Výsledky studie potvrzují, že na energii z fosilních paliv byla v posledních letech vynaložena značná, i když mírně klesající částka dotací. To znamená, že EU a její členské státy musí zintenzivnit své úsilí, aby splnily své mezinárodní závazky týkající se dotací na fosilní paliva a dosáhly klimatické neutrality do roku 2050. V roce 2020 dosáhly celkové energetické dotace v EU 173 miliard EUR a mezi lety 2015 a 2020 se zvýšily o 7 %, tj. o 14 miliard EUR. Dotace na obnovitelné zdroje energie vzrostly o 15 % a v roce 2020 dosáhly 81 miliard EUR a dotace na energetickou účinnost se ve stejném období 2015–2020 zvýšily o 20 % (15 miliard EUR v roce 2020), což je příznivý vývoj, který EU pomůže dosáhnout jejích cílů v oblasti přechodu na čistou energii.

Evropská unie si stanovila cíl snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů nejméně o 55 % ve srovnání s rokem 1990 a do roku 2050 dosáhnout klimatické neutrality. To znamená, že je třeba ukončit dotování fosilních paliv a zároveň vytvořit příznivé podmínky pro energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie a při transformaci energetiky zohlednit potřeby zranitelných zákazníků.

Zdroj: Studie o energetických dotacích a dalších vládních intervencích v Evropské unii – vydání 2022. Do kategorie „elektřina“ spadá obecná podpora elektřiny bez ohledu na typ technologie, zatímco kategorie „všechny druhy energie“ odkazuje na dotace, které nelze přímo přiřadit nosičům energie nebo palivům (např. opatření v oblasti energetické účinnosti a pobídky na podporu poptávky po energii / spotřeby energie bez ohledu na nosiče energie; investiční granty a konkrétní výdaje na výzkum a vývoj). Další podrobnosti viz studie Komise.

Dotace na opatření v oblasti energetické účinnosti po dočasném poklesu v roce 2020 v roce 2021 opět vzrostly a dosáhly 19 miliard EUR. V porovnání s rokem 2015 se jednalo o 54% nárůst (+6,5 mld. EUR). V roce 2021 se navíc zvýšila odhadovaná částka dotací na restrukturalizaci průmyslu, a to na 4,6 miliardy EUR (oproti částce 2,3–2,4 miliardy EUR v každém roce z dvou předchozích let), především v důsledku zvýšené finanční podpory na vyřazování černouhelných a hnědouhelných dolů z provozu a souvisejících opatření hospodářské transformace. Dotace na výrobu energie však klesly o 5 % (–5 mld. EUR), neboť dotace na obnovitelné zdroje energie (především solární energii) výrazně poklesly v důsledku vyšších velkoobchodních cen na trhu s elektřinou, což mělo dopad na režimy podpory typu výkupní prémie a rozdílové smlouvy.

Zlepšující se pandemická situace a trvalé zmírnění omezujících opatření v roce 2021 umožnily hospodářství EU zotavit se. V uvedeném roce došlo k rychlejšímu oživení hospodářství EU, než se původně očekávalo, což se projevilo i zvýšením spotřeby energie a dotací na energetické produkty. Z odhadů vyplývá, že energetické dotace v EU vzrostly v roce 2021 na 184 miliard EUR (o 12 miliard EUR, neboli o 7 % oproti roku 2020). Dotace související s poptávkou po energii vzrostly v roce 2021 oproti roku 2020 o 14 % (+8 mld. EUR), a to především v důsledku rostoucí spotřeby energie v době hospodářského oživení. To ukázalo, že pokles dotací souvisejících s poptávkou po energii v roce 2020 byl pouze dočasný. Dopad opatření přijatých členskými státy počínaje druhou polovinou roku 2021 na podporu podniků a obyvatelstva – byť jen dočasně – v situaci vysokých cen energií lze již pozorovat v navýšení dotací souvisejících s poptávkou po energii pro toto období. Přesné údaje však bude možné vyčíslit až v příštím vydání zprávy o energetických dotacích.

Dotace na černé a hnědé uhlí se v EU mezi lety 2015 a 2020 snížily o 9 % (–0,9 miliardy EUR) v důsledku nižšího využívání pevných paliv v několika odvětvích, například v průmyslu. V oblasti výroby elektřiny však dotace na uhlí nevykázaly v tomto pětiletém období žádnou významnou změnu. V budoucnu by dotace pro uhelné odvětví mohly na omezenou dobu vzrůst, a to jak v důsledku očekávaného krátkodobého nárůstu podílu uhlí ve skladbě zdrojů pro výrobu elektřiny, tak v důsledku režimů kompenzací za uzavírání černouhelných a hnědouhelných elektráren plánovaných v několika členských státech. Vzhledem k současným výzvám v oblasti bezpečnosti a dodávek energie však může dojít ke změnám v plánech těchto režimů kompenzací. Největší pokles dotací na pevná paliva v tomto pětiletém období byl zaznamenán v Německu (o 11 %, tj. –0,8 miliardy EUR), zatímco v Polsku se dotace na uhlí zvýšily o 65 % (+ 0,6 miliardy EUR). Dotace na uhlí v EU v celé EU se v roce 2021 ve srovnání s rokem 2020 zvýšily o odhadovaných 0,6 miliardy EUR.

Dotace na fosilní paliva se v EU za pět let od roku 2015 snížily o 1,5 % a v roce 2020 činily 50 miliard EUR. V roce 2020 byly dotace na fosilní paliva o 3 miliardy EUR nižší než v roce 2019, a to především v důsledku omezení dopravních činností. Při pohledu na odhadované údaje pro rok 2021 však celkové dotace na fosilní paliva v EU nevykazují prudký nárůst v souvislosti s hospodářským oživením, nýbrž zůstávají na úrovni blízké roku 2020. To bylo důsledkem rozdílů v dotacích na fosilní paliva v různých hospodářských odvětvích, jak je uvedeno v následujících odstavcích.

3.Soulad různých energetických dotací s energetickou taxonomií

Taxonomie EU by mohla mít v budoucnu dopad na dotace a poskytnout nástroje pro identifikaci udržitelných činností. Mohla by usnadnit zaměření politik EU a vnitrostátních politik na činnosti, které významně přispívají ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, aniž by významně poškozovaly další environmentální cíle. Studie Komise provedla první zmapování toho, jak jsou energetické dotace v souladu se základními hospodářskými činnostmi definovanými v taxonomii.

Pro klasifikaci dotací byly ve studii Komise stanoveny čtyři různé kategorie. První kategorií jsou „vyhovující“ dotace, tedy dotace, které mají příznivý dopad na činnosti známé jako „hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii“, například na obnovitelné zdroje energie nebo energetickou účinnost obecně. Druhou kategorií jsou „nevyhovující – přechodné“ dotace a tato kategorie zahrnuje dotace na činnosti, které nejsou způsobilé podle taxonomie EU, ale které mohou rovněž podpořit transformaci energetiky, například vyřazováním aktiv využívajících fosilní paliva z provozu. Třetí kategorií jsou „nevyhovující“ dotace a spadají do ní všechny dotace, které přímo nebo nepřímo podporují výrobu nebo spotřebu fosilních paliv. Poslední kategorií jsou dotace, které „nelze zařadit“ a patří do ní dotace, které nelze zařadit do předchozích kategorií, například tržní mechanismy (např. kapacitní trh nebo bezpečnostní rezervy).

Jak ukazují údaje ze studie Komise, naprostá většina dotací na obnovitelné zdroje (79 miliard EUR z celkových 81 miliard EUR v roce 2020) patří do kategorie „vyhovující“ dotace (zbývající 2 miliardy EUR dotací patří do kategorie dotací „nevyhovující“ nebo které „nelze zařadit“, jedná se zejména o snížení daní nebo příplatků na elektřinu z obnovitelných zdrojů pro některá průmyslová odvětví). Naproti tomu většina dotací na fosilní paliva je zařazena do kategorie „nevyhovující“. V dalších dvou kategoriích („nevyhovující – přechodné“ a „nelze zařadit“) najdeme například dotace na restrukturalizaci uhelných dolů a dávky pro zaměstnance těžebního průmyslu, které jsou nezbytné pro zajištění sociální transformace. Na tyto dvě další kategorie připadá 2,8 miliardy EUR z celkových 50 miliard EUR dotací na fosilní paliva v roce 2020. V kategorii „všechny druhy energie“ spadalo v roce 2020 přibližně 63 % z celkové částky 26 miliard EUR dotací do kategorie „vyhovující“, zatímco ostatní opatření (např. snížení daní na energie a granty na určité činnosti a investice) spadala do zbývajících tří kategorií. Jak v případě výroby elektřiny, tak v případě jaderné energie spadala v roce 2020 naprostá většina dotací (více než 80 %) do kategorie „nevyhovující – přechodné“.

Zdroj: Studie o energetických dotacích a dalších vládních intervencích v Evropské unii – vydání 2022.

4.Závěry

Nedávný geopolitický vývoj a zvýšené ceny energií si v Evropské unii vyžádaly nové politické iniciativy. Tyto nové iniciativy jsou svou povahou výjimečné, ale mohou zásadně ovlivnit trh s energií a energetickou infrastrukturu. Nižší spotřeba energie a neustálé snižování závislosti na fosilních palivech v odvětvích bydlení, energetiky, dopravy a průmyslu pomůže snížit dovoz fosilních paliv, urychlit přechod na čistou energii a zvýšit bezpečnost dodávek energie v EU. To povede ke snížení souvisejících dotací na fosilní paliva, přičemž nástrojem k dosažení těchto cílů a cílů politiky EU v oblasti klimatu zůstává přesměrování zdrojů na obnovitelné zdroje a energetickou účinnost. Výrazné snížení spotřeby plynu ve střednědobém horizontu bude pravděpodobně znamenat snížení dotací na plyn. Současné vysoké ceny plynu a očekávaný dočasný nárůst výroby elektřiny z uhlí by neměly vést k výraznému zvýšení dotací na fosilní paliva. Současně je třeba v nadcházejících několika letech zohlednit i politické aspekty cenové dostupnosti. Černouhelné a hnědouhelné elektrárny se – stejně jako některé jaderné elektrárny – pravděpodobně budou v některých členských státech EU i nadále podílet na výrobě elektřiny, a to déle, než se původně očekávalo.

Aby bylo možné uskutečnit přechod na čistou energii, vyhnout se setrvání na technologiích fosilních paliv a uvízlým aktivům v těchto technologiích a minimalizovat využívání energie z fosilních zdrojů, je třeba dále investovat do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. To bude pravděpodobně vyžadovat posun zaměření energetických dotací směrem k obnovitelným zdrojům a účinnosti, včetně odezvy na straně poptávky. Nově se objevující technologie, jako je vodík z obnovitelných zdrojů, budou nabývat na významu, což bude znamenat vyšší dotace. Energetická účinnost bude hrát klíčovou roli při provádění cílů plánu REPowerEU a programu „Bezpečná zima díky úsporám plynu“. Nezbytné investice do těchto programů mohou znamenat větší finanční podporu energetické účinnosti ve formě zvýšených dotací.

Členské státy EU zároveň přijaly řadu opatření ke snížení dopadu vysokých maloobchodních cen energií. Tato opatření se pravděpodobně promítnou do vyšších dotací souvisejících s poptávkou po energii pro domácnosti a podniky, přinejmenším v krátkodobém a střednědobém horizontu.

Podrobné výsledky studie Komise o dotacích budou zveřejněny společně s touto zprávou, čímž o situaci poskytnou ucelený obraz.