Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN) a její centrum excelence podporují výměnu odborných znalostí a osvědčených postupů mezi odborníky v první linii, kteří se zabývají prevencí a bojem proti radikalizaci. Centrum excelence sítě RAN poskytuje podporu členským státům, např. při vytváření preventivních strategií a deradikalizačních programů ve věznicích. Jak bylo oznámeno ve sdělení o radikalizaci z roku 2016, Komise počátkem roku 2017 zahájila činnost sítě pro tvůrce politik prevence, která sleduje dva hlavní cíle: i) posílit a institucionalizovat výměnu odborných znalostí a zkušeností ohledně přístupů a politik v oblasti prevence mezi členskými státy; a ii) zapojit členské státy úžeji do činností sítě RAN, a to prostřednictvím rozsáhlejšího informování o zjištěních sítě RAN v daném členském státě, zajištění optimální účasti vnitrostátních, regionálních nebo místních odborníků na akcích RAN a identifikace potřeb školení, seminářů a poradenství RAN v členských státech. První jednání se konalo dne 2. února 2017 a příští (čtvrtletní) jednání se zaměří na prioritní témata, jako jsou osoby, které mají být navráceny, deradikalizace a polarizace.

Komise jako součást svého úsilí v boji proti radikalizaci na internetu vyčlenila dalších 10 milionů EUR na podporu kampaní s protiargumentací na internetu prostřednictvím programu na posílení občanské společnosti, klíčové iniciativy v rámci internetového fóra EU. Program byl zahájen ve dnech 15.–16. března a zapojilo se do něj 100 účastníků.

Hlavním výsledkem byla prezentace pracovního prototypu společné databáze hashů, zřízené internetovými společnostmi, která umožňuje společnostem označit teroristický obsah, identifikovat podobný obsah, posoudit tento obsah podle svých vlastních pravidel a rychle a nevratně ho odstranit. Společnosti se nyní zaměřují na zkoušení a zvyšování možností rozšíření, jakož i na vyhledávání nových, zejména menších společností, které lze začlenit do konsorcia, aby se tak maximalizoval dopad a dosah tohoto nástroje. Strana EU rovněž zdůraznila, že je důležité, aby společnosti aktivněji reagovaly prostřednictvím automatického odhalování škodlivého obsahu.

V březnu Komise vedla delegaci EU, jejímiž členy bylo stávající a budoucí předsednictví Rady, protiteroristický koordinátor EU, vedoucí oddělení Europolu pro oznamování internetového obsahu a ředitel centra excelence sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci, do Spojených států na jednání s velkými sociálními médii a internetovými společnostmi s cílem podpořit dobrovolné partnerství s EU a zajistit pokračování iniciativ dohodnutých v prosinci 2016 na internetovém fóru EU. Jak již bylo uvedeno dříve, založení internetového fóra EU v prosinci 2015 je klíčovou součástí reakce Komise na zvýšenou míru zneužívání internetu teroristickými organizacemi.

Závěrečné zasedání expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu je plánováno na 25. dubna. V rámci postupu vedoucího k uzavření činností skupiny se v březnu konalo jednání podskupiny pro stávající systémy s cílem přezkoumat celní systémy (využití informací v oblasti prosazování práva a přístup k nim) a přístup do systémů SIS, VIS a Eurodac pro účely prosazování práva.

Pokud jde o posílení kontrol na hranicích, dne 7. dubna vstoupily v platnost změny Schengenského hraničního kodexu týkající se systematických kontrol na vnějších hranicích, které zahrnou i občany EU. Tento důležitý právní předpis zlepší bezpečnost v schengenském prostoru, aniž by došlo k narušení plynulosti provozu. V některých přesně vymezených případech a na základě předběžného posouzení rizik s cílem zajistit, aby nedošlo ke vzniku bezpečnostního rizika, mohou členské státy v situacích, kdy dochází k nepřiměřenému dopadu na plynulost provozu na konkrétních pozemních a námořních hranicích, prostřednictvím časově omezené výjimky rozhodnout, že kontroly občanů EU za použití databází budou na těchto hranicích provádět cíleně. Posouzení rizik je třeba sdílet s Evropskou pohraniční a pobřežní stráží. Co se týče iniciativ souvisejících se správou hranic, dne 23. března byla zahájena třístranná jednání mezi spolunormotvůrci o návrhu Komise na zřízení systému vstupu/výstupu EU za účelem zlepšení správy hranic, boje proti nelegální migraci a posílení vnitřní bezpečnosti pomocí evidence pohybu státních příslušníků třetích zemí přes vnější hranice schengenského prostoru. Komise vyzývá spolunormotvůrce, aby urychleně pokročili, a umožnili tak zahájit práci na vývoji systému již v tomto roce, čímž se zajistí, že bude funkční nejpozději počátkem roku 2020. Oba spolunormotvůrci úspěšně pokračují v technických jednáních o evropském systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS). Komise bude spolunormotvůrce i nadále aktivně podporovat a napomáhat pokroku v této oblasti. Podle společného prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise jsou návrhy týkající se systému vstupu/výstupu EU a ETIAS legislativními prioritami. Orgány se proto dohodly na přednostním projednání těchto návrhů v legislativním procesu, aby bylo zajištěno jejich rychlé dokončení.

Dne 21. března 2017 byla zahájena třístranná jednání mezi spolunormotvůrci o návrhu cílených změn čtvrté směrnice o boji proti praní peněz, který předložila Komise dne 5. července 2016. Návrh je vypracován tak, aby zahrnoval nové způsoby financování terorismu, jako jsou virtuální měny a předplacené karty, a aby zvýšil transparentnost s cílem pomoci v boji proti praní peněz. Komise vyzývá spolunormotvůrce, aby co nejrychleji dokončili jednání o tomto významném návrhu, který napomůže dalšímu snížení objemu prostředků dostupných teroristům.

Evropský parlament na svém plenárním zasedání dne 14. března 2017 hlasoval pro revizi směrnice o palných zbraních. Návrh významně rozšiřuje škálu zakázaných zbraní (kategorie A), přičemž znemožňuje civilním osobám držet nejnebezpečnější zbraně. Zahrnuje do oblasti působnosti směrnice také akustické a znehodnocené zbraně a dále zvyšuje sledovatelnost zbraní díky posílení pravidel pro označování a výměnu informací mezi členskými státy. Očekává se, že Rada dá s konečnou platností souhlas dne 25. dubna. Členské státy budou mít 15 měsíců na provedení nových pravidel do svých vnitrostátních právních předpisů a 30 měsíců na zavedení systémů evidence pro registraci veškerých informací, které jsou nezbytné ke sledování a identifikaci palných zbraní.

Směrnice (EU) 2017/541 o boji proti terorismu byla zveřejněna v Úředním věstníku dne 31. března. Nová pravidla pomohou předcházet teroristickým útokům pomocí kriminalizace činností, jako je financování terorismu, podstoupení výcviku či vycestování za účelem terorismu, jakož i organizace nebo usnadňování takové cesty. Rovněž posilují práva obětí terorismu a zahrnují seznam služeb, které uspokojí jejich zvláštní potřeby. Členské státy musejí nová pravidla ve vnitrostátním právu provést do 8. září 2018.

Tato zpráva poskytuje aktuální informace o dosaženém pokroku, pokud jde o klíčové legislativní a nelegislativní dokumenty bezpečnostní unie. Zvláštní důraz je kladen rovněž na boj proti závažné a organizované trestné činnosti – jednu ze tří hlavních oblastí Evropského programu pro bezpečnost z roku 2015. V souvislosti s probíhající přípravou nového politického cyklu EU pro boj proti závažné mezinárodní a organizované trestné činnosti na období let 2018 až 2021 tato zpráva vymezuje, jaké by měly být podle názoru Komise budoucí priority EU v boji proti závažné a organizované trestné činnosti.

Dne 7. dubna se Stockholm stal nejnovější obětí teroristického útoku. Unesený kamion záměrně projel rušnou pěší obchodní zónou a následně naboural do obchodního domu, přičemž byli čtyři lidé zabiti a dalších patnáct zraněno. Tento útok se odehrál necelé tři týdny po útoku na Londýn a tamější sněmovní budovu ze dne 22. března, při němž bylo použito vozidlo a nůž a došlo ke krveprolití na rušném místě se symbolickým významem. Technologicky nenáročná povaha obou útoků podobných těm, které byly spáchány v Nice a Berlíně v loňském roce, znovu zdůrazňuje výzvu, již představuje pro orgány členských států boj proti těmto hrozbám, a také význam probíhajících činností v rámci bezpečnostní unie k ochraně snadno zranitelných cílů.

S cílem přispět ke zlepšení spolupráce při přeshraničním vymáhání práva uspořádala Komise dne 27. března seminář věnovaný postupu „přeshraničního pronásledování“. Jde o pronásledování (obvykle autem) podezřelých osob, které v příhraničních oblastech u vnitřních hranic zahájí donucovací orgány jednoho členského státu a které pokračuje na území sousedního členského státu. První seminář umožnil konstruktivní jednání o praktickém provádění přeshraničního pronásledování a o způsobech, jak usnadnit tuto citlivou formu přeshraniční policejní spolupráce.

Pokud jde o leteckou bezpečnost, pokročila práce na posouzení rizika hrozby a zranitelnosti v souvislosti s lety do EU ze třetích zemí v návaznosti na práci zahájenou v lednu, jejímž cílem je vytvořit matici rizik spojující posouzení hrozeb a podrobné prvky zranitelnosti. To připraví půdu pro stanovování priorit a koordinaci vnější činnosti při budování kapacit ve zranitelných třetích zemích. EU vyvinula stabilní rámec ochrany letectví, je však důležité urychlit výše zmíněné procesy, a odstranit tak potenciální bezpečnostní nedostatky. Zákaz některých elektronických zařízení, jejž nedávno vydaly Spojené státy a Spojené království, zdůrazňuje potřebu usilovat o užší spolupráci mezi členskými státy a současně respektovat jejich právo rozhodnout o zavedení doplňujících bezpečnostních opatření v případě letů ze třetích zemí. Ke zlepšení této koordinace uspořádala Komise dne 31. března tajné jednání odborníků z členských států, Austrálie, Kanady a Spojených států.

Cílem tzv. politického cyklu EU je zajistit účinnou spolupráci mezi donucovacími orgány členských států, orgány EU a agenturami EU, která by měla vést k soudržným a stabilním operativním opatřením zaměřeným na nejnaléhavější hrozby trestné činnosti, kterým EU čelí. Je to proces založený na důkazech, na jehož počátku Europol předložil posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti (EU SOCTA), které obsahuje soubor doporučení týkající se hlavních hrozeb trestné činnosti, jimž EU čelí. Zpráva EU SOCTA je základem pro diskusi mezi členskými státy o prioritách při řešení hrozeb trestné činnosti na úrovni EU. Priority jsou následně přijímány Radou ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci a poté jsou zohledněny v přeshraničních operativních činnostech na úrovni členských států, zejména v rámci společných akcí mezi členskými státy a agenturami EU s podporou evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti v EU . Komise poskytla a bude i nadále poskytovat finanční podporu na provádění politického cyklu EU a vyčlenila k 9 milionům EUR určeným pro financování v letech 2015 a 2016 další 4 miliony EUR na rok 2017.

Celkově lze konstatovat, že stávající politický cyklus EU (2013–2017) byl úspěšně proveden. Nezávislé hodnocení , které zadala Komise, dospělo k závěru, že cyklus splnil svůj hlavní cíl, kterým bylo posílení spolupráce mezi členskými státy v boji proti závažné a organizované trestné činnosti . Politický cyklus EU vedl ke zlepšení výměny informací, sdílení osvědčených postupů a zahájení řady společných vyšetřování a operací členskými státy. Přispěl rovněž k budování vazeb a důvěry, mimo jiné i s třetími zeměmi.

Nový politický cyklus byl zahájen poté, co Europol dne 9. března 2017 předložil zprávu EU SOCTA 2017. Zpráva se zabývá potenciálními vazbami mezi závažnou a organizovanou trestnou činností a terorismem, a zejména skutečností, že organizovaná trestná činnost může přispívat k terorismu prostřednictvím činností, jako je nedovolené obchodování s palnými zbraněmi a výroba falešných dokladů nebo výnosy z pašování drog. Tento přístup byl navržen v Evropském programu pro bezpečnost a rozpracován ve sdělení nazvaném Naplňování Evropského programu pro bezpečnost v zájmu boje proti terorismu a položení základů účinné a skutečné bezpečnostní unie .

Zpráva EU SOCTA 2017 doporučuje zaměřit se na pět prioritních hrozeb trestné činnosti: 1) kyberkriminalitu, 2) výrobu drog, obchod s nimi a jejich distribuci, 3) převaděčství migrantů, 4) organizovaná vloupání a krádeže (organizovanou majetkovou trestnou činnost) a 5) obchodování s lidmi. Doporučuje také řešit tři průřezové problémy, které umožňují nebo podporují všechny závažné a organizované trestné činnosti: a) padělání dokladů, b) finanční trestnou činnost včetně praní peněz a c) online obchodování s nedovoleným zbožím a službami.

Na základě zprávy EU SOCTA 2017 Komise a předsednictví Rady připravují své návrhy priorit týkající se boje proti trestné činnosti, které mají být projednány na zasedání Stálého výboru pro operativní spolupráci v oblasti vnitřní bezpečnosti, pro nový politický cyklus EU na období 2018–2021, jenž má být potvrzen v červnu 2017 na zasedání Rady ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci.

Za účelem stanovení budoucích priorit EU v oblasti boje proti závažné a organizované trestné činnosti Komise podporuje všech pět priorit týkajících se hrozeb trestné činnosti, které určil Europol (viz body 1 až 5 níže). Komise se domnívá, že kromě nich je třeba věnovat zvláštní pozornost a finanční prostředky na úrovni EU k řešení těchto tří hrozeb trestné činnosti: 6) nedovolené obchodování s palnými zbraněmi, 7) podvody s DPH a 8) trestné činy proti životnímu prostředí. Tyto tři oblasti by rovněž měly být prioritními hrozbami trestné činnosti v rámci nového politického cyklu EU (viz body 6 až 8 níže).

Klíčovou otázkou zdůrazněnou ve zprávě EU SOCTA 2017 je používání nových technologií zločinci. Pro téměř všechny druhy organizované trestné činnosti zločinci stále obratněji a účinněji zavádějí a přizpůsobují technické prostředky. Daleko více se pro všechny typy nezákonného obchodu se zbožím a službami používá internet. To vyžaduje, aby byly donucovací orgány vybaveny vhodnými nástroji pro boj proti tomuto druhu trestné činnosti páchané na internetu a aby se společně odborně připravovaly a učily. Agentura Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva musí hrát klíčovou roli při poskytování vhodné odborné přípravy pro úředníky donucovacích orgánů, kteří jsou v přední linii v souladu s politickými prioritami a zjištěnými hrozbami.

Závažná a organizovaná trestná činnost má rovněž důležitý vnější rozměr. Zpráva EU SOCTA 2017 zdůrazňuje, že do organizované trestné činnosti v EU jsou zapojeny osoby více než 180 různých státních příslušností, které pobývají na území EU i mimo něj. Občany členských států není 40 % podezřelých. Hlavní obchodní trasy organizované trestné činnosti, která představuje hrozbu, začínají mimo EU. Pracuje se na řešení hrozeb organizované trestné činnosti zvnějšku. Je důležité i nadále zajišťovat propojení mezi vnitřní bezpečností EU a její vnější činností při řešení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti, a to včetně spolupráce Europolu se třetími zeměmi.

1.Kyberkriminalita

Intenzita, rozsah a kvalita kybernetických útoků neustále stoupá . Kyberkriminalita je ze své podstaty mezinárodní: oběti, pachatelé a důkazy se často nacházejí v různých zemích, v oblasti působnosti několika jurisdikcí. Členské státy projevily o prioritu týkající se kyberkriminality značný zájem, což dokládá počet operačních akčních plánů vytvořených v oblasti kybernetických útoků, pohlavního vykořisťování dětí po internetu a podvodů s platebními kartami. Na úrovni EU k boji proti kyberkriminalitě významně přispělo Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě při Europolu (EC3). Eurojust prostřednictvím vyslaného odborníka a členství v programové radě s EC3 úzce spolupracuje. V rámci EC3 také působí Společná pracovní skupina pro kyberkriminalitu .Jejím úkolem je řídit na základě zpravodajských informací koordinovanou činnost v boji proti hlavním hrozbám kyberkriminality prostřednictvím přeshraničního vyšetřování a operací, které provádějí její partneři.

Další kroky zahrnují průzkum možných řešení k odstranění překážek v trestních vyšetřováních kyberkriminality tím, že se vymezí konkrétní iniciativy v oblasti přístupu k důkazům a informacím. Spolupráce v boji proti kyberkriminalitě se musí nadále zaměřovat na identifikaci a ochranu obětí na základě stávajících práv obětí stanovených v právních předpisech EU a stávajících osvědčených postupů. Spolupráce v boji proti pohlavnímu vykořisťování dětí po internetu musí pokračovat a musí být dále posílena. Pokud jde o podvody s platebními kartami, je nezbytné rozšířit stávající spolupráci při prosazování práva na větší oblast trestné činnosti, která se zaměřuje na bezhotovostní platební prostředky. Jak bylo oznámeno v akčním plánu pro posílení boje proti financování terorismu, Komise připravuje aktualizaci rámcového rozhodnutí z roku 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních platebních prostředků .

2.Výroba drog, obchodování s nimi a jejich distribuce

Trh s nelegálními drogami je i nadále největším trhem spojeným s trestnou činností v EU. Zpráva EU SOCTA 2017 ukazuje, že více než jedna třetina zločineckých skupin působících v EU je zapojena do výroby drog, obchodu s nimi nebo distribuce různých typů drog. Maloobchodní trh s drogami v EU se odhaduje nejméně na 24 miliard EUR ročně. Obchod s drogami rovněž podporuje neformální ekonomiku, vede k násilí a dalším nezákonným činnostem a způsobuje vážné sociální problémy.

EU přijímá opatření proti obchodu s drogami v rámci protidrogové strategie EU na období 2013–2020, která se vztahují na snižování jak nabídky drog, tak poptávky po nich. Komise předložila dne 15. března návrh nového protidrogového akčního plánu EU na období 2017–2020. Aby mohla EU rychleji a efektivněji reagovat na nové psychoaktivní látky, schválila Rada v prosinci 2016 obecný přístup ohledně nového legislativního balíčku, který se má zabývat novými psychoaktivními látkami a dostat škodlivé látky pod kontrolu na úrovni EU. Jednání mezi spolunormotvůrci byla zahájena dne 1. března.

3.Převaděčství migrantů

Převaděčství migrantů do EU je v současné době jednou z nejrychleji rostoucích forem organizované trestné činnosti. Nejenže podněcuje nelegální migraci do EU, a tím ovlivňuje bezpečnost hranic a narušuje řízení migrace, ale rovněž představuje závažnou formu trestné činnosti, která stále více vystavuje migranty násilí, vykořisťování a ztrátám na životech. Evropský program pro migraci a Akční plán EU proti pašování migrantů identifikovaly potřebu upřednostnit lepší prevenci a boj proti převaděčství migrantů, včetně omezování nelegální migrace a ztrát na životech ve Středomoří. Zvýšená podpora Europolu, včetně vytvoření specializovaného Evropského střediska pro boj proti převaděčství, má pomoci řešit tyto výzvy. Roční zpráva o činnosti ilustruje komplexní podporu, kterou středisko poskytuje evropským policejním orgánům a orgánům hraniční kontroly při koordinaci velmi složitých přeshraničních operací zaměřených proti převaděčství. Eurojust rovněž určil kontaktní místa v oblasti justice v hotspotech v Řecku a Itálii, která mají předávat příslušné informace a případy národním sekcím Eurojustu za účelem návazných kroků ze strany justičních orgánů a koordinace na úrovni EU. Převaděčství migrantů je rovněž důležitou oblastí činností podél trasy přes centrální Středomoří, jak je navrženo ve společném sdělení ze dne 25. ledna 2017.