Zvláštní zpráva Dosahování 
hospodárnosti:  
udržení kontroly nad 
náklady u grantů na 
projekty rozvoje venkova 
financovaných EUCS 2014  č. 22
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352  4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-1387-7
doi: 10.2865/21471
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Dosahování 
hospodárnosti:  
udržení kontroly nad 
náklady u grantů na 
projekty rozvoje venkova 
financovaných EU
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2014  č. 22
02
 Obsah
Body
 Glosář
I–IX Shrnutí
1–15 Úvod
16–20 Rozsah a koncepce auditu
21–100 Připomínky
21–35 Část I – Pokyny, dohled a náprava: odpovědnost Evropské komise za zajištění řádného  
vynakládání finančních prostředků v oblasti rozvoje venkova
24–29 Jakmile audity ukázaly nedostatky kontrol projektových nákladů, Komise reagovala  
návrhem finančních oprav a vyzvala členské státy k vypracování akčních plánů
30–31 Kdyby Komise daleko dříve v programovém období vydala pokyny a odhalila  
nedostatky, mohly být náklady lépe řízeny
32–35 Zatímco nedávné iniciativy Komise přinesly jisté výsledky, akční plány se riziky pro přiměřenost nákladů 
nezabývají dostatečně důkladně
36–55 Část II  – Ochrana proti přemrštěným specifikacím: přístupy, jež mají zajistit  
přiměřenost položek, pro které je grant schvalován
38–42 Omezování grantů na náklady standardní specifikace je jednoduché a účinné  
v případech, kdy existuje mnoho podobných nebo společných typů výdajů
43–55 U jiných opatření by v případech, kdy je to odůvodněno rizikem, měly být  
hodnoceny navrhované náklady, aby byla zajištěna přiměřenost specifikací
56–87 Část III – Získat nejlepší cenu: přístupy, jež mají zajistit přiměřenost cen schvalovaných položek
58–63 Je‑li to proveditelné, použitím možnosti zjednodušených nákladů (nebo obdobně  
maximálních nákladů) se účinně omezuje riziko nadhodnocených cen  – pokud jsou  
stanoveny na správné úrovni
64–74 Porovnání cen položek v žádosti s nezávislými údaji o cenách může poskytnout  
jistotu, že ceny jsou přiměřené, tento přístup však může být obtížně  
uskutečnitelný
75–85 Srovnání nabídek obdržených od různých dodavatelů může být jednoduchou  
metodou stanovení tržních cen, jsou však nutná ochranná opatření proti  
manipulaci a podvodům
86–87 Je‑li nutný úsudek, může cennou jistotu poskytnout nezávislý znalecký posudek  
nebo posudek hodnotící komise, což může být nákladově efektivní zvláště tehdy,  
kdy jde o případy spojené s vyšším rizikem
03 Obsah
88–92 Část IV  – Vykonávání dohledu po schválení projektu: přístupy k zajištění přiměřenosti  
skutečně proplacených nákladů
90–91 Kontrolní systémy by měly odhalovat a kontrolovat veškeré podstatné změny  
projektu provedené po schválení grantu, aby existovala jistota, že hrazené náklady  
jsou stále přiměřené
92–94 Jasná pravidla, výslovná prohlášení a kontroly vzorků plateb mohou odradit  
od skrývání slev, rabatů či jiných výhod poskytovaných dodavatelem, které snižují  
reálné náklady
95–100 Část V – Zajistit efektivitu: přístupy, které zajistí, aby byla míra požadavků a kontrol  
úměrná úrovni rizika
96–98 Jsou‑li pravděpodobnost a potenciální dopad rizik nízké, lze navrhnout kontrolní  
systémy minimalizující administrativní zátěž
99–100 Položky o vysoké hodnotě, projekty s vysokou mírou podpory a jiné rizikové  
faktory vyžadují zvýšenou úroveň kontrol
101  – 111 Závěry a doporučení
 Příloha  I —  Kontrolní seznam, který vypracoval Evropský účetní dvůr pro posouzení návrhu 
kontrolních systémů ve vztahu k rizikům spojeným s náklady v oblasti rozvoje 
venkova
 Příloha  II — Programy rozvoje venkova vybrané pro dokumentární přezkum
 Příloha  III — Použití možnosti zjednodušených nákladů v 88 programech rozvoje venkova
 Příloha  IV —  Přehled přístupů uplatňovaných v programech rozvoje venkova vybraných pro 
dokumentární přezkum
 Odpovědi Komise
04
 Glosář
Gold‑plating : překračování rámce nutných kroků nebo zařazování nákladných a zbytečných prvků či vylepšení. 
V této zprávě výraz „gold‑plating“ označuje pořizování předmětů (nebo služeb), které mají vyšší kvalitu či 
specifikaci, než je nezbytné: například nákup luxusního vozu místo levného užitkového vozidla.
Kontrolní systémy : soubor pravidel a postupů používaných k řízení organizace nebo programu výdajů za účelem 
dosažení jejich cílů.
Opatření : systém podpory za účelem provádění určité politiky. Opatření definuje pravidla pro projekty, které lze 
financovat. Investiční opatření jsou opatření, která zajišťují finanční podporu pro pořízení strojů a zařízení, výstavbu 
nebo práce, například obnovu výsadby lesů.
Orgány členských států : členské státy nebo jejich regiony určí řídící orgán, který je odpovědný za plánování, 
provádění a hodnocení programu rozvoje venkova, a platební agenturu, která může plnit některé z uvedených 
úkolů a provádí platby příjemcům grantů.
Program rozvoje venkova (PRV) : dokument, který vypracoval členský stát a schválila Komise, k plánování 
a provádění politiky rozvoje venkova EU na regionální nebo vnitrostátní úrovni.
Programové období : období zahrnuté do programů rozvoje venkova. Tento audit se týká období let 2007 až 2013. 
Platby za projekty financované v tomto období mohou pokračovat až do prosince 2015. Programy rozvoje venkova 
pro období 2014–2020 nebyly v době tohoto auditu dosud přijaty.
Projekt : investice, služba nebo jiná činnost, na kterou je požadováno/získáno financování formou grantu.
Referenční ceny : ceny za položky zařízení, strojů, stavebních materiálů nebo stavebních nákladů, mzdových 
nákladů atd., na jejichž základě orgány členských států hodnotí projektové náklady navrhované v žádostech o grant.
Úhrada skutečných nákladů : grant na základě způsobilých vzniklých nákladů. Příjemce musí jako doklad obvykle 
předložit uhrazené faktury.
Výsledky : přímé účinky nebo změny, k nimž dochází v důsledku provádění projektu.
Výstupy : to, co je produktem provádění „projektu“ nebo čeho je prováděním „projektu“ dosaženo.
05 Glosář
Zjednodušené vykazování nákladů : granty, které nejsou závislé na skutečně vzniklých nákladech. Hlavními 
formami zjednodušených nákladů jsou:
 οStandardní jednotkové náklady : výše grantu se vypočítá podle předen definovaných jednotkových nákladů. 
Příklad: Vlastníkovi pozemku je udělen grant na založení nového živého plotu příznivého pro volně žijící živoči ‑
chy s využitím původních druhů stromů. Standardní jednotkové náklady na jeden metr plotu činí 50 EUR. Jestliže 
vlastník pozemku vybuduje plot o délce 100 m, bude vyplacený grant činit 5 000 EUR (50 EUR x 100), bez ohledu 
na skutečné náklady vzniklé při nákupu rostlin a zakládání živého plotu.
 οPaušální financování : výše grantu je určena pro konkrétní kategorie způsobilých nákladů pomocí procentní 
sazby uplatněné na ostatní kategorie způsobilých nákladů. 
Příklad: Zemědělec získá grant na stavbu nového chléva s náklady 100 000 EUR. Paušální sazba úhrad architek ‑
tům a geodetům činí 10 %. Zemědělec ke grantu na samotnou stavbu obdrží grant ve výši 10 000 EUR na náklady 
na architekty a geodety, a to bez ohledu na to, kolik činí skutečné jim vyplacené úhrady.
 οJednorázové částky : pevná částka grantu se vyplácí při dokončení konkrétních činností/výstupů nebo výsledků.  
Příklad: Obci je udělen grant na uspořádání akce. Jednorázová částka pro takovéto akce činí 10 000 EUR. Obec 
tuto částku obdrží bez ohledu na skutečné náklady, které vynaloží, jestliže splní podmínky grantu z hlediska 
počtu účastníků a doby trvání akce.
06
 Shrnutí
I
Tento audit se týká nákladů na politiku rozvoje ven ‑
kova EU. Zaměřuje se na granty udělené na náklady 
investic a jiných projektů, které uskutečnili zemědělci, 
podniky, místní orgány a ostatní organizace ve ven ‑
kovských oblastech. Tyto granty, které tvoří přibližně 
polovinu z výdajů EU ve výši 100 miliard EUR plánova ‑
ných na období 2007–2013, spravují členské státy pod 
dohledem Komise.
II
Vzhledem k tomu, že se jedná o vysoké částky, je ve 
společném zájmu EU a členských států zajistit, aby 
byly náklady na granty v oblasti rozvoje venkova pod 
průběžnou kontrolou. Jde o klíčový prvek „řádného 
finančního řízení“, který požadují finanční předpisy EU 
a podle něhož se očekává, že všechny subjekty, které 
spravují rozpočet EU, budou uplatňovat zásadu hospo ‑
dárnosti: podporovat správné věci  za nejlepší cenu .
III
Účetní dvůr každoročně provádí audit výdajů v oblasti 
rozvoje venkova a svá zjištění představuje ve svých 
výročních a zvláštních zprávách. Opakovaně bylo 
zjištěno, že členské státy dostatečně nezajišťují, aby 
náklady schválené u grantů v oblasti rozvoje venkova 
byly přiměřené. Potřeba zlepšení finančního řízení 
v této oblasti je zřejmá. To vedlo Účetní dvůr k podrob ‑
nému prozkoumání rizik a přístupů, které Komise 
a členské státy uplatňují při řešení těchto rizik.IV
Účetní dvůr zjistil, že uplatňované přístupy nepatří 
pro účely průběžné kontroly nákladů v oblasti rozvoje 
venkova k těm nejvíce účinným. Komise reagovala 
až poté, co se problémy objevily, namísto toho, aby 
v prvé řadě zajišťovala řádnost systémů. Kontrolní sys ‑
témy členských států se zabývaly jen některými z rizik 
pro hospodárnost, nebo vykazovaly vady. Účinnější 
přístupy byly k dispozici, nebyly však uplatňovány 
v širším měřítku.
V
Komise na začátku programového období 2007–2013 
neposkytovala pokyny ani nešířila osvědčené postupy: 
nezajišťovala, aby systémy členských států byly účinné 
ještě předtím, než začnou schvalovat velké objemy 
grantů. Než Komise začala jednat, byla již naprostá 
většina grantů na projekty schválena. Od roku 2012 
však Komise uplatňuje aktivnější a koordinovanější 
přístup. Pokud by byl dodržován s větším důrazem na 
hospodárnost, měl by v příštím programovém období 
vést k lepšímu finančnímu řízení.
VI
Pokud jde o členské státy, do roku 2014 mělo všech 
15 největších programů rozvoje venkova zavedeny 
základní systémy, které požadují nařízení pro kontrolu 
nákladů v oblasti rozvoje venkova. Všechny však vyka ‑
zovaly nedostatky, pokud jde o hlavní rizika, a to do 
té míry, že celkově nebyly náklady na granty v oblasti 
rozvoje venkova dobře kontrolovány. Analýza údajů 
ze všech 88 programů rozvoje venkova naznačuje, že 
podobná situace panuje napříč EU. Konkrétně:
a) Kontrolní systémy členských států se v žádostech 
o grant zaměřovaly na ceny  věcných položek nebo 
prací a daleko menší pozornost věnovaly tomu, 
zda byly tyto položky či práce samy o sobě přimě ‑
řené nebo zda byl grant ve vztahu k cílům dané 
politiky nákladově efektivní. To vede k riziku tzv. 
gold‑platingu a hospodářské nevýhodnosti.
b) Hlavními metodami používanými ke kontrole 
žádostí o granty z hlediska přiměřených cen byly 
porovnání nabídek různých dodavatelů nebo srov ‑
návání s referenčními cenami. Účetní dvůr konsta ‑
toval, že systémy v některých členských státech 
neposkytují dostatečnou jistotu, že náklady jsou 
přiměřené  – například používají referenční ceny 
o 30 % vyšší než reálné tržní ceny.
Shrnutí 07
c) Granty jsou schvalovány předem a vypláceny 
ihned poté, co žadatel zakoupí dotčené věcné 
položky nebo provede práce. Jestliže po schválení 
grantu došlo ke změně projektu, mezery v sys ‑
témech některých členských států umožňovaly 
úhradu nákladů, u nichž nebyla zkontrolována 
jejich přiměřenost.
d) Úroveň požadavků a kontrol obecně nepřihlížela 
k různým úrovním rizik. Mnoho orgánů členských 
států uplatňovalo tentýž přístup ke kontrole 
grantu ve výši 10 000 EUR jako ke grantu ve výši 
1 000 000 EUR. Jestliže byla rizika omezená, nebyly 
obecně využívány možnosti zjednodušení.
VII
To vede Účetní dvůr k závěru, že u grantů v oblasti roz ‑
voje venkova existuje v programovém období 2014–
2020 značný prostor pro dosahování skutečných úspor 
prostřednictvím lepších přístupů ke kontrole nákladů. 
Tyto finanční prostředky by bylo možné poskytnout 
k financování dalších projektů vedoucích k lepším 
výstupům a výsledkům a k dosahování cílů.
VIII
Účetní dvůr rovněž konstatoval, že existují prove ‑
ditelné a nákladově efektivní přístupy ke zjištěným 
nedostatkům – z nichž většina je již v tom či onom 
členském státě prováděna.
IX
V důsledku toho Účetní dvůr doporučuje Komisi 
a členským státům před schválením výdajů v novém 
programovém období zajistit, aby se přístupy uplatňo ‑
vané pro všechny programy rozvoje venkova zabývaly 
riziky popsanými v této zprávě. Kritéria pro posouzení 
tohoto aspektu uvádí příloha zprávy. Orgány člen ‑
ských států by v rámci tohoto posouzení měly provést 
posouzení ex ante . Účetní dvůr rovněž doporučuje, aby 
Komise a členské státy v novém programovém období 
včas zkontrolovaly, zda systémy fungují efektivně 
a jsou účinné.
08
 Úvod
Důvody provedení auditu: lepší 
kontrola nákladů v oblasti rozvoje 
venkova by mohla přinést reálné 
úspory
01 
Tento audit se týká nákladů na politiku 
rozvoje venkova EU. Zaměřuje se na 
granty udělené na náklady investic 
a jiných projektů, které uskutečnili 
zemědělci, podniky, místní orgány 
a ostatní organizace ve venkovských 
oblastech. Správu grantů zajišťují člen ‑
ské státy pod dohledem Komise podle 
pravidel stanovených v nařízeních EU1. 
Obecně jsou tyto granty schvalovány 
na základě specifikací projektů a podle 
cen, které navrhne žadatel, a vyplácejí 
se, jakmile žadatel koupí dotčené věc ‑
né položky nebo provede práce.
02 
V programovém období 2007–2013 
plánovala EU vynaložit na rozvoj ven ‑
kova téměř 100 miliard EUR. Členské 
státy plánovaly dalších 55  miliard  EUR 
ze svých vlastních vnitrostátních 
a regionálních rozpočtů. Vzhledem 
k tomu, že se jedná o takto vysoké 
částky, je ve společném zájmu EU 
a členských států zajistit, aby byly ná ‑
klady na granty v oblasti rozvoje ven ‑
kova pod průběžnou kontrolou. Jde 
o klíčový prvek „řádného finančního 
řízení“, který požadují finanční nařízení 
EU a u něhož se očekává, že všechny 
subjekty, které spravují rozpočet EU, 
budou uplatňovat zásady hospodár ‑
nosti, efektivnosti a účinnosti.03 
Při svých auditech politiky rozvoje ven ‑
kova v období 2007–2013 však Účetní 
dvůr zjistil, že vnitrostátní a regionální 
orgány dostatečně nezajišťují, aby 
projektové náklady, na které jsou tyto 
granty poskytovány, byly přiměřené. 
Komise v návaznosti na svou vlastní 
auditní činnost dospěla k podobným 
závěrům. Více podrobností uvádí body 
24 až 26.
04 
Svědčí to o tom, že lepší kontrola 
nákladů by mohla u grantů na projekty 
v oblasti rozvoje venkova vést k vý ‑
znamným úsporám, a přesto by bylo 
dosahováno týchž výstupů a výsledků 
a byly by plněny stejné cíle. Podle 
názoru Účetního dvora jsou významné 
úspory dosažitelné. Pouhých několik 
set eur uspořených na každém inves ‑
tičním projektu by mohlo znamenat 
mnoho milionů eur celkových úspor. 
Každá 1% úspora by během progra ‑
mového období činila 500  milionů  eur 
ušetřených z rozpočtu EU2. Tyto 
finanční prostředky by bylo možné 
poskytnout k financování dalších 
projektů vedoucích k lepším výstupům 
a výsledkům a dosahování cílů.1 Programového období 
2007–2013 se týkají nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 
20. září 2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. 
věst. L 277, 21.10.2005, s. 1), 
nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006 ze dne 
15. prosince 2006, kterým se 
stanoví podrobná pravidla pro 
použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. 
věst. L 368, 23.12.2006, s. 15) 
a nařízení Komise (EU) 
č. 65/2011 ze dne 27. ledna 
2011, kterým se stanoví 
prováděcí pravidla k nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005, pokud 
jde o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova (Úř. 
věst. L 25, 28.1.2011, s. 8). Tento 
režim je znám jako „sdílené 
řízení“. Komise přebírá 
celkovou odpovědnost, avšak 
sama neschvaluje granty ani 
neprovádí platby příjemcům, 
tyto úkoly plní orgány 
členských států.
2 Investiční opatření tvoří 
přibližně polovinu 
plánovaných výdajů na oblast 
rozvoje venkova.
09 Úvod
05 
Podobný soubor opatření pro rozvoj 
venkova má být uplatňován v progra ‑
movém období 2014–2020, přičemž 
schvalování nových grantů má začít 
v průběhu roku 2015. Komise se ve 
spolupráci s členskými státy snaží zlep ‑
šit účinnost jejich kontrolních systémů 
s cílem zajistit lepší soulad systémů 
s nařízeními. Vzhledem k možnosti, 
že by zlepšení finančního řízení v této 
oblasti mohlo vést k reálným úsporám 
a lepšímu využití rozpočtu EU, rozhodl 
se Účetní dvůr přispět k tomuto pro ‑
cesu hloubkovým auditem stávajících 
přístupů ke kontrole nákladů v oblasti 
rozvoje venkova3.Politika rozvoje venkova: více než 
milion jednotlivých grantů 
vyplacených zemědělcům, malým 
podnikům, místním orgánům 
a ostatním organizacím ve 
venkovských oblastech
06 
Politika rozvoje venkova 2007–2013 
byla realizována prostřednictvím 88 
vnitrostátních nebo regionálních pro ‑
gramů rozvoje venkova v celé EU. Tyto 
programy se skládaly z řady „opatření“ 
(systémů podpory), z nichž každý byl 
prostřednictvím souboru pravidel 
způsobilosti a kritérií výběru projektů 
zaměřen na konkrétní skupiny příjem ‑
ců a typy projektů. Orgány členských 
států rozhodly o sazbách grantů (v me ‑
zích stanovených předpisy), jež se 
pohybovaly od 10 % do 100 % způso ‑
bilých projektových nákladů v závislos ‑
ti na daném opatření. Pomocí těchto 
opatření hodlá EU zavádět a podporo ‑
vat činnost, jež pomáhá dosahovat cílů 
politiky: zlepšování konkurenceschop ‑
nosti zemědělství a lesnictví, zlepšo ‑
vání životního prostředí a krajiny, zlep ‑
šování kvality života ve venkovských 
oblastech a diverzifikace hospodářství 
venkova4. Příklady škály financovaných 
projektů uvádí rámeček 1 .3 Posláním Účetního dvora je 
přispívat ke zdokonalování 
finančního řízení EU, 
podporovat zodpovědnost 
a transparentnost 
a vystupovat jako nezávislý 
ochránce finančních zájmů 
občanů Unie. Úlohou 
Účetního dvora jako 
nezávislého externího 
auditora EU je kontrolovat, zda 
jsou finanční prostředky EU 
správně zaúčtovány, zda se 
vybírají a vynakládají 
v souladu s příslušnými 
pravidly a nařízeními a zda 
jsou optimálně využívány. Více 
informací viz: http://www.eca.
europa.eu/cs/Pages/
MissionObjectives.aspx
4 Více informací o politice 
rozvoje venkova naleznete na 
internetových stránkách 
Komise: http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/
index_cs.htm
10 Úvod Rámeček 1
Školení pro zemědělce financované z opatření  
„Vzdělávání a informování“ (Bulharsko)
Postřikovací stroj financovaný z opatření „Modernizace 
zemědělských hospodářství (Německo)
 Kravín se zařízením na rozhazování slámy financovaný z opatření „Moder ‑
nizace zemědělských hospodářství“ (Lucembursko)
Sila na vysoušení a skladování obilí financovaná z opatření „Přidá ‑
vání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům“ (Litva)
Zavlažovací systém financovaný z opatření „Infrastruktura 
související s rozvojem a přizpůsobováním zemědělství 
a lesnictví“ (Řecko)
 Borovice přímořské vysazené v rámci opatření „Obnova 
lesnického potenciálu“ (Francie)
Květinářství financované z opatření „Podpora zakládání 
a rozvoje mikropodniků“ (Švédsko)
aCíl politiky: Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace hospodářství venkovaCíl politiky: Zlepšování životního prostředí a krajinyCíl politiky: Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictvíPříklady projektů financovaných z programů rozvoje venkova
11 Úvod Rámeček 2 Obrázek 1Typické kroky při podávání žádosti a získání grantu
Žadatel Orgány člensk ého stá tuZkontrolovat 
žádost o gr ant
Provést pla tbu 
dohodnut ého 
procenta schválen ých 
vzniklý ch nákladůRealiz ovat projekt
Uhradit faktur y
Požáda t o pla tbu 
grantuZkontrolovat 
přiměř enost nákladů
Schválit gr antZísk at nabídky od 
doda vatelů a odhadnout 
projekt ové náklady
Vypracov at návrh 
projektu a žádost 
o gr ant
Společné přístupy používané ke kontrole přiměřenosti projektových nákladů 
v žádostech o grant
Zjednodušený příklad : Zemědělec potřebuje nový traktor s výkonem 75 koňských sil. Získá nabíd ‑
ky od tří dodavatelů: nabídku A 44 000 EUR, B 46 000 EUR a C 48 000 EUR. Zvolí nabídku B a požádá 
o grant na rozvoj venkova ve výši 50 % nákladů.
Porovnání jednotlivých nabídek : Orgány členského státu porovnají nabídky A, B a C a rozhodnou, zda jsou 
náklady, které jsou předmětem žádosti (nabídka B: 46 000 EUR), přiměřené.
Průzkum trhu : Orgány členského státu se obrátí na jiné dodavatele nebo vyhledají na internetu náklady na 
rovnocenné traktory o výkonu 75 koňských sil a tyto náklady porovnají s nabídkou B.
Znalecký posudek : Orgány členského státu požádají zemědělského inženýra, aby potvrdil, že nabídka B je 
přiměřená. Alternativně mohou o vyjádření požádat hodnotící výbor.
Referenční ceny : Orgány porovnají nabídku B s databází cen různých výrobců a různých modelů traktorů. 
Jestliže referenční cena činí 45 000 EUR, mohou orgány přesto schválit grant ve výši 23 000 EUR na základě na ‑
bídky B, pokud považují náklady ve výši 46 000 EUR za odůvodněné. Případně mohou použít referenční cenu 
jako horní hranici a schválit grant ve výši 22 500 EUR.
Zjednodušené vykazování nákladů : orgány členského státu místo toho, aby kontrolovaly, zda je nabídka 
B přiměřená, nabídnou paušální grant ve výši 20 000 EUR na nákup traktoru. Tato částka je vyplacena bez 
ohledu na typ traktoru nebo skutečné vzniklé náklady. Případně mohou orgány stanovit maximální náklady  
ve výši 40 000 EUR na jeden traktor a hradit 50 % skutečných vzniklých nákladů až do této výše.07 
U většiny opatření zahrnutých do to ‑
hoto auditu (viz Rozsah auditu v bodě 
16) se žadateli proplácejí schválené 
vzniklé výdaje. Typický postup získání 
grantu na základě úhrady znázorňuje 
obrázek 1 .08 
Hlavní metody, které členské státy 
používají ke kontrole projektových 
nákladů v žádostech o grant, uvádí 
rámeček 2 .
12 Úvod
09 
U hlavních investičních opatření činí 
střední hodnota celkových projekto ‑
vých nákladů přibližně 125 000 EUR. 
Částka grantu vyplacená na projektové 
náklady bude záviset na míře podpory, 
opatření se však vyznačují velkým po ‑
čtem poměrně malých grantů (z nichž 
některé se mohou týkat částky nižší 
než 1 000 EUR) a menšího počtu vel ‑
kých grantů, které mohou přesáhnout 
jeden milion EUR. Orgány členských 
států očekávají, že do konce programo ‑
vého období schválí přibližně 1,4 milio ‑
nu jednotlivých grantů.
Analýza rizik: platby grantů 
mohou být příliš vysoké, jsou‑li 
poskytovány na zbytečné náklady 
nebo vycházejí‑li 
z nekonkurenceschopných cen
10 
Jak je popsáno výše, zásada hospodár ‑
nosti platí pro všechny granty či platby 
z rozpočtu EU. Podle této zásady by 
měly být dotace poskytovány na 
správné věci  za nejlepší cenu . V kontex ‑
tu projektů v oblasti rozvoje venkova 
to znamená, že položky, na něž je 
grant poskytován, by měly být takové ‑
ho typu, kvality a množství, jaké jsou 
nutné k dosažení zamýšlených výstupů 
a výsledků. Grant na tyto položky by 
měl vycházet z nejnižší dostupné ceny 
za požadovanou specifikaci.11 
Ve většině případů jsou granty posky ‑
továny jen na určitou část celkových 
projektových nákladů a žadatelé musí 
zbytek uhradit ze svých zdrojů, což je 
motivuje k omezování projektových 
nákladů. Pokud jsou míry podpory 
nízké, může být tato motivace silná – 
s růstem míry podpory však motivace 
klesá.
12 
Jakákoli dotace zkresluje skutečný 
vztah nákladů a přínosů, což může 
žadatele vést ke specifikaci řešení 
s vyššími náklady, než je nezbytné, 
od „gold‑platingu“ (viz glosář ) až 
po investice neúměrné výstupům či 
výsledkům, kterých má být realizací 
projektu dosaženo. V důsledku toho 
existuje riziko, že množství a kvalita fi ‑
nancovaných položek mohou být vyšší 
než přiměřené (riziko „přemrštěné 
specifikace“ ), což znamená zbytečné 
náklady pro rozpočet EU a vnitrostátní 
rozpočty.
13 
Dotace také snižují motivaci žadatele 
hledat nejlepší ceny. Žadatelé mohou 
upřednostnit dodavatele s vyššími 
náklady. V extrémním případě existuje 
možnost, že žadatelé nebo dodava ‑
telé mohou s procesem manipulovat, 
a uměle tak zvyšovat náklady. To vše 
vede k riziku, že grant může vycházet 
z cen přesahujících nejnižší ceny do ‑
stupné na konkurenčním trhu položek 
podle požadované specifikace (riziko 
„nekonkurenceschopných cen “).
13 Úvod
14 
Je důležité, aby byly přístupy uplatňo ‑
vané orgány členských států pro řešení 
těchto rizik účinné, neboť hospodář ‑
ská nevýhodnost a podvody nejen 
že zvyšují náklady pro rozpočet, ale 
jsou i skvrnou na pověsti EU. Je však 
zapotřebí nalézt rovnováhu mezi ná ‑
klady na zavádění kontrolních systémů 
a přínosy, které plynou ze zmírňování 
rizik. Žadatelům vznikají náklady při 
poskytování informací požadovaných 
jako podklady jejich žádostí o grant. 
Členským státům vznikají náklady 
při kontrole a vyhodnocování těchto 
informací. Tyto náklady by měly být 
úměrné míře rizik: grant ve výši 1 mili ‑
on EUR by si mohl vyžádat několik dnů 
práce, pokud by bylo nutné zjistit, zda 
jsou náklady přiměřené. Grant ve výši 
1 000 EUR by to nevyžadoval.
15 
V neposlední řadě existuje riziko, že 
Komise nemusí odhalit nedostatky 
v kontrolních systémech členských stá ‑
tů nebo nemusí při zjištění nedostatků 
přijmout včasná nápravná opatření.
14
 Rozsah a koncepce auditu
Rozsah auditu: opatření v oblasti 
rozvoje venkova prováděná 
prostřednictvím grantů
16 
Výše uvedená rizika se týkají zejména 
opatření v oblasti rozvoje venkova pro ‑
váděných formou grantů na náklady 
vzniklé příjemci. Tato opatření, která 
představují přibližně 50 % celkových 
plánovaných nákladů na oblast rozvoje 
venkova v období 2007–20135, jsou 
zahrnuta do rozsahu tohoto auditu (viz 
obrázek 2 ). Hlavní dotčená opatření 
jsou následující:
 ο modernizace zemědělských 
podniků,
 ο přidávání hodnoty zemědělským 
a lesnickým produktům, ο infrastruktura související s rozvo ‑
jem a přizpůsobováním zeměděl ‑
ství a lesnictví,
 ο odborná příprava a jiná opatření 
ke zlepšení konkurenceschopnosti 
zemědělství a lesnictví,
 ο investiční opatření týkající se 
hospodaření s půdou a životního 
prostředí,
 ο opatření k diverzifikaci ekonomi ‑
ky venkova a zlepšování kvality 
života,
 ο opatření v rámci místního rozvoje 
pomocí přístupu LEADER.5 Zbylých 50 % výdajů na oblast 
rozvoje venkova představují 
většinou vyrovnávací platby 
vlastníkům půdy 
vypočítávané na hektar za 
činnosti, jako je ochrana 
a zlepšování životního 
prostředí. Splatné částky jsou 
zahrnuty do plánů rozvoje 
venkova a předem 
schvalovány Komisí. Zvláštní 
zpráva Účetního dvora 7/2011 
se týkala 
„agroenvironmentálních 
plateb“, což je opatření závislé 
na ploše ( http://eca.europa.
eu).Obrázek 2Rozsah auditu: opatření zahrnutá do tohoto auditu
Plánované výdaje 2007–2013 (mld. EUR)
Odborná příprava a jiná opatření ke 
zlepšení konkurenceschopnosti 2,8Infrastruktura související 
s rozvojem a přizpůsobováním 
zemědělství a lesnictví
4,8Přidávání hodnoty 
zemědělským a lesnickým 
produktům
5,5Modernizace zemědělských podniků
11,6
Investiční opatření týkající se hospodaření s půdou a životního prostředí4,9 Opatření k diverziﬁkaci ekonomiky venkova13Opatření v rámci místního rozvoje
4,7 
Zdroj:  Evropská komise.
15 Rozsah a koncepce auditu
6 Členské státy musí dodržovat 
čl. 24 písm. d) nařízení Komise 
(EU) č. 65/2011: Administrativní 
kontroly žádostí o podporu 
zahrnují zejména ověření: […] 
přiměřenosti předložených 
nákladů, která se hodnotí 
pomocí vhodného systému 
hodnocení, jako např. 
referenčních nákladů, 
porovnání různých nabídek 
nebo hodnotícího výboru.Obrázek 3Auditní otázky a struktura zprávyKoncepce auditu: zaměření na 
koncepci kontrolních systémů, 
získání širokého zeměpisného 
pokrytí pomocí dotazníků 
a dokumentárních přezkumů
17 
Audity výdajů na oblast rozvoje 
venkova, které provedl Účetní dvůr, 
opakovaně zjistily, že orgány členských 
států dostatečně nezajišťovaly přimě ‑
řenost projektových nákladů6 (viz body 
24 až 25). Potřeba zlepšení finanční ‑
ho řízení v této oblasti je zřejmá. To 
vedlo Účetní dvůr k otázce, zda jsou 
přístupy, které Komise a členské státy 
uplatňují, ve vztahu k hlavním rizikům 
ty nejúčinnější. Audit kladl zvláštní 
důraz na určování správných přístu ‑
pů, které mohou ostatní členské státy uplatnit, a tím zvýšit obecnou úro ‑
veň výkonnosti. S cílem prozkoumat 
rozsah možností v této oblasti, stanovil 
Účetní dvůr auditní otázky, které uvádí 
obrázek 3 :
Část I
Část II
Část III
Část IV
Část VZajistila Komise, aby členské státy měly zavedeny 
účinné systémy pro kontrolu nákladů na granty 
v oblasti rozvoje venkova v souladu se zásadou 
hospodárnosti?
… zmírnit riziko 
přemrštěné speciﬁkace?
… zajistit, aby ceny 
schválených položek byly 
přiměřené?
… zajistit, aby skutečně 
uhrazené náklady byly 
přiměřené?
… navázat úroveň 
kontrol 
na úroveň rizika?Uplatňovaly Komise 
a orgány členských 
států ty nejúčinnější 
přístupy 
k udržení nákladů na 
granty v oblasti 
rozvoje venkova pod 
kontrolou?
Uplatňovaly členské 
státy ty nejúčinnější 
přístupy 
s cílem…
16 Rozsah a koncepce auditu
7 V případech, kdy byly 
v minulosti zjištěny 
nedostatky, Účetní dvůr šetřil, 
zda dotčené orgány členských 
států odpovídajícím 
způsobem změnily své 
přístupy.18 
Tato zpráva má stejnou strukturu jako 
dílčí auditní otázky: část I se týká úlohy 
Komise v oblasti dohledu. V částech 
II až V Účetní dvůr zkoumá jednotlivé 
přístupy ke zmírňování hlavních rizik, 
které orgány členských států uplatňují.
19 
Při určování prvků klíčových pro návrh 
účinných kontrolních systémů byla 
týmu Účetního dvora nápomocna pra ‑
covní skupina úředníků Komise a orgá ‑
nů členských států. Účetní dvůr násled ‑
ně vypracoval kontrolní seznam pro 
posouzení návrhu kontrolních systémů 
ve vztahu k rizikům (viz příloha I ). Při 
sběru důkazních materiálů Účetní dvůr 
využil opatření navazující na zjištění 
předešlých auditů7, dotazník určený ří ‑
dícím pracovníkům všech 88 programů 
rozvoje venkova v EU a dokumentární 
přezkum hlavních postupů uplatňova ‑
ných v 15 programech rozvoje venkova 
s největšími plánovanými výdaji ve 
věci opatření spadajících do oblasti pů ‑
sobnosti tohoto auditu (viz příloha  II). 
Uvedených 15 programů představuje 
64 % z celkových plánovaných výdajů 
na tato opatření za EU jako celek. Ve 
čtyřech členských státech se usku ‑
tečnily krátké auditní návštěvy, které 
měly doplnit dokumentární přezkumy. 
Proběhly rozhovory s úředníky Komise 
a byla analyzována příslušná doku ‑
mentace. Audit zkoumal systémy, jež 
existovaly od konce roku 2013, a byl 
uzavřen v polovině roku 2014.Omezení rozsahu a koncepce 
auditu
20 
V tomto auditu Účetní dvůr určil a po ‑
soudil koncepci kontrolních systémů  
zavedených řídicími orgány, které mají 
zajistit přiměřenost výdajů v oblasti 
rozvoje venkova. Ani nejlépe navržené 
systémy nemusí být účinné, jestliže 
nejsou řádně prováděny. Cílem tohoto 
auditu však nebylo zkontrolovat, jak 
dobře jsou kontrolní systémy uplatňo ‑
vány v praxi. Takový přístup by zdvo ‑
joval činnost prováděnou každoročně 
při přípravě výročních zpráv Účetního 
dvora (viz body 24 až 25).
17
 Připomínky
8 Tento požadavek stanoví čl. 9 
odst. 2 nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005 ze dne 21. června 
2005 o financování společné 
zemědělské politiky (Úř. věst. 
L 209, 11.8.2005, s. 1).
9 Pravidla zadávání veřejných 
zakázek mají zajistit, aby 
veřejné subjekty získaly 
nejlepší ceny u zboží a služeb, 
které nakupují, a aby rovněž 
podporovaly spravedlivou 
hospodářskou soutěž 
a transparentnost. Při 
nedodržování těchto pravidel 
je méně pravděpodobné, že 
dosažené ceny budou ty 
nejlepší možné.Část I – Pokyny, dohled 
a náprava: odpovědnost 
Evropské komise za 
zajištění řádného 
vynakládání finančních 
prostředků v oblasti 
rozvoje venkova
21 
Ačkoli programy výdajů v oblasti roz ‑
voje venkova řídí 88 orgánů členských 
států, konečnou odpovědnost za plně ‑
ní rozpočtu EU nese Komise. Konkrét ‑
ně je Komise povinna8 ověřovat, zda 
v členských státech existují a správně 
fungují řídicí a kontrolní systémy a zda 
tyto systémy dodržují zásady „řádné ‑
ho finančního řízení“: hospodárnost, 
efektivnost a účinnost.
22 
Právní předpisy stanoví různé způsoby, 
jakými Komise může své funkce v ob ‑
lasti dohledu vykonávat: členské státy 
by měly informovat Komisi o svých 
opatřeních v oblasti řízení a kontroly, 
platební agentury musí být akreditová ‑
ny a vnitrostátní „certifikační subjekty“ 
každoročně podávají zprávy o problé ‑
mech, včetně fungování kontrolních 
systémů. Komise se pravidelně schází 
se zástupci členských států, navazuje 
kontakty a pořádá formální výroční 
setkání s řídicím orgánem každého 
programu rozvoje venkova. Přijímá 
právní předpisy s podrobnými pravidly 
provádění politiky a vydává pokyny. 
Má rovněž svůj vlastní útvar pro audit, 
který kontroluje fungování systémů 
členských států. A v neposlední řadě, 
jestliže Komise zjistí, že orgány člen ‑
ského státu nedodržují nařízení, může 
získat nesprávně vynaložené finanční 
prostředky zpět.23 
Účetní dvůr posuzoval, zda Komise 
tyto prostředky využila, aby zajistila 
účinnost systémů členských států pro 
kontrolu nákladů na granty v oblasti 
rozvoje venkova.
Jakmile audity ukázaly nedo ‑
statky kontrol projektových 
nákladů, Komise reagovala 
návrhem finančních oprav 
a vyzvala členské státy 
k vypracování akčních plánů
24 
Účetní dvůr každoročně zkoumá roz ‑
sáhlý náhodně vybraný vzorek pla ‑
teb a kontroluje účinnost vybraných 
kontrolních systémů. V každé výroční 
zprávě počínaje zprávou za rok 2011 
Účetní dvůr uvádí, že většina systémů 
určených ke kontrole přiměřenosti ná ‑
kladů v oblasti rozvoje venkova nebyla 
dostatečně účinná (viz  obrázek 4 ). 
V roce 2013 byla neúčinnost z tohoto 
hlediska konstatována u všech čtyř 
auditovaných systémů.
25 
V auditech určených pro výroční 
zprávy za roky 2011, 2012 a 2013 Účetní 
dvůr u opatření dotčených tímto au ‑
ditem zjistil, že přibližně jedna třetina 
projektů v oblasti rozvoje venkova ne ‑
byla dostatečně kontrolována z hledis ‑
ka přiměřenosti nákladů. V případech, 
kdy příjemcem byly veřejné subjekty, 
vykazovala téměř polovina plateb ne ‑
dodržení pravidel zadávání veřejných 
zakázek9.
18 Připomínky
Účinnost systémů členského státu nebo regionálních sys ‑
témů pro posuzování přiměřenosti nákladů
Systém k vyhodnocení přiměřenosti navrhovaných nákladů byl
předmětem auditu a nebyly zjištěny zásadní nedostatkySystém k vyhodnocení přiměřenosti navrhovaných nákladů je „neúčinný“
 
Systémy k vyhodnocení nákladů v oblasti rozvoje venkova nebyly
předmětem auditu
GalicieLombardie
SicílieBraniborsko a BerlínObrázek 4
Zdroj:  výroční zprávy Evropského účetního dvora za roky 2011, 2012 a 2013.
26 
Komise má také svůj vlastní program 
auditních šetření, který došel k podob ‑
ným zjištěním jako audity výkonnosti 
provedené Účetním dvorem u specific ‑
kých opatření pro rozvoj venkova10. Ač‑
koli audity, které provádí Účetní dvůr 
a Komise, nejsou koncipovány tak, aby 
vyčíslovaly úspory, jichž by bylo možné 
lepší kontrolou nákladů dosáhnout, 
vady systémů a vysoká míra chyb jsou 
jasnými známkami toho, že případné 
úspory by mohly být značné.27 
V reakci na výše zmíněná zjištění 
auditu Komise zahájila postupy za 
účelem „finančních oprav“, jimiž se 
financování EU pro dotčený členský 
stát snižuje tak, aby byly nahrazeny 
zjištěné nedostatky. Postupy probíhají ‑
cí vůči osmi členským státům vycházejí 
přinejmenším částečně ze selhání kon ‑
trol nákladů v oblasti rozvoje venkova 
nebo nedodržování pravidel zadávání 
veřejných zakázek.10 Zvláštní zprávy č. 5/2010 
„Provádění přístupu Leader 
pro rozvoj venkova“, č. 8/2012 
„Zacílení podpory určené na 
modernizaci zemědělských 
podniků“, č. 1/2013 „Byla 
podpora EU potravinářskému 
průmyslu na přidávání 
hodnoty zemědělským 
produktům účelná 
a efektivní?“, č. 6/2013 
„Dosáhly členské státy 
a Komise prostřednictvím 
opatření pro diverzifikaci 
hospodářství venkova 
efektivnosti nákladů?“ 
a č. 8/2013 „Podpora na 
zvýšení hospodářské hodnoty 
lesů z Evropského 
zemědělského fondu pro 
19 Připomínky
rozvoj venkova“ ( http://eca.
europa.eu ).
11 Pracovní dokument útvarů 
Komise o posouzení 
základních příčin chyb 
a nápravných a preventivních 
opatření v oblasti politiky 
rozvoje venkova 
(SWD(2013) 244 final).28 
V návaznosti na výroční zprávu Účetní ‑
ho dvora za rok 2011 Komise požádala 
členské státy, aby vypracovaly akční 
plány k určení příčin chyb a vymezily 
nápravná opatření. V roce 2012 takové ‑
to plány stanovilo 14 členských států 
a všechny ostatní členské státy tak 
učinily v roce 2013.
29 
Souběžně Komise na žádost Evrop ‑
ského parlamentu analyzovala hlavní 
důvody vysoké míry chyb a v červnu 
2013 předložila výsledky11. Dvěma 
z uváděných hlavních důvodů byly 
nedostatečné kontroly přiměřenosti 
nákladů a nedodržování pravidel zadá ‑
vání veřejných zakázek.Kdyby Komise daleko dříve 
v programovém období 
vydala pokyny a odha ‑
lila nedostatky, mohly být 
náklady lépe řízeny
30 
Komise na počátku programového 
období 2007–2013 nevydala žádné 
pokyny ve věci návrhu kontrolních sys ‑
témů pro ověřování nákladů nebo ve 
věci rizik, jež mají být těmito systémy 
řešena. Očekávalo se, že řídící pra ‑
covníci 88 programů rozvoje venkova 
vypracují své vlastní přístupy bez 
informací od Komise ohledně očeká ‑
vaných standardů. Komise dostatečně 
nekontrolovala, zda mají členské státy 
zavedeny spolehlivé systémy pro kont ‑
rolu žádostí o granty, než schválí velké 
objemy výdajů prostřednictvím inves ‑
tičních opatření. Postupy akreditace 
a zpráv ze strany certifikačních orgánů 
Komisi včas neupozornily na rizika pro 
hospodárnost rozpočtu EU.
20 Připomínky
31 
V okamžiku, kdy první členské státy 
měly do konce roku 2012 vypracovány 
akční plány, zbýval jen jeden rok ze 
sedmiletého programového období. 
V důsledku toho přišly akční plány 
příliš pozdě na to, aby měly na velkou 
většinu výdajů jakýkoli vliv. Například 
polské orgány do té doby schválily 
granty představující 90 % rozpočtu na 
modernizaci zemědělských podniků 
(z finančního hlediska nejdůležitějšího 
opatření pro rozvoj venkova) a několik 
opatření v jiných členských státech již 
bylo uzavřeno pro podávání nových 
žádostí.
Zatímco nedávné inicia ‑
tivy Komise přinesly jisté 
výsledky, akční plány se 
riziky pro přiměřenost 
nákladů nezabývají dosta ‑
tečně důkladně
32 
Audity a tlak ze strany Komise již 
dosáhly určitých pozitivních výsledků: 
několik členských států Účetní dvůr 
informovalo, že v letech 2013 a 2014 
zavedly nové postupy pro kontrolu 
projektových nákladů v oblasti rozvoje 
venkova. Akční plány členských států 
však nezahrnovaly všechny regionální 
plány rozvoje venkova nebo všechna 
relevantní opatření a nenavrhova ‑
ly změny ve všech případech, a to 
dokonce ani tehdy, když audity zjistily 
konkrétní nedostatky12. Několik plánů 
navíc odložilo veškerá opatření až na 
příští programové období.33 
Od počátku roku 2013 Komise dvakrát 
ročně pořádá semináře k projednání 
hlavních problémů a žádá orgány 
členských států, aby své akční plány 
dále rozvíjely. V únoru 2014 Komise 
vydala pokyn k předcházení podvo ‑
dům a v září 2014 pokyn k používání 
zjednodušených nákladů. Tento pokyn 
je zaměřen na programové období 
2014–2020, v němž Komise vyzývá 
členské státy, aby více využívaly zjed ‑
nodušených nákladů, které by měly 
snížit míru chyb13.
34 
U opatření v rámci rozsahu tohoto au ‑
ditu se však možnosti zjednodušených 
nákladů využívá pouze přibližně u 5 % 
výdajů. Komise nevydala pokyn ve věci 
přístupů použitelných pro zbývajících 
95 % výdajů, a to i přes důkazy o ne ‑
dostatcích. To vede k riziku, že vyjma 
použití zjednodušených nákladů mož ‑
ná ne všech 88 řídicích orgánů určuje 
a uplatňuje u grantů v oblasti rozvoje 
venkova účinné postupy kontroly 
nákladů.12 Příklady jsou uvedeny ve 
výroční zprávě Účetního dvora 
za rok 2013.
13 Zástupci členských států však 
naznačili obavy, že v důsledku 
rozmanitosti opatření v oblasti 
rozvoje venkova je použití 
zjednodušených nákladů 
obtížné, že správní náklady 
spojené s definováním 
standardních nákladů mohou 
být vysoké, provedení studií si 
může vyžádat dlouhou dobu 
a že členské státy by 
podstupovaly riziko 
systémových chyb a velkých 
finančních oprav, pokud by 
auditoři zjistili, že standardní 
náklady byly stanoveny příliš 
vysoko.
21 Připomínky
14 Jeden z dobrých příkladů 
pocházel ze Spojeného 
království, z Anglie, kde byla 
prováděna výslovná kontrola 
toho, zda navrhovaný projekt 
budovy nebo specifikace 
zařízení jsou odůvodněny jako 
nejvhodnější pro daný projekt.35 
Komise a členské státy zaměřily akční 
plány na zlepšování souladu s prová ‑
děcími nařízeními, a tím na snižování 
míry chyb. To je samozřejmě důleži ‑
té a Účetní dvůr po takovém kroku 
mnoho let volá. Dodržování nařízení 
však není samo o sobě cílem – je třeba 
se zaměřit i na zásadu hospodárnos ‑
ti spočívající v „řádném finančním 
řízení“, kterého mají právní předpisy 
dosahovat (viz body 2 a 10). V tomto 
ohledu ani ty nejlepší plány, které 
Účetní dvůr zkoumal, neobsahují 
komplexní odpověď na hlavní rizika 
pro hospodárnost  – granty vycházejí 
z vyšších specifikací, než je nezbytné, 
a z nekonkurenceschopných cen, po 
schválení bývají prováděny změny 
a kontroly nesouvisejí s mírou rizika. 
Účetní dvůr se těmito riziky a možnými 
přístupy k nim zabývá v částech II až 
V této zprávy.Část II – Ochrana proti 
přemrštěným 
specifikacím: přístupy, jež 
mají zajistit přiměřenost 
položek, pro které je 
grant schvalován
36 
Očekává se, že výdajové programy EU 
budou uplatňovat zásadu hospodár ‑
nosti popsanou v úvodu této zprávy. 
Podle této zásady by granty na projek ‑
ty nejen měly být založeny na přimě ‑
řených cenách, ale přiměřená by měla 
být i specifikace projektu (financované 
položky). Dotace mění vztah nákladů 
a přínosů, což vede k riziku, že žadatelé 
specifikují návrhy s vyššími náklady, 
než je nezbytné, od „gold‑platingu“ 
(viz glosář ) až po investice neúměrné 
očekávaným výsledkům. Účetní dvůr 
posoudil přístupy uplatňované orgány 
členských států pro řešení rizika pře ‑
mrštěné specifikace.
37 
Zatímco všechny orgány členských 
států prováděly kontroly cen  (viz 
část III), jen málo z nich uskutečňovalo 
výslovné dokumentované kontroly při ‑
měřenosti projektových specifikací14. 
Některé prováděly nepřímé, implicitní 
nebo nedokumentované kontroly, jak 
je uvedeno v bodech 46, 48 a 53. Mno ‑
ho orgánů členských států zmírňovalo 
rizika přemrštěné specifikace u někte ‑
rých typů projektů omezováním ma ‑
ximálních způsobilých nákladů nebo 
použitím zjednodušených nákladů, jak 
je uvedeno níže.
22 Připomínky
Omezování grantů na 
náklady standardní specifi ‑
kace je jednoduché a účinné 
v případech, kdy existuje 
mnoho podobných nebo spo ‑
lečných typů výdajů
38 
Riziko přemrštěné specifikace vzniká 
v případě, kdy grant vychází z nákladů 
položek, které vybral žadatel. Účetní 
dvůr zjistil, že orgány členských států 
se mohou do značné míry tomuto 
riziku vyhnout tím, že omezí způso ‑
bilé náklady na náklady „standardní“ 
specifikace. Při tomto přístupu orgány 
členského státu odhadnou náklady 
nutné u typického projektu nebo ka ‑
tegorie výdajů a omezí všechny granty 
výší těchto typických nákladů. Příklad 
uvádí rámeček 3 .
39 
Tento přístup je výhodný, neboť se jed ‑
noduše provádí a má předpověditelný 
výstup: poskytuje jistotu. To orgánům 
členských států umožňuje obejít se 
bez zatěžujících požadavků a kontrol 
toho, zda jsou specifikace u jednotli ‑
vých projektových žádostí přiměřené. 
Žadatelům tento přístup nebrání pro ‑
vádět řešení s vyššími náklady – platba 
grantu však bude odvozena od daného 
standardu, a náklady pro rozpočet EU 
budou tudíž přiměřené.
40 
Projekty v oblasti rozvoje venkova nic ‑
méně vyžadují rozmanitá a někdy ino ‑
vativní řešení, která zahrnují širokou 
škálu různých typů výdajů. Vymezení 
standardní specifikace pro všechny 
možné situace je těžko proveditelné. 
Nejlépe se uplatňuje v případech, kdy 
existuje velký počet jednoduchých 
projektů s podobnými typy výdajů.41 
Mnoho orgánů členských států tento 
přístup do jisté míry uplatňuje pomo ‑
cí „zjednodušených nákladů“ nebo 
„maximálních nákladů“. Tyto přístupy 
popisuje rámeček 2 . Zjednodušené 
náklady byly uplatněny v 54 z 88 pro ‑
gramů rozvoje venkova, většinou na 
investice do opatření v oblasti hospo ‑
daření s půdou určených ke zlepšení 
životního prostředí nebo u výsadby 
lesů a lesního hospodářství. Typickým 
příkladem je standardní platba na metr 
živého plotu vypočítaná podle stan ‑
dardní specifikace (např. tři rostliny 
hlohu na jeden metr). Několik orgánů 
členských států rovněž podobným 
způsobem stanovilo pro výstupy 
projektů „maximální náklady“. Ty se liší 
od „standardních nákladů“ v tom, že 
žadateli jsou hrazeny skutečné vzniklé 
náklady. Příklady typů výdajů, u nichž 
orgány členských států omezily granty 
standardními nebo maximálními ná ‑
klady, uvádí rámeček 4 .
42 
Ačkoli více než polovina orgánů člen ‑
ských států používala zjednodušené 
náklady (a ostatní obdobně používaly 
maximální jednotkové náklady), Účetní 
dvůr zjistil, že je tomu tak pouze u kon ‑
krétních typů výdajů v rámci omeze ‑
ného počtu opatření (viz příloha III ) 
a jejich hodnota činí jen přibližně 5 % 
rozpočtu. Existuje prostor pro širší 
uplatňování těchto metod v jiných 
opatřeních a jiných programech rozvo ‑
je venkova.
23 Připomínky
Příklad omezení způsobilých nákladů způsobem, který omezuje riziko přemrštěné 
specifikace: postřikovací zařízení ve Francii
Ve Francii zemědělci žádající o granty na postřikovače často specifikovali nepovinná doplňková zařízení, která 
mohla tvořit až 85 % celkových nákladů. Francouzské orgány to považovaly za nepřiměřené a v roce 2012 sta ‑
novily pro náklady takových doplňkových zařízení, na které byl poskytován grant, limit ve výši 3 000 EUR.
Typy výdajů, u nichž orgány členských států omezily granty standardními nebo 
maximálními náklady způsobem, který omezuje riziko přemrštěné specifikace
Standardní jednotkové náklady
— na metr živého plotu (např. ve Francii v rámci opatření „Ochrana a rozvoj dědictví venkova“)
— na hektar zlepšené půdy (např. v Maďarsku v rámci opatření „První zalesnění zemědělské půdy“)
Maximální náklady na jednotku výstupu nebo výsledku
— na metr čtvereční postavené nebo rekonstruované budovy (např. v Bulharsku pro budovy v rámci opatření 
„Obnova a rozvoj vesnic“)
— na plochu pro jedno zvíře (např. ve Francii pro chlévy v rámci opatření „Modernizace zemědělských 
hospodářství“)
Maximální náklady na kategorii výdajů
— maximální částka pro určitý typ zemědělského zařízení (např. ve Francii pro postřikovače v rámci opatření 
„Modernizace zemědělských hospodářství“)
— maximální částka pro technické studie nebo studie proveditelnosti (např. v České republice v rámci 
opatření „Modernizace zemědělských hospodářství“)
— maximální procento pro poplatky (např. ve Španělsku – Andalusii pro odměny architektů v rámci opatření 
„Přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům“)Rámeček 3 Rámeček 4
24 Připomínky
U jiných opatření by v přípa ‑
dech, kdy je to odůvodněno 
rizikem, měly být hodnoceny 
navrhované náklady, aby 
byla zajištěna přiměřenost 
specifikací
43 
Jestliže náklady nejsou omezeny na 
náklady standardní specifikace, je 
třeba se zabývat rizikem přemrštěné 
specifikace. Orgány členských států 
v této věci uplatňovaly tři přístupy:
 ο standardní kontroly za účelem po ‑
rovnání navrhovaných nákladů 
s referenčními hodnotami,
 ο individuální hodnocení projekto ‑
vých specifikací,
 ο znalecké posudky.
Standardní kalkulace a srovnání 
s referenčními hodnotami 
mohou rychle určit potenciálně 
přemrštěné specifikace
44 
U všech projektů kromě těch men ‑
ších musí žadatelé předkládat fyzické 
a finanční údaje o svých podnicích 
a o projektových plánech, které pak 
orgány členských států používají ke 
kontrole způsobilosti a výběru nej ‑
lepších projektů. Tyto údaje sahají od 
několika málo čísel po úplné podnika ‑
telské plány. Orgány členských států 
mohou tyto údaje využít také ke kont ‑
role toho, zda jsou náklady navrhova ‑
ného projektu přiměřené očekávaným 
výstupům nebo výsledkům: přínosu, 
který by měl projekt přinést z hlediska 
plnění cílů programu rozvoje venkova. 
K příkladům patří jednoduché kalkula ‑
ce návratnosti nebo vztahování kapa ‑
city zemědělského zařízení k velikosti 
a druhu zemědělského podniku.45 
Orgány členských států mohou stano ‑
vit standardní kalkulace a tabulky, kte ‑
ré jejich pracovníkům umožní rychle 
vypočítávat finanční koeficienty nebo 
jiné ukazatele a porovnávat je s refe ‑
renčními nebo varovnými hodnotami. 
Tuto činnost lze provádět jen s malou 
dodatečnou spotřebou času či nákladů 
pomocí šablon pro formuláře žádostí, 
aby byla zajištěna jednotnost údajů. 
Žádosti, které spadají do běžného roz ‑
mezí, mohou podléhat snížené úrovni 
kontroly, zatímco žádosti mimo toto 
rozmezí jsou zkoumány důkladněji, 
aby se zajistilo, že dané náklady jsou 
přiměřené.
46 
Referenční hodnoty lze rovněž využít 
jako kritéria nákladové efektivnosti 
nebo „hodnoty za peníze“ při výbě ‑
ru projektu. Ve Spojeném království, 
v Anglii, například orgány stanovily 
cíl, podle něhož by projekty zahrnující 
podporu pro malé venkovské podniky 
měly v průměru generovat jedno nové 
pracovní místo na každých 30 000 GBP 
dotace. Jestliže měly orgány za to, že 
navrhované projektové náklady ne ‑
jsou vůči tomuto cíli přiměřené (tedy 
jsou příliš vysoké), grant neschválily. 
U hlavních investičních opatření jen 
čtyři z patnácti zkoumaných programů 
rozvoje venkova hodnotily, zda jsou 
náklady přiměřené vůči očekávaným 
výstupům či výsledkům (viz  příloha IV  
a obrázek 5 ).
25 Připomínky
Orgány členských států provádějící hodnocení v porovnání s očekávanými výstupy 
nebo výsledky1Obrázek 5
1 Kromě opatření za účelem vzdělávání a informování.
Zdroj:  zjištění auditu Evropského účetního dvora.Neposuzováno
KampánieAnglie
Investice do zavlažování
Nákladová efektivita projektů se posuzuje například pomocí poměru projektových nákladů a počtu zavlažovaných hektarů.Opatření k diverziﬁkaci hospodářství venkovaJsou prováděny kalkulace a srovnání s referenčními hodnotami nákladů na 
vytvořené pracovní místo, nákladů na další lůžko v cestovním ruchu, nákladů na absolventa vzdělávacího kurzu, nákladů na založený podnik a na m
2 
prostoru podniku, s dobou návratnosti investic… Energie z obnovitelných zdrojůU výstavby bioplynových stanic orgány porovnávají poměr celkových výdajů a celkového instalovaného výkonu zařízení s referenční hodnotou.
Investice do zavlažování
V postupu hodnocení kritérium „účinnost projektu“ srovnává projektové náklady na zavlažovaný hektar s průmě
rnými 
plánovanými  náklady.Orgány členských států posuzující náklady v porovnání 
s očekávanými výstupy nebo výsledky
Orgány členských států neposuzující náklady v porovnání 
s očekávanými výstupy nebo výsledky
26 Připomínky
Hodnocení jednotlivých 
projektových specifikací 
může být pro netechnické 
administrativní pracovníky 
obtížné, avšak při předcházení 
přemrštěným specifikacím 
a jejich odhalování mohou 
pomoci jednoduché kontroly 
a jednoznačná pravidla
47 
V programech, které jsou tak rozma ‑
nité, jako je tomu v případě rozvo ‑
je venkova, nebudou mít projekty 
standardní soubor výstupů a výsledků 
umožňující okamžité vyhodnocení 
nákladů pomocí výpočtu koeficientů či 
porovnání s referenčními hodnotami. 
Kromě toho, jestliže specifikace pře ‑
kračují normu, musí orgány členských 
států zvažovat, zda jsou vyšší speci ‑
fikace odůvodněny individuálními 
okolnostmi projektu nebo tím, že jsou 
ekonomicky výhodnější. Tato hodno ‑
cení individuálních projektových speci ‑
fikací (včetně podmínek výběrového 
řízení a udělení grantu) mohou být bez 
specializovaných technických znalostí 
obtížná a časově náročná, u větších 
částek se však vyplatí.48 
Přibližně dvě třetiny orgánů členských 
států informovaly Účetní dvůr, že jejich 
zaměstnanci provádějí běžné kont ‑
roly projektových specifikací a často 
využívají zkušeností získaných během 
zpracovávání velkého počtu projektů. 
Účetní dvůr však zjistil, že hodno ‑
ta těchto kontrol se snižuje, jestliže 
nejsou vedeny záznamy o tom, co 
bylo kontrolováno a jaká norma byla 
použita.
49 
Jednoznačná pravidla pomáhají ne ‑
technickým pracovníkům činit při hod ‑
nocení projektových návrhů jednotná 
a spravedlivá rozhodnutí. Zvláštní 
(avšak častá) situace nastává, když 
žadatel u projektu předkládá nabídky 
několika dodavatelů s odlišnými spe ‑
cifikacemi: různá provedení zařízení, 
odlišné stavební metody či materiály, 
odlišné harmonogramy nebo odliš ‑
ný poprodejní servis atd. Žadatelé si 
obvykle zvolí nabídku, která pro jejich 
podnik představuje nejlepší hodnotu 
z hlediska kvality a ceny (ačkoli tato 
volba bude ovlivněna dotací). Jestliže 
si žadatelé nezvolí nabídku s nejniž ‑
šími náklady, musí orgány členského 
státu vyhodnotit, zda dodatečná 
kvalita nebo funkce vyšší nabídky 
představují i ekonomicky nejvýhodněj ‑
ší nabídku z hlediska cílů politiky nebo 
zda by se nemohlo jednat o případ tzv. 
gold‑platingu.
27 Připomínky
50 
K tomu potřebují hodnotitelé nákladů 
projektových návrhů jasná kritéria, kte ‑
rá mohou důsledně uplatňovat u všech 
případů. Zde však Účetní dvůr zjistil 
obecný nedostatek, protože namísto 
kritérií zpracovaly orgány členských 
států jen výčet příkladů odůvodnění, 
která by mohla být  přijatelná. Jeden 
příklad se týká Německa, kde lze 
zvažovat téměř jakýkoli představitel ‑
ný důvod – kvalitu, cenu, technickou 
vhodnost, environmentální kvality, 
provozní náklady a náklady na údržbu, 
rentabilitu, služby zákazníkovi, tech ‑
nickou pomoc nebo data dodávky. 
Ostatní orgány, například francouzské 
a anglické, uplatňují podobný přístup. 
Ve svých předchozích auditech Účetní 
dvůr zjistil, že pokud byl uveden jeden 
z těchto důvodů, orgánům členských 
států to postačovalo, zřídkakdy však 
vyhodnocovaly, zda je daný důvod 
dostatečný k odůvodnění dodatečných 
nákladů. Posoudit odůvodnění uvá ‑
děná žadatelem vyžaduje jistou míru 
úsudku, složky projektů však neobsa ‑
hovaly dokumentaci, která by proká ‑
zala, na jakém základě se hodnotitelé 
žádosti domnívali, že příslušné doda ‑
tečné náklady byly přiměřené.
51 
Alternativním přístupem, který použí ‑
vá přibližně čtvrtina (21) z 88 orgánů 
členských států, je vždy grant odvozo ‑
vat od nejnižší platné nabídky. Výhody 
tohoto přístupu spočívají v jednodu ‑
chosti (neboť je jednoznačný) a hospo ‑
dárnosti, neboť náklady pro rozpočet 
EU jsou nejnižší. Tento přístup nebrání 
žadateli vybrat si nabídku s „nejlepší 
hodnotou“, je‑li tato nabídka vyšší – 
ale částka grantu  bude vždy určena 
podle nejnižší nabídky. Žadatelé tak 
platí za „něco navíc“ (např. za vyšší 
kvalitu nebo prodlouženou záruku) 
sami, bez grantové podpory. Jednotli ‑
vé přístupy ilustruje rámeček 5 .52 
Ani jeden z uvedených přístupů samo ‑
zřejmě nebude účinný, jestliže bude 
žadatel manipulovat s procesem získá ‑
vání a předkládání nabídek, například 
pokud sestaví specifikace tak, aby vy ‑
lučovaly určité potenciální dodavatele. 
Tímto rizikem se zabývá část III: Získat 
nejlepší cenu .
28 Připomínky
Různé přístupy ke stanovení částky grantu: nejnižší platná nabídka nebo výběr 
žadatele
 Zjednodušený příklad : Zemědělci v členských státech X a Y obdrží nabídky na traktory o výkonu 
200 koňských sil značek A, B a C za 80 000 EUR, 90 000 EUR a 100 000 EUR. Traktory jsou z funkční ‑
ho hlediska rovnocenné, zemědělci však dávají přednost značce C. Ačkoli je nejnákladnější, dobře 
si uchovává hodnotu a po pěti letech lze traktor prodat za 40 000 EUR. S ohledem na tuto skuteč ‑
nost má vyšší hodnotu než traktor A, který má při dalším prodeji nižší hodnotu.
Oba členské státy X a Y schvalují granty na nákup traktoru C, výše grantu se však liší. Členský stát X používá 
zásadu „nejnižší nabídky“ a poskytuje grant ve výši 40 000 EUR (50 % nejnižší platné nabídky). Členský stát 
Y kontroluje, zda zemědělec vyšší nabídku odůvodnil, a poskytuje 50% grant ve výši 50 000 EUR na základě 
výběru žadatele.
(EUR)
Členský stát X: grant založený na 
nejnižší nabídceČlenský stát Y: grant založený na 
volbě žadatele
Nejnižší platná nabídka 80 000 80 000
Nabídka zvolená žadatelem 100 000 100 000
Grant schválen ve výši 50 % 40 000 50 000Rámeček 5
Znalecké posudky mohou 
poskytnout určitou jistotu 
toho, že specifikace jsou 
přiměřené, jsou‑li dostatečně 
nezávislé
53 
Mnoho projektů v programech roz ‑
voje venkova obsahuje podobné 
typy výdajů: například zemědělské 
stroje, zemědělská zařízení, stavební 
a venkovskou infrastrukturu. Několik 
orgánů členských států včetně Maďar ‑
ska a Itálie  – Kampánie zaměstnává 
pracovníky kvalifikované v těchto 
oborech, například zemědělské inže ‑
nýry nebo rozpoč  táře staveb. Ti jsou 
schopni rozumět technickým specifi ‑
kacím a po  užít své odborné kvalifikace 
a zkušenosti k řádnému posouzení 
navrhovaných projektových specifika ‑
cí. Jestliže je účel a závěr kontrol jasný 
a provedená práce je dokumentována, 
může využití interních odborníků po ‑
skytovat spolehlivé a nezávislé ujištění o tom, že navrhované náklady jsou 
přiměřené, a orgánům členských států 
umožňuje odhalit veškeré případy 
gold‑platingu. Důležitý je i odrazující 
účinek: zemědělec, který ví, že žádost 
o grant bude posuzovat například 
zemědělský inženýr, s menší pravděpo ‑
dobností předloží žádost pro nadhod ‑
nocenou specifikaci.
29 Připomínky
54 
Pro orgány členských států však není 
vždy možné nebo nákladově efektivní 
zaměstnávat pracovníky s takovouto 
odborností, zejména pokud existuje 
příliš málo projektů určitého typu, 
které by takový postup odůvodni ‑
ly. Některé orgány členských států, 
například v Řecku a Litvě, si najímají 
znalce na zpracování posudků speci ‑
fikací a nákladů vybraných projektů, 
zejména u projektů představujících 
zvláštní rizika v důsledku své velikosti 
či specifických rysů nebo u projektů, 
které nespadají do obvyklého rozmezí 
nákladů.
55 
Jiné orgány členských států, například 
v Rakousku a Maďarsku, požadují, aby 
žadatelé k projektovým specifikacím 
předložili osvědčení nebo prohlášení 
znalce, například rozpočtáře staveb. 
Spolehlivost takových prohlášení je 
však v praxi omezená. Je nanejvýš 
zjevné, že znalci budou jednat v zájmu 
svých klientů, který může být v roz ‑
poru se zájmy členských států a EU 
spočívajícími v dosahování cílů politik 
s nejnižšími možnými náklady. Za 
druhé, účelem prohlášení znalce může 
být potvrzení toho, že specifikace vy ‑
hovuje stavebním předpisům či jiným 
technickým požadavkům. To však pro 
určení potenciálně přemrštěné specifi ‑
kace není relevantní ani užitečné.Část III – Získat nejlepší 
cenu: přístupy, jež mají 
zajistit přiměřenost cen 
schvalovaných položek
56 
Podle zásady hospodárnosti (viz body 
2 a 10) by mělo financování EU určené 
projektům vycházet z nejnižších cen 
dostupných pro požadovanou projek ‑
tovou specifikaci. Dotace však snižují 
motivaci žadatele hledat nejlepší 
ceny a žadatelé mohou upřednostnit 
dodavatele s vyššími náklady, což vede 
k riziku, že žádosti o grant mohou vy ‑
cházet z nekonkurenceschopných cen. 
Účetní dvůr posoudil přístupy uplatňo ‑
vané orgány členských států za účelem 
řešení tohoto rizika.
57 
Do konce roku 2013 mělo všech pat ‑
náct orgánů členských států zavedené 
formální systémy pro kontrolu přimě ‑
řenosti cen. K hlavním uplatňovaným 
přístupům (které popisuje rámeček 2 ) 
patřily:
 ο porovnání nákladů uvedených 
v žádosti s nezávislými cenovými 
informacemi (získanými prostřed ‑
nictvím průzkumu trhu nebo 
z ceníků či databází),
 ο porovnání různých nabídek, které 
žadatel obdržel (i v rámci zadávání 
veřejných zakázek),
 ο konzultace znalců.
Alternativní přístup zmírňující uvedené 
riziko spočíval v použití zjednoduše ‑
ných nebo maximálních nákladů ke 
stanovení či omezení projektových 
nákladů.
30 Připomínky
Je‑li to proveditelné, použi ‑
tím možnosti zjednoduše ‑
ných nákladů (nebo obdobně 
maximálních nákladů) se 
účinně omezuje riziko nad ‑
hodnocených cen – pokud 
jsou stanoveny na správné 
úrovni
58 
Jak je popsáno v bodech 38 až 42, 
granty mohou vycházet ze zjednodu ‑
šených nákladů, které určí orgány člen ‑
ského státu, což je přístup omezující ri ‑
ziko přemrštěné specifikace. Maximální 
náklady lze podobným způsobem 
stanovit pro výstupy, výsledky nebo 
kategorie výdajů. Jsou‑li tyto náklady 
stanoveny na úrovni nebo pod úrovní 
nejlepších dostupných tržních cen, 
vyplývá z toho, že náklady pro rozpo ‑
čet EU budou přiměřené. V bodech 41 
a 42 Účetní dvůr konstatoval, že více 
než polovina orgánů členských států 
určitým způsobem používala zjedno ‑
dušené náklady a že existuje prostor 
k širšímu využití těchto přístupů.
59 
Jsou‑li stanoveny maximální nákla ‑
dy, je žadateli hrazena částka grantu 
uvedená v žádosti, částka skutečně za ‑
placená nebo částka maximální, podle 
toho, která z částek je nejnižší. To 
potenciálně zajišťuje největší hospo ‑
dárnost pro rozpočet EU a vnitrostátní 
rozpočty. Pomocí metody zjednodu -
šených nákladů  však žadatel může 
teoreticky získat grant na více než na 
vzniklé náklady. Jelikož k tomu nedo ‑
chází často a jde jen o malé částky, lze 
tyto dodatečné náklady ospravedlnit 
zisky z dalšího zjednodušení.60 
Pokud by byly „maximální nákla ‑
dy“ stanoveny na úrovni přesahující 
dostupné tržní ceny, měly by jen malý 
účinek. Pokud by byly „zjednoduše ‑
né náklady“ stanoveny příliš vysoko, 
vedlo by to k vynaložení neodůvodně ‑
ných nákladů, jak je popsáno níže. To 
dokresluje rámeček 6 .
31 Připomínky
Jsou‑li zjednodušené náklady 
stanoveny příliš vysoko, 
mohou ovlivnit hospodárnost 
celkových výdajů – z toho 
důvodu by orgány členských 
států měly zajistit, aby tyto 
náklady měly řádný základ, 
a měly by je pravidelně 
přezkoumávat a upravovat
61 
Zjednodušené náklady musí být 
stanoveny předem, neboť jsou nutné 
k přípravě žádostí a schvalování výše 
grantů. Ke stanovení částek jsou zapo ‑
třebí studie a prognózy, které budou 
zahrnovat řadu předpokladů. Komise vydala pro orgány členských 
států pokyny, aby zajistila řádnost 
těchto kalkulací. Tyto orgány mohou 
získat další jistotu tak, že budou kalku ‑
lace předloženy k auditu.Rozdíl mezi maximálními jednotkovými náklady a standardními jednotkovými 
náklady
 Zjednodušený příklad : Podle studie odhadují orgány členských států průměrné náklady na 
opětovné vysazení lesa na více než 4 000 EUR na jeden hektar.
V systému „maximálních jednotkových nákladů“ je částka 4 000 EUR na hektar stanovena jako strop. Žadatel 
musí předložit podrobnosti o skutečných vzniklých nákladech a orgány členského státu je musí zkontrolovat. 
Základem platby jsou skutečné náklady na hektar do výše maxima.
V systému „standardních jednotkových nákladů“ orgány členského státu vyplatí tutéž částku 4 000 EUR na 
hektar všem žadatelům bez ohledu na vzniklé náklady. Znamená to zjednodušení pro žadatele (který nemusí 
prokazovat, že jeho náklady jsou přiměřené, ani předkládat podrobnosti o skutečných nákladech), i pro orgá ‑
ny členského státu.
Jsou‑li maximální náklady stanoveny ve výši 6 000 EUR, nemá to žádný vliv. Jsou‑li standardní náklady stano ‑
veny ve výši 6 000 EUR, vede to k nadhodnoceným platbám, jak dokládá následující tabulka:
(EUR)
Skutečné vzniklé  
náklady na hektarGrant vyplacený na 
základě maximálních 
nákladů ve výši 4 000/haGrant vyplacený na 
základě standardních 
nákladů ve výši 4 000/haGrant vyplacený na 
základě maximálních 
nákladů ve výši 6 000/haGrant vyplacený na 
základě standardních 
nákladů ve výši 6 000/ha
3 000 3 000 4 000 3 000 6 000
4 000 4 000 4 000 4 000 6 000
5 000 4 000 4 000 5 000 6 000Rámeček 6
32 Připomínky
62 
Výsledné částky budou platit pro stan ‑
dardní situaci, přičemž mohou pod ‑
hodnocovat ceny dostupné některým 
žadatelům a jiné ceny naopak nad ‑
hodnocovat. To by mohlo vést k příliš 
vysokým platbám, u nichž je grant 
vyšší než skutečné vzniklé náklady. 
Příklad uvádí rámeček 7 . Orgány člen ‑
ských států by tudíž měly zajistit, aby 
byly nadhodnocené platby výjimkou. 
Za tímto účelem by orgány členských 
států měly pravidelně testovat vzorek 
skutečných případů, aby získaly jistotu, 
že zjednodušené náklady jsou stanove ‑
ny na úrovni nebo pod úrovní obecně 
dostupných tržních cen.63 
Účetní dvůr u žádných orgánů člen ‑
ských států nezjistil, které by zjed ‑
nodušené náklady takto průběžně 
přezkoumávaly. Některé orgány měly 
nicméně zavedeny metody, jak zajistit, 
aby byly přiměřené jejich maximální 
jednotkové náklady , a tyto metody 
bylo možné použít i na zjednodušené 
náklady. Například v Německu – Bra ‑
niborsku a Berlíně orgány každoročně 
upravovaly maximální náklady na 
hektar u výsadby lesů na 85 % průměr ‑
ných skutečných nákladů zjištěných 
v předešlém roce.
Standardní jednotkové náklady založené na teoretických kalkulacích mohou nad ‑
hodnocovat dostupné tržní ceny, což vede k nadhodnoceným platbám
Program rozvoje venkova na rok 2007 pro Anglii zahrnoval standardní náklady ve výši 228 GBP na jeden 
hektar na obhospodařování křovinaté krajiny v rámci opatření „neproduktivní investice“. Anglické orgány tuto 
částku odvozovaly od odhadů typických nákladů zemědělce, který takovou práci provádí. Kalkulaci zkontro ‑
lovala uznávaná zemědělská vysoká škola. Audit, který Účetní dvůr provedl u náhodně zvolené platby z roku 
2012, zjistil, že dotčený zemědělec si najal dodavatele, který tutéž práci provedl za cenu 95 GBP na jeden 
hektar.
Anglické orgány neměly zaveden postup pro pravidelné porovnávání standardních jednotkových nákladů se 
skutečnými vzniklými náklady u vzorku projektů, který by mohl odhalit, že standardní náklady neodpovídají 
reálným nákladům.Rámeček 7
33 Připomínky
Porovnání cen položek 
v žádosti s nezávislými údaji 
o cenách může poskyt ‑
nout jistotu, že ceny jsou 
přiměřené, tento přístup 
však může být obtížně 
uskutečnitelný
Průzkum trhu lze využít 
k získání nezávislých údajů 
o komparativních cenách 
u jednotlivých projektů
64 
V jedenácti z patnácti programů roz ‑
voje venkova, které byly předmětem 
dokumentárního přezkumu (viz přílo -
ha IV ), orgány členských států někdy 
prováděly průzkum trhu nebo porov ‑
nání s podobnými projekty, aby ověřily 
přiměřenost cen uváděných v žádosti 
(tato metoda je pro zvýšení jistoty 
často kombinována s „porovnáním 
nabídek“, které popisuje rámeček 2 ). 
Například v Polsku pracovníci vyhle ‑
dávají ceny na internetu, potvrzují si 
je u dodavatelů nebo žádají o proti ‑
nabídky. Protože tyto informace jsou 
nezávislé (tzn. neposkytuje je žadatel), 
lze zajistit kvalitní doklady o dostup ‑
ných cenách.
65 
V některých členských státech se 
úspěšně používá průzkum trhu, zejmé ‑
na pokud existují náznaky rizika, tento 
postup je však časově náročný a může 
být obtížně prokazatelné, že byly 
všechny žádosti vyhodnoceny jednot ‑
ně. To vede orgány jiných členských 
států ke zřizování systémů referenč ‑
ních cen (viz níže).Referenční odkaz na databáze 
nebo ceníky může být účinný, 
musí však existovat postup 
umožňující vypořádat se 
s nesmírnou různorodostí 
způsobilých položek
66 
Většina orgánů členských států (76 
z 88) zřídila databáze cen alespoň 
pro některé druhy výdajů (nejčastěji 
pro zemědělské stroje) nebo využívá 
komerční cenové databáze či ceníky, 
například pro jednotkové ceny staveb ‑
ních materiálů nebo stavební náklady. 
V rámci celé EU se náklady u přibliž ‑
ně čtvrtiny žádostí o grant v oblasti 
rozvoje venkova hodnotí podle těchto 
referenčních cen. Uplatňují se dva 
rozdílné přístupy. Většina (63 orgánů 
členských států) považuje referenční 
ceny za strop  a omezuje grant cenami 
jednotlivých položek uvedených v da ‑
tabázi. Ve druhém přístupu jsou refe ‑
renční ceny považovány za orientační 
údaje , orgány tedy mohou schvalovat 
žádosti o grant s cenami, jež překračují 
referenční cenu, jestliže považují vyšší 
ceny za přiměřené.
34 Připomínky
67 
Při velké různorodosti možných výdajů 
na rozsáhlou škálu potenciálních pro ‑
jektů v oblasti rozvoje venkova (které 
mohou sahat od základních vstupů, 
jako je beton či mzdy, až po složitá 
počítačem ovládaná zařízení) mohou 
být zřízení a správa obsažných data ‑
bází cen nákladné a může být složité 
zajistit, aby byly údaje spolehlivé, jed ‑
notné a aktuální. Například v Maďarsku 
databáze cen týkající se pouze strojů 
obsahuje 230 000 položek různého 
provedení, modelů, variant a kvality 
a je třeba ji aktualizovat dvakrát ročně 
(náklady týkající se staveb jsou uvede ‑
ny v jiné databázi).68 
Nicméně u větších programů rozvoje 
venkova, které někdy zahrnují zpraco ‑
vání tisíců podobných projektových 
žádostí, může být využití takovýchto 
databází účinným způsobem kontroly 
cen, s výše uvedenými výhradami. 
Pokud jsou však ceny uváděny u sou ‑
částí nebo vstupů (jakou jsou stavební 
materiály), může být kontrola cen vel ‑
mi pracná (viz  rámeček 8 ). To může or ‑
gány členských států vést k tomu, aby 
se zaměřily na ceny některých snadno 
kontrolovatelných položek, například 
nákladů na beton, ale nezabývaly se 
například specializovanějšími dokon ‑
čovacími materiály, u nichž mohou 
být rizika nadhodnocených cen větší. 
Členské státy, například Bulharsko, 
Francie a Řecko, se těmto problémům 
vyhýbají tak, že referenční ceny stano ‑
ví na základě výstupů, jako je velikost 
nebo kapacita stavby jako celku (ty pak 
mohou být používány jako „maximální 
náklady“ – viz bod 41).
Srovnání přístupů používaných ke kontrole nákladů stavebních projektů pro opat ‑
ření týkající se modernizace zemědělských hospodářství: kontrola nákladů na 
součásti (Litva) a kontrola nákladů na výstupy (Francie)
Orgány v Litvě odebírají komerční ceníky stavebních nákladů. Ty pro konkrétní typ budov, metody výstavby 
a volby materiálů uvádějí typické náklady na běžný metr základů, náklady na metr čtvereční střechy, náklady 
na metr čtvereční zdí, oken, dekorací, obkladů atd. Hodnotitelé projektových návrhů použijí údaje o navr ‑
hované stavbě z žádosti o grant a vypočítají očekávané náklady každého prvku pomocí ceníků. Kalkulované 
náklady těchto prvků se pak porovnají s náklady v žádosti o grant.
Ve Francii jsou stanoveny typické náklady výstavby na jedno zvíře nebo na jeden metr čtvereční či krychlový 
podle studií předešlých projektů. Například chlév pro 40–60 krav se odhaduje na 2 920 EUR na jednu krávu. 
Betonová jímka na kejdu v objemu až do 100 m3 se odhaduje na 157 EUR za m3. Orgány jsou tak schopny rych ‑
le vypočítat náklady na jednu krávu nebo na m3 projektového návrhu a porovnat je s očekávanými náklady.Rámeček 8
35 Připomínky
15 Může však být snazší 
sestavovat a vést cenové 
databáze na základě 
dodavatelských ceníků než na 
základě tržních cen. Pokud 
tomu tak je, mohou orgány 
členského státu uplatnit na 
ceníkové ceny koeficient, aby 
získaly odhad tržních cen, 
který bude použit jako 
referenční hodnota nebo 
strop.Tyto databáze a ceníky jsou 
užitečné jen tehdy, pokud se 
ceny v nich uvedené dostatečně 
blíží reálně dostupným tržním 
cenám
69 
V šesti z deseti programů rozvoje ven ‑
kova, kde se referenční ceny používají 
pro stroje a zařízení (viz obrázek 6 ), 
poskytují ceny orgánům členského 
státu výrobci a distributoři nebo se 
ceny přebírají z jejich ceníků či kata ‑
logů. Příklad uvádí rámeček 9 . Je však 
obvyklou obchodní praxí sjednávat 
z ceníkových cen slevy, které mohou 
být značné (například je neobvyklé 
platit plnou ceníkovou cenu za nový 
automobil). To znamená, že ceníkové 
ceny pravděpodobně nadhodnocují 
reálně dostupné tržní ceny. V důsledku 
toho mají malou hodnotu jako ceny 
referenční (nebo jako stropy), kromě 
toho, že slouží k odhalení nezvyklé ‑
ho stavu cen navrhovaných v žádosti 
o grant přesahujících ceny nabízené 
výrobcem15. Jiné orgány členských států sestavují 
referenční ceny pomocí průzkumu trhu 
nebo sběru dat ze schválených projek ‑
tů a žádostí o platbu.
Referenční ceny (nebo cenové stropy) na základě dodavatelských ceníkových cen 
jsou pro stanovení přiměřenosti nákladů málo užitečné
V Maďarsku je vedena databáze cen zemědělských a lesnických strojů, které poskytují distributoři a výrobci. 
Žadatel nemusí na podporu žádosti o grant předkládat nabídky dodavatelů, jestliže jsou dotčené položky uve ‑
deny v databázi, což celý postup zjednodušuje. Maďarské orgány schválí žádosti o grant, jestliže jsou náklady 
rovné cenám v databázi nebo jsou nižší.
Účetní dvůr porovnal ceny skutečně nabídnuté žadatelům ze strany dodavatelů s cenami v databázi. Dvanáct 
zkoumaných nabídek se týkalo zemědělských traktorů. V průměru byly tyto nabídky o 30 % nižší než ceny 
uvedené v databázi. Maďarské orgány odpověděly Účetnímu dvoru, že rozdíl ve výši 25–30 % pod cenami 
v databázi není neobvyklý.
Za této situace (která neexistuje jen v Maďarsku) může porovnání žádosti o grant s databází cen naplňovat 
literu prováděcího nařízení (viz bod 17), ale prokazuje jen to, že ceny nepřesahují ceníkové ceny distributorů 
a výrobců. Neprokazuje, že ceny jsou přiměřené.Rámeček 9
36 Připomínky Obrázek 6Zdroje použité ke stanovení referenčních nákladů nebo cenových stropů
Zdroj:  zjištění auditu Evropského účetního dvora.Tržní ceny
Dodavatelské ceníky
Nepoužije se nebo neposuzováno
Kampánie
AndalusieOpatření k modernizaci 
zemědělských podniků
On-line databáze SimCoGuide uvádí 
referenční náklady na zemědělské 
zařízení. Každoročně ji aktualizuje 
organizace nezávislá na dodavatelích zařízení. Databáze vychází ze zjištěných tržních cen.
Opatření k obnově vesnic
Ceny z regionálního ceníku stavebních prací se používají jako strop. Tyto ceníky jsou každoročně aktualizovány a obsahují průměrné tržní ceny získané prostřednictvím postupů zadávání veřejných zakázek.Databáze referenčních cen obsahuje ceny zboží a služeb obvykle používaných pro daná opatření a je průběžně aktualizována pomocí cen z nabídek předkládaných žadateli i výsledků průzkumu trhu, který provádí orgány členského státu.
37 Připomínky
70 
Pokud jsou referenční ceny (nebo 
stropy) příliš vysoké, může to ovlivnit 
i chování a vést žadatele k navrhování 
cen až ve výši limitu s cílem maxima ‑
lizovat částku grantu. To představuje 
demotivaci ke snižování nákladů a po ‑
bídku k tajným dohodám s dodavateli 
na umělém navýšení cen  – například 
pomocí dodávek nezpůsobilého zboží 
nebo služeb skrytých v uměle nadhod ‑
nocených nákladech způsobilé polož ‑
ky nebo nabízením skrytých rabatů. 
Rovněž to může vést k nekonkurence ‑
schopnému chování dodavatelů. S cí ‑
lem vyhnout se tomuto riziku členské 
státy, například Bulharsko, neuvádějí 
ceny ve veřejném znění své databáze 
referenčních cen.
71 
Stejně jako v případě zjednodušených 
nákladů mohou referenční nebo maxi ‑
mální ceny zastarat, a pokud vycházejí 
ze stavebních nákladů v hlavním měs ‑
tě, nemusí odrážet náklady, jichž lze 
dosáhnout ve venkovských oblastech. 
Databáze cen by tudíž měly být pravi ‑
delně aktualizovány a měly by odrážet 
regionální odchylky, jsou‑li významné.Jestliže ceny položek v žádosti 
přesahují ceny referenční, 
je třeba úsudkem určit výši 
grantu, která by měla být 
schválena: k odůvodnění 
tohoto kroku jsou nutná jasná 
pravidla a kritéria
72 
Ze své podstaty nemohou referenční 
ceny vždy odrážet tržní ceny dostupné 
v čase a místě každého jednotlivého 
projektu. Určité rozdíly v cenách jsou 
nevyhnutelné – zvláště u zařízení, 
pokud databáze referenčních cen 
neobsahuje provedení a model shod ‑
né s položkou v žádosti. Jsou‑li ceny 
v žádosti vyšší než ceny referenční, 
musí pracovníci posoudit, zda jsou 
vyšší ceny přiměřené, pokud orgány 
členského státu neuplatňují referenční 
cenu jako strop. Tento postup může 
být složitý a časově náročný, bez další ‑
ho šetření lze tudíž akceptovat drobné 
odchylky od referenčních cen, neboť 
potenciální úspory nákladů by byly 
nízké.
73 
Pokud byly rozdíly vyšší než tolerovaná 
odchylka od referenčních cen, orgány 
členských států obvykle požadovaly, 
aby žadatelé uvedli odůvodnění. Neby ‑
lo však jasné, jaká kritéria se používají 
k vyhodnocení těchto odůvodnění, ani 
jaká dokumentace prokazuje základ, 
podle něhož budou náklady přesa ‑
hující referenční ceny považovány za 
přiměřené.
38 Připomínky
74 
Orgány členských států, například 
Francie nebo Litvy, automaticky 
akceptovaly rozdíly až 30 nebo 40 % 
nad referenčními cenami, aniž by od 
žadatele požadovaly jakékoli odůvod ‑
nění a aniž by nejprve určily, že rozdíly 
tohoto rozsahu odrážejí ceny skutečně 
placené v situacích, kdy není poskyto ‑
vána dotace. Účetní dvůr pochybuje, 
zda lze cenu o 30 % vyšší nebo cenu 
referenční automaticky považovat 
za přiměřenou a zda je tento postup 
v souladu se zásadou hospodárnosti. 
Náklady průměrného projektu v oblas ‑
ti potravinářství například činí přibliž ‑
ně 750 000 EUR. Pokud by referenční 
cena této částce odpovídala, umožňo ‑
val by výše uvedený přístup akcepto ‑
vat bez zkoumání dalších 300 000 EUR 
nákladů. Jestliže referenční ceny samy 
vycházejí z ceníkových cen a nikoli 
z reálných tržních cen (například jako 
v Litvě), je riziko schválení nadhodno ‑
cených cen ještě větší.Srovnání nabídek obdrže ‑
ných od různých dodavatelů 
může být jednoduchou meto ‑
dou stanovení tržních cen, 
jsou však nutná ochranná 
opatření proti manipulaci 
a podvodům
75 
Metoda, která se v oblasti rozvoje 
venkova obecně používá, stejně jako 
u mnoha ostatních programů výdajů 
založených na grantech spočívá v tom, 
že je žadatel povinen předložit na ‑
bídky od dodavatelů, aby prokázal, že 
žádost o grant vychází z přiměřených 
cen. U větších částek, zejména pokud 
jde o veřejné subjekty, lze nabídky 
získat prostřednictvím formálního 
postupu předkládání nabídek. Srov ‑
nání nabídek je obvyklou obchodní 
praxí a často pro žadatele neznamená 
žádnou dodatečnou zátěž. Pokud mezi 
dodavateli existuje skutečná hos ‑
podářská soutěž, může být srovnání 
nabídek účinné k prokázání toho, že 
bylo dosaženo nejlepší dostupné ceny. 
Orgány členských států tímto způso ‑
bem vyhodnocují náklady u zhruba 
dvou třetin žádostí o grant v oblasti 
rozvoje venkova.
39 Připomínky
Metoda „komparativních 
nabídek“ se opírá o existenci 
skutečné hospodářské soutěže, 
je‑li tedy předložena jen 
jedna nabídka (nebo pokud 
předložené nabídky nejsou 
srovnatelné), jsou ke kontrole 
přiměřenosti cen zapotřebí 
alternativní metody
76 
Orgány členských států obvykle 
vyžadují, aby žadatel na podporu 
žádosti o grant předložil dvě nebo tři 
nabídky dodavatelů. Žadatelé však 
někdy předkládají jen jednu nabídku, 
což může být důsledek toho, že určitá 
položka je jedinečná (existuje pouze 
jeden možný dodavatel), nebo toho, že 
se ostatní dodavatelé rozhodli žádnou 
nabídku nepředložit. Může se rovněž 
jednat o důsledek manipulace výzvy 
k podávání nabídek ze strany žadatele 
ve prospěch konkrétního dodavatele.
77 
Jediná nabídka neprokazuje, že bylo 
pro danou položku dosaženo nejlepší 
ceny. Účetní dvůr však zjistil, že orgány 
členských států akceptovaly jediné 
nabídky, aniž by provedly alternativní 
kontroly s cílem určit, zda jsou ceny 
přiměřené, například průzkum trhu, 
srovnání s jinými projekty nebo znalec ‑
ké posudky. Příklady z Francie a Anglie uvádí 
rámeček 10 . Anglické orgány od té 
doby zavedly postupy, které provedení 
takových alternativních kontrol vyža ‑
dují v případech, kdy je předložena jen 
jediná nabídka.
Jsou zapotřebí opatření, která 
odradí od jakékoli manipulace 
postupu ve prospěch 
konkrétního dodavatele 
a budou takové manipulaci 
předcházet, odhalovat ji 
a napravovat
78 
Zranitelnost metody komparativních 
nabídek spočívá v tom, že informace 
o ceně poskytuje žadatel a nezískávají 
je nezávisle orgány členského státu. To 
otevírá možnost manipulace postu ‑
pu ve prospěch dodavatele s vyššími 
náklady.
Jediné nabídky akceptované orgány bez provedení dodatečných kontrol
Ve Francii žadatel obdržel dvě nabídky na dodávku a instalaci automatizované linky na zpracování ovoce, 
orgánům však předložil jen nejnákladnější nabídku, protože nejlépe odpovídala jeho potřebám. Francouzské 
orgány tuto jedinou nabídku akceptovaly, aniž by provedly jakoukoli kontrolu přiměřenosti nákladů.
V Anglii žadatel předložil jen jednu nabídku dodavatele na vinařské zařízení s odůvodněním, že zařízení je 
určeno pro výrobu šumivých vín a existuje pouze jeden dodavatel. Anglické orgány to bez dalšího zkoumání 
akceptovaly. Auditoři Účetního dvora však dokázali najít další dodavatele téhož zařízení.Rámeček 10
40 Připomínky
79 
Motivy takového jednání mohou být 
pochopitelné: žadatel může upřed ‑
nostňovat místního dodavatele nebo 
poskytovatele s vyššími náklady, 
protože s ním již v minulosti úspěš ‑
ně spolupracoval. Několik orgánů 
členských států takové preference 
výslovně akceptuje jako odůvodnění 
nabídky s vyššími náklady, například 
v Maďarsku nebo v jednom systému 
dotací v Anglii. Podle názoru Účetního 
dvora nejsou takové osobní preference 
dostatečným odůvodněním toho, proč 
by měl grant vycházet z vyšší nabídky.
80 
Existuje i riziko, že by žadatel mohl ma ‑
nipulovat postup takovým vymezením 
specifikace, kterému by snadno mohl 
vyhovět jen jeden dodavatel, nebo 
prostě tak, že si od ostatních potenci ‑
álních dodavatelů nevyžádá nabídky. 
V extrémním případě by se žadatel 
mohl tajně dohodnout s dodavatelem 
na zfalšování nabídek nebo by mohl 
být obětí tajné dohody a podvodu ze 
strany poradců či dodavatelů.
81 
Ačkoli jsou podvody výjimkou, na zá ‑
kladě auditů Účetního dvora a Komise 
a ze strany Evropského úřadu pro boj 
proti podvodům (OLAF) existují dosta ‑
tečné důkazy o tom, že k nim dochází. 
Přesto jen čtyři z 15 projektů rozvo ‑
je venkova kontrolovaných v rámci 
auditu zavedly ve svém řízení grantů 
v oblasti rozvoje venkova opatření pro ‑
ti podvodům. Pokyny Komise navrhují 
odbornou přípravu zaměstnanců, aby 
měli o podvodech povědomí, sdílení 
informací o odhalených případech, 
provozování systému „červených vla ‑
ječek“ a používání kontrolních sezna ‑
mů určených k identifikaci případné 
manipulace. Jedním z přístupů, který se používá 
v členských státech, například v Ru ‑
munsku, je zvyšování transparentnosti 
a hospodářské soutěže tím, že sou ‑
kromí žadatelé o grant jsou povinni 
zveřejňovat své výzvy dodavatelům 
k předkládání nabídek na interne ‑
tových stránkách, které provozuje 
platební agentura.
Pravidla zadávání veřejných 
zakázek ztěžují zakrytí 
manipulace a podvodů, ale tato 
rizika plně nevylučují a ani ve 
všech případech nezaručují 
přiměřenost nákladů
82 
Veřejné subjekty jsou povinny dodržo ‑
vat postupy zadávání zakázek určené 
k získání nejlepší ceny a současně k za ‑
jištění spravedlnosti a transparentnos ‑
ti. Nad určitými prahovými hodnotami 
se použijí směrnice EU16. V některých 
situacích lze uplatnit jednací řízení 
s jediným dodavatelem, obvykle však 
v případě větších zakázek veřejné sub ‑
jekty obdrží nabídky od různých do ‑
davatelů, které mohou získat prostřed ‑
nictvím otevřeného výběrového řízení. 
Budou‑li řádně uplatňována, měla 
by pravidla pro zadávání veřejných 
zakázek omezit možnosti manipulace 
a podvodů – ačkoli, jak ukazuje bod 
25, pravidla pro zadávání veřejných 
zakázek se ne vždy dodržují.
83 
V devíti z 15 projektů rozvoje venko ‑
va, které byly předmětem šetření (viz 
příloha IV ), orgány členských států 
neprovedly kontroly toho, zda jsou 
náklady uvedené v žádosti přiměřené, 
a to v případech, kdy se uskutečnil po ‑
stup zadávání veřejných zakázek. Tato 
řízení však nemusí vést k obdržení více 
srovnatelných nabídek – což může být 
způsobeno tím, že skutečně neexistuje 
hospodářská soutěž, výzva k před ‑
kládání nabídek neměla dostatečnou 16 Podrobnosti jsou k dispozici 
na internetových stránkách na 
adrese: http://ec.europa.eu/
internal_market/
publicprocurement/
index_en.htm
41 Připomínky
propagaci nebo specifikace výběrové ‑
ho řízení či smluvní podmínky vylu ‑
čovaly potenciální dodavatele. Je‑li 
obdržena jen jediná nabídka nebo jsou 
nabídky nesrovnatelné, skutečnost, 
že bylo provedeno zadávací řízení, 
neprokazuje, že cena vybrané nabídky 
je přiměřená.
84 
Postup zadávání veřejných zakázek 
navíc sám o sobě nijak nezmírňuje 
rizika přemrštěné specifikace popsa ‑
ná v části I. Audity, které provedly 
Účetní dvůr a Komise, zjistily případy 
zadávacích řízení, kdy byly specifikace 
v oznámení výběrového řízení nad ‑
hodnocené nebo kdy kritéria výběru 
přikládala zbytečnou váhu kvalitativ ‑
ním aspektům, aniž by řádně zohled ‑
ňovala náklady.
85 
Je‑li tedy v postupu zadávání veřej ‑
ných zakázek obdržena jen jedna 
nabídka a pokud existují rizika pře ‑
mrštěné specifikace nebo použitý 
postup vykazuje nedostatky, měly by 
orgány členských států provést doda ‑
tečné kontroly s cílem zjistit, zda jsou 
navrhované náklady přiměřené, jestliže 
to předmětné částky odůvodňují.Je‑li nutný úsudek, může 
cennou jistotu poskytnout 
nezávislý znalecký posudek 
nebo posudek hodnotící 
komise, což může být nákla ‑
dově efektivní zvláště tehdy, 
kdy jde o případy spojené 
s vyšším rizikem
86 
Body 53 až 55 této zprávy popisují vyu ‑
žití znalců pro hodnocení projektových 
specifikací. Znalci mohou poskytnout 
obdobnou jistotu o přiměřenosti cen 
a tentýž posudek může zahrnovat spe ‑
cifikace i cenu. Využití externích znalců 
může být nákladné, je tedy relevantní 
zejména v případech, kdy existuje vy ‑
soké finanční riziko nebo podezření na 
manipulaci. Litevský příklad v  rámeč -
ku 11  ukazuje, že dobře cílené využití 
znalců může přinést čisté úspory pro 
vnitrostátní rozpočet i pro rozpočet EU.
87 
V deseti z patnácti šetřených programů 
rozvoje venkova (viz příloha IV ) orgá ‑
ny členského státu předávaly alespoň 
větší žádosti o grant hodnotící komisi, 
jejímiž členy mohli být techničtí od ‑
borníci a/nebo jiné osoby s relevant ‑
ními znalostmi. Tyto komise mohou 
pomoci snížit subjektivitu hodnocení 
přiměřenosti cen (a specifikací).
42 Připomínky
Dobře cílené využití znalců může přinést čisté úspory pro vnitrostátní rozpočet 
i pro rozpočet EU
Jestliže se žádosti o poskytnutí grantu týkají větších částek, jestliže je předložena jen jedna nabídka nebo 
jestliže existují jiné známky rizika, předávají litevské orgány projektový návrh firmě finančních poradců k vy ‑
hotovení znaleckého posudku navrhovaných nákladů. V období 2012/2013 litevské orgány postoupily porad ‑
cům 214 případů. Poradci konstatovali, že ceny uváděné v žádostech přesahovaly nejlepší dostupné tržní ceny 
v 27 případech. Litevské orgány spočítaly, že každé euro zaplacené poradcům vedlo k úspoře více než čtyř eur 
z prostředků EU a členského státu.Rámeček 11
Část IV  – Vykonávání 
dohledu po schválení 
projektu: přístupy 
k zajištění přiměřenosti 
skutečně proplacených 
nákladů
88 
Jak je popsáno výše, orgány členských 
států jsou povinny kontrolovat, že jimi 
schvalované granty vycházejí z přimě ‑
řených nákladů. Některé náklady však 
mohou být ve fázi žádosti o grant stále 
nejisté, zejména u velkých stavebních 
projektů. Zpracování žádostí může 
orgánům členských států trvat něko ‑
lik měsíců, ceny získané v okamžiku 
podávání žádosti tedy nemusí být po 
zahájení projektu platné nebo může 
dojít ke změně podnikatelských plánů 
žadatele. Není tudíž neobvyklé, že se 
vzniklé náklady budou lišit od nákladů 
schválených: mohou se změnit specifi ‑
kace i ceny.89 
Když žadatel předkládá žádost o plat ‑
bu grantu k úhradě vzniklých nákladů, 
mohou vyvstat tři druhy rizik:
a) náklady již nejsou z hlediska sku ‑
tečných výstupů a výsledků přimě ‑
řené: náklady, které byly schváleny 
pro kravín s kapacitou 100 kusů 
zvířat, nemusí být přiměřené, 
jestliže má skutečně vybudovaný 
kravín kapacitu jen 50 kusů;
b) projekt byl realizován jiným způso ‑
bem, a specifikace a ceny zkont ‑
rolované v žádosti již tudíž nelze 
použít: například místo břidlicové 
střechy kravína zemědělec za 
stejnou částku vybuduje střechu 
kovovou;
c) úspory dosažené u některých 
prvků projektu jsou využity pro 
gold‑plating, protože předkla ‑
datelé projektu zřejmě považují 
schválení grantu za rozpočet, který 
je k dispozici: pokud jsou například 
stavební práce levnější, lze úspory 
utratit za okázalé vybavení.
Účetní dvůr posoudil přístupy uplatňo ‑
vané orgány členských států pro řešení 
těchto rizik.
43 Připomínky
Kontrolní systémy by měly 
odhalovat a kontrolovat veš ‑
keré podstatné změny pro ‑
jektu provedené po schvá ‑
lení grantu, aby existovala 
jistota, že hrazené náklady 
jsou stále přiměřené
90 
Vyjma případů, kdy se použijí „zjed ‑
nodušené náklady“, musí žadatelé na 
podporu svých žádostí o platbu grantu 
obvykle předkládat uhrazené faktury. 
Orgány členských států tyto faktury 
kontrolují, aby zajistily, že pro úhradu 
existuje správný základ. Pokud jsou 
skutečné projektové náklady přes ‑
ně takové, jaké uvádí žádost, nejsou 
ke stanovení přiměřenosti nákladů 
zapotřebí žádné další kontroly. Orgány 
členských států však potřebují, aby 
existovala pravidla a kontrolní systémy 
pro zjišťování významných změn opro ‑
ti schváleným projektovým nákladům 
a pro kontrolu toho, že jsou náklady 
stále přiměřené.91 
Účetní dvůr zjistil, že všech patnáct 
orgánů členských států mělo zavedeny 
postupy pro řešení změn schválených 
projektových výstupů nebo nákladů. 
Uplatňovány byly dva alternativní pří ‑
stupy. V prvním z nich orgány specifi ‑
kovaly projektové náklady v grantové 
dohodě ve stejné míře podrobnosti, 
jakou kontrolovaly v žádosti: pokud 
byly náklady kontrolovány po jednotli ‑
vých položkách, specifikovala grantová 
dohoda náklady také po jednotlivých 
položkách. Podle druhého přístupu 
byla grantová dohoda uzavřena na cel ‑
kové projektové náklady nebo na širší 
kategorie nákladů (například stavby, 
zařízení a poplatky), a to i v případě, že 
byly náklady kontrolovány po jednot ‑
livých položkách. Tento druhý přístup 
obecně neposkytoval řádnou jistotu, 
že jsou řešena tři výše zmíněná rizika, 
a umožňoval úhradu nákladů, u nichž 
nebyla zkontrolována přiměřenost. 
Příklad uvádí rámeček 12 .
Opatření na podporu malých venkovských podniků v Anglii: změny provedené 
v projektu dovolily úhradu nákladů, u nichž nebyla zkontrolována přiměřenost
Žadatel požádal o grant na projekt renovace svých prostor a na nákup specializovaného zařízení. Žadatel 
předložil několik nabídek na stavební práce, zařízení a jiné položky včetně nové kuchyňky pro zaměstnance. 
Anglické orgány tyto náklady zkontrolovaly a schválily. Když žadatel přikročil k nákupu specializovaného za ‑
řízení, našel dodavatele, který nabídl cenu výrazně nižší než předchozí nabídky. Žadatel použil úspory dosa ‑
žené na zařízení k provedení určitých prací na parkovišti a k nákupu nákladnější kuchyňky pro zaměstnance. 
Protože celkové schválené náklady nebyly překročeny, anglické orgány nekontrolovaly přiměřenost těchto 
dodatečných nákladů.Rámeček 12
44 Připomínky
Jasná pravidla, výslovná 
prohlášení a kontroly vzorků 
plateb mohou odradit od 
skrývání slev, rabatů či jiných 
výhod poskytovaných doda ‑
vatelem, které snižují reálné 
náklady
92 
Ve většině programů rozvoje venkova 
musí žadatelé předložit své žádosti 
o platbu očištěné o veškeré slevy. 
Tento požadavek může být stanoven 
obecným správním předpisem člen ‑
ského státu nebo prováděcími pravidly 
grantového opatření. Ve třech z 15 
šetřených programů rozvoje venko ‑
va (viz příloha IV ) orgány členského 
státu rovněž požadovaly, aby žadatel 
v žádosti o platbu uvedl výslovné 
prohlášení (například zaškrtnutím pole 
ano/ne). Dalším správným postupem 
je zahrnout do pokynů k programu 
podpory příklady, které ukazují, jak by 
měl žadatel postupovat u různých typů 
slev, rabatů či jiných výhod poskytova ‑
ných dodavatelem, které snižují reálné 
náklady. Ačkoli tyto přístupy nezabrání 
záměrnému podvodu, mohou mít 
odrazující účinek. Rovněž zahrnují pří ‑
pady, kdy žadatelé nepřemýšlejí o tom, 
zda by měli slevu či rabat od nároku 
odečíst, nebo kdy si nejsou jisti.93 
Kromě toho, že budou mít jasná 
pravidla a prohlášení, měly by orgány 
členských států kontrolovat faktury 
předložené na podporu žádostí o plat ‑
bu z hlediska jakýchkoli slev, rabatů 
či jiných výhod a měly by zajistit, že 
tyto částky budou odečteny. Protože 
částky nemusí být uvedeny na faktuře 
(dodavatel může například poskytnout 
rabat na konci roku), měly by orgá ‑
ny členských států provádět i další 
kontroly u vzorku plateb. Tyto kontroly 
jsou časově náročné a mohou vyžado ‑
vat kontaktování dodavatelů a/nebo 
návštěvy u žadatelů k nahlédnutí do 
jejich účetních a bankovních zázna ‑
mů. Příležitostí k tomu jsou kontroly 
„na místě“ a „ex‑post“ u vzorku plateb 
požadované podle právních předpisů 
EU17. Tyto kontroly provádělo šest z 15 
orgánů členských států (viz příloha IV ).
94 
Provádění takových kontrol nemůže 
odhalit a napravit všechny případy 
skrytých slev či jiných výhod, ale slouží 
dvěma účelům. První účelem je odra ‑
zení: je méně pravděpodobné, že žada ‑
telé budou skrývat slevy, pokud vědí, 
že je možné, že to bude kontrolováno. 
Za druhé tento postup poskytuje or ‑
gánům členských států zpětnou vazbu 
o výskytu takových praktik, aby mohly 
odpovídajícím způsobem upravit své 
kontrolní systémy.17 Nařízení Komise (EU) 
č. 65/2011.
45 Připomínky
Část V – Zajistit efektivitu: 
přístupy, které zajistí, aby 
byla míra požadavků 
a kontrol úměrná úrovni 
rizika
95 
Potenciální finanční dopad úhrady 
nepřiměřených nákladů v důsledku 
přemrštěné specifikace nebo nad ‑
hodnocené ceny závisí na tom, jak 
často k takové úhradě dochází a o jaké 
částky se jedná. Se zvyšováním poten ‑
ciálního finančního dopadu by se měla 
zvyšovat i úroveň kontrol: ty by měly 
být úměrné úrovni souvisejícího rizika. 
Aby se předešlo zbytečné adminis ‑
trativní zátěži, měly by požadavky, 
jimž musí žadatelé vyhovět, být na 
minimální úrovni umožňující prove ‑
dení takových kontrol. Účetní dvůr 
posoudil přístupy uplatňované orgány 
členských států pro stanovení úrov ‑
ně požadavků a kontrol odpovídající 
úrovni rizik.
Jsou‑li pravděpodobnost 
a potenciální dopad rizik 
nízké, lze navrhnout kon ‑
trolní systémy minimalizující 
administrativní zátěž
96 
Čím nižší je grant vyjádřený jako podíl 
na celkových projektových nákladech 
(efektivní míra podpory), tím větší je 
částka, kterou musí žadatel přispět 
z vlastních zdrojů. To zvyšuje motiva ‑
ci žadatele dosáhnout nejlepší ceny 
a omezuje motivaci k nadhodnocová ‑
ní specifikace. Žádný z šetřených 15 
orgánů členských států však nesnižoval 
své požadavky ani kontroly s cílem 
reagovat na riziko spojené s nízkými 
efektivními mírami podpory.97 
Jestliže měly orgány členských států 
nezávislé informace o cenách, zejména 
v databázích referenčních cen, nebo 
jestliže stanovily maximální náklady, 
většinou v reakci na nižší riziko snižo ‑
valy požadavky na žadatele. U položek 
v databázi cen strojů v Maďarsku napří ‑
klad žadatelé nemuseli na podporu své 
žádosti o grant předkládat žádné na ‑
bídky. Použití zjednodušených nákladů 
potřebu kontroly nákladů odstraňuje, 
tento přístup však nebyl ve větší míře 
používán (viz bod 42).
98 
Většina orgánů členských států snižo ‑
vala požadavky a kontroly u položek 
s velmi nízkými náklady tak, že poža ‑
dovaly menší počet nabídek, namísto 
nabídek akceptovaly ceníky nebo 
vytištěné internetové stránky nebo ze 
způsobilých nákladů vylučovaly velmi 
drobné individuální položky. Rovněž 
snižovaly požadavky na podnikatelské 
plány a jiné informace.
46 Připomínky
Položky o vysoké hodnotě, 
projekty s vysokou mírou 
podpory a jiné rizikové fak ‑
tory vyžadují zvýšenou úro ‑
veň kontrol
99 
V rámci celé EU činí průměrné náklady 
na investiční projekt v oblasti rozvoje 
venkova přibližně 125 000 EUR. U pro ‑
jektových nákladů v této výši všechny 
orgány členských států vyžadují dvě 
nebo tři dodavatelské nabídky nebo 
kontrolují navrhované náklady podle 
cenových databází. Některé orgány 
kontrolují hospodářskou výhodnost, 
provádějí průzkum trhu týkající se cen 
nebo konzultují znalce, jak je popsáno 
výše v této zprávě. Pokud jsou však 
způsobilé projektové náklady (a tudíž 
i částka grantu) výrazně vyšší než prů ‑
měrná částka, jen málo orgánů provádí 
dodatečné nebo rozsáhlejší kontroly, 
a to i přesto, že potenciální dopad rizik 
je vyšší18.
100  
Vyšší riziko však nepředstavují pouze 
projekty o vysoké hodnotě. Čím vyšší 
je míra podpory, tím nižší je motivace 
žadatele omezovat náklady hledáním 
nejlepší ceny nebo hospodárnějších 
specifikací. Když se míry podpory 
blíží 100 %, stává se riziko přemrště ‑
né specifikace a gold‑platingu velmi 
vysokým, ať už je žadatel veřejným 
subjektem nebo působí v soukromém 
sektoru19. Žádný z šetřených 15 orgánů 
členských států dosud nezpřísnil své 
požadavky ani nezintenzivnil kontro ‑
ly s cílem reagovat na zvýšená rizika 
spojená s vysokými efektivními mírami 
podpory. To je zvlášť problematické 
v případech, kdy orgány členských stá ‑
tů neprovedly žádné kontroly přiměře ‑
nosti nákladů, jestliže žadatel uskuteč ‑
nil postup zadávání veřejných zakázek, 
neboť ten sám o sobě neposkytuje 
jistotu, že projektové specifikace jsou 
přiměřené (viz body 83 až 85).18 Jestliže je žadatelem veřejný 
subjekt, musí u zakázek s vyšší 
hodnotou obvykle provést 
další zadávací řízení a orgány 
členského státu musí 
zkontrolovat, že toto řízení 
proběhlo řádně.
19 Veřejné subjekty a sdružení 
často získávají granty do výše 
až 100 %. U projektů 
v soukromém sektoru je to 
mnohem méně časté, ale 
někdy k tomu dochází. 
Například v Itálii  – Kampánii 
byly 100% granty nabídnuty 
soukromým podnikům na 
diverzifikaci zemědělských 
podniků a projekty rozvoje 
podnikání na venkově.
47
 Závěry  
a doporučení
101  
V tomto auditu se Účetní dvůr tázal, 
zda jsou přístupy, které Komise a člen ‑
ské státy uplatňují, těmi nejvíce účin ‑
nými pro udržení kontroly nad náklady 
u grantů v oblasti rozvoje venkova.
102  
Účetní dvůr zjistil, že uplatňované 
přístupy nebyly těmi nejúčinnější ‑
mi. Komise reagovala až poté, co se 
problémy objevily, namísto toho, aby 
v prvé řadě zajišťovala řádnost systé ‑
mů. Kontrolní systémy členských států 
se zabývaly jen některými z rizik pro 
hospodárnost nebo vykazovaly vady. 
Účelnější přístupy byly k dispozici, ne ‑
byly však uplatňovány v širším měřítku.
103  
Komise na začátku programového ob ‑
dobí 2007–2013 neposkytovala pokyny 
ani nešířila osvědčené postupy. Neza ‑
jišťovala, aby systémy členských států 
byly účinné ještě předtím, než začnou 
schvalovat velké objemy grantů. Než 
Komise začala jednat, byla již naprostá 
většina grantů na projekty schválena. 
Od roku 2012 však Komise uplatňuje 
aktivnější a koordinovanější přístup. 
Pokud by byl dodržován s větším důra ‑
zem na hospodárnost, měl by v příštím 
programovém období vést k lepšímu 
finančnímu řízení.104  
Pokud jde o členské státy, do roku 2014 
mělo všech patnáct největších progra ‑
mů rozvoje venkova zavedeny základní 
systémy, které požadují předpisy pro 
kontrolu nákladů v oblasti rozvoje 
venkova. Používané metody se různily 
a Účetní dvůr určil některé dobře na ‑
vržené přístupy k řešení určitých rizik. 
Jak však uvádí přehled v  příloze IV , 
všechny přístupy vykazovaly nedostat ‑
ky, pokud jde o hlavní rizika, a to do 
té míry, že celkově nebyly náklady na 
granty v oblasti rozvoje venkova dobře 
kontrolovány. Analýza údajů ze všech 
88 programů rozvoje venkova nazna ‑
čuje, že podobná situace panuje napříč 
EU. Konkrétně:
a) Kontrolní systémy členských států 
se v žádostech o grant zaměřovaly 
na ceny věcných položek nebo 
prací a daleko menší pozornost 
věnovaly specifikaci:  tomu, zda byly 
samy tyto položky či práce přimě ‑
řené nebo zda byl grant ve vztahu 
k cílům dané politiky nákladově 
efektivní. To vede k riziku gold‑pla ‑
tingu a hospodářské nevýhodnosti.
b) Hlavními metodami používaný ‑
mi ke kontrole cen v žádostech 
o granty byly porovnání nabídek 
různých dodavatelů nebo jejich 
srovnávání s referenčními cenami. 
Účetní dvůr konstatoval, že systé ‑
my v některých členských státech 
neposkytují dostatečnou jistotu, že 
náklady jsou přiměřené  – například 
používají referenční ceny o 30 % 
vyšší než reálné tržní ceny.
48 Závěry a doporučení 
c) Granty jsou schvalovány předem 
a vypláceny ihned poté, co žadatel 
zakoupí dotčené věcné položky 
nebo provede práce. Jestliže po 
schválení grantu dojde ke změně 
projektu, mezery v systémech ně ‑
kterých členských států umožňují 
úhradu nákladů, u nichž nebyla 
zkontrolována jejich přiměřenost.
d) Úroveň požadavků a kontrol 
obecně nepřihlížela k různým 
úrovním rizik. Mnoho orgánů 
členských států uplatňovalo tentýž 
přístup ke kontrole grantu ve výši 
10 000 EUR jako ke grantu ve výši 
1 000 000 EUR. Obecně nebyly 
využívány možnosti zjednodu ‑
šení v případech, kdy byla rizika 
omezená.
105  
Hlavní nedostatky či mezery uplatňo ‑
vaných přístupů shrnuje rámeček 13 :
106  
To vede Účetní dvůr k závěru, že 
u grantů v oblasti rozvoje venkova 
existuje v programovém období 
2014–2020 značný prostor pro dosaho ‑
vání skutečných úspor prostřednictvím 
lepších přístupů ke kontrole nákladů. 
Tyto úspory by bylo možné poskytnout 
k financování dalších projektů vedou ‑
cích k lepším výstupům a výsledkům 
a k dosahování cílů.107  
Účetní dvůr rovněž konstatoval, že 
existují proveditelné a nákladově efek ‑
tivní přístupy ke zmírnění zjištěných 
rizik – z nichž většina je již v některých 
programech rozvoje venkova provádě ‑
na. Tyto přístupy jsou popsány v hlavní 
části zprávy. Pokud bylo možné získat 
dostatečné důkazy z dokumentárního 
přezkumu patnácti největších pro ‑
gramů rozvoje venkova, je přehled 
některých z těchto přístupů uveden 
v obrázku 7  níže a shrnut v  příloze IV .
108  
Účetní dvůr vítá záměr Komise vydat 
pokyny týkající se zjednodušených 
nákladů (ačkoli členské státy uvedly, že 
zjednodušené náklady kvůli různoro ‑
dosti grantů v oblasti rozvoje venkova 
patrně nebudou široce používány). 
Účetní dvůr rovněž vítá pokyny Komise 
k řešení podvodů a k „akčním plánům“, 
které připravují členské státy z pod ‑
nětu Komise. Plány, které Účetní dvůr 
viděl, vykazují zlepšení některých zá ‑
kladních systémů, neřeší však mnoho 
nedostatků návrhu systémů uvede ‑
ných v bodě 105 výše.
49 Závěry a doporučení 
Hlavní nedostatky zjištěné v návrhu kontrolních systémů pro náklady v oblasti 
rozvoje venkova
Riziko přemrštěné specifikace:
 οjiné náklady než na hospodaření s půdou a odbornou přípravu, omezené využití možností omezit granty 
na „standardní náklady“ (viz body 41 až 42),
 οnení dostatečně zohledněno, zda byly náklady přiměřené očekávaným výstupům a výsledkům – málo 
orgánů členských států přihlíželo k efektivnosti nákladů nebo hospodářské výhodnosti žádostí o grant (viz 
bod 46),
 οchybí spolehlivé přístupy k riziku gold‑platingu (viz body 48 až 50).
Riziko schvalování grantů na základě příliš vysokých cen:
 οnejsou kontrolovány standardní jednotkové náklady, aby se zjistilo, zda v praxi nevedly k nadhodnoceným 
platbám (viz body 62 až 63),
 οvychází se z kontrol podle cenových databází obsahujících ceníkové ceny, jež jsou často o 20–30 % vyšší 
než reálné tržní ceny (viz body 69 a 71),
 οbyly akceptovány žádosti o grant, v nichž ceny převyšují referenční ceny až o 30 nebo 40 %, aniž bylo poža ‑
dováno odůvodnění (viz bod 74),
 οochranná opatření v případech, kdy se vychází ze srovnání nabídek dodavatelů, nebyla dostatečná (viz 
body 77 až 81),
 οvychází se z kontroly dodržování postupů zadávání veřejných zakázek (pokud se používají), aniž by se záro ‑
veň kontrolovalo, zda navržené náklady byly přiměřené (viz body 83 až 85).
Riziko, že skutečně uhrazené náklady nemusí být přiměřené:
 οmezery v postupech po schválení žádosti o grant, které znamenají, že skutečně uhrazené náklady se mo ‑
hou lišit od nákladů, které již byly akceptovány jako přiměřené (viz body 91 až 92).
Riziko, že úroveň požadavků a kontrol je nedostatečně vázána na úroveň rizik:
 οpožadavky a kontroly nejsou zpřísněny a zintenzivněny při vysoké míře podpory (a žadatel má malou moti ‑
vaci omezovat náklady) nebo při velmi vysokých grantech (viz body 99 až 100).Rámeček 13
50 Závěry a doporučení Obrázek 7Přehled přístupů v 15 programech rozvoje venkova,  
které byly předmětem auditu
PRV, které používají daný přístup
PRV, které nepoužívají daný přístup
Přístup se nepoužije nebo nebyl posuzován
0 5 10 15
Navrhnout vyšší požadavky a/nebo kontroly
 pro projekty s vysokou hodnotouNavrhnout vyšší požadavky a/nebo kontroly v případě, že jsou míry 
podpory vysokéProvádět u vzorku plateb kontroly na místě týkající se toho, zda 
žádosti zohledňují všechny /f_inanční výhody přijaté nebo splatné ze 
strany dodavatelůPřijmout opatření ke zmírnění rizik podvodu Zkontrolovat přiměřenost nákladů, jsou-li dodrženy postupy 
zadávání veřejných zakázekPoužít reálné tržní ceny a nikoli dodavatelské ceníkové ceny jako 
referenční ceny pro stroje a zařízeníZkontrolovat, zda standardní náklady nevedou 
k nadměrným platbámPosoudit, zda jsou náklady přiměřené z hlediska výstupů 
nebo výsledků
Zdroj:  zjištění auditu Evropského účetního dvora.
51 Závěry a doporučení 
109  
V mnoha případech orgány členských 
států propracují podrobnosti svých 
kontrolních systémů (formuláře, poky ‑
ny, postupy a kontrolní seznamy) až po 
schválení programů rozvoje venkova 
pro období 2014–2020. Pokud však 
tyto kontrolní systémy nebudou řešit 
rizika uvedená v této zprávě, budou 
nedostatky pravděpodobně přetrvá ‑
vat. Jsou k dispozici přístupy, které 
nezahrnují přidávání dalších a dalších 
požadavků a kontrol, ale lépe cílí 
činnost tam, kde jsou rizika největší. 
Nejlepší kontrolní systémy jsou nejen 
účinné (navržené k dosahování hospo ‑
dárnosti), ale i efektivní (odpovídající 
úrovni rizika).110  
Kontrolní seznam pro „dobrý návrh“ 
uvedený v  příloze I  nabízí komplexní 
soubor kritérií k posouzení toho, zda 
se kontrolní systémy zabývají riziky 
popsanými v této zprávě. Účetní dvůr 
doporučuje , aby před schválením 
výdajů v novém programovém období 
Komise a členské státy ve vzájemné 
spolupráci zajistily, aby koncepce 
uplatňované pro všechny programy 
rozvoje venkova splňovaly tato kritéria 
a zaměřovaly se na oblasti s největšími 
riziky. Součástí tohoto procesu by mělo 
být předběžné hodnocení kontrolních 
systémů ze strany útvarů interního 
auditu orgánů členských států (nebo 
jiných kontrolních či auditních orgánů).
111 
Dobrý návrh systémů je jen prvním 
krokem. Klíčový je i způsob provádění 
systémů v praxi. Účetní dvůr proto do‑
poručuje , aby Komise a členské státy 
v novém programovém období včas 
zkontrolovaly, že systémy fungují efek ‑
tivně a jsou účinné ve vztahu k rizikům, 
na která upozorňuje tato zpráva.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 26. listopadu 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da Silva Caldeira
52
Kontrolní seznam, který vypracoval Evropský účetní dvůr pro posouzení návrhu kon ‑
trolních systémů ve vztahu k rizikům spojeným s náklady v oblasti rozvoje venkova
Riziko Prvek systému Viz bodyPřemrštěná specifikace1.  Omezit granty na náklady standardní specifikace v případech, kdy existuje mnoho podobných 
nebo společných typů výdajů
2. Hodnotit navrhované náklady, aby byla zajištěna přiměřenost specifikací.
a)  Provádět standardní kalkulace a srovnání s referenčními hodnotami s cílem rychle určit potenciálně 
přemrštěné specifikace
b) Hodnotit přiměřenost nákladů podle kritérií nákladové efektivity nebo největší hospodářské výhodnosti
c)  Dokumentární posouzení přiměřenosti specifikací a příslušného základu tohoto hodnocení prostřednic ‑
tvím porovnání s jinými projekty, technického hodnocení nebo běžného úsudku
d)  Pokud granty nevycházejí z nejnižší platné nabídky, stanovit jasná kritéria určení toho, zda jsou náklady 
vyšších nabídek přiměřené; dokumentovat hodnocení dodatečných nákladů.
e)  Používat nezávislé znalecké posudky k získání jistoty o přiměřenosti specifikací, zejména jestliže projek ‑
ty představují riziko kvůli své velikosti, technické složitosti nebo nedostatku srovnatelných informací.38–42
44–45
46
47–48
49–51
53–55Nekonkurenceschopné ceny3.  Je‑li to proveditelné, stanovit maximální náklady nebo použít zjednodušené náklady a pravidel ‑
ně kontrolovat, že tyto náklady nepřevyšují obecně dostupné tržní ceny.
4. Porovnat ceny položek v žádosti s nezávislými údaji
a)  Odůvodňuje‑li to riziko, využít průzkum trhu k získání údajů o komparativních cenách u jednotlivých 
projektů.
b)  Při použití databází referenčních cen použít reálné tržní ceny (nebo aplikovat koeficient na ceníkové ceny 
dodavatelů); pravidelně ceny aktualizovat a zajišťovat, aby odrážely jakékoli významné rozdíly mezi 
regiony.
c)  Vymezit jasná pravidla a kritéria, pokud cena v žádosti přesáhne referenční cenu, s cílem určit, zda 
jsou vyšší náklady přiměřené; dokumentovat hodnocení dodatečných nákladů. Pokud je automaticky 
akceptována určitá procentní odchylka od referenčních cen, zajistit, aby bylo možné použité procento 
odůvodnit ve vztahu k reálným tržním cenám.
5. Navrhnout ochranné prvky proti manipulaci a podvodům při hodnocení nabídek od dodavatelů
a)  Je‑li obdržena jen jediná nabídka nebo jsou nabídky nesrovnatelné, použít ke kontrole přiměřenosti cen 
alternativní metody
b) Navrhnout opatření, která odradí od jakékoli manipulace ve prospěch konkrétního dodavatele
c) Dodržovat pokyny Komise týkající se prevence a odhalování podvodů
d)  Pokud postup zadávání veřejných zakázek nevede k několika konkurenčním nabídkám nebo má‑li 
nedostatky, přijmout další opatření s cílem zajistit přiměřenost nákladů
6. Použít nezávislé znalecké posudky k získání důležité jistoty, je‑li to nákladově efektivní
a)  Pokud je vyžadován úsudek o přiměřenosti nákladů, využít posudek znalce nebo hodnotící komise 
k získání další jistoty o podloženosti rozhodnutí
b) Postupovat rizikovější případy interním nebo externím znalcům58–63
64–65 
66–71
72–74
75–77
78–80
81
82–85
86–87
86–87Přílohy Příloha I
53 Přílohy
Riziko Prvek systému Viz bodyZměny projektu7.  Navrhnout kontrolní systémy tak, aby odhalovaly a kontrolovaly veškeré významné změny 
projektu provedené po schválení grantu, aby bylo zajištěno, že náklady jsou stále přiměřené
a)  Vyžadovat jasné členění nákladů v žádosti o grant i v žádosti o platbu; specifikovat náklady v grantové 
dohodě se stejnou mírou podrobnosti, s jakou byly kontrolovány
b)  Stanovit jasná pravidla a postupy ke kontrole toho, že náklady podstatných změn schválených projekto ‑
vých nákladů jsou přiměřené a že případné úspory nejsou využity pro gold‑plating 
8.  Navrhnout pravidla, která budou odrazovat od skrývání slev, rabatů či jiných výhod poskytova ‑
ných dodavatelem, které snižují reálné náklady
a) Vyžadovat v žádostech o platbu výslovné prohlášení o slevách, rabatech či jiných výhodách
b)  Provádět u vzorku plateb dodatečné kontroly s cílem odhalit skryté slevy, rabaty  
či jiné výhody90–91
90 –91
92
93–94Vztah 
k rizikům9.  Jsou‑li pravděpodobnost a potenciální dopad rizik nízké, navrhnout kontrolní systémy, které 
minimalizují administrativní zátěž
10.  Zvýšené požadavky a kontroly u položek o vysoké hodnotě, projektů s vysokou mírou podpory 
a jiných rizikových faktorů96–98
99–100Příloha I
54 Přílohy Příloha IIProgramy rozvoje venkova vybrané pro dokumentární přezkum
1 Pro opatření v oblasti působnosti tohoto auditu ke dni 31. prosince 2013.
Zdroj:  Evropská síť pro rozvoj venkova (ENRD)7367719629709891 0391 2271 3971 7241 8052 0592 1172 4084 6076 645 Polsko
Rumunsko
Maďarsko
Francie – pevninské území
Portugalsko – pevninské území
Řecko
Bulharsko
Španělsko, Andalusie
Česká republika
Slovensko
Spojené království, Anglie
Litva
Rakousko
Německo, Braniborsko a Berlín
Itálie, Kampánie
Všechny ostatní PRV 15 677Plánované výdaje (2007–2013) pro patnáct největších programů rozvoje venkova1 (mil. EUR)
64 % celkového 
rozpočtu na opatření v oblasti působnosti auditu(29,5 mld. EUR)
55 Přílohy Příloha IIIPoužití možnosti zjednodušených nákladů v 88 programech rozvoje venkova
Zdroj:  dotazník Evropského účetního dvora.Počet PRVJednorázové částkyStandardní jednotkové náklady
Náhrada skutečných nákladů
Neproduktivní investice – lesyPrvní zalesnění – zemědělská půda
Zakládání zemědělsko-lesnických systémů
Modernizace zemědělských hospodářstvíObnova lesnického potenciáluPrvní zalesnění – nezemědělská půda
Podpora cestovního ruchuOchrana/rozvoj přírodního dědictví
Pomocné a poradenské služby
Zakládání a rozvoj podnikůDiverziﬁkace
Základní služby
Obnova vesnic
Vzdělávání a informování (venkov)Vzdělávání a informování (zeměděl./lesnictví)Neproduktivní investice – zeměděl. podniky
Zvyšování hospodářské hodnoty lesů
Poradenské služby
Infrastruktura
Programy jakosti potravin0 10 20 30 40 50 60 70 80 90Programy rozvoje venkova, které jako jednu z metod používají standardní jednotkové náklady nebo
jednorázové částky, podle jednotlivých opatření
56 Přílohy
Přehled přístupů uplatňovaných v programech rozvoje venkova vybraných 
pro dokumentární přezkum
Bulharsko
Česká republika
Německo – Brani ‑
borsko
Řecko
Španělsko –  
Andalusie
Francie  – pevnin ‑
ské území
Itálie  – Kampánie
Litva
Maďarsko
Rakousko
Polsko
Portugalsko  – 
pevninské území
Rumunsko
Slovensko
Spojené 
království  – Anglie
Posoudit náklady vůči očekávaným výstupům 
nebo výsledkům √ √ √ √
Zkontrolovat, zda standardní náklady nevedou 
k nadměrným platbám— — — — — —
Dle potřeby využít průzkum trhu k získání 
údajů o komparativních cenách u neobvyklých 
nebo složitých projektů√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Použít reálné tržní ceny a nikoli dodavatelské 
ceníkové ceny jako referenční ceny pro stroje, 
zařízení atd. √ — √ √ — √1—
Přijmout opatření ke zmírnění rizika podvodu, 
pokud jde o nabídky dodavatelů a veřejné 
zakázky√ √ √ √ √ √ √
Zkontrolovat přiměřenost nákladů, a to 
i v případě, že jsou dodrženy postupy zadávání 
veřejných zakázek√ √ √ √ √
Použít hodnotící komise nebo znalce k posou ‑
zení specifikací a/nebo cen√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Vyžadovat, aby žadatelé ve svých žádostech 
o platbu výslovně deklarovali všechny finanční 
výhody (slevy, rabaty atd.) přijaté nebo splatné 
ze strany dodavatelů √ √ √
Zkontrolovat na místě, zda byly v závěrečné 
platbě zohledněny všechny finanční výhody 
přijaté nebo splatné ze strany dodavatelů√ √ √ √ √ √
Zpřísnit požadavky a/nebo kontroly u opatření 
s vysokými mírami podpory
Zmírnit požadavky a/nebo kontroly u položek 
s nízkou hodnotou √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Zpřísnit požadavky a/nebo kontroly u velmi 
rozsáhlých projektů√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Klíč
√ Je součástí postupů v rámci hlavního opatření, pokud je to relevantní. 
Není součástí postupů v rámci hlavního opatření.
Neposuzovalo se.
— Není relevantní.
1 Databáze cen zařízení nebyla aktualizována od roku 2006. Rumunské orgány informovaly Účetní dvůr, že je sestavována nová databáze 
vycházející z dodavatelských ceníkových cen.Příloha IV
57
Odpověď VI (a)–(d)
Při svých auditech zjistila Komise podobné nedo ‑
statky, jaké uvedl Účetní dvůr, zároveň byly pou ‑
žity finanční opravy na pokrytí rizika pro fond. 
Některé postupy schvalování souladu stále ještě 
probíhají a měly by vést k dalším finančním 
opravám.
Akční plány, které členské státy vypracovaly v rámci 
úsilí o snížení počtu chyb při provádění opatření 
v oblasti rozvoje venkova, zahrnují lepší metody pro 
posouzení přiměřenosti nákladů.
V programovém období 2014–2020 by mělo častější 
použití standardních nákladů snížit riziko výskytu 
chyb v tomto ohledu.
VIII
Evropská síť pro rozvoj venkova bude šířit osvěd ‑
čené postupy prostřednictvím specializovaných 
seminářů a internetových stránek.
IX
Komise přijímá doporučení Účetního dvora, že by 
členské státy měly mít efektivní a účinný systém 
kontroly na místě. Komise vybídne členské státy, aby 
používaly kontrolní seznam a kritéria, která vypraco ‑
val Účetní dvůr a která jsou uvedena v příloze I.
Do ledna 2015 Komise také poskytne pokyny 
pro kontroly a sankce v oblasti rozvoje venkova, 
včetně zvláštního oddílu věnovaného přiměřenosti 
nákladů a kontrolního seznamu pro řídící orgány, 
které uvádí příloha zvláštní zprávy.
Kromě toho budou v období 2014–2020 v rámci 
aktivit Evropské sítě pro rozvoj venkova (ENRD) 
probíhat školení a výměny zkušeností.
1 Ustanovení čl. 24 odst. 2 písm. d) nařízení Komise (EU) č. 65/2011.
2 Nařízení (ES) č. 1975/2006.Shrnutí
II
Komise je plně odhodlána dosáhnout lepší hospo ‑
dárnosti a efektivnosti u výdajů na rozvoj venkova, 
zejména při udělování grantů na investiční operace 
soukromým a veřejnoprávním příjemcům (přimě ‑
řenost nákladů). Za tímto účelem přijala Komise 
aktivnější a koordinovanější přístup, který klade 
větší důraz na hospodárnost, což podle jejího oče ‑
kávání povede k lepšímu hospodaření s finančními 
prostředky v příštím VFR, jak je uvedeno v odpově ‑
dích níže.
III
Komise provádí v členských státech audity souladu, 
aby ověřila, zda jsou vyplacené výdaje v souladu 
s předpisy. Při těchto auditech Komise rovněž 
zjistila nedostatky týkající se přiměřenosti nákladů. 
Příslušné finanční opravy již byly provedeny a v sou ‑
časnosti probíhá řada postupů schvalování souladu, 
které by měly vést k dalším finančním opravám.
IV
Platební agentury musí splňovat akreditační kritéria 
stanovená v příloze I nařízení č. 907/2014 (program 
na období 2014–2020) ještě předtím, než smějí 
být provedeny platby. Podle čl. 24 odst. 2 písm. d) 
nařízení Komise (EU) č. 65/2011 musí členské státy 
během správních kontrol posoudit přiměřenost 
nákladů pomocí vhodného systému hodnocení 
(např. s použitím referenčních nákladů, porovnáním 
nabídek nebo zapojením hodnotícího výboru). Toto 
ustanovení bylo zachováno i pro období 2014–2020.
V
Ustanovení ohledně hodnocení přiměřenosti 
nákladů, které členské státy předkládají, byla 
původně považována za jasná.1 V době, kdy byl 
přepracováván předchozí právní rámec (na jaře roku 
2010)2, nebyly Komisi v tomto ohledu oznámeny 
žádné problémy. Během schvalování přepracova ‑
ného znění byla předložena a zodpovězena pouze 
jedna otázka (zda bylo použití maximálních nákladů 
vhodnou metodou).Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 58
15
Komise ve svých auditech vždy posuzuje přiměře ‑
nost nákladů u investičních opatření a dodržování 
postupů při zadávání veřejných zakázek.
Téměř všechny audity, které Komise provedla, 
zjistily ohledně přiměřenosti nákladů nedostatky. 
Těmito nedostatky by se měly členské státy zabý ‑
vat, zároveň budou předmětem následných auditů.
GŘ AGRI sleduje auditní strategii založenou na 
posouzení systému a rizik a bere v úvahu zjištění 
z předchozích auditů GŘ AGRI, zjištění Evropského 
účetního dvora, úřadu OLAF, jakož i vnitrostátních 
certifikačních subjektů, aby mohlo určit nejrizi ‑
kovější oblasti, na něž se zaměří budoucí audity. 
Kromě toho tato auditní strategie v období 2014–
2020 zajistí lepší kontrolu nad celkovými výdaji 
a nadále budou pokračovat intenzivní auditní čin ‑
nosti, aby byly pod kontrolou nejrizikovější oblasti.
Akční plány týkající se „míry chyb“ zahrnují preven ‑
tivní a nápravná opatření s cílem řešit nedostatky 
týkající se přiměřenosti nákladů, pokud takové 
nedostatky zjistily audity Komise či Evropského 
účetního dvora.
Nové nařízení (EU) č. 1306/2013 o společné země ‑
dělské politice stanoví, že Komise může snížit 
nebo pozastavit průběžné platby členským stá ‑
tům, pokud kontrolní systémy nejsou účinné, 
nebo pokud nebyla provedena nápravná opat ‑
ření. Nástroj, díky kterému bude možné případně 
přerušit průběžné platby, pokud budou existovat 
pochybnosti o legalitě a správnosti plateb, umož ‑
ňuje rychlou reakci.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je 
Komise přesvědčena, že nedostatky budou odha ‑
leny dříve, čímž se účinněji zmírní rizika a nezbytná 
nápravná opatření budou prováděna rychleji.Úvod
03
Jak uvádí Účetní dvůr, Komise provádí v člen ‑
ských státech audity souladu, aby ověřila, zda jsou 
vyplacené výdaje v souladu s předpisy. Při těchto 
auditech Komise rovněž zjistila nedostatky týkající 
se přiměřenosti nákladů. Příslušné finanční opravy 
již byly provedeny (např. 19 milionů EUR v případě 
Bulharska) a v současnosti probíhá řada postupů 
schvalování souladu, které by měly vést k dalším 
finančním opravám.
Dne 19. prosince 2013 Komise schválila pokyny ke 
stanovení finančních oprav, které Komise použije 
na výdaje financované Unií v rámci sdíleného řízení, 
pokud nebyla dodržena pravidla pro zadávání 
veřejných zakázek. Podle těchto pokynů se nedo ‑
držování pravidel pro zadávání veřejných zakázek 
posuzuje na základě zásady proporcionality.
04
Komise souhlasí s tím, že je možné dosáhnout 
dalších úspor, a vezme připomínky Účetního dvora 
v úvahu.
05
V programovém období 2014–2020 bude použití 
standardních nákladů zavedeno všeobecně a bude 
podporováno. Tím by se mělo snížit riziko pro fond 
a také administrativní zátěž členských států.
Odpovědi Komise 59
22
Kromě toho má nyní Komise také právo pozasta ‑
vit za určitých podmínek platby, pokud existují 
závažné nedostatky v účinném fungování systému 
řízení a kontroly a členský stát nepřijal nezbytná 
opatření k nápravě situace.
Společná odpověď na body 24–28
Příslušné finanční opravy již byly provedeny a v sou ‑
časnosti probíhá řada postupů schvalování souladu, 
které by měly vést k dalším finančním opravám.
Téměř u žádného z auditů, který Komise provedla, 
nelze přiměřenost nákladů považovat za zcela 
uspokojivou. Pokud byly takové nedostatky zjištěny, 
měly finanční důsledky a byla vydána doporu ‑
čení. V některých případech to vedlo k nápravným 
opatřením.
Ve své výroční zprávě za rok 2013 Evropský účetní 
dvůr zjistil, že členské státy měly k dispozici dosta ‑
tečné informace, aby mohly odhalit a napravit 
většinu chyb zjištěných v oblasti rozvoje venkova. 
Pokud jde o investiční opatření, Účetní dvůr zjistil, 
že členské státy byly u kontrolovaných transakcí 
schopny zjistit a opravit všechny vyčíslitelné chyby3.
Je třeba poznamenat, že nedostatky, které Účetní 
dvůr zjistil ve svých auditech v rámci svých výroč ‑
ních zpráv, Komise nadále sleduje prostřednic ‑
tvím auditů dokumentace nebo auditů souladu či 
s pomocí certifikačního orgánu.
3 Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2013, bod 4.8.Připomínky
21
EZFRV se provádí v rámci sdíleného řízení. Komise 
plní rozpočet a úkoly realizuje společně s člen ‑
skými státy. Členské státy jsou povinny přijmout 
nezbytná opatření s cílem zajistit, aby tato opatření 
byla financována správně a v souladu s pravidly EU. 
Zatímco GŘ AGRI plně přebírá odpovědnost, odha ‑
lování chyb a jejich opravy jsou především úkolem 
členských států.
Komise provádí v členských státech audity sou ‑
ladu, aby ověřila, zda jsou vyplacené výdaje v sou ‑
ladu s předpisy. V důsledku auditů souladu může 
dojít k finančním opravám, jakož i k vypracování 
seznamu doporučení, jak zlepšit fungování řídícího 
a kontrolního systému.
Pokud členské státy neprovedou navrhovaná opat ‑
ření, mohou být pro ně pozastaveny platby a prove ‑
deny finanční opravy.
Odpovědi Komise 60
Kromě toho Komise dne 19. prosince 2013 schválila 
pokyny ke stanovení finančních oprav, které Komise 
použije na výdaje financované Unií v rámci sdíle ‑
ného řízení, pokud nebyla dodržena pravidla pro 
zadávání veřejných zakázek.
Pokud jde o posouzení zavedených kontrolních sys ‑
témů, Komise shledala, že dobře navržené systémy 
kontroly nebyly v praxi vždy řádně prováděny.
32
Poté, co Účetní dvůr zveřejnil závěry ve své výroční 
zprávě za rok 2011, byly zavedeny akční plány. Pro 
členské státy to znamenalo značný úkol.
Komise vypracovala podrobné nástroje ke zlepšení 
kvality akčních plánů, které mají pomoci řešit hlavní 
příčiny chyb. K těmto nástrojům patří příprava 
pokynů na témata, jako je zjednodušené vykazo ‑
vání nákladů, zadávání veřejných zakázek, ověřitel ‑
nost a kontrolovatelnost opatření v plánech rozvoje 
venkova, jakož i organizace zvláštních strategií boje 
proti podvodům.
Podle nejnovější aktualizace akčních plánů (ze 
září 2014) by členské státy měly vzít v co největší 
míře v úvahu auditní závěry Účetního dvora. 46 % 
opatření předložených členskými státy se skutečně 
zabývalo konkrétními auditními závěry, z nichž 50 % 
pocházelo ze zpráv Účetního dvora.
Je třeba připomenout, že nové nařízení (EU) 
č. 1306/2013 o SZP posílilo pravomoci Komise. 
Ustanovení čl. 41 odst. 2 uvádí, že průběžné platby 
mohou být členskému státu pozastaveny nebo sní ‑
ženy, jestliže bude zjištěna neúčinnost základních 
součástí kontrolního systému nebo nebyla prove ‑
dena nutná nápravná opatření. Ustanovení čl. 36 
odst. 7 stanoví pozastavení průběžných plateb jako 
první rychlý a reaktivní nástroj v případě, že existují 
pochybnosti o legalitě a správnosti plateb.
Aby se předešlo finančním opravám, bude navíc 
muset jednat rychle každá platební agentura, 
ke které výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI měla 
výhrady.29
Jak uvedl Účetní dvůr v odstavci 33, v návaznosti na 
analýzu byly zorganizovány čtyři semináře s orgány 
členských států. Během těchto seminářů se disku ‑
tovalo o otázkách ohledně přiměřenosti nákladů 
a zadávání veřejných zakázek, zároveň byly sdíleny 
osvědčené postupy. Členské státy také provádějí 
akční plány týkající se míry chyb, které v některých 
případech zahrnují opatření, jež mají zlepšit posou ‑
zení přiměřenosti nákladů.
V tomto konkrétním případě týkajícím se veřejných 
zakázek již byly dotčeným členským státům poskyt ‑
nuty pokyny pojednávající o nejčastějších nesrovna ‑
lostech při správě evropských strukturálních a inves ‑
tičních fondů (4. seminář o míře chyb, říjen 2014).
30
Co se týká nového programového období 2014–
2020, Komise navrhla zjednodušené vykazování 
nákladů (paušální financování, standardní stupnice 
jednotkových nákladů, jednorázové částky) jako 
účinný prostředek k zajištění přiměřenosti nákladů.
Nařízení (EU) č. 1303/2013 mj. umožňuje vypočítat 
u evropských strukturálních a investičních fondů 
způsobilé výdaje na granty a vratnou pomoc 
na základě skutečných nákladů, ale také na základě 
paušálního financování, standardních stupnic jed ‑
notkových nákladů a jednorázových částek.
Pokyny ohledně možností zjednodušeného vyka ‑
zování nákladů Komise vypracovala s cílem poskyt ‑
nout technické pokyny ke třem použitelným dru ‑
hům zjednodušeného vykazování nákladů a s cílem 
sdílet osvědčené postupy, aby byly členské státy 
motivovány zjednodušené vykazování nákladů pou ‑
žívat. Je však na členských státech, aby se rozhodly, 
zda možnosti zjednodušeného vykazování nákladů 
využijí.
Na semináři o míře chyb, který se konal v říjnu 2014, 
byly řídícím orgánům a platebním agenturám všech 
členských států představeny pokyny, jak předcházet 
nesrovnalostem v rámci postupů zadávání veřej ‑
ných zakázek. Před koncem roku 2014 budou rovněž 
k dispozici pokyny pro kontroly a sankce v rámci 
rozvoje venkova.
Odpovědi Komise 61
42
Viz odpověď k bodu 34.
Odpovědi 44–49
Systémy monitorování a hodnocení, které členské 
státy zavedly podle přílohy IV nařízení č. 808/2014 
(rozvoj venkova – prováděcí akt), by mohly být 
užitečným nástrojem pro posouzení přiměřenosti 
nákladů na základě dosažených a/nebo zamýšle ‑
ných výstupů, výsledků a dopadů. Komise členským 
státům doporučí, aby zlepšily hodnocení nákladové 
efektivnosti jednotlivých projektů a operací.
52
GŘ AGRI organizuje na téma strategie proti podvo ‑
dům zvláštní semináře téměř ve všech členských 
státech.
Pro více podrobností viz odpověď k bodu 33.
54
Osvědčené postupy v této oblasti budou v období 
2014–2020 sdíleny v rámci Evropské sítě pro rozvoj 
venkova.
61
Podle čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 je 
možné určit možnosti zjednodušeného vykazování 
nákladů různými metodami. Kromě toho podle 
čl. 62 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 musí řídící 
orgány do svých programů rozvoje venkova zahr ‑
nout prohlášení potvrzující přiměřenost a přesnost 
výpočtů. Toto prohlášení musí učinit funkčně nezá ‑
vislý orgán.33
Komise kromě toho nabízí platebním agenturám 
v členských státech (a v kandidátských zemích) 
semináře o boji proti podvodům. Cílem seminářů 
je sdílet informace v oblastech, u kterých existuje 
vysoké riziko podvodů, a informovat o tom, jak 
tato rizika zjistit a jak jim předcházet. Do konce 
roku 2014 budou tyto semináře nabídnuty těmto 
členským státům: Rakousko, Belgie (Vlámsko), Kypr, 
Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Fran ‑
cie, Německo, Řecko, Irsko, Lotyšsko, Nizozemsko, 
Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovin ‑
sko, Španělsko a Švédsko. Semináře ve zbývajících 
členských státech se připravují.
34
Pokud jde o většinu investičních opatření pro rozvoj 
venkova, v období 2007–2013 neexistoval pro použí ‑
vání zjednodušeného vykazování nákladů konkrétní 
právní základ. Nařízení (EU) č. 1303/2013 (články 67 
až 68) tuto možnost zavedlo u všech evropských 
strukturálních a investičních fondů, a proto se 
očekává, že s větší poradenskou podporou ze strany 
Komise vzroste podíl výdajů, které budou v novém 
programovém období vykazovány zjednodušeným 
způsobem. V konečném důsledku se musí členské 
státy samozřejmě samy rozhodnout, zda chtějí mož ‑
nosti zjednodušeného vykazování nákladů využít.
35
Akční plány se zaměřují na identifikaci a opravu 
hlavních zdrojů nesrovnalostí v oblasti výdajů, 
včetně nedostatků při ověřování přiměřenosti 
nákladů. Pracovní dokument předložený Komisí 
v červnu 20134 dokonce chybné hodnocení přimě ‑
řenosti nákladů označuje za jednu z hlavních příčin 
chyb (RC10). Od té doby členské státy stále častěji 
zjišťují v této oblasti nedostatky a zahájily preven ‑
tivní a nápravná opatření.
4  „Commission Staff Working document on the assessment of root 
causes of errors and corrective and preventive actions in the rural 
development policy“ (Pracovní dokument Komise o posouzení 
hlavních příčin chyb a o nápravných a preventivních opatřeních 
v oblasti rozvoje venkova) (SWD(2013) 244 final).
Odpovědi Komise 62
81
Provádění nařízení Komise v přenesené pravomoci 
(EU) č. 907/2014 pomůže při předcházení podvo ‑
dům a jejich odhalování. Příloha 1 tohoto nařízení 
stanoví, že platební agentury musí zajistit, aby byli 
zaměstnanci při školení informováni o podvodech.
Podle nového nařízení (EU) č. 1306/2013, nařízení 
Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 
a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 908/2014 
mají členské státy povinnost zabývat se konkrétněji 
podvody jako rizikem pro fondy. Touto otázkou se 
rovněž konkrétně zabývají semináře o boji proti 
podvodům (viz odpověď na bod 33).
86
Osvědčené postupy v této oblasti budou v období 
2014–2020 sdíleny v rámci Evropské sítě pro rozvoj 
venkova.
90
Podle čl. 48 odst. 3 prováděcího nařízení Komise 
(EU) č. 809/2014 musí členské státy ověřit dokon ‑
čené operace ve srovnání s operací, u které se 
žádalo o podporu a na kterou byla podpora 
poskytnuta. Toto ustanovení by mělo členským 
státům umožnit, aby odhalily případy, u kterých 
není konečný výstup takový, k jakému se příjemce 
původně zavázal.
Závěry a doporučení
103
Ustanovení ohledně hodnocení přiměřenosti 
nákladů, které členské státy předkládají, byla 
původně považována za jasná5. V době, kdy byl 
přepracováván předchozí právní rámec (na jaře roku 
2010)6, nebyly Komisi v tomto ohledu oznámeny 
žádné problémy. Během schvalování přepracova ‑
ného znění byla předložena a zodpovězena pouze 
jedna otázka (zda bylo použití maximálních nákladů 
vhodnou metodou).
5 Ustanovení čl. 24 odst. 2 písm. d) nařízení Komise (EU) č. 65/2011.
6 Nařízení (ES) č. 1975/2006.62
Podle stávajícího právního rámce Komise nemůže 
uložit členským státům za povinnost, aby aktuali ‑
zovaly nebo pravidelně přezkoumávaly metodiku 
možnosti zjednodušeného vykazování nákladů, kte ‑
rou řídící orgány zavedly podle článku 67 nařízení 
(EU) č. 1303/2013. Komise přesto členské státy vybízí 
k tomu, aby zavedené systémy zohledňovaly vývoj 
tržních cen v průběhu času.
Rámeček 7
V příštím období 2014–2020 by tento systém měl 
vycházet ze spravedlivého, nestranného a ověři ‑
telného výpočtu a mimo jiné zohlednit statistické 
údaje, historické údaje nebo obvyklé postupy účto ‑
vání nákladů.
Konkrétně v případě investičních opatření Komise 
vybídne členské státy, aby pravidelně přezkoumá ‑
valy metodiky možnosti zjednodušeného vykazo ‑
vání nákladů, tak aby odpovídaly vývoji na trhu.
71
Komise vyzývá členské státy, aby zajistily, že zave ‑
dené systémy budou odrážet vývoj tržních cen 
v průběhu času.
Společná odpověď Komise k bodům 
78 a 79
Za určitých okolností může být rozhodnutí oslovit 
dražšího dodavatele odůvodněné, jak Účetní dvůr 
popisuje v bodech 47 až 52, ale Komise souhlasí 
s tím, že manipulace není přijatelná.
80
Tyto extrémní případy jsou skutečně případy, které 
jsou často předmětem vyšetřování úřadu OLAF.
Odpovědi Komise 63
110
Komise toto doporučení přijímá. Členské státy by 
měly předem zajistit, aby měly zavedeny účinné 
systémy kontroly. Komise vybídne členské státy, aby 
používaly kontrolní seznam a kritéria, která vypra ‑
coval Účetní dvůr a která jsou uvedena v příloze I.
Do ledna 2015 Komise také poskytne pokyny 
pro kontroly a sankce v oblasti rozvoje venkova, 
včetně zvláštního oddílu věnovaného přiměřenosti 
nákladů a kontrolního seznamu pro řídící orgány, 
které uvádí příloha zvláštní zprávy.
Kromě toho budou v období 2014–2020 v rámci 
aktivit Evropské sítě pro rozvoj venkova (ENRD) 
probíhat školení a výměny zkušeností.
111
Komise toto doporučení přijímá a bude sledovat 
následná opatření přijatá členskými státy.
Co se týče rizika výkonnosti, Komise vyzve členské 
státy, aby si v rámci pravidelných setkání vyměňo ‑
valy zkušenosti a osvědčené postupy.Mezitím Komise vypracovala pokyny ohledně mož ‑
ností zjednodušeného vykazování nákladů. Jejich 
cílem je poskytnout technické pokyny ke třem 
použitelným druhům zjednodušeného vykazování 
nákladů, jakož i sdílet osvědčené postupy, aby byly 
členské státy motivovány zjednodušené vykazování 
nákladů používat. Je však na členských státech, aby 
se rozhodly, zda možnosti zjednodušeného vykazo ‑
vání nákladů využijí.
Na semináři o míře chyb, který se konal v říjnu 2014, 
byly řídícím orgánům a platebním agenturám všech 
členských států představeny pokyny, jak předcházet 
nesrovnalostem v rámci postupů zadávání veřej ‑
ných zakázek. Před koncem roku 2014 budou rovněž 
k dispozici pokyny pro kontroly a sankce v rámci 
rozvoje venkova.
Kromě toho Komise dne 19. prosince 2013 schválila 
pokyny ke stanovení finančních oprav, které Komise 
použije na výdaje financované Unií v rámci sdíle ‑
ného řízení, pokud nebyla dodržena pravidla pro 
zadávání veřejných zakázek.
Co se týká programového období 2014–2020, 
Komise navrhla možnosti zjednodušeného vykazo ‑
vání nákladů (paušální financování, standardní stup ‑
nice jednotkových nákladů, jednorázové částky) 
jako účinný prostředek k zajištění přiměřenosti 
nákladů.
Nařízení (EU) č. 1303/2013 mj. umožňuje vypočítat 
u evropských strukturálních a investičních fondů 
způsobilé výdaje na granty a vratnou pomoc 
na základě skutečných nákladů, ale také na základě 
paušálního financování, standardních stupnic jed ‑
notkových nákladů a jednorázových částek.
Pokud jde o posouzení zavedených kontrolních sys ‑
témů, Komise shledala, že dobře navržené systémy 
kontroly nebyly v praxi vždy řádně prováděny.
Odpovědi Komise 64
Pokud jde o riziko nedodržení předpisů, GŘ AGRI 
v březnu 2014 schválilo novou víceletou auditní 
strategii na období 2014–2020. Tato auditní strate ‑
gie bude i nadále založena na posouzení rizik; aby 
se dosáhlo optimálního rozsahu auditu, zahrnuje 
nyní tato strategie tříletý auditní program, který 
je použitelný od července 2014. Tento program 
podporuje hlavní analýza rizik ( Central Risk Analysis , 
CRA), která bude každoročně přezkoumána.
Finanční opravy vyplývající z těchto auditů jsou 
založeny na zjištěných nedostatcích při provádění 
kontrolních systémů a na odhadu finančního rizika, 
které tyto nedostatky představují pro rozpočet EU. 
Na základě svých auditů může Komise rovněž určit 
skutečné zdroje a příčiny zjištěných chyb a požádat 
členské státy, aby vypracovaly konkrétní a cílená 
opatření k nápravě.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-14-022-CS-N  ISSN  1977-5628
Členské státy provádějí velkou část politiky 
rozvoje venkova formou grantů na náklady investic a jiných projektů realizovaných zemědělci, venkovskými podniky, sdruženími 
a místními orgány.
Účetní dvůr zjistil, že některé členské státy mají 
nedostatečné systémy pro kontrolu přiměřenosti 
nákladů na tyto granty. Proveditelné 
a nákladově efektivní přístupy sice existují, ale 
nebyly příliš využívány. Účetní dvůr uvádí 
osvědčené postupy, které zjistil v průběhu 
auditu, a závěrem konstatuje, že u grantů v oblasti rozvoje venkova existuje značný prostor pro dosažení skutečných úspor prostřednictvím těchto osvědčených postupů v programovém období 2014–2020.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR