Usnesení Evropského parlamentu o výzkumu v otázkách bezpečnosti: další kroky (2004/2171(INI))



Úřední věstník 133 E , 08/06/2006 S. 0135 - 0140



P6_TA(2005)0259 Výzkum v oblasti bezpečnosti Usnesení Evropského parlamentu o výzkumu v otázkách bezpečnosti: další kroky (2004/2171(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na Smlouvu o Ústavě pro Evropu, která byla podepsaná v Římě dne 29. října 2004, - s ohledem na Evropskou bezpečnostní strategii nazvanou "Bezpečná Evropa v lepším světě", která byla přijata na zasedání Evropské rady dne 12. prosince 2003, - s ohledem na sdělení Komise nazvané "Výzkum v otázkách bezpečnosti: další kroky" (KOM(2004)0590) a na předcházející sdělení Komise (KOM(2003)0113 a KOM(2004)0072), - s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané "Budování naší společné budoucnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007-2013" (KOM(2004)0101) a také na sdělení Komise nazvané "Věda a technologie: klíč k budoucnosti Evropy - orientace podpory výzkumu v Unii" (KOM(2004)0353), - vzhledem ke sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu "Prevence a potírání financování terorismu prostřednictvím opatření na zlepšení výměny informací, posílení transparentnosti a zvýšení sledovatelnosti finančních transakcí" (KOM(2004)0700), "Připravenost a zvládání následků při boji proti terorismu" (KOM(2004)0701) a "Teroristické útoky - prevence, připravenost, reakce" (KOM(2004)0698), - s ohledem na své usnesení ze dne 15. května 1997 [1], 28. ledna 1999 [2] a ze dne 10. dubna 2002 [3] k odvětvím obranného průmyslu v Evropě, - s ohledem na své usnesení ze dne 30. listopadu 2000 k ustavení společné evropské bezpečnostní a obranné politiky po zasedání Evropské rady v Kolíně nad Rýnem a Helsinkách [4], - s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2003 k nové evropské bezpečnostní a obranné architektuře - priority a nedostatky [5], - s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2003 k politice Evropské unie pro obranná zařízení [6], - s ohledem na návrh Bílé knihy o evropské obraně, tak jak byl v květnu 2004 předložen Institutem pro bezpečnostní studie EU, - s ohledem na zprávu o Doktríně bezpečnosti lidí pro Evropu, která byla dne 15. září 2004 předložena vysokému představiteli EU pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, - s ohledem na zprávu, kterou pod názvem "Výzkum pro bezpečnou Evropu" vydala 15. března 2004 Skupina osobností v oblasti bezpečného výzkumu, - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0103/2005), A. vzhledem k tomu, že po nedávných geopolitických, sociálních a technologických změnách a nedávných událostech ve světě, jakými byly teroristické útoky z 11. září 2001 ve Spojených státech a z 11. března 2004 v Madridu, se problematika bezpečnosti stala mnohem naléhavější, a že by se členské státy EU měly na zvládání nových bezpečnostních hrozeb lépe připravit účinnějším využíváním svého know-how, B. vzhledem k tomu, že rozšíření na dvacet pět členských států vytváří pro novou Evropu, která nyní hraničí se zranitelnějšími regiony, nové druhy úkolů v oblasti bezpečnosti, C. vzhledem k tomu, že tyto nové hrozby využívají nových technologií, že pro ně státní hranice nepředstavují žádnou překážku, především proto, že využívají přirozené otevřenosti a transparentnosti moderních, technicky vyspělých a demokratických evropských společností a ohrožují bezpečnost členských států jak zvenčí, tak zevnitř území EU, čímž ztěžují rozlišení mezi vnitřní a vnější bezpečností, D. vzhledem k tomu, že Evropská unie musí být schopná zajistit ochranu svých občanů, posilovat stabilitu evropského kontinentu a sousedních oblastí a přispívat k zachování míru a mezinárodní bezpečnosti v souladu se zásadami Charty OSN a cíli Společné zahraniční a bezpečnostní politiky, E. vzhledem k tomu, že bez technologicky vyspělých nástrojů a schopností je obtížné zajistit věrohodnou bezpečnostní a obrannou politiku a bezpečnější Evropu, která by využívala nejmodernějších technologií k udržení bezpečnostní hrozby na minimu, F. vzhledem k tomu, že i když má EU technologický potenciál pro výzkum a vývoj bezpečnosti, absence konkrétního rámce pro výzkum bezpečnosti na úrovni EU a značná roztříštěnost a duplicita systémů a infrastruktury výzkumu bezpečnosti jsou velkými překážkami pro nalezení řešení, která by byla efektivní k vynaloženým nákladům, G. zatímco celkový objem investic Spojených států amerických do domácího sektoru obrany je v průměru čtyřikrát vyšší než prostředky, které do své obrany investuje Evropa, a tyto investice, které nezahrnují výzkum technologií s duálním využitím financovaný Ministerstvem obrany USA, jsou rozloženy v celém spektru ministerstev USA, takže představují komplexní přístup k výzkumu bezpečnosti, H. vzhledem k tomu, že investice do výzkumu a vývoje v sektoru obrany v členských státech jsou přibližně pětkrát nižší než odpovídající investice v USA, roste riziko větší zranitelnosti a závislosti EU v tomto ohledu, I. vzhledem k tomu, že se hranice mezi civilním a vojenským výzkumem stávají méně zřetelné, J. vzhledem k tomu, že výzkum v otázkách bezpečnosti by mohl hrát strategickou úlohu při zlepšování konkurenceschopnosti Evropy v průmyslu a při posilování její vědeckotechnické základny, jak je stanoveno v cílech z Lisabonu a Barcelony, 1. vítá návrh Komise na vytvoření Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti (ESRP); zdůrazňuje potřebu vyvinout strukturovaný a účinný program výzkumu v otázkách bezpečnosti na úrovni Evropské unie tak, aby byly řešeny současné a budoucí úkoly v oblasti bezpečnosti a jasně stanovené evropské požadavky, aby se tak zvýšila bezpečnost občanů Evropy a aby se zajistila důvěra v operace evropské bezpečnostní a obranné politiky i účinnost těchto operací a zároveň se přispělo k růstu a konkurenceschopnosti evropské ekonomiky; 2. domnívá se, že účinný program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl mít základ v koordinovaném referenčním rámci zahrnujícím příslušné subjekty zúčastněné na výzkumu v otázkách bezpečnosti i vhodné hospodárné financování a měl by být postaven na stávajících zkušenostech Společenství z řízení společných výzkumných programů; 3. zdůrazňuje povahu veřejného zájmu, kterou mají všechny aspekty výzkumu v otázkách bezpečnosti, a proto žádá, aby se programům a projektům v této oblasti poskytla dostatečná stabilita a aby se finanční prostředky poskytnuté z rozpočtu uváděly do souvislosti s vývojem hrubého domácího produktu, a to za účelem dosažení maximální kontinuity a co nejlepších výsledků; O Evropském programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti a jeho financování 4. bere na vědomí návrh Komise, aby se ESRP vyvíjel jako součást Sedmého rámcového programu pro výzkum; zdůrazňuje, že ESRP by měl respektovat zvláštní charakter výzkumu v otázkách bezpečnosti a brát do úvahy specifické prvky, jako jsou pravidla, jimiž se řídí práva duševního vlastnictví, zacházení s utajenými informacemi, ochrana bezpečného přenosu informací a technologií; zdůrazňuje, že činnosti ESRP mají být založené na postupu spolurozhodování; 5. vyzývá Komisi, aby vzala na vědomí, že článkem 29 byla ustanovena Pracovní skupina pro ochranu údajů, která má Komisi radit o jakýchkoli opatřeních Společenství, která ovlivňují práva a svobody fyzických osob vzhledem ke zpracování osobních údajů a k soukromí; 6. vybízí Radu a Komisi, ve spolupráci s Evropským parlamentem, aby bylo mezi jejich orgány před přidělením jakýchkoli peněžních prostředků na výzkum jasně stanoveno, k jakým cílům a prioritám má výzkum v otázkách bezpečnosti sloužit a jakou roli mají v každé fázi zastávat členské státy a dotčené evropské agentury; 7. vyzývá Radu a Komisi, aby pro vnitřní bezpečnost určily priority na základě rámcového operačního programu pro provádění Haagského programu pro boj proti terorismu a pro vnější bezpečnost na základě Evropské bezpečnostní strategie; 8. doporučuje, aby budoucí Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti zahrnul mezi své priority boj proti terorismu, prevenci přírodních katastrof, civilní obranu, kontrolu vnějších hranic Unie a další oblasti, v nichž může akce Společenství poskytnout přidanou hodnotu, aniž by došlo ke konfliktu s pravomocemi členských států; 9. domnívá se, že jedním z hlavních cílů programu by měla být ochrana vnějších hranic Unie a ochrana rozhodující infrastruktury, například transevropských sítí a jaderných elektráren; 10. vyzývá Komisi, aby pro potvrzení oblastí přednostního zájmu využila zkušeností nabytých při první výzvě k předložení návrhů, k níž došlo v rámci přípravných opatření; domnívá se, že je třeba věnovat zvýšenou pozornost průzkumu toho, jak veřejnost přijímá výzkum v otázkách bezpečnosti, a zacházení s důvěrnými údaji v zájmu co nejširší výměny těchto údajů mezi členskými státy; 11. sdílí názor, že ESRP by se měl zaměřit konkrétně, ale ne výhradně, na výzkumné činnosti a technologické oblasti, kde bude vytvářet společnou přidanou hodnotu tak, aby úspěšně předjímal, sledoval a zmírňoval nové bezpečnostní hrozby jako jsou ty, které se vztahují k bioterorismu, počítačové kriminalitě a jakékoli jiné formě moderního organizovaného zločinu, a aby vhodně plnil bezpečnostní mise EU a na minimum snižoval vojenské a civilní ztráty v důsledku vojenských akcí; 12. trvá na tom, že ustavení programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti musí být spojeno s pravidelnou komplexní analýzou potřeb souvisejících s bezpečností, aby se stanovily hlavní technologické a netechnologické nástroje, které jsou potřebné k řešení rozkolísané bezpečnostní situace po období studené války; 13. současně s výzkumem založeným na technologiích podporuje rozvoj schopností společného modelování a analýzy rizik s využitím komparativních výhod, které mají jednotlivé členské státy; 14. poukazuje na to, že v některých případech budou navrhované projekty obsahovat duální prvky bezpečnosti a bezpečí, které by proto měly být pevně propojeny; zdůrazňuje, že vyžadovat, aby se výzkum v rámci ESRP týkal výhradně bezpečnostních aspektů, by bylo kontraproduktivní; navrhuje proto integrovanější přístup a úzkou spolupráci mezi ESRP a dalšími výzkumnými činnostmi v rámci Sedmého rámcového programu pro výzkum; doporučuje, aby ESRP co nejzřetelněji rozlišoval vojenský a nevojenský výzkum; 15. domnívá se, že ve sdělení Komise je kladen důraz na technologický výzkum; vyzývá k vyváženější interakci mezi výzkumem v přírodních vědách a technice a v jiných vědách, především politických, sociálních a společenských; 16. domnívá se, že v zájmu překlenutí rozdílu mezi výzkumem a upotřebením v praxi a v zájmu uplatnění výsledků technologického pokroku v každodenním použití by měla být věnována zvláštní a zvýšená pozornost operačnímu výzkumu (OR), systémovým analýzám (SA) a simulování; 17. poukazuje na to, že v zájmu řešení podstatných slabin a nezdarů členských států v oblasti systémů C4ISR (velení, řízení, komunikace, výpočetní technika, zpravodajská činnost, pozorování a průzkum) by se mělo usilovat o větší rozvoj senzorových systémů, biotechnologie, vesmírné technologie a technologie IT; 18. poznamenává, že upotřebení v souvislosti s vesmírným prostorem a služby v takových oblastech, jakými jsou globální navigační systémy, celosvětové pozorování a sběr údajů, mohou hrát zásadní úlohu a měly by být v ESRP zdůrazněny; 19. vyzývá Komisi, aby vycházela ze zprávy "Výzkum pro bezpečnou Evropu" vydané skupinou osobností v oblasti výzkumu bezpečnosti a ze závěrečné zprávy skupiny odborníků v oblasti kosmonautiky a bezpečnosti a aby na národní iniciativy v oblasti satelitů rozšířila ten typ spolupráce, jenž je nezbytný pro co největší zvýšení výkonnosti civilních a vojenských systémů a systémů duálního užití a ke splnění provozních potřeb a požadavků Unie; 20. uznává, že k zahájení promyšleného a účinného programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti bude potřebné další a přiměřenější financování; proto se domnívá, že financování ve výši 1 miliardy EUR, které navrhla ve své zprávě Skupina osobností, by mohlo být dosaženo použitím peněžních prostředků z Rámcového programu pro výzkum i z jiných zdrojů; 21. je toho názoru, že současně s touto výší financování by Evropská unie měla hospodárněji a efektivněji používat stávající zdroje a odstranit současnou roztříštěnost ve vydávání prostředků; 22. zdůrazňuje však, že zvýšení investic do výzkumu v otázkách bezpečnosti by nemělo vést ke snížení výdajů na civilní výzkum; 23. vyzývá Radu a Komisi, aby se zabývaly systémem vyváženého dělení nákladů na doplňkové prostředky poskytnuté nad rámec plánovaných prostředků na výzkum Společenství, aby zajistily, že se finanční břemeno výzkumu bude řídit hospodářským významem členských států, v závislosti na procentu HDP, a systémem, který by měl být rozvržen na období několika let, aby sestavování plánů bylo spolehlivé; Konzultace a spolupráce se zúčastněnými subjekty 24. vítá navrhované založení Poradního výboru pro evropský výzkum v otázkách bezpečnosti (ESRAB); domnívá se, že vzhledem k současné absenci nějaké vyšší struktury pro formulování politiky existuje potřeba jasnější informace o tom, zda bude Poradní výbor dostačovat a zda bude připravený poskytovat účinné poradenství v otázkách bezpečnostního výzkumu a řešit operační problémy programu; zdůrazňuje, že Evropský parlament by měl být v ESRAB zastoupen pěti členy, včetně předsedů odpovědných výborů (Výboru pro zahraniční věci, Podvýboru pro bezpečnost a obranu, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci) nebo jejich zástupců; 25. zdůrazňuje přidanou hodnotu konzultací a spolupráce s odborníky ze všech příslušných skupin subjektů zúčastněných na bezpečnostním výzkumu v rámci ESRAB; naléhá však, aby se ve vyvážené míře účastnili i zástupci průmyslu, sponzoři výzkumu a veřejní i soukromí zákazníci, výzkumné vědecké ústavy, veřejné instituce a zástupci organizací pro občanské svobody; 26. vyžaduje, aby činnosti a pracovní metody ESRAB byly jasně stanoveny a sledovány Evropským parlamentem; 27. zdůrazňuje, že zřízení ESRAB by mělo zabránit jakémukoli zdvojení ve struktuře výzkumu v otázkách bezpečnosti; 28. sdílí názor, že v zájmu vyloučení vysokých nákladů spojených se zdvojením a roztříštěností současných bezpečnostních struktur a programů, by měla být podporována větší a užší spolupráce a koordinace mezi činnostmi evropského výzkumu v otázkách bezpečnosti a úsilím vyvíjeným členskými státy, dalšími výzkumnými aktivitami EU a dalšími mezinárodními organizacemi, jež nesou odpovědnost za otázky globální nebo regionální bezpečnosti; 29. doporučuje, aby v rámci transatlantických vztahů vyvinul evropský výzkum v otázkách bezpečnosti nezbytné úsilí s cílem zamezit zdvojování činností a podpořit interoperabilitu a zároveň respektovat specifické rysy výzkumného prostoru Unie v této oblasti; zdůrazňuje ovšem, že rozpočet Unie na výzkum v oblasti bezpečnosti by měl sloužit k rozvíjení společných zájmů EU; Vytvoření institucionálního rámce 30. trvá na tom, že by Evropský parlament měl být zapojen do vývoje evropského výzkumu v otázkách bezpečnosti výzkumu nejen tím, že bude pravidelně informován o jeho postupu, ale především tím, že s ním bude dopředu konzultována realizace plánovaného programu; 31. vyzývá Komisi, aby bez prodlení Parlamentu předložila strategie a získaná doporučení o zásadách a mechanismech provádění i konkrétní návrhy týkající se účasti, typů smluv a nástrojů financování pro výzkumné činnosti v rámci ESRP a potřebná nařízení o duševním vlastnictví a převodu technologií vypracovaná spolu s ESRAB; 32. vyzývá příslušného komisaře, aby před zavedením ESRP podal zprávu jak Výboru pro zahraniční věci, tak Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku; 33. trvá na potřebě ucelenějšího politického a institucionálního rámce na podporu spolupráce a účinné koordinace mezi ESRP, novou Evropskou obrannou agenturou (EDA) a příslušnými politikami Evropské unie souvisejícími s problematikou bezpečnosti a obrany; 34. domnívá se, že by měly být přesněji definovány podrobnější údaje a parametry týkající se činností nové EDA, a to především pokud jde o výzkum v otázkách bezpečnosti a její pracovní vztahy s ESRP; 35. vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily účinný a efektivní vztah mezi Evropským programem pro výzkum v otázkách bezpečnosti a EDA, aby se zamezilo jakémukoli zdvojování činností v oblasti výzkumu a technologie; 36. vyzývá Komisi, aby měla na zřeteli aspekt "veřejného zájmu" na výzkumu v otázkách bezpečnosti pro členské státy i Evropskou unii, aby se zabránilo riziku financování projektů, které nejsou v souladu s politickými prioritami, některými závazky veřejného zájmu či ochranou soukromí, s ochranou lidských práv, občanských svobod a soukromého života; upozorňuje na naprostou důležitost průhlednosti při přidělování zakázek; 37. vyzývá ke zdokonalení spolupráce mezi obranným a civilním výzkumem, a to integrací aplikací a transferem technologií mezi těmito dvěma sektory; zároveň požaduje jasnější definování specifických nástrojů, které by mohly pomoci řešit jednotlivé problémy výzkumu v otázkách bezpečnosti; Řízení Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti 38. domnívá se, že v zájmu zaručení účinného řízení ESRP by měly klíčovou úlohu hrát zkušenosti získané v oblasti mechanismů financování, metod a vytváření institucionálního rámce během přípravné akce; 39. trvá na tom, že řízení ERSP by mělo zdůraznit přidanou hodnotu interoperability a konektivity, aby se zlepšila přeshraniční spolupráce, předešlo se zbytečnému zdvojování a zlepšila se konzistentnost práce Unie; 40. energicky obhajuje vývoj silné společné infrastruktury výzkumu a vývoje, prohlubování spolupráce mezi laboratořemi na úrovni celé Unie a vývoj lidských zdrojů ve výzkumu a technice - díky tomu se Evropa stane přitažlivějším místem pro kvalifikované výzkumné pracovníky v této oblasti; 41. trvá na potřebě podporovat systematickou spolupráci a prověřovat kombinované přednosti průmyslu a výzkumu Společenství za účelem zvýšení evropského ukazatele inovace na nejvyšší úroveň ve světě; 42. domnívá se, že ESRP by měl být slučitelný s ustavením otevřeného, integrovaného a konkurenčního evropského obranného trhu a se zavedením inovačních mechanismů, které budou pro evropský průmysl vytvářet možnosti získání komparativní výhody na světových trzích; poukazuje na to, že při uzavírání smluv je naprosto nejdůležitější průhlednost; 43. zdůrazňuje prospěch, který by konkurenceschopnější evropský bezpečnostní průmysl, založený na stávající kapacitě obranného průmyslu a dalších specializovaných oblastí souvisejících s novými technologickými infrastrukturami, mohl poskytnout tím, že by posílil hospodářský růst a celkovou konkurenceschopnost evropské ekonomiky, a také zdůrazňuje jeho pozitivní výsledky ve společnosti v Evropské unii; 44. zdůrazňuje, že iniciativy EU v oblasti bezpečnostního výzkumu nesmí vést k oslabení zásad a hodnot, které Evropská unie vyznává, pokud jde o lidská práva, demokratická práva, politické svobody, občanské svobody a etiku; * * * 45. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a generálnímu tajemníkovi Rady Evropy. [1] Úř. věst. C 167, 2.6.1997, s.137. [2] Úř. věst. C 128, 7.5.1999, s. 86. [3] Úř. věst. C 127 E, 29.5.2003, s. 582. [4] Úř. věst. C 228, 13.8.2001, s. 173. [5] Úř. věst. C 64 E, 12.3.2004, s. 599. [6] Úř. věst. C 87 E, 7.4.2004, s. 518. --------------------------------------------------