CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 16.7.2008 
SEK(2008) 2119 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
Návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
 
o systému ekozna čky Společenství 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
{KOM(2008) 401 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2118} 
 
CS 2   CS Shrnutí 
Podle článku 20 na řízení o ekozna čce1 musí být systém ekozna čky EU zavedený v roce 1992 
přezkoumán a Komise poté musí navrhnout vhodné zm ěny uvedeného na řízení. 
Celkovým cílem systému ekozna čky je podporovat udržitelnou výrobu a spot řebu výrobk ů a 
udržitelné poskytování a využív ání služeb stanovením ukazatel ů pro dobré environmentální 
působení. Ekozna čka má usm ěrňovat spotřebitele, a propagovat tak výrobky a služby, které 
tyto ukazatele na rozdíl od jiných výrobk ů stejné kategorie spl ňují. Systém ekozna čky musí 
být rovněž použitelný jako ned ělitelná a ú činná součást širšího politického rámce Evropské 
komise pro udržitelnou spot řebu a výrobu a musí být dob ře slučitelný s jinými nástroji, 
jakými jsou nap ř. veřejné zakázky zohled ňující ochranu životního prost ředí (GPP), systém 
řízení a auditu z hlediska  ochrany životního prost ředí (EMAS) a sm ěrnice o ekodesignu. 
Postup přezkumu a posuzování dopad ů ekoznačky začal v únoru 2002 zahájením rozsáhlé 
hodnotící studie o ekozna čce2. Kromě přezkumu se uskute čnilo několik konzultací 
zúčastněných stran, které na za čátku roku 2006 vyústily ve ve řejnou internetovou konzultaci, 
z jejíchž výsledk ů vyplynula nezbytnost zásadního p řepracování na řízení o ekozna čce. 
Z posouzení dopad ů vyplývá, že sou časný systém neplní své cíle, nebo ť ekoznačka není 
dostatečně známá a kv ůli nadměrným byrokratickým postup ům a řízení ji podniky používají 
jen v malé mí ře.  
V tomto posouzení dopad ů jsou zvažovány t ři hlavní možnosti: pokra čování v sou časném 
přístupu, postupné ukon čení systému nebo zavedení zm ěn. V rámci poslední možnosti bylo 
prozkoumáno n ěkolik dílčích možností, které byly poté zvažovány jako soubor opat ření 
představující nejlepší možné zm ěny systému. Po analýze posouzení dopad ů byla vybrána tato 
poslední možnost. Za ú čelem pozm ěnění a zjednodušení systému se proto navrhuje tento 
soubor opat ření: 
● uvedení na řízení do souladu s jinými opat řeními Komise týkajícími se udržitelné 
výroby a spot řeby; 
● rozší ření oblasti p ůsobnosti ekozna čky; 
● zavedení opat ření na podporu harmonizace s jinými systémy ekologických zna ček: 
ekoznačka EU jako norma pro jiné ekologické zna čky; zrychlený postup pro 
přijímání kritérií navrhovaných v rámci systém ů ekoznaček jednotlivých stát ů; 
● zvýšení po čtu skupin výrobk ů / rychlejší vypr acování kritérií; 
● zavedení vzoru pro dokumenty o kritériích, aby byly uživatelsky p řívětivější; 
● za členění pokynů pro ekologické zadávání ve řejných zakázek do vývoje kritérií; 
● zjednodušení postup ů posuzování a ov ěřování a zrušení ro čního poplatku; 
● vzájemné hodnocení p říslušných subjekt ů; 
● podpora uvád ění na trh. 
Lze očekávat, že touto úpravou a zje dnodušením systému se docílí zna čného zvýšení po čtu 
společností využívajících ekozna čku, a tím i zvýšení po čtu výrobk ů s ekozna čkou na trhu a 
                                                 
1 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném 
systému Spole čenství pro ud ělování ekozna čky 
(http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/pdf/regulation/001980_en.pdf ). 
2 http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm . 
 
CS 3   CS zároveň zvýšení po čtu spotřebitelů, kteří o výrobcích s ekozna čkou vědí a jsou ochotni je 
kupovat, jakož i častějšího používání kritérií ekozna čky EU v rámci zadávání ve řejných 
zakázek. Ekozna čka bude zejména v rámci ak čního plánu pro udržitelnou spot řebu a výrobu 
lépe přizpůsobena pot řebám politických činitelů a bude sloužit jako užite čný ukazatel a zdroj 
informací o environmentálním p ůsobení výrobk ů a služeb. 
Hospodářský dopad systému a jeho dopad na životní prost ředí budou záviset na úsp ěšnosti 
ekoznačky, která je zase mimo jiné závislá na tom, do jaké míry bude ekozna čka v souladu 
s jinými politickými nástroji na podporu inovace v oblasti environmentálního p ůsobení 
výrobků během jejich životního cyklu. Budoucí činnosti Komise v rámci udržitelné spot řeby a 
výroby p řezkoumají zp ůsoby, jak využívat politické nástroje soudržným a koordinovaným 
způsobem, aby se tak maximalizoval jejich ú činek jako celku p ři podpoře inovace a prodeje 
výrobků s lepším environmentálním p ůsobením. Vzhledem k tomu, že ekozna čka patří do 
tohoto souboru nástroj ů, musí být její dopad posuzován jako jeho sou část. 
Výsledkem tohoto posouzení dopad ů je závěr, že revidovaný systém ekozna čky může jako 
dobrovolný nástroj být pro hospodá řství EU p řínosem a m ůže zvýšit hospodá řskou sout ěž i 
konkurenceschopnost. Systém ekozna čky je proto slu čitelný s trhem a zárove ň jej lze díky 
zjednodušenému p řístupu považovat za p říkladný politický nástroj v rámci zlepšování právní 
úpravy.