Návrh nařízení Rady kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98 /* KOM/2005/0086 konecném znení - CNS 2005/0014 */





V Bruselu dne 14.03.2005 KOM(2005) 86 v konečném znění 2005/0014 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98 (PřEDLOžENÁ KOMISÍ) ODŮVODNĚNÍ Nařízení Rady 88/98 obsahuje stávající technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Společenství v Baltském moři, Velkém a Malém Beltu a Øresundu. Technická opatření určují velikosti ok a další aspekty lovných zařízení, období a zeměpisné oblasti, ve kterých je zakázán nebo omezen rybolov některých druhů, jakož i minimální velikosti živých vodních zdrojů při vykládce. Společenství je smluvní stranou Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (IBSFC), organizace, která určuje pravidla pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v Baltském moři. IBSFC doporučuje každoročně maximální úrovně odlovu, jakož i některá technická opatření, aby se zajistilo zachování a odpovědné využívání rybolovných zdrojů v Baltském moři. Společenství je povinno opatření doporučená IBSFC provést, pokud vůči nim nemá námitky. Pokud jde o technická opatření, byla prováděna prostřednictvím nařízení Rady 88/98. Řada nedávných doporučení IBSFC ohledně technických opatření je však prováděna v rámci ročních nařízení o celkových přípustných odlovech (dále „TAC“) a kvótách, nikoli prostřednictvím změn nařízení Rady 88/98. Je proto vhodné začlenit všechna ustanovení o technických opatřeních týkajících se dané oblasti do jednoho nařízení, které zohlední vývoj pravidel za posledních několik let. Dále akt o přistoupení z roku 2003 stanoví, že pro Rižský záliv bude zaveden zvláštní režim na omezení intenzity rybolovu prostřednictvím změny nařízení Rady 88/98, a to před datem přistoupení. Všechna tato přepracovaná technická opatření je nutno začlenit do souhrnného předpisu. Zkušenost s uplatňováním nařízení Rady 88/98 navíc ukazuje jisté nedostatky, které vedou k potížím při jeho provádění a vymáhání. Komise proto v tomto návrhu předkládá řadu podmínek s cílem dané nedostatky napravit, zvláště prostřednictvím vymezení cílových druhů a požadovaných procentních podílů odlovu pro jednotlivá rozmezí velikostí ok, jakož i zeměpisných oblastí pro rybolov pomocí určitých lovných zařízení. Při stanovování dalších podmínek Komise usilovala o co nejvyšší soulad s odpovídajícími podmínkami stanovenými v právních předpisech Společenství, které se týkají technických opatření mimo vody Baltského moře. Navíc lze po rozšíření Společenství 1. května 2004 důvodně předpokládat, že bude IBSFC zrušena a nahrazena dvoustrannou spoluprací s Ruskou federací, která v oblasti Baltského moře zůstává jedinou pobřežní zemí vně Společenství. V této souvislosti nebude Společenství v budoucnu při přípravě technických opatření pro Baltské moře vázáno rozhodnutími IBSFC. Vezmeme-li rovněž v úvahu skutečnost, že mnohá stávající ustanovení jsou zbytečně podrobná a/nebo bezdůvodná z hlediska zachování zdrojů, Komise v tomto návrhu usiluje o co nejúčinnější zjednodušení pravidel, aniž by se nutně držela stávajících pravidel IBSFC. Všechny ostatní související podmínky stanovené v nařízení Rady 88/98 jsou zachovány. Závěrem, nařízení Rady 1434/98 stanoví pravidla vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě. Ve snaze zjednodušit právní předpisy Komise navrhuje nahradit v tomto návrhu ta ustanovení nařízení Rady 1434/98, která se týkají Baltského moře, obecnými ustanoveními týkajícími se netříděných vykládek. Při přijetí tohoto návrhu se nařízení Rady 88/98 zruší a zruší se také ustanovení týkající se Baltského moře v nařízení Rady 1434/98. 2005/0014 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], vzhledem k těmto důvodům: Podle článků 2 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] má Rada s ohledem na stávající vědecká, technická a hospodářská doporučení zavést opatření Společenství nezbytná pro zajištění takového využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Za tím účelem může Rada přijímat technická opatření k zajištění omezení úmrtnosti ryb a omezení dopadu rybolovných činností na životní prostředí. Přistoupení Společenství k Úmluvě o rybolovu a zachování živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu, ve znění protokolu konference zástupců smluvních států úmluvy (dále jen „gdaňská úmluva“) bylo schváleno rozhodnutím Rady 83/414/EHS[4]. Od vytvoření gdaňskou úmluvou přijala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři soubor opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v Baltském moři. Oznámila smluvním stranám určitá doporučení ohledně úprav uvedených technických opatření. Je vhodné, aby Společenství tato doporučení zavedlo. Jelikož Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři bude možná nahrazena dvoustrannou spoluprací s Ruskou federací, neměly by se pravidla Společenství těchto doporučení držet přísně; Společenství by mělo spíše usilovat o zavedení komplexního a logického systému technických opatření pro vody Společenství, založeného na stávajících pravidlech. V některých případech, kdy jsou stávající pravidla zbytečně podrobné a/nebo bezdůvodné z hlediska zachování zdrojů, existuje prostor pro zjednodušení. Nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997 stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu[5]. Uplatňování nařízení (ES) č. 88/98 názorně ukázalo konkrétní nedostatky uvedeného nařízení, které vedou k potížím při jeho provádění a vymáhání a které je třeba napravit, a to zejména vymezením cílových druhů a stanovených procentních podílů odlovu pro jednotlivá rozmezí velikostí ok, jakož i zeměpisných oblastí pro rybolov pomocí určitých lovných zařízení. Je třeba definovat způsob výpočtu procentních podílů cílových druhů a jiných druhů. Minimální velikost daného druhu by měla být v souladu se selektivitou ok lovného zařízení pro odlov daného druhu. Rižský záliv je jedinečný a poměrně citlivý mořský ekosystém, který vyžaduje zvláštní opatření k zajištění udržitelného využívání jeho zdrojů a k minimalizaci dopadu rybolovných činností. Článek 21 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž se zakládá Evropská unie[6], proto stanoví, že má Rada změnit nařízení (ES) č. 88/98 před datem přistoupení, aby bylo možné přijmout nezbytná opatření pro zachování v Rižském zálivu. Za účelem kontroly rybolovných činností je třeba, aby přístup do Rižského zálivu podléhal zvláštním povolením k rybolovu uvedená v nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[7]. Vědecké informace naznačují, že pro lov tresky jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikového okna méně selektivní než zařízení s únikovým oknem typu „BACOMA“. Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu tresky používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu „BACOMA“. Nařízení Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998 stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě[8]. S cílem zjednodušit složitá pravidla nařízení (ES) č. 1434/98 je třeba ustanovení uvedeného nařízení, která se týkají Baltského moře, nahradit obecnými ustanoveními o netříděných vykládkách, která pak budou součástí tohoto nařízení. Nařízení (ES) č. 1434/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[9]. Změny příloh tohoto nařízení by rovněž měla být přijata v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES. Vzhledem k počtu a rozsahu nutných změn je třeba nařízení (ES) č. 88/98 zrušit a nahradit je novým zněním, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I. OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1Předmět a oblast působnosti Toto nařízení stanoví technická opatření pro zachování, která se týkají lovu a vykládky rybolovných zdrojů v mořských vodách spadajících do svrchovanosti nebo soudní pravomoci členských států a náležejících do zeměpisné oblasti vymezené v příloze I. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se: (a) „aktivním lovným zařízením“ rozumí jakékoli lovné zařízení, které pro odlov vyžaduje aktivní pohyb daného zařízení, patří sem zejména vlečná a zátahová lovná zařízení; (b) „vlečnou sítí“ rozumí zařízení, které je aktivně taženo hlavním motorem plavidla a sestává z kuželovitě nebo pyramidovitě tvarované hlavní části (jakožto hlavní části vlečné sítě) uzavřené vzadu kapsou; na otevřené straně může být zvětšena křídly nebo připevněna k pevnému rámu. Vodorovné otevření je zajištěno klouzavými deskami nebo výložníkem či rámy různých rozměrů a tvarů. Takové sítě lze táhnout buď po dně (vlečná síť pro lov při dně) nebo ve střední hloubce (pelagická vlečná síť); (c) „dánským nevodem“ rozumí kruhové zatahovací nebo tažené vlečné zařízení řízené z plavidla dvěma dlouhými lany (nevodová lana), určené ke nahánění ryb směrem k otvoru nevodu. Zařízení, které je podobné vlečná síti pro lov při dně jak konstrukcí, tak velikostí, se skládá ze dvou dlouhých křídel, hlavní části a kapsy vlečné sítě; (d) „drapáky“ rozumí síť nebo kovový koš namontovaný na rámu rozmanitého tvaru a velikosti, na jehož spodní části je upevněn lopatkový naběrák, někdy opatřený zuby; (e) „košelkovým nevodem“ rozumí kruhové zatahovací zařízení, jehož spodní část se stahuje za použití košelkové zatahovací šňůry, která na spodní straně prochází řadou kroužků, což umožňuje ze sítě vytvořit vak a tak ji uzavřít; (f) „vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníku na bocích plavidla“ rozumí lovné zařízení s vlečnou sítí vodorovně otevřenou pomocí ocelové nebo dřevěné trubice, výložník a síťovina opatřené spodními řetězy, řetězovými rohožemi nebo ujímacími řetězy, aktivně tažené po dně motorem plavidla; (g) „zpevňovací kapsou“ rozumí válcovitá konstrukce síťoviny úplně uzavírající kapsu a nástavec. Může být vyrobena ze stejného materiálu jako kapsa a nástavec nebo z materiálu robustnějšího; (h) „bubnem“ rozumí kus síťoviny upevněný uvnitř aktivního lovného zařízení tak, že propouští úlovek z přední části do zadní části zařízení, ale omezuje možnost návratu; (i) „pasivním zařízením“ rozumí veškerá lovná zařízení nevyžadující při lovu aktivní pohyb zařízení; zahrnují: tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě, ukotvené plovoucí sítě, unášené tenatové sítě, tenatové sítě na chytání ryb za žábry při dně, šňůry, ukotvené plovoucí lovné šňůry a unášené lovné šňůry. Sítě se mohou skládat z jedné nebo několika oddělených sítí, které jsou opatřeny horními, spodními a spojovacími lany a mohou být vybaveny kotevním, plovacím a navigačním zařízením; (j) „tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ a „ tenatovou sítí“ rozumí síť tvořená jedním kusem síťoviny, udržovaná ve svislé poloze ve vodě plováky a závažími. Živé vodní zdroje se chytají zapletením do sítě nebo uvíznutím v okách. V závislosti na zátěži a vztlaku lze tyto sítě používat pro rybolov buď ve vodním sloupci dosahujícím až k mořské hladině (ukotvená plovoucí síť a unášená síť) nebo v blízkosti dna (tenatové sítě na chytání ryb za žábry při dně); (k) „třístěnnou tenatovou sítí“ rozumí síť tvořená dvěma nebo více sítěmi zavěšenými společně a rovnoběžně na jediném laně, upevněnými nebo s možností upevnění nějakým zařízením k mořskému dnu; (l) „ukotvenou plovoucí sítí“ rozumí síť upevněná nebo s možností upevnění nějakým zařízením k mořskému dnu a plovoucí ve vodním sloupci až k mořské hladině; (m) „unášenou sítí“ rozumí tenatová síť na chytání ryb za žábry nebo tenatová síť udržovaná na hladině nebo v určité vzdálenosti pod hladinou bójemi volně unášenými proudem; pohybuje se buď samostatně nebo častěji spolu s plavidlem, k němuž je přivázána. Může být opatřena námořními kotvami nebo jinými plovacími zařízeními zajišťujícími její stabilitu, resp. omezujícími unášení; (n) „tenatovou sítí na chytání ryb za žábry pro lov při dně“ rozumí tenatová síť na chytání ryb za žábry upevněná nebo s možností upevnění nějakým zařízením k mořskému dnu; zařízení je udržováno v blízkosti dna; (o) „šňůrami“ rozumí řada spojených šňůr uložených buď na dně nebo unášených; každá je opatřena velkým počtem háčků s návnadami; (p) „dobou ponoření“ rozumí časové období od okamžiku prvního položení sítí do vody do okamžiku úplného vytažení sítí na palubu rybářského plavidla; (q) „síťovinou se čtvercovými oky“ rozumí síťovinová konstrukce upevněná na dvě sady rovnoběžných lan tvořených příčkami ok, přičemž jedna sada je s podélnou osou sítě rovnoběžná a druhá je k ní v pravém úhlu; (r) „kapsou vlečné sítě“ rozumí nejzazší část vlečné sítě mající buď válcovitý tvar, tj. stejný celkový obvod, nebo zužující se tvar; (s) „zpevňovací kapsou“ rozumí válcovitý kus síťoviny kompletně obepínající kapsu vlečné sítě; upevnění ke kapse může být provedeno v určitých vzdálenostech. Musí mít přinejmenším stejné rozměry (délku a šířku) jako část kapsy, k níž je upevněn; (t) „zadním popruhem“ rozumí nejzazší kruhový popruh upevněný ke kapse nanejvýš 2 metry od ok zatahovací šňůry – měřeno, když jsou oka podélně napnuta; (u) „zvedacím popruhem“ rozumí lano obtáčející obvod kapsy nebo zpevňovací kapsy (pokud je namontována) a upevněné oky nebo kroužky; (v) „kapsovou bójí“ rozumí nadnášející se zařízení, které zvedá síť nebo označuje její polohu nebo obojí; (w) „lanem bóje ” rozumí lano spojující bóje tažných šňůr s částí lovného zařízení, která se podepírá nebo označuje. KAPITOLA II.SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽÍVÁNÍ ODDÍL I.AKTIVNÍ LOVNÉ ZAŘÍZENÍ ČLÁNEK 3 CÍLOVÉ DRUHY A MINIMÁLNÍ VELIKOSTI OK 1. Pro každou subdivizi uvedenou v příloze I je přípustné rozmezí velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy vymezené v příloze II. Příloha II rovněž stanoví minimální procentní podíl cílových druhů živých vodních zdrojů uchovávaných na palubě pro jednotlivé zeměpisné subdivize, jakož i příslušná rozmezí velikostí ok. 2. Drapáky jsou z ustanovení odstavců 1 a 2 vyňaty. V průběhu jakékoli rybolovné plavby – pokud jsou drapáky na palubě – je zakázáno na palubě uchovávat a vykládat jakákoli množství živých vodních zdrojů, ledaže by alespoň 95 % jejich živé hmotnosti sestávalo z měkkýšů. Článek 4Výpočet procentních podílů cílových druhů 1. Procentní podíly cílových druhů uvedené v příloze II. se vypočítávají jakožto podíl na hmotnosti celkového objemu všech druhů uvedených v příloze II.; jsou to: (a) úlovky ponechané na palubě po vytřídění nebo (b) úlovky vyložené. 2. Procentní podíl cílových druhů a dalších druhů se vypočítá úhrnem všech objemů cílových druhů a dalších druhů uchovaných na palubě, uvedených v příloze II. 3. Při výpočtu procentních podílů cílových druhů pro rybářské plavidlo, ze kterého byly objemy druhů uvedených v příloze II. přeloženy, se musí předmětné objemy zohlednit. 4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo několika reprezentativních vzorků. 5. U netříděné vykládky odlovu jsou členské státy povinny zajistit, aby se objemy vykládané podle druhů odhadovaly na základě reprezentativních vzorků. Článek 5Struktura lovných zařízení 1. Nesmí být používáno žádné zařízení, které blokuje nebo jinak zmenšuje oka v kterékoli části rybářské sítě. 2. Odchylně od odstavce 1 smí být na spodní polovině kapsy vlečné sítě, dánského nevodu nebo podobné sítě připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebení. Tento materiál se musí upevnit výhradně na předních nebo bočních hranách kapsy vlečné sítě. 3. Odchylně od odstavce 1 smí být na vnější straně kapsy vlečné sítě, dánského nevodu nebo podobného zařízení o velikosti ok menší než 90 mm a nástavce upevněna zpevňovací kapsa. Velikost ok zpevňovací kapsy musí být alespoň dvojnásobná než velikost ok kapsy vlečné sítě a nesmí být v žádném případě nižší než 80 mm. Zpevňovací kapsa může být upevněna na těchto bodech: (a) na předním okraji; (b) na zadním konci. Zpevňovací kapsa může být přichycena (a) prstencovitě kolem kapsy vlečné sítě a nástavce okolo řady ok; (b) podélně po jedné jediné řadě ok. 4. Odchylně od odstavce 1 smějí aktivní zařízení obsahovat zařízení k omezení úniku úlovku ze sítě nebo buben, jejichž oka jsou menší než oka kapsy nebo stejně velká. Buben může být připevněn uvnitř kapsy nebo před ní. Vzdálenost mezi předním bodem upevnění bubnu a zadním koncem kapsy musí odpovídat minimálně trojnásobku délky bubnu. Článek 6Zakázaná zařízení Je zakázáno používat následující zařízení: (a) kapsy, u nichž se počet stejně velkých ok umístěných po obvodu kapsy zvyšuje od předního k zadnímu konci; (b) nástavce, po jejichž obvodech je počet ok, vyjma oka v postranních obrubách, menší než počet ok, vyjma oka v postranních obrubách, na obvodu nejpřednějšího konce kapsy, k níž je nástavec připevněn; (c) veškeré sítě s velikostí ok rovnou nebo větší než 32 mm, přičemž žádná oka nejsou čtyřstranná; (d) veškeré materiály ze síťoviny obsahující jednotlivá čtyřstranná oka, jejichž kterákoli příčka se liší délkou od kterékoli jiné příčky téhož oka o více než 10% a nejméně o 2 mm; (e) veškeré sítě lov při dně, k nimž je kapsa připevněna jinak než uchycením do části sítě vpředu od kapsy; (f) veškeré kombinace kapes a nástavců, jejichž společná délka při natažení překračuje 36 m u sítí s oky o velikosti vyšší než 89 mm; (g) veškeré kapsy nebo nástavce sady čtvercových ok, pokud nejsou vyrobeny výhradně z jednoho druhu síťoviny; (h) veškeré kapsy, resp. nástavce vyrobené z více než z jedné vrstvy síťoviny; jedná se o konstrukce, kdy lineární rozměry horní poloviny kapsy, resp. nástavce při natažení se nerovnají lineárním rozměrům natažené spodní poloviny nebo spodního dílce. Článek 7Zakázané oblasti V průběhu celého roku je zakázáno lovit s použitím veškerých aktivních zařízení v zeměpisné oblasti vymezené linií spojující následující souřadnice: 54˚ 23´ SŠ, 14˚ 35´ VD 54˚ 21´ SŠ, 14˚ 40´ VD 54˚ 17´ SŠ, 14˚ 33´ VD 54˚ 07´ SŠ, 14˚ 25´ VD 54˚ 10´ SŠ, 14˚ 21´ VD 54˚ 14´ SŠ, 14˚ 25´ VD 54˚ 17´ SŠ, 14˚ 17´ VD 54˚ 24´ SŠ, 14˚ 11´ VD 54˚ 27´ SŠ, 14˚ 25´ VD 54˚ 23´ SŠ, 14˚ 35´ VD’ ODDÍL II.PASIVNÍ ZAŘÍZENÍ ČLÁNEK 8 CÍLOVÉ DRUHY A MINIMÁLNÍ VELIKOSTI OK 1. Pro každou subdivizi uvedenou v příloze I. je přípustná škála velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy vymezena v příloze III. Příloha III. rovněž stanoví minimální procentní podíl cílových druhů živých vodních zdrojů uchovávaných na palubě pro jednotlivé zeměpisné subdivize jakož i příslušné škály velikostí ok. 2. V rámci subdivize je zakázáno používání nebo uchovávání na palubě veškerých tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí s oky menšími než jsou velikosti ok uvedené v příloze III. Avšak pokud jde o třístěnné tenatové sítě, velikost ok v oné části sítě, kde jsou oka největší, musí odpovídat jedné z kategorií stanovených v příloze III. Velikost ok v oné části sítě, kde jsou oka nejmenší, musí být menší než 16 mm. 3. U každé rybářské plavby je vykládka zakázána, kdykoli úlovek odlovený v subdivizích uvedených v příloze i. a uchovávaný na palubě nevyhovuje odpovídajícím podmínkám stanoveným v příloze III. Článek 9Výpočet procentních podílů cílových druhů 1. Procentní podíly cílových druhů uvedené v příloze III. se vypočítávají jakožto podíl na hmotnosti celkového objemu všech druhů uvedených v příloze III.; jsou to: (a) úlovky ponechané na palubě po vytřídění nebo (b) úlovky vyložené. 2. Procentní podíl cílových druhů a dalších druhů se vypočítá úhrnem všech objemů cílových druhů a dalších druhů uchovaných na palubě, uvedených v příloze III. 3. Při výpočtu procentních podílů cílových druhů pro rybářské plavidlo, ze kterého byly objemy druhů uvedených v příloze III. přeloženy, se musí předmětné objemy zohlednit. 4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo několika reprezentativních vzorků. 5. U netříděné vykládky odlovu jsou členské státy povinny zajistit, aby se objemy vykládané podle druhů odhadovaly na základě reprezentativních vzorků. Článek 10Rozměry a doba ponoření 1. Při lovu pomocí ukotvených plovoucích sítí nebo unášených sítí je zakázáno používat současně více než 600 sítí na jedno plavidlo, přičemž délka každé sítě, měřená na laně plováku, nesmí být vyšší než 35 m. Vedle sítí povolených pro lov se nesmí v žádném případě na plavidle nacházet více než 100 náhradních sítí. 2. Při lovu pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry při dně, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí je zakázáno používat současně více než 12 km sítí pro plavidla o celkové délce do a včetně 12 m a 24 km sítí pro plavidla o celkové délce vyšší než 12 m. 3. Doba ponoření sítí podle odstavce 3 nesmí překročit 48 hodin. Článek 11Identifikační znaky Je zakázáno používat ukotvená nebo unášená lovná zařízení, aniž by byla označena bójemi nebo jiným identifikačním označením. Článek 12Omezení platná pro unášené tenatové sítě 1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě nebo používat pro rybolov unášené tenatové sítě. 2. V letech 2006 a 2007 smí plavidlo uchovávat na palubě nebo používat pro rybolov unášené tenatové sítě, pokud má povolení od příslušných úřadů členského státu vlajky. 3. V letech 2006 a 2007 nesmí maximální počet plavidel, kterým členský stát povolí uchovávat na palubě nebo používat k rybolovu unášené tenatové sítě, překročit 40% (2006) a 20% (2007) rybářských plavidel, která používala unášené tenatové sítě v letech 2001-2003. 4. K 30. dubnu každého roku předloží členské státy Komisi seznam plavidel, kterým bylo povoleno provádět rybolovné činnosti za použití unášených tenatových sítí. Článek 13Podmínky platné pro unášené tenatové sítě 1. Pokud budou používány unášené tenatové sítě, je povinností ke každému konci síťoviny upoutat plovoucí bóje opatřené radarovými reflektory, aby bylo možné kdykoli určit jejich polohu. Bóje musí být trvale označeny registračním znakem či znaky a vnitřním číslem plavidla, ke kterému patří. 2. Velitel rybářského plavidla používajícího unášené tenatové sítě je povinen vést lodní deník, do něhož je povinen zaznamenávat každodenně následující údaje: (a) celkovou délku sítí na palubě; (b) celkovou délku sítí použitých při každé rybolovné operaci; (c) objem vedlejších úlovků kytovců; (d) datum a polohu předmětných úlovků. 3. Všechna rybářská plavidla používající unášené tenatové sítě jsou povinna mít na palubě povolení uvedené v čl. 2 odst. 2. ODDÍL III SPOLEČNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO SÍTĚ A JEJICH POUŽÍVÁNÍ ČLÁNEK 14 STANOVENÍ VELIKOSTI OK A SÍLY VLÁKNA RYBÁřSKÝCH SÍTÍ Technická pravidla pro stanovení velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí se stanoví postupy podle nařízení Komise (ES) č. 129/2003[10]. Článek 15Dosažení požadovaných procentních podílů úlovků 1. Objemy živých vodních zdrojů ulovených nad rámec povolených procentních podílů uvedených v přílohách II. a III. se nesmí vyložit, nýbrž musí být navráceny do moře před vykládkou. 2. Bez ohledu na odstavec 1, kdykoli v průběhu jedné rybolovné plavby plavidlo opustí kteroukoli subdivizi uvedenou v příloze I, musí do dvou hodin dodržet příslušný minimální procentní podíl cílových druhů (jak stanoveno v přílohách II. a III.) ulovených a uchovávaných na palubě z této zeměpisné oblasti. Článek 16Podmínky používání lovných zařízení 1. Lovné zařízení, jehož použití je v určité zeměpisné oblasti nebo v průběhu určitého období zakázáno, musí být na palubě uloženo takovým způsobem, aby nebylo připraveno k použití v zakázané oblasti nebo období. Náhradní lovná zařízení musí být uložena zvlášť, aby nebyla připravena k použití. 2. Lovné zařízení je považováno za nepřipravené k použití: (a) pokud jde o aktivní zařízení: (i) jsou rozpěrné desky upevněny na vnější nebo vnitřní straně hrazení paluby nebo k trámové podpěře, (ii) vodící lana vlečných sítí nebo přitahovací lana jsou oddělena od rozpěrných desek nebo závaží; (b) pokud jde o pasivní zařízení, pro něž je cílovým druhem losos: (i) jsou sítě urovnány pod uvázanou plachtovinou, (ii) šňůry a háčky jsou uchovávány v uzavřených schránkách; (c) pokud jde o košelkové nevody, je hlavní nebo základní kabel oddělen od nevodu. 3. Odchylně od odstavce 1 při lovu tresky obecné (Gadus morhua) v souladu s přílohami II. nebo III. smějí být na plavidle pouze lovná zařízení, která jsou povolena pro odlov tohoto druhu; žádná jiná lovná zařízení na palubě být nesmějí. HLAVA IIIMINIMÁLNÍ VELIKOST VYKLÁDANÝCH RYB Článek 17Měření ryb 1. Ryba nemá požadovanou velikost, jsou-li její rozměry menší než minimální velikost stanovená v příloze IV pro daný druh a zeměpisnou oblast. 2. Velikost ryb se měří od předního konce hlavy se zavřenou tlamou ke konci ocasní ploutve. Článek 18Nakládání s podměrnými rybami 1. Ryby, které nedosahují stanovené minimální velikosti, nesmějí být uchovávány na plavidle, překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, prodávány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, nýbrž musí být neprodleně vhozeny zpátky do moře. 2. Pokud jde o jiné ryby než ryby vymezené v příloze II jakožto cílové druhy pro kategorie velikosti ok „menší než 16 milimetrů“ nebo „16-31 milimetrů“ ulovené za použití aktivních zařízení s velikostí ok menší než 32 milimetrů, ustanovení odstavce 1 se nepoužije za předpokladu, že nebudou tyto ryby tříděny a prodávány, vystavovány nebo nabízeny k prodeji k lidské spotřebě. HLAVA IVOMEZENÍ TÝKAJÍCÍ SE URČITÝCH OBLASTÍ NEBO ŽIVÝCH VODNÍCH ZDROJŮ Článek 19Uzavření Bornholmské hlubiny Od 15. května do 31. srpna je zakázán rybolov v Bornholmské hlubině, v oblasti moře vymezené liniemi spojujícími následující souřadnice: – 55° 30'SŠ, 15° 30'VD. – 55° 30'SŠ, 16° 30'VD. – 55° 00'SŠ, 16° 30'VD. – 55° 00'SŠ, 16° 00'VD. – 55° 15'SŠ, 16° 00'VD. – 55° 15'SŠ, 15° 30'VD. – 55° 30'SŠ, 15° 30'VD. Článek 20Omezení lovu tresky Uchovávání tresky na palubě je zakázáno od 15. června do 15. srpna. Článek 21Omezení lovu platýse 1. Je zakázáno uchovávat na palubě následující druhy ryb odlovené v rámci zeměpisných oblastí a během období uvedených níže: Druh | Zeměpisná oblast | Období | Platýs bradavičnatý (Platichthys flesus) | Subdivize 22-32 | 1. února-15. května | Platýs velký (Pleuronectes platessa) | Subdivize 22-32 | 1. února-15. května | Kambala velká (Psetta maxima) | Subdivize 22-32 | 1. června-31. července | Pakambala kosočtverečná (Scophtalmus rhombus) | Subdivize 22-32 | 1. června-31. července | 2. Odchylně od odstavce 1 je dovoleno během lovu tresky obecné za použití k tomu určeného zařízení podle přílohy II. nebo III. uchovávat na palubě vedlejší úlovky platýse bradavičnatého, platýse velkého, kambaly velké a pakambaly kosočtverečné odlovené v období zákazu podle uvedeného odstavce, a to až do výše 10 % celkové hmotnosti úlovků tresky obecné na plavidle. Článek 22Omezení lovu lososa a pstruha obecného 1. Uchovávání lososa obecného (Salmo salar) nebo pstruha obecného na plavidle je zakázáno: (a) od 1. června do 15. září ve vodách subdivizí 22-31, (b) od 15. června do 30. září ve vodách subdivize 32. 2. Oblast zákazu během období hájení přesahuje čtyři námořní míle, měřeno od základních linií. Článek 23Omezení lovu úhořů Uchovávání úhořů na plavidle odlovených kterýmkoli aktivním zařízením je zakázáno v průběhu celého roku. HLAVA VZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PLATNÁ PRO RIŽSKÝ ZÁLIV Článek 24Vymezení vod Pro účely tohoto nařízení je Rižský záliv vymezen takto: (a) na západě linií od 57° 34.1234' SŠ, 21° 42.9574' VD do 57° 57.4760' SŠ, 21° 58.2789' VD, pak směrem na jih k nejjižnějšímu bodu poloostrova Sõrve a pak severovýchodním směrem podél východního pobřeží ostrova Saaremaa; a (b) na severu linií od 58° 30.0' SŠ, 23° 13.2' VD do 58° 30.0' SŠ, 23° 41.1' VD. Článek 25 Zvláštní povolení k rybolovu 1. Pro rybolov v Rižském zálivu musí plavidla mít zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94. 2. Členské státy jsou povinny zajistit, aby byla plavidla, jimž je zvláštní povolení k rybolovu uvedené v odstavci 1 vydáno, zanesena do seznamu obsahujícího jejich jméno a vnitřní registrační číslo, což je posléze každým členským státem Komisi sděleno. 3. Plavidla zanesená do seznamu jsou povinna splňovat následující podmínky: (a) celkový výkon motoru (kW) plavidla uvedeného na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl v Rižském zálivu stanoven pro každý členský stát v letech 2000 a 2001; (b) výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kilowattů (kW). Článek 26Nahrazení plavidel nebo motorů 1. Všechna plavidla zapsaná na seznamu uvedeném v čl. 25 odst. 2 mohou být nahrazena jiným plavidlem nebo plavidly, pokud: (a) při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motoru, jak je uveden v čl. 25 odst. 3 písm. a), a (b) výkon motoru po nahrazení nikdy nepřekročí 221 kW. 2. Motory jednotlivých plavidel uvedených v seznamu, na který se odkazuje v čl. 25 odst. 2, mohou být nahrazeny za předpokladu, že: (a) při nahrazení výkon motoru v žádném okamžiku nepřesáhne 221 kW, a (b) výkon motoru po nahrazení nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v čl. 25 odst. 3 písm. a). HLAVA VIOBECNÁ USTANOVENÍ Článek 27Zakázaná rybolovná zařízení a praktiky 1. Odlov živých vodních zdrojů za použití vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla je zakázán. 2. Odlov živých vodních zdrojů za použití metod zahrnujících využívání výbušnin, jedů, omamných látek nebo elektrického proudu je zakázán. 3. Prodej, vystavování nebo nabízení k prodeji živých vodních zdrojů odlovených za použití metod uvedených v odstavci 2, jakož i metod zahrnujících použití veškerých druhů střel se zakazuje. Článek 28Vědecký výzkum 1. Toto nařízení se nevztahuje na rybářské činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu za předpokladu splnění následujících podmínek: (a) rybářské operace musí být prováděny na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo dotyčných členských států, (b) Komise a členský stát nebo členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, musí být o souvisejících rybářských operacích předem zpraveny, (c) plavidlo provádějící rybářské operace musí mít na palubě povolení vydané členským státem, pod jehož vlajkou pluje. 2. Bez ohledu na odstavec 1 se živé vodní zdroje odlovené pro účely uvedené v odstavci 1 nesmějí prodávat, skladovat, vystavovat nebo nabízet k prodeji ledaže: (a) splňují minimální vykládkové velikosti stanovené v příloze IV; nebo (b) se přímo prodávají pro účely jiné než k lidské spotřebě. Článek 29Umělé doplňování a přesídlování Toto nařízení se nevztahuje na rybářské operace prováděné výhradně pro účely umělého doplňování nebo přesídlování živých vodních zdrojů na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo dotyčných členských států. V případech, kdy se umělé doplňování nebo přesídlování provádí ve vodách jiného členského státu nebo členských států, musí o tom být předem zpravena Komise i dotčené členské státy. Článek 30 Opatření přijatá členskými státy vztahující se výhradně na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou 1. Za účelem zachování zásob a hospodaření s nimi mohou členské státy přijmout technická opatření určená k omezení odlovu, která: (a) doplňují opatření obsažená v nařízeních Společenství o rybolovu; nebo (b) jdou nad rámec minimálních požadavků obsažených v nařízeních Společenství o rybolovu. Tato opatření se vztahují výhradně na rybáře dotyčného členského státu a musí být slučitelná s právními předpisy Společenství. 2. Dotyčný členský stát je povinen bezodkladně oznámit tato opatření ostatním členským státům a Komisi. 3. Členské státy jsou povinny předložit Komisi na požádání veškeré informace potřebné pro posouzení, zda jsou příslušná opatření v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1. 4. Jestliže Komise shledá, že opatření nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, je povinna přijmout rozhodnutí požadující, aby členský stát opatření odvolal nebo upravil. HLAVA VIIZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 31Prováděcí pravidla Je povinností přijmout pravidla pro provádění tohoto nařízení postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. Článek 32Změny příloh Změny příloh je povinností přijímat postupem podle čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002. Článek 33Změny nařízení (ES) č. 1434/98 Nařízení (ES) č. 1434/98 se mění takto: 1) v článku 1 se zrušuje odstavec 2; 2) v článku 2 se zrušují odstavce 2 a 3; 3) V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Zakazuje se vykládka sledě obecného uloveného: – v regionech 1 a 2 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 32 mm, nebo – v regionu 3 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 40 mm, nebo – v regionech 1 nebo 2 nebo 3 jiným zařízením než vlečenými sítěmi pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě, pokud sledi nebyli nejprve uvedeni na trh pro účely přímé lidské spotřeby a nebyli odebráni.“; 4) v čl. 3 odst. 2 se zrušuje první odrážka. Článek 34Zrušení Nařízení (ES) č. 88/98 se zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V. Článek 35Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2006. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu Za Radu předseda PŘÍLOHA I SUBDIVIZE ZEMĚPISNÉ OBLASTI UVEDENÉ v ČLÁNKU 1 Subdivize 22 Vody vymezené linií vedoucí od Hasenøre Head (56° 09' SŠ, 10° 44' VD) na východním pobřeží Jutského poloostrova ke Gniben Point (56° 01' SŠ, 11° 18' VD) na západním pobřeží Zealandu; pak podél západního pobřeží a jižního pobřeží Zealandu k bodu položenému na 12° 00' VD; Odtud na jih k ostrovu Falster; pak podél východního pobřeží ostrova Falster ke Gedser Odde (54° 34' SŠ, 11° 58' VD); pak na východ k 12° 00' VD; pak na jih k pobřeží Německa; pak jihozápadním směrem podél pobřeží Německa a východního pobřeží Jutska až k výchozímu bodu. Subdivize 23 Vody vymezené linií vedoucí od Gilbjerg Head (56° 08' SŠ, 12° 18' VD) na severním pobřeží Zealandu ke Kullen (56° 18' SŠ, 12° 28' VD) na pobřeží Švédska; pak jižním směrem podél pobřeží Švédska k majáku Falsterbo (55° 23' SŠ, 12° 50' VD); pak jižním vstupem do Sundu k majáku Stevns (55° 19' SŠ, 12° 28' VD) na pobřeží Zealandu; pak severním směrem podél východního pobřeží Zealandu až k výchozímu bodu. Subdivize 24 Vody vymezené linií vedoucí od majáku Stevns (55° 19' SŠ, 12° 28' VD) na východním pobřeží Zealandu jižním vstupem do Sundu k majáku Falsterbo (55° 23' SŠ, 12° 50' VD) na pobřeží Švédska; pak podél jižního pobřeží Švédska k majáku Sandhammaren (55° 24' SŠ, 14° 12' VD); odtud k majáku Hammerodde (55° 18' SŠ, 14° 47' VD) na severním pobřeží Bornholmu; pak podél západního a jižního pobřeží Bornholmu k bodu položenému na 15° 00' VD; odtud na jih k pobřeží Polska; pak západním směrem podél pobřeží Polska a Německa k bodu položenému na 12° 00' VD; pak na sever k bodu položenému na 54° 34' SŠ a 12° 00' VD; pak na západ k Gedser Odde (54° 34' SŠ, 11° 58' VD); odtud podél východního a severního pobřeží ostrova Falster k bodu položenému na 12° 00' VD; odtud na sever k jižnímu pobřeží Zealandu; pak západním a severním směrem podél západního pobřeží Zealandu až k výchozímu bodu. Subdivize 25 Vody vymezené linií vedoucí od bodu na východním pobřeží Švédska na 56° 30' SŠ a stále na východ k západnímu pobřeží ostrova Öland; pak po projití na jih od ostrova Öland k bodu na východním pobřeží položenému na 56° 30' SŠ na východ k 18° 00' VD; pak na jih k pobřeží Polska; pak západním směrem podél pobřeží Polska k bodu položenému na 15° 00' VD; pak na sever k ostrovu Bornholm; pak podél jižního a západního pobřeží Bornholmu k majáku Hammerodde (55° 18' SŠ, 14° 47' VD); pak k majáku Sandhammaren (55° 24' SŠ, 14° 12' VD) na jižním pobřeží Švédska; pak severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. Subdivize 26 Vody vymezené linií vedoucí od bodu položeného na 56° 30' SŠ. a 18° 00' VD a jdoucí na východ k západnímu pobřeží Lotyšska; pak jižním směrem podél pobřeží Lotyšska, Litvy, Ruska a Polska k bodu na polském pobřeží položenému na 18° 00' VD; pak na sever až k výchozímu bodu. Subdivize 27 Vody vymezené linií vedoucí od bodu na východním pobřeží švédské pevniny položeného na 59° 41' SŠ a 19° 00' VD a jdoucí na jih k severnímu pobřeží ostrova Gotland; pak jižním směrem podél západního pobřeží Gotlandu k bodu položenému na 57° 00' SŠ; pak na západ k 18° 00' VD; pak na jih k 56° 30' SŠ; pak na západ k východnímu pobřeží ostrova Öland; pak po projití jižně od ostrova Öland k bodu na jeho západním pobřeží položenému na 56° 30' SŠ; pak na západ k pobřeží Švédska; pak severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. Subdivize 28 Vody vymezené linií vedoucí od bodu položeného na 58° 30' SŠ a 19° 00' VD a jdoucí na východ k západnímu pobřeží ostrova Saaremaa; pak po projití severně od ostrova Saaremaa k bodu na jeho východním pobřeží položenému na 58° 30' SŠ; pak na východ k pobřeží Estonska; pak jižním směrem podél západního pobřeží Estonska a severního a západního pobřeží Lotyšska k bodu položenému na 56° 30' SŠ; pak na západ k 18° 00' VD; pak na sever k 57° 00' SŠ; pak na východ k západnímu pobřeží ostrova Gotland; pak severním směrem k bodu na severním pobřeží Gotlandu položenému na 19° 00' VD; pak na sever až k výchozímu bodu. Subdivize 29 Vody vymezené linií vedoucí od bodu na východním pobřeží švédské pevniny položeného na 60° 30' SŠ a jdoucí na východ k pobřeží finské pevniny; pak jižním směrem podél západního a jižního pobřeží Finska k bodu na jižním pobřeží pevniny položenému na 23° 00' VD; pak na jih k 59° 00' SŠ; pak na východ k pobřeží estonské pevniny; pak jižním směrem podél západního pobřeží Estonska k bodu položenému na 58° 30' SŠ; pak na západ k východnímu pobřeží ostrova Saaremaa; pak po projití severně od ostrova Saaremaa k bodu na jeho západním pobřeží položenému na 58° 30' SŠ; pak na západ k 19° 00' VD; pak na sever k bodu na východním pobřeží švédské pevniny položenému na 59° 41' SŠ; pak severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. Subdivize 30 Vody vymezené linií vedoucí od bodu na východním pobřeží Švédska položeného na 63° 30' SŠ a jdoucí na východ k pobřeží finské pevniny; pak jižním směrem podél pobřeží Finska k bodu položenému na 60° 30' SŠ; pak na západ k pobřeží švédské pevniny; pak severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. Subdivize 31 Vody vymezené linií vedoucí od bodu na východním pobřeží Švédska položeného na 63° 30' SŠ a jdoucí po projití severně od Bothnijského zálivu k bodu na západním pobřeží finské pevniny položenému na 63° 30' SŠ; pak na západ až k výchozímu bodu. Subdivize 32 Vody vymezené linií vedoucí od bodu na jižním pobřeží Finska položeného na 23° 00' VD a jdoucí po projití východně od Finského zálivu k bodu na západním pobřeží Estonska položenému na 59° 00' SŠ; pak na západ k 23° 00' VD; pak na sever až k výchozímu bodu. PŘÍLOHA II AKTIVNÍ ZAŘÍZENÍ : Škály velikostí ok, cílové druhy a předepsané procentní podíly úlovků Cílové druhy | Škála velikosti ok (v mm) | Treska obecná (Gadus morhua) | Subdivize 22-32 | 38 cm | Platýs bradavičnatý (Platichthys flesus) | Subdivize 22-32 | 21 cm | Platýs velký (Pleuronectes platessa) | Subdivize 22-32 | 25 cm | Kambala velká (Psetta maxima) | Subdivize 22-32 | 30 cm | Pakambala kosočtverečná (Scophthalmus rhombus) | Subdivize 22-32 | 30 cm | Úhoř říční (Anguilla anguilla) | Subdivize 22-32 | 35 cm | Losos obecný (Salmo salar) | Subdivize 22-32 | 60 cm | PŘÍLOHA V SROVNÁVACÍ TABULKA Nařízení Rady (ES) č. 88/98 | Toto nařízení | Článek 1 Článek 2 Čl. 3 odst.1 a (2) Čl. 3 odst. 3 Čl. 3 odst. 4 Čl. 3 odst. 5 Článek 4 Čl. 5 odst. 1 Čl. 5 odst. 2 a 3 Článek 6 Článek 7 Čl. 8 odst. 1 Čl. 8 odst. 2 Čl. 8 odst. 3 Čl. 8odst. 4 Čl. 9 odst.1 Čl. 9 odst. 2 Čl. 10 odst. 1 Čl. 10 odst. 2 Čl. 10 odst. 3 Čl. 10 odst. 4 Článek 11 Článek 12 Článek 13 Článek 14 Článek 15 Článek 16 Příloha I. Příloha II. Příloha III. Příloha IV. Příloha V. Příloha VI. | Článek 1 Článek 21 Článek 17 Čl. 18 odst. 1 – – – Článek 3 Článek 8 Článek 14 Článek 5 Čl. 16 odst. 1 Čl. 16 odst. 2 Článek 7 Čl. 16 odst. 3 Článek 22 Čl. 10 odst. 1 – Čl. 27 odst. 2 Článek 11 – Článek 28 Článek 29 Článek 30 Článek 31 Článek 34 Článek 35 Příloha I. – Příloha IV. Přílohy II a III. Dodatek k příloze II. Příloha V. | [1] Úř. věst. C , , s. . [2] Úř. věst. C , , s. . [3] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. [4] Úř. věst. L 237, 26.8.1983, s. 4. [5] Úř. věst. L 9, 15.1.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízení (ES) č. 1520/98 ze dne 13. července 1998 (Úř. věst. L 201, 17.7.1998, s. 1). [6] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33. [7] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. [8] Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 10. [9] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. [10] Úř. věst.. L 22, 25.1.2003, s. 5.