ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(19a)

Je nutné zavést ustanovení o zboží určenému ke zvláštnímu použití, aby členské státy mohly přerušit nebo pozastavit přepravu zboží souvisejícího s bezpečností, jež není uvedeno v příloze II a III a jež zjevně neslouží k žádnému jinému praktickému účelu než k výkonu trestu smrti, k mučení nebo jinému krutému, ponižujícímu či nelidskému zacházení nebo u nějž se lze oprávněně domnívat, že jeho přeprava by vedla k usnadnění nebo výkonu trestu smrti a k mučení či k jinému krutému, ponižujícímu nebo nelidskému zacházení či trestání. Pravomoc udělená na základě ustanovení o zboží určenému ke zvláštnímu použití by se neměla vztahovat na lékařské prostředky, které by mohly být použity pro účely výkonu trestu smrti.
(5) Směrnice 2014/107/EU má obecně širší oblast působnosti než směrnice 2003/48/ES a stanoví, že v případech překrývání oblasti působnosti má přednost směrnice 2014/107/EU. Stále existují okrajové případy, ve kterých by se za jiných okolností použila pouze směrnice 2003/48/ES. Tyto okrajové případy jsou důsledkem mírných odlišností v přístupu mezi těmito dvěma směrnicemi a různých zvláštních výjimek. Jestliže v těchto vymezených případech leží oblast působnosti směrnice 2003/48/ES mimo oblast působnosti směrnice 2014/107/EU, uplatňovala by se i na dále příslušná ustanovení směrnice 2003/48/ES, což by vedlo k tomu, že by se v rámci EU používaly dvojí standardy pro podávání informací. Nad menšími přínosy spojenými se zachováním takového dvojího podávání informací převážily náklady.

(5) Směrnice 2014/107/EU má obecně širší oblast působnosti než směrnice 2003/48/ES a stanoví, že v případech překrývání oblasti působnosti má přednost směrnice 2014/107/EU. Stále existují okrajové případy, ve kterých by se za jiných okolností použila pouze směrnice 2003/48/ES. Tyto okrajové případy jsou důsledkem mírných odlišností v přístupu mezi těmito dvěma směrnicemi a různých zvláštních výjimek. Jestliže v těchto vymezených případech leží oblast působnosti směrnice 2003/48/ES mimo oblast působnosti směrnice 2014/107/EU, uplatňovala by se i na dále příslušná ustanovení směrnice 2003/48/ES, což by vedlo k tomu, že by se v rámci EU používaly dvojí standardy pro podávání informací. Ačkoli nebyla vypracována žádná analýza nákladů a přínosů systému dvojího podávání informací, a to ani pro dočasné přechodné období mezi dvěma standardy, je na místě předpokládat, že nad menšími přínosy spojenými se zachováním takového dvojího podávání informací převážily náklady.
5.

zdůrazňuje, že tyto úpravy příspěvků by se měly provádět v co největší možné míře automaticky, aby nedocházelo k politickým zásahům do dohodnutých způsobů financování rozpočtu Unie a byla omezena na minimum libovůle ponechaná členským státům, pokud jde o harmonogram jejich dodatečných příspěvků do rozpočtu Unie v důsledku úprav HND;
(15)

Je nezbytné, aby se do práva Unie provedly budoucí závazné změny plánu obnovy. Na Evropskou komisi (dále jen „Komise“) by v zájmu rychlého zapracování těchto změn do práva Unie měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
2. Aniž by tím bylo dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, včetně kolektivních smluv mezi sociálními partnery, mohou řídící orgány přístavu požadovat, aby poskytovatel přístavních služeb určený na základě postupu stanoveného v článku 7, pokud tento poskytovatel není dosavadním poskytovatelem přístavních služeb, přiznal zaměstnancům, které předtím přijal do pracovního poměru dosavadní poskytovatel přístavních služeb, práva, na která by měli nárok, pokud by došlo k převodu ve smyslu směrnice 2001/23/ES.

2. Aniž by tím bylo dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, včetně reprezentativních kolektivních smluv mezi sociálními partnery, požaduje příslušný orgán , aby poskytovatel přístavních služeb přiznal zaměstnancům pracovní podmínky na základě závazných vnitrostátních, regionálních nebo místních sociálních norem. V případě převodu zaměstnanců v důsledku změny poskytovatele služeb obdrží zaměstnanci , které předtím přijal do pracovního poměru dosavadní poskytovatel přístavních služeb, stejná práva, na která by měli nárok, pokud by došlo k převodu ve smyslu směrnice 2001/23/ES.
1. Do dne [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date] poskytnou příslušné orgány koordinační skupině seznamy všech přípravků, pro něž byly uděleny vnitrostátní registrace před 1. lednem 2004.

1. Do dne [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date] poskytnou příslušné orgány koordinační skupině seznamy všech přípravků, pro něž byly uděleny vnitrostátní registrace.
(8)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, které jí umožní dočasně pozastavit preferenční režim stanovený tímto nařízením a zavést nápravná opatření, pokud by byl tímto nařízením dotčen trh Unie. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3).
(4) V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost by měly být pravomoci svěřené Komisi nařízením (ES) č. 726/2004 uvedeny do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie. Aby bylo možné doplnit nebo změnit některé nepodstatné prvky nařízení (ES) č. 726/2004, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přizpůsobení přílohy technickému a vědeckému pokroku , vymezení situací, v nichž lze vyžadovat poregistrační studie účinnosti, zavedení ustanovení a požadavků týkajících se udělování registrací s výhradou určitých specifických povinností, stanovení postupů pro posouzení žádostí o změny registrací a pro posouzení žádostí o převod registrací a stanovení postupu vyšetřování porušení předpisů a ukládání pokut nebo penále držitelům rozhodnutí o registraci udělených podle tohoto nařízení, maximální výše těchto sankcí a také podmínek a způsobu jejich výběru.

(4) V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost by měly být pravomoci svěřené Komisi nařízením (ES) č. 726/2004 uvedeny do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie. Aby bylo možné doplnit nebo změnit některé nepodstatné prvky nařízení (ES) č. 726/2004, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přizpůsobení přílohy s ohledem na technický a vědecký pokrok za účelem usnadnění uvádění nových léčivých přípravků na trh , vymezení situací, v nichž lze vyžadovat poregistrační studie účinnosti, zavedení ustanovení a požadavků týkajících se udělování registrací s výhradou určitých specifických povinností, stanovení postupů pro posouzení žádostí o změny registrací a pro posouzení žádostí o převod registrací a stanovení postupu vyšetřování porušení předpisů a ukládání pokut nebo penále držitelům rozhodnutí o registraci udělených podle tohoto nařízení, maximální výše těchto sankcí a také podmínek a způsobu jejich výběru.
(6) Ve zprávě rozčleněné podle jednotlivých zemí by skupiny nadnárodních podniků měly poskytovat každý rok a pro každou daňovou jurisdikci, ve které podnikají, informace o výši příjmů, zisku před zdaněním příjmu a zaplacené a naběhlé dani z příjmu. Skupiny nadnárodních podniků by měly rovněž ve zprávě uvádět počet svých zaměstnanců, emitovaný kapitál, nerozdělené zisky a hmotná aktiva v každé daňové jurisdikci. Skupiny nadnárodních podniků by rovněž měly identifikovat každý subjekt v rámci skupiny, který provozuje obchodní činnost v rámci určité daňové jurisdikce, a měly by uvést obchodní činnosti vykonávané každým subjektem.

(6) Ve zprávě rozčleněné podle jednotlivých zemí by skupiny nadnárodních podniků měly poskytovat každý rok a pro každou daňovou jurisdikci, ve které podnikají, informace o výši příjmů, zisku před zdaněním příjmu a zaplacené a naběhlé dani z příjmu , jakož i o daňových úlevách . Skupiny nadnárodních podniků by měly rovněž ve zprávě uvádět počet svých zaměstnanců, emitovaný kapitál, nerozdělené zisky a hmotná aktiva v každé daňové jurisdikci. Skupiny nadnárodních podniků by rovněž měly identifikovat každý subjekt v rámci skupiny, který provozuje obchodní činnost v rámci určité daňové jurisdikce, a měly by uvést obchodní činnosti vykonávané každým subjektem.
(14) S ohledem na to, že hlavním cílem této směrnice je zvýšit odolnost vnitřního trhu jako celku proti přeshraničním praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, nelze tohoto cíle uspokojivě dosáhnout, pokud budou členské státy jednat individuálně. Vnitrostátní systémy daní z příjmů právnických osob jsou různorodé a nezávislá opatření členských států by pouze opakovala stávající roztříštění vnitřního trhu v oblasti přímých daní. Neefektivita a narušení vznikající v interakci odlišných vnitrostátních opatření by tak nadále přetrvávaly. Výsledkem by byla nedostatečná koordinace. Namísto toho, jelikož velká míra neefektivity na vnitřním trhu způsobuje především problémy přeshraniční povahy, by nápravná opatření měla být přijata na úrovni Unie. Má proto zásadní význam přijmout řešení, která budou fungovat pro vnitřní trh jako celek, čehož lze lépe dosáhnout na úrovni Unie. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. Stanovením minimální úrovně ochrany vnitřního trhu tato směrnice usiluje pouze o dosažení základní minimální míry koordinace v rámci Unie za účelem naplnění svých cílů.

(14) S ohledem na to, že hlavním cílem této směrnice je zvýšit odolnost vnitřního trhu jako celku proti přeshraničním praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, nelze tohoto cíle uspokojivě dosáhnout, pokud budou členské státy jednat individuálně. Vnitrostátní systémy daní z příjmů právnických osob jsou různorodé a nezávislá opatření členských států by pouze opakovala stávající roztříštění vnitřního trhu v oblasti přímých daní. Neefektivita a narušení vznikající v interakci odlišných vnitrostátních opatření by tak nadále přetrvávaly. Výsledkem by byla nedostatečná koordinace. Namísto toho, jelikož velká míra neefektivity na vnitřním trhu způsobuje především problémy přeshraniční povahy, by nápravná opatření měla být přijata na úrovni Unie. Má proto zásadní význam přijmout řešení, která budou fungovat pro vnitřní trh jako celek, čehož lze lépe dosáhnout na úrovni Unie. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. Stanovením minimální úrovně ochrany vnitřního trhu tato směrnice usiluje pouze o dosažení základní minimální míry koordinace v rámci Unie za účelem naplnění svých cílů. Avšak přezkum právního rámce v oblasti daní s cílem řešit praktiky eroze základu daně prostřednictvím regulace by umožnil dosahovat lepších výsledků při zajišťování rovných podmínek na vnitřním trhu.
(13) Promlčecí lhůta pro zahájení řízení v souvislosti s porušením celních předpisů by měla být stanovena v trvání čtyři roky ode dne, kdy bylo spácháno porušení celních předpisů, či v případě pokračujícího či opakujícího se porušení na čtyři roky od okamžiku, kdy skončilo jednání zakládající porušení. Členské státy by měly zajistit, že úkonem v souvislosti s vyšetřováním či právním řízením ve věci porušení celních předpisů dochází k přerušení promlčecí lhůty. Členské státy mohou vymezit případy, v nichž dochází k pozastavení promlčecí lhůty. Zahájit či obnovit taková řízení by nemělo být možné po uplynutí prekluzivní lhůty v trvání osmi let, zatímco promlčecí lhůta pro vykonání sankce by měla být stanovena v délce tří let.

(13) Promlčecí lhůta pro zahájení řízení v souvislosti s porušením celních předpisů by měla být stanovena v trvání čtyři roky ode dne, kdy bylo spácháno porušení celních předpisů, či v případě pokračujícího či opakujícího se porušení na čtyři roky od okamžiku, kdy skončilo jednání zakládající porušení. Členské státy by měly zajistit, že úkonem v souvislosti s vyšetřováním či právním řízením ve věci stejného porušení celních předpisů či úkonem osoby, která odpovídá za porušení, dochází k přerušení promlčecí lhůty. Členské státy by měly mít možnost vymezit případy, v nichž dochází k pozastavení promlčecí lhůty. Všechny postupy by měly být časově omezené, nezávisle na případném přerušení promlčecí lhůty, po uplynutí prekluzivní lhůty v trvání osmi let, zatímco promlčecí lhůta pro vymáhání sankce by měla být stanovena v délce tří let.
(5) Lze očekávat, že znovuusídlování , přijímání z humanitárních důvodů nebo jiné formy legálního přijímání osob z Turecka podle národních nebo mezinárodních režimů zmírní migrační tlak na členské státy , které jsou příjemci relokace podle rozhodnutí (EU) 2015/1601 , protože vytvoří legální a bezpečnou cestu pro vstup do Unie a bude odrazovat od nelegálních vstupů. Solidární úsilí členských států, které na své území přijmou syrské státní příslušníky, kteří pobývají v Turecku a jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, by proto mělo být zohledněno ve vztahu k oněm 54 000 žadatelům o mezinárodní ochranu zmíněným výše. Počet osob, které určitý členský stát takto přijme z Turecka, by měl být odečten od počtu osob , které mají být do daného členského státu relokovány podle rozhodnutí 2015/1601, pokud jde o uvedených 54 000 žadatelů .

(5) Znovuusídlování velkého rozsahu , přijímání z humanitárních důvodů nebo jiné formy legálního přijímání osob z Turecka podle národních nebo mezinárodních režimů jsou nezbytné k tomu , aby se zmírnil migrační tlak na členské státy , protože vytvoří legální a bezpečnou cestu pro vstup do Unie a odstraní příčiny nelegálních vstupů. Měly by být proto rozšířeny. Dosud byl v Unii znovuusídlen pouze minimální počet syrských uprchlíků. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. dubna 2016 o situaci ve Středomoří a nutnosti uceleného přístupu EU k migraci žádal, aby bylo pro uprchlíky a žadatele o azyl vytvořeno více bezpečnějších a legálních cest do Unie a aby tato opatření zahrnovala závazný a povinný legislativní přístup Unie k přesídlování uprchlíků, vypracování programů přijímání osob z humanitárních důvodů ve všech členských státech a širší používání humanitárních víz. Tato opatření by měla doplňovat systémy relokace přijaté podle rozhodnutí (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601.
(51)

Pokud se emitentům povolí, aby do prospektu začlenili údaje ve formě odkazů na dokumenty, které obsahují údaje, jež jsou v prospektu nebo základním prospektu požadovány, za předpokladu, že dotčené dokumenty již dříve byly zveřejněny elektronicky, měl by se tím usnadnit postup sestavování prospektu a měly by se snížit náklady emitentů, aniž by byla ohrožena ochrana investorů. Avšak tohoto cíle, tedy zjednodušení a snížení nákladů na sestavení prospektu, by nemělo být dosaženo na úkor jiných zájmů, které má prospekt chránit, a to včetně dostupnosti informací. Jazyk použitý pro údaje, které jsou do prospektu začleněny formou odkazu, by se měl řídit jazykovým režimem, který se vztahuje na prospekty. Údaje začleněné ve formě odkazu mohou odkazovat na historické údaje. Pokud však již takové údaje nejsou významné vzhledem k podstatné změně, mělo by to být v prospektu jasně uvedeno a měly by být poskytnuty i odpovídající aktualizované údaje. Kromě toho by častí emitenti měli mít možnost zařadit dle svého rozhodnutí do univerzálního registračního formuláře jakékoli změny formou dynamického odkazu v prospektu. Takový dynamický odkaz by zajistil, aby byl čtenář vždy odkázán na poslední verzi univerzálního registračního formuláře, aniž by byl zapotřebí dodatek. Využití dynamického odkazu namísto dodatku by nemělo mít dopad na právo investora na odvolání souhlasu.
(11) Výrobci reagují na označování energetickými štítky vývojem stále účinnějších výrobků. Výsledkem tohoto technologického vývoje jsou výrobky , které jsou převážně zařazeny do nejvyšších tříd na energetickém štítku. Aby zákazníci měli možnost náležitého porovnání, může být nutné další rozlišení výrobků, což vede k potřebě změnit stupnici štítků. Pokud jde o četnost této změny stupnice, vhodným časovým intervalem by bylo přibližně deset let, přičemž je třeba dbát na to, aby výrobci nebyli nadměrně zatěžováni. Toto nařízení by proto mělo stanovit podrobný mechanismus pro změnu stupnice, aby dodavatelům a obchodníkům poskytlo co největší právní jistotu. Do nejvyšších tříd na novém štítku se změněnou stupnicí by neměly být zařazeny žádné výrobky, aby se podpořil technický pokrok a mohly být vyvíjeny a oceněny výrobky s ještě vyšší účinností. V případě změny stupnice štítku by se mělo předejít nejasnostem na straně zákazníků tím, že se všechny energetické štítky vymění během krátké doby.

(11) Výrobci reagují na označování energetickými štítky vývojem stále účinnějších výrobků a jejich uváděním na trh . Současně zastavují výrobu méně účinnějších výrobků, k čemuž je podněcují právní předpisy Unie týkající se ekodesignu. Výsledkem tohoto technologického vývoje jsou modely výrobků , které jsou převážně zařazeny do nejvyšších tříd na energetickém štítku. Aby zákazníci měli možnost náležitého porovnání, může být nutné další rozlišení výrobků, což vede k potřebě změnit stupnici štítků. Pokud jde o četnost této změny stupnice, žádoucím časovým intervalem by bylo přibližně deset let, přičemž je třeba dbát na to, aby výrobci a obchodníci nebyli nadměrně zatěžováni , obzvláště pokud jde o malé podniky . Takovýto přístup by měl zabránit zbytečným nebo neúčinným změnám stupnic, které by poškozovaly jak výrobce, tak spotřebitele. Toto nařízení by proto mělo stanovit podrobný mechanismus pro změnu stupnice, aby dodavatelům a obchodníkům poskytlo co největší právní jistotu. Před jakoukoli změnou stupnice by Komise měla vypracovat důkladnou přípravnou studii. V závislosti na skupině výrobků a na základě podrobného posouzení jejího potenciálu by do nejvyšších tříd na novém štítku se změněnou stupnicí neměly být zařazeny žádné výrobky, aby se podpořil technický pokrok a mohly být vyvíjeny a oceněny modely výrobků s ještě vyšší účinností. V případě změny stupnice štítku by se mělo předejít nejasnostem na straně zákazníků tím, že se všechny energetické štítky vymění během krátké a dostačující doby , a že změněný štítek bude na pohled snadno odlišitelný od starého štítku, a díky vhodným kampaním zaměřeným na informovanost spotřebitelů, které budou jasně uvádět, že byla zavedena nová verze štítku, což zkvalitní klasifikaci spotřebičů .
C 224/194

P8_TA(2016)0447

Makrofinanční pomoc Jordánsku ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. listopadu 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 224/35)

Evropský parlament,

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 4. listopadu 2016 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

(1) Úř. věst. L 218, 14.8.2013, s. 15.

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise

Ve světle finančních výzev a mimořádných okolností, kterým Jordánsko čelí v důsledku toho, že hostí více než 1,3 miliónu Syřanů, Komise předloží, pokud to bude vhodné, v roce 2017 nový návrh na rozšíření a navýšení MFA Jordánsku po úspěšném ukončení druhé MFA a za předpokladu, že budou splněny obvyklé předpoklady pro tento druh pomoci, a to včetně aktualizovaného posouzení jordánských potřeb externího financování Komisí. Tato pomoc, kritická pro Jordánsko, by měla zemi pomoci udržet si makroekonomickou stabilitu a rovněž zachovat zisky z rozvoje a pokračovat v agendě reforem země.
(7) Finanční instituce již začaly provádět náležitou péči podle směrnice 2011/16/EU, pokud jde o zákazníky, a první výměny by měly být dokončeny do září 2017. Aby bylo zajištěno, že účinné monitorování uplatňování směrnice nebude opožděno, měla by proto tato pozměňující směrnice vstoupit v platnost a být provedena do 1. ledna 2017 .

(7) Finanční instituce již začaly provádět náležitou péči podle směrnice 2011/16/EU, pokud jde o zákazníky, a první výměny by měly být dokončeny do září 2017. Aby bylo zajištěno, že účinné monitorování uplatňování směrnice nebude opožděno, měla by proto tato pozměňující směrnice vstoupit v platnost a být provedena do 1. ledna 2018 .
(12)

Základní zásada zde předkládaného nařízení spočívá v tom, že každému plavidlu Unie provádějícímu rybolov mimo vody Unie by měl oprávnění vydat jeho členský stát vlajky a tento členský stát by rovněž měl provádět sledování plavidla v tomto směru bez ohledu na to, kde a na základě jakého rámce plavidlo vyvíjí činnost. Vydání oprávnění by mělo být závislé na splnění základního souboru společných kritérií způsobilosti. Informace, jež členské státy shromažďují a předávají Komisi, by měly Komisi umožnit do sledování rybolovných činností všech rybářských plavidel Unie zasahovat, a to kdykoliv a ve kterékoliv oblasti mimo vody Unie. To je nezbytné proto, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti, které má jako strážkyně Smluv. [pozm. návrh 12]
O konkrétních nástrojích, zavedených v souladu s tímto odstavcem, podají členské státy Komisi zprávu do [insert date eighteen months after the entry into force of this Directive] a každých pět let po tomto datu.

O konkrétních nástrojích, zavedených v souladu s tímto odstavcem, podají členské státy Komisi zprávu do [insert date eighteen months after the entry into force of this Directive] a každé tři roky po tomto datu.
1a. Členské státy předávají Komisi údaje týkající se provádění čl. 7 odst. 2 za každý kalendářní rok. Předávají tyto údaje elektronicky před uplynutím 18 měsíců od konce vykazovaného roku, pro který byly údaje shromážděny. Údaje jsou předkládány ve formátu, který stanoví Komise v souladu s odstavcem 1d. První zpráva musí zahrnovat údaje za období od 1. ledna [enter year of transposition of this Directive + 1 year] do 31. prosince [enter year of transposition of this Directive + 1 year].
b)

další preventivní opatření, aby se co nejvíce omezil vliv obalu na životní prostředí, aniž by to ovlivnilo základní funkce obalu;
(9a)

K nesouladům spojeným se stálými provozovnami dochází, pokud rozdíly mezi pravidly, která platí v jurisdikci stálé provozovny a v jurisdikci rezidence pro rozdělování příjmů a výdajů mezi různé složky téhož subjektu, vedou k nesouladu v daňových výsledcích. Patří sem i ty případy, kdy nesouladný výsledek vzniká kvůli tomu, že v důsledku uplatnění práva jurisdikce pobočky není zohledněna určitá stálá provozovna. Tyto nesouladné výsledky by mohly vést k nezdanění dané platby bez jejího zahrnutí do zdanitelných příjmů, k dvojímu odpočtu nebo odpočtu bez zahrnutí dané platby do zdanitelných příjmů, a proto by měly být odstraněny. V případě nezohledněných stálých provozoven by měl příjem, který by byl jinak přiřazen stálé provozovně, zahrnout do zdanitelných příjmů členský stát, jehož je daňový poplatník rezidentem.
Do 28. února 2024 a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování tohoto nařízení, o jeho příspěvku k cíli EU spočívajícímu v celkovém snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a o jeho příspěvku k cílům Pařížské dohody a v případě potřeby může předložit návrhy.

2. Do 28. února 2024 , a to po prvním globálním přezkumu provádění Pařížské dohody v roce 2023 a do šesti měsíců od navazujících globálních přezkumů, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování tohoto nařízení, o jeho příspěvku k cíli EU spočívajícímu v celkovém snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a o jeho příspěvku k cílům Pařížské dohody . V případě potřeby ke zprávě připojí legislativní návrhy na další snižování emisí členských států.