Vznikají rovněž nové trendy, a to v EU i mezi evropskými sousedy, kteří často čelí podobným problémům. Mezi tyto trendy patří změny v technikách přeměny zbraní ke střelbě slepými náboji nebo plynových či poplašných zbraní na skutečné palné zbraně, případně nové metody zatajování zbraní. Zločinci se rovněž pokoušejí obcházet právní předpisy výměnou bubínku u snadno dostupných zbraní ráže flobert (zbraně s malou a slabou ráží určené k „domácí“ střelbě). V budoucnu by nedovolenou výrobu palných zbraní mohly usnadnit technologické pokroky v oblasti 3D tisku. Objevují se nové distribuční vzorce, včetně nedovoleného obchodu se součástmi palných zbraní prostřednictvím rychlých zásilkových a poštovních služeb, jejichž nejdůležitějším výsledkem je, že vývoz tradičních zbraní používaných v konfliktech ze západního Balkánu byl nahrazen dovozem nových zbraní ze západní Evropy na Balkán nebo dovozem neoznačených hlavních částí z USA. Ozbrojené konflikty ve východním sousedství EU rovněž vytvářejí potenciální zdroje toku nedovolených zbraní do EU.

Nedovolený obchod s palnými zbraněmi je navíc nerovnoměrně kriminalizován: v rozporu s protokolem Organizace spojených národů o střelných zbraních se ne všechny neoprávněné přeshraniční přesuny zbraní považují za nedovolený obchod. To občas vede k absenci prosazování práva a sankcí. Zároveň to omezuje konfiskaci výnosů z trestné činnosti, které nedovolený obchod s palnými zbraněmi vytváří. Odlišnosti vnitrostátních přístupů brání společným přeshraničním operacím, jako jsou sledované dodávky.

Navzdory jistému úsilí, zejména v podobě globální studie UNODC o palných zbraních, kterou financovala Komise, zůstává zpravodajský obraz neúplný, a to kvůli absenci komplexních a srovnatelných údajů o zabavování palných zbraní na celém kontinentu. Výměna informací pro zpravodajské a profilovací účely je omezena podmínkami stanovenými vnitrostátními předpisy ve vztahu ke sdílení informací (a také neosobních, např. balistických údajů) mimo rámec konkrétního vyšetřování. Tento problém ještě zvýrazňuje nedostatek komunikace a koordinace mezi různými správními orgány, a to jak v rámci jednotlivých zemí, tak na nadnárodní úrovni. Dvacet členských států EU a čtyři partneři ze západního Balkánu zavedli jistou formu kontaktního místa pro palné zbraně. Často však nedisponují příslušnými pravomocemi (pro správní kontrolu, sběr údajů za účelem prosazování práva, přístup k databázím, sledování, mezinárodní spolupráci a forenzní šetření) a personálem podle doporučení v pokynech týkajících se osvědčených postupů, které vytvořili vnitrostátní odborníci na palné zbraně .

Unie jakožto prostor bez vnitřních hranic hraje v boji proti této hrozbě aktivní úlohu. Posílila zejména právní předpisy v oblasti palných zbraní s cílem zabránit tomu, aby se zbraně dostaly do špatných rukou. Zločinecké organizace působící v EU si palné zbraně obstarávají většinou prostřednictvím nedovolené přeměny nesmrtících zbraní a nedovoleného obchodování, a to buď na základě nezákonné výměny mezi členskými státy EU, nebo pašováním ze zemí mimo EU (zejména z jihovýchodní Evropy). V posledních letech EU podporovala rozvoj koordinace důsledného prosazování práva v této oblasti.

Počátkem července 2020 oznámily Europol, Francie a Nizozemsko výsledky rozsáhlého společného přeshraničního vyšetřování týkajícího se významné zločinecké sítě, jež vedlo k zabavení desítek automatických palných zbraní v Nizozemsku. Během nepokojů ve francouzském Dijonu, ke kterým došlo na konci června, si mladí lidé hrdě pořizovali videozáznamy, na nichž figurují s útočnými zbraněmi a pistolemi. Ve stejné době vedla policejní operace ve Španělsku k rozbití velké sítě obchodníků s nedovolenými palnými zbraněmi, přičemž bylo po celé zemi zabaveno 730 zbraní a 21 osob bylo uvězněno. To vše jsou příklady toho, nakolik je hrozba nedovolených palných zbraní reálná. Aktivisté z řad extrémní pravice na sebe stále častěji upozorňují z důvodu hromadění zbraní. Ukazuje se tak, jak mohou palné zbraně zvyšovat nebezpečí, které představuje závažná a organizovaná trestná činnost včetně terorismu. Odhaduje se, že v roce 2017 vlastnili občané EU 35 milionů nedovolených palných zbraní (56 % z odhadovaného celkového počtu palných zbraní). Podle těchto odhadů by ve dvanácti členských státech počet nedovolených palných zbraní převyšoval počet legálně držených palných zbraní.

Komise navrhuje, aby podobné ukazatele byly použity i k hodnocení a sledování účinnosti nového akčního plánu boje proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi, společně se systematickým sběrem údajů o trestné činnosti a trestním soudnictví napříč donucovacími orgány (policie, celní správa, žalobci a soudní služby). Mezi tyto ukazatele patří mj. soulad s právními předpisy EU, počet zabavení, počet případů stíhání a obvinění za nedovolené obchodování s palnými zbraněmi, počet vývozních licencí a kontrol po dodání, počet vytvořených kontaktních míst pro palné zbraně, počet odevzdaných, legalizovaných, znehodnocených nebo zničených zbraní (více podrobností viz příloha 4). Tam, kde to je relevantní, jsou související ukazatele uvedeny pod každým opatřením.

Komise provede posouzení dopadů právních předpisů EU týkajících se kontroly dovozu a vývozu civilních palných zbraní [opatření 1.4 – klíčový ukazatel výkonnosti 6], zejména s cílem prověřit způsoby, jak zlepšit sledovatelnost (harmonizované dovozní značky), umožnit výměnu informací mezi vnitrostátními orgány za účelem zamezení obcházení zákazů vývozu a zvýšit zabezpečení postupů při vývozu a dovozu palných zbraní (vyšší míra přehlednosti díky zjednodušeným postupům). Prověří též, jak zajistit soudržnost mezi nařízením č. 258/2012 a směrnicí o palných zbraních, např. s cílem lépe řešit dovoz snadno upravitelných poplašných a signálních zbraní nebo uplatňovat kontrolu vývozu všech zbraní regulovaných touto směrnicí. Aby Komise zajistila rozhodné prosazování svých pravidel, má rovněž v úmyslu začít uplatňovat systém pro ochranu oznamovatelů zavedený ve směrnici (EU) 2019/1937 na osoby, které oznamují porušení pozměněného nařízení č. 258/2012.

A aby Komise podpořila provádění příslušných mezinárodních úmluv OSN , posílí schopnost partnerských zemí provádět účinné kontroly palných zbraní a zvýší své zapojení s cílem směřovat k nejpřísnějším normám za účelem zajištění účinného sledování a zamezení odklonu palných zbraní na ilegální trhy. [opatření 1.5 – klíčový ukazatel výkonnosti 1]

4.2.2.Priorita 2: Budování lepšího zpravodajského obrazu

Komise opakuje své doporučení, aby členské státy systematicky zadávaly do schengenského informačního systému údaje o ztracených a odcizených palných zbraních, jakož i o prodaných zbraních, které lze snadno přeměnit na palné zbraně, a aby do tohoto systému nahlížely při zabavení jakékoli zbraně. [opatření 2.1 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.8] Komise poskytne podporu iniciativám, které umožňují souběžné prohledávání a/nebo vkládání informací do Schengenského informačního systému a systému Interpolu iARMS, a vybízí členské státy, aby reagovaly na výzvu Interpolu pro dobrovolníky za účelem vyzkoušení nových prvků. [opatření 2.2 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.6] Je klíčové, aby veškeré operativní a strategické zpravodajství a informace související s riziky, které se týkají celní správy, byly automaticky předávány společnému celnímu systému řízení rizik (CRMS). [opatření 2.3 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.9] Členské státy a partneři z jihovýchodní Evropy by měli do systému iARMS systematicky vkládat záznamy o odcizených a ztracených palných zbraních. [opatření 2.4 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.6]

Na základě projektu realizovaného Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu Komise zavede systematický a harmonizovaný sběr údajů o zabavených palných zbraních [opatření 2.5 – klíčový ukazatel výkonnosti 4] a bude zveřejňovat roční statistiku, jako je tomu za účelem analýzy zabavených drog. Donucovací orgány tak získají užitečné informace, které jim pomohou zejména při rozpoznávání nových trendů v nedovoleném obchodu a vytváření přesnějších rizikových profilů. Za tímto účelem a na základě přípravné práce odvedené různými aktéry, jako jsou např. Europol, Frontex, Úřad OSN pro drogy a kriminalitu, platforma EMPACT pro palné zbraně a partneři z jihovýchodní Evropy, navrhne Komise společný formulář pro ohlašování zabavení. Komise dále ve spolupráci s Europolem posoudí uskutečnitelnost zavedení nástroje na úrovni EU ke sledování incidentů souvisejících s palnými zbraněmi v reálném čase a vytváření neustále aktuálního přehledu. [opatření 2.6 – klíčový ukazatel výkonnosti 10] Jako inspirace jí poslouží projekt FIRE z roku 2017, který financovala EU, a platforma pro sledování ozbrojeného násilí v jihovýchodní Evropě.

Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi může probíhat i na trzích temného webu. Komise provede přípravné opatření navrhované Evropským parlamentem, které se týká nepřetržitého sledování temného webu. [opatření 2.7] Kromě toho bude Europol v rámci politického cyklu EU i nadále poskytovat podporu členským státům, pokud jde o sběr informací a budování spolehlivého zpravodajského obrazu o využívání temného webu k nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi.

4.2.3.Priorita 3: Zvýšení tlaku na kriminální trhy

Komise vyzývá členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby dokončili zakládání plně obsazených a vyškolených kontaktních míst pro palné zbraně ve všech jurisdikcích, jak je doporučeno v pokynech vnitrostátních odborníků týkajících se osvědčených postupů. [opatření 3.1 – klíčový ukazatel výkonnosti 7.1] Tato kontaktní místa by rovněž měla být systematicky zapojována do provádění akčního programu OSN v oblasti ručních palných a lehkých zbraní a mezinárodního nástroje pro sledování. Za účelem usnadnění spolupráce na úrovni EU a na mezinárodní úrovni Komise zveřejní srovnávací přehled těchto kontaktních míst, kde jednoznačně uvede jejich kontaktní údaje a pravomoci. [opatření 3.2 – klíčový ukazatel výkonnosti 7.1]

Komise vyzývá všechny členské státy, které tak ještě neučinily, aby ratifikovaly protokol OSN o palných zbraních, který usnadňuje a posiluje spolupráci za účelem prevence, potírání a vymýcení nedovolené výroby palných zbraní a obchodování s nimi. [opatření 3.3 – klíčový ukazatel výkonnosti 1.5] Komise rovněž zahájí konzultace zúčastněných stran s cílem prověřit, jestli v legislativním rámci existují nedostatky, a posoudit potřebnost vypracování společných trestněprávních norem týkajících se nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi a nedovolené výroby v souladu s článkem 83 Smlouvy o fungování Evropské unie. [opatření 3.4 – klíčové ukazatele výkonnosti 1.5 a 8] V této souvislosti Komise prověří proveditelnost toho, aby pravidla policejní spolupráce umožňovala systematičtější sledování zabavených zbraní, výměnu informací i mimo konkrétní vyšetřování, snadnější a systematičtější sdílení balistických údajů nebo realizaci sledovaných dodávek.

Komise vyzývá členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby zlepšili spolupráci mezi donucovacími orgány (celní správou, policií a pohraniční stráží), ale také spolupráci se státními zástupci a forenzními specialisty za účelem boje proti hlavním zdrojům a trasám nedovolených palných zbraní; jako inspirace zde může posloužit síť odborníků z jihovýchodní Evropy na palné zbraně [opatření 3.5 – klíčový ukazatel výkonnosti 3]. Měli by výrazně rozvíjet odbornou kvalifikaci svých donucovacích orgánů v oblasti hrozby palných zbraní, právního rámce a jeho nástroje mezinárodní spolupráce, a to zejména prostřednictvím lepšího využívání příležitostí k výcviku, které nabízí agentura CEPOL, a vytvořením kaskádového výcviku s cílem zvýšit jeho přidanou hodnotu. [opatření 3.6 – klíčový ukazatel výkonnosti 7.2]

Komise vyzývá Europol, členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby se i nadále zaměřovali na případy související s palnými zbraněmi v rámci operací kybernetického hlídkování a opatření proti trhům temného webu, a to prostřednictvím úzké koordinace dne společné akce kybernetických hlídek a vyšetřování temného webu s týmem Europolu pro temný web. [opatření 3.7 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.4]

Komise rovněž zlepší spolupráci mezi donucovacími orgány a provozovateli zásilkových a poštovních služeb s cílem zajistit přísnější dohled nad zásilkami obsahujícími palné zbraně a jejich díly. Zejména pak prověří to, do jaké míry lze využívat umělou inteligenci k lepší identifikaci součástí zbraní ukrytých ve velkém objemu malých zásilek, a to především pomocí rentgenového skenování. [opatření 3.8] Komise rovněž navrhne memorandum o porozumění na úrovni EU mezi provozovateli zásilkových služeb a policejními a celními orgány s cílem zlepšit sdělování údajů souvisejících s palnými zbraněmi a jejich součástmi a způsob, jak se mohou navzájem podporovat, a to na základě osvědčených postupů, které jsou již prováděny na vnitrostátní úrovni. [opatření 3.9] Tím dojde k vytvoření rovných podmínek a zamezí se vzniku některých provozovatelů tam, kde jsou kontroly laxnější.

4.2.4.Priorita 4: Posílení mezinárodní spolupráce

Spolupráce mezi zeměmi EU a partnery ze zemí mimo EU musí být posílena v souladu s prioritami stanovenými ve strategii EU proti nedovoleným palným zbraním, ručním palným a lehkým zbraním a střelivu pro ně z roku 2018.

Posílena musí být zejména spolupráce se zeměmi severní Afriky a Blízkého východu.

Je zapotřebí prohloubit spolupráci s Tuniskem, Libanonem a Jordánskem v oblasti sledování zbraní a zlepšení kontroly zbraní. Komise bude úzce spolupracovat s vysokým představitelem a vyzývá členské státy, aby vyhradily více pracovníků na technickou pomoc určenou zemím severní Afriky a Blízkého východu. [opatření 4.1] Spolupráce by se měla přednostně zaměřit také na Turecko, které je považováno za zemi původu mnoha snadno upravitelných, a tudíž nedovolených, plynových a poplašných zbraní. [opatření 4.2] V Africe, zejména v oblasti Sahelu, bude podporováno lepší fyzické zabezpečení a řízení skladů, registrace a kontrola zbraní. [opatření 4.3] Výměny osvědčených postupů s jihovýchodní Evropou již probíhají.

Vzhledem k vysokému riziku nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi v jihovýchodní Evropě (která zde zahrnuje partnery mimo EU ze západního Balkánu, Ukrajiny a Moldavska), specifikům souvisejícím s jejími geopolitickými souvislostmi, velkému množství a druhu zapojených vnitrostátních i mezinárodních aktérů i současné nestabilitě ve východní Evropě prokázala hodnotící zpráva o akčním plánu pro období 2015–2019 potřebu vypracování nového akčního plánu. To rovněž doporučili delegáti všech partnerů účastnících se třetího zasedání smíšeného výboru složeného ze skupiny odborníků z EU pro otázky palných zbraní a sítě odborníků z jihovýchodní Evropy na palné zbraně, které se konalo dne 24. září 2018 v Bruselu. Hodnotící zpráva rovněž poukázala na nutnost zahrnout Ukrajinu a Moldavsko do širšího soudržného rámce spolupráce v boji proti společným hrozbám, které představuje nedovolené obchodování s palnými zbraněmi v celém regionu. Jedná se zároveň o odpověď na výzvu Rady k zapojení Ukrajiny do příslušných operačních akčních plánů politického cyklu EU pro organizovanou a závažnou mezinárodní trestnou činnost . Pokud jde o Ukrajinu, zohlední akční plán podporu , kterou EU této zemi poskytuje v jejím úsilí v boji proti nedovolenému obchodu se zbraněmi, střelivem a výbušninami, ve spolupráci s OBSE a SEESAC. Komise prostřednictvím financování z EU podporuje integrovanou správu hranic a činnosti zaměřené na boj proti nedovolenému obchodování, a to rovněž v rámci mise Evropské unie pro pomoc na hranicích v Moldavsku a na Ukrajině. Nadále probíhá činnost společnosti Conflict Armament Research na Ukrajině, kterou podpořilo rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2283.

Komise proto jako součást tohoto akčního plánu navrhuje konkrétní podrobná opatření a řízení pro jihovýchodní Evropu (viz oddíl 5 níže), jež by měly probíhat v úzké spolupráci s vysokým představitelem a v konzultaci s partnery.



5.Specifická opatření pro jihovýchodní Evropu a její spolupráce s EU

5.1.Přizpůsobení opatření danému regionu