CS Úřední věstník Evropské unie C 91/26

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2008/C 91/10)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„Steirischer Kren“

č. ES: AT/PGI/005/0249/04.09.2002

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Österreichisches Patentamt Adresa: Dresdner Straße 87 A-1200 Wien Tel.: (43-1) 53 42 40 Fax: (43-1) 53 42 45 35 E-mail: info@patentamt.at

2. Skupina:

Jméno: Landesverband Steirischer Gemüsebauern Adresa: Hamerlinggasse 3 A-8010 Graz Tel.: (43-316) 80 50 16 11 Fax: (43-316) 80 50 16 20 E-mail: garten@lk-stmk.at Složení: producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída 1.6 Zelenina v nezměněném stavu nebo zpracovaná

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název: „Steirischer Kren“

4.2 Popis: „Steirischer Kren“ je rostlina čeledi Brassicaceae = Cruciferae (latinské označení: Amoracia rusticana). Synonymní je německé označení „Meerrettich“. Jako čerstvý produkt se používají kultivací získané kořeny a částečně rovněž tenké boční kořeny (zejména při zpracování).

Popis nezpracovaného „Steirischer Kren“

„Steirischer Kren“ má typický vzhled, který je charakterizován hladkými, rovnoměrnými kořeny s pouze mírně ohnutými hlavičkami a nízkým počtem jemných kořenů. Celková průměrná délka hlavních kořenů je 25 až 30 cm (křen se však prodává rovněž nařezaný na kousky) a průměr kořenů dosahuje asi 3 cm.

„Steirischer Kren“ je ceněný hlavně pro svoji ostrou štiplavou chuť, která je často vyzdvihována při různých ochutnávkách a v různých popisech. Další charakteristické vlastnosti „Steirischer Kren“ je silný růst a skutečnost, že není náchylný k zhořknutí.

Popis zpracovaného „Steirischer Kren“

„Steirischer Kren“ získá svoji trvanlivost buď přirozeně šetrným způsobem (nastrouháním v čerstvém stavu) tak, aby se v chuti vyrovnal čerstvě nastrouhanému křenu, nebo se nastrouhá a doplní přídavnými látkami, které zlepší jeho soudržnost (krémový) a trvanlivost. V obou případech je nabízen v různých druzích obalů (tuby, dózy, lahvičky, atd.). Výhradní používání „Steirischer Kren“ zaručuje vysoký stupeň ostrosti a kořenné chuti. Kromě kořenů křenu se na zpracování používají rovněž tenké boční kořínky.

4.3 Zeměpisná oblast: Tradiční území pěstování „Steirischer Kren“ se nachází v jižní části Štýrska, v okresech Radkersburg, Feldbach, Leibnitz, Deutschlandsberg, Voitsberg, Graz-Umgebung, Weiz, Hartberg a Fürstenfeld (osa Hartberg – Weiz – Graz – Voitsberg). Toto území ohraničuje Wechselstraße (stávající označení B 54), případně Packerbundersstraße (stávající označení B 70).

4.4 Důkaz původu: Zemský spolek štýrských pěstovatelů zeleniny (Landesverband steirischer Gemüsebauern) vede ve svém registru producentů seznam štýrských pěstovatelů křenu. Pouze ti producenti, kteří jsou uvedeni v tomto registru, mohou nabízet CHZO „Steirischer Kren“ jako nezpracovaný surový produkt, resp. ho s takovým označením poskytovat firmám, aby ho uváděly na trh, případně zpracovávaly. Za tímto účelem zřídil Zemský spolek štýrských pěstovatelů zeleniny společně s odběratelskými firmami pracovní skupinu s názvem „CHZO křen“. Označení viditelné na produktu umožňuje zpětné vysledování původu na základě pěstitelských smluv, jakož i prostřednictvím seznamů ploch v případě vícenásobných žádostí v systému Invekos. Původ „Steirischer Kren“ se dá vždy identifikovat na základě záznamů producentů (seznamy ploch, záznamy o sklizni, záznamy o prodeji).

Při rozšíření pěstování resp. v případě zahájení pěstování se musí prokázat původ kořenových odřezků (vybrané boční kořínky na pěstování křenu). Používat se smí pouze kořenové odřezky od registrovaných producentů CHZO „Steirischer Kren“. Výsledkem studie, kterou zpracoval Austrian Research Center (Rakouský výzkumný ústav) k tématu odlišení „Steirischer Kren“ od zahraničních vzorků křenu na základě zkoumání izotopů, byla dobrá identifikace „Steirischer Kren“ v porovnání s referenčními vzorky jiného původu. Touto metodou lze v budoucnosti v případě pochybností rychle a bezpečně potvrdit, nebo vyvrátit štýrský původ.

4.5 Metoda produkce:

Způsob výroby

Na jaře se zasadí kořenové odřezky (vybrané boční kořínky) na připravené pole do řádků v rozestupu 70 cm. Tato práce se vykonává za pomoci sázecích strojů, přičemž se kořenové odřezky křenu uloží téměř vodorovně ve vzdálenosti 10 až 15 cm od sebe (v jiných zemích produkce se kořenové odřezky ukládají rovněž svisle).

Aby se zabránilo tvorbě nežádoucích kořenů s více hlavičkami, hlavičky kořenových odřezků se od června odkryjí a ulomí se všechny boční výhonky, aby zůstal pouze ten nejsilnější. Poté se kořeny opět odkryjí, aby bylo možné odstranit boční výhonky a kořínky oškrabáním nebo ořezáním tak, aby zůstala pouze nejspodnější vrstva kořenů. Ve vlhkém období se tento postup přibližně po měsíci opakuje. To i v současnosti vyžaduje náročnou manuální práci. Tato opatření umožní pozdě na podzim (listopad) nebo brzy na jaře (únor/březen) sklidit hladké, pravidelné kořeny s lehce nakloněnou hlavičkou, což právě odpovídá charakteristickému vzhledu „Steirischer Kren“.

Sklizeň probíhá s použitím vyorávače (protiběžný vibrační síťový vyorávač). Přitom se vykopají kořeny křene a uloží na povrch. Sklizené kořeny křenu se očistí a nabízí čerstvé k prodeji, většinou zabalené ve fólii a někdy nařezané na kousky. Aby bylo možno nepřetržitě nabízet kořene křenu na trhu, mohou se skladovat neočištěné při teplotě od – 2 °C.

V současnosti má pěstební plocha křenu ve Štýrsku asi 300 hektarů. Roční produkce dosahuje asi 3 000 až 4 000 tun.

Zpracovaný „Steirischer Kren“ se upravuje následujícím způsobem:

Zpracovávají se kořene křenu, jakož i tenčí boční kořínky, ale v každém případě (na 100 %) vybrané, kontrolované a ručně přebrané suroviny z uvedené produkční oblasti. Suroviny, které se nezpracují okamžitě, se mohou skladovat v chladicích komorách při teplotě – 2 °C.

Kořeny křenu se šetrným způsobem čistí, umývají a ručně přebírají tak, aby se vytřídily produkty nízké jakosti. Kořeny křenu se poté v čerstvém stavu nastrouhají a buď se dochutí přídavnými látkami, které zlepší jejich soudržnost a trvanlivost (ocet, olej, citrónová šťáva, síra), aby se uchovalo jedinečné aroma a ostrost „Steirischer Kren“, nebo získá čerstvě nastrouhaný křen přirozeně šetrným způsobem (přidáním E 223 a konzervačních látek) svoji trvanlivost, a tak se po dobu několika měsíců vyrovná čerstvě nastrouhanému křenu. Nakonec se křenem naplní sterilní sklenice, tuby nebo nádoby.

4.6 Souvislost:

Historie a dobré jméno „Steirischer Kren“:

Dobré jméno „Steirischer Kren“ je známé již asi 140 let. Pěstování křenu na polích ve Štýrsku začalo v roce 1940 v okrese Radkersburg. Od roku 1967 organizuje Zemský spolek štýrských pěstovatelů zeleniny pěstování křenu na smluvním základě. To přispělo k zvýšení významu „Steirischer Kren“ jako vývozního artiklu. Již více než 40 let se „Steirischer Kren“ také v hospodářsky významném množství konzervuje.

Zemědělci ve Štýrsku kromě toho výrazně přispěli k rozvoji technologie pěstování a sklizně úrody v tomto zemědělském odvětví. V roce 1976 jim byl například přiznán patent na „postup balení kořenů křenu“. Ve Štýrsku byl rovněž vyvinut speciální vyorávací stroj na sklizeň křenu a štýrská firma dostala nejvýznamnější cenu v oblasti technologií ve Štýrsku, „Fast Forward Award“, a to za její postup konzervování čerstvě nastrouhaného křenu.

Oblíbenost křenu „Steirischer Kren“, jakož i hospodářský význam pěstování a zpracování křenu pro danou oblast dokazují početné zprávy v médiích. Ve štýrské pěstební oblasti se nezpracovaný křen tradičně cení především ve vinných sklípcích jako přísada do různých studených jídel.

Půdní a klimatické podmínky

Ilyrské podnebí v jižním Štýrsku se vyznačuje vysokou vlhkostí vzduchu, relativně bohatými srážkami a vysokými teplotami během vegetačního období. Průměrná roční teplota je 9,5 °C a průměrné roční množství srážek dosahuje 880 mm. Středně těžké půdy (hnědozemě s vysokým podílem hlíny) v oblasti, kde se pěstuje křen, mají dobrou vodonosnost, a vytvářejí tak ideální podmínky pro růst.

V součinnosti s těmito vlivy vznikl v jižním Štýrsku na základě dlouholetého vegetativního rozmnožování (výběr výhonků) „Steirischer Kren“ se svými výbornými chuťovými vlastnostmi a svým charakteristickým vzhledem. Tento vzhled umožňuje znalcům odlišit na pohled tento křen od kořenů křenu jiného původu. Spotřebitelé ho oceňují a cíleně ho žádají právě pro jeho kořennou ostrost.

Zpracovaný křen:

Použitím „Steirischer Kren“ s jeho charakteristickými vlastnostmi se liší rovněž zpracované produkty jiného původu, neboť šetrné postupy zachovávají jeho kořennou a ostrou chuť.

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 8 B Adresa: Paulustorgasse A-48010 Graz Tel.: (43-316) 877 35 28 Fax: (43-316) 877 55 89 E-mail: susanne.reissner@stmk.gv.at

4.8 Označování: –

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.