Školy a vzdělávací střediska s vysokým stupněm povědomí o významu jazyků by se mohly stát těžištěm evropského vzdělávacího prostoru; jsou schopny stimulovat zájem o jiné země, kultury a jazyky a klást základy pro mobilitu ve vzdělávání a přeshraniční spolupráci. Tento návrh doporučení uvádí konkrétní možnosti pro to, aby se zlepšilo studium jazyků, aby více mladých lidí mělo možnost hovořit dvěma jazyky na úrovni zkušených uživatelů a aby si osvojili druhý cizí jazyk na úrovni samostatného uživatele.

Školy uvědomující si význam jazyků zakotvují studium jazyků, ať už cizích jazyků nebo vyučovacího jazyka, do mezipředmětového přístupu na základě posouzení jazykových kompetencí studentů a pomáhají jim při zlepšování jazykové kompetence podle jejich situace, potřeb, schopností a zájmů.

Tento návrh se zabývá a) potřebou investovat do studia jazyků tím, že se zaměříme na výsledky učení, a b) možnostmi, jak zlepšit studium jazyků v povinné školní docházce zvyšováním povědomí o významu jazyků ve školním vzdělávání.

Ačkoli panuje všeobecná shoda, že hodnocení jazykových kompetencí by mohlo pomoci při podpoře mnohojazyčnosti a účinnější výuky a studia jazyků ve škole, neexistují žádné srovnatelné údaje o jazykových kompetencích v Unii. Studie srovnatelnosti jazykových zkoušek v členských státech ukázala, že aktuální metody pro posuzování a monitorování zlepšení také neposkytují úplný přehled o jednotlivých jazykových kompetencích. Získání přesnějšího a srovnatelnějšího pohledu na úroveň jazykových kompetencí v Unii by vyžadovalo pravidelný sběr dalších údajů.

Když se změní perspektiva z účasti ve vzdělávání na skutečné získávání znalostí, zjišťují studie obecně nízkou úroveň znalostí mezi studenty na konci povinné školní docházky a také značné rozdíly mezi členskými státy. V roce 2012 předložila Komise analýzu jazykových kompetencí v Evropě. Analýza na základě prvního evropského průzkumu jazykových kompetencí ukázala, že navzdory investicím do výuky a studia jazyků vzdělávací systémy stále zápolí se zlepšováním jazykových kompetencí.

Nedostatek jazykových kompetencí je překážkou mobility v rámci Unie i ve světě, a to z hlediska vzdělávání a odborné přípravy i přístupu na evropský pracovní trh. Výroční zpráva za rok 2017 o mobilitě pracovní síly v rámci EU naznačuje, že jazykové překážky mohou zastínit ekonomické příležitosti na různých trzích práce v přeshraničních oblastech. Diskusní dokument o využití potenciálu globalizace uvádí oprávněně, že „a) propojenější svět s sebou přináší nové možnosti. Lidé nyní cestují, pracují, studují a žijí v různých zemích. Na internetu dochází k jejich vzájemné interakci, při které sdílejí své nápady, kultury a zkušenosti. Studenti mají online přístup ke kurzům pořádaným předními univerzitami z celého světa“. Jazykové kompetence jsou klíčovými prvky přístupu k těmto novým příležitostem. Zlepšování jazykových kompetencí mladých lidí napříč Unií vyžaduje diskusi o tom, jak lze zlepšit výuku a studium jazyků ve všech oblastech povinné školní docházky.

Po diskusích na setkání vrcholných představitelů v Göteborgu na téma spravedlivých pracovních míst a růstu v listopadu 2017 vyjádřili hlavy států a předsedové vlád svoji ochotu vyvinout větší úsilí v oblastech vzdělávání a kultury. Komise přispěla k diskusi sdělením „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“, které předkládá vizi vytvoření evropského vzdělávacího prostoru do roku 2025. Popisuje Evropu, ve které vysoce kvalitnímu, inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu nestojí v cestě hranice; samozřejmostí se stal studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě; je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky; a lidi pojí silný pocit identity Evropanů a povědomí o evropském kulturním dědictví i jeho rozmanitosti.

Toto doporučení je v souladu s články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie. V článku 165 je stanoveno, že Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států při plném respektování jejich odpovědnosti za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů. Rovněž uvádí, že činnost Unie je zaměřena na rozvoj evropského rozměru ve vzdělávání, zvláště výukou a šířením jazyků členských států.

Rovněž Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států 2018 navrhují, že „by měla být podporována mobilita studujících a pracovníků s cílem zvýšit dovednosti podporující zaměstnatelnost a využití plného potenciálu evropského trhu práce. Měly by být odstraněny překážky mobility ve vzdělávání a odborné přípravě, v zaměstnaneckých a osobních penzijních pojištěních a při uznávání kvalifikací.“ Nedostatek jazykových kompetencí může být považován za klíčovou překážku mobility, která by se měla řešit při vzdělávání a přípravě, včetně povinné školní docházky.

Toto konzultační setkání potvrdilo celkovou relevanci návrhu Komise na doporučení Rady o komplexním přístupu ke studiu jazyků ve školách v Unii. Několik mluvčích uvedlo, že od roku 2002 došlo k omezenému pokroku a doporučení by mělo navrhnout iniciativy, které mají potenciál skutečně zlepšit studium jazyků. Za užitečné byly považovány jazykové strategie na úrovni škol, protože školy musejí zvládat řadu problémů a mají různé potřeby při řešení jazykové problematiky (příhraniční regiony, řada studentů z prostředí migrantů nebo etnických menšin).

Komise na počátku února 2018 zorganizovala setkání zúčastněných stran se zástupci přibližně 60 organizací občanské společnosti, akademických organizací a klíčových zúčastněných stran a přibližně 20 zástupci z ministerstev školství členských států, aby se shromáždily informace od co největšího spektra subjektů a projednaly některé první návrhy následně rozvinuté do tohoto návrhu.

Dále je třeba se více zaměřit na gramotnost a na jazykový rozvoj celkově. Může jít o širší perspektivu toho, co dnes tvoří znalost jazyků, vzhledem ke specializovanému nebo akademickému jazyku nebo vývoji digitální komunikace.

·Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

V zájmu podpory provádění navrhuje Komise zpracovat ve spolupráci s členskými státy podpůrný poradenský materiál, který by pomohl řešit zjištěné nedostatky v zavádění výuky a učení, jež jsou zaměřeny na kompetence.

Toto doporučení respektuje základní práva a dodržuje zásady uvedené v Listině základních práv Evropské unie, včetně práva na vzdělání, úcty ke kulturní, náboženské a jazykové rozmanitosti a nediskriminaci. Zejména toto doporučení podporuje práva dítěte uvedená v článku 24 a bere v úvahu Úmluvu OSN o právech dítěte, zejména čl. 29 odst. 1 písm. c), v němž se uvádí, že výchova dítěte má být zaměřena na posilování úcty k rodičům dítěte, ke své vlastní kultuře, jazyku a hodnotám, k národním hodnotám země trvalého pobytu, jakož i země jeho původu, a k jiným civilizacím. Toto doporučení musí být provedeno v souladu s těmito právy a zásadami.

–mělo by být podporováno uznávání předchozího učení a znalosti jazyků, které nejsou v učebních osnovách, a podporována rozmanitost jazykové nabídky ve školách, která jde nad rámec angličtiny.

–pozornost věnovaná specifické situaci dětí z prostředí migrantů nebo etnických menšin, což zahrnuje přehodnocení posuzování jazykových kompetencí, protože to může přispět k lepšímu učení, zvlášť pokud bereme v úvahu mnohojazyčnost dětí;

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Ve sdělení „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Evropská komise předkládá svou vizi evropského vzdělávacího prostoru, ve kterém vysoce kvalitnímu, inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu nestojí v cestě hranice; samozřejmostí se stal studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě; je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky; a lidi pojí silný pocit identity Evropanů a povědomí o evropském kulturním dědictví i jeho rozmanitosti.

(2)Na neformální pracovní schůzce v rámci setkání vrcholných představitelů v Göteborgu na téma spravedlivých pracovních míst a růstu projednávali hlavy států a předsedové vlád roli vzdělávání a kultury pro budoucnost Evropy. Závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2017 vyzývají členské státy, Radu a Komisi, aby v souladu se svými příslušnými pravomocemi pokročily v činnosti v této oblasti.

(3)Jazykové kompetence jsou těžištěm vize evropského vzdělávacího prostoru. Se zvyšující se mobilitou pro účely vzdělávání, odborné přípravy a práce uvnitř Unie, zvyšující se migrací ze třetích zemí do Unie a globální spoluprací na celosvětové úrovni je potřeba, aby systémy vzdělávání a odborné přípravy přehodnotily výzvy ve výuce a studiu jazyků a příležitosti, jež nabízí jazyková rozmanitost v Evropě.

(4)Rozšiřování a zlepšování studia jazyků by mohlo posílit evropský rozměr ve výuce. Studium jazyků by mohlo podpořit rozvoj evropské identity ve vší její rozmanitosti, jež by doplňovala místní, regionální a národní identity a tradice, jakož i lepší porozumění Unii a jejím členským státům.

(5)Téměř polovina Evropanů uvádí, že nejsou schopni vést rozhovor v jiném jazyce než ve své mateřštině. Nedostatek jazykových kompetencí je zdrojem potíží, jelikož znesnadňuje užitečné výměny mezi orgány veřejné správy a občany v přeshraničním kontextu Unie.

(6)Pouze čtyři z deseti studentů na středním stupni dosáhnou v prvním cizím jazyce úrovně „samostatný uživatel“, která označuje schopnost vést jednoduchý rozhovor. Pouze jedna čtvrtina této úrovně dosáhne ve druhém cizím jazyce. Srovnávací analýza jazyků ve vzdělávání a odborné přípravě ukázala, že většina členských států se potýká s problémy se zajištěním odpovídajících výsledků učení v oboru jazyků. Ačkoli problémy existují ve všech oblastech vzdělávání, jsou zvlášť akutní v odborném vzdělávání a přípravě, kde je na studium jazyků kladen menší důraz.

(7)Omezené jazykové kompetence zůstávají jednou z hlavních překážek při využívání příležitostí nabízených evropskými programy v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže. Naopak lepší jazykové kompetence umožní lidem využívat více příležitostí, které nabízí vnitřní trh, jako je volný pohyb pracovníků, a přijímat informovanější a objektivnější rozhodnutí o příležitostech v jiných zemích EU.

(8)Znalost cizích jazyků poskytuje konkurenční výhodu pro podniky i uchazeče o zaměstnání – pokud tvoří součást širšího souboru užitečných dovedností. Existuje kladný vztah mezi znalostí cizích jazyků a pravděpodobností získání zaměstnání. Avšak výsledky z nejnovějšího průzkumu o průběžném odborném vzdělávání (CVTS 2016) ukazují, že pouze 7,9 % společností (které poskytují odbornou přípravu svým zaměstnancům) vysílá své zaměstnance na jazykové kurzy (v rozmezí od 22,1 % na Slovensku po 0,5 % v Irsku).

(9)Aby se udržela současná životní úroveň, podpořila vysoká míra zaměstnanosti a posílila sociální soudržnost s ohledem na budoucí společnost a svět práce, potřebují lidé správný soubor dovedností a kompetencí. To je rovněž klíčem pro zajištění úplné integrace dětí, studentů a dospělých z řad přistěhovalců. Je třeba prozkoumat nové způsoby učení pro společnost, která je čím dál tím mobilnější a více digitální. Získání lepších jazykových kompetencí by mohlo podpořit zvyšování mobility a spolupráce v Unii. Zejména digitální rozvoj umožňuje studium dalších a dalších jazyků a jejich používání mimo třídu a učební programy. Současné postupy hodnocení tento rozvoj plně neodrážejí.

(10)Evropský pilíř sociálních práv stanoví jako svou první zásadu, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat změny na trhu práce. Jazyková kompetence je jednou z klíčových dovedností, které by mohly podpořit zaměstnatelnost, osobní naplnění, aktivní občanství a sociální začlenění; je definována jako „schopnost vhodně a efektivně využívat ke komunikaci různé jazyky“.

(11)Více než polovina členských států oficiálně uznává regionální nebo menšinové jazyky na svém území pro právní nebo administrativní účely, včetně národních znakových jazyků. Několik z těchto jazyků přesahuje vnitrostátní hranice. Jazyky přidané společenstvím přistěhovalců doplňují jazykovou situaci v Evropě.

(12)Školy si stále více uvědomují nutnost zajistit, že všechny děti bez ohledu na původ a první jazyk získají velmi dobrou úroveň vyučovacího jazyka, je-li to vhodné prostřednictvím zvláštních podpůrných opatření. Tím se podporují rovnost a rovné příležitosti a snižuje se riziko předčasného ukončení školní docházky.

(13)Povědomí o významu jazyků ve školách by mohlo zahrnovat poznání a pochopení jazykových kompetencí všech žáků, včetně kompetencí v jazycích, které se ve škole nevyučují. Školy mohou rozlišovat mezi různými úrovněmi potřebných jazykových kompetencí podle kontextu a účelu a v souladu se situací, potřebami, schopnostmi a zájmy každého žáka.

(14)Nedostatek učitelů v některých předmětech, jako jsou moderní cizí jazyky, je zmiňován jako problém ve více než polovině vzdělávacích systémů v Evropské unii a několik členských států zavedlo reformy nebo pobídky s cílem řešit nedostatek učitelů jazyků. Tyto reformy a pobídky by mohly zahrnovat stipendia s cílem přilákat absolventy studia jazyků s jinými odbornými zkušenostmi do výuky nebo reformované programy vzdělávání učitelů.

(15)Iniciativy s cílem zlepšit klíčové kompetence ve školním vzdělávání, například lepším propojením praktických životních zkušeností s akademickým studiem, využíváním digitálních technologií a podporou inovací ve školách, posílily zaměření na výsledky učení. Rovněž podpořily získávání jazykových kompetencí.

(16)Integrovaná výuka obsahu a jazyka, tj. výuka předmětů prostřednictvím cizího jazyka, a digitální a on-line nástroje pro studium jazyků se u různých kategorií studujících ukázaly jako účinné. Učitelé jazyků napříč Evropou by mohli využívat další profesní rozvoj k aktualizaci svých digitálních kompetencí i k získání znalostí o tom, jak co nejlépe podpořit svoji učitelskou praxi využíváním různých metodik a nových technologií. Pomoci by jim v tom mohl seznam otevřených vzdělávacích zdrojů.

(17)Definování a rozvoj jazykových kompetencí podpořily různé iniciativy v Evropě. Společný evropský referenční rámec pro jazyky je transparentní, koherentní a komplexní referenční nástroj pro posuzování a srovnání úrovní kompetence. Rozlišuje mezi úrovní uživatele základů jazyka, samostatného uživatele a zkušeného uživatele, přičemž poslední z nich umožňuje uživateli pracovat nebo studovat v posuzovaném jazyce. V roce 2018 byl tento nástroj doplněn novými deskriptory pro zprostředkování, pro mladé studenty a pro znakové jazyky s cílem více zpřístupnit tento rámec širší veřejnosti.

(18)Evropská jazyková cena Label odměňuje vynikající výsledky a inovace ve výuce jazyků ve všech účastnických zemích. Představuje pobídku pro školy, aby využívaly nové metodiky a strategie, které se věnují místním, regionálním, národním nebo evropským prioritám. Přispěla ke zvýšení informovanosti o evropské spolupráci na poli výuky a studia jazyků a posílení mnohojazyčné dynamiky napříč oblastmi vzdělávání.

(19)Všechny členské státy uznaly potřebu posílit mnohojazyčnost a rozvíjet jazykové kompetence v Unii. S cílem poskytnout přesnější představu o jazykových kompetencích v Unii bude Evropská komise pracovat na návrhu nové evropské referenční úrovně jazykových kompetencí včetně možností sběru údajů.