosystémů; [pozm. návrh 81]

15) „rybolovným právem“ rozumí kvantifikovaný právní nárok na lov určité populace ryb, vyjádřený maximálními odlovy nebo nebo maximální intenzitou rybolovu a podmínkami, které jsou s nimi funkčně spojeny a které je třeba kvantifikovat na v určité úrovni oblasti řízení ; [pozm. návrh 82]

16) „intenzitou rybolovu“ rozumí součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu plavidel součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině;

17) „převoditelnými koncesemi k rybolovu“ rozumějí odvolatelné nároky uživatele na konkrétní část rybolovných práv přidělených členskému státu nebo stanovených v plánech řízení přijatých členským státem v souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 1967/2006 (22) , které může držitel převést na jiné způsobilé držitele takových převoditelných koncesí k rybolovu; [pozm. návrh 83]

18) „jednotlivými rybolovnými právy“ rozumějí roční rybolovná práva přidělená držitelům převoditelných koncesí k rybolovu v členském státě na základě podílu rybolovných práv náležících tomuto členskému státu; [pozm. návrh 84]

19) „rybolovnou kapacitou“ rozumí prostornost schopnost plavidla lovit ryby měřená na základě vlastností plavidla, včetně jeho prostornosti v GT (hrubá prostornost) a jeho výkon v kW (kilowatty), jak jsou definovány v článcích 4 a 5 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (23) a typu a velikosti jeho lovných zařízení a jakéhokoli jiného parametru, který má vliv na schopnost plavidla lovit ryby ; [pozm. návrh 85]

19a) „obytnou kapacitou“ rozumí prostory na palubě lodi, které jsou určené výhradně pro pobyt a odpočinek posádky; [pozm. návrh 86]

20) „akvakulturou“ rozumí pěstování nebo chov vodních organismů za použití postupů určených ke zvýšení produkce těchto organismů nad přirozenou kapacitu životního prostředí přičemž tyto organismy zůstávají po dobu pěstování nebo chovu majetkem fyzické nebo právnické osoby až do doby svého sběru; [pozm. návrh 87]

21) „licencí k rybolovu“ rozumí licence uvedená v čl. 4 odst. 9 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (24);

22) „povolením k rybolovu“ rozumí povolení uvedené v čl. 4 odst. 10 nařízení (ES) č. 1224/2009;

23) „rybolovem“ rozumí sběr nebo lov vodních organismů žijících ve svém přirozeném prostředí nebo úmyslné používání jakýchkoli prostředků umožňujících tento sběr nebo lov;

24) „produkty rybolovu“ rozumějí vodní organismy vzešlé z jakékoli rybolovné činnosti;

25) „hospodářským subjektem“ rozumí fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází výroby, zpracování, uvádění na trh, distribuce a maloobchodního prodeje produktů rybolovu a akvakultury , nebo jakákoli jiná organizace zastupující profese v odvětví rybolovu, která je právně uznaným subjektem a je odpovědná za řízení přístupu k rybolovným zdrojům, profesionální rybolovné činnosti a akvakultury ; [pozm. návrh 88]

26) „závažným protiprávním jednáním“ rozumí protiprávní jednání definované v čl. 42 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (25) a čl. 90 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009;

27) „konečným uživatelem vědeckých údajů“ rozumí výzkumný nebo řídící subjekt se zájmem o vědeckou analýzu údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení; [pozm. návrh 89]

28) „přebytky přípustného odlovu“ rozumí ta část přípustného odlovu, na jejíž odlov nemá pobřežní stát v určitém časovém období rybolovnou kapacitu takže celková míra využívání jednotlivých populací zůstává pod úrovněmi, které umožňují samoobnovu a udržení populací lovených druhů nad úrovněmi, při nichž je možné vytvářet maximální udržitelný výnos ; [pozm. návrh 90]

29) „produkty akvakultury“ rozumějí vodní organismy v jakémkoli stadiu svého životního cyklu vzešlé z jakékoli činnosti akvakultury;

30) „biomasou reprodukující se populace“ rozumí odhad hmotnosti ryb z konkrétního zdroje, která je v určenou dobu reprodukuje, včetně samců i samiček a včetně ryb, které se rozmnožují živorodým způsobem dostatečně vyspělá k reprodukci ; [pozm. návrh 91]

31) „smíšenými lovišti“ rozumějí loviště, kdy v nichž se v lovené dané oblasti vyskytuje více druhů a jsou ohroženy ulovením, které mohou být uloveny ve stejném odlovu ; [pozm. návrh 92]

32) „dohodami o udržitelném rybolovu“ rozumějí mezinárodní dohody, uzavřené které byly uzavřeny s jiným státem za účelem získání přístupu ke zdrojům nebo do vod s cílem udržitelně využívat určitou část přebytku mořských biologických zdrojů výměnou za finanční kompenzaci od Unie , která je určena na podporu místního odvětví rybolovu se zvláštním důrazem na shromažďování vědeckých údajů, sledování a kontrolu, nebo za účelem získání vzájemného přístupu ke zdrojům nebo do vod výměnou rybolovných práv mezi Unií a třetí zemí [pozm. návrh 93]

32a) „vedlejším úlovkem“ rozumí ulovení jakéhokoli necílového organismu, bez ohledu na to, zda se uchová a vyloží, nebo zda se provede výmět; [pozm. návrh 95]

32b) „úlovkem“ rozumí veškeré biologické mořské zdroje, které jsou uloveny v rámci rybolovu; [pozm. návrh 96]

32c) „rybolovem s malým dopadem“ rozumí používání selektivních rybolovných postupů, jež mají minimální škodlivý dopad na mořské ekosystémy a vyznačují se nízkými hodnotami emisí z paliv; [pozm. návrh 97]

32d) „selektivním rybolovem“ rozumí rybolov pomocí postupů či zařízení, jež v průběhu rybolovu umožňují cíleně lovit organismy podle jejich velikosti a druhu a umožňují, aby necílové druhy nebyly loveny nebo aby byly bez újmy vráceny zpět do moře; [pozm. návrh 98]

ČÁST II

PŘÍSTUP DO VOD

Článek 6

Obecná pravidla pro přístup do vod

1. Rybářská plavidla Unie musí mít rovný přístup do vod a ke zdrojům ve všech jiných vodách Unie, než jsou vody uvedené v odstavcích 2 a 3, s výhradou opatření přijatých podle části III.

2. Členské státy jsou od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022 oprávněny ve vodách do 12 námořních mil od základních linií, které jsou pod jejich svrchovaností nebo jurisdikcí, omezit rybolov rybářských plavidel, která tradičně operují v těchto vodách z přístavů na přilehlém pobřeží, aniž jsou dotčena pravidla pro rybářská plavidla Unie plující pod vlajkou jiných členských států podle stávajících sousedských vztahů mezi členskými státy a opatření uvedená v příloze I, která pro každý členský stát stanoví zeměpisné oblasti v rámci pobřežních pásem jiných členských států, kde se tyto činnosti provozují, a druhy, kterých se tyto činnosti týkají. Členské státy mohou umožnit výhradní nebo přednostní přístup pro drobné, tradiční a pobřežní rybáře, při zohlednění sociálních a environmentálních faktorů včetně potenciálního přínosu vyplývajícího z přiznání výhradního nebo přednostního přístupu místním podnikům nebo mikropodnikům a rybářům uplatňujícím selektivní rybolovné metody s malým dopadem. Členské státy informují Komisi o omezeních zavedených podle tohoto článku. [pozm. návrh 251]

3. Ve vodách až do 100 námořních mil od linie pobřeží Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských ostrovů mohou dotyčné členské státy od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022 omezit rybolov na plavidla zapsaná v přístavech těchto ostrovů. Výjimku tvoří plavidla Unie, která tradičně loví v těchto vodách, pokud tato plavidla nepřekračují tradičně používanou intenzitu rybolovu. Členské státy informují Komisi o omezeních zavedených podle tohoto článku.

3a. Status stávajících biologicky citlivých oblastí ve smyslu článku 6 nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství (26) je zachován ve své současné podobě. [pozm. návrh 99]

4. Ustanovení, která budou následovat po režimu stanoveném v odstavcích 2 a 3, budou přijata do 31. prosince 2022.

ČÁST III

OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ A UDRŽITELNÉ VYUŽÍVÁNÍ BIOLOGICKÝCH MOŘSKÝCH ZDROJŮ [pozm. návrh 100]

HLAVA I

DRUHY OPATŘENÍ

Článek - 7

Obecná ustanovení týkající se opatření pro zachování zdrojů

1. Unie přijme za účelem splnění obecných cílů společné rybářské politiky stanovených v článku 2 opatření pro zachování a udržitelné využívání biologických mořských zdrojů, jak stanoví články 7 a 8. Tato opatření se přijmou zejména v podobě víceletých plánů v souladu s články 9, 10 a 11.

2. Tato opatření jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3 a při jejich přijetí se zohlední nejlepší dostupné vědecké poradenství a stanoviska obdržená od příslušných poradních sborů.

3. Členské státy jsou zmocněny přijímat opatření pro zachování zdrojů v souladu s články 17 až 24 a jinými příslušnými ustanoveními tohoto nařízení. [pozm. návrh 101]

Článek 7

Druhy opatření pro zachování zdrojů

Opatření pro zachování a udržitelné využívání biologických mořských zdrojů mohou zahrnovat:

a) přijetí víceletých plánů podle článků 9–11;

b) stanovení cílů pro udržitelné využívání a zachování populací a ochranu mořského prostředí před dopadem rybolovných činností ;

c) přijetí opatření za účelem přizpůsobení počtu rybářských plavidel nebo typů rybářských plavidel dostupným rybolovným právům;

d) zavedení pobídek, včetně pobídek hospodářské povahy, na podporu selektivnějšího rybolovu nebo rybolovu s malým dopadem a rybolovných metod, které mají malý dopad na mořský ekosystém a rybolovné zdroje, včetně přednostního přístupu k rybolovným právům určitého státu a pobídek hospodářské povahy ;

e) přijetí opatření na stanovení a přidělování rybolovných práv a přidělování ;

f) přijetí technických opatření uvedených v článku článcích 8 a 14;

g) přijetí opatření týkajících se povinnosti vykládky všech úlovků za účelem plnění cílů stanovených v článku 15 ;

h) provádění pilotních projektů týkajících se alternativních způsobů řízení rybolovu a lovných zařízení, které zvyšují selektivitu nebo minimalizují dopad rybolovných činností na mořské prostředí .

ha) přijetí opatření, která členským státům pomáhají plnit povinnosti vyplývající z právních předpisů na ochranu životního prostředí;

hb) přijetí dalších opatření přispívajících k dosažení cílů uvedených v článcích 2 a 3. [pozm. návrh 102]

Článek 7a

Zřízení oblastí na obnovu rybích populací

1. V zájmu zachování živých vodních zdrojů a mořských ekosystémů a v rámci přístupu předběžné opatrnosti vytvoří členské státy soudržnou síť oblastí na obnovu rybích populací, v nichž budou zakázány veškeré rybolovné činnosti a jež budou zejména zahrnovat oblasti, které jsou důležité pro reprodukci ryb.

2. Členské státy určí a vymezí oblasti, které jsou zapotřebí k vytvoření soudržné sítě oblastí na obnovu rybích populací. [pozm. návrh 103]

Článek 8

Druhy technických opatření

Technická opatření mohou zahrnovat:

a) velikost ok definici vlastností rybolovných zařízení a pravidla týkající se jejich používání rybolovných zařízení;

b) omezení v oblasti konstrukce požadavky na konstrukci rybolovných zařízení, včetně i) úprav nebo doplňkových zařízení na zlepšení selektivity nebo snížení minimalizaci negativního dopadu na bentické pásmo ekosystém ; ii) úprav nebo doplňkových zařízení ke snížení vedlejších úlovků ohrožených, bezprostředně ohrožených a chráněných druhů a dalších nežádoucích úlovků ;

c) zákazy nebo omezení pro používání určitých lovných zařízení v určitých oblastech nebo obdobích; nebo jiného technického vybavení ;

d) zákaz nebo omezení rybolovných činností v určitých pásmech nebo nebo obdobích;

e) požadavky na rybářská plavidla na ukončení činnosti v určité ve vymezené oblasti po vymezenou minimální dobu za účelem ochrany dočasného nepostradatelných rybích stanovišť, dočasných nahromadění zranitelného mořského zdroje, ohrožených druhů, ryb ve tření či nedospělých jedinců ;

f) konkrétní opatření ke snížení k omezení negativního dopadu rybolovných činností na a necílové druhy; biologickou rozmanitost moří a mořské ekosystémy na minimum, zejména na ty, které se považují za biogeograficky citlivé, jako jsou podmořské hory kolem nejvzdálenějších regionů, jejichž zdroje by měly být využívány místním loďstvem používajícím selektivní rybolovné zařízení šetrné k životnímu prostředí, včetně opatření, která by zabránila, omezila a pokud možno zcela vyloučila nežádoucí úlovky;

g) jiná technická opatření zaměřená na ochranu biologické rozmanitosti moří. [pozm. návrh 104 a 295]

HLAVA II

OPATŘENÍ UNIE

Článek 9

Víceleté plány

1. Jako prioritu je potřeba stanovit víceleté plány stanovující Evropský parlament a Rada prioritně přijmou řádným legislativním postupem nejpozději do … (27) víceleté plány, které se budou řídit vědeckým poradenstvím poskytnutým Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) a které budou zahrnovat ochranná opatření s cílem zachovat a obnovit populace ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos v souladu s čl. 2 odst. 2 . Víceleté plány rovněž umožní splnění dalších cílů uvedených v článcích 2 a 3.

2. Víceleté plány stanoví:

a) základ pro stanovení rybolovných práv pro dotčené rybí populace na základě předem stanovených referenčních bodů pro zachování; nebo mezní referenční body, které odpovídají cílům uvedeným v článku 2 a jsou v souladu s vědeckým poradenstvím ; a

b) opatření schopná účinně zabránit tomu, aby byly mezní referenční body pro zachování překračovány, a sloužící k dosažení referenčních bodů pro zachování .

3. Víceleté plány se musí pokud možno vztahovat buď na rybolov využívající jednu rybí populaci, nebo na rybolov využívající smíšené populace, s náležitým zohledněním vzájemného působení populací a lovišť a mořských ekosystémů .

4. Víceleté plány jsou založeny na přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a vědecky opodstatněným způsobem zohlední omezení dostupných údajů a metody hodnocení, včetně hodnocení populací, která nejsou dostatečně podložena údaji, a veškeré kvantifikované zdroje nejistoty. [pozm. návrh 105]

Článek 10

Cíle víceletých plánů

1. Víceleté plány stanoví úpravy míry úpravu měr úmrtnosti dané daných rybolovem vedoucí k takové míře úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová všechny populace nad úrovněmi, které do roku 2015 zaručí tak , aby tyto míry byly do roku 2015 stanoveny na úrovních, které nejpozději do roku 2020 umožní obnovu rybích populací nad úrovně, jež by měly být schopny zaručit maximální udržitelný výnos a zachování všech obnovených populací na těchto úrovních .

2. V případech, kdy není možné určit míru úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová populace nad úrovněmi, které zaručí maximální udržitelný výnos, jak stanoví odstavec 1, uplatní víceleté plány stanoví preventivní k řízení rybolovných oblastí přístup předběžné opatrnosti a stanoví zástupné normy a opatření, která by zajistila zajistí alespoň srovnatelný stupeň zachování příslušných populací.

2a. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavců 1 a 2, jsou opatření, která mají být zahrnuta do víceletých plánů, i časový harmonogram jejich provádění přiměřené sledovaným cílům a úkolům a plánovanému časovému rámci. Předtím, než jsou tato opatření zahrnuta do víceletých plánů, zohlední se jejich pravděpodobný hospodářský a sociální dopad. S výjimkou naléhavých případů jsou tato opatření prováděna postupně.

2b. Víceleté plány mohou obsahovat ustanovení, která se zabývají zvláštními problémy smíšených lovišť v souvislosti se zachováním a obnovou populací nad úrovněmi zaručujícími maximální udržitelný výnos, pokud vědecké poradenství naznačuje, že není možné dosáhnout větší selektivity, jež by zabránila vedlejším úlovkům ohrožených druhů. [pozm. návrh 106 a 107]

Článek 11

Obsah víceletých plánů

1. Víceletý plán zahrnuje:

a) oblast působnosti z hlediska zeměpisné oblasti populací, loviště lovišť a mořského ekosystému a mořských ekosystémů , na které bude víceletý plán uplatňován;

b) cíle, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3 a s příslušnými ustanoveními článků 7a, 9 a 10 ;

ba) posouzení kapacity loďstev a v případě, že rybolovná kapacita není ve skutečné rovnováze s dostupnými rybolovnými právy, plán na snížení kapacity včetně časového harmonogramu a konkrétních opatření, která musí každý dotčený členský stát přijmout v závazné lhůtě za účelem přizpůsobení těchto rybolovných kapacit dostupným rybolovným právům; aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v článku 34, mělo by toto posouzení zahrnovat také hodnocení socioekonomického významu posuzovaného loďstva;

bb) posouzení socioekonomického dopadu opatřeních přijatých v rámci víceletého plánu;

c) vyčíslitelné cíle vyjádřené: i) mírou úmrtnosti danou rybolovem, nebo ii) biomasou reprodukující se populace, a iia) maximálním procentním podílem nežádoucích a nepovolených úlovků; a iib) maximálními ročními změnami v rybolovných právech; iii) stabilitou odlovů;

d) jasné časové rámce pro dosažení všech vyčíslitelných cílů;

da) ustanovení o systematickém omezování rybolovných práv v případě poklesu kvality nebo množství informací z dané rybolovné oblasti;

e) ochranná a technická opatření, včetně opatření týkajících se odstranění nežádoucích úlovků která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 15 tohoto nařízení, a opatření, která mají zabránit nežádoucím úlovkům a pokud možno tyto úlovky zcela odstranit ;

f) vyčíslitelné ukazatele pro pravidelné monitorování a hodnocení pokroku souvisejícího s dosažením cílů víceletého plánu a jeho socioekonomického dopadu ;

g) případně konkrétní opatření a cíle pro sladkovodní část životního cyklu anadromních a katadromních druhů;

h) minimalizaci dopadů opatření ke zmírnění dopadu rybolovu na ekosystém;

i) ochranu a kritéria, která tuto ochranu aktivují;

ia) opatření k zajištění souladu s víceletým plánem;

j) jakákoli jiná vhodná a přiměřená opatření vhodná pro dosažení cílů víceletých plánů.

1a. Víceleté plány obsahují ustanovení o pravidelném přezkumu s cílem zhodnotit pokrok při plnění jejich cílů. Tyto pravidelné přezkumy zohledňují především nové prvky, jako jsou změny ve vědeckém poradenství, aby umožnily nezbytné průběžné úpravy. [pozm. návrh 108 a 239]

Článek 12

Plnění povinností v rámci právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí v souvislosti s chráněnými oblastmi

1. Ve zvláštních oblastech ochrany ve smyslu Společná rybářská politika a všechna následná opatření přijatá členskými státy pro zvláštní oblasti ochrany jsou v plném souladu se směrnicí 92/43/EHS, směrnicí 2009/147/ES a směrnicí 2008/56/ES. Pokud členský stát stanovil oblasti uvedené v článku 6 směrnice 92/43/EHS, článku 4 směrnice 2009/147/ES a čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES provádějí členské státy rybolovné činnosti takovým způsobem, aby se v nich zmírnil dopad těchto činností. , reguluje po konzultaci s Komisí, poradními sbory a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami rybolovnou činnost, tak aby plně odpovídala cílům uvedených směrnic. [pozm. návrh 109]

1a. Všechny kroky přijaté Unií a členskými státy v rámci SRP musí být v plném souladu s Aarhuskou úmluvou o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, rezolucemi 61/105, 64/72 a 66/68 Valného shromáždění Organizace spojených národů a Dohodou o provádění ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací. [pozm. návrh 257]

1b. Pokud se rybolov provádí výhradně ve vodách spadajících pod svrchovanost a jurisdikci jediného členského státu, je dotyčný členský stát oprávněn přijmout opatření nezbytná pro plnění jeho povinností v souladu s právními předpisy Unie o životním prostředí ve vztahu k chráněným oblastem. Taková opatření musí být v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a nesmí být méně přísná než stávající právní předpisy Unie. [pozm. návrh 258]

1c. Členské státy, které mají přímý rybolovný zájem v oblastech, na něž se mají vztahovat opatření uvedená v odstavci 1, spolu vzájemně spolupracují v souladu s čl. 21 odst. 1a. Kterýkoli z těchto členských států může Komisi požádat, aby přijala opatření uvedená v odstavci 1. [pozm. návrh 111]

1d. Aby Komise jednala na základě žádosti uvedené v odstavci 1c, žádající členský stát či členské státy jí poskytnou veškeré příslušné informace o požadovaných opatřeních, včetně odůvodnění žádosti, vědeckých údajů a podrobných informací o praktickém provádění těchto opatření. Komise při přijímáni těchto opatření zohlední veškerá relevantní vědecká doporučení, které má k dispozici. [pozm. návrh 260]

2. Komise je oprávněna přijmout v souladu s článkem 55 akty v přenesené pravomoci, aby bylo možno specifikovat opatření související s rybolovem, a zmírnit tak dopad rybolovných činností ve zvláštních oblastech ochrany. [pozm. návrh 114]

2a. Evropský parlament a Rady mohou řádným legislativním postupem na návrh Komise přijímat opatření na snížení možných negativních sociálních a hospodářských dopadů vyplývajících z dodržování povinností uvedených v odstavci 1. [pozm. návrh 262]

Článek 13

Opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických mořských zdrojů

1. Komise může na základě důkazů Pokud na základě spolehlivých vědeckých údajů existují důkazy o vážném ohrožení zachování biologických mořských zdrojů nebo mořského ekosystému, které vyžaduje okamžitý zásah, a na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu rozhodnout o prozatímních opatřeních je Komise oprávněna v souladu s článkem 55 přijmout akty v přenesené pravomoci ke zmírnění ohrožení.

Tyto akty v přenesené pravomoci přijímá pouze ve zvláště závažných a naléhavých případech postupem stanoveným v článku 55a.

2. Členský stát sdělí odůvodněnou žádost uvedenou v odstavci 1 současně Komisi, ostatním členským státům a dotčeným poradním sborům. [pozm. návrh 115]

Článek 13a

Nouzová opatření členských států

1. Pokud existuje důkaz o vážné a nepředvídané hrozbě pro zachování živých vodních zdrojů nebo mořského ekosystému v důsledku rybolovných činností ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí některého členského státu a pokud by zbytečné prodlení mělo za následek škodu, kterou by bylo možné jen obtížně napravit, může tento členský stát přijmout nouzová opatření s platností maximálně tři měsíce.

2. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout nouzová opatření, oznámí před jejich přijetím svůj záměr Komisi, ostatním členským státům a příslušným poradním sborům o jejich úmyslech tak učinit, a to zasláním návrhu těchto opatření společně s odůvodněním.

3. Dotčené členské státy a příslušné poradní sbory mohou Komisi předložit písemné námitky do pěti pracovních dnů ode dne oznámení. Komise přijme prováděcí akty, jimiž tato opatření potvrdí, zruší či pozmění. Tyto prováděcí akty přijímá přezkumným postupem uvedeným v čl. 56 odst. 2.

V řádně odůvodněných a naléhavých případech spojených s vážnou a nepředvídatelnou hrozbou pro zachování živých vodních zdrojů či mořského ekosystému v důsledku rybolovných činností přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty postupem uvedeným v čl. 56 odst. 3. [pozm. návrh 116]

Článek 14

Rámce technických opatření

Je třeba stanovit rámce technických opatření k zajištění ochrany biologických mořských zdrojů a snížení dopadů rybolovných činností na populace ryb a mořské ekosystémy. Rámce technických opatření:

a) přispívají k zachování nebo obnovení populací ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos prostřednictvím zlepšení selekce velikosti a případně selekce druhů;

b) snižují odlovy podměrečných jedinců z populací ryb;

c) snižují odlovy nežádoucích mořských organismů;

d) zmírňují omezují dopady lovných zařízení na ekosystém a mořské životní prostředí na minimum se zvláštním ohledem na ochranu biologicky citlivých populací a ohrožených biotopů, zejména těch, které se považují za biogeograficky citlivé, jako jsou podmořské hory kolem nejvzdálenějších regionů, jejichž zdroje mají být využívány místním loďstvem používajícím selektivní rybolovné zařízení šetrné k životnímu prostředí . [pozm. návrh 296]

Článek 14a

Předcházení nežádoucím odlovům a jejich minimalizace

1. Před zavedením povinnosti vykládky všech úlovků ulovených v příslušném lovišti v souladu s článkem 15 provedou členské státy, pokud je to nezbytné, pilotní projekty, které budou založeny na nejlepším dostupném vědeckém poradenství a které zohlední stanoviska příslušných poradních sborů. Tyto projekty mají za cíl zevrubně posoudit všechny použitelné metody pro předcházení nežádoucím úlovkům, jejich minimalizaci a odstranění v určitém lovišti. Tyto pilotní projekty jsou případně prováděny organizacemi producentů. Výsledky těchto pilotních projektů se odrazí ve víceletých plánech řízení každého loviště v podobě dodatečných pobídek k používání co nejselektivnějších zařízení a metod rybolovu. Členské státy také vytvoří „atlas výmětů“ zachycující úroveň výmětů v každém lovišti, na něž se vztahuje čl. 15 odst. 1. Tento atlas musí vycházet z objektivních a reprezentativních údajů.

2. Unie poskytne finanční podporu na vytvoření a provádění pilotních projektů zahájených v souladu s odstavcem 1 a na používání selektivních lovných zařízení za účelem snížení nežádoucích a nepovolených úlovků. Při schvalování opatření finanční podpory se zvláštní pozornost věnuje rybářům, kterých se týká povinnost vykládky všech úlovků a kteří působí ve smíšených lovištích. [pozm. návrh 118]

Článek 15

Povinnost vykládky všech úlovků lovených a regulovaných druhů

1. Všechny úlovky následujících populací ryb, na které se vztahuje omezení odlovu, lovených a regulovaných druhů ulovené v následujících lovištích během rybolovných činností ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie musí být vyloveny a uchovávány na palubě rybářských plavidel a zaznamenány a vyloženy, s výjimkou případů, kdy se používají jako živá návnada, v souladu s následujícím časovým rámcem:

a) nejpozději od 1. ledna 2014: — makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný, treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice evropská, sardinka, huňáček severní drobný pelagický rybolov, tj. rybolov makrely obecné, sledě obecného, kranase obecného, tresky modravé, sardele obecné, stříbrnice evropské, sardinky obecné, šprota obecného ; — tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák křídlatý, tuňák velkooký, ostatní plachetníkovití pelagický rybolov ve velkém rozsahu, tj. rybolov tuňáka obecného, mečouna obecného, tuňáka křídlatého, tuňáka velkookého, ostatních plachetníkovitých ; — komerční rybolov, mimo jiné rybolov huňáčka severního, smačkovitých a tresky Esmarkovy; — losos v Baltském moři;

b) nejpozději od 1. ledna 2015 : treska obecná, štikozubec obecný, jazyk obecný; 2016 : — níže uvedený rybolov ve vodách Unie severního Atlantského oceánu: Severní moře — rybolov tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky tmavé; — rybolov humra severského; — rybolov jazyka obecného a platýse velkého; — rybolov štikozubce obecného; — rybolov garnáta severního; — rybolov dalších druhů bude dále analyzován; — rybolov v Baltském moři jiných druhů než lososa; Severozápadní vody — rybolov tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky tmavé; — rybolov humra severského; — rybolov jazyka obecného a platýse velkého; — rybolov štikozubce obecného; — rybolov dalších druhů bude dále analyzován; Jihozápadní vody — rybolov tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky tmavé; — rybolov humra severského; — rybolov jazyka obecného a platýse velkého; — rybolov štikozubce obecného; — rybolov dalších druhů bude dále analyzován;

c) nejpozději od 1. ledna 2016 : treska jednoskvrnná, treska bezvousá, pakambala průsvitná, ďas mořský, platýs evropský, mník mořský, treska tmavá, treska sajda, platýs červený, pakambala velká, pakambala východoatlantská, mník modrý, tkaničnice tmavá, hlavoun tuponosý, červenice obecná, platýs černý, mníkovec bělolemý, okouník a středomořské populace žijící při dně. 2017 rybolov neuvedený v odst. 1 písm. a) ve vodách Unie a ve vodách mimo Unii.

1a. Jakmile bude v některé rybolovné oblasti zavedena povinnost vykládky všech úlovků, veškeré úlovky druhů, na které se vztahuje tato povinnost, jsou zaznamenávány a tam, kde je to vhodné, odečteny z kvóty příslušných rybářů, organizace producentů nebo sdružení pro společné řízení, s výjimkou druhů, které mohou být vypuštěny do moře podle odstavce 1b;

1b. Následující druhy jsou vyňaty z povinnosti vykládky stanovené v odstavci 1:

— druhy ulovené pro použití jako živá návnada;

— druhy, u nichž dostupné vědecké informace ukazují na vysokou míru přežití úlovku, se zřetelem k povaze rybolovného zařízení, rybolovným postupům a rybolovným oblastem.

1c. V zájmu zjednodušení a harmonizace provádění povinnosti vykládky všech úlovků a s cílem zabránit nevhodnému narušení cílových lovišť a snížit množství nežádoucích úlovků, víceleté plány uvedené v článku 9 nebo v konkrétních právních aktech Unie o provádění povinnosti vykládky nebo v jiných právních aktech přijatých Unií případně stanoví

a) seznam necílových druhů s nízkým přirozeným výskytem, které se mohou započítávat do kvóty cílového druhu daného loviště, pokud: — je vnitrostátní roční kvóta pro tento necílový druh zcela vyčerpána; — úhrn úlovků necílových druhů nepřesáhne 3 % celkových úlovků cílových druhů; a — populace necílových druhů se nachází v rámci bezpečných biologických limitů;

b) pravidla pro pobídky s cílem odradit od odlovu nedospělých ryb, včetně zvýšení kvót odečítaných z kvót rybáře, pokud uloví nedospělé ryby.

2. Pro populace ryb , které podléhají povinnosti vykládky všech úlovků, stanovené v odstavci 1 , a v případě potřeby s cílem chránit nedospělé ryby odrazováním od jejich záměrného odlovu, jsou stanoveny minimální referenční velikosti odrážející věk a velikost pro první reprodukci pro zachování zdrojů založené na nejlepším dostupném přesném a aktuálním vědeckém poradenství. Prodej úlovků Úlovky těchto populací ryb o velikosti menší, než je referenční velikost pro zachování, bude omezen pouze ke budou omezeny na jiné použití než k lidské spotřebě, jako je zpracování na rybí moučku nebo, rybí tuk, krmiva pro domácí zvířata nebo návnadu . Dotčený členský stát může také povolit darování těchto ryb k veřejně prospěšným nebo dobročinným účelům.

3. U populací, které podléhají povinnosti vykládky, mohou členské státy využít meziroční rozpětí flexibility až do výše 5 % jejich povolené vykládky, aniž je dotčena vyšší míra flexibility stanovená v konkrétních právních předpisech. Obchodní podmínky a obchodní pravidla týkající se úlovků ryb přesahujících stanovená rybolovná práva se stanoví v souladu s článkem 27 39 nařízení (EU) č. …/2013 Evropského parlamentu a Rady ze dne …o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury (28) (29).

4. Členské státy zajistí, aby byla rybářská plavidla Unie plující pod jejich vlajkou vybavena tak, aby zajistila úplnou dokumentaci všech rybolovných a zpracovatelských činností za účelem sledování plnění povinnosti vykládky všech úlovků. Členské státy při tom dodrží zásadu účinnosti a proporcionality.

5. Odstavec 1 se nedotýká mezinárodních závazků.

6. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 s cílem vymezit, kterými se provádějí opatření stanovená odstavcem 1 za účelem souladu s mezinárodními závazky Unie. [pozm. návrh 119]

Článek 16

Rybolovná práva

1. Při stanovování a přidělování rybolovných práv postupuje Rada v souladu s články 2, 9, 10 a 11, uplatňuje dlouhodobé hledisko a řídí se nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím. Rybolovná práva přidělená členským státům zajistí se mezi členské státy rozdělí způsobem, který každému členskému státu z nich zajistí relativní stabilitu rybolovu pro každou populaci ryb nebo loviště. Při rozdělování nových rybolovných práv budou zohledněny zájmy každého členského státu.

Rada stanoví rybolovná práva dostupná pro třetí země ve vodách Unie a přidělí tato práva těmto třetím zemím.

Přidělování rybolovných práv členskému státu nebo třetí zemi je podmíněno dodržováním pravidel společné rybářské politiky.

1a. Při rozhodování o každoročním přidělování kvót Rada plně zohlední regiony, kde je místní obyvatelstvo obzvláště závislé na rybolovu a činnostech s ním souvisejících, jak o tom rozhodla Rada ve svém usnesení ze dne 3. listopadu 1976 o některých vnějších aspektech vytvoření rybolovného pásma ve Společenství o šířce 200 mil s účinkem od 1. ledna 1977, a zejména v příloze VII tohoto usnesení.

2. Rybolovná práva na vedlejší úlovky mohou být vyhrazena v rámci celkových rybolovných práv.

3. Rybolovná práva musí být v souladu s vyčíslitelnými cíli týkajícími se úlovků , časovými rámci a rozpětími stanovenými ve víceletých plánech v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 písm. b), c) a h). Pokud nebudou schváleny odpovídající víceleté plány komerčního využití rybolovných zdrojů, Rada zajistí, aby do roku 2015 byly celkové přípustné odlovy stanoveny na úrovních, jež by měly umožnit, aby se nejpozději do roku 2020 rybí populace obnovily nad úrovně, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos, a umožnit, aby všechny obnovené populací byly na těchto úrovních zachovány.

3a. Při přijímání rozhodnutí o rybolovných právech Radou jsou přítomny delegace z Evropského parlamentu a poradních sborů.

3b. V případě, kdy pro dané populace není možné v důsledku nedostatku údajů stanovit míru využití, která umožňuje maximální udržitelný výnos:

i) se při řízení lovišť uplatní přístup předběžné opatrnosti;

ii) se přijmou zástupné normy založené na metodikách stanovených v bodech 3.1 a 3.2 části B přílohy k rozhodnutí Komise 2010/477/EU ze dne 1. září 2010 o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod (30) a úmrtnost daná rybolovem se dále omezí v souladu se zásadou předběžné opatrnosti nebo, pokud existují náznaky, že je stav dané populace uspokojivý, na základě stabilního vývoje;

iii) Komise a členské státy vyhodnotí překážky v oblasti výzkumu a získávání znalostí a podniknou kroky s cílem umožnit, aby byly bez prodlení dodány další údaje o populacích a ekosystémech

3c. Každý členský stát rozhodne v případě plavidel plujících pod jeho vlajkou o způsobu přidělení rybolovných práv, která mu byla v souladu s právními předpisy Unie přiznána. Uvědomí Komisi o daném způsobu přidělování.

4. Členské státy si mohou poté, co informují Komisi, vzájemně vyměnit všechna rybolovná práva, která jim byla přidělena, nebo jejich část.

4a. Pokud dojde Komise k závěru, coby výsledku hodnocení podle článku 19 nebo 23,, že členský stát nedosáhl přijetí vhodných opatření v souladu s články 17 – 24, dojde v následujícím roce nebo následujících letech k omezení rybolovných práv, která Unie přiděluje tomuto členskému státu, a k přerušení nebo pozastavení plateb tomuto členskému státu nebo k provedení finanční opravy finanční pomoci Unie poskytované v rámci společné rybářské politiky podle článku 50. Tato opatření jsou přiměřená povaze, rozsahu, délce trvání a opakování nedodržování.

4b. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu s posouzením, zda se pomocí stávajících rybolovných práv daří účinně obnovovat a udržovat stavy lovených druhů nad úrovněmi, díky nimž lze dosáhnout cíle stanoveného v čl. 2 odst. 2. [pozm. návrh 120, 264, 293 a 301]

Článek 16a

Kritéria pro přidělování rybolovných práv členským státům

Při přidělování rybolovných práv, která mají k dispozici uvedené v článku 16, členské státy uplatňují transparentní a objektivní environmentální a sociální kritéria, jako je například dopad rybolovu na životní prostředí, dosavadní dodržování předpisů a přínos pro místní hospodářství. Lze uplatnit i další kritéria, jako například dosavadní objemy úlovků. V rámci rybolovných práv, která získaly, poskytnou členské státy pobídky rybářským plavidlům, jež používají selektivní lovná zařízení nebo rybolovné postupy s menším dopadem na životní prostředí, například s menší spotřebou energie či menší mírou poškození přírodních stanovišť. [pozm. návrh 227]

HLAVA III

REGIONALIZACE

KAPITOLA I

VÍCELETÉ PLÁNY

Článek 17

Opatření pro zachování zdrojů přijatá v souladu s víceletými plány

1. Členské státy mohou být sdílející dotčené loviště jsou ve víceletém plánu stanoveném podle článků 9, 10 a 11 podle postupů popsaných v tomto článku zmocněny v souladu s uvedeným plánem přijímat opatření, která stanoví opatření pro zachování zdrojů pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace ve vodách Unie, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva.

2. Členské státy zajistí, aby opatření pro zachování zdrojů přijatá podle odstavce 1:

a) byla v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3 a se zásadami řádné správy stanovenými v článku 4 ;

b) byla v souladu s oblastí působnosti a cíli víceletých plánů;

c) účinně splňovala cíle a vyčíslitelné cíle stanovené ve víceletém plánu v určeném časovém rámci ; a

d) nebyla méně přísná než opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.

2a. Členské státy spolupracují s cílem zajistit přijetí kompatibilních opatření, která budou splňovat cíle stanovené ve víceletých plánech, a navzájem koordinují uplatňování těchto opatření. Za tímto účelem využívají členské státy, pokud je to proveditelné a vhodné, stávající struktury a mechanismy regionální institucionální spolupráce, včetně struktur a mechanismů v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí vztahujících se na příslušné oblasti nebo loviště.

Koordinační úsilí mezi členskými státy sdílejícími loviště je způsobilé pro financování v rámci Evropského námořního a rybářského fondu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. xx/2013 ze dne … o Evropském námořním a rybářském fondu (31) (32).

2b. Členské státy konzultují s příslušnými poradními sbory, jakož i s ICES nebo VTHVR a zašlou jim návrh opatření, jež mají být přijaty, opatřený důvodovou zprávou. O těchto návrzích je zároveň informována Komise a ostatní členské státy sdílející loviště. Členské státy vyvinou veškeré úsilí, aby do těchto konzultací hned v počáteční fázi otevřeným a transparentním způsobem zapojily i další zúčastněné strany v dotčeném lovišti s cílem získat v průběhu přípravy zamýšlených opatření názory a návrhy všech příslušných stran.

Členské státy zpřístupní veřejnosti shrnutí návrhů opatření pro zachování zdrojů, která navrhují ke schválení.

2c. Členské státy patřičně zohlední stanoviska příslušných poradních sborů, ICES nebo VTHVR, a pokud se přijatá opatření od těchto stanovisek liší, uvedou podrobné důvody, proč se liší.

2d. Pokud chtějí členské státy pozměnit přijatá opatření, použijí se rovněž odstavce 2 až 2c.

2e. Komise přijme pokyny, ve kterých podrobně stanoví postupy, jimiž se řídí uplatňování odstavců 2a, 2b a 2c, s cílem zajistit, aby přijatá opatření byla koherentní, koordinována na regionální úrovni a v souladu s přijatými víceletými plány. Tyto pokyny mohou také určit nebo zavést administrativní rámce, jako jsou regionální pracovní skupiny pro rybolov, s cílem organizovat spolupráci mezi členskými státy na praktické úrovni, zejména s ohledem na prosazování a usnadňování přijímání opatření každým členským státem.

2f. Členské státy, které sdílejí určité loviště, se mohou dohodnout a spolupracovat při provádění společných opatření podle víceletých plánů přijatých do roku 2014 v souladu s postupem uvedeným v článku 25.

2 g. Pokud se rybolov provádí výhradně ve vodách spadajících pod svrchovanost a jurisdikci jediného členského státu, vytvoří dotčený členský stát jeden či více výborů společného řízení, zahrnujících všechny příslušné zúčastněné strany. Tyto výbory jsou v otázce přijímaných opatření konzultovány. Pokud se členský stát hodlá jakýmkoliv způsobem odchýlit od doporučení, které od těchto výborů obdrží, zveřejní posouzení, v němž podrobně popíše důvody, proč se od doporučení odchyluje. [pozm. návrh 121]

Článek 18

Oznámení opatření pro zachování zdrojů prováděné členským státem

Členské státy, které přijmou opatření pro zachování zdrojů podle čl. 17 odst. 1, tato opatření zveřejní a uvědomí o těchto opatřeních. nich Komisi, ostatní dotčené členské státy a příslušné poradní sbory. [pozm. návrh 122]

Článek 19

Posouzení

1. Komise může kdykoli posoudit slučitelnost a účinnost opatření pro zachování zdrojů přijatých členskými státy podle čl. 17 odst. 1. a v každém případě provede posouzení těchto skutečností a vypracuje o nich zprávu, a to alespoň každé tři roky, nebo podle potřeby vyplývající z příslušného víceletého plánu . Posouzení bude vycházet z nejlepšího dostupného vědeckého poradenství.

Členské státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (Inspire) (33) a z důvodu pomoci Komisi při jejím prováděním společné rybářské politiky poskytnou práva pro přístup k dokumentaci a údajům připraveným v souvislosti s formulováním a schválením vnitrostátních opatření pro zachování zdrojů podle článku 17 a pro jejich využívání.

Pokud jde o přístup k informacím v oblasti životního prostředí, použijí se směrnice 2003/4/ES (34) a nařízení (ES) č. 1049/2001 (35) a (ES) č. 1367/2006 (36) . [pozm. návrh 123]

1a. Komise zveřejní každé hodnocení provedené v souladu s tímto článkem a zpřístupní je veřejnosti na příslušných internetových stránkách nebo prostřednictvím přímého hypertextového odkazu na toto hodnocení. Pokud jde o přístup k informacím o životním prostředí, použijí se nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. [pozm. návrh 124]

Článek 20

Opatření pro zachování zdrojů přijatá v rámci víceletých plánů v případě neplnění povinností

1. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje víceletý plán, pokud členský stát oprávněný přijímat opatření v souladu s článkem 17 o těchto opatřeních Komisi neinformuje během doby stanovené ve víceletém plánu nebo, pokud tak neučiní, do tří šesti měsíců ode dne vstupu víceletého plánu v platnost.

2. Pokud Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje víceletý plán, pokud zastává názor, že

a) nejsou opatření členského státu považována za nejsou slučitelná s cíli víceletého plánu na základě posouzení provedeného podle článku 19 nebo

b) se má na základě posouzení provedeného podle článku 19 za to, že opatření členského státu nesplňují účinně cíle a vyčíslitelné cíle stanovené ve víceletém plánu, nebo

c) byla aktivována ochrana podle čl. 11 písm. i),

uvědomí dotčený členský stát a uvede důvody.

2a. Pokud Komise vydá stanovisko podle odstavce 2, dotčený členský stát má tři měsíce na to, aby svá opatření změnil tak, aby byla slučitelná s víceletým plánem a splňovala cíle tohoto plánu.

2b. Pokud členský stát nezmění svá opatření podle odstavce 2a, Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, v nichž zavádí opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje víceletý plán.

3. Opatření pro zachování zdrojů přijatá Komisí musí zajišťovat splnění cílů a úkolů stanovených víceletým plánem. Poté, co jsou Komisí přijaty akty v přenesené pravomoci, pozbudou opatření členských států účinnosti.

3a. Komise před přijetím aktů v přenesené pravomoci uvedených v tomto článku konzultuje s příslušnými poradními sbory, jakož i s ICES nebo VTHVR návrh opatření, která mají být přijata, opatřený důvodovou zprávou. [pozm. návrh 125]

KAPITOLA II

TECHNICKÁ OPATŘENÍ

Článek 21

Technická opatření

1. Členské státy mohou být v rámci technických opatření stanovených podle článku 14 zmocněny v souladu s uvedeným rámcem přijímat opatření, která stanoví technická opatření pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace v jejich vodách, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva. Členské státy zajistí, aby tato technická opatření:

a) byla v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3;

b) byla v souladu s cíli stanovenými v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14;

c) účinně splňovala cíle stanovené v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; a

d) nebyla v rozporu s opatřeními stanovenými ve stávajících právních předpisech Unie a nebyla méně přísná než uvedená opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.

1a. Členské státy spolupracují, aby zajistily přijetí kompatibilních opatření s cílem dosáhnout cílů stanovených v rámcích technických opatření, a navzájem koordinují provádění těchto opatřeních. Za tímto účelem využívají členské státy, pokud je to proveditelné a vhodné, stávající struktury a mechanismy regionální institucionální spolupráce, včetně struktur a mechanismů v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí vztahujících se na příslušné oblasti nebo loviště.

1b. Při vypracování návrhu opatření opatřeného důvodovou zprávou konzultují členské státy s příslušnými poradními sbory, jakož i s ICES nebo VTHVR. O těchto návrzích je zároveň informována Komise a ostatní členské státy sdílející loviště. Členské státy vyvinou veškeré úsilí, aby do těchto konzultací hned v počáteční fázi otevřeným a transparentním způsobem zapojily i další zúčastněné strany v dotčeném lovišti s cílem získat v průběhu přípravy zamýšlených opatření názory a návrhy všech příslušných stran.

1c. Členské státy patřičně zohlední stanoviska příslušných poradních sborů, ICES nebo VTHVR, a pokud se přijatá opatření od těchto stanovisek liší, předloží podrobné vysvětlení důvodů, které k odchylce vedly.

1d. Pokud chtějí členské státy pozměnit přijatá opatření, použijí se rovněž odstavce 1a, 1b a 1c.

1e. Komise přijme pokyny, ve kterých se podrobně stanoví postupy, jimiž se řídí uplatňování odstavců 1a až 1c s cílem zajistit, aby přijatá opatření byla soudržná, koordinovaná na regionální úrovni a v souladu s přijatými rámci technických opatření. Tyto pokyny mohou také určit nebo zavést administrativní rámce, jako jsou regionální pracovní skupiny pro rybolov, s cílem organizovat spolupráci mezi členskými státy na praktické úrovni, zejména s ohledem na prosazování a usnadňování přijímání opatření každým členským státem. [pozm. návrh 126]

Článek 22

Oznámení technických opatření členského státu

Členské státy, které přijmou technická opatření podle článku 21, tato opatření zveřejní a informují o nich Komisi, ostatní dotčené členské státy a příslušné poradní sbory. [pozm. návrh 127]

Článek 23

Posouzení

1. Komise může kdykoli posoudit slučitelnost a účinnost technických opatření přijatých členskými státy podle článku 21 a v každém případě provede posouzení těchto skutečností a vypracuje o nich zprávu, a to alespoň každé tři roky, nebo podle potřeby vyplývající z příslušného rámce technických opatření .

1a. V souladu se směrnicí 2007/2/ES a za účelem poskytnutí pomoci Komisi při jejím provádění společné rybářské politiky členské státy poskytnou práva pro přístup k dokumentaci a údajům připraveným v souvislosti s formulováním a schválením technických opatření podle článku 21 a pro jejich využívání.

Pokud jde o přístup k informacím v oblasti životního prostředí, použijí se směrnice 2003/4/ES a nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. [pozm. návrh 128]

1b. Komise zveřejní každé posouzení provedené v souladu s tímto článkem a zpřístupní je veřejnosti na příslušných internetových stránkách nebo prostřednictvím přímého hypertextového odkazu na toto posouzení. Pokud jde o přístup k informacím o životním prostředí, použijí se nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. [pozm. návrh 129]

Článek 24

Opatření přijatá v rámci technických opatření v případě neplnění povinností

1. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení technických opatření, na která se vztahuje rámec technických opatření, pokud členský stát oprávněný přijímat opatření v souladu s článkem 21 o těchto opatřeních Komisi neinformuje ve lhůtě stanovené v rámci technických opatření nebo, není-li tato lhůta stanovena, do tří šesti měsíců ode dne vstupu rámce technických opatření v platnost.

2. Pokud Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení technických opatření, pokud se má na základě posouzení provedeného podle článku 23 za to zastává názor , že opatření členského státu:

a) nejsou slučitelná s cíli uvedenými v rámci technických opatření nebo

b) účinně nesplňují cíle stanovené v tomto rámci technických opatření.

uvědomí dotčený členský stát a uvede důvody.

2a. Pokud Komise vydá stanovisko podle odstavce 2, dotčený členský stát má tři měsíce na to, aby svá opatření změnil tak, aby byla slučitelná s cíli rámce technických opatření a splňovala cíle tohoto rámce.

2b. Pokud členský stát nezmění svá opatření podle odstavce 2a, Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení technických opatření, na která se vztahuje rámec technických opatření.

3. Účelem technických opatření přijatých Komisí je zajistit plnění cílů rámce technických opatření. Poté, co jsou Komisí přijaty akty v přenesené pravomoci, pozbudou opatření členského státu účinnosti.

3a. Komise před přijetím aktů v přenesené pravomoci uvedených v tomto článku konzultuje návr