CS Úřední věstník Evropské unie C 143/141

Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha občanské společnosti ve vztazích mezi Evropskou unií a Chile

2012/C 143/29

Zpravodaj: pan HAMRO-DROTZ

Spoluzpravodaj: pan SILVA

Dopisem ze dne 1. srpna 2011 požádal Evropský parlament, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Úloha občanské společnosti ve vztazích mezi Evropskou unií a Chile.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, uspořádala v září 2011 studijní návštěvu Chile a přijala stanovisko dne 24. ledna 2012.

Na 478. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. února 2012 (jednání dne 22. února 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 138 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1. Doporučení

1.1 Evropský parlament požádal EHSV o vypracování tohoto stanoviska a o to, aby v kontextu vztahů EU a Chile analyzoval úlohu občanské společnosti v Chile a situaci článku 10 dohody o přidružení mezi EU a Chile, jež byla podepsána v roce 2002. Tento článek stanovuje vytvoření smíšeného poradního výboru občanské společnosti EHSV-Chile, k jehož vytvoření však nikdy nedošlo, neboť v Chile neexistuje obdobná instituce.

1.2 EHSV vítá dobré politické vztahy mezi EU a Chile, jež bezpochyby usnadňuje dohoda o přidružení. EHSV podporuje přezkum dohody o přidružení, jenž by umožnil zahrnutí kapitoly o udržitelném rozvoji, opatření na podporu účinného uznání a provádění základních úmluv ILO a upravenou orientaci spolupráce směrem k posílení občanské společnosti a projektů obecného zájmu, k nimž patří např. inovace, udržitelný rozvoj, ochrana spotřebitelů a vzdělávání.

1.3 EHSV žádá strany dohody o přidružení a příslušné mezinárodní organizace se sídlem v Chile, aby chilským organizacím občanské společnosti poskytly veškerou institucionální, politickou, operační a finanční podporu nutnou pro jejich posílení a zvýšení kapacit, aby se mohly stát platnými partnery jak v sociálním dialogu, tak v občanském dialogu na vnitrostátní úrovni a na bilaterální úrovni s občanskou společností v Evropě.

1.4 EHSV opakuje, že sociální dialog mezi podnikateli a odbory má zásadní význam pro hospodářskou a sociální shodu, jež je nezbytná k rozvoji při zachování sociální soudržnosti a jako východisko rozvoje širšího občanského dialogu mezi politickými orgány a jejich hospodářskými a sociálními aktéry. To vše by mělo vést k lepšímu rozdělení bohatství, otevřenější politice a posílení role sociálních partnerů a organizací občanské společnosti.

1.5 EHSV zdůrazňuje, že je důležité, aby v Chile vznikla hospodářská a sociální rada či podobný orgán, což by posílilo možnosti konsolidovat dialog mezi různými aktéry občanské společnosti a mezi jimi a příslušnými veřejnými orgány. Zároveň by vznikla příležitost co nejrychleji provést článek 10 dohody o přidružení. EHSV je připraven k těmto snahám přispět na základě své zkušenosti s podobnými činnostmi v jiných zemích.

1.6 Jak bylo během průzkumné cesty do Chile v září 2011 dohodnuto s chilskými organizacemi, zorganizuje EHSV za podpory chilské vlády a EU seminář, na němž se setkají nejvýznamnější organizace občanské společnosti Chile, společně se sedmým setkáním organizované občanské společnosti zemí EU a Latinské Ameriky a karibské oblasti (Santiago de Chile, 2012). Tento seminář prozkoumá zájem a prostředky pro vytvoření poradního orgánu chilské občanské společnosti, který by mohl být partnerem EHSV v souladu s podmínkami uvedenými v článku 10 dohody.

1.7 Dále by se měly projednat i ostatní otázky, jež jsou ve společném zájmu subjektů občanské společnosti, např. možnosti budování kapacit, potřeba nepřetržité a lepší výměny informací či možnost pořádat v budoucnu pravidelně společné aktivity. K této spolupráci je zapotřebí finanční podpora stran dohody o přidružení.

2. Politická, hospodářská a sociální situace v Chile

2.1 Politická situace

2.1.1 Chile je jedním z nejstabilnějších a nejblahobytnějších států Jižní Ameriky a je referencí na základě svého trvalého hospodářského růstu, jenž je podporován cenou surovin, vlády reprezentativních politických stran, jeho stále významnější role na mezinárodní úrovni a z důvodu rostoucího obchodního zaměření na pacifickou oblast.

2.1.2 Po dvou desetiletích demokratické vlády středo-levicové koalice Concertación, v jejímž čele je od roku 2006 Michelle Bachelet, se po volebním vítězství v čele středo-pravicové koalice Coalición por el Cambio (Koalice za změnu) ujal funkce dne 11. března 2010 na období čtyř let prezident Sebastián Piñera.

2.1.3 V uplynulých měsících je politická situace v Chile ovlivňována významnými sociálními protesty, jež se konají pod vedením studentů a za podpory odborů. Mezi další významná témata současné politiky patří sociální nerovnosti nebo podpora sporného projektu HidroAysén ze strany vlády, v jehož rámci má být vybudováno pět vodních elektráren v chilské Patagonii. Je nutné upozornit zejména na demonstrace a obsazování škol za účelem dosažení reformy vzdělávání, která by umožnila kvalitní veřejné vzdělávání pro všechny sociální skupiny v různých částech Chile.

2.1.4 Občanská společnost v Chile se domnívá, že tyto protesty jsou dokladem neklidu občanů požadujících spravedlivější rozdělení bohatství, větší sociální účast a větší politickou otevřenost. Sociální organizace jsou si vědomy významu politického momentu v Chile, jenž by dle jejich očekávání měl vyústit ve změnu Pinochetovy ústavy, volebního systému, jenž omezuje politickou obnovu, a ve změnu stávajícího socioekonomického systému založeného na růstu vycházejícím z kapacity vývozu omezeného počtu surovin, což přispívá k nedostatečnému rozdělení bohatství.

2.2 Hospodářská situace

2.2.1 Chile je zemí s vyššími středními příjmy. Růst v Chile dosáhl v roce 2010 5,2 %.

2.2.2 Chile je s odstupem největším světovým producentem mědi, která tvoří 60 % chilského vývozu. Bankovní sektor je velmi silný a shromažďuje velké zisky, mj. díky velmi vysokým úrokovým mírám a správě penzijních fondů. Velký hospodářský růst Chile však nehledě na tato silná hospodářská odvětví nesnížil roztříštěnost jiných odvětví výrobního systému, např. potravinářského průmyslu či rybolovu. Chilská ekonomika byla v roce 2008 sice zasažena důsledky světové hospodářské krize, avšak méně než jiné části světa, jak je tomu prakticky ve všech latinskoamerických ekonomikách.

2.3 Sociální situace

2.3.1 Chile je jednou ze zemí s velkými rozdíly v příjmech na osobu. Z údajů zveřejněných v polovině roku 2010 vyplývá, že od roku 2006 do roku 2009 se v Chile zvýšila míra chudoby z 13,7 % na 15,1 % a míra extrémní chudoby z 3,2 % na 3,7 %.

2.3.2 V roce 2010 dosáhla míra nezaměstnanosti 9,6 %, což bylo z velké části zapříčiněno dopady světové krize, jež Chile postihla v předchozích dvou letech. K nejvíce postiženým patří zejména mladí lidé a ženy. Řada pracovních míst vytvořených v nedávné době spadá do odvětví služeb a vysoká je i míra neformální práce.

2.3.3 Chile v indexu lidského rozvoje UNDP v roce 2010 zaujalo 45. místo ze 169 zemí, což ho staví na špici latinskoamerických zemí. Země zlepšila své standardy v oblasti bydlení, vzdělávání a zdraví. Rozdíly v příjmech se však zvýšily. 5 % nejbohatších domácností má příjem na hlavu 830krát vyšší než je příjem 5 % nejchudších domácností. 75 % zaměstnanců vydělává zhruba tisíc amerických dolarů, zatímco HDP na obyvatele je 16 000 dolarů, což znamená, že trh práce nehraje při přerozdělování příjmů žádnou roli. Důchodových systémů je spíše málo. Děti, mládež, ženy a původní obyvatelstvo (1) jsou skupiny obyvatelstva, jež jsou nejvíce zasažené chudobou a sociálním vyloučením. Z údajů vyplývá souvislost mezi chudobou a mírou vzdělání, chudobou a nezaměstnaností, chudobou a nezaměstnaností žen (2). Nerovnost mezi muži a ženami je značná a Chile díky ní zaujímá 75. místo ze 109 zemí, pokud jde o nerovnost pohlaví. Pracovní právo je obecně slabé – kolektivní vyjednávání a právo na stávku jsou omezeny, míra zaměstnanců krytých kolektivní smlouvou nepřekračuje 6 %, neexistují celostátní právní ustanovení podporující kolektivní vyjednávání. Daňové zatížení je nízké a regresivní.

2.3.4 Debata o modelu vzdělávání má v současné situaci v Chile centrální význam. Důvodem toho je nejen to, že mnoho rodin je kvůli nákladům na vzdělání dětí velmi zadluženo, ale i to, že požadavek, aby vzdělání bylo právem, které má stát zaručit za účelem poskytnutí příležitostí pro všechny, se stal jádrem národní debaty a zmobilizovaly celou chilskou společnost. Zásadním problémem je to, že vzdělávání se řeší na komunální úrovni. Vláda zahájila se zainteresovanými aktéry, kteří stojí za současnými protesty, jednání o obnově vzdělávacího systému.

2.4 Chile v aktuálním mezinárodním kontextu

2.4.1 Od návratu k demokracii v roce 1990 se Chile aktivně účastnilo multilaterálních vztahů a zapojilo se konstruktivně do OSN a jeho agentur, jakož i do činností k udržení míru vyvíjených OSN a EU. V Chile mají své regionální sídlo některé významné mezinárodní organizace: MOP, Consumers International, OSN, ECLAC.

2.4.2 Na mezinárodní úrovni je Chile aktivním a konstruktivním členem Rady OSN pro lidská práva. V roce 2009 ratifikovalo Chile Statut Mezinárodního trestního soudu a Mezinárodní úmluvu o ochraně všech osob před násilným zmizením. Nemalý počet významných mezinárodních pozic je obsazeno Chilany, jako např. post výkonné ředitelky orgánu OSN pro ženy, generálního ředitele MOP a generálního tajemníka OAS (3). Chile bylo jako první jihoamerická země v lednu 2010 přijato za člena OECD.

2.4.3 Chile je členem fóra Asijsko-tichomořské hospodářské spolupráce (APEC), a přidruženým členem Mercosuru a Andského společenství. V současné době předsedá skupině Río a skupině latinskoamerických a karibských států, a společně s Venezuelou je spolupředsedou Společenství zemí Latinské Ameriky a Karibiku (CELAC).

2.4.4 Obchodní politika Chile se tradičně zaměřovala na podepsání co největšího možného počtu dohod o volném obchodu. Z energetického hlediska je Chile závislé na dovozu pro pokrytí tří čtvrtin svých energetických potřeb: nemá jadernou energii a kupuje zkapalněný plyn od zemí Pacifiku a Severního moře. Fosilní zdroje energie Chile jsou omezené a energetická politika Chile je založena na uhlí, což má následné dopady na životní prostředí. Strategicky viděno by se mělo zintenzivnit a diverzifikovat dlouhodobé plánování energetické politiky Chile.

2.4.5 V porovnání s většinou ostatních latinskoamerických zemí má Chile v současnosti rozvinutou infrastrukturu včetně nových technologií.

3. Vztahy mezi EU a Chile

3.1 Vztahy mezi EU a Chile se zakládají na dohodě o přidružení z roku 2002 a jsou obecně výborné a jejich struktura zahrnuje široké spektrum kontaktů a koordinace v oblasti politiky, obchodu a spolupráce. V současné době probíhají odvětvové dialogy mezi EU a Chile v následujících oblastech: regionální politika, příprava na katastrofy, budoucnost bilaterální spolupráce, politika zaměstnanosti a lidská práva.

3.2 EU je jedním z hlavních obchodních partnerů Chile a hlavním zdrojem přímých zahraničních investic. Dohoda o volném obchodu EU-Chile, jež byla důvodem významného nárůstu bilaterálních obchodních toků v posledním desetiletí, pokrývá obchod se zbožím a službami, investice, veřejné zadávání zakázek a hospodářskou soutěž. EU je hlavním příjemcem chilského vývozu a bilance je pozitivní pro Chile s přebytkem 45 miliard EUR. Dohoda o přidružení nicméně neplní očekávání, pokud jde o zaměstnanost, spolupráci či udržitelný rozvoj.

3.3 Evropský trh přijímá významný objem vývozu produktů mj. z odvětví zemědělského, vína a tabáku, dřevařského průmyslu a mědi. Evropa je klíčovým zdrojem meziproduktů a investičních prostředků chilské ekonomiky. Dohoda stanovuje další liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty a službami na obou stranách.

3.4 Na spolupráci s Chile v období 2007–2013 EU vyhradila celkem 41 miliónů EUR. V přezkumu v polovině období, jenž byl dokončen v roce 2010, se potvrdilo, že hlavní odvětví mají zůstat i nadále prioritní, tedy sociální soudržnost, inovace a konkurenceschopnost, vysokoškolské vzdělávání a životní prostředí. Rozvojová spolupráce s Chile by se však z důvodu dobré ekonomické úrovně země měla zaměřit na jiné cíle. Chile samotné usiluje o strategické partnerství, jež by se více zaměřilo na témata společného zájmu. Také EU uvažuje o možnosti zavést v roce 2012 v rámci revize dohody nové prvky více zaměřené na sdílené hodnoty.

3.5 Výsledky dohody o přidružení nehodnotí občanská společnost v Chile příliš pozitivně. Odbory, malé a střední podniky, nevládní organizace a organizace třetího sektoru, tj. organizace spotřebitelů, nahlíží na dohodu o přidružení téměř jako na dohodu o volném obchodu a litují, že z této dohody neměly prospěch, a to ani v oblasti projektů spolupráce, kde si stěžují na přímé zásahy státu, aniž by byly nejprve konzultovány organizace, jež z těchto projektů mají mít prospěch. Organizace požadují více pozornosti pro dlouhodobé projekty zaměřené na posílení občanské společnosti, boj proti nerovnosti, na sociální soudržnost a spotřebu, na podporu vzniku sdružení v rámci jednoho odvětví činnosti (12 000 podnikových odborů, 39 000 zaměstnavatelů pouze v odvětví dopravy). Zároveň by bylo žádoucí, aby evropské fondy byly kromě nevládních organizací určeny rovněž organizacím třetího sektoru, jako jsou spotřebitelé a malé podniky. Kromě článku 10 dohody o přidružení se spolupráce týkají i další články, např. 41 a 48, k jejichž náplni mohou subjekty občanské společnosti konstruktivně přispívat.

3.6 Na základě článku 11 konzultovala EU chilskou občanskou společnost ohledně provádění dohody, např. u příležitosti prvního sociálního fóra v roce 2006 a druhého sociálního fóra v září 2011. Chilští aktéři vyjádřili velký zájem o intenzivnější výměnu informací s evropskými aktéry a o provedení článku 10 dohody. Evropská komise a ESVČ zjevně cílevědomě podporují pokračování konzultace a zvýšení významu občanské společnosti.

4. Občanská společnost v Chile: aktuální situace a perspektivy spolupráce

4.1 Analýza organizací občanské společnosti Chile týkající se dialogu a účasti není vůbec růžová. Dle jejich názoru není v Chile politická vůle vytvořit poradní orgán občanské společnosti, zčásti z důvodu politicko-ideologických a zčásti kvůli strachu, aby se z něj nestala třetí zákonodárná komora, jež by byla konkurencí těch stávajících. Ačkoliv se zdá, že při přípravě nových právních předpisů existují různé stupně a druhy kontaktu se subjekty občanské společnosti, jeví se tento kontakt velmi málo strukturovaný. Obecně neexistují celostátní mechanizmy pro účast občanů, jež by umožnily řešení sociálních konfliktů a zamezily sociálním výbuchům, jako jsou ty současné. Na regionální a místní úrovni je třeba poukázat na nedostatek reprezentativního zastoupení regionálních a místních orgánů, které jsou jmenovány přímo ústřední vládou.

4.2 Chile má tři velké odborové centrály. Největší je Jednotná federace zaměstnanců (Central Unitaria de Trabajadores CUT), od níž se odloučily Autonomní federace zaměstnanců (Central Autónoma de Trabajadores CAT) a Národní unie zaměstnanců (Union Nacional de Trabajadores UNT). Interní rozpory znemožňují společný dialog mezi nimi a mezi nimi a zaměstnavateli. Všechny tři organizace se však shodují na tom, že existují vážné nedostatky v oblasti sociálního dialogu v Chile, že je třeba podporovat vytvoření účinných mechanizmů pro sociální dialog a HSR v Chile a že je nutné vytvořit mechanizmus pro dialog s evropskou občanskou společností v rámci dohody o přidružení.

4.3 Míra účasti v odborech v Chile je 12–13 %, vysoká míra účasti je v odvětví důlního průmyslu, bank a obchodu a velmi vysoký je počet odborových organizací (zhruba 12 000 odborů), většinou na úrovni podniku. Sociální dialog v Chile je tedy roztříštěn. Odborům chybí schopnost vyjednávat – zejména na odvětvové úrovni – a nejednotnost odborových svazů znemožňuje nutnou koordinaci předcházející dialogu. MOP zahájila dva dialogy mezi CUT a CPC, nebyla však vytvořena dostatečná důvěra, aby z nich mohl vzniknout trvalý proces.

4.4 Hlavním chilským svazem zaměstnavatelů je Konfederace výroby a obchodu (Confederación de la Producción y el Comercio CPC), kam spadají všechna velká odvětví ekonomiky Chile. CPC spolupracuje s odbory v případě konkrétních dialogů a s MOP v rámci tripartitního subjektu na téma důstojné práce. Nikdy však s odbory neřešila možný vznik HSR ani strukturovaného dialogu o pracovněprávních vztazích. Malé a střední podniky v Chile zastupuje organizace CONUPIA.

4.5 Průmyslová malovýroba v Chile je nedostatečně rozvinutá, slabě organizovaná, málo konkurenceschopná a zranitelná, platy jsou nízké a nemá podíl na vývozu. V tomto odvětví je však 80 % pracovních míst ve formálním a neformálním sektoru. Naproti tomu existuje v Chile vysoká míra koncentrace pouze malého počtu významných a málo regulovaných ekonomických aktérů, kteří mají velký dopad na obyvatele, jako např. banky.

4.6 Hlavními organizacemi spotřebitelů jsou CONADECUS a ODECU, jejich význam a vliv ve společnosti je však malý. Obě organizace požadují větší zapojení do projektů spolupráce s EU v rámci dohody o přidružení.

5. Závěry

5.1 EHSV se domnívá, že dohoda o přidružení sice nezpůsobuje žádné větší problémy při provádění, měla by však být aktualizována, mj. z důvodu začlenění kapitoly o udržitelném rozvoji do obchodní kapitoly dohody, aby byla v souladu s novějšími obchodními dohodami. Účast občanské společnosti je klíčovým prvkem pro pokračování vztahů založených na dodržování hospodářských, sociálních, pracovních a ekologických práv a práv spotřebitelů. Kapitola o spolupráci by měla usnadňovat posílení socioekonomických aktérů a jejich účast a měla by přeorientovat své cíle z klasické rozvojové spolupráce na cíle týkající se důležitých společných témat, k nimž patří vzdělávání, inovace nebo rozvoj výrobní sítě. EHSV považuje za nutné zapojit do postupů hodnocení dohody o přidružení chilské organizace občanské společnosti.

5.2 EHSV je připraven spolupracovat s EU na odvětvových dialozích s Chile v oblasti otázek jako je vzdělávání, sociální odpovědnost podniků, udržitelný rozvoj, sociální dialog, zaměstnanost, ochrana spotřebitelů a jejich informování a sociální soudržnost.

5.3 EHSV vítá, že chilské vládní a parlamentní orgány uznaly za svoji stranu nedodržování článku 10 dohody a že veřejně vyjádřily úmysl toto napravit. Stejně tak vzal na vědomí nedávné projekty chilské vlády vytvořit systematicky mechanizmy informování a konzultací občanské společnosti ve všech oblastech činnosti vlády. EHSV vítá tento záměr, ale vyjadřuje s oprávněnou opatrností určité připomínky k návrhům, jež spíše směřují k rozšíření ojedinělých ad hoc mechanismů zaměřených na oblasti či odvětví, než k vytvoření integrálního a jednotného poradního orgánu, který by v každém případě doplňoval dílčí orgány.

5.4 EHSV chápe, že chilská občanská společnost potřebuje značnou politickou podporu a interní práci zaměřenou na posílení a rozšíření kapacity příslušných organizací, jakož i na své uznání jako konstruktivních partnerů jak v rámci obecné institucionální konzultace (občanský dialog), tak i pracovních vztahů (sociální dialog).

5.5 EHSV podporuje vytvoření chilského institucionálního orgánu pro účast občanské společnosti, který by odrážel pluralitu chilské občanské společnosti. Stejně tak jako EHSV by měl být založen na zásadách reprezentativního zastoupení, nezávislosti a legitimity organizací v něm zastoupených. Zkušenost EHSV ukazuje, že pro vytvoření instituce s touto charakteristikou je zásadní úsilí o konsenzus mezi jednotlivými zúčastněnými odvětvími občanské společnosti. EHSV je připraven a schopen přispět k tomuto úsilí na základě své zkušenosti s podobnými činnostmi v jiných zemích. Mezi pozitivní příklady v Latinské Americe v tomto smyslu patří spolupráce s poradními orgány občanské společnosti, jako jsou Rada pro hospodářský a sociální rozvoj Brazílie (CDES), CC-SICA ve střední Americe či Hospodářské a sociální poradní fórum Mercosuru.

5.6 EHSV se domnívá, že stávající sociální nerovnosti a protestní hnutí v Chile jsou dalším důvodem pro vytvoření důležitých cest pro dialog a účast občanské společnosti jako poradce na rozhodování a veřejných politikách.

5.7 Poradní orgán by také usnadnil rozvoj vztahů mezi organizacemi evropské občanské společnosti a občanské společnosti v Chile, a byl by pozitivním krokem pro posílení vztahů mezi EU a touto zemí na základě co nejrychlejšího vytvoření smíšeného poradního výboru, jež je ustanoveno v článku 10 dohody o přidružení.

5.8 Smíšený poradní výbor EU-Chile by měl přispět k přípravě, monitorování a provádění dohody o přidružení. Jeho úloha by měla spočívat v tom, že by vydával stanoviska ke konzultacím na žádost Výboru pro přidružení či Rady přidružení ke všem tématům stanoveným v dohodě. Také by mohl vydávat stanoviska nebo doporučení z vlastní iniciativy k otázkám týkajícím se dohody. Smíšený poradní výbor by za tímto účelem pořádal jednou za rok schůzi se Společným výborem EU-Chile.

5.9 EHSV se těší ze zájmu a z podpory Společného parlamentního výboru EU-Chile při provádění článku 10 dohody o přidružení. Společný parlamentní výbor a budoucí smíšený poradní výbor by měly mít dobré a pravidelné vztahy za účelem výměny názorů na pokračování dohody.

V Bruselu dne 22. února 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Zhruba 4,6 % obyvatelstva, převážně mapuches.

(2) Údaje OECD a národní socioekonomický průzkum 2009 (Encuesta de caracterización socioeconómica nacional 2009) – www.ministeriodesarrollosocial.gob.cl.

(3) Příslušnými osobami ve funkcích jsou Michelle Bachelet, Juan Somavía a José Miguel Insulza.