PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument ke ZPRÁVĚ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o dobrovolném systému pro ekodesign zobrazovacích zařízení /* SWD/2013/014 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument ke ZPRÁVĚ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o dobrovolném systému pro ekodesign zobrazovacích zařízení Tento pracovní dokument je určen výhradně pro účely použití zaměstnanci Evropské komise a jeho charakter je pouze informativní. Nepředstavuje oficiální stanovisko Komise, ani takové stanovisko nepředjímá. Odpovědné GŘ: ENER Přidružené GŘ: ENTR Další zúčastněné útvary: SG, LS, CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD Shrnutí Zobrazovací zařízení jsou výrobky spojené se spotřebou energie, na něž se vztahuje směrnice o ekodesignu 2009/125/ES. Směrnice o ekodesignu vytváří rámec pro stanovení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie. Požadavky na ekodesign výrobků jsou významným nástrojem pro splnění cílů politiky podle stěžejní iniciativy „Evropa účinněji využívající zdroje[1], strategického dokumentu „Energie 2020“[2] a „Plánu energetické účinnosti 2011“ vypracovaného Komisí[3]. Tento dokument a zpráva o posouzení dopadů se zabývají tím, zda by měly být podle směrnice o ekodesignu přijaty požadavky na ekodesign zobrazovacích zařízení za účelem snížení dopadů zobrazovacích zařízení na životní prostředí, zejména pokud jde o jejich spotřebu energie. 1. Vymezení problému Oproti většině jiných výrobků, jež jsou posuzovány za účelem přijetí opatření, nepředstavují zobrazovací zařízení významnější problém, neboť energetická účinnost a úspora spotřeby papíru díky oboustrannému tisku se zvyšují rychlým tempem v důsledku nástrojů dobrovolných opatření. Skutečnost, že dosud nebylo využito všech možností z hlediska technických úspor, je dána zejména odvětvovou dynamikou, která dosahuje ročně zlepšení úrovní účinnosti ve výši 6 % a úspor elektrické energie za uplynulých 15 let dokonce ve výši 87 %. Otázkou je chybějící záruka pokračování stávajícího kladného vývoje v oblasti zlepšování energetické účinnosti a skutečnost, že se stávající horizontální právní předpisy vztahují pouze na vybraná hlediska související se životním prostředím. 2. Cíle Na základě přípravné studie[4] a výzkumu z roku 2012[5] bylo zjištěno, že existují nákladově účinné možnosti, jak snížit spotřebu energie u zobrazovacích zařízení, včetně spotřeby papíru, a že tyto možnosti nejsou dosud plně využívány. Cílem je tudíž vypracovat opatření týkající se ekodesignu, včetně dobrovolné samoregulace, jež by přispělo k dosažení aktuálních politických cílů, tj. úspor energie o 20 % a snížení emisí skleníkových plynů o 20 % v období let 1990 až 2020, jakož i k podpoře (jiné než energetické) účinnosti při využívání materiálových zdrojů, např. prostřednictvím snížení spotřeby materiálu (např. papíru), recyklace (např. větších plastových součástí, elektronických zařízení, kovů) a opětovného používání (např. tonerových kazet). Výzkum z roku 2012 uvádí, že přes značné úspory, jichž bylo dosud dosaženo, mohou být stále cílové úrovně pro rok 2020 ambiciózní a mohou směřovat k 60% úspoře energií a 90% úrovni v případě oboustranného tisku u běžného kancelářského zařízení za období let 2012 až 2020. V souladu s 18. a 19. bodem odůvodnění a čl. 15 odst. 6 směrnice o ekodesignu by měla být samoregulace posouzena jakožto upřednostňovaná možnost. 3. Kritéria opatření pro ekodesign Přístup k vypracování navrhovaného opatření a hodnocení jeho dopadů byl rozdělen do čtyř kroků. Krok 1: Právní základ: soulad s článkem 15 směrnice o ekodesignu V souladu s čl. 15 odst. 4 písm. a) a přílohami I a II směrnice o ekodesignu vypracovala Komise přípravnou technickou, environmentální a ekonomickou studii za účelem posouzení kritérií, jež se týkají prováděcích opatření pro ekodesign zobrazovacích zařízení [6]. Studie prokázala, že tato kritéria jsou splněna, neboť 1) na trh EU jsou uváděny významné objemy zobrazovacích zařízení, 2) dopad zobrazovacích zařízení z hlediska spotřeby elektrické energie za životní cyklus zobrazovacích zařízení je významný, 3) existují velké rozdíly, pokud jde o vliv zobrazovacích zařízení, jež jsou v současnosti dostupné na trhu, na životní prostředí. Jsou k dispozici nákladově účinná technická řešení, jež by mohla přinést podstatné zlepšení. Tabulka č. 1: Kritéria podle čl. 15 odst. 2 směrnice o ekodesignu, uplatněná na zobrazovací zařízení Čl. 15 odst. 2 písm. a) || Objem prodeje v EU za rok (v kusech) || 2010 31 milionů 2020 37 milionů 2030 41 milionů Čl. 15 odst. 2 písm. b) || Environmentální dopad: přímá spotřeba elektřiny u zobrazovacích zařízení v TWh elektřiny a milionech tun ekvivalentu CO2 za rok [1] || Přímá spotřeba (elektřiny) 2010 8,7 TWh (3,6 milionu tun CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 milionu tun CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 milionu tun CO2) Environmentální dopad: nepřímá spotřeba energie na výrobu papíru spotřebovávaného zobrazovacími zařízeními, v odpovídajících TWh elektřiny a milionech tun ekvivalentu CO2 za rok [2] || Nepřímá spotřeba (papír) 2010 38,8 TWh (5,8 milionu tun CO2) 2020 42,8 TWh (6,4 milionu tun CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 milionu tun CO2) Čl. 15 odst. 2 písm. c) || Potenciál zlepšení oproti zachování stávajícího stavu ve stejných letech (při použití stávající nákladově účinné technologie, v rámci další dobrovolné samoregulace), vyjádřený ve stejných jednotkách jako výše. || Přímá spotřeba energie (zlepšení účinnosti) 2020 7,9 TWh (4,1 milionu tun CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 milionu tun CO2) Nepřímá spotřeba energie (oboustranný tisk a tisk více vybraných stran na jednu stranu) 2020 7,1 TWh (1,1 milionu tun CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 milionu tun CO2) [1] Přepočet TWh elektřiny v ekvivalentu milionů tun CO2 zohledňuje zlepšení, pokud jde o emise CO2 u elektráren v období let 2010 až 2030 (zdroj MEErP 2011) [2] Výroba kancelářského papíru: primární energie 40 MJ na kg papíru, přepočet na odpovídající objem elektřiny využívá primární energetický koeficient 2,5 (40 MJ primární energie = 16 MJ elektřiny = 4,44 kWh elektřiny), emise skleníkových plynů 0,6 kg na kg papíru (zdroj MEErP 2011). Spotřeba papíru byla vypočítána na základě cyklů životnosti podle ENERGY STAR. Tato kritéria plně splňují monochromatická či barevná zobrazovací zařízení využívající technologie značení, jimiž jsou inkoustový tisk (IJ), elektrofotografický (EP/laserový) a pevný inkoustový tisk (pevný inkoustový tisk spadající do skupiny elektrofotografického tisku). Elektrofotografická zařízení zahrnují kopírky, tiskárny, multifunkční zařízení a faxy a zařízení využívající inkoustový tisk se dále člení na multifunkční a jednoúčelová zařízení. Klasické technologie značení, jako je např. tepelný přenos, přímý tepelný tisk a sublimační tisk, jsou vyňaty, neboť jejich prodeje dosahují pouze malých objemů a jsou využívané zejména ke zvláštním účelům, jako je např. tisk účtenek, štítků a potisk textilií. Ze stejných důvodů jsou vyňaty velkoformátové tiskárny, např. pro technické výkresy. Vyňaty jsou rovněž vysokorychlostní tiskárny, např. k profesionálním tiskařským účelům, neboť nákladová hlediska v tomto segmentu trhu tlačí kupující k tomu, aby si pořizovali pouze takové modely zařízení, jež budou co nejúčinnější z hlediska nákladů. Krok 2: Stávající iniciativy a schopnost tržních sil řešit daný problém Podle ustanovení čl. 15 odst. 2 a čl. 15 odst. 4 písm. c) směrnice o ekodesignu je vyžadováno, aby se přihlédlo k příslušným unijním a vnitrostátním právním předpisům pro ochranu životního prostředí. Zobrazovací zařízení nebyla upravena prostřednictvím konkrétních závazných opatření pro tento druh výrobku, avšak určitá hlediska byla upravena prostřednictvím horizontálních právních předpisů, jež se týkají spotřeby elektřiny v pohotovostním a vypnutém režimu[7], chemických látek[8] a odpadu[9]. Spotřeba energie u zobrazovacích zařízení v nebytovém sektoru je součástí měření spotřeby energie podle směrnice o energetické náročnosti budov[10] a připravované směrnice o energetické účinnosti[11]. Rovněž je nepřímo součástí „uhlíkového účetnictví“ v rámci systému EU pro obchodování s emisemi. Energetickou účinností a klíčovými environmentálními dopady zobrazovacího zařízení se zabývá zejména dobrovolný program EU ENERGY STAR, jenž vychází již od roku 2001 z dohod uzavřených mezi EU a USA. Další podpora prostřednictvím kritérií pro zelené veřejné zakázky a ekoznačky EU, jež využívají ve značném rozsahu požadavky a formáty programu ENERGY STAR, se připravuje v roce 2012. Od roku 2008 je splnění kritérií programu ENERGY STAR, která jsou aktualizována každé tři až čtyři roky, závazné při zadávání veřejných zakázek orgány EU a ústředními orgány členských států[12]. Reakce odvětví zobrazovacích zařízení na tato opatření byla pozitivní, míra zapojení se do těchto opatření vysoká (více než 90 % tržního pokrytí), podíl výrobků v souladu s nimi rovněž značný (stávající požadavky splňuje více než 90 % modelů zařízení) a prohlášení výrobců jsou z hlediska spolehlivosti na uspokojivé úrovni[13]. Došlo-li u zobrazovacích zařízení k selhání trhu či regulace, týkalo se to podle přípravné studie spíše zařízení s nízkým objem prodejů na spotřebitelském trhu, méně často pak profesionálního trhu kancelářského vybavení. K selháním může dojít, neboť stávající ceny elektrické energie neodrážejí náklady společnosti z hlediska životního prostředí, čímž je jim při rozhodování o nákupu zařízení přisuzována nedostatečná váha (tzv. negativní externalita). Většina spotřebitelů kromě toho při svém rozhodování o koupi zařízení vychází spíše z ceny a jiných hledisek, jimiž jsou dostupnost, servisní služby a „důvěryhodné“ značky, než z energetických nákladů, což je důsledkem nedostatečné informovanosti (tzv. asymetrická informovanost). V této souvislosti je rovněž i povědomí o označení ENERGY STAR širší v kancelářském odvětví než u běžných privátních spotřebitelů. K selhání trhu dochází konečně i v případech, kdy jsou pořizovací a provozní náklady rozděleny mezi různé strany, např. oddělení nákupu určité společnosti může mít jinou finanční perspektivu než provozní oddělení, jež zařízení skutečně využívá a hradí jeho provozní náklady (rozdílné podněty). Krok 3: Cíle politiky a úrovně ambicí Obecným cílem je řešit selhání trhu a externality přijetím vhodných opatření týkajících se ekodesignu. Možnosti, jež byly posouzeny pro podrobné hodnocení dopadu, byly: žádné kroky EU (zachování dosavadního stavu), samoregulace („dobrovolná“ možnost) a požadavky na ekodesign (možnost „ekodesign“). Odvětví se vyjádřilo, že by před regulatorním opatřením upřednostnilo dobrovolnou dohodu (samoregulace). V příloze II směrnice o ekodesignu je uvedeno, že požadavky na spotřebu energie by měly být obvykle stanoveny na takové úrovni, aby byly minimalizovány náklady životního cyklu (není-li to s ohledem na jiné faktory příliš omezující). Analýza vycházela z přípravné studie, jež poskytla základ pro zhodnocení možnosti zachování stávajícího stavu. Data o prodeji z přípravné studie jsou využita k modelování zásob pro výpočet zásob, spotřeby elektrické energie a papíru pro všechny možnosti. Další analýza byla provedena s využitím modelů uvedených v databázi programu EU ENERGY STAR na adrese www.eu-energystar.org. Bylo zjištěno, že spotřeba elektřiny a vlastnosti oboustranného tisku u všech modelů zobrazovacích zařízení, jež byly uvedeny na trh EU, byly v roce 2012 zaznamenány v databázi programu EU ENERGY STAR, a to i zpětně za uplynulé referenční roky až do roku 2009. Hodnocení neuvádí jen počet modelů v souladu s požadavky verzí 1.0 a 1.1 programu ENERGY STAR (z nichž vychází stávající dobrovolná dohoda) a návrhu verze 2.0, (jež má vstoupit v platnost od roku 2013 a na které bude založena nová verze dobrovolné dohody), ale ukazuje i o kolik hodnocení těchto modelů převyšovala minimální požadavky programu ENERGY STAR. Výsledky tohoto posouzení jsou uvedeny pro dobrovolnou možnost. V rámci této možnosti se předpokládalo, že dobrovolná dohoda by zachovala tempo zlepšování účinnosti na úrovni překračující požadavky programu ENERGY STAR (jak tomu bylo v uplynulých letech). Možnost ekodesignu stanovuje minimální povinné požadavky pro zobrazovací zařízení uváděná na trh. Nevýhodou nařízení, jež vyžaduje ze své podstaty 100 % dodržování oproti dobrovolné dohodě, jež směřuje k 90% souladu, je nedostatečná pružnost, v jejímž důsledku se obvykle zvažují značně nižší ambice. Na první pohled lze v tomto spatřovat rozpor, avšak podstatou zůstává, že podle čl. 15 odst. 5 směrnice o ekodesignu (zákaz negativního dopadu na funkčnost a konkurenceschopnost výrobního odvětví) je úroveň ambicí pro požadavky určitého zařízení určována nejslabšími 10 % trhu, jenž sestává ze speciálních výrobků či z výrobků vyráběných finančně slabšími společnostmi. Oproti tomu se může úroveň ambicí v rámci dobrovolné dohody zaměřit na 90 % „běžných“ výrobků, které vyrábějí inovativní výrobci se zdravým finančním zázemím. Možnost ekodesignu zohledňuje následující: První úroveň byla stanoven na rok 2014, přičemž se předpokládal cíl účinnosti 40 % podle úrovně stávajícího stavu a druhá úroveň byla stanovena na rok 2016 a předpokládala cíl 60% snížení oproti stávajícímu stavu. Pokud jde o oboustranný tisk, optimistickým předpokladem bylo, že po stanovení výčtu výjimek by mohly být stanoveny stejné požadavky jako u dobrovolné možnosti, tj. u běžných kancelářských tiskáren byla stanovena míra oboustranného tisku na 75 % (v roce 2014) a 85 % (v roce 2016). Krok 4: Posouzení environmentálních, ekonomických a sociálních dopadů Analýza jednotlivých možností zjistila úspory uvedené v tabulce č. 2. Níže uvedená tabulka a údaje podávají přehled o přímé spotřebě elektřiny u zobrazovacích zařízení, nepřímé spotřebě energie (vypočtené v ekvivalentu elektřiny), jež je zapotřebí k výrobě papíru, a celkové spotřebě energie (přímé a nepřímé) podle stávajícího stavu a úspory, jež oproti zachování stávajícího stavu přinášejí dvě další možnosti. Tabulka č. 2: Přehled úspor získaných u zobrazovacích zařízení v EU 27 v rámci jednotlivých možností ve srovnání s výchozím zachováním stávajícího stavu pro roky 2020 a 2030 (peněžní úspory jsou vyjádřeny pevnou hodnotou eura z roku 2010) Celkové úspory 2020 (přímé a nepřímé,související s energií na výrobu papíru bez tonerových kazet) V porovnání se stávajícím stavem || Stávající stav (úrovně) || Dobrovolná možnost || Ekodesign || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 Spotřeba energie (TWh) || || || || || || Přímé || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31 Nepřímé || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Celkem || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15 || || || || || || Emise CO2 (v milionech tun) || || || || || || Přímé || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15 Nepřímé || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17 Celkem || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32 || || || || || || Úspory nákladů bez tonerových kazet (v miliardách EUR) [14] || || || || || || Přímé || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49 Nepřímé || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Celkem || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32 Obrázek č. 1 ukazuje, že nebudou-li přijata žádná opatření, spotřeba elektřiny se zvýší. Obě dvě možnosti, dobrovolná i ekodesign, povedou k výraznému snížení růstu spotřeby elektrické energie. Obrázek č. 1: Spotřeba energie v EU-27 celkem v TWh za rok 4. Závěry Upřednostňovanou možností je dobrovolná možnost. Přispívá k řešení otázky návaznosti pozitivním vývojem směřujícím k energetické účinnosti a úsporám papíru (oboustranný tisk a tisk vybraného počtu stran na stránku) a řeší i další otázky týkající se účinnosti z hlediska zdrojů, jako je např. recyklace a opětovné využití. V tomto dynamické odvětví výrobků vede k podstatně vyšším úsporám oproti alternativním povinným požadavkům na ekodesign, poskytuje pružnost, umožňuje rychlejší aktualizaci cílových úrovní a představuje nižší administrativní zátěž. Oproti závazným opatřením nepředstavuje žádnou hrozbu, pokud jde o negativní dopad na účinnost stávajících úspěšných programových opatření, jako je např. program EU ENERGY STAR. Dobrovolná možnost konkrétně obnáší: · příspěvek k cíli „20-20-20“ (v období let 1990 až 2020) ve výši 25 TWh za rok u přímých úspor elektřiny prostřednictvím zlepšení účinnosti a odpovídá přibližně 4 TWh za rok v případě úspor elektřiny prostřednictvím nepřímých úspor zdrojů papíru, což představuje celkem 29 TWh za rok (odpovídajícím 1,1 % celkové spotřeby elektřiny v EU v roce 2007), · příspěvek k cíli „20-20-20“ (v období let 1990 až 2020) prostřednictvím přímého snížení emisí v ekvivalentu CO2 o 9,6 milionu tun za rok (u elektřiny) a ekvivalentu 0,6 milionu tun CO2 za rok (u papíru), pokud jde o skleníkové plyny, což představuje celkem 10,2 milionu tun CO2 za rok (0,2 % emisí skleníkových plynů v EU), · příspěvek k účinnosti zdrojů jiných než energie v podobě překračující snížení spotřeby papíru v období let 1990 až 2020 o více než 1 milion tun a příspěvek k recyklaci a opětovnému využívání, · splnění požadavků směrnice 2009/125/ES o ekodesignu, zejména 18. a 19. bodu odůvodnění, čl. 15 odst. 6 a přílohy VIII, · skutečnost, že požadavky, které jsou oproti nařízení méně nákladné, by již vstoupily v platnost, · slučitelnost a doplňkovost se stávajícími nástroji politiky, · skutečnost, že pro výrobce nebo maloobchodníky nepředstavuje významnou administrativní zátěž, · zanedbatelné, pokud vůbec nějaké, zvýšení pořizovacích nákladů, které by bylo velkou měrou více než vyrovnáno úsporami při používání výrobku, · skutečnost, že nedojde k významnému dopadu, pokud jde o konkurenceschopnost výrobního odvětví a zaměstnanost, zejména u malých a středních podniků. [1] Evropa účinněji využívající zdroje – stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020, EK, 26.1.2011, KOM(2011) 21. [2] Energie 2020, Strategie pro konkurenceschopnou, udržitelnou a bezpečnou energii, EK, 10.11.2010, KOM(2010) 639 v konečném znění. [3] Plán energetické účinnosti 2011, EK, 8.3.2011, KOM(2011) 109 v konečném znění. [4] Přípravná studie EuP o zobrazovacích zařízeních vypracovaná společností Fraunhofer IZM. [5] Výzkum databáze programu EU-ENERGY STAR uskutečněný v roce 2012 konzultanty (van Holsteijn en Kemna VHK) (dále jen „výzkum z roku 2012“). [6] http://www.ecoimaging.org/. [7] Nařízení (ES) č. 1275/2008 o spotřebě elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a vypnutém stavu. [8] Směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních 2011/65/ES (přepracování). [9] Směrnice 2012/19/EU o (OEEZ) (přepracování). [10] Směrnice 2010/31/ES o energetické náročnosti budov (přepracování). [11] Návrh směrnice o energetické účinnosti a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES, KOM(2011) 370, 22.6.2011. [12] Viz článek 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (přepracované znění) (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 7). [13] Sdělení Komise o provádění programu ENERGY STAR v Evropské unii v letech 2006 až 2010, KOM(2011) 337 v konečném znění. Brusel, 9.6.2011. [14] Úspory nákladů na papír jsou vypočteny vynásobením počtu uspořených stránek hodnotou 0,02 EUR (cena za 1 stránku, rovněž vypočtena v kapitole 2). Úrovně elektřiny jsou vyjádřeny na kWh primární energie. V případě elektřiny jsou použity sazby pro domácnosti z roku 2010 očištěné od daní, tj. 0.18 EUR za kWh, přičemž se předpokládá roční nárůst cen elektřiny ve výši 4 % (v dlouhodobém průměru za období let 2011 až 2030).