Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument ke sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu - Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System – SEIS) - Souhrn posouzení dopadů {KOM (2008) 46 v konečném znění} {SEK(2008) 111} /* SEK/2008/0112 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 1.2.2008 SEK(2008) 112 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument keSDĚLENÍ KOMISE RADĚ AEVROPSKÉMU PARLAMENTUSměrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System – SEIS) SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ {KOM (2008) 46 v konečném znění} {SEK(2008) 111} PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument keSDĚLENÍ KOMISE RADĚ AEVROPSKÉMU PARLAMENTUSměrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System – SEIS) SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Toto posouzení dopadů vypracovaly útvary Komise za účelem podpory sdělení „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (SEIS)“. Obecné souvislosti sdělení se týkají potřeby vysoké kvality informací s cílem podpořit vypracování a provádění environmentální politiky v souladu se zásadou lepší právní úpravy. Existenci této potřeby lze vysvětlit v souvislosti s rychlým vývojem informační a komunikační technologie, jež skýtá značné možnosti pro racionalizaci systémů podávání zpráv a pro efektivnější využívání dostupných údajů. Mezi zvláštní problémy patří potřeba dalšího zjednodušení povinného podávání zpráv a povinného monitorování a snížení související administrativní zátěže, nedostatky co do včasnosti, dostupnosti, spolehlivosti a relevantnosti informací, promarněné příležitosti k modernizaci veřejného sektoru a k poskytování služeb elektronické veřejné správy (e-Government) v oblasti životního prostředí a nedostatky ve schopnosti rychle proměňovat údaje v politicky relevantní informace a efektivně realizovat integrovaný přístup k environmentální politice. Na evropské úrovni i na úrovni členských států probíhá několik iniciativ, jež budou tak či onak výše uvedené problémy řešit. Navzdory těmto iniciativám však hlavní výzvou v Evropě i v celosvětovém měřítku zůstává uspořádat velké množství již shromážděných environmentálních údajů a informací, sloučit je případně se stávajícími údaji a informacemi ze sociální a hospodářské oblasti, zpřístupnit je spolu s nástroji umožňujícími odborníkům provádět jejich vlastní rozbory, sdělit je srozumitelně politickým činitelům i veřejnosti a použít je jako základ pro své vlastní činnosti. Členské státy a instituce EU zároveň potřebují efektivní a moderní systém podávání zpráv ke splnění svých právních povinností z environmentálních politik a právních předpisů Společenství i z mezinárodních environmentálních politik a úprav, a to s vyloučením zbytečného vícenásobného úsilí, překrývání a redundance. Obecným cílem v rámci Sdíleného informačního systému o životním prostředí (SEIS) je zlepšit dostupnost a kvalitu informací potřebných ke koncipování a provádění environmentální politiky Společenství, snížit administrativní zátěž členských států i institucí EU a zmodernizovat podávání zpráv a podporovat vývoj informačních služeb a aplikací, jež mohou všichni aktéři úspěšně využívat. Konkrétní cíle: 1. zajistit jasnou politickou dohodu ohledně souboru zásad, z nichž má sdílený informační systém o životním prostředí vycházet; 2. pokračovat v racionalizaci znalostní základny prostřednictvím hodnocení a zjednodušení stávajících požadavků na podávání zpráv v rámci environmentálních právních předpisů, a přitom realizovat řešení informační a komunikační technologie pro elektronické podávání zpráv; 3. kromě efektivní infrastruktury informační a komunikační technologie (ICT) vytvořit a provádět dohody o sdílení údajů a informací s cílem usnadnit vyhledávání, hodnocení, zpřístupnění a sdílení údajů a informací týkajících se životního prostředí; 4. posílit, případně vytvořit struktury dohledu a zjišťování pro shromažďování a uchovávání environmentálních údajů pro daný účel, jež jsou nákladově efektivní a pružné, ale i dlouhodobě využitelné. Kromě „varianty nula“ (obvyklého postupu) byly stanoveny tyto čtyři možnosti: - varianta 1: toto sdělení, jež odpovídá zvláštnímu cíli 1. Primárním účelem tohoto sdělení je poskytnout politický a koncepční rámec, jehož je třeba k řízení stávajících procesů společným směrem a k podpoře nových iniciativ se stejným cílem. Sdělení také vyjmenovává zásady, z nichž bude SEIS vycházet; - varianta 2: aktualizace směrnice o normalizaci podávání zpráv, jež odpovídá zvláštnímu cíli 2, může však alespoň nepřímo sloužit také zvláštnímu cíli 3. Účelem bude kriticky zhodnotit směrnici vzhledem k jejím nedostatkům a k soustavnému přizpůsobování jejích prováděcích směrnic. Tato aktualizace umožní zohlednit nové trendy v tvorbě environmentální politiky při zajištění soudržnějšího a harmonizovanějšího rámce pro podávání zpráv; - varianta 3: rozšíření a/nebo harmonizace povinnosti shromažďovat a uchovávat údaje v regulačním rámci Společenství. Tato varianta odpovídá zvláštnímu cíli 4 a bude zahrnovat hodnocení současných metod vzhledem k tomuto zvláštnímu cíli i vhledem k celkovým cílům SEIS. Případně budou navrženy změny stávajících právních předpisů a formulovány nové návrhy právní úpravy za účelem doplnění mezer zjištěných v infrastruktuře pro údaje nebo výzkum; - varianta 4: nový regulační rámec pro SEIS zahrnující předpisy pro shodu a dosavadní povinné podávání zpráv, což by vedlo k plnému dosažení zvláštních cílů 2 a 3. To by zahrnovalo ustanovení ke zlepšení kvality a dostupnosti údajů potřebných k vypracování a vyhodnocení environmentálních politik v logicky soudržném rámci a za účelem úplného zjednodušení různých současných metod shromažďování údajů, jejich sledování a podávání zpráv v rámci environmentálního acquis . Náklady a přínosy zavedení SEIS budou záviset na čase, během něhož k zavedení dojde, a na přesných opatřeních učiněných za tímto účelem. Lze však očekávat, že potenciální přínosy takového systému budou velké. Lze očekávat, že zlepšení mechanismů pro shromažďování, výměnu a využití údajů povede k významnému nárůstu využití těchto údajů spolu s významným snížením nákladů pro uživatele. Zlepšením přístupu a interoperability systémů údajů se také sníží potřeba požadavků na podávání zpráv, což povede ke zjednodušení požadavků na údaje a ke zjednodušení toků údajů, a to včetně ukončení používání nebo zrušení zastaralých nebo nadbytečných požadavků na podávání zpráv. K ostatním přínosům patří lepší právní úprava, efektivnější analýzy na úrovni EU, vyšší efektivita při plnění mezinárodních politických závazků a povinných hodnocení, posílení odpovědnosti občanů prostřednictvím široké dostupnosti informací, dostupnější údaje pro vědecké využití a lepší profil EU na různých celosvětových fórech. Na straně nákladů se očekává, že i relativně skrovné počáteční investice na realizaci vize SEIS povedou při řádném koncipování k hospodářským, sociálním a environmentálním přínosům, jež lze reinvestovat do dalšího rozvoje tohoto systému. Druhy investic, jež budou nezbytné, zahrnují zvýšené úsilí o úspěšné provedení směrnice INSPIRE; případnou změnu v organizačních a obchodních modelech institucí zapojených do shromažďování a zpracování environmentálně relevantních údajů; další nebo zvýšené úsilí institucí a orgánů EU o aktualizaci a zjednodušení legislativních požadavků a centralizovaných systémů podávání zpráv; další analýzu k objasnění skutečných požadavků na údaje a informace a k rozvoji nutných právních a /nebo finančních nástrojů; další investice k vytvoření nových údajů, jež momentálně nejsou shromážděny, ale považují se za klíčové pro podporu politiky nebo pro harmonizaci sledování a systémů údajů. Aktualizace směrnice o normalizaci podávání zpráv přinese okamžité přínosy ve zjednodušení, kromě toho přispěje k dalšímu zjednodušení uvnitř členských států a k souladu se zásadami SEIS. Občanům přinese užitek zejména zvýšená transparentnost a dostupnost informací v důsledku rychlého vývoje informačních a komunikačních technologií. Jak se zdá, existují i značné možnosti, jak zlepšit nákladovou efektivitu vnitrostátního sledování další harmonizací. Vyjádřeno obecněji, poměr nákladů a přínosů environmentálního monitoringu se hodnotí jako vysoce příznivý, takže v této fázi nelze vyloučit další harmonizaci, anebo dokonce rozšíření stávajícího povinného sledování. Před zvážením konkrétních legislativních návrhů je však třeba provést podrobnější analýzu včetně možných pilotních projektů zahrnujících členské státy. Na základě výše uvedené analýzy se považují za odůvodněné varianty 1 až 3. Čtvrtá varianta spočívající ve vymezení nového regulačního rámce včetně podrobných povinností by nejspolehlivěji zajistila, že budou dodrženy cíle SEIS, ale mohla by se považovat za příliš imperativní a nedostatečně pružnou k tomu, aby umožnila spontánnější přizpůsobení se vyvíjejícím se politickým prioritám a technologickým možnostem, a mohla by se považovat na kolidující se zásadou subsidiarity. Vzhledem k potenciální efektivitě si však tento nástroj zaslouží, aby se o něm uvažovalo v nadcházejících letech.