-Makrofinanční pomoc Moldavsku: Dne 13. září 2017 přijali spolunormotvůrci rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ve výši až 100 milionů EUR, přičemž z této částky bude až 40 milionů EUR poskytnuto formou grantů a až 60 milionů EUR ve formě úvěrů. V lednu 2018 vstoupily v platnost memorandum o porozumění, dohoda o mechanismu úvěrů a grantová dohoda mezi EU a Moldavskem. Pomoc bude vyplacena ve třech splátkách. V roce 2018 bylo odloženo uvolnění první splátky ve výši 30 milionů EUR z důvodu nesplnění politických předpokladů. To mělo za následek řadu znepokojivých událostí, včetně zneplatnění výsledků voleb do funkce starosty Kišiněva, jež poukazují na závažný úpadek demokracie v Moldavsku. Nyní se předpokládá, že k vyplacení prostředků dojde v letech 2019 a 2020, pokud budou splněny politické předpoklady a zbývající politické podmínky a program MMF bude pokračovat.

-Druhá makrofinanční pomoc Jordánsku („MFA II“): Dne 14. prosince 2016 přijali spolunormotvůrci rozhodnutí o poskytnutí další makrofinanční pomoci Jordánsku (MFA II) ve výši až 200 milionů EUR, a to výhradně formou úvěrů, v návaznosti na operaci s částkou 180 milionů EUR, která byla dokončena v roce 2015. Dne 19. září 2017 bylo mezi EU a Jordánskem podepsáno memorandum o porozumění. Pomoc byla vyplacena ve dvou splátkách po 100 milionech EUR, a to v říjnu 2017 a v červnu 2019.

EU poskytla v letech 2014 až 2017 Tunisku v rámci první operace makrofinanční pomoci (MFA I) 300 milionů EUR ve formě úvěrů. V srpnu 2015 tuniské orgány požádaly o druhou operaci makrofinanční pomoci (MFA II), kterou spolunormotvůrci schválili v červenci 2016. Byla zahájena v říjnu 2017 první platbou ve výši 200 milionů EUR (celkem 500 milionů EUR ve formě úvěrů). Druhá a třetí splátka (každá ve výši 150 milionů EUR) jsou podmíněny provedením řady opatření v oblasti hospodářské a sociální politiky, jejichž cílem je zlepšit účinnost a spravedlivost daňového systému, posílit systém sociálního zabezpečení země, podpořit zaměstnanost a stimulovat soukromé investice. Následně byla druhá splátka uvolněna v červnu 2019 a třetí splátka by měla být vyplacena do konce roku 2019.

Operační hodnocení se zaměřují na systémy správy veřejných financí, především pak na způsob organizace ministerstev financí a centrálních bank a na postupy, které uplatňují, konkrétně na správu účtů, na něž jsou finanční prostředky EU vypláceny. Zvláštní pozornost je rovněž věnována fungování, nezávislosti a pracovním programům externích auditorských subjektů a efektivnosti jejich kontrol. Zkoumají se také postupy zadávání veřejných zakázek na centrální úrovni.

V roce 2018 provedla Komise operační hodnocení Ukrajiny v rámci přípravy na novou operaci makrofinanční pomoci. Hodnocení bylo dokončeno v září 2018 a dospělo k závěru, že postupy na Ukrajině poskytují záruky dostatečné k tomu, aby plánovaná operace makrofinanční pomoci mohla pokračovat. Operační hodnocení, které předcházelo nové operaci makrofinanční pomoci v Gruzii, bylo provedeno v září 2017 a došlo k závěru, že ačkoli některé nedostatky přetrvávají, současný stav gruzínských postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů je dostatečný pro řízení operace makrofinanční pomoci.

3.2Hodnocení ex post

V souladu s finančním nařízením EU a odpovídajícími rozhodnutími o makrofinanční pomoci provádí Komise po dokončení programů makrofinanční pomoci jejich hodnocení ex post, aby posoudila jejich dopad. Hlavními cíli těchto hodnocení jsou:

I.analýza dopadu na ekonomiku přijímající země, především na udržitelnost jejího vnějšího postavení;

II.posouzení přidané hodnoty zásahu EU.

V srpnu 2018 byly vyhotoveny a zveřejněny pracovní dokumenty útvarů Komise týkající se hodnocení ex post u operací MFA I a MFA II ve prospěch Ukrajiny a operace MFA I ve prospěch Jordánska. V roce 2018 Komise zahájila rovněž hodnocení ex post týkající se operace MFA provedené ve prospěch Kyrgyzské republiky v letech 2015–2016. V únoru 2019 byla vyhotovena zpráva externích dodavatelů a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise, jejž připravuje Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti, bude dokončen a zveřejněn do poloviny roku 2019.

V roce 2018 Komise zahájila také hodnocení ex post týkající se operací makrofinanční pomoci v Gruzii (MFA II) a v Tunisku (MFA I). Očekává se, že zprávy externích dodavatelů týkající se těchto hodnocení ex post a doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise budou dokončeny a zveřejněny v průběhu roku 2019.

3.2.1První a druhá makrofinanční pomoc Ukrajině (MFA I a MFA II)

Hodnocení ex post operací makrofinanční pomoci I a II pro Ukrajinu dospělo k závěru, že hlavní přidanou hodnotou těchto dvou programů bylo rychlé uvolnění významné finanční pomoci, již země naléhavě potřebovala, v takovém rozsahu, který nelze srovnávat s jednotlivými členskými státy.

Makrofinanční pomoc se ukázala jako zásadní pro prevenci většího poklesu a v konečném důsledku připravila půdu pro hospodářskou stabilizaci Ukrajiny, včetně podpory významných strukturálních reforem v oblasti řízení veřejných financí, boje proti korupci, energetické politiky, restrukturalizace finančního sektoru a sociální politiky. Programy makrofinanční pomoci rovněž přidaly hodnotu tím, že vyslaly signál obyvatelstvu a občanské společnosti a posílily sebedůvěru soukromého sektoru. Tyto operace přímo i nepřímo pomohly zlepšit udržitelnost ukrajinského veřejného dluhu díky delší době splatnosti a nižším úrokovým sazbám makrofinanční pomoci. Operace sloužily jako katalyzátor dodatečné podpory bilaterálních dárců a zvýšily důvěru investorů. Makrofinanční pomoc měla na Ukrajinu rovněž pozitivní sociální dopad, neboť posílila záchrannou sociální síť a v obecnější rovině zastavila krizi, čímž zabránila zvyšování míry nezaměstnanosti a dalším ztrátám příjmů domácností.

Obecně vzato bylo zjištěno, že tato operace makrofinanční pomoci byla zcela v souladu s klíčovými zásadami a opatřeními přijatými v rámci vnější činnosti EU vůči Ukrajině. Podle hodnocení by bylo možné zlepšit viditelnost a veřejné povědomí, pokud jde o zvláštní podmínky spojené s programy makrofinanční pomoci.

3.2.2První makrofinanční pomoc Jordánsku („MFA I“)

Hodnocení ex post dospělo k závěru, že program měl význam pro hospodářské problémy Jordánska a byl v souladu s prioritami EU. Pomohl zemi s řešením potřeb financování z vnějších zdrojů a fiskálních finančních potřeb a přispěl k udržení hospodářské stability prostřednictvím boje se strukturálními nedostatky. Hodnocení rovněž prokázalo, že program MFA I byl účinný při dosahování svých cílů: schodek běžného účtu a rozpočtový schodek byly po dokončení programu výrazně nižší a zahraniční rezervy byly doplněny, což pomohlo stabilizovat vnější postavení a fiskální situaci Jordánska. I přes zmíněné výsledky však země v roce 2016 usilovala o nové programy MMF a MFA a požádala také další věřitele, aby pokryli její vnější finanční potřeby, které se zvýšily po eskalaci konfliktů v Sýrii a v Iráku v roce 2016 a v důsledku přetrvávající uprchlické krize.

Operace první makrofinanční pomoci (MFA I) byla provedena účinně a v úzké spolupráci s jordánskými orgány, MMF a Světovou bankou, což umožnilo EU, aby vycházela z odborných znalostí partnerských institucí. Bylo shledáno, že operace je v souladu s jinými politikami či nástroji EU, zejména s nástrojem rozpočtové podpory. Přinesla přidanou hodnotu pro EU, jelikož umožnila sousední zemi s rostoucím geopolitickým významem, aby se organizovaným způsobem vyrovnala s naléhavými hospodářskými a sociálními problémy, jako je příliv uprchlíků. Z důvodu delší doby splatnosti a nižších úrokových sazeb program MFA I jednoznačně přispěl k udržitelnosti veřejného dluhu a k lepší důvěře v hospodářství této země.

Z hodnocení vyplývá, že program MFA I měl pozitivní sociální dopad. Pomohl zachovat makroekonomickou stabilitu a podpořil měnu Jordánska a její fixní směnný kurz vůči americkému dolaru, a tudíž ochránil životní úroveň obyvatel Jordánska. Rovněž posílil záchrannou sociální síť a ochránil nejzranitelnější osoby před dopadem zrušení energetických dotací.

Hodnocení také poukázalo na potřebu užší spolupráce s orgány a dalších pokynů ohledně provozních otázek, které by vyloučily riziko zpoždění. V této souvislosti – a pokud o to země požádá – by bylo vhodné poskytnout technickou pomoc, která usnadní provádění reforem a umožní je efektivněji řídit. Viditelnost a veřejné povědomí, pokud jde o tento zásah EU, by mohlo zlepšit aktivní úsilí o komunikaci se širší veřejností o potenciálních výhodách konkrétních reforem podporovaných programem MFA.

3.2.3Makrofinanční pomoc Kyrgyzské republice

Hodnocení ex post výjimečné makrofinanční pomoci EU pro Kyrgyzskou republiku v letech 2015–2016, které vypracovali externí dodavatelé, dospělo k závěru, že celková makrofinanční pomoc EU byla odpovídající, koherentní, účinná a efektivně provedená.

Přidaná hodnota EU byla nejpatrnější v posílené podpoře strukturálních reforem v několika prioritních oblastech. Podmínky makrofinanční pomoci obecně doplňovaly četné akce, které již byly provedeny klíčovými mezinárodními dárci, jako je MMF, což posílilo logiku určitých regulačních opatření a potřebu rychle dokončit reformy v cílových odvětvích. Bylo zjištěno, že operace makrofinanční pomoci je také v souladu s dalšími vnějšími činnostmi EU vůči Kyrgyzstánu, včetně programů rozpočtové podpory. Operace rovněž sledovala důležité politické cíle v rámci Kyrgyzstánu a je pravděpodobné, že vlastní vyplacení makrofinanční pomoci mělo významný pozitivní dopad na dvoustranné politické vztahy. Zpráva dochází k závěru, že velikost a forma pomoci byly přiměřené. Výrazným znakem makrofinanční pomoci EU byly oproti alternativním zdrojům financování její vysoce liberální podmínky, které zahrnovaly grantovou část a úvěry s dlouhou dobou splatnosti a velmi nízkými úrokovými sazbami. Zpráva také uznává, že ačkoli operace makrofinanční pomoci nebyla určena k přímé podpoře sociálních reforem, umožnila EU účinněji bránit přijímání různých sporných zákonů, zejména zákonů namířených proti LGBTI osobám a zákonů o „zahraničních agentech“.