[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 21.9.2005 KOM(2005) 439 v konečném znění 2005/0184 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA (SMLOUVA O ES) 1. SOUVISLOSTI NÁVRHů Návrhy pěti specifických programů vycházejí z návrhu Komise týkajícího se sedmého rámcového programu (2007–2013) a přijatého dne 6. dubna 2005[1]. Byla předložena struktura v podobě čtyř hlavních specifických programů – Spolupráce, Myšlenky, Lidé a Kapacity – z nichž každý odpovídá jednomu důležitému cíli evropské výzkumné politiky; další specifický program je určen pro přímé akce Společného výzkumného střediska. Komise bude předkládat návrhy „pravidel pro účast a šíření“, která se pro sedmý rámcový program uplatní. Politické souvislosti a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování evropského výzkumného prostoru (ERA) znalostí pro růst“[2]. Specifické programy budou ke splnění těchto cílů a ke svému úplnému provedení vyžadovat zdvojnásobení rozpočtu, což Komise navrhuje. Výzkum, technika, vzdělávání a inovace představují významný způsob, jak dlouhodobě a udržitelně vytvářet pracovní příležitosti. Rovněž jsou klíčem k hospodářskému růstu, konkurenceschopnosti, zdraví i kvalitě života a životního prostředí. Vedle programů Společenství v oblasti vzdělávání a inovací je tedy výzkumný rámcový program zaměřen na pokrok směrem ke znalostní ekonomice a společnosti. Specifické programy sedmého rámcového programu jsou navrženy tak, aby se ve spojení s nezbytným vnitrostátním a soukromým úsilím zaměřily na hlavní slabiny, pokud jde o úroveň, kvalitu a dopad evropského výzkumu. Šíření a předávání znalostí je klíčovou přidanou hodnotou evropských výzkumných akcí a budou přijata opatření pro zvýšení využívání jejich výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností. Evropa musí více investovat do výzkumu a je nezbytný nový důraz, má-li Evropská unie pokročit na cestě k cíli investovat ke konci roku 2010 do výzkumu 3 % svého HDP. Sedmý rámcový program k tomu přispěje jednak přímým financováním, ale také posílením dalších investic veřejného i soukromého sektoru do výzkumu. Evropa potřebuje více výzkumných pracovníků, aby mohla zintenzívnit a zkvalitnit svůj výzkum. Vedle dalších akcí, jako jsou Evropská charta pro výzkumné pracovníky a vnitrostátní politická opatření, je sedmý rámcový program navržen tak, aby povzbudil více lidí k nastoupení a rozvoji profesní dráhy ve výzkumu a aby znovu přitáhl do Evropy špičkové talentované výzkumné pracovníky. Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence a účinnosti výzkumu, čehož nelze dosáhnout na vnitrostátní úrovni. Specifické programy sedmého rámcového programu představují další konsolidaci Evropského výzkumného prostoru, čímž se dosáhne kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu a také novými prostředky, jakož se i dále podpoří volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných pracovníků. Při provádění specifických programů se v nejvyšší míře využije potenciál pro akce na úrovni EU, které posílí excelenci výzkumu, a to zejména prostřednictvím celoevropských soutěží podepřených důsledným a nezávislým hodnocením návrhů. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat a podporovat stávající excelenci všude, kde se v EU vyskytuje, jakož i vytvářet kapacity pro budoucí excelenci ve výzkumu. Dopad specifických programů se rozšíří díky doplňkové povaze vůči ostatním politikám a programům Společenství, zejména vůči strukturálním fondům, programům pro vzdělávání a programu pro konkurenceschopnost a inovaci. 2. PřEDCHOZÍ KONZULTACE Při přípravě návrhů specifických programů byly zohledněny názory vyjádřené orgány EU, zejména názory Evropského parlamentu a Evropské rady, jakož i názory ostatních účastníků, včetně výzkumných pracovníků a uživatelů výsledků výzkumu. To zahrnuje probíhající diskuse a podněty související s návrhem rozhodnutí o sedmém rámcovém programu, rozsáhlé konzultace a podněty nashromážděné při přípravě uvedeného návrhu, jakož i další práci na určování budoucích priorit výzkumu, kterou například provádí evropské technologické platformy. Návrh specifických programů vychází z důkladného posouzení dopadů vypracovaného pro návrh sedmého rámcového programu[3], které pro každý navrhovaný specifický program prokázalo značnou a určitou přidanou hodnotu. Kromě toho návrhy zohledňují výsledek hodnocení rámcového programu po pěti letech[4]. 3. PRÁVNÍ HLEDISKA Právním základem návrhu specifických programů je hlava XVIII Smlouvy, články 163 až 173, a zejména čl. 166 odst. 3 týkající se provádění rámcového programu specifickými programy. 4. PLNěNÍ ROZPOčTU Legislativní finanční výkazy přiložené ke každému návrhu rozhodnutí stanoví vliv na rozpočet a lidské a administrativní zdroje. Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, která bude pověřena některými úkoly nutnými k provedení specifických programů Spolupráce, Lidé a Kapacity. Tento přístup se rovněž uplatní pro provádění programu Myšlenky (viz oddíl 7.2 níže). 5. SOUDRžNÉ A PRUžNÉ PROVÁDěNÍ 5.1. Přizpůsobení novým potřebám a příležitostem Je nanejvýš důležité, aby provádění specifických programů bylo dostatečně pružné, a zůstalo tak v čele vědeckého a technického rozvoje a reagovalo na vznikající potřeby vědy, průmyslu, politiky nebo společnosti. V tomto ohledu budou zejména důležité akce, které umožňují určit témata samotným výzkumným pracovníkům. V případě ostatních akcí to bude zajištěno především prostřednictvím pracovních programů, které se budou každoročně aktualizovat. To se bude provádět za pomoci výborů zástupců členských států, kde se předpokládá, že výbory budou jasně zaměřeny na pracovní programy. Revize mohou být prováděny častěji v případě nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a vyvstávají zejména z nepředvídaných politických potřeb. Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované činnosti udržovaly přímý význam pro vyvíjející se výzkumné potřeby průmyslu a politik EU. Bude využito externí poradenství, mimo jiné pro každé téma v rámci specifického programu Spolupráce, s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické a průmyslové sféry. Pokud jde o program Myšlenky, použije se úplně nový přístup, podle něhož se přípravou ročního pracovního programu pověří nezávislá vědecká rada, a to v rámci zřízení samostatné Evropské rady pro výzkum (viz oddíl 7.2 níže). Přísun dalších vnějších podnětů, zejména pro program Spolupráce, bude usnadněn zejména od evropských technologických platforem zřízených v různých oblastech, které by měly hrát významnou a dynamickou úlohu při zajišťování významu pro průmysl. Priority výzkumu určené ve strategických plánech výzkumu, které platformy definují, se dobře odráží v návrzích specifických programů a poskytnou důležité informace pro víceleté plánování. Další fóra a skupiny mohou Komisi poskytovat včasné poradenství, pokud jde o nové priority v určitých oblastech, například Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) a platformy zřízené za účelem zvážení strategických plánů výzkumu významných pro sociální či environmentální oblasti politik. Důležitou novou příležitostí, kterou rámcový program poskytne, je inovační mechanismus financování – finanční nástroj na sdílení rizik , jenž se zaměřuje na podporu výdajů soukromého sektoru na výzkum a technický rozvoj, a to zlepšením přístupu k úvěrům Evropské investiční banky (EIB) pro velké evropské akce, které vyžadují kombinaci několika zdrojů financování, včetně úvěrů. Těmito velkými evropskými akcemi jsou „společné technologické iniciativy“ a velké projekty založené na spolupráci, které jsou přímo financovány z rámcového programu v rámci programu Spolupráce, jakož i nové projekty výzkumných infrastruktur financované v rámci programu Kapacity. V souladu s kritérii způsobilosti lze zvážit i další velké evropské projekty založené na spolupráci, například projekty ze systému Eureka. Předpokládaný příspěvek specifických programů vůči EIB značně zlepší přístup k financování dluhů, a vytvoří tak značný pákový efekt na investice soukromého sektoru do výzkumu a technického rozvoje. 5.2. Průřezové otázky Celkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu zajistí Komise, přičemž v případě programu Myšlenky plně zohlední zaručenou samostatnost a nezávislost Evropské rady pro výzkum. Pracovní programy procházející napříč ostatními specifickými programy budou koordinovaně přezkoumávány, aby mohly být průřezové otázky plně zohledněny. Výbory zástupců členských států mají rovněž důležitou zodpovědnost, která spočívá v napomáhání Komisi při zajišťování účinné soudržnosti a koordinace provádění v rámci těchto specifických programů i napříč jimi. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace v rámci členských států a mezi zástupci různých seskupení výborů. V případech, kdy podporované akce mají velký význam pro více částí specifických programů Spolupráce, Lidé a Kapacity, se na základě zkušeností získaných se šestým rámcovým programem použijí společné výzvy. To bude zejména důležité pro témata výzkumu, která prochází napříč tématy programu Spolupráce, a takové výzvy budou v pracovním programu zřetelně označeny. Důležité jsou zejména následující otázky, které prochází napříč specifickými programy Spolupráce, Lidé a Kapacity, a předpokládají se konkrétní opatření pro koordinovaný přístup: - Mezinárodní spolupráce : Všechny tyto specifické programy jsou otevřeny mezinárodní spolupráci a mají v tomto ohledu zvláštní akce. Napříč celým rámcovým programem se použije strategický přístup na podporu excelence a konkurenceschopnosti evropského výzkumu, jakož i na zaměření se na konkrétní globální či regionální otázky, kde existuje vzájemný zájem a přínos. Bude zajištěn soudržný přístup napříč specifickými programy v souladu s touto strategií a program Kapacity bude mít v tomto směru hlavní úlohu. - Výzkumné infrastruktury : Hlavní podpora výzkumných infrastruktur se bude provádět v rámci programu Kapacity a tento program zajistí koordinovaný přístup spolu s příslušnými výzkumnými činnostmi v jiných programech, zejména v programu Spolupráce. - Průřezový výzkum v oblasti politik : V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro účinnou koordinaci, zejména pro zajištění, že činnosti budou nadále splňovat potřeby vývoje v oblasti politik EU. Za tímto účelem může víceleté plánování těžit z pomoci skupin uživatelů při různých útvarech Komise spojených s dotčenými politikami, a v této souvislosti bude vytvořena vnitřní struktura pro zajištění koordinace námořní vědy a techniky napříč příslušnými tématickými oblastmi. - Účast malých a středních podniků : Účast malých a středních podniků (MSP) bude optimalizována napříč specifickými programy. Vedle posílených akcí specifických pro MSP v programu Kapacity: výzkumné zájmy MSP jsou zahrnuty do programu Spolupráce a témata zvláštního zájmu pro MSP budou dále určována v pracovních programech a výzvách k podávání návrhů; činnosti v programu Lidé budou klást zvláštní důraz na zapojení MSP; MSP se také budou moci účastnit programu Myšlenky. Předpokládaná zjednodušující opatření a zvýšená pružnost ve volbě vhodného režimu financování prospějí zejména účasti MSP. - Šíření a předávání znalostí : Výrazným rysem specifických programů je potřeba povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, a to se zvláštním důrazem na předávání znalostí mezi zeměmi, napříč disciplínami a z akademické sféry do průmyslu, mimo jiné prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků. Z tohoto hlediska je důležité zapojení potenciálních uživatelů do pomoci při definování priorit (zejména prostřednictvím evropských technologických platforem). Doplňující akce v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovaci rovněž podpoří využívání výsledků výzkumu tím, že se zaměří na překážky inovací a posílí schopnosti v oblasti inovací. - Věda ve společnosti : Tato činnost v rámci programu Kapacity bude rovněž hrát úlohu při zajištění, že se ve všech specifických programech řádně zohlední společenská hlediska a že se prohloubí interakce mezi vědci a širší veřejností. 6. ZJEDNODUšENÍ A METODY řÍZENÍ V provádění sedmého rámcového programu bude dosaženo značného zjednodušení, které navazuje na myšlenky uvedené v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a na široký dialog s členskými státy a ostatními účastníky na základě uvedeného dokumentu. Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména za účelem značného snížení byrokratické zátěže, jakož i zjednodušení režimů financování a požadavků na výkaznictví. V rámci specifických programů navrhovaná zlepšení zahrnují: - zlepšení účinnosti a soudržnosti provádění svěřením administrativních úkolů výkonné agentuře; - racionalizaci režimů financování, kdy provádění každého specifického programu využije nástroje nezbytné k dosažení cílů programu; - jasnější uvedení kritérií hodnocení: budou součástí pracovních programů podle zásad stanovených v každém specifickém programu; - jasně uvedené pracovní programy, aby potenciální účastníci byli dobře informováni o dostupných příležitostech, které splňují jejich konkrétní potřeby a zájmy. Například pracovní programy a výzvy v případě potřeby zdůrazní témata zvláštního zájmu pro malé a střední podniky, nebo témata, kde je prospěšná spolupráce s třetími zeměmi; - zjednodušení v dalších hlediscích, například jednodušší schvalování projektů, nové režimy financování a podpory, jakož i podpora používání databází a informačních nástrojů pro zlepšení komunikace. 7. OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMů 7.1. Spolupráce Specifický program Spolupráce je navržen tak, aby získal vedoucí pozici v klíčových vědeckých a technických oblastech, a to prostřednictvím podpory spolupráce mezi vysokými školami, průmyslem, výzkumnými středisky a orgány veřejné správy v Evropské unii i ve zbytku světa. Předchozí rámcové programy demonstrují dopad takových akcí na restrukturalizaci výzkumu v Evropě a na sjednocení a posílení zdrojů. Sedmý rámcový program tyto dopady více rozšíří a devět navrhovaných témat odpovídá hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován výzkum na špičkové úrovni, aby byly řešeny úkoly v oblasti sociální, hospodářské, oblasti veřejného zdraví, životního prostředí a průmyslu, kterým Evropa čelí. Program představuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Ve specifickém programu jsou navíc důležité novinky, jejichž provádění vyžaduje zvláštní uvážení: - Zahájení společných technologických iniciativ [5] jako reakce na potřebu ambiciózních celoevropských partnerství veřejného a soukromého sektoru urychlit rozvoj hlavních technologií. Byl určen první soubor iniciativ s jasnými cíli a výstupy v oblastech inovačního lékařství, nanoelektroniky, vestavěných počítačových systémů, vodíkových a palivových článků, letectví a řízení letecké dopravy, jakož i globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti. Ty budou předmětem samostatných návrhů (např. podle článku 171 Smlouvy). Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny další společné technologické iniciativy, například v oblastech výroby elektřiny s nulovými emisemi a obnovitelných zdrojů energie. - Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů. Úspěšný program ERA-NET bude pokračovat a bude se provádět v rámci příslušných témat. Stávající sítě ERA-NET ze šestého rámcového programu budou moci podat následné návrhy s cílem prohloubit svou spolupráci nebo rozšířit konsorcia o nové účastníky, rovněž budou podpořeny nové projekty ERA-NET zaměřené na nová témata. Program bude rovněž otevřen veřejným orgánům plánujícím výzkumný program, který ale nebyl dosud zahájen. Kromě toho bude představen program ERA-NET plus, který podnítí společné výzvy k předkládání nadnárodních výzkumných projektů organizovaných mezi mnoha zeměmi. - Na základě zkušeností s Partnerstvím mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP), iniciativy podle článku 169, byly v úzké spolupráci s členskými státy určeny další čtyři iniciativy podle článku 169 . Tyto iniciativy v oblasti asistovaného života v domácím prostředí, výzkumu Baltického moře a metrologie jsou uvedeny v rámci programu Spolupráce, v rámci programu Kapacity je zmíněna iniciativa podle článku 169 s cílem sdružit národní programy související s malými a středními podniky, které provádí výzkum. Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny další iniciativy. - Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu a napříč tématy, přičemž v pracovních programech je třeba v souladu s předpokládaným strategickým přístupem pro mezinárodní spolupráci a prostřednictvím politických dialogů a sítí s různými regiony partnerských zemí určit specifické akce mezinárodní spolupráce. - V rámci každého tématu bude podporována jedna součást umožňující pružně reagovat na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby a její provádění bude stavět na zkušenostech s programy vědecké podpory politice a novým a vznikajícím vědám a technologiím, které zavedl šestý rámcový program, a zkušenostech s programem pro budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií. 7.2. Myšlenky Pokud jde o skutečně vynikající výzkum či ovládnutí nových, rychle rostoucích oblastí vědy, nedosahuje Evropa dobrých výsledků. Program Myšlenky poskytne takový celoevropský mechanismus, který podpoří skutečně tvůrčí vědce, inženýry a akademické pracovníky, jejichž zvídavost a touha po poznání nejspíše přinese nepředvídatelné a velkolepé objevy, které mohou změnit způsob lidského chápání a otevřít nové vyhlídky na technický pokrok a řešení přetrvávajících sociálních a environmentálních problémů. Zvyšování kvality základního výzkumu prostřednictvím celoevropských soutěží povede ke značným sociálním a hospodářským přínosům[6]. Program Myšlenky zavádí termín „ hraniční výzkum “, který odráží nové chápání základního výzkumu. „Hraniční výzkum“ je v čele vytváření nových znalostí a představuje úsilí, které je ze své podstaty rizikové a zahrnuje snahu o pokrok v základech vědy a techniky, bez ohledu na ustavené hranice mezi disciplínami či státy. Program bude uplatňovat přístup „řízení výzkumnými pracovníky“, kterým dá prostor, aby navrhli svá vlastní témata. Granty budou poskytnuty jednotlivým týmům, kterým bude ponechána pružnost, pokud jde o jejich složení z výzkumných pracovníků vhodné pro uskutečňování projektů – od jediné instituce po několik institucí, v jedné zemi či přes státní hranice. Ve všech případech by se složení týmů mělo odvíjet od vědecké excelence, nikoli od správních požadavků. Program zajistí odlišení od vnitrostátních akcí financování základního výzkumu svými strategickými cíli a evropským rozsahem. Vytvoření Evropské rady pro výzkum (ERV) pro provádění programu Myšlenky představuje nový odrazový můstek. Budou zřízeny dvě klíčové složky struktury ERV – nezávislá vědecká rada a specializovaná prováděcí struktura, jež budou fungovat v souladu se zásadami důvěry, věrohodnosti a průhlednosti, což by mělo poskytnout přiměřené finanční prostředky, vést k vysoce účinné práci a zaručovat vysoký stupeň nezávislosti a integrity při zachování souladu s požadavky na odpovědnost. Vědecká rada se bude skládat ze zástupců evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří budou jednat osobně, nezávisle na politických či libovolných jiných zájmech. Její členové budou jmenováni Komisí na základě nezávislého určení. Součástí mandátu vědecké rady bude: 1. Vědecká strategie : Stanovení celkové vědecké strategie programu s ohledem na vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby. Stanovení pracovního programu a potřebných změn, včetně výzev k podávání návrhů a kritérií, na jejichž základě budou návrhy financovány, jakož i podle potřeby vymezení zvláštních témat nebo cílových skupin (např. mladé/vznikající týmy), to vše trvale a v souladu s vědeckou strategií. 2. Sledování a kontrola kvality : Podle potřeby zaujímání stanovisek z vědeckého hlediska týkajících se provádění a řízení výzev k podávání návrhů, kritérií hodnocení, procesů odborného posouzení, včetně výběru odborníků a metod pro vypracovávání odborných posudků a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, které budou financovány; rovněž tak veškerých dalších záležitostí ovlivňujících úspěchy a dopad specifického programu a kvalitu prováděného výzkumu. Sledování kvality činností, hodnocení provádění programu a dosažených úspěchů, doporučení pro nápravné či budoucí akce. 3. Komunikace a šíření : Komunikace s vědeckou obcí a klíčovými účastníky, pokud jde o činnosti a úspěchy programu a porady ERV. Pravidelné informování Komise o své činnosti. Za uskutečňování programu bude odpovídat specializovaná prováděcí struktura , jak stanoví roční pracovní program. Bude zejména provádět hodnocení, odborná posouzení a výběr podle zásad stanovených vědeckou radou a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů. V tomto ohledu nejprve Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, kterou pověří úkoly souvisejícími s uskutečňováním programu. Prováděcí struktura bude udržovat trvalou úzkou vazbu s vědeckou radou ve všech ohledech uskutečňování programu. V budoucnu lze na základě nezávislého hodnocení účinnosti struktur a mechanismů ERV zřídit alternativní strukturu, například podle článku 171 Smlouvy. Evropská komise zaručí úplnou nezávislost a integritu ERV. To znamená, že Komise své odpovědnosti za provádění programu dostojí tím, že zajistí zřízení prováděcí struktury ERV, a že ERV bude program uskutečňovat v souladu se stanovenými cíli a řídit se vědeckými směry a požadavky na vědeckou excelenci, které stanoví nezávisle jednající vědecká rada. Komise bude pověřena formálním přijetím pracovního programu pro program Myšlenky. Tuto pravomoc bude vykonávat v souladu s výše uvedeným přístupem. Obecně Komise přijme pracovní program v podobě, v jaké jej navrhne vědecká rada. Nebude-li komise schopna přijmout navrhovaný program, například proto, že neodpovídá cílům programu nebo není v souladu s právními předpisy Společenství, bude Komise muset veřejně uvést své důvody. Tento postup je navržen tak, aby se zajistilo úplné a transparentní respektování činnosti ERV podle zásad nezávislosti a integrity. 7.3. Lidé Specifický program Lidé tvoří součást široké a integrované strategie pro kvalitativní a kvantitativní posílení lidských zdrojů v evropském výzkumu a vývoji. Program bude podněcovat zájem o nastoupení a rozvoj profesní dráhy ve výzkumu, podporovat výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, a přitahovat do Evropy „nejlepší mozky“. Oproti dvoustranným dohodám mezi členskými státy dosahují evropské akce jedinečné přidané hodnoty prostřednictvím harmonizovaných nástrojů, silnějších strukturujících účinků a vyšší účinnosti. Činnosti staví na dlouhodobých a úspěšných zkušenostech s tzv. akcemi „Marie Curie“, jež reagují na potřeby výzkumných pracovníků v oblasti odborné přípravy, mobility a profesního rozvoje. I když nabízí značnou kontinuitu, je kladen větší důraz na následující hlediska: - Zvýšený strukturující účinek , například prostřednictvím zavedení spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů v rámci akce „celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj“. Režim „spolufinancování“ nenahradí režim, podle kterého se žádosti o individuální postdoktorální stipendia podávají a tato stipendia udělují na evropské úrovni, a který se v současné době výhradně používá v šestém rámcovém programu. Individuální stipendia však v Evropě dospěla do stádia zralosti. Vnitrostátní nabídky v této oblasti přitom zůstávají roztříštěné, pokud jde o cíle, metody hodnocení a pracovní podmínky, a jejich mezinárodní či evropský rozměr je stále často omezený. Navrhuje se tedy na základě otevřených výzev k podávání návrhů spolufinancovat výběr z těchto programů, který odpovídá cílům rámcového programu. Hodnocení a výběr bude probíhat na základě kvality, bez ohledu na původ vybraných stipendistů a za uplatnění přijatelných pracovních podmínek (např. pokud jde o plat, sociální zabezpečení, instruktáž, profesní rozvoj). - Účast průmyslu: Ačkoliv bude zachována podstata „zdola nahoru“, která je vlastní akcím „Marie Curie“, budou akce více zaměřeny na odbornou přípravu a profesní rozvoj pro různá odvětví a v různých odvětvích, zejména ve veřejném sektoru. Toho se dosáhne důrazem na rozvoj doplňkových dovedností a schopností, které jsou nezbytné pro lepší porozumění výzkumu v podnicích a pro kvalitu jejich výzkumu. To se dále rozšíří podporou mezioborových zkušeností prostřednictvím aktivní účasti průmyslu na všech akcích a zavedením zvláštního mechanismu pro sdílení vědomostí v partnerstvích mezi veřejným a soukromým sektorem, zejména včetně malých a středních podniků. - Bude posílen mezinárodní rozměr . Vedle výjezdních stipendií s povinným návratem, která jsou zaměřena jako příspěvek k celoživotnímu vzdělávání a profesnímu rozvoji výzkumných pracovníků z EU, se dále rozšiřuje mezinárodní spolupráce prostřednictvím výzkumných pracovníků z třetích zemí. Kromě toho se zavádí nové rozměry pro spolupráci se zeměmi sousedícími s EU a zeměmi, které s EU uzavřely dohodu o vědecko-technické spolupráci. Dále bude poskytnuta podpora pro „vědeckou diasporu“ evropských výzkumných pracovníků v zahraničí a zahraničních výzkumných pracovníků v Evropě. 7.4. Kapacity Specifický program Kapacity zvýší výzkumné a inovační kapacity v celé Evropě. Program zahrnuje pokračující a posílené akce z předchozích rámcových programů i důležité novinky. Hlavním novým prvkem je předpokládaný strategický přístup k podpoře výstavby nové výzkumné infrastruktury, která doplní pokračující podporu optimálního využívání stávající výzkumné infrastruktury. Podpora výstavby nové infrastruktury se bude provádět prostřednictvím dvoustupňového přístupu: přípravné fáze a fáze vytváření infrastruktur. Na základě práce Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) v oblasti rozvoje evropského plánu pro novou výzkumnou infrastrukturu Komise určí prioritní projekty, kterým bude moci být přidělena možná podpora ES v rámci sedmého rámcového programu. Pro tyto projekty bude Komise snižovat náročnost souvisících postupů, zejména při usnadňování mechanismů finančního inženýrství pro fázi vytváření infrastruktur, včetně usnadňování přístupu k úvěrům EIB prostřednictvím finančního nástroje na sdílení rizik. Příloha 1 obsahuje „seznam příležitostí“ ESFRI, který uvádí konkrétní příklady nových výzkumných infrastruktur velkého rozsahu, jež bude vědecká obec v Evropě v nadcházejícím desetiletí potřebovat. Dva režimy na podporu výzkumu ve prospěch malých a středních podniků a jejich sdružení se budou provádět s navýšeným rozpočtem, aby se zohlednila rostoucí potřeba těchto podniků zadávat výzkumné úkoly. Akce „regiony znalostí“ staví na úspěšném pilotním projektu. Cílem je umožnit nadnárodním sítím regionů plně využít jejich silné stránky v oblasti výzkumu, umožnit jim vstřebávat nové znalosti vyvstávající z výzkumu a usnadnit vznik „uskupení zaměřených na výzkum“, sdružujících vysoké školy, výzkumná střediska, podniky a regionální orgány. Důležitým novým prvkem je akce na uvolnění celého výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. Předpokladem uskutečnění znalostní ekonomiky a společnosti je posílená excelence evropského výzkumu, ale také lepší využití velkého „netknutého“ výzkumného potenciálu, který se vyskytuje v celé EU. Akce umožní nábor výzkumných pracovníků z dalších zemí EU, vysílání výzkumných a řídících pracovníků, organizaci hodnoticích nástrojů, jakož i získávání a vývoj vybavení pro výzkum. Takové akce budou doplňovat potřeby a příležitosti pro posílení výzkumných kapacit stávajících a vznikajících středisek excelence v těchto regionech, které bude možno hradit ze strukturálních fondů. Činnost „věda ve společnosti“ představuje významné rozšíření práce z předchozího rámcového programu. Podpoří lepší vědu, povede k lepším politikám EU a k lepšímu zapojení a informovanosti veřejnosti. Důležitým cílem sedmého rámcového programu je vybudovat silnou a soudržnou mezinárodní politiku v oblasti vědy a techniky, přičemž činnosti v rámci programu Kapacity budou tento přístup podporovat, zejména prostřednictvím pomoci při určování priorit pro spolupráci. Soudržný rozvoj politik bude klást větší důraz na koordinaci vnitrostátních a regionálních výzkumných politik prostřednictvím zvláštního režimu podpory pro nadnárodní iniciativy členských států a regionů v oblasti spolupráce na politikách. Tím se posílí provádění otevřené metody koordinace v oblasti výzkumných politik a podpoří jednotné či společné iniciativy mezi skupinami zemí a regionů v oblastech, které zahrnují silný nadnárodní rozměr. 7.5. Akce Společného výzkumného střediska Společné výzkumné středisko vedle vědecké a technické podpory pro tvorbu politiky EU, kterou bude nadále poskytovat, více posílí svou orientaci na uživatele a vytváření pevných sítí s vědeckou obcí. Své činnosti bude rozvíjet ve specifických souvislostech růstu, udržitelného rozvoje a bezpečnosti. Akce Společného výzkumného střediska budou rovněž reagovat na výzvu týkající se „zlepšení právní úpravy“ nové lisabonské strategie. Nové úkoly spojené s rostoucí potřebou reagovat na krize, mimořádné situace a naléhavé politické závazky se budou plnit budováním kapacit a zařízení ve vybraných oblastech s cílem poskytnout odpovídající podporu v evropských souvislostech. Integrovaný přístup k poskytování vědecké a technické pomoci politikám bude rovněž klíčovým rysem tohoto specifického programu. 8. BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RůST Dosažení potřebného rychlého pokroku směrem ke znalostní ekonomice a společnosti vyžaduje nové ambice a účinnost evropského výzkumu. Všichni účastníci v celé Evropské unii – vlády jednotlivých států, výzkumná zařízení, průmysl – mají v tomto úsilí svou úlohu. Specifické programy pro provádění sedmého rámcového programu jsou navrženy tak, aby maximalizovaly pákový efekt a dopad výdajů na výzkum na evropské úrovni v rámci dostupného rozpočtu. Klíčovými rysy jsou zaměření na čtyři cíle odpovídající specifickým programům s činnostmi a prováděcími prostředky navrženými pro splnění těchto cílů; silný prvek kontinuity spolu s významnými novými přístupy; soudržné zaměření na podporu stávající excelence a tvorbu kapacit pro zítřejší excelenci výzkumu; jednodušší a přímější řízení pro zajištění praktické použitelnosti a hospodárnosti; jakož i obsažená pružnost, díky které může rámcový program reagovat na nové potřeby a příležitosti. Příloha 1 „SEZNAM PŘÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI[7] - Zařízení pro výzkum antiprotonů a iontů (FAIR – Facility for Antiproton and Ion Research) - Zařízení pro intenzivní sekundární svazky nestabilních izotopů (SPIRAL II) - Evropský hlubokomořský neutrinový teleskop (KM3NeT) - Extrémně velký dalekohled pro optickou astronomii (ELT – Extremely Large Telescope) - Celoevropská výzkumná infrastruktura pro nanostruktury (PRINS – Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures) - Evropský spalační zdroj neutronů (ESS – European Spallation Source) - Evropský XFEL – pro tvrdé rentgenové záření - Síť IRUVX FEL – od infračerveného po měkké rentgenové záření - Modernizace ESRF – synchrotron - Vysoce výkonný počítač pro Evropu (HPCEUR – High Performance Computer for Europe) - Námořní plavidlo pro výzkum pobřeží – zejména Baltického moře - Výzkumný ledoborec Aurora Borealis - Evropská multidisciplinární podmořská observatoř (EMSO – European Multidisciplinary Seafloor Observatory) - Evropská infrastruktura pro výzkum a ochranu biologické rozmanitosti - Pokročilá infrastruktura pro snímkování mozku a celého těla - Bioinformatická infrastruktura pro Evropu - Evropská síť středisek pokročilého klinického výzkumu - Evropská síť biobank a genomických zdrojů - Vysoce zabezpečené laboratoře pro nové choroby a hrozby pro veřejné zdraví - Infrastruktura pro funkcionální analýzu celého savčího genomu - Zařízení pro testování modelových organismů v biomedicínském výzkumu - Evropská výzkumná observatoř pro humanitní a společenské vědy (EROHS – European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences) - Evropský společenský průzkum (ESS – European Social Survey) „Globální projekty“ - ITER - Mezinárodní kosmická stanice (ISS – International Space Station) - Mezinárodní lineární urychlovač (ILC – International Linear Collider) - Radioteleskop „Square Kilometer Array“ (SKA) - Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF – International Fusion Materials Irradiation Facility) 2005/0184 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 166 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[8], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[9], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11], vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy musí být rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../ES o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (dále jen „rámcový program“) provedeno prostřednictvím specifických programů, které stanoví pravidla pro provádění, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné. (2) Společné výzkumné středisko (dále jen „SVS“) by mělo provádět přímé výzkumné a vývojové činnosti v rámci specifického programu SVS, kterým se provádí rámcový program ES. (3) Při provádění svého poslání[12] by SVS mělo poskytovat vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a reagovat na nové politické požadavky. K naplňování svého poslání provádí SVS výzkum vysoké kvality. (4) Přímé akce SVS by měly být prováděny prostřednictvím tohoto specifického programu. Při provádění tohoto specifického programu v souladu se svým posláním by SVS mělo klást zvláštní důraz na oblasti klíčového zájmu Unie: prosperita ve společnosti založené na znalostech, solidarita a odpovědné řízení zdrojů, bezpečnost a svoboda, jakož i Evropa jako světový partner. (5) Tento specifický program by měl být prováděn pružným, účinným a průhledným způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů SVS a politik Společenství a s ohledem na cíl ochrany finančních zájmů Společenství. Výzkumné činnosti prováděné v jeho rámci by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědeckému a technickému rozvoji a jejich cílem by mělo být dosažení vědecké excelence. (6) Na výzkumné a vývojové činnosti prováděné v rámci tohoto specifického programu by se rovněž měla uplatňovat pravidla rámcového programu pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále jen „pravidla pro účast a šíření“) týkající se přímých akcí. (7) Za účelem provedení tohoto programu může být vhodné, kromě spolupráce zahrnuté v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru nebo některé dohodě o přidružení, zapojit se do činností mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména na základě článku 170 Smlouvy. (8) V zájmu rozšíření a integrace Evropské unie usiluje SVS o podporu integrace organizací a výzkumných pracovníků z nových členských států do svých činností zaměřených zejména na provádění vědeckých a technických složek acquis EU, jakož i o podporu intenzivnější spolupráce s organizacemi a výzkumnými pracovníky z kandidátských zemí. Počítá se rovněž s postupným otevíráním pro sousední země, především u prioritních témat evropské politiky sousedství. (9) Výzkumné činnosti prováděné v rámci tohoto specifického programu by měly dodržovat základní etické zásady včetně zásad, které jsou stanoveny v Listině základních práv Evropské unie. (10) SVS by mělo nadále vytvářet další zdroje prostřednictvím činností zapojených do hospodářské soutěže; mezi ně patří účast na nepřímých akcích rámcového programu, práce pro třetí osoby a v menší míře využívání duševního vlastnictví. (11) Je důležité zajistit řádné finanční řízení rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nejpraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami. (12) Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[13], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[14] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[15]. (13) V příhodné době by Komise měla zajistit nezávislé hodnocení týkající se činností prováděných v oblastech zahrnutých v tomto programu. (14) Vědecký a technický obsah tohoto specifického programu byl konzultován se správní radou SVS, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá specifický program týkající se přímých akcí v oblasti výzkumu, technického rozvoje a demonstrací, který má provést Společné výzkumné středisko (dále jen „specifický program“). Článek 2 Ve specifickém programu se stanoví činnosti pro nejaderné akce Společného výzkumného střediska, které poskytují vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU zaměřenou na uživatele, zajišťují podporu provádění a sledování stávajících politik a reagují na nové politické požadavky. Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze. Článek 3 V souladu s přílohou II rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k provedení specifického programu 1 817 milionů EUR. Článek 4 1. Všechny výzkumné činnosti prováděné v rámci specifického programu musí být prováděny v souladu se základními etickými zásadami. 2. V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech: - výzkumná činnost za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům; - výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která by mohla učinit tyto změny dědičnými[16]; - výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader somatických buněk. 3. V rámci tohoto programu nesmí být financován tento výzkum: - výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech; - výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový výzkum zakázán. Článek 5 1. Specifický program se provede prostřednictvím přímých akcí stanovených v příloze III rámcového programu. 2. Na specifický program se uplatňují pravidla pro účast a šíření týkající se přímých akcí. Článek 6 1. Komise vypracuje víceletý pracovní program pro provedení specifického programu, který podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority uvedené v příloze, a časový plán provádění. 2. Tento víceletý pracovní program vezme v úvahu související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými státy a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby je aktualizován. Článek 7 Komise zajišťuje nezávislé hodnocení činností prováděných v oblastech zahrnutých do specifického programu, které je stanovené v článku 7 rámcového programu. Článek 8 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda / předsedkyně […] Příloha – Program ES 1. Cíl Poskytovat vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a reagovat na nové politické požadavky. 2. Přístup Ve specifické souvislosti s růstem, udržitelným rozvojem a bezpečností posílí SVS svou orientaci na uživatele a vytváření pevných sítí s vědeckou komunitou těmito způsoby: - pružným reagováním na měnící se potřeby a požadavky tvůrců politiky EU; - zaměřením pozornosti na otázky, které jsou důležité z hlediska společenského zájmu, které mají výzkumnou složku a které mají zásadní význam pro celé Společenství; - rozvojem partnerství s výzkumnými středisky, vysokými školami, průmyslovými odvětvími, orgány veřejné moci, regulačními subjekty v členských státech a s třetími zeměmi a mezinárodními subjekty; - posílením svých schopností a zařízení; - SVS zaměřilo své zdroje na plnění vědeckých a technických úkolů vyplývajících ze složitých a různorodých aspektů otázek spojených s politikami EU. Dosáhlo toho nasměrováním svých činností na hlavní oblasti politik a vytvářením součinnosti s dalšími zdroji vědecké a technické podpory, které jsou k dispozici v členských státech. SVS tuto kapacitu dále posílí, mimo jiné díky spolupráci s agenturami EU, dalšími subjekty EU a orgány v členských státech. Klíčovým rysem tohoto specifického programu je integrovaný přístup k poskytování vědecké a technické podpory politikám. V různých oblastech je totiž naléhavě nutné pochopit vzájemné působení mezi technickou změnou, vědeckým rozvojem, inovacemi a konkurenceschopností a různými regulačními a politickými přístupy (např. hospodářské nástroje, dobrovolné systémy a pružné mechanismy). Tyto cíle podpoří silná výzkumná základna. Cílem účasti na přímých akcích rámcového programu bude dosažení maximální doplňkovosti s institucionálním programem uvedeným v následujícím oddíle 3. Hlavním rysem přístupu bude šíření znalostí mezi nejrůznější účastníky zapojené do tohoto procesu. Činnosti se rovněž zaměří na podporu provádění právních předpisů a kontrolu jejich dodržování, jakož i na šíření osvědčených postupů v rámci EU-25, kandidátských a sousedních zemí. SVS bude reagovat na výzvu týkající se „zlepšování právní úpravy“, která je obsažena v nové lisabonské agendě, prováděním posouzení a hodnocení politik ex ante a ex post , které podpoří politické iniciativy Komise založené na poznatcích. Požadavky formulované v souvislosti s prováděním a sledováním politik dále povedou k vytvoření účelově orientovaných podpůrných činností, pokud se ovšem zakládají na výzkumu. Nové úkoly spojené s rostoucí potřebou reagovat na krize, mimořádné situace a naléhavé politické závazky se budou plnit budováním kapacit a zařízení ve vybraných oblastech s cílem poskytnout odpovídající podporu v souvislostech EU. Vnější vztahy EU a politiky spjaté s bezpečností budou po dobu trvání sedmého rámcového programu vytvářet nové požadavky. Tyto oblasti činností budou k zajištění rychlé reakce podpořeny interními a bezpečnými informačními a analytickými systémy. V rámci tohoto programu se bude stejným způsobem dále rozvíjet i světový a mezinárodní rozměr činností SVS. Zvláštní část zdrojů SVS je vyčleněna na předběžný výzkum za účelem vývoje nových znalostí a nových schopností. Zdroje jsou do předběžného výzkumu investovány jako „počáteční kapitál“, který může později přinést praktické výsledky, a v případě úspěchu přispějí ve střednědobém až dlouhodobém horizontu k činnostem SVS. Bude-li o to SVS v souvislosti se svou podporou tematickým prioritám požádáno, podnikne zvláštní opatření vedoucí k lepšímu využívání příslušných výsledků výzkumu z celé EU. Tímto způsobem posílí výhody znalostní společnosti. 3. Činnosti 3.1. Strategické téma 1: Prosperita ve společnosti založené na znalostech 3.1.1. Agenda 1.1 Konkurenceschopnost a inovace Konkurenceschopnost EU, průhlednost vnitřního trhu a obchod budou podporovány prostřednictvím tvorby a šíření mezinárodně uznávaných referencí a posilování společného evropského systému měření. Srovnatelnost výsledků měření bude podpořena poskytnutím nástrojů k zabezpečování jakosti, například referenčních materiálů, referenčních měření, validovaných metod a dat v širokém spektru oblastí spjatých s politikami, jakými jsou například: - bezpečnost chemických látek a výrobků včetně kosmetických prostředků, a to vytvořením referenčního střediska pro integrované posouzení chemického rizika a vědeckou a technickou podporou tvorby právních předpisů v oblasti chemických látek včetně podpory (odborné přípravy) zaměřené na zřízení Evropské agentury pro chemické látky (ECA); - alternativní testovací přístupy (bez pokusů na zvířatech) a inteligentní testovací strategie; - bezpečnost, kvalita a pravost potravin; bezpečnost krmiv; biotechnologie; - energetika (čistší a obnovitelné zdroje a nosiče energie); - bezpečnost a ochrana občanů; - životní prostředí a zdraví. Tyto referenční činnosti budou prováděny v těsné spolupráci s institucemi v členských státech, mezinárodními normalizačními subjekty (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), regulačními orgány a průmyslem. SVS i nadále působí jako referenční laboratoř Společenství v oblastech geneticky modifikovaných potravin a krmiv, materiálů určených pro styk s potravinami a doplňkových látek v krmivu a bude nově fungovat jako referenční laboratoř Společenství v dalších souvisejících oblastech své působnosti. SVS bude pokračovat ve vývoji technologií pokročilého ekonometrického modelování a analýz citlivosti v široké škále oblastí politik, v oblasti makroekonomického modelování, krátkodobé analýzy finančních a hospodářských cyklů a koncepce a hodnocení souhrnných indikátorů. SVS bude také nadále uplatňovat nástroje finanční ekonometrie a statistiky v oblasti finančních služeb (například zúčtování a vypořádání a bankovní směrnice). Díky podpoře posuzování ex ante a ex post (včetně posuzování dopadů) uskutečňované vytvářením specifických ukazatelů a prováděním analýz bude i nadále zapojeno do celé škály iniciativ. SVS bude více podporovat utváření politiky EU v oblasti mezinárodního obchodu se zvláštním důrazem na dopad obchodní politiky na udržitelný rozvoj a konkurenceschopnost. Lisabonská agenda pro růst a zaměstnanost bude podpořena přímou kvantitativní sociálně-ekonomickou analýzou – rovněž ve vztahu k zásadě „zlepšování právní úpravy“ – v celé řadě oblastí politik, jakými jsou například stabilita a růst, finanční služby, aspekty konkurenceschopnosti, celoživotní vzdělávání a rozměr lisabonské strategie týkající se lidského kapitálu, dále zemědělství, změna klimatu, udržitelná energie a dopravní systémy. SVS bude přispívat k lepšímu pochopení vztahu mezi poskytováním vzdělávání a potřebami znalostní společnosti, faktorů ovlivňujících rovnost ve vzdělávání a způsobu, jak dosáhnout účinného využívání zdrojů vzdělávání. Těžištěm cílů v oblasti konkurenceschopnosti a ochrany životního prostředí jsou ekologicky účinné technologie, které budou i nadále identifikovány a posuzovány Evropským úřadem pro integrovanou prevenci a omezování znečištění, jakož i v rámci příspěvku k provádění a sledování akčního plánu pro environmentální technologie (ETAP). Budou zkoumány podmínky, za nichž jsou tyto technologie vyvíjeny, aby bylo možné identifikovat překážky bránící jejich šíření, posoudit výkonnostní cíle a využít a analyzovat opatření k jejich lepšímu zavádění. Konkurenceschopnost bude rovněž podporována například těmito činnostmi: - podpora vytváření a udržování evropských norem, například Eurocodes, Euronorms, normy IEC a ISO a evropské referenční materiály; - vývoj norem pro systémy monitorování bezpečnosti a životního prostředí a harmonizovaný přístup k datům v souvislosti s INSPIRE (prostorová informační infrastruktura v Evropě) a GMES (globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti); - posílení evropské infrastruktury pro měření prostřednictvím mezilaboratorních porovnávacích zkoušek k podpoře procesů akreditace a certifikace. 3.1.2. Agenda 1.2 Evropský výzkumný prostor SVS bude přímo přispívat k Evropskému výzkumnému prostoru vytvářením vědeckých sítí, odbornou přípravou a mobilitou výzkumných pracovníků, přístupem k výzkumným infrastrukturám a výzkumu založeného na spolupráci. V případě potřeby se bude účastnit evropských technologických platforem, společných technologických iniciativ a akcí podle článku 169. Zvláštní pozornost bude věnována zapojení partnerů v nových členských státech a kandidátských zemích. SVS bude podporovat tvorbu výzkumné politiky, jež bude založená na poznatcích, na úrovni EU i jednotlivých členských států. Tato strategická podpora tvorby výzkumné politiky bude doplněna zajišťováním technologického posouzení priorit výzkumu v jednotlivých tematických oblastech. Na evropské úrovni bude rovněž podporována konsolidace, vývoj a šíření metod vědeckého a technického prognózování. 3.1.3. Agenda 1.3 Energetika a doprava SVS zaměří své činnosti v oblasti energetiky na hladký přechod ke zdrojům a nosičům energie (včetně vodíku), které mají nižší obsah uhlíku a jsou obnovitelné, na větší účinnost energetických systémů a lepší bezpečnost a zabezpečení dodávek energie. V oblasti energetiky sleduje SVS tyto cíle: - zajistit udržitelný energetický referenční systém poskytující potřebám politiky EU vědecké a technické znalosti na poli technických inovací a pokroku (všechny zdroje energie); - působit jako referenční středisko pro prenormativní ověřování výkonu a certifikaci vybraných technologií (tj. čistší energie z fosilních paliv, biomasa, fotovoltaika, palivové články a vodík); - poskytovat údaje o spolehlivosti dodávek energie pro Evropu. SVS bude přispívat k rozvoji udržitelné dopravy v Evropě, přičemž se zaměří na: - životní prostředí zahrnující otázku omezování emisí a související dopady na ekosystémy; potenciál snižování emisí prostřednictvím vznikajících technologií v rámci různých scénářů politik; - technicko-hospodářský rozměr zahrnující výzkum v oblasti posuzování zdokonalených paliv a motorů, alternativní koncepty vozidel a vliv inovací na konkurenceschopnost a hospodářský růst, jakož i posuzování variant v oblasti dopravní politiky; - sociální rozměr zahrnující činnosti, jakými jsou například územní plánování, vlivy na zdraví a osvěta. Úsilí bude věnováno také aspektům bezpečnosti a ochrany letecké, pozemní a námořní dopravy. Energetika a doprava jsou hlavními odvětvími odpovědnými za znečištění ovlivňující kvalitu ovzduší. SVS bude podporovat tematickou strategii EU o znečištění ovzduší (program CAFE – Čistý vzduch pro Evropu) se zvláštním důrazem na charakteristiku a rozdělování emisí z různých zdrojů k podpoře rozvoje strategií snižování emisí. 3.1.4. Agenda 1.4 Informační společnost SVS bude tvorbou výhledových analýz a strategií souvisejících se znalostní společností podporovat utváření politik a nástrojů v oblasti technologií informační společnosti (TIS) přispívajících ke konkurenceschopné znalostní společnosti v Evropě. Pozornost se zaměří na růst, solidaritu, začlenění a udržitelnost. SVS bude rovněž přispívat k provádění politik EU, které jsou úzce spjaty s rozvojem technologií informační společnosti a které mají z jejich rozvoje velký užitek. Mezi ně patří aplikace v oblasti elektronického obchodního styku (e-business), elektronického zdravotnictví (e-health), osobní bezpečnosti, elektronického vzdělávání (e-learning), elektronické správy (e-government) a životního prostředí, jakož i stanovení potenciálu nového rozvoje ve prospěch obecných evropských strategií růstu, začlenění a kvality života. SVS bude pracovat na „konvergenci“ v oblasti TIS s cílem posoudit možný dopad na společnost z hlediska konkurenceschopnosti, soukromí, vlastnictví a sociálního začlenění. Budou vyvíjeny konvergenční aplikace v oblasti zdraví (biosenzory, nanotechnologie a kognitivní vědy), bezpečnosti (senzory, veřejná bezpečnost a osobní integrita) a životního prostředí (monitorovací technologie a udržitelné řízení životního prostředí). 3.1.5. Agenda 1.5 Vědy o živé přírodě a biotechnologie Vědy o živé přírodě a biotechnologie mají význam pro mnoho oblastí politik, v nichž mohou výrazně přispět k lisabonským cílům. Tento potenciál je obecně uznávaný v oblasti zdraví, zemědělství, potravin, životního prostředí a dalších oblastech, v nichž jsou rychle vyvíjeny aplikace. Pro zajišťování referenčních materiálů a validovaných metod je nutný přístup k široké škále pokročilých biotechnologických nástrojů a jejich ovládání. SVS bude své schopnosti v této oblasti s ohledem na legislativní a regulační rámec dále rozvíjet. SVS bude k podpoře tvorby budoucích právních předpisů zejména provádět studie sociálně-ekonomického dopadu vybraných aplikací biotechnologie a věd o živé přírodě. Díky integrovanému úsilí při uplatňování nanobiotechnologie, fyziky, biologie a chemie na detekční techniky bude SVS přispívat k rozvoji nových strategií a technologií pro monitorování životního prostředí a zdraví, pro (eko)toxikologické studie, kontrolu potravin a bezpečnost. Budou vyvíjeny činnosti mimo jiné v těchto oblastech: 4. Biotechnologie a aspekty související se zdravím: 5. poskytnutí nástrojů k zabezpečování jakosti u genetického testování; 6. studie o genomických diagnostických aplikacích a vývoji léků (např. farmakogenomika); 7. vývoj a validace pokročilých metod ke zpřesňování, odbourávání a nahrazování pokusů na zvířatech u biotechnologických léčiv, k předvídání toxicity chemických látek prostřednictvím buněčných kultur in vitro , vysoce výkonné techniky a toxikogenomika; 8. identifikace a posuzování nových bioinformačních metod podporujících přístupy, které mají v názvu příponu „-omika“, jež zahrnují fyziologické reakce ovlivňované individuální vnímavostí a faktory souvisejícími se stylem života; 9. vypracování metodického rámce pro řádné zvážení faktorů ovlivňujících riziko při posuzování rizik pro lidské zdraví; 10. posouzení vlivů nanotechnologií na životní prostředí a lidské zdraví. 11. Biotechnologie v oblasti zemědělství, potravin a krmiv: 12. výhledové studie o vznikajících biotechnologických aplikacích ve výrobě potravin (např. funkční potraviny, klonování hospodářských zvířat a geneticky modifikované plodiny využívané k produkci léčiv nebo k průmyslové produkci); 13. odhalování, identifikace a kvantifikace geneticky modifikovaných organismů (GMO) (zahrnuje validaci vysoce výkonných screeningových metod a nástrojů k zabezpečování jakosti u GMO příštích generací); 14. studie o koexistenci geneticky modifikovaných a nemodifikovaných plodin; studie o hospodářských aspektech geneticky modifikovaných plodin. 3.2. Strategické téma 2: Solidarita a odpovědné řízení zdrojů 3.2.1. Agenda 2.1 Rozvoj venkova, zemědělství a rybolov SVS bude podporovat evropské politiky rozvoje venkova, zemědělství a rybolovu v rámci všech tří rozměrů udržitelnosti: - Aspekty produkce: podpora provádění, kontroly a sledování SZP (režimy jednotné platby, podmíněnost a zemědělské poradenské systémy) včetně integrovaného administrativního a kontrolního systému pro ornou půdu a registrů trvalých kultur, jakož i provádění vesnických/městských katastrů k podpoře trhu a investic (za využití lokalizačních/navigačních technik). Předvídání produkce plodin na základě modelů simulace růstu, technik leteckého snímkování, dálkového průzkumu a agrofenologické sítě. Podpora provádění systému EU pro pojištění zemědělců. Podpora metodických aspektů nového systému zemědělské statistiky EU (včetně statistického zjišťování LUCAS). - Aspekty životního prostředí: posuzování důsledků dobrých zemědělských a ekologických podmínek a zkoumání dopadů a účinnosti agroenvironmentálních opatření na půdní a vodní podmínky, biologickou rozmanitost a evropské krajiny. Analýza spojitosti mezi zemědělskou a regionální politikou a politikou rozvoje venkova a jejich dopady na změny ve využívání půdy v Evropě prostřednictvím vývoje ukazatelů a prostorových modelů. Podpora rozvoje cílených územních strategií pro provádění programů rozvoje venkova. Posuzování dopadu změny klimatu na zemědělství z hlediska opatření pro přizpůsobení. Příspěvek ke snižování emisí skleníkových plynů pomocí zvláštních energetických plodin a energetického využití odpadů ze zemědělství. - Aspekty producentů/spotřebitelů: strategické politické analýzy například v těchto oblastech: vliv reformy SZP na udržitelnost zemědělských systémů; schopnost zemědělství reagovat na požadavky spotřebitelů: charakteristika a kontrola potravin, vliv systémů zabezpečování jakosti a certifikace spravovaných v rámci zásobovacích řetězců a schopnost reagovat na standardy životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat; odhady a analýzy dopadu politik na hlavní evropské zemědělské produkty z hlediska produkce, světového trhu, cen, příjmů a blaha spotřebitelů; dopad změn v obchodní politice a na světových komoditních trzích; zemědělské politiky v oblasti rozvoje venkova ve spojení s ostatními politikami. Zvláštní pozornost bude věnována dopadu reformy SZP v nových členských státech a kandidátských zemích. K dosahování cílů společné rybářské politiky přispěje zlepšování kvality a včasnosti vědeckých údajů a vývoj procesů k posuzování hospodářského a sociálního dopadu různých variant řízení. Ke zjišťování případů, kdy dochází k porušování předpisů, budou využívány nové technologie, mimo jiné určování původu ryb na základě analýzy DNA. Pozornost se zaměří na techniky podporující zapojení účastníků. V souladu s utvářející se námořní politikou EU budou služby vyvinuté pro rybolov – jako například monitorování plavidel pomocí dálkového průzkumu a elektronického oznamování – rozšířeny na identifikaci obchodních plavidel. Bude rovněž posouzen dopad rostoucího odvětví akvakultury. 3.2.2. Agenda 2.2 Přírodní zdroje SVS se ve snaze o vypracování integrovaných konceptů pro udržitelný rozvoj snaží dosáhnout globálního přístupu ke sledování změn a analýze dopadů a tlaků na přírodní zdroje. Tento výzkum, který doplní agendu 2.1, bude úzce spjat se sedmi tematickými strategiemi EU v oblasti životního prostředí. Zaměří se na sdílení informací o životním prostředí a podpoří vývoj služeb GMES. Aplikace budou v souladu se zásadami INSPIRE. Činnosti se konkrétně zaměří na tyto oblasti: - Hospodaření s vodou v souvislosti s rámcovou směrnicí o vodě a námořní politikou s důrazem na ekologickou kvalitu evropských vnitrozemských a pobřežních vod, cykly znečišťujících látek, harmonizovaná měření chemických a biologických kontaminantů, dynamické modelování a celoevropské informační systémy. - Iniciativy na ochranu půdy stanovené v rámcové směrnici o půdě se zaměřením na usměrňování toku informací o půdě v Evropě, vymezení společných kritérií a metod pro vytyčení rizikových oblastí pro půdu, jakož i na přístupy k monitorování půdy. - Přístupy zaměřené na analýzu životního cyklu ke sledování zdrojů od těžby přes využití a recyklaci až po odstraňování materiálů. Udržitelná produkce a spotřeba přírodních zdrojů a materiálů a dopad produktů v rámci různých technologických a politických scénářů na životní prostředí a jejich udržitelnost. - Lesnictví; bude vytvořen systém pro monitorování lesů Společenství, jenž bude obsahovat údaje o lesních požárech, ekologickém stavu lesů a lesních zdrojích. Předmětem činností budou ukazatele biologické rozmanitosti lesů, nástroje k analýze dopadů požárů, analýza vzájemného působení lesních požárů, půdy a změny klimatu a začlenění údajů souvisejících s lesními zdroji získaných z členských států. - Poskytování další technické podpory pro rozvoj INSPIRE: příspěvek ke sdílenému systému EU pro informace o životním prostředí (v úzké spolupráci s Evropskou agenturou pro životní prostředí a generálním ředitelstvím ESTAT). - Posouzení dopadů strukturálních programů a programů soudržnosti a podpora vymezování a hodnocení regionální politik EU pomocí územních ukazatelů na regionální a městské úrovni. 3.2.3. Agenda 2.3 Životní prostředí a zdraví Spojitost mezi životním prostředím a zdravím je novým těžištěm zájmu na úrovni EU. SVS bude k této vznikající oblasti politiky přispívat tímto způsobem: - Vývoj a validace metod k monitorování cest a posuzování expozice: vnější ovzduší (kvalita ovzduší), vnitřní ovzduší (produkty, kouř), pitná voda a potraviny (včetně materiálů určených pro styk s potravinami, kontaminantů v potravním řetězci). Zejména v oblasti chemických látek se počítá s příspěvkem k vypracování přístupu celkové expozice člověka. - Posouzení účinků na zdraví pomocí experimentálních prací, biologického monitorování, toxikogenomických analýz, výpočetních technik a analytických nástrojů. - Využívání znalostí získaných v rámci obou výše uvedených bodů s cílem přispět k budoucímu rozvoji integrovaného systému pro životní prostředí a zdraví v souladu s politickým rámcem v oblasti informací o životním prostředí a zdraví, který je vypracováván v rámci příslušného akčního plánu EU. 3.2.4. Agenda 2.4 Změna klimatu Ústředním cílem Kjótského protokolu je snižování emisí skleníkových plynů. Hlavním bodem agendy SVS je proto posouzení potenciálu ke snižování emisí skleníkových plynů (opatření pro zmírňování) ve společném rámci. Bude pokračovat posuzování kvality, ověřování a analýza údajů o emisích skleníkových plynů, zejména v problematických odvětvích, jakými jsou zemědělství a lesnictví. Podobné práce se zaměří na otázku ověřování v souvislosti s obchodováním s emisemi skleníkových plynů. Přizpůsobení změně klimatu se stalo nutností a SVS bude i nadále shromažďovat a vyhodnocovat údaje související s klimatickými dopady na různé citlivé oblasti evropského hospodářství. Mezi ně patří zemědělství, lesnictví, vodní zdroje a přírodní rizika. Při posuzování nebezpečí spojených se změnou klimatu se pozornost zaměří na výskyt povodní, suchých období, lesních požárů, bouří, zhoršování kvality ovzduší a pobřežní a mořské procesy na úrovni EU. Je nezbytné mít dostatečné povědomí o příznacích a dopadech změny klimatu ve světě. Budou dále rozvíjeny techniky globálního monitorování, aby bylo možné vyhodnotit změny v atmosféře, oceánech a zemské biosféře, které urychlují změnu klimatu nebo jsou jejím důsledkem. Tyto práce tvoří součást evropského příspěvku ke globálním pozorovacím systémům, které byly formálně uznány Rámcovou úmluvou Organizace spojených národů o změně klimatu (příspěvek ke globálnímu systému pro pozorování klimatu). Podobné práce se zaměří na ověřování obchodování s emisemi skleníkových plynů spojené s pružnými mechanismy Kjótského protokolu (společné provádění a mechanismus čistého rozvoje) a na budoucí režimy po roce 2012. SVS uskuteční třetí fázi programu TREES (družicová pozorování prostředí tropických ekosystémů) s cílem aktualizovat předchozí posouzení celosvětového lesního pokryvu. SVS bude spolupracovat s ostatními modelovacími středisky v celé Evropě s cílem vyvinout kompromisní scénáře a analýzy nákladů a přínosů. Pro sedmý rámcový program má zvláštní význam analýza variant pro období následující po Kjótském protokolu, která bude východiskem pro diskuse o začlenění politik v oblasti klimatu do dalších odvětvových politik. 3.3. Strategické téma 3: Bezpečnost a svoboda 3.3.1. Agenda 3.1 Vnitřní bezpečnost SVS bude podporovat politiky EU v oblastech spravedlnosti, svobody a bezpečnosti, jakož i cel. Úsilí se soustředí na uplatňování schopností v oblasti informačních technologií a systémových analýz na boj proti trestné činnosti a podvodům, proti pašování a nedovolenému obchodu, dále na ochranu rozhodujících infrastruktur, opatření k boji proti terorismu a na migraci a správu hranic. Bude rovněž poskytována technická podpora pro integrovanou správu hranic (např. interoperabilita). V rámci činností budou mimo jiné podporovány: - kapacita pro odhalování a sledování podvodů ohrožujících rozpočet EU a zneužívání finančních prostředků, a to pomocí automatického shromažďování informací a uplatňování pokročilých analytických technik na velké soubory dat; - vyhodnocování ohrožení a slabin rozhodujících infrastruktur v klíčových odvětvích na úrovni EU (např. informační systémy, finanční systémy, průmyslové závody, veřejné budovy, dopravní systémy a infrastruktury, komunikační sítě, finanční sítě, navigační systémy, infrastruktury pro elektřinu a zemní plyn/ropu, systémy pro distribuci potravin atd.); - prevence, připravenost a řízení rizik u scénářů vyvolaných úmyslnými jednáními (sabotáž průmyslových zařízení, výbuchy, nárazy, biologické a chemické činitele, útoky na potravinové systémy) namířenými proti infrastrukturám; - bezpečnost na hranicích a správa hranic prostřednictvím norem a zkoušení pro biometrické senzory, monitorovací systémy k odhalování nedovoleného obchodu, sledování migračních toků; - shromažďování informací v oblasti dopravy zboží letecky, po moři a po silnici pomocí nejrůznějších monitorovacích technologií; - struktura krizového střediska EU (ARGUS) a mechanismy reakce na krizové situace. 3.3.2. Agenda 3.2 Katastrofy a reakce SVS bude provádět akce týkající se přírodních a průmyslových katastrof a havárií s cílem posílit povědomí a reakci v oblasti slabin, rizik, systémů včasného varování a rychlé výměny informací, monitorování a rovněž opatření k vyhodnocování, prevenci a zmírňování škod. Zejména přispěje ke zlepšení schopnosti reakce a řešení krizí v rámci EU z hlediska rychlé reakce, monitorování a vyhodnocování škod (např. v souvislosti s mechanismem civilní ochrany a intervencemi Fondu solidarity). Úřad pro nebezpečí závažných havárií přispěje prostřednictvím monitorování havárií a nehod a jejich vyhodnocováním k řízení bezpečnosti, zejména u zařízení v rámci směrnice Seveso II. V oblasti přírodních katastrof se SVS zaměří na vývoj systémů včasného varování a rychlé výměny informací na základě modelů, technologií pozorování Země a měřicích sítí pro celou škálu situací v Evropě včetně povodní, suchých období, úniků ropy, zemětřesení, lesních požárů a bouří. Oblast Středozemního/Černého moře a okraje Atlantského oceánu budou zkoumány z hlediska rizik spojených s více nebezpečími. I nadále budou vypracovávány zprávy o přírodních katastrofách a tyto katastrofy budou vyhodnocovány. Práce na této agendě budou rovněž prováděny v zájmu rozvoje služeb GMES spojených s krizemi a mimořádnými situacemi. 3.3.3. Agenda 3.3 Bezpečnost a kvalita potravin a krmiv Činnosti v této oblasti budou v souladu s koncepcí „od stolu k zemědělskému podniku“. SVS zajistí validaci metod a harmonizované postupy pro celou škálu druhů potravin a krmiv. Díky svým odborným znalostem na poli analýzy potravin a krmiv a díky případnému zapojení do dalších oblastí posílí SVS rovněž svou schopnost zvládat potravinové a krmivové krize. Pozornost bude věnována úzké spolupráci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin. Činnosti budou zahrnovat tyto specifické oblasti: - validace molekulárněbiologických a párových technik ke kontrole potravin a krmiv, například v oblasti alergenů, funkčních potravin a potravin pocházející z ekologického zemědělství; - oblasti související s potravinami a zdravím, v jejichž rámci se do budoucna počítá s novými právními předpisy (například mikrobiologie, funkční potraviny a potraviny pocházející z ekologického zemědělství, alergeny, zdravotní tvrzení pro označování potravin); - oblasti spojené s bezpečností potravin u platných právních předpisů (např. povolení doplňkových látek v krmivu); - mikrobiologie pro potraviny a krmiva, validace biomolekulárních metod detekce pro mikroorganismy, zejména pro patogeny v potravinách a ve vodě; - validace analytických metod k detekci zakázaných látek, kontaminantů, doplňkových látek v krmivu a živočišných bílkovin, dále ke kontrole dodržování směrnic týkajících se označování a k označování původu (např. izotopové metody); - elektronická sledovatelnost v rámci krmivového a potravinového řetězce. 3.4. Strategické téma 4: Evropa jako světový partner SVS bude podporovat rozhodovací proces na úrovni EU v rámci nástrojů vnějších vztahů (rozvojová spolupráce, obchod) a nástrojů k reakci na krize včetně nástrojů pro stabilitu a humanitární pomoc. 3.4.1. Agenda 4.1 Globální bezpečnost SVS bude prostřednictvím nových technologií (včetně vesmírných technologií, geoprostorové analýzy, webové inteligence, informačních systémů pracujících v reálném čase) výrazněji podporovat programy Společenství v oblasti obnovy a humanitární pomoci na několika úrovních intervence (od připravenosti až po rychlou reakci a činnosti „v terénu“) s cílem reagovat na potřeby v oblasti identifikace opomíjených krizových oblastí, včasného varování před možnými krizovými situacemi, posuzování humanitárních potřeb a poskytování pomoci, integrované reakce na krizové situace a posuzování škod v návaznosti na krize. Mezinárodní humanitární pomoc bude rovněž podporována rozšířením funkcí globálního systému včasného varování před katastrofami a reakcí na ně s cílem obsáhnout širokou škálu humanitárních katastrof v úzké spolupráci s agenturami OSN (zejména s Úřadem OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí). SVS vytvoří globální databázi geoprostorových dat a přispěje ke službám (rychlé mapování), které podporují řešení krizí a bezpečnost, a k interoperabilitě systémů a norem pro podporu výměn dat mezi systémy, zejména se Situačním střediskem Rady a Satelitním střediskem EU. Tato činnost je realizována v souvislosti s vývojem budoucích pilotních služeb GMES. SVS bude podporovat Nástroj stability, přičemž se bude zabývat problémy přesahujícími hranice (ochrana před nekontrolovaným šířením, boj proti nedovolenému obchodu a terorismus) a dlouhodobějšími otázkami globální stability a bezpečnosti. SVS bude pracovat na otázce šíření zbraní hromadného ničení a zboží a technologií dvojího užití, včetně kontroly vývozu, ochrany hranic, bezpečnosti dodavatelského řetězce a vytváření profilů zemí. Mezi systémy, které musí být za tímto účelem dále rozvíjeny, patří klasifikační systémy pro kontrolu vývozu, systémy založené na informacích, uchovávání dat a mnohojazyčné nástroje pro extrakci a zpracovávání informací z internetu. Počítá se s úzkým propojením se souvisejícími činnostmi SVS v rámci specifického programu Euratomu. Tento přístup je postaven na analytických technikách a systémech dálkového průzkumu k integraci a analýze dat z více zdrojů (včetně pozorování Země a veřejně přístupných zdrojů); tyto techniky a systémy budou využity k podpoře provádění společných akcí v rámci SZBP, Kimberleyského systému, mechanismů ke sledování nedovoleného obchodu mj. se dřevem a se zbožím dvojího užití, programu EU pro mír a obecně programů k prevenci konfliktů. Tyto činnosti přispějí ke globálnímu rozměru iniciativy GMES. 3.4.2. Agenda 4.2 Rozvojová spolupráce Ve státech africké, karibské a tichomořské oblasti bude zpočátku zřízeno pozorovací středisko pro udržitelný rozvoj a životní prostředí. Základem tohoto střediska bude systém pro shromažďování informací a komunikaci, který budou využívat tři hlavní složky: diagnostika životního prostředí a profily zemí, vytváření scénářů a vzájemné ovlivňování jednotlivých politik. Dlouhodobé pozorování zdrojů a parametrů životního prostředí (např. pokryv území, lesní pokryv, požáry, biologická rozmanitost, pobřežní oblasti, citlivost klimatu atd.) přispěje k analýzám trendů. Vývoj bude prováděn v těsné spolupráci s iniciativou GMES a programem monitorování Afriky z hlediska životního prostředí a udržitelného rozvoje. V souvislosti se zajišťováním potravin a iniciativou Společenství zaměřenou na vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj bude v rámci střediska vyvinuta globální složka pro monitorování plodin. Výzkumné práce se zaměří na nové metody pro posuzování potravinových potřeb a zásobování potravinami, informační systémy pro zajišťování potravin a posuzování citlivosti. Dodávané konečné produkty budou zaměřené na uživatele – to znamená, že v tomto konkrétním případě budou navrženy tak, aby reagovaly na potřeby rozvojových zemí a aby je tyto země mohly využívat. Bude rovněž posílena spolupráce s hlavními subjekty v této oblasti (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS). Etická hlediska Během provádění tohoto specifického programu a výzkumných činností z něj vyplývajících musí být respektovány základní etické zásady. K nim mimo jiné patří zásady uvedené v Listině základních práv EU, a zejména pak ochrana lidské důstojnosti a lidského života, ochrana osobních údajů a soukromí, jakož i ochrana zvířat a životního prostředí v souladu s právem Společenství a platným zněním příslušných mezinárodních úmluv a kodexů chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech přijatou organizací UNESCO, Úmluvou OSN o biologických a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO). Rovněž se vezmou v úvahu stanoviska Evropské skupiny poradců pro etiku v biotechnologii (1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (od roku 1998). V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitostí přístupů v Evropě musí účastníci výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné v zemích, kde bude výzkum uskutečňován. V každém případě se však uplatňují vnitrostátní právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství. Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně obdržet souhlas příslušných státních nebo místních etických výborů, dříve než zahájí činnosti v oblasti výzkumu a technického rozvoje. Komise bude systematicky provádět rovněž etický přezkum u návrhů, které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo kde etickým hlediskům nebyla věnována odpovídající pozornost. V určitých případech se může etický přezkum uskutečnit během provádění projektu. Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě vyžaduje, aby Společenství při tvorbě a provádění svých politik zahrnujících výzkum věnovalo plnou pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely vyžaduje, aby všechny pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných bolestí a utrpení; aby byl použit co nejmenší počet zvířat; aby se použila zvířata co do smyslové fyziologie nejméně vyvinutá a aby vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození. Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze zvažovat pouze tehdy, pokud jsou cíle z etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržovány zásady biologické rozmanitosti. V průběhu provádění tohoto programu bude Komise pravidelně sledovat vědecký pokrok a vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby se přihlédlo k případnému vývoji. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: SPECIFICKÝ PROGRAM VÝZKUMU, TECHNICKÉHO ROZVOJE A DEMONSTRACÍ, KTERÝ MÁ PROVÉST SPOLEčNÉ VÝZKUMNÉ STřEDISKO PROSTřEDNICTVÍM PřÍMÝCH AKCÍ NA ZÁKLADě SEDMÉHO RÁMCOVÉHO PROGRAMU EVROPSKÉHO SPOLEčENSTVÍ PRO VÝZKUM, TECHNICKÝ ROZVOJ A DEMONSTRACE (2007 Až 2013). 2. RÁMEC ABM / ABB Dotčená oblast politiky a související aktivity: přímý výzkum 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a správní pomoc) (ex - linie B.A) včetně okruhů: 10 02 Provozní položky přímo financovaného výzkumu (konečná rozpočtová nomenklatura pro sedmý rámcový program bude stanovena v příhodné době) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: 2007–2013 s výhradou schválení nového rámce finančních výhledů 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby přidejte řádky): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 10 01 05 | Nepov. | Nerozl. | ANO | ANO | ANO | č. [1a] | 10 02 | Nepov. | Rozl.[17] | ANO | ANO | ANO | č. [1a] | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) [18] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 | Správní náklady kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 | Celkové orientační finanční náklady intervence PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 5 674,377 | 7 183,791 | 8 677,340 | 10 316,316 | 11 981,867 | 13 605,871 | 15 378,756 | 72 818,319 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 2 701,204 | 4 800,186 | 6 845,974 | 8 748,741 | 10 356,602 | 11 983,321 | 27 382,292 | 72 818,319 | Podrobnosti o spoluúčasti Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Slučitelnost s finančním plánem ( Návrh je slučitelný se stávajícím finančním plánem (sdělení Komise KOM(2004) 101 z měsíce února 2004 o finančním výhledu 2007–2013). ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh si může vyžádat uplatnění ustanovení interinstitucionální dohody[24] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: Některé přidružené státy mohou prostřednictvím dohod o přidružení přispívat na dodatečné financování rámcového programu. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [rok n–1] | Situace po akci | Celková potřeba lidských zdrojů[25] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Toto číslo nezahrnuje krátkodobé pracovníky, ale jsou v něm obsaženi úředníci, kteří byli schváleni v rámci tabulky pracovníků SVS. 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Poskytovat vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a reagovat na nové politické požadavky. 5.2. Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná součinnost Společné výzkumné středisko zaměřilo své zdroje na plnění vědeckých a technických úkolů vyplývajících ze složitých a různorodých aspektů otázek spojených s politikami EU. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Těžištěm práce budou tato strategická témata, která jsou uvedena v příloze. 1. Strategické téma 1: Prosperita ve společnosti založené na znalostech 2. Strategické téma 2: Solidarita a odpovědné řízení zdrojů 3. Strategické téma 3: Bezpečnost a svoboda 4. Strategické téma 4: Evropa jako světový partner 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob realizace akce. ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ٱ nepřímo prostřednictvím svěření pravomoci: ٱ výkonným agenturám ٱ subjektům, které Společenství zřídilo a o nichž se zmiňuje článek 185 finančního nařízení ٱ vnitrostátním veřejným subjektům / subjektům pověřeným veřejnou službou ٱ Sdílené nebo decentralizované řízení ٱ spolu s členskými státy ٱ spolu s třetími zeměmi ٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Obecně Společné výzkumné středisko podporuje roční a víceleté (tj. rámcový program pro výzkum) cykly plánování, provádění, monitorování a hodnocení prostřednictvím zavedeného souboru klíčových ukazatelů plnění a specifických hodnotících činností. Společné výzkumné středisko poskytuje vědeckou a technickou podporu uživatelům (zejména v rámci Komise) prostřednictvím pracovního programu sestávajícího přibližně ze sta akcí. Metody, ukazatele a kritéria jsou uplatňovány na celý soubor akcí a napříč interními rozpočtovými liniemi SVS. Proto se hodnocení obvykle vztahuje na velký počet rozpočtových linií pracovního programu SVS, nebo dokonce na všechny. 6.2. Monitorovací systém Podle rozhodnutí Komise o reorganizaci Společného výzkumného střediska[26] a v souladu se závazky vyplývajícími ze specifických programů (jaderné a nejaderné části) monitoruje správní rada SVS každoročně provádění pracovního programu SVS a vypracovává poznámky k výroční zprávě SVS. Je zajištěna odpovídající provázanost s každoročním monitorováním nepřímých akcí. 6.3. Hodnocení Společné výzkumné středisko každoročně vyhodnocuje výsledky a dopad svých akcí za použití metody ex post uplatňované v rámci procesu odborných posudků („peer review“). Výsledky tohoto vyhodnocení jsou přímo zapracovávány do plánování pracovního programu následujícího roku. Ukazatele a kritéria používaná při tomto pravidelném přezkumu akcí jsou přímo propojeny s výsledky akcí a s klíčovými ukazateli plnění SVS. Doposud provádělo SVS průzkumy spokojenosti uživatelů jednou za dva roky. V rámci nového rámcového programu by měl být postupně zaveden systém průběžného získávání zpětné vazby od uživatelů, který bude propojen s každoročními přezkumy akcí. V souladu s pravidly a osvědčenými postupy Komise, které se týkají jejích hodnotících činností, proběhne tři a půl roku po zahájení sedmiletého rámcového programu pro výzkum tzv. přezkoumání v polovině období. Toto hodnocení, které provedou špičkoví externí odborníci, bude vycházet ze strukturovaných informací nashromážděných při každoročním přezkumu akcí a z dalších zdrojů, například z průzkumů spokojenosti uživatelů. Na konci sedmiletého rámcového programu bude poté provedeno následné hodnocení (ex post) . 6.3.1. Hodnocení předem (ex ante) Pracovní program SVS je každoročně aktualizován, zatímco proces výzkumu se vyvíjí v dlouhodobějším časovém horizontu. Proto je součástí každoročního přezkumu akcí také významná složka hodnocení ex ante . Opatření přijatá po předběžném / následném hodnocení ( ex post ) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Z hodnocení provedených v minulosti vyplývá, že fungování SVS vykazuje specifika, která vyžadují přizpůsobení základních vnitřních pravidel Komise pro hodnocení (např. vyhodnocování výsledků, efektivita, účinnost, vedlejší účinky, udržitelnost atd.) specifickému kontextu SVS. Těmito specifiky jsou: 15. Společné výzkumné středisko provádí svůj pracovní program sestávající přibližně ze sta akcí, které zase podporují politiky Komise. 16. Neexistují žádné standardní modely nákladů a přínosů, které by mohly být uplatněny na fungování a hodnocení činností SVS. 17. Práce SVS se projevuje na úrovni tvůrců evropských politik, nikoliv na úrovni evropské společnosti jako celku. Také nestačí, aby se měřily výsledky SVS jakožto vědecké organizace, což je samo o sobě výzvou. Ve SVS se spojují aspekty vědecké organizace s povahou útvarů Komise a skutečnou výzvou pro SVS je kvantifikovat dopad jeho činností nejprve na tvůrce politik, a poté na politiky, které vytvářejí. Na základě vyhodnocení posledního rámcového programu koncipuje SVS své činnosti stále více tak, aby mohly být podrobeny hodnocení s vysokou výpovědní hodnotou. K posouzení celkového přínosu SVS je dále nutné integrovat výsledky hodnocení všech jednotlivých akcí. Proto jsou nyní hodnocení SVS doplněna souborem podpůrných činností k získávání strukturovaných informací, které mají podpořit: - roční cyklus plánování, provádění a hodnocení a související rozhodovací procesy a - víceletá hodnocení v polovině období a následná hodnocení (ex post) . - Proto SVS vypracovalo a zavedlo pravidelné přezkumy akcí, v jejichž rámci jsou analyzovány výsledky jednotlivých akcí v letech 2003 a 2004. Tento pravidelný přezkum akcí má několik cílů: - hodnotí akce SVS na základě přesně vymezené metodiky; - podporuje plánování pracovního programu na následující rok; - poskytuje obsáhlou databázi, která usnadňuje plnění různých povinností v oblasti podávání zpráv; - vytváří semikvantitativní databázi sloužící budoucím hodnocením SVS; - umožňuje získávání globálních ukazatelů z různých nižších úrovní včetně úrovně akcí. Mechanismus pravidelného přezkumu akcí probíhá v ročním cyklu a bude v rámci stávajícího specifického programu dále vyvíjen. 6.3.2. Podmínky a četnost budoucího hodnocení Pravidelný přezkum akcí a monitorování provádění rámcového programu bude probíhat každoročně. Průzkum spokojenosti uživatelů je v současnosti prováděn každé dva roky. V budoucnosti může být zaveden průběžnější proces. Hodnocení v polovině období bude provedeno tři a půl roku po zahájení sedmého rámcového programu. Následné hodnocení (ex post) proběhne na konci tohoto programu. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[27], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[28] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[29]. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Jiný statutární personál[32] financovaný dle čl. XX 01 04/05 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | CELKEM[33] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Tato tabulka odráží stav ve SVS, kdy je personál tvořen převážně zaměstnanci SVS a s výjimkou personálu přímo přiděleného na výzkumný projekt je spravován jako jedna skupina pro jaderné a nejaderné činnosti. Správní, technický a pomocný personál může týž den na témže místě pracovat pro oba programy. Poměr pracovníků v nejaderné oblasti k celkovému počtu pracovníků může v průběhu plnění rámcového programu kolísat, měl by však být dodržen poměr v přibližné výši 70 %. Údaj 1 944 zaměstnanců se vztahuje na statutární zaměstnance. 8.2.2. Popis úkolů, které se odvíjejí z akce Úkoly se odvíjejí ze specifického programu přímého výzkumu v nejaderné oblasti. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst z každého zdroje) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa nárokovaná pro příští proces přípravy RSP / PNR ( Pracovní místa převedená ze stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další správní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 05 – Výdaje na správu a řízení)[34] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 8.2.6. Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[35] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 a 2013 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 | XX 01 02 11 03 – Výbory[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje správního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Správní výdaje celkem, kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 | - Výpočet – Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky Tato čísla jsou odhadnuta na základě požadavků generálního ředitelství pro výzkum na rok 2006 zvýšených o 2 % v souvislosti s předpokládanou roční inflací (Fiche 1 REV). Potřeby lidských a správních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Při přidělování pracovních míst je třeba zohlednit případné přerozdělení pracovních míst mezi odděleními na základě nových finančních výhledů. [1] KOM(2005) 119. [2] KOM(2005) 118. [3] SEK(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Jak je stanoveno v pracovním dokumentu útvarů Komise, Zpráva o evropských technologických platformách a společných technologických iniciativách: podpora partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje s cílem zvýšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy - SEK(2005) 800, 10.6.2005. [6] Frontier Research: the European Challenge (Hraniční výzkum: úkol Evropy). Zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni, Evropská komise, květen 2005. [7] Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities” (Nové výzkumné infrastruktury pro Evropu: „seznam příležitostí“ ESFRI), březen 2005, www.cordis.lu/esfri/. [8] Úř. věst. C , , s. . [9] Úř. věst. C , , s. . [10] Úř. věst. C , , s. . [11] Úř. věst. C , , s. . [12] Posláním SVS je poskytovat vědeckou a technickou podporu pro koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik EU zaměřenou na uživatele. Jakožto útvar Evropské komise slouží SVS jako referenční středisko vědy a techniky pro Unii. Díky úzké vazbě na proces tvorby politik slouží SVS společnému zájmu členských států, přičemž je nezávislé na jednotlivých soukromých nebo státních zájmech. [13] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [14] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [15] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [16] Může být financován výzkum související s léčbou rakoviny gonád. [17] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [18] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES - viz KOM(2005) 119. [19] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [20] Položky plateb se vztahují k roku 2013 a následujícím rokům. [21] Výdaje v rámci článku xx 01 05 hlavy xx. [22] Položky plateb se vztahují k roku 2013 a následujícím rokům. [23] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 05. [24] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [25] Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny přímé akce v působnosti GŘ Společné výzkumné středisko. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst v rámci operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst pro nepřímé akce - viz dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443 a 444. [26] Rozhodnutí 96/282/Euratom - Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 12. [27] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [28] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [29] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [30] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [31] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [32] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [33] Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny přímé akce v působnosti GŘ Společné výzkumné středisko. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst v rámci operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst pro nepřímé akce - viz dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443 a 444. [34] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES - viz KOM(2005) 119. [35] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES - viz KOM(2005) 119. [36] Evropský poradní výbor pro výzkum.