I. ÚVOD

Tato dvanáctá měsíční zpráva o pokroku na cestě k vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie zachycuje vývoj ve dvou hlavních pilířích: boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, jakož i proti prostředkům, které tyto jevy podporují; a posílení naší obrany a budování odolnosti vůči uvedeným hrozbám.

Téměř rok uplynul od útoku na vánočních trzích v Berlíně, který se odehrál dne 19. prosince 2016, zanechal dvanáct mrtvých a padesát šest zraněných a byl spáchán osobou, která používala několik různých identit, aby se vyhnula pohraničním a donucovacím orgánům. Tento incident a další teroristické útoky spáchané pachateli, kteří používali několik různých identit, jako například útok nožem v Marseille v říjnu 2017, zdůraznily nejen význam účinného sdílení informací mezi orgány členských států, ale také zásadní význam práce, kterou Komise zahájila na jaře roku 2016 za účelem překonání stávajících nedostatků správy informací v EU, které umožňují, aby se jedna osoba objevovala v různých databázích EU pod různými identitami. Legislativní návrhy nařízení o interoperabilitě informačních systémů, které byly předloženy v rámci balíčku s touto zprávou, jsou navrženy tak, aby teroristům a zločincům znemožnily využívat stávající nedostatky k podvodnému zneužívání totožnosti, a tím lépe chránily vnější hranice EU, posílily vnitřní bezpečnost a zlepšily řízení migrace. Tyto návrhy představují podstatnou změnu nejen ve způsobu, jakým EU spravuje informace pro bezpečnosti, správu hranic a řízení migrace, ale také ve zpřístupnění těchto údajů vnitrostátním orgánům, aby se zajistilo, že mají potřebné informace, a to kdykoli a kdekoli je potřebují. Vzhledem k tomu, že tyto návrhy mají zásadní význam pro zvýšení účinnosti správy hranic a vymáhání práva, Komise nyní vyzývá spolunormotvůrce k práci na legislativních návrzích týkajících se interoperability, a to s nejvyšší prioritou, a také k dosažení rychlé shody ohledně zbývajících legislativních návrhů, které se týkají jednotlivých informačních systémů, aby poskytovaly pracovníkům v přední linii informace, které potřebují k výkonu své práce v zájmu zachování bezpečnosti našich občanů.

Tato zpráva se proto zaměřuje na další kroky směrem k silnějším a inteligentnějším informačním systémům pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace, aby byla datová architektura informačních systémů EU účinnější a efektivnější, a současně bylo v plném rozsahu zajištěno dodržování požadavků na ochranu údajů.

Tato zpráva rovněž hodnotí řadu opatření určených k maximalizaci přínosů stávajících informačních systémů zahrnujících legislativní práci, jakož i probíhající práci na zajištění jejich provedení v plném rozsahu a zajištění lepšího používání informačních systémů EU. Evropská rada na svém zasedání v říjnu roku 2017 zhodnotila provádění Bratislavského plánu a vzala na vědomí významný pokrok, kterého EU dosáhla ve čtyřech oblastech, zejména pokud jde o vnitřní bezpečnost: intenzivnější spolupráce a výměna informací, posílené kontroly a propojení databází, vývoj systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a systematické úsilí v boji proti radikalizaci. Tato zpráva ukazuje, že ve všech těchto oblastech bylo za poslední dva měsíce dosaženo dalšího pokroku.

II. SILNĚJŠÍ A INTELIGENTNĚJŠÍ INFORMAČNÍ SYSTÉMY PRO BEZPEČNOST, SPRÁVU HRANIC A ŘÍZENÍ MIGRACE

Nedávné průzkumy ukazují, že občané EU silně podporují lepší sdílení informací napříč EU v rámci boje proti terorismu a organizované trestné činnosti. Informace poskytované systémy EU plní zásadní úlohu při pomoci vnitrostátním orgánům se správou vnějších hranic, bojem proti trestné činnosti a terorismu a omezováním nelegální migrace. Aby byla tato přidaná hodnota EU maximalizována, musí být informace poskytované systémy EU úplné, přesné a spolehlivé. V současnosti je poskytovaný obraz roztříštěný, složitý a obtížně využitelný.

Činnosti za účelem řešení těchto nedostatků se v souladu se sdělením Komise z dubna 2016 zaměřily na tři oblasti: maximalizace přínosů stávajících informačních systémů, vytvoření nových a doplňujících systémů pro řešení nedostatků a zlepšení interoperability informačních systémů.

1.K interoperabilitě informačních systémů

Za prvé, navrhovaná opatření pomohou úředníkům na místě co nejlépe využít existující údaje. Evropský portál pro vyhledávání bude představovat „jednotné kontrolní místo“ umožňující souběžné vyhledávání v několika informačních systémem EU, jakož i příslušných údajích Europolu a systémech Interpolu v souladu s přístupovými oprávněními uživatelů. To úředníkům na místě umožní efektivní, rychlý a bezproblémový přístup k údajům, které potřebují k výkonu své práce, a odstraní současnou složitost rozhodování o tom, kterou databázi by měli v konkrétních situacích kontrolovat.

Za druhé, navrhovaná opatření vnitrostátním orgánům umožní pomocí biometrických údajů odhalovat případy vícenásobných identit a bojovat s podvodným zneužitím totožnosti. Sdílená služba pro porovnávání biometrických údajů umožní vyhledávání a porovnávání biometrických údajů z několika centrálních systémů a společné úložiště údajů o totožnosti bude obsahovat sdílené biografické a biometrické údaje o totožnosti státních příslušníků třetích zemí nacházející se v informačních systémech EU. Detektor vícenásobných identit na základě těchto dvou složek interoperability zkontroluje, zda údaje o dotazované totožnosti existují ve více než jednom ze systémů, které jsou k němu připojeny. Kdykoli imigrační a azyloví úředníci zaznamenávají osobu v informačních systémech EU nebo když příslušníci policie či pohraniční stráže kontrolují osobu v těchto systémech, budou informováni o tom, zda je tato osoba již známa pod jinou totožností nebo zda používá více identit. Tím se ošetří stávající nedostatky a mezery, které se teroristé a další pachatelé trestné činnosti snaží zneužívat tím způsobem, že se skrývají za falešnými nebo vícenásobnými identitami.

Za třetí, navrhovaná opatření umožní policistům provádět v rámci jejich území rychlé a účinné kontroly totožnosti. Během těchto kontrol budou mít policisté přístup k údajům o totožnosti státních příslušníků třetích zemí, jejichž údaje jsou zaznamenány v informačních systémech EU, což umožní správnou identifikaci a odhalení vícenásobných identit. Tím se podstatně zvýší účinnost kontrol na území členských států, což je rovněž v souladu s doporučením Komise o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru.

Pro doplnění těchto složek interoperability Komise rovněž navrhuje usnadnit a zefektivnit přístup donucovacích orgánů k systémům jiných než donucovacích orgánů, a to zavedením nového dvoustupňového konzultačního přístupu k údajům. V souladu s platnými pravidly mohou donucovací orgány již nyní nahlížet do informačních systémů jiných než donucovacích orgánů, a to za účelem prevence, vyšetřování, odhalování nebo stíhání terorismu a jiných závažných trestných činů. Jednotlivé systémy se však řídí různými podmínkami přístupu a ochrannými opatřeními a některá současná pravidla brání účinnosti legitimního používání systémů těmito orgány. V rámci nového dvoustupňového konzultačního přístupu k údajům by úředník donucovacího orgánu nejprve zkontroloval souběžně všechny systémy, jejichž údaje jsou uloženy ve společném úložišti údajů o totožnosti, s cílem zjistit, zda v některém z těchto systémů existují informace o hledané osobě. Aby byla zajištěna ochrana údajů, bude poskytnuta pouze odpověď ve formě „výskyt shody / bez výskytu shody“. Úředník by neměl přístup k údajům v žádném ze systémů, ale rozhodně by věděl, zda a kde takové údaje existují. V druhém kroku by poté úředník mohl požádat o plný přístup k informačnímu systému nebo systémům, které uvedly výskyt shody, a to prostřednictvím jednotlivých žádostí o přístup pro každý dotčený systém a v souladu s příslušnými pravidly stanovenými jednotlivými dotčenými systémy. Stejně jako nyní by úředník musel odůvodnit potřebu přístupu do systému v souladu s přístupovými právy tohoto informačního systému a zásadami omezení účelu, přičemž by následný plný přístup zůstal podmíněn předchozím schválením určeným orgánem a nadále by vyžadoval zadání specifického identifikačního čísla uživatele a přihlášení. Jakmile se takový dvoustupňový konzultační přístup k údajům začne uplatňovat, již nebude nutné nejprve provádět předchozí vyhledávání ve vnitrostátních databázích a v systému automatizované identifikace otisků prstů jiných členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV („ověření podle prümských kritérií“).

Návrhy v oblasti interoperability dodržují a podporují základní práva, a zejména právo na ochranu údajů. Poté, co byl zaveden nový komplexní rámec pro ochranu osobních údajů v EU a došlo k významnému vývoji technologií a bezpečnosti IT, lze jednodušeji provádět zásadu omezení účelu na úrovni přístupu k uloženým údajům a jejich využití v plném souladu s Listinou základních práv EU a nejnovější judikaturou Evropského soudního dvora. Navrhovaná opatření nepovedou ke vzájemnému propojení jednotlivých systémů. Každý systém si zachová své specifické omezení účelu, pravidla přístupu a pravidla uchovávání údajů. Navrhovaná opatření rovněž nepovedou ke zvýšenému shromažďování nových údajů. Poskytují cílený a inteligentní způsob co nejefektivnějšího využití stávajících informací uchovávaných v systémech EU.

Tyto legislativní návrhy jsou výsledkem inkluzivního a transparentního procesu, který byl zahájen sdělením Komise o silnějších a inteligentnějších informačních systémech pro ochranu hranic a bezpečnost z dubna roku 2016, na nějž navázala odborná skupina na vysoké úrovni, která má za úkol vypořádat se s právními, technickými a provozními výzvami různých možností dosažení interoperability.

Legislativní návrhy obsahují podrobná ustanovení týkající se nezbytných změn právních nástrojů, které jsou v současné době stabilními texty v podobě přijaté spolunormotvůrci, a to Schengenského hraničního kodexu, nařízení o systému vstupu/výstupu a právních nástrojů upravujících Vízový informační systém. Ostatní nástroje, na něž se vztahují, se v současné době projednávají v Evropském parlamentu a v Radě. U těchto nástrojů proto v této fázi není možné stanovit nezbytné změny. Komise předloží změny týkající se každého z těchto nástrojů do dvou týdnů po dosažení politické dohody o příslušném návrhu nařízení. Vyzývá spolunormotvůrce k dosažení rychlé shody v probíhajících jednáních o těchto nástrojích.

2.Vytvoření nových a doplňujících opatření pro řešení nedostatků

Kromě výše uvedených nových návrhů týkajících se interoperability je zásadní, aby bylo dosaženo dalšího pokroku při odstraňování stávajících informačních mezer, které Komise identifikovala ve svém sdělení z dubna roku 2016, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí, kteří navštěvují schengenský prostor. Konečná znění nařízení o systému vstupu/výstupu (dále jen „systém EES“) a nařízení, kterým se mění Schengenský hraniční kodex s cílem přizpůsobit jej systému EES, byla spolunormotvůrci přijata na konci listopadu a nařízení vstoupí v platnost do konce roku 2017. Následně bude v roce 2018 tento systém spuštěn, aby byla zajištěna jeho plná funkčnost do roku 2020.

Další informační mezerou – týkající se státních příslušníků třetích zemí, kteří nepotřebují vízum – se Komise zabývala ve svém legislativním návrhu z listopadu roku 2016 na zavedení nového rozsáhlého IT systému, systému EU pro cestovní informace a povolení (dále jen „ETIAS“). Rada schválila svůj obecný přístup v červnu roku 2017 a mandát Evropského parlamentu pro vyjednávání byl potvrzen dne 25. října 2017. Ve stejný den byla zahájena třístranná jednání a pokračovala ve dnech 16. a 29. listopadu 2017. Další politická třístranná jednání jsou naplánována na 12. prosince 2017. Komise vyzývá oba spolunormotvůrce k dosažení politické dohody o tomto dokumentu do konce roku 2017 v souladu se závěry Evropské rady z prosince 2016 a společným prohlášením.