Zvláštní zpráva Je potřeba většího úsilí ke 
zvyšování povědomí 
o pravidlech státní 
podpory v politice 
soudržnosti a k zajištění 
jejich dodržováníCS 2016  č. 24
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy: eca.europa.eu /cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5837-3 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/34802 QJ-AB-16-024-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5843-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/703309 QJ-AB-16-024-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5861-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/984032 QJ-AB-16-024-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Je potřeba většího úsilí 
ke zvyšování povědomí 
o pravidlech státní 
podpory v politice 
soudržnosti a k zajištění 
jejich dodržování
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 24
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy 
zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na in -
vestice v oblasti soudržnosti, růstu a začleňování. Audit vedl člen odpovídající za tuto zprávu Oskar Herics a podporu 
mu poskytovali vedoucí kabinetu Margit Spindeleggerová, vyšší manažer Niels Brokopp, vedoucí úkolu Gert Ramme -
loo a Angelika Zychová, tajemnice kabinetu Ildikó Preissová a auditoři Dana Moraruová, Maria Ploumakiová a Laura 
Zanariniová.
Zleva doprava: A. Zychová, I. Preissová, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindeleggerová, O. Herics.

03
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář
I–VIII  Shrnutí
1–24  Úvod
3–8 Co je státní podpora a jaký je její finanční význam v EU?
9–21  Postupy pro poskytování státní podpory
9–10  Členské státy musí poskytnutí státní podpory oznamovat Komisi
11–14  Výjimky z oznamovací povinnosti
15–21  Hlavní subjekty zapojené do řízení operačních fondů v rámci politiky soudržnosti
22–24  Audity státní podpory provedené Evropským účetním dvorem a nejvyššími kontrolními 
institucemi členských států
25–31  Rozsah a koncepce auditu
32–113  Připomínky
32–82  Komise neprovádí kompletní analýzu chyb v oblasti státní podpory a členské státy se na státní 
podporu dostatečně nezaměřují
33–44  Významný počet chyb v oblasti státní podpory v Evropském fondu pro regionální rozvoj a Fondu 
soudržnosti, v mnohem menší míře pak v Evropském sociálním fondu
45–71  Monitorování ze strany Komise bylo oslabeno z důvodu chybějící ucelené analýzy a nedostatečné interní 
koordinace
72–82  Nedostatečný důraz auditních orgánů členských států na soulad s pravidly státní podpory
04 Obsah 
83 –113  Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů v oblasti státní podpory 
a k podpoře správní kapacity členských států.
84–99 Rozšířené obecné nařízení o blokových výjimkách přenáší odpovědnost z Komise na členské státy
100–107  Nově zavedené předběžné podmínky a postup pro velké projekty mohou zlepšit dodržování pravidel státní 
podpory v politice soudržnosti
108 –113  Společný akční plán pro státní podporu zavedený Komisí má za cíl posílit správní kapacitu členských států 
a vyžaduje nepřetržitou pozornost
114 –130  Závěry a doporučení
 Příloha I — Výdaje na státní podporu podle členských států, 2010–2014, v milionech EUR
 Příloha II  —  Výsledky monitorování provedeného Generálním ředitelstvím pro hospodářskou 
soutěž, 2006–2014
 Příloha III —  Velké projekty schválené Generálním ředitelstvím pro regionální a městskou 
politiku v programovém období 2007–2013
 Příloha IV — Právní rámec v oblasti státní podpory
 Odpovědi Komise
05
 Zkratky
COCOF : Výbor pro koordinaci fondů
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
ESF : Evropský sociální fond
ESHS-EP : Evropská síť pro hospodářskou soutěž – elektronický přenos
ESIF : Evropské strukturální a investiční fondy
FS: Fond soudržnosti
GBER : Obecné nařízení o blokových výjimkách
GŘ: Generální ředitelství
GŘ COMP : Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž
GŘ EMPL : Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování
GŘ REGIO : Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku
HDP : Hrubý domácí produkt
IKT: Informační a komunikační technologie
IMS : Systém pro řízení nesrovnalostí
IT: Informační technologie
JASPERS : Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech
MAPAR : Řízení auditních postupů, činností a zdrojů
MSP : Malé a střední podniky
V&V : Výzkum a vývoj
V&V&I : Výzkum, vývoj a inovace
VKZ : Výroční kontrolní zpráva
06
 Glosář
Auditní orgán  poskytuje Komisi jistotu ohledně účinného fungování řídicích systémů a vnitřních kontrol 
operačního programu (a v důsledku toho ohledně legality a správnosti certifikovaných výdajů). Auditní orgány jsou 
zpravidla odbory úřadů vlády, útvary při ministerstvech financí (nebo útvary vnitřní kontroly v gesci ministerstva), 
útvary jiných ministerstev nebo útvary nejvyšších kontrolních institucí. Tyto orgány musí být provozně nezávislé 
na útvarech odpovědných za řízení fondů. Auditní orgán podává zprávu o zjištěních svých auditů systémů a auditů 
operací řídicím a certifikačním orgánům dotčeného operačního programu. Zprávy o auditech systémů a výroční 
kontrolní zpráva se předávají rovněž Komisi. Jestliže má auditní orgán za to, že řídicí orgán nepřijal náležité 
nápravné opatření, musí na danou věc Komisi upozornit.
Certifikační orgány  provádějí primární kontroly u výdajů vykázaných řídicími orgány a osvědčují legalitu 
a správnost daného výdaje. Obvykle jsou součástí ministerstva financí nebo útvarů vnitřní kontroly v gesci 
ministerstva.
Dohody o partnerství jsou dohody, které uzavřela Evropská komise s jednotlivými členskými státy na programové 
období 2014–2020. Vymezují plány vnitrostátních orgánů na využití finančních prostředků z evropských 
strukturálních a investičních fondů a určují strategické cíle a investiční priority každého členského státu, přičemž 
tyto cíle a priority propojují s celkovými cíli strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující 
začlenění. Mimo jiné také zahrnují podrobné informace o případných předběžných podmínkách a rámcích řízení 
výkonnosti. Jsou připravovány členskými státy po projednání s Komisí a Komisí musí být přijaty.
Evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy nebo ESIF)  tvoří pět samostatných fondů, jejichž cílem je 
snižovat regionální nerovnováhu v celé Unii a jejichž rámce pro politiku jsou stanoveny na sedmileté rozpočtové 
období víceletého finančního rámce. K těmto fondům patří: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský 
sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský 
námořní a rybářský fond (ENRF).
Evropský fond pro regionální rozvoj  má za cíl posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii 
odstraňováním zásadních regionálních rozdílů prostřednictvím finanční podpory určené na vytváření infrastruktury 
a pomocí produktivních investic do tvorby pracovních míst, především pro podniky.
Cílem Evropského sociálního fondu  je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii zlepšováním 
situace v oblasti zaměstnanosti a pracovních příležitostí, zejména opatřeními v oblasti odborné přípravy, podporou 
vyšší míry zaměstnanosti a vytvářením většího počtu lepších pracovních míst.
Účelem finančních oprav  je chránit rozpočet Evropské unie před zátěží v podobě chybných nebo neoprávněných 
výdajů. U výdajů, které spadají do režimu sdíleného řízení, je vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků 
odpovědností členských států. Finanční opravy lze provádět vynětím neoprávněných výdajů z výkazů výdajů 
členských států nebo vymáháním od příjemců. Finanční opravy může ukládat i Komise.
Fond soudržnosti  je zaměřen na zlepšování hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii financováním 
projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % 
průměru EU.
Nejvyšší kontrolní instituce  jsou vnitrostátní subjekty odpovědné za kontrolu příjmů a výdajů státní správy.
07 Glosář 
Odborná skupina pro evropské strukturální a investiční fondy (EGESIF)  byla vytvořena v rámci Komise, 
aby jí poskytovala poradenství v otázkách souvisejících s realizací programů přijatých a prováděných v souladu 
s nařízeními o evropských strukturálních a investičních fondech. Je jednou ze dvou skupin, které nahradily Výbor 
pro koordinaci fondů (druhou skupinou je Výbor pro koordinaci evropských strukturálních a investičních fondů 
(COESIF)).
Operační program  stanoví priority a specifické cíle členského státu a způsob použití finančních prostředků 
během daného období, obvykle sedmi let, k financování projektů. Tyto projekty musí přispívat k dosahování 
jednoho nebo více z určitého počtu cílů specifikovaných na úrovni prioritní osy daného operačního programu. Pro 
každý z fondů v oblasti politiky soudržnosti, tedy pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond 
a Fond soudržnosti, musí existovat programy. Operační programy připravují členské státy, a nežli je možné provést 
jakékoli platby z rozpočtu EU, musí je schválit Komise. Programy lze během jimi pokrytého období měnit pouze se 
souhlasem obou stran.
Podnik  je každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na svůj právní status nebo způsob 
financování.
Politika soudržnosti  je jednou z největších oblastí politiky, jež získává prostředky z rozpočtu EU. Jejím cílem je 
zmenšit rozdíly ve stupni rozvoje různých regionů, restrukturalizovat upadající průmyslové oblasti, diverzifikovat 
venkovské oblasti a podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. Je financována z Evropského 
fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti.
Posouzení slučitelnosti  znamená vyvážit negativní účinky opatření podpory na obchod a hospodářskou soutěž na 
vnitřním trhu s jeho pozitivními účinky v podobě přínosu k naplňování přesně vymezených cílů společného zájmu. 
Při vyvažování těchto účinků se přihlíží k dopadům podpory na sociální pomoc EU. Posouzení slučitelnosti spadá do 
výlučné pravomoci Komise.
Programové období:  víceletý finanční rámec pro plánování a provádění výdajů v oblasti politiky soudržnosti.
Řídicí orgán  je národní, regionální nebo místní veřejný orgán nebo jakýkoliv jiný veřejný či soukromý subjekt 
určený členským státem k řízení operačního programu. K jeho úkolům patří výběr projektů, které mají být 
financovány, sledování toho, jak jsou projekty prováděny, a podávání zpráv Komisi o finančních aspektech 
a dosažených výsledcích.
08 Glosář 
Služby obecného hospodářského zájmu  jsou hospodářské činnosti, o nichž se orgány veřejné moci domnívají, že 
jsou obzvláště důležité pro občany, a které by bez veřejného zásahu nebyly poskytovány (nebo by byly poskytovány 
za odlišných podmínek). Příkladem jsou dopravní sítě, poštovní služby a sociální služby.
Velké projekty  jsou projekty, které jsou z finančního hlediska tak významné, že aby členský stát zajistil 
spolufinancování ze strany EU prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti, je 
nezbytné, aby Komise přijala zvláštní rozhodnutí. Celková výše jejich nákladů překračuje 50 milionů EUR a zpravidla 
se jedná o rozsáhlé projekty infrastruktury v oblasti dopravy, životního prostředí a dalších odvětvích, jako je kultura, 
vzdělávání, energetika nebo IKT.
Výbor pro koordinaci fondů (COCOF)  je výbor zástupců členských států zřízený podle článku 103 nařízení 
(ES) č. 1083/2006, který poskytuje Komisi poradenství v oblasti plnění EFRR, ESF a FS. Pokyny výboru slouží jako 
doporučení s praktickými příklady a informacemi a nejsou právně závazné či jakkoliv omezující.
Výroční kontrolní zprávy  (VKZ) jsou zprávy, které každý rok překládají auditní orgány a jež uvádějí zjištění 
veškerých auditů provedených v souvislosti s jedním konkrétním operačním programem či několika operačními 
programy. VKZ jsou hlavními dokumenty, s jejichž pomocí auditní orgány poskytují jistotu o řídicích a kontrolních 
systémech dotčeného operačního programu (dotčených operačních programů), jakož i o legalitě a správnosti 
spolufinancovaných projektů.
09
 Shrnutí
I
Státní podpora je každá pomoc poskytnutá členským státem, jež narušuje nebo by mohla narušit hospodářskou 
soutěž zvýhodněním určitých podniků, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. S ohledem na zajištění 
řádného fungování vnitřního trhu je státní podpora v zásadě zakázána. S vnitřním trhem však může být slučitelná 
podpora určitého rozsahu, v určitých odvětvích, zeměpisných oblastech nebo za zvláštních okolností. V období 
2010–2014 členské státy poskytovaly každý rok státní podporu v průměrné výši 76,6 miliardy EUR, přičemž do této 
částky není započtena podpora pro finanční sektor, pro železniční odvětví a pro veřejné služby, jako jsou poštovní 
služby. Tato částka odpovídá více než 0,5 % HDP členských států EU.
II
Jednou z hlavních oblastí výdajů z rozpočtu EU je politika soudržnosti. Celkový rozpočet pro Evropský fond pro 
regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS) a Evropský sociální fond (ESF) v programovém období 2014–2020 činí 
352 miliard EUR, přičemž v programovém období 2007–2013 dosahoval 347 miliard EUR. Podle odhadů Komise před -
stavovaly výdaje z EFRR/FS a ESF více než čtvrtinu státní podpory poskytnuté v EU v období 2007–2013.
III
V rámci tohoto auditu jsme posuzovali míru nedodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti v pro -
gramovém období 2007–2013 a rozsah, v němž si Komise byla vědoma příčin tohoto nedodržování. Rovněž jsme 
zkoumali, zda opatření, která Komise pro programové období 2014–2020 přijala, zvýší její schopnost a schopnost 
členských států předcházet případům porušování pravidel státní podpory, odhalovat a napravovat je.
IV
V období 2010–2014 Komise a Účetní dvůr odhalily porušení pravidel státní podpory při celé řadě auditů. Chyby 
v oblasti státní podpory v rámci EFRR a FS byly faktorem, jenž výrazně přispěl k odhadované míře chyb v politice 
soudržnosti. Zjistili jsme, že Komise při svých auditech a monitorování v oblasti soudržnosti dospěla k obdobné 
míře chyb, jaká vyplynula z našich vlastních zjištění. Auditní orgány členských států naopak zjistily porušení pravidel 
státní podpory v mnohem menší míře než Komise nebo Účetní dvůr. Svědčí to o tom, že auditní orgány se v rámci 
svých kontrol zaměřují na státní podporu stále nedostatečně.
V
Během programového období 2007–2013 Komise nezaznamenávala chyby v oblasti státní podpory, které odhalila 
nebo které nahlásily členské státy, způsobem, který by jí umožňoval provést patřičnou analýzu. Taková analýza 
by bývala mohla Komisi pomoci vypracovat pro členské státy anebo programy cílenější a na míru šitá preventivní 
opatření.
10 Shrnutí 
VI
Členské státy v žádostech týkajících se projektů značného finančního objemu („velké projekty“) uvádějí, zda se 
k dané investici dle jejich názoru váže státní podpora.  Tuto informaci může Komise ověřit. Především na začátku 
programového období 2007–2013 Komise systematicky neověřovala, zda jsou velké projekty v souladu s pravidly 
státní podpory. Existuje riziko, že některé velké projekty spolufinancované EU nejsou v souladu s vnitřním trhem, 
mimo jiné proto, že do roku 2012 a do vydání rozsudku ve věci „Lipsko-Halle“ členské státy málokdy Komisi investice 
do infrastruktury oznamovaly. Aby se toto riziko v budoucnu zmírnilo, Komise zintenzivnila interní preventivní opat -
ření a pro programové období 2014–2020 zavedla alternativní schvalovací postup včetně nezávislého přezkoumání 
kvality. Tento alternativní postup není koncipován tak, aby členským státům systematicky poskytoval právní jistotu 
o souladu s pravidly státní podpory v okamžiku přijímání rozhodnutí o velkém projektu. Tuto jistotu lze získat pouze 
na základě oznámení členského státu a následném rozhodnutí Komise týkajícím se státní podpory.
VII
Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů o státní podpoře v programovém období 
2014–2020, díky kterým se zmenšila administrativní zátěž a zvětšila transparentnost, ale zároveň také zvýšila odpo -
vědnost členských států za koncipování a provádění opatření podpory. Větší odpovědnost členských států s sebou 
nese riziko, že se zvýší počet chyb v oblasti státní podpory: z monitorování prováděného Komisí vyplývá, že se člen -
ské státy při koncipování a provádění režimů podpory v programovém období 2007–2013 dopustily mnoha chyb. 
Ke snížení tohoto rizika přijala Komise opatření, jež mají podpořit správní kapacitu členských států v oblasti státní 
podpory, a mimo jiné také zavedla předběžné podmínky pro systémy státní podpory za účelem podpory účinného 
a účelného využívání finančních prostředků Evropských strukturálních a investičních fondů („předběžné pod -
mínky“). Členské státy považované za státy neplnící tyto podmínky však nejsou nutně ty, u nichž Komise v minulosti 
zaznamenala nejvíce problémů. Tato opatření je navíc potřeba neustále sledovat.
VIII
Účetní dvůr doporučuje následující:
a) Komise by měla v případech, kdy opatření podpory nejsou v souladu s pravidly státní podpory, ukládat náprav -
ná opatření.
b) i)  Komise by měla využívat databázi MAPAR k zaznamenávání nesrovnalostí takovým způsobem, který by 
umožnil snadnou analýzu například jejich typu, četnosti, závažnosti, geografického původu a příčiny. Tato 
databáze by měla rovněž obsahovat informace o sledování dalších návazných opatření (jako jsou např. uklá -
dané finanční opravy).
ii) Pokud jde o systém IMS, Komise by měla změnit strukturu databáze tak, aby informace o nesrovnalostech, 
např. v souvislosti se státní podporou, bylo možné získávat a analyzovat podle jednotlivých členských států 
a typů chyb.
iii) GŘ COMP by mělo dostat pravidelný přístup ke všem relevantním informacím o nesrovnalostech v oblasti 
státní podpory v databázích MAPAR a IMS.
iv) Komise by s využitím informací dostupných ve svých databázích měla každé dva roky dále sledovat schop -
nost členských států dodržovat pravidla státní podpory, a to prováděním analýz například typu, četnosti, 
závažnosti, geografického původu a příčin chyb ve státní podpoře, které zjistila sama Komise nebo orgány 
členských států. Komise by tyto informace měla využít k monitorování a k tomu, aby podpůrné činnosti, jako 
je poskytování školení v členských státech, nasměrovala tam, kde je jich nejvíce zapotřebí.
11 Shrnutí 
c) Komise by měla velké projekty schvalovat až poté, co státní podporu schválí v rámci interního postupu, a sou -
stavně od členských států vyžadovat, aby jí v příslušných případech podporu oznamovaly, aby tak byla zajištěna 
právní jistota nezávisle na procesu, který uplatňují v souvislosti s žádostí týkající se projektu.
d) i)  Komise by měla zajistit, aby rozsah a kvalita kontrol dodržování pravidel státní podpory, prováděné auditní -
mi orgány, byly dostačující.
ii) S ohledem na uzávěrku programového období 2007–2013 by Komise měla od auditních orgánů vyžadovat, 
aby ověřily soulad státní podpory velkých projektů, které byly schváleny do konce roku 2012.
iii) Komise by měla vypracovat další pokyny a zejména případové studie, které ilustrují osvědčené postupy 
a nejběžnější typy a příčiny nesouladu s pravidly v oblasti státní podpory.
iv) Komise by měla členské státy vybízet k tomu, aby vytvořily centrální registr pro sledování kumulace malých 
grantů, které dohromady nesmí překročit určitou výši (podpora de minimis ).
v) Komise by měla zřídit centrální celounijní databází, do níž budou moci příslušné orgány členských států na -
hlédnout za účelem zjištění identity subjektů, na něž byl vydán inkasní příkaz související se státní podporou, 
a také stavu postupu navracení, aby tak mohly dodržovat příslušné právní předpisy (zásadu z rozsudku ve 
věci Deggendorf). Přístup do databáze by měl být udělován pouze v nezbytně nutném rozsahu.
e) Nebudou-li předběžné podmínky v oblasti státní podpory splněny do konce roku 2016, měla by se Komise zasa -
zovat o pozastavení plateb dotčeným členským státům, dokud tyto státy veškeré výrazné nedostatky nenapraví.
12
 Úvod
01 
Politika v oblasti hospodářské soutěže má zajišťovat, aby spolu podniky soutěžily 
na základě rovných podmínek, tedy svými výrobky a cenami, a nebyly nespraved -
livě zvýhodňovány. Vzhledem k tomu, že jednotný trh EU zaručuje volný obchod 
se zbožím a službami v celé Unii, je politika v oblasti hospodářské soutěže právně 
upravena na evropské úrovni1. Pravidla státní podpory jsou klíčovým aspektem 
politiky EU v oblasti hospodářské soutěže.
02 
Podnik, který získá státní podporu, již nesoutěží za rovných podmínek. Z toho 
důvodu Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví, že státní podpora 
je v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem2. Jsou však oblasti a okolnosti, kdy trh 
nefunguje tak, jak by měl, a určité potřeby nejsou uspokojeny. Aby se vyhovělo 
cílům veřejné politiky, stanoví Smlouva seznam kategorií státní podpory, které 
jsou nebo mohou být slučitelné s vnitřním trhem3. Komise vypracovala několik 
pravidel, jimiž se poskytování podpory v rámci těchto kategorií řídí.
Co je státní podpora a jaký je její finanční význam 
v EU?
03 
Smlouva stanoví, že státní podpora je každá pomoc poskytnutá členským státem, 
jež narušuje nebo by mohla narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých 
podniků, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Aby bylo možné pomoc 
považovat za státní podporu, musí být splněna veškerá kritéria stanovená v defi -
nici. Seznam těchto kritérií je uveden v  tabulce 1 .1 Článek 26 Smlouvy 
o fungování Evropské unie 
(SFEU).
2 Čl. 107 odst. 1 SFEU.
3 Čl. 107 odst. 2 SFEU: „S 
vnitřním trhem jsou slučitelné: 
…“ (např. podpory určené 
k náhradě škod způsobených 
přírodními pohromami).  
Čl. 107 odst. 3 SFEU: „Za 
slučitelné s vnitřním trhem 
mohou být považovány: …“ 
(např. podpory určené na 
pomoc kultuře a zachování 
kulturního dědictví).
13 Úvod 
04 
Členské státy vydaly v programovém období 2010–2014 na státní podporu v prů -
měru 76,6 miliardy EUR ročně4. Tato výše odpovídá více než 0,5 % HDP členských 
států EU (viz obrázek  1). Údaje jsou nicméně podhodnocené, neboť nezahrnují 
většinu podpory pro železniční odvětví a služby obecného hospodářského zá -
jmu, jako jsou dopravní sítě nebo poštovní služby, k nimž pro období 2010–2014 
nejsou k dispozici úplné údaje. Nezohledňují navíc ani pomoc poskytnutou 
finančnímu odvětví (podpora související s krizí), jež nevypovídá o výši státní pod -
pory poskytované za běžných podmínek a nespadá do působnosti tohoto auditu. 
Přehled výdajů na státní podporu v jednotlivých členských státech v období 
2010–2014 je uveden v  příloze I . K dalšímu zvýšení objemu státní podpory, který 
se vykazuje Komisi, může dojít v budoucích letech, kdy se vzhledem k přijetí po -
kynů pro státní podporu v oblasti energetiky a ochrany životního prostředí v roce 
2014 bude vykazovat více režimů podpory určené na obnovitelné zdroje energie. Tabulka 1Kritéria pro vymezení pomoci jakožto státní podpory
Kritérium a  vysvětlení Příklady
1Podporu poskytuje stát nebo pochází ze státních prostředků. Státní prostředky 
jsou veškeré prostředky poskytnuté orgánem členského státu nebo subjektem ve 
vlastnictví státu či pod jeho kontrolou1.Subvence, osvobození od daně či záruky.
2Podpora je poskytnuta podnikům. Podnik je každý subjekt vykonávající hospodář -
skou činnost bez ohledu na svůj právní status nebo způsob financování2. Hospodář -
skou činností je nabízení zboží či služeb na trhu3.Podnik vyrábějící vozidla, charitativní organizace 
poskytující potraviny nebo státní podnik zajišťující 
poštovní služby.
3Podpora představuje výhodu. Výhoda je ekonomický prospěch, který by podnik za 
běžných tržních podmínek nezískal4.Úvěr poskytnutý podniku při úrokové sazbě nižší, 
než je tržní sazba.
4Přiznaná výhoda je selektivní. Každé opatření k poskytnutí podpory, jež není 
přístupné všem podnikům působícím v členském státě za stejných podmínek, je 
selektivní.Opatření, která se vztahují pouze na velké podniky 
nebo podniky v konkrétním odvětví, jako je např. 
doprava nebo energetika.
5Podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž. K narušení hospodářské 
soutěže dochází tehdy, jestliže příjemce podpory působí v odvětví, v němž existuje 
nebo by mohla existovat hospodářská soutěž5.Podpora poskytnutá podniku působícímu v tex -
tilním odvětví, neboť v něm existuje hospodářská 
soutěž.
6Podpora ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Pokud podpora narušuje nebo 
může narušit hospodářskou soutěž, předpokládá se, že může ovlivňovat obchod 
mezi členskými státy, pokud je vliv na ostatní členské státy více než okrajový6.Podpora poskytnutá místnímu výrobci nábytku, 
neboť v různých členských státech působí výrobci 
nábytku (na místní i jiné úrovni).
1 Bod 17 věci 248/84, bod 38 věci C-482/99.
2 Bod 74 spojených věcí C-180/98 až C-184/98.
3 Bod 36 věci C-35/96.
4 Bod 60 věci C-39/94.
5 Body 141 až 147 ve spojených věcech T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98.
6 Bod 81 ve spojených věcech T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98.
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě sdělení Komise o pojmu státní podpora.
4 Viz srovnávací přehled 
státních podpor vypracovaný 
Komisí v roce 2015 na 
internetových stránkách GŘ 
CO M P.
14 Úvod 
05 
Úhrnem lze říci, že mezi HDP na obyvatele členských států a jejich výdaji na 
státní podporu existuje vzájemná souvislost (viz obrázek  2). V období 2010–2014 
byly výdaje na státní podporu na obyvatele v průměru nejvyšší v Dánsku, Finsku 
a Švédsku. Obrázek 1Státní podpora v EU, 2010–2014
Pozn.: Nárůst výdajů v roce 2014 je podle Komise způsoben převážně (z 85 %) tím, že do vykazování bylo zahrnuto více režimů podpory obnovi -
telných zdrojů energie. Bez těchto režimů by vykázaná státní podpora dosáhla v roce 2014 přibližně 73 miliard EUR. Finanční prostředky EU jsou 
navíc zahrnovány až od roku 2014.
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě srovnávacího přehledu státních podpor vypracovaného Komisí v roce 2015.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Procento HDP EUMiliardy EUR
RokCelková podpora s výjimkou podpory související s krizí a 
většiny podpory pro železniční odvětví a služby obecného hospodářského zájmu (v % HDP EU) Celková podpora s výjimkou podpory související s krizí a 
většiny podpory pro železniční odvětví a služby obecného hospodářského zájmu (v miliardách EUR)
15 Úvod 
06 
Jednou z hlavních oblastí výdajů z rozpočtu EU je politika soudržnosti, která 
je prováděna prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), 
Fondu soudržnosti (FS) a Evropského sociálního fondu (ESF). Jejím cílem je 
podporovat hospodářský rozvoj a zaměstnanost ve znevýhodněných regionech 
EU5. Celkový rozpočet EU pro politiku soudržnosti činí v programovém období 
2014–2020 352 miliard EUR, přičemž v programovém období 2007–2013 dosa -
hoval 347  miliard  EUR6. V průběhu let 2010–2014 bylo na politiku soudržnosti 
z prostředků EU vydáno 216 miliard EUR7.Obrázek 2Srovnání výdajů členských států na státní podporu a HDP na obyvatele, 2010–2014
Zdroj:  Evropský účetní dvůr, na základě srovnávacího přehledu státních podpor vypracovaného Komisí v roce 2015 a údajů Eurostatu o počtu 
obyvatel a HDP na obyvatele v běžných cenách.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Výdaje na státní podporu na obyvatele (EUR)
HDP na obyvatele (EUR)
5 Tato politika je prováděna 
prostřednictvím operačních 
programů, které stanoví 
priority, specifické cíle 
a způsob použití financování 
z EU.
6 Viz „Úvod do politiky 
soudržnosti EU pro období 
2014–2020“ vypracovaný 
Komisí z června 2014 
a „Politika soudržnost 
2007–2013: poznámky 
a úřední texty“ z ledna 2007. 
Programové období je víceletý 
rámec pro plánování 
a provádění výdajů ze 
strukturálních fondů a Fondu 
soudržnosti.
7 Viz portál pro údaje 
o soudržnosti na internetové 
stránce Komise.
16 Úvod 
07 
Při přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti jsou zohled -
ňovány rozdíly v úrovních HDP , přičemž chudší regiony získávají vyšší míru 
finanční podpory8. Tyto finanční prostředky tak v několika členských státech tvoří 
významný podíl celkových výdajů vládních institucí (viz obrázek  3). Jedná se 
především o členské státy, které vstoupily do EU v letech 2004 a 2007. Například 
v Estonsku, Maďarsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku činily přidělené finančních pro -
středky politiky soudržnosti více než 5 % veškerých výdajů vládních institucí. Obrázek 3Finanční prostředky EU vynaložené v rámci politiky soudržnosti v jednotlivých 
členských státech, 2010–2014
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě účetních údajů Komise a statistických údajů Eurostatu o výdajích vládních institucí.Finanční prostředky EU vynaložené na politiku soudržnosti vyjádřené jako % výdajů vládních institucíBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Finanční prostředky EU vynaložené na politiku soudržnosti 
(v milionech EUR)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL a SE8 Článek 90 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o společných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu, 
Fondu soudržnosti, 
Evropském zemědělském 
fondu pro rozvoj venkova 
a Evropském námořním 
a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro 
rozvoj venkova a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 320).
17 Úvod 
08 
Podle Smlouvy se pravidla v oblasti státní podpory vztahují pouze na podporu 
poskytnutou členskými státy subjektům, které vykonávají hospodářskou činnost9. 
Z toho důvodu se nevztahují na žádnou podporu poskytnutou přímo Komisí či 
kteroukoli jinou institucí EU, např. Evropskou investiční bankou. Financování, 
které EU poskytuje prostřednictvím politiky soudržnosti, podléhá pravidlům 
státní podpory, neboť tyto prostředky spravují členské státy. Komise odhaduje, že 
v programovém období 2007–2013 bylo na projekty, na něž se vztahují pravidla 
státní podpory, vynaloženo přibližně 40 % finančních prostředků politiky soudrž -
nosti, tedy 139 miliard EUR10. Podle Komise činily celkové výdaje na státní pod -
poru v tomto období 504 miliard EUR11. Celkově lze říci, že finanční prostředky 
politiky soudržnosti tvořily více než čtvrtinu celkových výdajů na státní podporu 
v programovém období 2007–2013.
Postupy pro poskytování státní podpory
Členské státy musí poskytnutí státní podpory oznamovat 
Komisi
09 
Smlouva vyžaduje, aby Komise byla informována o každém záměru poskytnout 
nebo upravit podporu12. Prakticky to znamená, že pokud má členský stát v úmys -
lu poskytnout státní podporu, musí o tom informovat Generální ředitelství Komi -
se pro hospodářskou soutěž (GŘ COMP). Tento postup se označuje jako oznámení.
10 
Jakmile členský stát oznámí plánované poskytnutí podpory, GŘ COMP rozhodne, 
zda se jedná o státní podporu. Pokud ano, posoudí, zda je slučitelná s vnitřním 
trhem, a to tím, že zváží pozitivní dopady podpory (přínos k naplňování přesně 
definovaného cíle společného zájmu) a její negativními dopady (narušení hos -
podářské soutěže a obchodu). K provedení tohoto posouzení slučitelnosti má 
Komise výlučnou pravomoc13.
Výjimky z oznamovací povinnosti
11 
I když Smlouva státní podporu v zásadě zakazuje, obsahuje také seznam kategorií 
podpory, jež může být slučitelná s vnitřním trhem. V této souvislosti může Komi -
se přijmout pravidla vymezující kritéria, podle nichž nemusí být takové kategorie 
podpory oznamovány14. Komise tato pravidla vypracuje na základě zkušeností 
s posuzováním opatření podpory a s přihlédnutím k judikatuře Soudního dvora.9 Článek 107 SFEU.
10 Viz zpráva Komise o pokynech 
k regionální podpoře na 
období 2014–2020 ze září 
2014.
11 Viz srovnávací přehled 
státních podpor vypracovaný 
Komisí v roce 2011 a 2015.
12 Čl. 108 odst. 2 a 3 SFEU.
13 Článek 108 SFEU.
14 Nařízení Rady (EU) 2015/1588 
ze dne 13. července 2015 
o použití článků 107 a 108 
Smlouvy o fungování 
Evropské unie na určité 
kategorie horizontální státní 
podpory (Úř. věst. L 248, 
24.9.2015, s. 1) (kodifikované 
znění), které nahrazuje 
nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze 
dne 7. května 1998 o použití 
článků 92 a 93 Smlouvy 
o založení Evropského 
společenství na určité 
kategorie horizontální státní 
podpory a zejména čl. 108 
odst. 4 SFEU.
18 Úvod 
Obecné nařízení o blokových výjimkách
12 
Pro kategorie podpory, které Komise považuje za slučitelné s vnitřním trhem, 
přijala nařízení, podle něhož nemusí být tato podpora oznamována, pokud jsou 
splněny všechny podmínky a pokud výše podpory nepřekročí prahové hodnoty 
uvedené v nařízení. Toto nařízení se též označuje jako obecné nařízení o blo -
kových výjimkách15. Příkladem takových kategorií je státní podpora na pomoc 
kultuře a ochranu životního prostředí.
13 
Toto obecné nařízení Komisi a členským státům značně ulehčuje práci. Členským 
státům umožňuje realizovat mnoho opatření podpory, aniž by musela být ozna -
mována nebo u nich Komise musela provádět explicitní posouzení slučitelnosti. 
Obecné nařízení stanoví celou řadu obecných ustanovení a ustanovení použi -
telných pro jednotlivé kategorie podpory. Podpora, která spadá do působnosti 
obecného nařízení a je v souladu s těmito ustanoveními, je automaticky považo -
vána za slučitelnou s vnitřním trhem. U opatření zahrnujících podporu velkého 
objemu (překračující prahové hodnoty oznamovací povinnosti) však nadále platí 
povinnost podporu oznamovat, neboť taková opatření mohou narušit hospodář -
skou soutěž16.
Podpora de minimis
14 
Komise kromě toho stanovila, že podpora do výše 200 000 EUR poskytnutá 
jedinému příjemci v průběhu tří let nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovliv -
ňuje obchodování mezi členskými státy17. Tento druh podpory se označuje jako 
„podpora de minimis “ a jelikož nesplňuje kritérium státní podpory týkající se na -
rušení či možného narušení hospodářské soutěže ani vlivu na obchodování mezi 
členskými státy, neklasifikuje se jako státní podpora, a tudíž nemusí být oznamo -
ván GŘ COMP . U služeb obecného hospodářského zájmu byla prahová hodnota 
podpory zvýšena na 500 000 EUR18.
Hlavní subjekty zapojené do řízení operačních fondů v rámci 
politiky soudržnosti
15 
Řízení operačních fondů EFRR/FS a ESF sdílejí členské státy s Komisí. Členské 
státy vybírají, řídí a monitorují projekty a Komise provádí monitorování řídicích 
a kontrolních systémů členských států a vykonává nad nimi dohled. Konečnou 
odpovědnost za plnění rozpočtu EU nese Komise19.15 Nařízení Komise (EU) 
č. 651/2014 ze dne 
17. června 2014, kterým se 
v souladu s články 107 a 108 
Smlouvy o ES prohlašují určité 
kategorie podpory za 
slučitelné se společným trhem 
(Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).
16 Prahové hodnoty se liší od 
400 000 EUR pro určitou 
podporu pro začínající 
podniky až po 150 milionů EUR 
pro určitou podporu pro 
obnovitelné zdroje energie.
17 Nařízení Komise (EU) 
č. 1407/2013 ze dne 
18. prosince 2013 o použití 
článků 107 a 108 Smlouvy 
o fungování Evropské unie na 
podporu de minimis  (Úř. věst. 
L 352, 24.12.2013, s. 1).
18 Nařízení Komise (EU) 
č. 360/2012 ze dne 
25. dubna 2012 o použití 
článků 107 a 108 Smlouvy 
o fungování Evropské unie na 
podporu de minimis udílenou 
podnikům poskytujícím 
služby obecného 
hospodářského zájmu (Úř. 
věst. L 114, 26.4.2012, s. 8).
19 Článek 53 nařízení (EU, 
Euratom) č. 966/2012 
Evropského parlamentu 
a Rady ze dne 25. října 2012, 
kterým se stanoví finanční 
pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie a o zrušení 
nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 
26.10.2012, s. 1).
19 Úvod 
Na úrovni členských států
16 
Na úrovni členských států jsou řídicí orgány odpovědné za každodenní správu 
operačních programů. Pomocí řídicích kontrol se musejí ujistit o tom, že všechny 
spolufinancované projekty jsou způsobilé pro financování z EU a že vykázané 
výdaje na projekt splňují podmínky způsobilosti a jsou mimo jiné v souladu s pra -
vidly státní podpory. Certifikační orgány provádějí kontrolu žádostí o proplacení 
výdajů, které obdržely od řídicích orgánů, a předkládají je Komisi k proplacení. 
Auditní orgány provádějí audity operací (tj. projektů) a řídicích a kontrolních 
systémů a podávají o nich zprávu Komisi prostřednictvím výročních kontrolních 
zpráv a auditních výroků20.
17 
Vnitrostátní úřady pro státní podporu navíc mohou v závislosti na svém mandátu 
ověřovat soulad režimů podpory na vnitrostátní úrovni (ať spolufinancovaných 
EU či nikoliv) nebo poskytovat poradenství či vydávat stanoviska jiným insti -
tucím členských států. Úřady pro státní podporu existují na ústřední úrovni ve 
všech členských státech s výjimkou Belgie, jež má úřady na regionální úrovni. 
V některých členských státech jsou tyto úřady součástí ministerstev financí či 
hospodářství, v jiných jsou pak nezávislými institucemi nebo působí jako součást 
vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž. Úřady pro státní podporu mo -
hou také fungovat jako kontaktní místo pro získání odborných znalostí a pomoci 
při koncipování režimů podpory, čímž se sníží riziko nedodržování pravidel státní 
podpory (viz rámeček 1 ).20 Výroční kontrolní zprávy (VKZ) 
jsou zprávy, které auditní 
orgány překládají každý rok 
a jež uvádějí zjištění všech 
auditů provedených 
v souvislosti s konkrétním 
operačním programem či 
několika operačními 
programy. VKZ jsou hlavními 
dokumenty, jimiž auditní 
orgány poskytují jistotu 
o řídicích a kontrolních 
systémech dotčeného 
operačního programu 
(dotčených operačních 
programů), jakož i o legalitě 
a správnosti 
spolufinancovaných projektů.
Prověřování státní podpory úřadem pro státní podporu ve fázi legislativního 
návrhu (Dánsko)
Všechna ministerstva musí při přípravě legislativního návrhu provádět počáteční posouzení s ohledem na 
státní podporu. Tyto informace jsou zasílány sekretariátu pro státní podporu (zaměstnanci jsou odborníky 
v oblasti státní podpory) k posouzení. Pokud se sekretariát domnívá, že návrh je v rozporu s pravidly státní 
podpory, musí ministerstvo legislativní návrh přepracovat. Sekretariát pro státní podporu je ministerstvu ná -
pomocen formou doporučení a během celého legislativního postupu mu poskytuje poradenství.Rámeček 1
20 Úvod 
Na úrovni Komise
18 
Na úrovni Komise odpovídá za podporu hospodářského a sociálního rozvoje 
jednotlivých regionů Evropské unie, zejména těch znevýhodněných, Generální 
ředitelství Evropské komise pro regionální a městskou politiku (GŘ REGIO), které 
řídí EFRR a FS. Za zaměstnanost a sociální věci v EU odpovídá Generální ředitel -
ství Evropské komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (GŘ 
EMPL), který řídí ESF.
19 
Jistotu o souladu výdajů z EFRR/FS a ESF s platnými evropskými i vnitrostátními 
pravidly vyvozují obě generální ředitelství převážně na základě činností auditních 
orgánů. Kromě toho, že přezkoumávají práci těchto orgánů, provádějí v rámci 
dohledu také vlastní audity operací a systémů v členských státech.
20 
Za zajištění řádného uplatňování pravidel EU v oblasti státní podpory ve všech 
oblastech kromě zemědělství a rybolovu21 odpovídá GŘ COMP . Na základě Smlou -
vy vypracovává právní předpisy v oblasti státní podpory a vykonává dohled nad 
jejich prováděním. Především pravidelně monitoruje režimy podpory, aby ověřilo, 
zda a do jaké míry jsou v nich dodržována pravidla státní podpory22. Zaintereso -
vané strany, např. členský stát či konkurenční podnik, mohou navíc podat u Komi -
se stížnost, domnívají-li se, že podpora poskytnutá určitému příjemci je nezákon -
ná. Komise je povinna všechny tyto stížnosti prošetřit23.
21 
Obrázek  4 nabízí zjednodušený přehled subjektů podílejících se na politice sou -
držnosti a zapojených do postupu poskytování státní podpory.21 V oblasti zemědělství a rozvoje 
venkova a v oblasti námořních 
záležitostí a rybolovu nesou 
odpovědnost za kontrolu 
státní podpory Generální 
ředitelství pro zemědělství 
a rozvoj venkova a Generální 
ředitelství pro námořní 
záležitosti a rybolov.
22 Režim podpory je právní 
předpis, který obecně stanoví, 
jací příjemci mohou získat 
státní podporu a za jakých 
podmínek.
23 Článek 24 nařízení Rady (EU) 
č. 2015/1589.
21 Úvod Obrázek 4Subjekty podílející se na politice soudržnosti a zapojené do postupu poskytování 
státní podpory
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
RÁMEC POLITIKY SOUDRŽNOSTI PRÁVNÍ RÁMEC PRO STÁTNÍ
PODPORU
GŘ REGIO GŘ EMPL
ESFGŘ COMP
Příjemce (např. podnik, ministerstvo nebo
charitativní organizace) 
Řídicí orgány
Auditní orgányPosouzení 
slučitelnosti a 
monitorování 
Poradenství 
a stanoviska
PROJEKTČLENSKÉ 
STÁT Y
Žádost
o projektSledování a 
kontrola 
dodržování 
pravidel státní 
podporyVnitrostátní úřady
pro státní podporuVykonávání 
dohledu a kontroly 
dodržování 
pravidel státní 
podporyVykonávání 
dohledu a kontroly 
dodržování 
pravidel státní 
podporyOznámení
prostřednictvím stálého 
zastoupeníNařízení 
v oblasti státní 
podporyEFRR a Fond 
soudržnostiEVROPSKÁ 
KOMISE
22 Úvod 
Audity státní podpory provedené Evropským účetním 
dvorem a nejvyššími kontrolními institucemi 
členských států
22 
V jedné z našich dřívějších zvláštních zpráv z roku 2011 jsme zjistili slabé stránky, 
v systémech členských států pro oznamování státní podpory, a to převážně na 
základě prošetření řady stížností a sledování případů v období 2008–201024.
23 
V období 2010–2014 jsme navíc prošetřovali dodržování pravidel státní podpory 
u celé řady projektů EFRR/FS a ESF. Výsledky těchto auditů se kromě jiného staly 
východiskem pro zvláštní posouzení fondů EFRR/FS a ESF v našich výročních 
zprávách25.
24 
Provedli jsme průzkum mezi 28 nejvyššími kontrolními institucemi, z nichž nám 
odpovědělo 22. Většina z nich uvedla, že do svých auditů v různé míře zahrnula 
kontroly státní podpory26. Jen velmi málo jich provádělo zvláštní audity státní 
podpory.24 Zvláštní zpráva č. 15/2011 
„Zajišťují postupy Komise 
účelné řízení kontroly státní 
podpory?“ ( http://eca.europa.
eu)
25 Viz například kapitola 6 
výroční zprávy týkající se 
rozpočtového roku 2014 
(Úř. věst. C 373, 10.11.2015).
26 Nejvyšší kontrolní instituce 
jsou vnitrostátní subjekty 
odpovědné za kontrolu příjmů 
a výdajů státní správy.
23
 Rozsah a koncepce auditu
25 
V posledních letech jsme v rámci našich výročních kontrol souladu s pravidly 
zjistili významný počet chyb v dodržování pravidel státní podpory v politice 
soudržnosti. V této zprávě zkoumáme, zda Komise přijala dostatečná opatření, 
aby porozuměla důvodům těchto chyb, a analyzujeme, zda kroky, které Komise 
podnikla, posílí její schopnost a schopnost členských států předcházet případům 
porušování pravidel státní podpory, odhalovat a napravovat je.
26 
Prostřednictvím tohoto auditu jsme posoudili míru nedodržování pravidel 
státní podpory v politice soudržnosti (tj. EFRR/FS a ESF) v programovém období 
2007–2013 a rozsah, v němž si Komise byla příčin nedodržování pravidel vědoma. 
Ve svých zvláštních analýzách jsme se zaměřili především na období 2010–2014. 
Rovněž jsme zkoumali, zda je pravděpodobné, že opatření, která Komise pro pro -
gramové období 2014–2020 přijala, problémy s nedodržováním pravidel státní 
podpory vyřeší.
27 
Konkrétně jsme zkoumali, zda:
a) Komise měla kompletní a aktuální přehled o příčinách nedodržování pravidel 
státní podpory v politice soudržnosti a zda její generální ředitelství a členské 
státy odhalily porušování těchto pravidel. Dále jsme zjišťovali, zda kroky Ko -
mise v reakci na chyby v oblasti státní podpory vedly k přijetí odpovídajícího 
počtu nápravných opatření,
b) zda Komise přijala vhodná opatření, která v budoucnu zamezí porušování 
pravidel státní podpory v politice soudržnosti.
28 
Kromě toho jsme podrobně analyzovali zjištění vyplývající z našich auditů sou -
ladu a pro ilustraci jsme uváděli příklady častých chyb v oblasti státní podpory. 
Také jsme zkoumali postup Komise pro schvalování určitých projektů velkého 
finančního rozsahu („velké projekty“).
29 
Kontrola sestávala z přezkumu dokumentů (analýza například výročních zpráv 
auditních orgánů, zpráv Komise o auditu a nařízení Komise) a z rozhovorů se 
zástupci Komise.
24 Rozsah a koncepce auditu 
30 
Na úrovni členských států jsme provedli dva průzkumy:
a) průzkum provedený mezi 113 auditními orgány v 28 členských státech, které 
odpovídají za 400 operačních programů EFRR/FS a ESF v období 2007–2013, 
jehož se účastnilo 100 subjektů (88 %),
b) průzkum mezi 31 úřady pro státní podporu ve 28 členských státech, jehož se 
účastnilo 24 subjektů (77 %).
31 
A navštívili jsme také čtyři členské státy (Dánsko, Maďarsko, Polsko a Portugalsko), 
abychom prozkoumali celou řadu odlišných postupů poskytování státní podpory, 
které uplatňují různé orgány.
25
 Připomínky
Komise neprovádí kompletní analýzu chyb v oblasti 
státní podpory a členské státy se na státní podporu 
dostatečně nezaměřují
32 
Snažili jsme se určit míru nedodržování pravidel státní podpory v politice soudrž -
nosti na základě analýzy našich ročních auditů souladu s předpisy a dále jsme se 
pokoušeli zjistit, zda Komise má o chybách v oblasti státní podpory v členských 
státech přehled. Patřičný přehled by Komisi pomohl nasměrovat její zdroje ke 
kontrole, monitorování a podpoře členských států. Porovnali jsme míru zjištění 
chyb v oblasti státní podpory, k níž dospěla Komise a členské státy, s naší vlast -
ní a prověřili jsme nápravná opatření, která Komise přijala v reakci na odhalené 
chyby.
Významný počet chyb v oblasti státní podpory v Evropském 
fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, v mnohem 
menší míře pak v Evropském sociálním fondu
Kontroly projektů s významem pro státní podporu provedené 
Účetním dvorem
33 
V rámci našich ročních auditů souladu prováděných v období 2010–2014 jsme 
zkontrolovali 1 573 náhodně vybraných projektů EFRR/FS a ESF27. Z 828 projektů 
EFRR/FS jich 220 (26,6 %) představovalo státní podporu, ze 745 projektů ESF pak 
49 (6,6 %).
34 
Celkem jsme odhalili 50 případů nedodržení pravidel státní podpory. Z těchto 50 
případů 46 souviselo s projekty EFRR/FS a 4 s projekty ESF. U ESF je výskyt chyb 
v oblasti státní podpory výrazně menší především proto, že projekty jsou obecně 
mnohem menší a mnohem častěji se jedná o podporu de minimis .
35 
V období 2010–2014 obecně vzrostl jak počet projektů s významem pro státní 
podporu, tak podíl těchto projektů, u nichž se vyskytla chyba v oblasti státní 
podpory, což znamená, že kvalita zavedených kontrol, jež mají takovým chybám 
zamezit, se v průběhu času nezvýšila. K nárůstu chyb došlo převážně u projektů 
s finančním dopadem na výši financování z rozpočtu EU (viz tabulka 2 )28. Zjistili 
jsme, že 20,9 % projektů EFRR/FS s významem pro státní podporu vykazovalo 
chyby v oblasti státní podpory. U ESF se jednalo o 8,2 % projektů.27 Pro více informací o způsobu 
výběru vzorků a prověřování 
projektů viz příloha 1.1, body 
4–10 naší výroční zprávy za 
rozpočtový rok 2014.
28 Finančním dopadem se 
rozumí, že jsme zjistili rozdíl 
mezi skutečnou hodnotou 
transakce a hodnotou, jíž by 
bylo dosaženo, pokud by byl 
projekt řízen v souladu 
s platnými ustanoveními. 
V příloze 1.1 naší výroční 
zprávy za rozpočtový rok 2014 
jsou uvedeny další 
podrobnosti k naší metodice.
26 Připomínky 
36 
V 16 z 50 případů nedodržení pravidel státní podpory (32 %) jsme konstatovali, 
že námi zjištěné chyby měly finanční dopad na výši financování z rozpočtu EU. 
Ve všech těchto 16 případech se jednalo o projekty EFRR/FS a byly faktorem, jenž 
výrazně přispěl k odhadované míře chyb v politice soudržnosti, především pak 
v roce 2013 a dále (viz obrázek  5)29. V období 2010–2014 připadalo13,5 % průměr -
né roční odhadované míry chyb v politice soudržnosti na chyby v oblasti státní 
podpory30.Tabulka 2Chyby v oblasti státní podpory odhalené v rámci našich ročních kontrol dodržování 
pravidel, 2010–2014
Fond  
(1)Rok  
(2)Počet zkon -
trolovaných 
projektů  
(3)Počet 
projektů 
s významem 
pro státní 
podporu  
(4)% 
(4/3)Počet chyb 
v oblasti 
státní 
podpory  
(5)% 
(5/4)Počet chyb 
v oblasti 
státní podpory 
s finančním 
dopademPočet chyb 
v oblasti státní 
podpory bez fi -
nančního dopadu
EFRR/FS2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
EFRR/FS celkem 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESF2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
ESF celkem 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Celkem 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
29 Odhadovaná míra chyb je 
statistickým odhadem 
pravděpodobného procenta 
chyb v základním souboru. Viz 
příloha 1.1 bod 15 naší výroční 
zprávy za rozpočtový rok 2014.
30 V období 2010–2014 činila 
průměrná roční odhadovaná 
míra chyb v politice 
soudržnosti 5,7 %.
27 Připomínky 
Čtyři základní kategorie zjištěných chyb v oblasti státní podpory
37 
Chyby v oblasti státní podpory, které jsme zjistili v rámci našich ročních auditů 
souladu v období 2010–2014, lze rozdělit do čtyř kategorií (viz obrázek  6):
a) příliš vysoká intenzita podpory;
b) chybějící motivační účinek;
c) nezjištěná státní podpora či její neoznámení; a
d) nesplnění monitorovacích nebo formálních požadavků.
38 
Z 16 chyb v oblasti státní podpory, které měly finanční dopad, jich 15 spadalo do 
kategorie „příliš vysoká intenzita podpory“ a „chybějící motivační účinek“. Obrázek 5Podíl chyb v oblasti státní podpory na odhadované míře chyb v politice soudržnosti, 
2010–2014
Pozn.: Podíl chyb v oblasti státní podpory na odhadované míře chyb v politice soudržnosti se odvíjí od závažnosti a počtu chyb v oblasti státní 
podpory.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Příspěvek k odhadované míře 
chyb v politice soudržnosti 
RokChyby v oblasti
státní podpory
28 Připomínky 
Příliš vysoká intenzita podpory
39 
Komise stanoví maximální intenzitu podpory31, aby výši státní podpory omezila 
na minimum potřebné k realizaci podporované činnosti32. V mnoha případech 
(v závislosti mimo jiné na kategorii podpory) lze maximální intenzitu podpory 
u malých a středních podniků zvýšit33. Toto navýšení se označuje jako „bonus 
pro malé a střední podniky“. V této kategorii docházelo často k chybě, kdy řídicí 
orgán přistupoval k velkému podniku tak, jako by šlo o malý či střední podnik, 
a poskytl mu tento bonus, k němuž podnik nebyl způsobilý (viz rámeček 2 ).Obrázek 6Povaha a počet chyb v oblasti státní podpory, 2010–2014
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.02468101214161820Počet chyb
Povaha chybS ﬁnančním dopadem
Bez ﬁnančního dopadu
Příliš vysoká intenzita 
podporyChybějící motivační 
účinekNezjištěná státní podpora 
či neoznámení podporyNesledování nebo 
nesplnění formálních 
podmínek
31 „Intenzitou podpory“ se 
rozumí výše podpory 
vyjádřená jako procentní podíl 
způsobilých nákladů na 
projekt. Viz např. čl. 2 odst. 26 
nařízení (EU) č. 651/2014.
32 Viz návrh společných zásad 
pro ekonomické posouzení 
slučitelnosti státní podpory, 
které vypracovala Komise 
a které jsou k dispozici na 
webových stránkách GŘ 
CO M P.
33 Malé a střední podniky mohou 
získat vyšší intenzitu podpory, 
protože Komise se domnívá, 
že selhání trhu, například 
přístup k finančním 
prostředkům, jsou u malých 
podniků větší. Viz příručka 
pravidel pro poskytování 
státní podpory malým 
a středním podnikům ze dne 
25. února 2009 vypracovaná 
Komisí.
29 Připomínky 
Chybějící motivační účinek
40 
Žádoucího cíle, který si veřejná politika klade, dosáhne státní podpora účinně 
pouze tehdy, bude-li mít motivační účinky, tj. bude-li příjemce podpory podně -
covat k výkonu činností, do kterých by se bez této podpory nepustili34. Příjemce 
tudíž musí prokázat, že podpořený projekt by bez podpory nebyl realizován. 
Například podle obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2008 se musel 
motivační účinek pro velké podniky přijímající státní podporu prokazovat tak, že 
se doložilo, že podpora vedla k významnému nárůstu rozsahu, velikosti, vynalo -
žené částky nebo rychlosti dokončení projektu (viz rámeček 3 )35.34 COM(2012) 209 final ze dne 
8. května 2012 „Modernizace 
státní podpory v EU“.
35 Čl. 8 odst. 3 nařízení Komise 
(ES) č. 800/2008 ze dne 
6. srpna 2008, kterým se 
v souladu s články 87 a 88 
Smlouvy o ES prohlašují určité 
kategorie podpory za 
slučitelné se společným trhem 
(obecné nařízení o blokových 
výjimkách) (Úř. věst. L 214, 
9.8.2008, s. 3). Tomuto nařízení 
předcházelo nařízení Komise 
(ES) č. 1628/2006 ze dne 
24. října 2006 o použití článků 
87 a 88 Smlouvy na 
vnitrostátní regionální 
investiční podporu.Příklad nesprávné intenzity podpory (Slovinsko)
Jednomu projektu EFRR ve Slovinsku, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního auditu souladu s před -
pisy v roce 2013, byla udělena podpora na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v automobilovém průmyslu 
v rámci oznámeného režimu. Příjemce byl zřízen na základě dohody o založení konsorcia uzavřené mezi 
devíti partnery, z nichž jeden byl malým a středním podnikem. Všichni ostatní partneři byli velkými podniky. 
Příjemce získal bonus pro malé a střední podniky, avšak výzkumné činnosti prováděl výhradně pro tyto velké 
subjekty. Na část způsobilých výdajů se tak měla vztahovat maximální intenzita podpory ve výši 25 %, nikoli 
uplatněných 50 %. Podpora ve výši 0,4 milionu EUR tedy neměla být poskytnuta.
Příklad chybějícího motivačního účinku (Polsko)
U projektu EFRR na výstavbu logistického střediska v Polsku, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního 
auditu souladu s předpisy v roce 2010, příjemce ve své projektové žádosti neprokázal, že podpora vedla k vý -
znamnému nárůstu rozsahu, velikosti, vynaložené částky nebo rychlosti dokončení projektu, jak to vyžaduje 
obecné nařízení o blokových výjimkách. V důsledku toho byl projekt, který mohl získat 23,2 milionu EUR 
finanční podpory EU, nezpůsobilý a členský stát jej následně stáhl.Rámeček 2 Rámeček 3
30 Připomínky 
41 
Rovněž jsme zjistili případy, kdy stavební práce začaly dříve, než byla orgánu po -
skytujícími podporu předložena žádost pro daný projekt, což značí, že podpory 
nebylo k realizaci projektu zapotřebí.
Nezjištěná státní podpora či její neoznámení
42 
U této kategorie chyb, kdy řídicí orgán nesprávně označil podporu pro projekt 
jako pomoc nepředstavující státní podporu nebo kdy neoznámil poskytnutí 
státní podpory Komisi, jsme nejprve zvažovali, zda by podpora mohla být vyňata 
z oznamovací povinnosti, například na základě obecného nařízení o blokových 
výjimkách. Pouze pokud pro takové vynětí neexistoval žádný základ, jsme chybu 
označili za chybu mající finanční dopad (viz rámeček 4 ).
Příklad neoznámení podpory (Česká republika)
U projektu EFRR na výstavbu výzkumné infrastruktury v České republice, který jsme kontrolovali v rámci naše -
ho ročního auditu souladu s předpisy v roce 2014, neoznámil řídicí orgán podporu Komisi, neboť se domníval, 
že výzkumné činnosti podle projektu jsou nehospodářské povahy. Výzkumné činnosti příjemce sice zčásti 
nehospodářské povahy byly, do značné míry se však zabýval také smluvním výzkumem. Auditovaná dotace ve 
výši 1,8 milionu EUR tudíž byla státní podporou a měla být poskytnuta až po oznámení Komisi a následném 
schválení.Rámeček 4
Neplnění požadavků na monitorování nebo formálních požadavků
43 
Je důležité, aby řídicí orgány dodržovaly požadavky na monitorování, ověřování 
a další jim uložené formální požadavky, aby se zajistilo, že opatření, která jsou 
spojena se státní podporou, jsou slučitelná s vnitřním trhem. Tyto požadavky se 
vztahují i na podporu de minimis  (viz bod 14). Základním problémem v této sou -
vislosti je skutečnost, že podniky mohou finanční podporu opakovaně získávat 
z více zdrojů. Různé udělené podpory mohou ve svém součtu překročit strop pro 
podporu de minimis . V této kategorii bylo zjištěno několik chyb, které spočívaly 
v tom, že nebylo ověřeno, zda nedochází ke kumulaci podpory de minimis  (viz 
rámeček 5 ).
31 Připomínky 
44 
Avšak i nedostatky v monitorování mohou vést k tomu, že podpora není způ -
sobilá, například pokud celková výše schválené podpory přesahuje strop pro 
podporu de minimis . Nařízení o podpoře de minimis  nabízí dvě možnosti, jak tuto 
podporu sledovat: na základě vlastního prohlášení příjemce, jímž potvrzuje, že 
dotace nepovede k překročení stropu pro podporu de minimis , nebo prostřednic -
tvím centrálního registru36. Vytvoření centrálního registru s kompletními informa -
cemi o každé podpoře de minimis  poskytnuté v dotčeném členském státě pomá -
há předcházet vzniku těchto chyb (viz rámeček 6 ).Příklad nesplnění monitorovacích nebo formálních požadavků (Francie)
U projektu EFRR na výstavbu průmyslové budovy ve Francii, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního 
auditu souladu s předpisy v roce 2011, schválil řídicí orgán poskytnutí podpory jakožto podpory de mini -
mis. Nepřihlédl však ke dvěma uděleným podporám, které byly témuž příjemci během tříletého období již 
poskytnuty. Podpora neměla finanční dopad, neboť celková výše podpory nepřekročila strop pro podporu 
de minimis .
Využívání centrálního registru u podpory de minimis  (Portugalsko)
V Portugalsku musí být každá poskytnutá podpora de minimis  zaznamenána v centrálním registru, který pro 
EFRR/FS a ESF spravuje certifikační orgán. Registr pak automaticky vypočítá celkovou výši podpory poskytnu -
té příjemci a ukáže, zda byl strop pro podporu de minimis  překročen, či nikoli. Pokud byl strop překročen, musí 
orgán poskytující podporu přijmout rozhodnutí o zrušení a z registru odstranit dříve zaznamenanou podporu. 
Certifikační orgán dvakrát ročně kontroluje, že poskytnuté podpory, které překračují strop pro podporu de mi -
nimis , byly následně staženy.Rámeček 5 Rámeček 636 Bod odůvodnění 21 nařízení 
Komise (EU) č. 1407/2013.
Monitorování ze strany Komise bylo oslabeno z důvodu 
chybějící ucelené analýzy a nedostatečné interní koordinace
45 
Komise v rámci svého dohledu provádí v souvislosti se státní podporou nejrůz -
nější druhy kontrol. U politiky soudržnosti provádějí GŘ REGIO a GŘ EMPL kontro -
ly na místě převážně prostřednictvím kontrol projektů a systémů EFRR/FS a ESF. 
V oblasti státní podpory vykonává GŘ COMP kontroly hlavně formou sledování 
a vyřizování stížností.
32 Připomínky 
46 
Zkoumali jsme, zda a v jaké míře Komise odhalila porušování pravidel státní pod -
pory, zda tyto informace byly zaznamenány do databáze, analyzovány a sdíleny 
uvnitř Komise a v jaké míře přijala Komise vhodná opatření k nápravě případů 
nedodržování pravidel státní podpory, jež zjistila nebo jež zjistil náš orgán.
GŘ REGIO zjistilo významný počet chyb v oblasti státní podpory
47 
U projektů EFRR a FS jsme ze 131 zpráv o auditech provedených GŘ REGIO v roce 
2013 a 2014 analyzovali 25 náhodně vybraných zpráv. GŘ REGIO vybralo projekty 
a programy na základě posouzení rizik37. Všechny dotčené zprávy se týkaly kont -
rol projektů a systémů, kromě jedné, která se věnovala pouze kontrolám projek -
tů. Těchto 25 zpráv pojednávalo o 202 projektech.
48 
Z naší analýzy vyplynulo, že zjištěními v oblasti státní podpory bylo dotčeno 38 
z 202 projektů, což je 19 % všech projektů kontrolovaných v průběhu 25 kontrol 
provedených Komisí (viz tabulka 3 ). Tato míra zjištění je podobná našim vlastním 
zjištěním (viz bod 35, tabulka 2 ).37 Výroční zpráva o činnosti GŘ 
REGIO za rok 2014, oddíl 2.1.1 
„Účinnost kontrol z hlediska 
legality a správnosti“, strana 
47.Tabulka 3Zjištění GŘ REGIO z auditů v oblasti státní podpory, 2013–2014
  Počet zpráv o  auditu Podíl zpráv o  auditu Počet projektů Podíl projektů
Bez zjištění v oblasti státní podpory 16 64 % 110 + 54181 %
Se zjištěními v oblasti státní 
podpory pouze u operací (projektů)5 20 %
38 19 % Se zjištěními v oblasti státní 
podpory jak u operací (projektů), 
tak u systémů2 8 %
Se zjištěními v oblasti státní 
podpory pouze u systémů2 8 % - -
Celkem 25 100 % 202 100 %
1  110 projektů bez zjištění zahrnutých do 16 zpráv bez jakýchkoli zjištění v oblasti státní podpory, 54 projektů bez zjištění v oblasti státní podpo -
ry, jimž se věnuje zbylých 9 zpráv.
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.
33 Připomínky 
GŘ REGIO uložilo několik finančních oprav za porušení pravidel 
státní podpory v období 2010–2014.
49 
Komise je povinna přijmout vhodná opatření k odstranění nedostatků systému 
či chyb zjištěných na úrovni projektů38. Pokud existují závažné nedostatky nebo 
členský stát neplní náležitě svou povinnost odhalovat a napravovat neoprávněné 
výdaje, Komise může přijmout rozhodnutí o finanční opravě. Cílem finančních 
oprav je ochránit rozpočet EU od břemene chybných nebo nenáležitých výdajů39.
50 
V období 2010–2014 provedlo GŘ REGIO v návaznosti na vlastní kontroly deset fi -
nančních oprav, které se alespoň zčásti týkaly státní podpory. Dotkly se pěti člen -
ských států (Rakouska, České republiky, Španělska, Francie a Rumunska). U šesti 
těchto finančních oprav, jejichž celková výše dosáhla 3,2 milionu EUR a které se 
vztahovaly na dva členské státy (Španělsko a Francie), šlo pouze o státní podporu. 
GŘ REGIO navíc v návaznosti na svůj přezkum výročních kontrolních zpráv au -
ditních orgánů provedlo tři finanční opravy, které se alespoň zčásti týkaly státní 
podpory. U jedné z těchto finančních oprav, jejíž celková výše dosáhla 32,5 mi -
lionu EUR a dotkla se jednoho členského státu (Španělsko), šlo pouze o státní 
podporu. Složku státní podpory finančních oprav, které se týkaly státní podpory 
pouze zčásti, není možné vyčíslit. Nebyly k dispozici žádné informace o celkovém 
počtu chyb či nedostatků systémů, které GŘ REGIO odhalilo v období 2010–2014.
51 
Dva roky po každém našem ročním auditu souladu pravidel analyzujeme, zda 
Komise v návaznosti na zjištěné chyby přijala vhodná a včasná nápravná opatření. 
V období 2010–201340 GŘ REGIO provedlo nebo právě provádělo pět finančních 
oprav u pěti námi zjištěných chyb v oblasti státní podpory. Tyto finanční opravy 
se dotkly čtyř členských států (Španělsko, Řecko, Rakousko a Polsko). Čtyři tyto 
finanční opravy, jejichž celková výše dosáhla 2,7 milionu EUR v týchž čtyřech 
členských státech, se týkalo pouze státní podpory. Stanovisko Komise k navrže -
né finanční opravě ve výši 0,3 milionu EUR týkající se šesté chyby v oblasti státní 
podpory nebylo dosud dokončeno.38 Článek 59 nařízení (EU, 
Euratom) č. 966/2012.
39 Finanční opravy lze provádět 
vynětím neoprávněných 
výdajů z výkazů výdajů 
členských států nebo 
vymáháním částek od 
příjemců.
40 Z našich 13 chyb s finančním 
dopadem jich pět vedlo 
k uložení finanční opravy. 
Jedna finanční oprava se 
týkala jedné z našich 19 chyb, 
které jsme klasifikovali jako 
chyby bez finančního dopadu.
34 Připomínky 
Sledování státní podpory ze strany GŘ COMP odhaluje řadu 
problematických režimů podpory
52 
Komise je povinna pravidelně monitorovat režimy podpory, aby ověřila, zda a do 
jaké míry jsou v souladu s pravidly státní podpory, a musí přijmout patřičná opat -
ření, pokud kterákoli poskytnutá podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Mezi 
taková opatření patří i zpětné získání každé poskytnuté podpory, která je nesluči -
telná41. Zkoumali jsme proto také výsledky sledování ze strany GŘ COMP v období 
2010–2014, které jsou uvedeny v  tabulce 4 . Komise nadále sleduje režimy podpo -
ry, které byly v minulosti schváleny42.Tabulka 4Výsledky sledování ze strany GŘ COMP , 2009–20141
Režim podporyPočet sledovaných 
režimůPočet (a podíl) pro -
blematických režimů 
podpory3Počet (a podíl) problematických reži -
mů podpory, jejichž problémy měly 
dopad na slučitelnost
Podpora, na niž se vztahuje bloková výjimka 73 24 (32,9 %) 9 (12,3 %)
Oznámená podpora 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Jiné21 1 (100,0 %) 0 (%)
Služby obecného hospodářského zájmu 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Celkem 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Zahrnujeme i rok 2009, protože ve výsledcích sledování Komise je rok 2009 a 2010 sloučen.
2  GŘ REGIO odhalilo jeden režim podpory, v jehož případě se nejednalo ani o režim podle obecného nařízení o blokových výjimkách, ani o režim 
služeb obecného hospodářského zájmu, ani o schválený režim (a tudíž to byl zcela nezákonný režim).
3  Výrazem „problematický“ GŘ COMP označuje různá porušení pravidel státní podpory od formálních nedostatků, jako je nesprávná formulace 
pravidel kumulace, až po právní otázky, jako jsou chybějící podmínky podle obecného nařízení v režimu podle obecného nařízení o blokových 
výjimkách.
Zdroj: Evropská komise.41 Věc C-301/87, body 17–23.
42 Čl. 108 odst. 1 SFEU: „Komise 
[…] zkoumá průběžně režimy 
podpor existující v […] 
[členských] státech. Navrhuje 
jim vhodná opatření, která 
vyžaduje postupný rozvoj 
nebo fungování vnitřního 
trhu.“
53 
Zjistili jsme, že GŘ COMP vybíralo režimy podpory, jež měly být sledovány, na 
základě posouzení rizik a s přihlédnutím k výši poskytnuté podpory. V období 
2009–2014 existovalo každý rok průměrně 2 401 režimů podpory s vykázanými 
výdaji. Ve stejném období GŘ COMP sledovalo celkem 220 režimů podpory (30 až 
75 režimů podpory ročně). GŘ COMP odhaduje, že režimy, které v období 2009–
2014 sledovalo, představovaly více než 20 % veškeré státní podpory poskytnuté 
v rámci režimů podpory. Většina režimů podpory trvá několik let a výdaje v jejich 
rámci se vykazují každoročně.
35 Připomínky 
54 
Na základě svého sledování v letech 2009 až 2014 Komise zjistila, že problémy 
se vyskytovaly u přibližně 36 % všech režimů podpory. Tyto problémy se týkaly 
nedostatků v koncipování režimů podpory (například protiprávní vynětí pravidel 
o motivačním účinku nebo chybějící právní ustanovení o maximální intenzitě 
podpory) nebo v provádění jednotlivých podpor (například nezákonné porušení 
oznamovací povinnosti u jednotlivé podpory převyšující prahové hodnoty podle 
obecného nařízení nebo poskytnutí podpory velkým podnikům, ačkoli byl režim 
podpory omezen na malé a střední podniky)43. Obzvláště významné jsou problé -
my, které měly dopad na slučitelnost (7,3 % všech případů). V těchto případech 
může Komise vyžadovat navrácení podpory. Problémy s dopadem na slučitelnost 
se obzvláště často vyskytovaly u režimů podle obecného nařízení o blokových 
výjimkách (12,3 % všech případů u těchto režimů).
55 
Více podrobných informací rozčleněných podle jednotlivých členských států 
a kategorií podpory za období 2006–2014 je uvedeno v  příloze II , z níž vyplývá, 
že GŘ COMP považovalo polovinu nebo i více než polovinu všech režimů pod -
pory v pěti členských státech (Řecko, Litva, Lucembursko, Portugalsko a Spojené 
království) za problematické. Výsledky monitorování prováděného GŘ COMP se 
sice netýkají pouze politiky soudržnosti, nicméně z přílohy II je vidět, že regio -
nální rozvoj je kategorie pomoci, na kterou se GŘ COMP při svém monitorování 
zaměřuje nejčastěji.
Monitorování ze strany GŘ COMP v období 2009–2014 nevedla 
k významnému navracení státní podpory
56 
Během let 2009–2014 vyústilo monitorování státní podpory ze strany Komise 
v osmi případech k dobrovolnému vrácení neoprávněných výdajů, které členské 
státy získaly zpět od příjemců44. Kromě toho Komise zahájila osm formálních 
kroků, jako jsou např. postupy vyšetřování. Jeden z těchto kroků, který byl zahá -
jen v roce 2014 ve vztahu ke Kypru, vedl k navrácení 0,3 milionu EUR v roce 2015 
poskytnutých na opatření, jehož vynětí podle obecného nařízení o blokových 
výjimkách bylo nesprávné45.43 Jednotlivá podpora je jakákoli 
podpora poskytnutá podle 
režimu podpory nebo mimo 
tento režim. Před rokem 2015 
GŘ COMP nesledovalo 
jednotlivé podpory 
poskytnuté mimo rámec 
režimů podpory.
44 Čtyři případy v roce 2009, 
jeden v roce 2011, jeden v roce 
2012 a dva v roce 2014.
45 Viz rozhodnutí Komise C(2014) 
9362 ze dne 9. ledna 2015.
36 Připomínky 
V programovém období 2007–2013 databáze Komise 
neumožňovaly analyzovat chyby v oblasti státní podpory
57 
V programovém období 2007–2013 GŘ REGIO ani GŘ EMPL nezaznamenávalo 
zjištěné případy nedodržování pravidel státní podpory takovým způsobem, který 
by jim umožnil provést řádnou analýzu chyb v oblasti státní podpory. Pro progra -
mové období 2014–2020 generální ředitelství vytvořila databázi „MAPAR“ (Řízení 
auditních postupů, činností a zdrojů), v níž mají být zaznamenávána veškerá zjiš -
tění vyplývající z auditů EFRR, FS a ESF tříděná podle typu, kategorie a závažnosti. 
Chyby v oblasti státní podpory tvoří v této databázi samostatnou kategorii. Zjistili 
jsme však, že GŘ COMP nemělo k MAPAR přístup.
58 
Další databází spravovanou úřadem OLAF, k níž má přístup GŘ REGIO a GŘ EMPL, 
nikoli však GŘ COMP , je systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), který Komise využí -
vá ke shromažďování informací od členských států o veškerých nesrovnalostech 
převyšujících 10 000 EUR v podobě příspěvků EU46 ve čtvrtletních intervalech. 
Během let 2010–2014 členské státy nahlásily 31 nesrovnalostí týkajících se státní 
podpory. Přestože se jednalo pouze o malý počet nesrovnalostí, Komise nepro -
vedla jejich analýzu.
59 
Zjistili jsme tyto nedostatky ve způsobu zaznamenávání informací o nesrovnalos -
tech do systému IMS:
a) neexistovala žádná zvláštní typologie chyb v oblasti státní podpory, a kate -
gorizace chyb napříč členskými státy tudíž nebyla důsledná. Chyby v oblasti 
státní podpory by musely být vyhledávány pomocí klíče „státní podpora“ ve 
všech úředních jazycích;
b) předložené informace v mnoha případech neuváděly povahu ani typ chyby. 
Například chyba v oblasti státní podpory by mohla být uvedena pouze jako 
„záležitost týkající se státní podpory“.46 Článek 28 nařízení Komise (ES) 
č. 1828/2006 ze dne 
8. prosince 2006, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 o obecných 
ustanoveních týkajících se 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a k nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1080/2006 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj (programové 
období 2007–2013) (Úř. věst. 
L 371, 27.12.2006, s. 1), 
a nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) 2015/1970 ze 
dne 8. července 2015, kterým 
se doplňuje nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1303/2013 
o zvláštní ustanovení 
k podávání zpráv 
o nesrovnalostech ohledně 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropského 
námořního a rybářského 
fondu (programové období 
2014–2020) (Úř. věst. L 293, 
10.11.2015, s. 1).
37 Připomínky 
60 
GŘ COMP sice také nemělo žádnou databázi, ale za programové období 2007–
2013 provedlo pomocí tabulky v Excelu horizontální analýzu problémů, které 
zjistilo v rámci monitorování. Tyto informace s GŘ REGIO ani s GŘ EMPL nesdílelo. 
V březnu 2016 tak začalo činit GŘ COMP .
61 
Neexistence spolehlivých databází a nedostatečná výměna informací o zjištěných 
chybách v oblasti státní podpory mezi generálními ředitelstvími Komise bránily 
provést ucelenou analýzu chyb týkajících se státní podpory v oblasti soudrž -
nosti. Taková analýza by bývala mohla Komisi pomoci vypracovat cílenější a na 
míru šitá preventivní opatření pro členské státy anebo programy (viz např. body 
101–105).
V návaznosti na rozhodnutí Soudního dvora z roku 2011 Komise 
zintenzivnila kontroly státní podpory na projekty v oblasti veřejné 
infrastruktury
62 
V roce 1994 vydala Komise pokyny, v nichž uvedla, že realizace projektů v oblasti 
veřejné infrastruktury je obecným opatřením hospodářské politiky, na něž se 
pravidla státní podpory nevztahují47. Členské státy tudíž financování investic do 
letišť, přístavů a podobné veřejné infrastruktury z veřejných zdrojů Komisi neo -
znamovaly. V těchto pokynech však Komise již uvedla, že hospodářské činnosti 
prováděné uvnitř letišť, z nichž mají letecké společnosti přímý nebo nepřímý 
přínos, za státní podporu považovat lze48. Toto rozlišení na „veřejnou“ infrastruk -
turu a „účelově vybudovanou“ infrastrukturu bylo provedeno v roce 1995 ve vý -
roční zprávě o hospodářské soutěži a později v příručce Komise o státní podpoře 
z roku 200349. V této příručce se uvádělo, že obecná pravidla státní podpory se 
nevztahují konkrétně na železniční, leteckou a námořní dopravu a dopravu po 
vnitrozemských vodních cestách. Během devadesátých let několik faktorů jako 
liberalizace trhu, privatizace a technologický pokrok přispělo k většímu komerč -
nímu využití infrastruktur. Počínaje rokem 1998 a v souladu s tímto výkladem 
Komise považovala pomoc udělenou na několik veřejných infrastruktur za státní 
podporu.
63 
Evropský soudní dvůr vydal v roce 2000 a 2001 dvě rozhodnutí, v nichž potvrdil 
stanovisko, že financování investic do infrastruktury z veřejných zdrojů může 
představovat státní podporu (viz rámeček 7 ).47 Viz bod 12 dokumentu 
s názvem Použití článků 92 
a 93 Smlouvy o ES a článku 61 
Dohody o EHP na státní 
podporu v odvětví letectví 
(Úř. věst. C 350, 10.12.1994).
48 Viz bod 12 dokumentu 
s názvem Použití článků 92 
a 93 Smlouvy o ES a článku 61 
Dohody o EHP na státní 
podporu v odvětví letectví 
(Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).
49 Viz COM(96) 126 v konečném 
znění, poslední odstavec 175 
a Příručka o pravidlech 
Společenství pro státní 
podporu, s. 6 a 10.
38 Připomínky 
64 
V srpnu 2012 GŘ COMP vydalo na základě rozsudku „Lipsko-Halle“ pokyny 
(označované také jako analytické tabulky), jejichž účelem bylo pomoci členským 
státům posoudit, zda by podpora poskytnutá na infrastrukturní projekty měla 
být oznámena Komisi.
65 
Teprve po vynesení rozsudku „Lipsko-Halle“ a poté, co Komise v roce 2012 vydala 
tyto pokyny pro členské státy, se počet oznámení infrastrukturních projektů 
zvýšil52. S ohledem na rozsudky v případech „Aéroports de Paris“ a „Lipsko-Halle“ 
Komise v roce 2014 vyjádřila názor, že rozhodnutí Soudního dvora budou „použi -
telná na jakoukoliv infrastrukturu provozovanou za účelem hospodářské činnosti“ 
bez ohledu na dotčené odvětví53.Dva důležité rozsudky Soudního dvora týkající se souladu projektů veřejné 
infrastruktury s pravidly pro státní podporu 
V rozsudku „Aéroports de Paris“ Tribunál v prosinci 2000 rozhodl, že provozování letiště, včetně poskytování 
letištních služeb leteckým společnostem a poskytovatelům služeb na letištích, je hospodářskou činností, a tu -
díž se na ně vztahují pravidla státní podpory50.
V rozsudku „Lipsko-Halle“ Tribunál v březnu 2011 rozhodl, že pokud je výstavba infrastruktury (například 
dráhy) neoddělitelně spjata s hospodářskou činností (například přepravou cestujících k letadlu), je samotná 
výstavba také hospodářskou činností51.
50 Věc T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Spojené věci T-443/08 a T-445/08, Lipsko Halle.Rámeček 7
52 Například GŘ COMP v dopise 
„Dotazník v oblasti státní 
podpory zaměřený na 
fungování a zdanění přístavů“ 
ze dne 3. července 2013 
uvedlo, že „v návaznosti na 
rozsudek „Lipsko-Halle“ 
Evropského soudního dvora 
obdržela Evropská komise 
větší počet oznámení 
o investičních projektech 
v oblasti přístavní 
infrastruktury zahrnujících 
podporu z veřejných zdrojů.“ 
Viz COMP/E3/H3/IA/jf/20 
13/68609.
53 Bod 35 návrhu sdělení Komise 
o pojmu státní podpora podle 
čl. 107 odst. 1 Smlouvy 
o fungování Evropské unie, 
zveřejněného v roce 2014. 
Sdělení bylo přijato dne 
19. května 2016 ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ) 
a obsahuje podobné znění.
39 Připomínky 
Koordinace mezi generálními ředitelstvími Komise pro zajištění 
toho, že rozhodnutí o velkých projektech zohledňují pravidla 
státní podpory, byla do konce roku 2012 nedostatečná
66 
Některé projekty EFRR/FS jsou z finančního hlediska tak významné, že aby člen -
ský stát zajistil spolufinancování ze strany EU, je nezbytné, aby Komise přijala 
zvláštní rozhodnutí. Celkové náklady těchto projektů jsou vyšší než 50 milio -
nů EUR a zpravidla se jedná o rozsáhlé projekty v oblasti infrastruktury54. Tyto 
projekty se označují jako velké projekty. Pokud podpora poskytnutá velkému 
projektu představuje státní podporu, je zároveň pravděpodobné, že musí být 
oznámena z důvodu svého rozsahu55.
67 
Pro programové období 2007–2013 Komise přijala 918 rozhodnutí o velkých 
projektech v hodnotě převyšující 75 miliard EUR v příspěvcích EU. Průměrný 
příspěvek EU na tyto projekty činil 82,6 milionu EUR. Dohromady představují tyto 
projekty více než 25 % veškerých výdajů z EFRR/FS, přičemž mezi jednotlivými 
členskými státy panují významné rozdíly (viz obrázek  7).
68 
Více podrobných informací o velkých projektech schválených Komisí pro progra -
mové období 2007–2013 je uvedeno v  příloze III .54 U některých projektů je 
stanovena vyšší prahová 
hodnota 75 milionů EUR. Viz 
článek 100 nařízení 
č. 1303/2013.
55 Jedinými kategoriemi 
podpory podle obecného 
nařízení o blokových 
výjimkách, na něž se vztahují 
prahové hodnoty oznamovací 
povinnosti přesahující 
50 milionů EUR, jsou 
regionální investiční podpora, 
investiční podpora na pomoc 
kultuře a zachování kulturního 
dědictví a podpora na 
širokopásmovou 
infrastrukturu a za určitých 
podmínek také podpora na 
výzkum a vývoj a provozní 
podpora na obnovitelné 
zdroje energie.  
Prahová hodnota oznamovací 
povinnosti u služeb obecného 
hospodářského zájmu činí 
15 milionů EUR.  
Článek 4 nařízení č. 651/2014 
a článek 2 rozhodnutí Komise 
ze dne 20. prosince 2011 
o použití čl. 106 odst. 2 
Smlouvy o fungování 
Evropské unie na státní 
podporu ve formě 
vyrovnávací platby za závazek 
veřejné služby udělené 
určitým podnikům pověřeným 
poskytováním služeb 
obecného hospodářského 
zájmu.
40 Připomínky Obrázek 7Příspěvky EU na velké projekty vyjádřené jako podíl na veškerých výdajích z EFRR/
FS podle členských států
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě údajů Komise z roku 2015.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %více než 50 %Žádné velké projekty
Země mimo EUSprávní hranice: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografie: Eurostat – GISCO, 01/2015
41 Připomínky 
69 
Členské státy musí do žádosti o velký projekt zahrnout nejrůznější informace, aby 
Komisi umožnily přijmout odůvodněné rozhodnutí na základě posouzení rele -
vantnosti projektu, jeho životaschopnosti, udržitelnosti, environmentálního pro -
filu a oprávněnosti požadovaného financování, a také informací členského státu 
o tom, zda projekt obnáší i státní podporu. Komise uvedla, že od roku 2012 GŘ 
REGIO formálně v rámci svých interních postupů konzultuje s GŘ COMP všechny 
žádosti o velké projekty, přičemž GŘ COMP může v této fázi pro GŘ REGIO pouká -
zat na to, že projekt měl být oznámen. GŘ REGIO navíc jakožto vedoucí generální 
ředitelství musí rozhodnutí o schválení velkého projektu projednat s GŘ COMP 
a dalšími příslušnými generálními ředitelstvími56.
70 
Tyto konzultace jsou obzvláště důležité tehdy, když členský stát v žádosti o reali -
zaci velkého projektu uvede, že se k němu neváže státní podpora, neboť v tako -
vém případě GŘ COMP neobdrží oznámení. I když ale Komise svým rozhodnutím 
velký projekt schválí, neexistuje žádná záruka, že projekt je v souladu s pravidly 
státní podpory. Z analýzy rozhodnutí Komise týkajících se velkých projektů 
vyplynulo, že se v nich neuvádí, že rozhodnutí není potvrzením souladu projektů 
s platnými právními předpisy v oblasti státní podpory.
71 
Z 918 velkých projektů schválených pro programové období 2007–2013 Komise 
do konce roku 2012 přijala 440. GŘ COMP u těchto projektů systematicky neově -
řovalo, zda investice do veřejné infrastruktury nezahrnují i státní podporu. Navíc 
v listopadu 2012Komise členským státům zaslala zprávu, v níž uvedla, že „nemá 
v úmyslu systematicky zkoumat, zda velké projekty v oblasti infrastruktury, na 
něž se tato zpráva vztahuje a k nimž již bylo vydáno rozhodnutí […] před datem 
této zprávy, jsou v souladu s pravidly státní podpory“57. V zásadě je tedy možné, 
že členský stát obdržel od Komise rozhodnutí schvalující velký projekt, který byl 
zároveň v rozporu s pravidly státní podpory.56 Všechny příslušné útvary 
Komise mají na posouzení 
nejméně 5 pracovních dní. Viz 
„Jednací řád Komise“, K(2000) 
3614, 8.12.2000.
57 Evropská komise; Zpráva pro 
výbor COCOF č. 12-0059-01 
„Ověřování souladu 
infrastruktury s pravidly státní 
podpory“; 21. listopadu 2012.
42 Připomínky 
Nedostatečný důraz auditních orgánů členských států na soulad 
s pravidly státní podpory
72 
Auditní orgány členských států jsou důležitou součástí kontrolního řetězce, jenž 
tvoří základ jistoty Komise v politice soudržnosti. Je proto důležité, aby audit -
ní orgány disponovaly nezbytnými odbornými znalostmi a prováděly kontroly 
odpovídající kvality. Je to obzvláště důležité u kontroly souladu s pravidly státní 
podpory, jež jsou významným zdrojem chyb a neoprávněných výdajů v politice 
soudržnosti, ačkoli to o ESF platí v mnohem menší míře než o EFRR a FS (viz body 
33–36).
73 
Formou dotazníku jsme auditní orgány požádali o výsledky jejich kontrol státní 
podpory a zkoumali jsme vykazování chyb v oblasti státní podpory v jejich vý -
ročních kontrolních zprávách o operačních programech EFRR/FS. V rámci našich 
ročních auditů souladu jsme přezkoumali kontrolní seznamy auditních orgánů 
pro audit souladu s pravidly státní podpory. Rovněž jsme se auditních orgánů 
dotázali, zda od Komise obdrželi dostatečnou podporu a jak často spolupracova -
ly s jinými orgány členských států (např. úřady pro státní podporu) v oblasti státní 
podpory.
Auditní orgány odhalily výrazně menší počet případů 
nedodržování pravidel státní podpory než Komise nebo Účetní 
dvůr
74 
Jak vyplývá z informací poskytnutých v rámci průzkumu, auditní orgány odhadly, 
že v období 2010–2014 se státní podpora vázala přibližně ke třetině (32,4 %) 
projektů EFRR/FS a ESF, které kontrolovaly. Auditní orgány zjistily chyby v oblasti 
státní podpory v průměru u 3,6 % kontrolovaných projektů (viz obrázek  8). Za 
téže období jsme u projektů EFRR/FS a ESF odhalili více než pětkrát více chyb 
v oblasti státní podpory (viz bod 35, tabulka  2), ačkoli jsme uplatnili stejnou 
metodu výběru vzorku58.58 Auditní orgány musí zpravidla 
vybírat projekty do vzorku 
náhodně. Viz článek 17 
nařízení Komise (ES) 
č. 1828/2006 pro programové 
období 2007–2013 a článek 
127 nařízení (EU) č. 1303/2013 
pro programové období 
2014–2020.
43 Připomínky 
75 
Rovněž jsme analyzovali 1026 výročních kontrolních zpráv o operačních progra -
mech EFRR/FS, které byly GŘ REGIO předloženy v období 2010–2014 (viz tabulka 
5). Auditní orgány měly ve výročních kontrolních zprávách představit „hlavní 
výsledky“ svých kontrol projektů59. Zabývali jsme se především vykazováním 
chyb v oblasti státní podpory. Zjistili jsme, že chyby v oblasti státní podpory byly 
zmíněny pouze ve 40 z 1026 výročních kontrolních zprávách (3,9 %). Nejčastěji 
vykázaná chyba v těchto zprávách se týkala podpory de minimis .59 Nařízení Komise (ES) 
č. 1828/2006, příloha VI.Obrázek 8Státní podpora podle kontrol projektů provedených auditními orgány, 2010–2014
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě výsledků průzkumu.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
RokProjekty podléhající pravidlům
státní podpory
Projekty dotčené chybami v oblastistátní podporyPodíl všech projektů
Podíl všech projektů podléhajících
pravidlům státní podporyTabulka 5Výroční kontrolní zprávy předložené GŘ REGIO, 2010–2014
RokPočet přezkoumaných výročních 
kontrolních zprávPočet výročních kontrolních 
zpráv uvádějících zjištěné 
nesrovnalosti v  oblasti státní 
podporyČetnost zjištění
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Celkem 1 026 40 3,9 %
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě analýzy výročních kontrolních zpráv předložených GŘ REGIO.
44 Připomínky 
76 
Z naší analýzy vyplývá, že podíl výročních kontrolních zpráv s vykázanými chy -
bami v oblasti státní podpory je u jednotlivých členských států různý; v případě 
Dánska se jedná o celkem pět zpráv, u Kypru, Estonska a Francie o čtyři a u Ma -
ďarska a Litvy o tři. U osmi členských států (Belgie, Irsko, Itálie, Lucembursko, 
Malta, Rakousko, Slovinsko, Slovensko) jsme nenalezli žádnou výroční kontrolní 
zprávu, v níž by byly zmíněny chyby v oblasti státní podpory.
77 
V porovnání s výsledky kontrol, které provedla Komise (viz body 47–56) a náš 
orgán (viz body 33–44), odhalily auditní orgány výrazně nižší míru chyb v oblasti 
státní podpory.
78 
K činnostem v rámci naší roční kontroly dodržování pravidel za rok 2014 byl 
i přezkum vzorku 53 kontrolních seznamů, které auditní orgány použily ve svých 
kontrolách projektů. Zjistili jsme, že 18 z nich (přibližně 33 %) vykazovalo značné 
nedostatky. Kontrolní seznam například nevyžadoval ověření intenzity podpory, 
což je podle našich kontrol jeden z hlavních zdrojů chyb (viz bod 39)60. Náležité 
kontrolní seznamy státní podpory by auditním orgánům mohly pomoci při odha -
lování chyb v oblasti státní podpory.
79 
V průběhu roku 2015 Komise vyzvala auditní orgány, aby se touto otázkou zabý -
valy, a podle naší analýzy došlo v tomto ohledu k významnému zlepšení61.60 Viz bod 6.65 naší výroční 
zprávy týkající se 
rozpočtového roku 2014.
61 Viz bod 6.59 naší nadcházející 
výroční zprávy týkající se 
rozpočtového roku 2015.
45 Připomínky 
V souvislosti s kontrolami dodržování pravidel státní podpory 
potřebují orgány členských států další podporu.
80 
Téměř všechny auditní orgány, které se zapojily do našeho průzkumu, považo -
valy právní rámec EU pro státní podporu za přinejmenším poměrně složitý (viz 
obrázek  9). Více než 35 % z nich uvedlo, že největším faktorem, který způsobuje 
složitost státní podpory, je objem právních předpisů. Dalších 35 % uvedlo, že měli 
potíže s uplatňováním právních předpisů v praxi. Přehled právního rámce v ob -
lasti státní podpory je uveden v  příloze IV .Obrázek 9Hodnocení právního rámce EU pro státní podporu – odpovědi auditních orgánů na 
průzkum
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě výsledků průzkumu.Poměrně jednoduché: 3 % Velmi jednoduché: 0 %
Velmi složité: 24 %
Poměrně složité: 73 %
81 
Více než 85 % všech auditních orgánů, které odpověděly na naše dotazy, se 
rovněž domnívalo, že další podpora ze strany Komise by byla přínosná (viz obrá -
zek  10). Nejčastěji zmiňovaly praktickou příručku s případovými studiemi (nece -
lých 70 %) a dodatečná vzdělávací opatření (50 %).
46 Připomínky 
82 
Z průzkumu také plyne, že téměř 70 % auditních orgánů nikdy nebo jen výjimeč -
ně komunikovalo s úřady pro státní podporu. Auditní orgány osmi členských stá -
tů nevěděly, že v jejich státě existuje na ústřední úrovni úřad pro státní podporu. 
Je vhodné, aby auditní orgány častěji spolupracovaly s úřady pro státní podporu 
a využívaly tak jejich odborných znalostí v této oblasti. Obrázek 10Další nezbytná podpora ze strany Komise v oblasti státní podpory – odpovědi 
auditních orgánů na průzkum
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě výsledků průzkumu.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Není zapotřebí další podporyDodatečné/podrobnější analytické mřížkyDalší pokyny ke konkrétním tématůmŠkolení ke konkrétním tématůmPraktická příručka s případovými studiemi
47 Připomínky 
Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných 
právních předpisů v oblasti státní podpory 
a k podpoře správní kapacity členských států.
83 
Snažili jsme se zjistit, zda Komise řešila problém nedodržování pravidel státní 
podpory v politice soudržnosti přijímáním vhodných preventivních opatření. Tyto 
kroky mohou zahrnovat legislativní opatření, například zjednodušení pravidel 
nebo zavedení požadavků na vykazování pro účely monitorování, a nelegislativní 
opatření, jako je školení, semináře a šíření osvědčených postupů. Tato opatření 
mohou být určena orgánům zapojeným do řízení a kontroly státní podpory v ob -
lasti politiky soudržnosti, jakož i dalším subjektům.
Rozšířené obecné nařízení o blokových výjimkách přenáší 
odpovědnost z Komise na členské státy
Nové obecné nařízení o blokových výjimkách stanoví více výjimek 
z oznamovací povinnosti, zvyšuje transparentnost a zavádí 
požadavky na hodnocení
84 
V období 2009–2014 bylo podle obecného nařízení vynaloženo více než 115 mi -
liard  EUR62. V červnu 2014 přijala Komise nové obecné nařízení, které nahradilo 
obecné nařízení z roku 2008. Jedná se o nejvýznamnější opatření, které Komise 
přijala pro oblast státní podpory pro programové období 2014–2020. Hlavní změ -
ny v obecném nařízení z roku 2014:
a) rozšíření oblasti působnosti nařízení;
b) změna v uplatňování motivačního účinku;
c) přísnější požadavky na transparentnost a
d) následné hodnocení velké režimy podpory.
Rozšíření oblasti působnosti
85 
Oblast působnosti obecného nařízení byla rozšířena zavedením nových kategorií 
podpory63, rozšířením kategorií podpory již vyňatých podle obecného nařízení 
z roku 200864 a zvýšením prahových hodnot oznamovací povinnosti a intenzit 
podpory u některých opatření podpory65.62 Viz srovnávací přehled 
státních podpor vypracovaný 
Komisí v roce 2015.
63 Celkem bylo vytvořeno 22 
nových kategorií výjimek, jako 
je podpora na 
širokopásmovou 
infrastrukturu a na sportovní 
a víceúčelovou rekreační 
infrastrukturu. Některé 
kategorie byly odstraněny, 
například podpora pro malé 
podniky nově založené 
podnikatelkami. Jiné kategorie 
byly sloučeny, například 
podpora na poradenské 
služby a podpůrné služby 
v oblasti inovací a podpora na 
vypůjčení vysoce 
kvalifikovaných pracovníků. 
Počet kategorií výjimek se 
celkově zvýšil z 26 na 43.
64 Oblast působnosti byla 
například rozšířena u podpory 
rizikového financování, 
investiční podpory výzkumné 
infrastruktury a u podpory na 
ochranu životního prostředí.
65 U 30 % stávajících kategorií 
podle obecného nařízení byly 
zvýšeny prahové hodnoty 
oznamovací povinnosti 
(například u výzkumu a vývoje 
byla hodnota zdvojnásobena). 
Míra intenzity podpory 
stoupla například u investiční 
pomoci na ochranu životního 
prostředí, a to z 35–55% na 
40–75%.
48 Připomínky 
86 
Rozšíření oblasti působnosti je důležité. GŘ COMP předpokládá, že obecné 
nařízení z roku 2008 se vztahovalo na 60 % opatření podpory a 30 % poskytnuté 
podpory66. Naopak u programového období 2014–2020 předpokládá, že by se 
obecné nařízení z roku 2014 mohlo vztahovat na 75 až 90 % opatření podpory 
a 67 % poskytnuté podpory (viz o b rá z e k  11)67. Přesný dopad rozšíření oblasti 
působnosti bude možné posoudit až v následujících letech. Obrázek 11Předpokládaný minimální dopad rozšíření oblasti 
působnosti obecného nařízení z roku 2014 ve srovnání 
s obecným nařízením z roku 2008
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě předpokladů Komise a obecných nařízení z roku 2008 a 2014.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Podíl podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách
Podíl opatření podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkáchObecné nařízení o blokových výjimkách 
z roku 2008: 26 kategorií výjimekObecné nařízení o blokových výjimkách z roku 
2014: 43 kategorií výjimek; vyšší prahové hodnoty pro oznamovací povinnost a intenzitu podpory Veškerá další státní podpora: oznámená podpora, 
služby obecného hospodářského zájmu, ...66 Viz tiskové prohlášení Komise 
IP 14 587 ze dne 
21. května 2014.
67 Viz memorandum Evropské 
komise 14-369 ze dne 
21. května 2014.
49 Připomínky 
87 
Rozšířením oblasti působnosti obecného nařízení Komise značně snížila admini -
strativní zátěž členských států a svých generálních ředitelství, neboť bude nutné 
oznamovat výrazně méně opatření podpory. Tímto krokem však také přenesla 
více odpovědnosti na členské státy. U velkého počtu opatření podpory budou 
nyní muset ověřovat, zda jsou v souladu s pravidly státní podpory, např. dodr -
žování maximální intenzity podpory a prokázání motivačního účinku. Z moni -
torování provedeného Komisí vyplynulo, že se členské státy při koncipování 
a provádění režimů podpory v období 2009–2014 dopustily mnoha chyb. Tyto 
chyby měly pravděpodobně dopad na slučitelnost, zejména pak u režimů podle 
obecného nařízení (viz body 52–54).
Změna v uplatňování motivačního účinku
88 
Žádoucího cíle, který si veřejná politika klade, může státní podpora dosáhnout 
účinně pouze tehdy, bude-li mít motivační účinky, tj. bude-li příjemce podpory 
podněcovat k výkonu činností, do kterých by se bez této podpory nepustili (viz 
bod 40). Účelem druhé hlavní změny obsažené v obecném nařízení z roku 2014 je 
snadnější prokazování takového motivačního účinku ze strany velkých podniků 
při získávání podpory z režimu podpory, a to sladěním požadavků s požadavky 
kladenými na malé a střední podniky (viz tabulka 6 ). Tímto se opět snižuje admi -
nistrativní zátěž Komise, členských států a podniků. Tabulka 6Prokazování motivačního účinku, obecné nařízení z roku 2008 ve srovnání 
s obecným nařízením z roku 2014
  Obecné nařízení z roku 2008 Obecné nařízení z roku 2014
Podpora pro malé 
a střední podnikya) předložení žádosti o projekt před zahájením práce na projektu nebo činnosti
Podpora poskytnutá 
velkým podnikům 
v rámci režimů 
podporya) předložení žádosti o projekt před zahájením práce na projektu nebo činnosti
a)  ověření, že dokumentace vypracovaná příjemcem 
stanoví, že podpora vedla k významnému nárůstu 
velikosti, rozsahu nebo rychlosti provedení projektu 
nebo k významnému navýšení výdajů na projekt-
Podpora poskytnutá 
velkým podnikům 
mimo rámec režimů 
podporya) předložení žádosti o projekt před zahájením práce na projektu nebo činnosti a
b)  ověření, že dokumentace vypracovaná příjemcem stanoví, že podpora vedla k významnému nárůstu velikosti, 
rozsahu nebo rychlosti provedení projektu nebo k významnému navýšení výdajů na projekt
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě obecných nařízení z roku 2008 a 2014.
50 Připomínky 
Přísnější požadavky na transparentnost
89 
Třetí hlavní změnou obsaženou v obecném nařízení z roku 2014 je značné zpřís -
nění požadavků na transparentnost u jednotlivých případů podpory. Ustanovení 
týkající se transparentnosti nyní od členských států vyžadují, aby zveřejňovaly 
informace nejen o režimech podpory a  ad hoc  podpory, ale také o všech jednot -
livých opatřeních podpory převyšující 500 000 EUR udělených v rámci režimů 
pomoci68. Podle obecného nařízení z roku 2008 musely členské státy informace 
poskytovat pouze u větších jednotlivých opatření podpory, pouze Komisi (bez 
povinnosti zveřejňovat je) a pouze u regionální investiční podpory a podpory na 
výzkum a vývoj za stanovených okolností69.
90 
Aby bylo snadnější centrálně zveřejňovat všechny informace uvedené na vnitro -
státních nebo regionálních internetových stránkách o poskytnuté státní podpo -
ře, vytvořilo GŘ COMP ve spolupráci s členskými státy zvláštní IT nástroj zvaný 
„Transparency Award Module“. Tento nástroj byl spuštěn 1. července 201670.
91 
Předpokládáme, že se zvýší transparentnost a zlepší se dodržování pravidel státní 
podpory v členských státech, neboť zainteresované strany budou mít k dispozici 
lepší informace k podávání stížností o protiprávní podpoře. Komise je povinna 
všechny tyto stížnosti prošetřit (viz bod 20).
Následné hodnocení velkých režimů podpory
92 
Pro obecné nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 Komise zavedla pojem 
následného hodnocení režimů podpory v určitých kategoriích, jejichž roční roz -
počet přesahuje 150 milionů EUR71. Tato hodnocení musejí provádět členské státy 
za účelem posouzení pozitivních a negativních účinků režimů podpory. Následné 
hodnocení zvyšuje administrativní zátěž pro členské státy, GŘ COMP však tento 
nárůst snížilo omezením požadavku na hodnocení pouze na velké režimy pod -
pory. Do konce roku 2015 předložily členské státy GŘ COMP 18 plánů hodnocení 
v souladu s obecným nařízením o blokových výjimkách z roku 2014. První výsled -
ky hodnocení se očekávají v roce 2017.68 Tyto informace, včetně všech 
příslušných aspektů 
poskytnuté podpory, jako je 
její výše, poskytující orgán 
a příjemce, mají být 
zveřejněny na souhrnné 
webové stránce o státní 
podpoře, a to na vnitrostátní 
nebo regionální úrovni 
nejpozději od 
1. července 2016. Viz článek 9 
obecného nařízení z roku 
2014.
69 Článek 9 obecného nařízení 
o blokových výjimkách z roku 
2008.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Čl. 1 odst. 2 obecného nařízení 
o blokových výjimkách z roku 
2014. Těmito kategoriemi jsou: 
regionální podpora, podpora 
určená malým a středním 
podnikům a podpora přístupu 
malých a středních podniků 
k financování, podpora 
výzkumu, vývoje a inovací, 
podpora na ochranu životního 
prostředí a podpora na 
širokopásmovou 
infrastrukturu.
51 Připomínky 
Použití nového obecného nařízení se zpětným účinkem
93 
Nové obecné nařízení o blokových výjimkách bylo zveřejněno dne 26. červ -
na 2014 a v platnost vstoupilo 1. července 2014. Čl. 58 odst. 1 stanoví, že „toto 
nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před jeho vstupem 
v platnost“72. Znamená to, že podpora poskytnutá před vstupem obecného 
nařízení z roku 2014 v platnost, která byla v době poskytnutí podpory nesluči -
telná s vnitřním trhem, by mohla být následně prohlášena za slučitelnou, pokud 
je slučitelná podle nových nebo pozměněných ustanovení obsažených v naříze -
ní73. Příjemce může například porušovat ustanovení o motivačním účinku platná 
v době poskytnutí podpory, avšak nikoliv nová ustanovení obecného nařízení 
o blokových výjimkách z roku 2014. Kvůli zpětnému uplatnění obecného nařízení 
z roku 2014 by členské státy nadále nebyly povinny tuto podporu navracet.
94 
Zpětná účinnost by mohla vést k tomu, že určité opatření podpory bude prohlá -
šeno za slučitelné s vnitřním trhem v důsledku změny v ustanovení nebo zave -
dení nového ustanovení, jež nebylo platné v době poskytnutí podpory. Komise 
při svém monitorování v období 2009–2014 odhalila 16 problémů s dopadem 
na slučitelnost v době poskytnutí podpory. Ve čtyřech z těchto případů pozdě -
ji zjistila, že podpora byla slučitelná kvůli zpětné účinnosti obecného nařízení 
o blokových výjimkách z roku 2014. Obdobně jsme v našich výročních auditech 
souladu za rok 2014 objevili dvě chyby týkající se státní podpory, které měly 
finanční dopad v době poskytnutí podpory (v době platnosti obecného nařízení 
z roku 2008), avšak v době našeho auditu se jednalo pouze o problém týkající se 
dodržování pravidel bez finančního dopadu (po vstupu obecného nařízení z roku 
2014 v platnost).
Přetrvávající potíže v členských státech se sledováním stavu 
navracení protiprávní podpory
95 
V obecném nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 je zachována zásada 
stanovená již obecným nařízením z roku 2008, podle níž je zakázáno poskytovat 
podporu subjektům, vůči nimž byl vydán inkasní příkaz74. Toto ustanovení je 
označováno jako zásada z rozsudku ve věci Deggendorf.72 Obecné nařízení z roku 2008 
obsahovalo podobné 
ustanovení, viz článek 44.
73 Situace, kdy Komise rozhodne 
o slučitelnosti podpory poté, 
co byla poskytnuta, nastává, 
pokud podpora nebyla řádně 
oznámena a Komise je o této 
skutečnosti informována 
například prostřednictvím 
stížnosti zainteresované 
strany.
74 Čl. 1 odst. 4 obecného nařízení 
o blokových výjimkách z roku 
2014 a čl. 1 odst. 6 obecného 
nařízení o blokových 
výjimkách z roku 2008.
52 Připomínky 
96 
Přijme-li Komise rozhodnutí o navracení protiprávní podpory, je dotčený členský 
stát povinen protiprávní podporu od příjemce získat zpět. Rozhodnutí o navra -
cení podpory se zveřejňují v Úředním věstníku EU. Na rozdíl od jednotlivých 
opatření podpory, kdy se v rozhodnutí o navracení prostředků uvádí, kterého 
příjemce se rozhodnutí týká, v případě režimů podpory je zpravidla na člen -
ském státu, aby uvedl, který podnik obdržel podporu, a Komisi informoval o výši 
vymahatelné částky. V případě rozhodnutí o navracení prostředků vztahujících 
se na vnitrostátní režimy podpory tak rozhodnutí zveřejněné v Úředním věstníku 
neuvádí konkrétní dotčené subjekty. Navíc je to členský stát, který odpovídá za 
vymáhání prostředků a který o něm Komisi informuje. Neexistuje však systém, 
jehož prostřednictvím by byl stav těchto řízení o navracení podpory (tj. zda stále 
platí inkasní příkaz) napříč členskými státy EU přístupný příslušným orgánům 
jiného členského státu. To představuje problém obzvlášť v souvislosti se subjekty, 
které jsou činné ve více členských státech.
Přísnější podmínky podpory v pokynech k regionální podpoře 
podporují uplatňování obecného nařízení o blokových výjimkách
97 
Komise má za to, že podpora poskytovaná v rámci pokynů ke státní podpoře (viz 
Příloha IV ) představuje velké riziko pro vnitřní trh, a to jednak z důvodu rozsahu 
podpory (individuální podpora přesahující prahové hodnoty oznamovací po -
vinnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách), nebo druhu podpory 
(například provozní podpora pro malé a střední podniky v určitých regionech 
musí být podle pokynů k regionální podpoře oznámena75). Z tohoto důvodu jsou 
ustanovení těchto pokynů přísnější než ustanovení nařízení o blokových výjim -
kách. Pokyny k regionální podpoře patří mezi jedny ze sedmi pokynů ke státní 
podpoře, které byly revidovány pro programové období 2014–2020, a zaměřují 
se na rozvoj znevýhodněných oblastí, pokud jde o životní úroveň (oblasti, kde 
HDP na obyvatele je nižší nebo rovno 75 % průměru v EU) nebo hustotu obyva -
telstva (oblasti s méně než 12,5 obyvateli na km2), mají velký význam pro politiku 
soudržnosti.
98 
Pokyny k regionální podpoře pro programové období 2014–2020 zvyšují trans -
parentnost, protože vyžadují zveřejňování příslušných informací na ústřední 
webové stránce76. Snižují riziko, že by podpora narušovala vnitřní trh snižováním 
maximální výše podpory povolené pro velké podniky ve všech regionech, kromě 
nejchudších77. Mění také použití motivačního účinku. Například v oblasti inves -
tiční podpory se nyní od příjemců podpory požaduje, aby poskytli hypotetické 
srovnání, co by se stalo v případě, že by podporu nezískali78. Požadavek se pou -
žije také pro malé a střední podniky, v důsledku čehož jsou pokyny k regionální 
podpoře přísnější než obecné nařízení o blokových výjimkách, pokud jde o pro -
kázání motivačního účinku (viz bod 88).75 Za zvlášť rizikovou pro vnitřní 
trh považuje Komise provozní 
podporu. Například operační 
programy pro programové 
období 2014–2020 obsahují 
prohlášení, že je třeba věnovat 
zvláštní pozornost pravidlům 
pro státní podporu týkajícím 
se provozní podpory.
76 Článek 3.8 pokynů k regionální 
podpoře na období 
2014–2020.
77 Článek 5.4 pokynů k regionální 
podpoře na období 
2014–2020 oproti článku 4.1.2 
pokynů k regionální podpoře 
na období 2007–2013.
78 Článek 3.5 pokynů k regionální 
podpoře na období 
2014–2020 oproti článku 4.1.1 
(bod 38) pokynů k regionální 
podpoře na období 
2007–2013.
53 Připomínky 
99 
Pokyny k regionální podpoře také za určitých podmínek požadují následné 
hodnocení programů podpory. Následné hodnocení může nařídit GŘ COMP pro 
režimy podpory, které mají velký rozpočet, obsahují nové charakteristiky nebo 
jestliže se předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií nebo práv -
ních předpisů79. K 30. červnu 2016 předložily členské státy deset plánů hodnocení 
v souladu s pokyny ke státní podpoře, včetně pokynů k regionální podpoře.
Nově zavedené předběžné podmínky a postup pro velké 
projekty mohou zlepšit dodržování pravidel státní podpory 
v politice soudržnosti
100  
Nařízení o společných ustanoveních pro programové období 2014–2020 zavádí 
dvě změny, které jsou stěžejní pro státní podporu v politice soudržnosti80:
a) předběžné podmínky; a
b) nový, nepovinný postup pro schvalování velkých projektů.
Členské státy, které nesplňují předběžné podmínky, nejsou ty, 
u nichž Komise v minulosti shledala nejvíce problémů.
101  
Předběžné podmínky jsou podmínky na základě předem vymezených kritérií, 
které Komise považuje za nezbytné předpoklady účinného a účelného využití 
fondů EU. Státní podpora je jednou z oblastí, pro něž jsou tyto podmínky určeny. 
Podle Komise může splnění těchto podmínek snížit počet chyb a problematic -
kých případů státní podpory, jelikož pomáhá zlepšit systémy řízení a kontroly 
v členských státech, které by měly zlepšit soulad s pravidly státní podpory.
102  
Členské státy měly provést sebehodnocení, zda a jak splňují následující tři 
podmínky: účinné uplatňování pravidel o státní podpoře, školení a informování 
zaměstnanců a správní kapacita81. Pět členských států došlo v souladu s Komi -
sí k závěru, že v době přijetí dohod o partnerství podmínky nesplňovalo (viz 
tabulka  7).79 Viz „Pokyny pro Komisi 
a členské státy ke společné 
metodice pro hodnocení 
systémů řízení a kontroly 
v členských státech“ ze dne 
18. prosince 2014.
80 Nařízení (EU) č. 1303/2013.
81 Článek 19 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
54 Připomínky 
Členské státy, které neplní kritéria předběžných podmínek pro státní podporu
Kritérium ChorvatskoČeská 
republikaItálie Rumunsko Slovensko
Opatření pro účinné uplatňování pravidel státní podpory - - - - -
Opatření pro školení a informování zaměstnanců - √ - √ √
Opatření k zajištění správní kapacity - - - √ -
Poznámka:  √ znamená, že kritérium je splněno
 - znamená, že kritérium není splněno
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.Tabulka 7
103  
Ve všech případech se GŘ REGIO a dotčený členský stát dohodly na řadě opatření, 
která má členský stát učinit a doložit v akčních plánech. Příklady některých opat -
ření jsou uvedeny v  rámečku 8 .
Příklady opatření, která mají být provedena za účelem splnění kritérií předběžných 
podmínek pro státní podporu
Členské státy uvedené v tabulce 7 musejí přijmout opatření v souvislosti s:
Účinným uplatňováním pravidel o státní podpoře Příklady schválených opatření:
 zřízení centrálních registrů státní podpory pro soulad s obecným nařízením o blokových výjimkách z roku 
2014 nebo pro registraci podpory de minimis  (Itálie a Rumunsko); nebo
 zajištění souladu se zásadou z rozsudku ve věci Deggendorf, například zveřejněním seznamu společností, na 
něž byl vydán inkasní příkaz (Česká republika, Itálie a Rumunsko).
Školením a informováním zaměstnanců Příklady schválených opatření:
 vyžadovat od zaměstnanců, aby se zúčastnili alespoň dvou školení o státní podpoře ročně (Itálie);
 zřízení operativní sítě odborníků a koordinátorů v oblasti státní podpory (Chorvatsko).
Zajištěním správní kapacity Příklady schválených opatření:
 požadavek, aby členský stát posílil správní kapacitu z 10 na 15 pracovních míst (Slovensko); nebo
 přijetí náborového plánu pro vnitrostátní orgány zapojené do řízení strukturálních a investičních fondů 
(Chorvatsko).
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě akčních plánů členských států pro předběžné podmínky týkající se státní podpory.Rámeček 8
55 Připomínky 
104  
Tato opatření musí být dokončena do konce roku 2016. Jejich dokončení posoudí 
Komise v návaznosti na zprávy o splnění akčních plánů členskými státy. Pokud 
Komise na základě svých posouzení dospěje k závěru, že akční plán nebyl řádně 
proveden, může dotčenému členskému státu pozastavit platby82. Koncem srpna 
2016 posouzení Komise týkající se toho, zda daných pět členských států provedlo 
všechna opatření ve svém akčním plánu, stále probíhalo.
105  
V nařízení o společných ustanoveních se od členských států nevyžadovalo, aby 
bylo jejich sebehodnocení zaměřeno na soulad s pravidly v oblasti státní podpo -
ry na programové období 2007–2013, ale stanovila se v něm tři konkrétní kritéria 
související se správními mechanismy (viz tabulka 7 ). Při posuzování sebehodno -
cení členských států Komise příliš nevyužila dostupné informace z monitorování, 
aby stanovila postup pro všechny členské státy, v nichž byly v minulosti zjištěny 
výrazné problémy. Z výsledků monitorování, které provádělo GŘ COMP v období 
2006–2014, vyplynulo, že problémy s koncipováním a prováděním opatření pod -
pory mělo několik členských států častěji než ty členské státy, které došly k závě -
ru, že nesplňují předběžné podmínky pro státní podporu (viz bod 55).
Alternativní postup schvalování pro velké projekty může v Komisi 
zlepšit rozhodování o otázkách v oblasti státní podpory, avšak 
není koncipován tak, aby poskytoval členským státům právní 
jistotu
106  
V programovém období 2007–2013 byly velké projekty Komisí schvalovány poté, 
co přezkoumala žádosti týkající se velkého projektu zaslané členskými státy (viz 
body 66–71). V programovém období 2014–2020 byl nařízením o společných 
ustanoveních zaveden druhý, alternativní postup schvalování velkých projektů, 
označovaný jako nezávislý přezkum kvality83, v němž před tím, než je projekt 
oznámen Komisi, žádost posuzuje nezávislý odborník (viz rámeček  9). Použití 
tohoto alternativního postupu není povinné. K červnu 2016 byla v rámci alterna -
tivního postupu předložena pouze jedna žádost týkající se velkého projektu.82 Článek 19 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
83 Článek 101 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
56 Připomínky 
107  
Tento alternativní postup pro velké projekty možná v rámci Komise zlepší rozho -
dování o otázkách v oblasti státní podpory, ale není koncipován tak, aby syste -
maticky zajišťoval právní jistotu, pokud jde o soulad s pravidly státní podpory, 
v okamžiku, kdy se přijímá rozhodnutí o velkém projektu. Tuto jistotu lze získat 
pouze na základě oznámení členského státu a následném rozhodnutí Komise (viz 
bod 70).
Společný akční plán pro státní podporu zavedený Komisí 
má za cíl posílit správní kapacitu členských států a vyžaduje 
nepřetržitou pozornost
108  
V březnu 2015 se GŘ COMP a GŘ REGIO dohodly na společném akčním plánu pro 
státní podporu85.
109  
Akční plán původně tvořilo šest opatření na zvýšení povědomí a zlepšení znalostí 
v oblasti státní podpory ve všech členských státech. Jedná se o: určení a šíření 
osvědčených postupů, školení pro odborníky v oblasti státní podpory, worksho -
py týkající se jednotlivých zemí, semináře pro odborníky, další rozvoj databáze 
otázek a odpovědí (síť ESHS-EP86) a rozvoj informační databáze státní podpory. 
V roce 2016 Komise přidala sedmé opatření (viz tabulka  8).Jmenování nezávislého odborníka a potvrzení nezávislého přezkumu kvality
Nezávislý odborník přezkoumává návrh na velký projekt. Přezkum zahrnuje analýzu charakteru opatření sou -
visejícího s podporou a jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Je-li žádost projektu posouzena kladně, řídící orgán 
může velký projekt schválit a zaslat ho Komisi. Komise může ve lhůtě tří měsíců předložit námitky k projektu, 
pokud zjistí „významné nedostatky“ ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality.
Odborníka vybírá členský stát a schvaluje ho Komise. Komise již předběžně schválila expertní skupinu nazva -
nou „Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech“ (JASPERS)84.
84 JASPERS je partnerství pro technickou pomoci GŘ REGIO, Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj a členským státům je 
k dispozici zdarma.Rámeček 9
85 „Posilování správní kapacity 
pro řízení finančních 
prostředků členských států 
v oblasti státní podpory – 
společný akční plán“, který 
Komise schválila dne 
18. března 2015.
86 Evropská síť pro hospodářskou 
soutěž – elektronický přenos 
(ESHS-EP) je digitální rozhraní, 
kde mohou členské státy klást 
GŘ COMP otázky související se 
státní podporou. Obvykle jsou 
zveřejňovány jak otázky, tak 
odpovědi GŘ COMP, aby byly 
k dispozici všem členským 
státům. Výjimku ze zveřejnění 
představují pouze velmi 
specifické případy, které by 
jiným členským státům nebyly 
užitečné.
57 Připomínky 
Společný akční plán Komise pro státní podporu
Číslo Opatření a lhůta Popis Stav ke konci srpna 2016
1Určení a šíření osvědčených 
postupů
První výstupy se očekávají do 
konce 2. čtvrtletí 2015Sestavit soupis účinných opatření v různých členských 
státech s cílem vybudovat správní kapacitu a určit 
osvědčené postupy, které bude možné sdílet.Dokončeno v roce 2016
2Školení vnitrostátních odborníků 
na státní podporu o evropských 
strukturálních a  investičních 
fondech1
2. čtvrtletí roku 2015Jednodenní školení uzpůsobené na míru vnitrostátním 
odborníkům na státní podporu konané v Bruselu.Do srpna 2016 ještě neproběhlo.
3Workshopy týkající se jednotli -
vých zemí
Začátek od 2. čtvrtletí 2015Uspořádání interaktivních seminářů týkající se 
jednotlivých zemí, které nesplňují předběžné podmínky 
o státní podpoře nebo v nichž byla zjištěna závažná 
problematická místa.Semináře byly uspořádány v roce 2014 (Špa -
nělsko) a 2015 (Bulharsko, Chorvatsko, Česká 
republika, Itálie, Rumunsko a  Slovensko).
4Semináře pro odborníky, inter -
netová školení
Průběžné opatřeníŠíření znalostí prostřednictvím úzce specializovaných, 
na míru uzpůsobených seminářů zaměřených na 
konkrétní téma/problematiku.V lednu 2016 se v Bruselu konal tematický 
workshop pro výzkum, vývoj a inovace.
5Tvorba databáze otázek 
a odpovědí
Průběžné opatřeníPoskytování pokynů v souvislosti s výkladem nových 
předpisů všem vnitrostátním odborníkům na státní 
podporu prostřednictvím sdílené IT platformy plně 
spravované GŘ COMP .Vloženo bylo více než 600 otázek a odpovědí; 
od června 2016 probíhá jejich přesun do 
nástroje „ eState aid wiki“ (viz opatření 6)
6Vývoj nástroje State aid wiki
Průběžné opatřeníZajímavé a relevantní otázky položené prostřednictvím 
sítě ESHS-EP shrnuté na mnoha stránkách.On-line od února 2016 pod názvem eState 
aid wiki. Do června 2016 bylo vloženo přibliž -
ně 270 otázek a odpovědí.
7Vývoj speciálního školicího 
moduluGŘ REGIO/GŘ EMPL a GŘ COMP vypracovávají společně 
s Evropským institutem veřejné správy sérii dvou -
denních školení v oblasti státní podpory. Dvě školení 
proběhnou v Bruselu v listopadu a prosinci 2016 a na 
žádost členských států jich lze zorganizovat více. 
Cílovou skupinou jsou ti, kdo pracují s prostředky 
evropských strukturálních a investičních fondů a mají 
už určité zkušenosti v oblasti státní podpory.Plánuje se na listopad a prosinec 2016.
1 Evropské strukturální a investiční fondy jsou EFRR, FS, ESF, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond.
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací Komise.Tabulka 8
58 Připomínky 
110  
Z těchto sedmi opatření v rámci společného akčního plánu pro státní podporu 
bylo opatření 1 a 3 provedeno úplně, opatření 5 a 6 byla provedena a očekává se, 
že budou fungovat průběžně. Zbývající tři opatření se do srpna 2016 nerealizo -
vala: jedno bylo v procesu spuštění (opatření 4) a dvě měla být teprve zahájena 
(opatření 2 a 7).
111 
Navíc jsme zjistili, že GŘ REGIO a GŘ EMPL výrazně zvýšily celkový počet poskyto -
vaných školení z 5 v období 2012–2013 na 17 v období 2014–2015. GŘ COMP v le -
tech 2014 a 2015 na žádost 19 členských států uspořádalo 37 školení o reformě 
právních předpisů v oblasti státní podpory na programové období 2014–202087. 
GŘ COMP navíc do ledna 2016 uspořádalo školení pro pět členských států88 o stát -
ní podpoře a infrastruktuře.
112  
Společný akční plán pro státní podporu a zvyšování počtu školicích činností 
poskytovaných Komisí jsou součástí soustředěného úsilí na zlepšení dodržování 
pravidel státní podpory členskými státy, a to částečně v reakci na jejich větší po -
vinnosti v oblasti státní podpory. Tyto iniciativy mají význam pro zmírňování rizi -
ka zvyšování úlohy členských států při navrhování a provádění opatření podpory. 
Výsledky našeho průzkumu ukazují, že zejména databáze eState aid wiki  byla 
přijata velmi kladně a že ji členské státy ve velké míře využívají: k 30. červnu 2016 
bylo podáno přibližně 270 otázek a odpovědí89.
113  
Do jaké míry tato opatření povedou k lepšímu odhalování a předcházení chyb ve 
státní podpoře v členských státech, bude možné posoudit až v budoucnosti.87 Všechny členské státy kromě 
Dánska, Irska, Řecka, Kypru, 
Litvy, Lucemburska, Malty, 
Nizozemska a Rakouska.
88 Bulharsko, Chorvatsko, Česká 
republika, Rumunsko 
a Slovensko.
89 V předchozí síti ESHS-EP bylo 
vloženo přes 600 otázek 
a odpovědí. Nyní jsou 
přesouvány do eState aid wiki.
59
 Závěry a doporučení
114  
Od roku 2010 jsme při svých auditech oblasti politiky soudržnosti zjistili význam -
nou míru nedodržování předpisů o státní podpoře. V této zprávě poukazujeme 
na potřebu jednak většího povědomí o pravidlech, která je třeba uplatňovat na 
úrovni členských států, a jednak další podpory Komise při předcházení případům 
porušování pravidel státní podpory, jejich odhalování a nápravě. Celkově bylo 
zjištěno, že:
a) Za období 2010–2014 odhalily Komise a náš orgán ve značném počtu našich 
auditů porušení pravidel státní podpory. Chyby v oblasti státní podpory 
v rámci s EFRR a FS byly důležitým faktorem, jenž nám pomohl odhadnout 
míru chyb v politice soudržnosti. Zjistili jsme, že audity a monitorování pro -
vedené Komisí vedly k míře zjištění chyb, která je podobná našim vlastním 
zjištěním. Míra zjištění porušení pravidel státní podpory, k níž dospěly auditní 
orgány členských států, je naopak mnohem nižší než míra zjištění Komise či 
naše, což svědčí o tom, že auditní orgány se v rámci svých kontrol zaměřují na 
státní podporu stále nedostatečně.
b) Během programového období 2007–2013 Komise nezaznamenávala chyby 
v oblasti státní podpory, které odhalila nebo které nahlásily členské státy, 
způsobem, který by jí umožňoval provést patřičnou analýzu. Taková analýza 
by bývala mohla Komisi pomoci vypracovat pro členské státy anebo progra -
my cílenější a na míru šitá preventivní opatření.
c) Především na začátku programového období 2007–2013 Komise systematicky 
neověřovala, zda jsou velké projekty v souladu s pravidly státní podpory. Exi -
stuje riziko, že některé velké projekty spolufinancované EU nejsou v souladu 
s vnitřním trhem, mimo jiné proto, že do roku 2012 a do vydání rozsudku ve 
věci „Lipsko-Halle“ členské státy málokdy Komisi investice do infrastruktury 
oznamovaly. Aby se toto riziko v budoucnu zmírnilo, Komise zintenzivnila 
interní preventivní opatření a pro programové období 2014–2020 zavedla al -
ternativní schvalovací postup včetně nezávislého přezkoumání kvality. Podle 
Komise budou velké projekty, nezávisle na postupu uplatněném v členském 
státě, schvalovány  až po interním schválení státní podpory.
d) Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů o státní 
podpoře v programovém období 2014–2020, díky kterým se zmenšila admi -
nistrativní zátěž a zvětšila transparentnost, ale zároveň také zvýšila odpo -
vědnost členských států za koncipování a provádění opatření podpory. Větší 
odpovědnost členských států zvyšuje riziko, že se zvýší počet chyb v oblasti 
státní podpory: z monitorování prováděného Komisí vyplývá, že se členské 
státy při koncipování a provádění režimů podpory v programovém období 
2007–2013 dopustily mnoha chyb. Ke snížení tohoto rizika přijala Komise 
opatření, jež mají podpořit správní kapacitu členských států v oblasti státní 
podpory, a mimo jiné také zavedla předběžné podmínky pro systémy státní 
podpory za účelem podpory účinného a účelného využívání finančních pro -
středků Evropských strukturálních a investičních fondů („předběžné podmín -
ky“). Členské státy považované za státy neplnící tyto podmínky však nejsou 
nutně ty, u nichž Komise v minulosti zaznamenala nejvíce problémů. Tato 
opatření je navíc potřeba neustále sledovat.
60 Závěry a doporučení 
Chybí komplexní přehled o chybách v oblasti státní podpory ze 
strany Komise, zaměření členských států na státní podporu je 
nedostatečné a objem státní podpory vrácené v návaznosti na 
monitorování Komise je nevýznamný
115  
V období 2010–2014 jsme odhalili významné množství případů nesouladu s pra -
vidly státní podpory u 269 projektů, u nichž byl proveden audit v oblasti soudrž -
nosti, na niž se tato pravidla vztahovala. Chyby ve státní podpoře představovaly 
důležitý faktor v námi odhadované míře chybovosti v politice soudržnosti. Vlastní 
audity GŘ REGIO v oblasti soudržnosti přinesly podobné výsledky jako naše audi -
ty (viz body 33–36 a 47–48).
116  
Při zjištění případů nesouladu s pravidly státní podpory Komise za účelem ochra -
ny rozpočtu EU ukládá členským státům finanční opravy. Pro období 2010–2014 
GŘ REGIO uplatnilo nebo stále uplatňovalo 18 finančních oprav vůči sedmi 
členským státům, které byly uloženy alespoň z části z důvodu porušení pravidel 
státní podpory. Deset bylo uloženo na základě vlastního auditu GŘ REGIO, pět 
na základě našich auditů a tři na základě přezkumu výročních kontrolních zpráv 
auditních orgánů ze strany GŘ REGIO. Jedenáct z těchto finančních oprav, které 
celkem dosáhly výše 38,4 milionu EUR a vztahovaly se na pět členských států, se 
týkalo výhradně státní podpory90. Nelze vyčíslit podíl státní podpory v ostatních 
finančních opravách (viz body 49–51).
117  
Komise má pravidelně sledovat opatření podpory a prověřovat, zda a do jaké 
míry dodržují pravidla státní podpory. Pokud zjistí, že některá poskytnutá podpo -
ra je neslučitelná s vnitřním trhem, může přistoupit k jejímu zpětnému získávání. 
Přihlédne-li se k počtu a závažnosti zjištěných nedostatků během monitorování, 
GŘ COMP zatím přijalo pouze omezená nápravná opatření. Na základě svého 
monitorování má GŘ COMP za to, že problémy v období 2009–2014 se dotkly prů -
měrně přibližně 36 % všech režimů podpory. Obzvláště významné byly problémy, 
které měly co do činění se slučitelností (7,3 % všech režimů podpory). Během 
tohoto období vyústilo monitorování prováděné GŘ COMP v osmi případech 
k dobrovolnému vrácení prostředků a v osm formálních opatření, která přinesla 
navrácení 0,3 milionu EUR (viz body 52–56).
Doporučení 1
Komise by měla ukládat nápravná opatření, pokud opatření podpory nejsou 
v souladu s pravidly státní podpory.
Cílový termín realizace: okamžitě90 Řecko, Španělsko, Francie, 
Rakousko a Polsko.
61 Závěry a doporučení 
118  
V programovém období 2007–2013 GŘ REGIO ani GŘ EMPL nezaznamenávaly zjiš -
těné případy nesouladu s pravidly pro státní podporu takovým způsobem, aby 
mohly provést patřičnou analýzu chyb v oblasti státní podpory (viz body 57–61).
119  
Pro programové období 2014–2020 Komise vytvořila databázi (MAPAR) pro zazna -
menávání informací o případech nedodržování pravidel státní podpory zjištěných 
během jejích vlastních auditů EFRR, FS a ESF. Tento systém je významným krokem 
vpřed, ale GŘ COMP do něj nebyl udělen přístup (viz bod 57).
120  
Chyby v oblasti státní podpory hlášené orgány členských států jsou zaznamená -
vány v systému Komise pro řízení nesrovnalostí (IMS). Systém IMS vykazuje určité 
nedostatky, například chybí zvláštní typologie chyb v oblasti státní podpory, 
a má tedy v praxi omezené využití. Ani do systému IMS nemá GŘ COMP přístup 
(viz body 58–59).
Doporučení 2
a) Komise by měla využívat databázi MAPAR k zaznamenávání chyb takovým 
způsobem, který by umožnil snadnou analýzu například jejich typu, četnosti, 
závažnosti, geografického původu a příčiny. Databáze by rovněž měla obsa -
hovat informace o dalších návazných opatřeních (jako jsou například ukláda -
né finanční opravy).
Cílový termín realizace: okamžitě
b) Pokud jde o systém IMS, Komise by měla upravit strukturu databáze, aby bylo 
možné informace o nesrovnalostech, např. v oblasti státní podpory, získávat 
a analyzovat podle jednotlivých členských států a typů chyb.
Cílový termín realizace: do konce roku 2017
c) GŘ COMP by měl být umožněn pravidelný přístup ke všem relevantním 
informacím o chybách v oblasti státní podpory obsaženým v databázi MAPAR 
a systému IMS.
Cílový termín realizace: okamžitě
62 Závěry a doporučení 
121  
Rozhodnutí Komise o schválení velkých projektů je založeno na posouzení 
relevantnosti projektu, jeho životaschopnosti, udržitelnosti, environmentálního 
profilu a oprávněnosti požadovaného financování a také informací členského 
státu o tom, zda projekt obnáší státní podporu; ne vždy je však koncipováno 
tak, aby poskytovalo právní jistotu, pokud jde o soulad s pravidly státní podpory 
v době, kdy se přijímá rozhodnutí o velkém projektu. Tuto jistotu lze získat pouze 
na základě oznámení členského státu a následném rozhodnutí Komise týkajícím 
se státní podpory (viz body 69 a 70).
122  
Komise systematicky neověřovala velké projekty z hlediska dodržování pravidel 
státní podpory především na začátku programového období 2007–2013. Existuje 
proto riziko, že některé velké projekty spolufinancované z prostředků EU jsou ne -
slučitelné s vnitřním trhem, mimo jiné proto, že do roku 2012 a do vydání rozsud -
ku ve věci „Lipsko-Halle“ členské státy málokdy Komisi investice do infrastruktury 
oznamovaly. Aby se toto riziko v budoucnu zmírnilo, Komise zintenzivnila interní 
preventivní opatření a pro programové období 2014–2020 zavedla alternativní 
schvalovací postup včetně nezávislého přezkoumání kvality (viz body 62–65, 70 
a 106–107).
Doporučení 3
a) Komise by měla velké projekty schvalovat až poté, co státní podporu schválí 
v rámci interního postupu, a soustavně od členských států vyžadovat, aby jí 
v příslušných případech podporu oznamovaly, aby tak byla zajištěna právní 
jistota nezávisle na procesu, který uplatňují v souvislosti s žádostí týkající se 
projektu.
Cílový termín realizace: okamžitě
123  
Auditní orgány v období 2010–2014 odhadovaly, že přibližně jedna třetina 
projektů EFRR/FS a ESF, u nichž provedly audit, souvisela se státní podporou. 
Chyby v souvislosti se státní podporou odhalily pouze u 3,6 % těchto projektů. Ve 
stejném období jsme u projektů EFRR/FS a ESF odhalily více než pětinásobek této 
míry chyb ve státní podpoře. V části týkající se státní podpory byly zjištěny znač -
né nedostatky u více než jedné třetiny kontrolních seznamů používaných auditní -
mi orgány, které jsme posuzovali. [V roce 2015 došlo v tomto ohledu ke zlepšení.] 
Většina chyb hlášených ve výročních kontrolních zprávách auditních orgánů se 
týkala podpory de minimis . Zřízení centrálního registru s úplnými informacemi 
o všech podporách de minimis  poskytovaných v dotčených členských státech by 
mohlo pomoci takovýmto chybám zabránit (viz body 43 a 74–79).
63 Závěry a doporučení 
124  
Téměř všechny auditní orgány považovaly právní rámec EU pro státní podporu 
za alespoň poměrně složitý. Auditní orgány vyjádřily potřebu dodatečné podpo -
ry v souvislosti s kontrolou souladu s pravidly státní podpory, zejména potřebu 
praktické příručky obsahující případové studie. Orgány členských států nemají 
potřebné informace o specifických aspektech, jako je status rozhodnutí o navra -
cení, aby mohly ověřit soulad s platnými pravidly státní podpory (zásada z roz -
sudku ve věci „Deggendorf“) (viz body 80–82 a 95–96).
Doporučení 4
a) Komise by měla zajistit, aby rozsah a kvalita kontrol souladu s pravidly státní 
podpory, které provádí auditní orgány, byly dostatečné.
Cílový termín realizace: do poloviny března 2017
b) S ohledem na uzávěrku programového období 2007–2013 by Komise měla 
od auditních orgánů vyžadovat, aby zkontrolovaly soulad státní podpory 
velkých projektů, které byly schváleny do konce roku 2012.
Cílový termín realizace: březen 2017
c) Komise by měla vypracovat další materiály s pokyny obsahující zejména 
případové studie názorně ukazující osvědčené postupy a nejběžnější typy 
a příčiny porušení pravidel státní podpory.
Cílový termín realizace: do konce roku 2017
d) Komise by měla členské státy vybídnout ke zřízení centrálního registru pro 
sledování podpory de minimis .
Cílový termín realizace: do konce roku 2017
e) Komise by měla zřídit centrální celounijní databází, do níž budou moci 
příslušné orgány členských států nahlédnout za účelem zjištění identity 
subjektů, na něž byl vydán inkasní příkaz ohledně státní podpory, a také 
stavu postupu navracení, aby tak mohly dodržovat zásadu z rozsudku ve věci 
Deggendorf). Přístup do databáze by měl být udělován pouze v nezbytně 
nutném rozsahu.
Cílový termín realizace: do konce roku 2017
64 Závěry a doporučení 
Komise přijala opatření na zjednodušení platných právních 
předpisů v oblasti státní podpory, což zvyšuje povinnosti 
členských států a podporuje jejich správní kapacitu
125  
Komise pro programové období 2014–2020 přijala nové obecné nařízení o blo -
kových výjimkách. Oblast působnosti nového obecného nařízení z roku 2014 
se významným způsobem rozšířila, v důsledku čehož bude do rozsahu tohoto 
nařízení spadat ještě více opatření podpory. Zvětšením oblasti působnosti obec -
ného nařízení Komise výrazně snížila administrativní zátěž členských států i svou 
vlastní, jelikož bude třeba oznamovat mnohem méně opatření podpory. Členské 
státy budou muset u většího množství opatření podpory zajistit a ověřovat, zda 
jsou v souladu s pravidly státní podpory, jako je například dodržování stropu pro 
intenzitu podpory a prokázání motivačního účinku. Ustanovení pokynů k re -
gionální podpoře na programové období 2014–2020 jsou obecně přísnější než 
ustanovení obecného nařízení o blokových výjimkách, čímž dále podporují jeho 
uplatňování. (viz body 85–87 a 97–98).
126  
Větší úloha členských států v důsledku rozšíření obecného nařízení sama o sobě 
přináší riziko zvýšení počtu chyb ve státní podpoře. Monitorování Komise ukáza -
la, že členské státy v návrzích a provádění režimů podpory v období 2009–2014 
ve velké míře chybovaly. Tyto problémy pravděpodobně měly dopad na slučitel -
nost, a to zejména v případě režimů, na něž se vztahuje obecné nařízení o bloko -
vých výjimkách (viz body 52–54).
127  
Ustanovení obecného nařízení však byla změněna tak, aby toto riziko zmírňo -
vala. Díky obecnému nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 mohou velké 
podniky, které obdržely státní podporu v rámci režimu podpory, snadněji proká -
zat motivační účinek. Další významnou změnou v obecném nařízení je zvýšení 
požadavků na transparentnost, od nichž se očekává, že zlepší dodržování pravi -
del státní podpory v členských státech, jelikož zúčastněné strany budou mít lepší 
informace pro podávání stížností na protiprávní podporu (viz body 88–91).
65 Závěry a doporučení 
128  
Za účelem zlepšení způsobu, jakým členské státy navrhují režimy podpory, 
zavedla Komise pro programové období 2014–2020 koncept následného hodno -
cení. Hodnocení budou prováděna zejména u největších režimů podpory. V rámci 
obecného nařízení o blokových výjimkách je hodnocení povinné v určitých ka -
tegoriích pro režimy podpory, jejichž roční rozpočet překračuje 150 milionů EUR. 
Očekává se, že členské státy předloží své první výsledky do roku 2017 (viz body 
92–99).
129  
Nařízení o společných ustanoveních zavedlo pro systémy státní podpory člen -
ských států předběžné podmínky. Plnění těchto podmínek může snížit porušová -
ní pravidel státní podpory. Podle sebehodnocení nesplňovalo do konce roku 2015 
tyto podmínky pět členských států. Členské státy považované za státy neplnící 
tyto podmínky však nejsou nutně ty, u nichž Komise v minulosti zaznamenala 
nejvíce problémů. Tato opatření je navíc potřeba neustále sledovat. GŘ REGIO 
a GŘ COMP Komise přijala v březnu roku 2015 společný akční plán pro státní pod -
poru s cílem více podpořit správní kapacitu v oblasti státní podpory. Tento akční 
plán například vedl ke zvýšení počtu školicích činností uspořádaných Komisí a ke 
zřízení on-line rozhraní kladně přijatého orgány členských států, kde mohou Ko -
misi klást otázky související se státní podporou (viz body 101–105 a 108–113).
130  
Do jaké míry může podpora správní kapacity ze strany Komise a zavedení ná -
sledného hodnocení vyvažovat zvýšenou odpovědnost členských států a do jaké 
míry tyto iniciativy povedou v členských státech k lepšímu odhalování chyb v ob -
lasti státní podpory a jejich předcházení, bude možné posoudit až v budoucnosti.
66 Závěry a doporučení 
Doporučení 5
a) Nebude-li předběžná podmínka týkající se státní podpory splněna do konce 
roku 2016, měla by Komise využít svých pravomocí a pozastavit platby do -
tčeným členským státům, dokud tyto státy všechny významné nedostatky 
nenapraví.
Cílový termín realizace: jakmile Komise dokončí své posouzení
b) Komise by s využitím informací dostupných ve svých databázích měla každé 
dva roky dále sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní 
podpory, a to prováděním analýz například typu, četnosti, závažnosti, geo -
grafického původu a příčiny chyb ve státní podpoře zjištěných jejími vlastní -
mi útvary nebo orgány členských států. Komise by tyto informace měla využít 
k monitorování a k tomu, aby podpůrné činnosti, jako je poskytování školení 
v členských státech, nasměrovala tam, kde je jich nejvíce zapotřebí.
Cílový termín realizace: jednou za dva roky od konce roku 2017
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 7. září 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
67
 Přílohy
Výdaje na státní podporu podle členských států, 2010–2014, v milionech EUR
Členský stát 2010 2011 2012 2013 2014 CelkemProcent z celkového 
množství
Belgie 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulharsko 40 43 77 121 240 520 0,14 %
Česká republika 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11 %
Dánsko 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20 %
Německo 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estonsko 49 52 62 123 236 522 0,14 %
Irsko 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46 %
Řecko 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97 %
Španělsko 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12 %
Francie 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54 %
Chorvatsko - - - 258 276 534 0,14 %
Itálie 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Kypr 121 140 116 104 100 580 0,15 %
Lotyšsko 202 284 398 378 492 1 754 0,46 %
Litva 180 222 230 208 181 1 020 0,27 %
Lucembursko 108 114 101 164 168 655 0,17 %
Maďarsko 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97 %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13 %
Nizozemsko 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24 %
Rakousko 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Polsko 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53 %
Portugalsko 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Rumunsko 315 677 878 896 972 3 737 0,98 %
Slovinsko 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovensko 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Finsko 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41 %
Švédsko 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18 %
Spojené království 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Evropská unie 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100 %
Pozn.: Nárůst výdajů v roce 2014 je podle Komise způsoben převážně (85 %) tím, že do vykazování bylo zahrnuto více režimů podpory obnovi -
telných zdrojů energie. Bez těchto režimů by vykázaná státní podpora dosáhla v roce 2014 přibližně 73 miliard EUR. Finanční prostředky EU jsou 
navíc zahrnovány až od roku 2014.
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě srovnávacího přehledu státních podpor vypracovaného Komisí v roce 2015.Příloha I
68 Přílohy 
Výsledky monitorování provedeného Generálním ředitelstvím pro hospodářskou 
soutěž, 2006–2014
 Počet sledovaných režimů Počet problematických případů Míra problematických případů
Podpora, na niž se vztahuje 
bloková výjimka121 (z toho 26 v roce 2014) 31 26 %
Schválená podpora 166 (z toho 42 v roce 2014) 53 32 %
Jiné 1 (z toho 0 v roce 2014) 1 100 %
Služby obecného hospodářského 
zájmu8 (z toho 7 v roce 2014) 4 50 %
Celkem 296 (z toho 75 v roce 2014) 89 (z toho 27 v roce 2014) 30 % (36 % v roce 2014)
Širokopásmová síť 7 2 29 %
Kultura 11 3 27 %
Zaměstnanost 15 5 33 %
Životní prostředí a  energetika 45 14 31 %
Další horizontální 2 0 0 %
Regionální rozvoj 64 18 28 %
Výzkum a vývoj 47 19 40 %
Rizikový kapitál 10 6 60 %
Odvětvový rozvoj 5 1 20 %
MSP 31 5 16 %
Školení 25 4 16 %
Doprava 16 6 38 %
Záchrana a  restrukturalizace 9 1 11 %
Služby obecného hospodářského 
zájmu8 4 50 %
Jiné 1 1 100 %Příloha II
69 Přílohy 
 Počet sledovaných režimů Počet problematických případů Míra problematických případů
Belgie 15 7 47 %
Bulharsko 4 1 25 %
Česká republika 10 3 30 %
Dánsko 5 1 20 %
Německo 26 3 12 %
Estonsko 4 1 25 %
Irsko 11 1 9 %
Řecko 11 6 55 %
Španělsko 21 5 24 %
Francie 29 10 34 %
Itálie 28 6 21 %
Kypr 4 1 25 %
Lotyšsko 3 1 33 %
Litva 4 2 50 %
Lucembursko 4 2 50 %
Maďarsko 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Nizozemsko 13 6 46 %
Rakousko 11 4 36 %
Polsko 17 4 24 %
Portugalsko 9 6 67 %
Rumunsko 6 1 17 %
Slovinsko 4 1 25 %
Slovensko 5 0 0 %
Finsko 4 1 25 %
Švédsko 7 0 0 %
Spojené království 29 15 52 %
Zdroj:  Evropská komise.Příloha II
70 Přílohy 
Velké projekty schválené Generálním ředitelstvím pro regionální a městskou poli -
tiku v programovém období 2007–2013
Členský státPočet schválených 
velkých projektůPodíl schválených 
velkých projektůPrůměrný příspěvek 
EU na schválený velký 
projekt  
(v milionech EUR)Celkový příspěvek EU 
na schválené velké 
projekty  
(v milionech EUR)
Belgie 0 0,0 % - 0,0
Bulharsko 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Česká republika 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Dánsko 0 0,0 % - 0,0
Německo 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estonsko 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Irsko 3 0,3 % 24,8 74,5
Řecko 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Španělsko 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Francie 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Chorvatsko 12 1,3 % 39,2 470,3
Kypr 3 0,3 % 34,0 102,0
Lotyšsko 10 1,1 % 70,3 702,7
Litva 10 1,1 % 49,7 496,5
Lucembursko 0 0,0 % - 0,0
Maďarsko 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Nizozemsko 0 0,0 % - 0,0
Rakousko 1 0,1 % 4,1 4,1
Polsko 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugalsko 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Rumunsko 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovinsko 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovensko 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Finsko 0 0,0 % - 0,0
Švédsko 0 0,0 % - 0,0
Spojené království 13 1,4 % 38,6 501,2
Celkem 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.Příloha III
71 Přílohy 
Právní rámec v oblasti státní podpory
SFEU – v článcích 107 až 109 Smlouvy je položen základ pro všechna pravidla státní podpory. Smlouva má nej -
vyšší právní postavení a všechny ostatní právní předpisy musí být v souladu s jejími ustanoveními. Čl. 108 odst. 4 
a článek 109 upravují přijímání nařízení v oblasti státní podpory.
Judikatura – rozsudky Soudního dvora, které vykládají ustanovení Smlouvy a sekundárních právních předpisů. 
Rozsudky Soudního dvora jsou pro Komisi a členské státy závazné. Komise musí přizpůsobit svůj přístup rozsud -
kům Soudního dvora.
Nařízení – nařízení jsou akty sekundárního práva přijímané orgány. Mají obecnou platnost a jsou závazná v ce -
lém svém rozsahu a přímo použitelná v členských státech ode dne svého vstupu v platnost (aniž by bylo nutné 
je zvlášť začleňovat do vnitrostátního práva)1. Nejdůležitějším nařízením v oblasti státní podpory je obecné 
nařízení o blokových výjimkách.
„Měkké“ právo
Pokyny – pokyny představují „měkké“ právo, které není právně závazné, avšak může mít právní účinky. Soudní 
dvůr v minulosti zrušil rozhodnutí Komise, protože nebyla v souladu s „měkkým“ právem. Pokyny stanoví krité -
ria, podle nichž bude Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření podpory s vnitřním trhem. Komise 
pravděpodobně posoudí oznámená opatření podpory, která nevyhovují kritériím stanoveným v pokynech, jako 
neslučitelná. Pokyny existují na horizontální úrovni (například pokyny pro výzkum, vývoj a inovace) a na odvět -
vové úrovni (například pokyny pro letiště a letecké společnosti).
Analytické tabulky – pokyny vypracované konkrétně s cílem pomoci členským státům s posouzením, zda by 
podpora poskytovaná projektům infrastruktury měla být oznámena Komisi.
1 Viz článek 288 SFEU.Příloha IV
72 Odpovědi  
Komise
IV
Komise úzce a trvale spolupracuje s auditními orgány na zlepšování jejich schopnosti v souvislosti se státní pod -
porou. Kromě cílených školení, akcí a pokynů poskytla auditním orgánům v roce 2011 předpřipravené kontrolní 
seznamy státní podpory a v listopadu 2015 jejich aktualizace.
Nařízení vyžaduje, aby auditní orgány podávaly své výroční kontrolní zprávy (VKZ) s hlavními výsledky auditů, 
nikoli však podrobné informace o druhu zjištěných pochybení. Kontroly VKZ, které provádí útvary Komise, zahrnují 
přezkoumání metodologie pro audity systému a audity provozu (včetně kontrolních seznamů) i opakované prová -
dění auditů, které již vykonaly auditní orgány členských států. Na základě svých kontrol má Komise za to, že v někte -
rých případech možná auditní orgány odhalily pochybení v systému státní podpory, avšak uváděly je v rámci jiné 
kategorie, což mohlo vést k nesprávnému vykazování ve VKZ. Došlo však také ke zjištění nedostatků a byl vznesen 
požadavek na auditní orgány, aby zlepšily svou kontrolu otázek státní podpory. Z vlastních kontrol provedených 
Komisí nedávno vyplynulo, že se značně zlepšila kvalita kontrolních seznamů státní podpory používaných auditními 
orgány v souladu s hodnoceními Účetního dvora.
V
Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu výsledků auditu za finanční období 2007–2013. 
Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů chyb, Komisi to nezabránilo v provádění 
příslušných a preventivních opatření v reakci na známé a opakující se otázky státní podpory. GŘ COMP se v březnu 
2016 podělilo o své zkušenosti s následným sledováním režimů podpory s GŘ REGIO a GŘ EMPL. Konkrétně GŘ 
COMP poskytlo výstup ze sledovacího cyklu 2015 pro GŘ REGIO a GŘ EMPL. Komise navíc zlepšuje výměnu informací 
ohledně chyb v oblasti státní podpory mezi generálními ředitelství, kdekoli a kdykoli je to potřeba.
Co se týká přijatých preventivních opatření, GŘ REGIO a GŘ COMP od března 2015 zavádějí ucelený akční plán pro 
„Posilování správní kapacity pro řízení finančních prostředků členských států v oblasti státní podpory“. Pro progra -
mové období 2014–2020 zavádí legislativní rámec předběžné podmínky pro oblast státní podpory s cílem zlepšit 
správní kapacitu některých členských států v této oblasti pomocí akčních plánů před provedením programu.
VI
Komise zdůrazňuje, že povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory mají členské státy a rozhodování 
o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní podpory. Členské státy 
musí navíc posoudit, zda je projektům udělována státní podpora či nikoli, a v případě, že posoudí, že státní podpora 
je udělena, musí prokázat dodržení pravidel státní podpory, pokud předkládají návrh na velký projekt bez ohledu 
na to, který rozhodovací proces se zvolí ve smyslu nařízení o společných ustanoveních.
GŘ COMP bylo v rámci formálních mezioborových konzultací konzultováno ze strany GŘ REGIO ohledně rozhodo -
vání o velkých projektech již před koncem roku 2012, nikoli však systematicky. Vnitřní spolupráce s GŘ COMP při 
schvalování velkých projektů se zlepšila po vynesení rozsudku „Lipsko-Halle“. Jako preventivní opatření byly zave -
deny vhodné kontroly a výkazy, aby se zabránilo tomu, že v období 2014–2020 budou přijímána rozhodnutí o vel -
kých projektech, která nebudou v souladu s pravidly o státní podpoře2014–2020.
Odpovědi Komise 73
Komise se tedy domnívá, že preventivní opatření a spolupráce s GŘ COMP na období 2014 až 2020 v rámci přípravné 
fáze projektu i rozhodování o projektu dosahují vhodného zmírnění rizik, která uvádí Účetní dvůr.
Další postupy a snaha získat právní jistotu v oblasti dodržování pravidel státní podpory pomocí systematických 
formálních oznamování s následným rozhodnutím Komise o státní podpoře u všech velkých projektů (nezávisle 
na právních požadavcích) by bylo v rozporu s procesem modernizace státní podpory ale také s nadřazeným cílem 
zjednodušování a omezování administrativní zátěže všech zainteresovaných stran a znamenalo by to další ohrožení 
včasného zavádění velkých projektů podporovaných z EFRR/FS.
VII
V kontextu modernizace státní podpory, kdy došlo ke zvýšení odpovědnosti členských států při poskytování pod -
pory, GŘ COMP posílilo sledování vybraných vzorků příkladu zavádění opatření státní podpory. Sledování prová -
děné GŘ COMP se zaměřuje na chyby a nesrovnalosti při zavádění opatření podpory, ale slouží také ke zjištění, jak 
členské státy reálně zavádějí opatření státní podpory do praxe. GŘ COMP tak může sledovat dobré a nesprávné 
postupy a předávat je členským státům (prostřednictvím pracovních skupin členských států, sítě koordinátorů 
v zemích atd.).
GŘ COMP dále vyvinulo a členským státům zaslalo obecné nařízení o blokových výjimkách (GBER – Nařízení Komise 
č. 651/2014 ze dne 17. června 2014) s kontrolními seznamy, které jim usnadňují předem ověřit splnění všech přísluš -
ných podmínek slučitelnosti. Dochází také ke sdílení kontrolních seznamů GBER s GŘ REGIO a GŘ EMPL a s auditními 
orgány politiky soudržnosti.
GŘ COMP navíc nabízí vlastní IT platformu, kde nabízí odpovědi na otázky výkladu od členských států (eState aid 
WIKI) a také vydává dokumenty s častými otázkami na základě těchto otázek a odpovědí.
Co se týče hodnocení předběžných podmínek pro poskytování státní podpory, jak stanoví nařízení o společných 
ustanoveních (CPR), je nutno při něm vycházet ze tří kritérií stanovených v příloze XI CPR. Dodržování pravidel státní 
podpory v programovém období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění. Komise bude však nadále sle -
dovat veškeré otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských států a podle potřeby přijme 
příslušné kroky.
VIII (a)
Komise přijímá doporučení a vyjadřuje názor, že je již zavádí.
Používá dostupná opravná opatření v případě, že sledováním se objeví nedodržování pravidel státní podpory.
V tomto kontextu je nezbytné rozlišovat mezi nezákonností a neslučitelností. Opatření podpory je nezákonné při 
udělení bez předchozího oznámení Komisi a tehdy, netýká-li se jej GBER. Komise však může pouze nařídit vrácení 
u takového opatření, pokud je neslučitelné s vnitřním trhem (tzn. nelze je shledat slučitelným na základě jakýchkoli 
pravidel nebo přímo na základě smlouvy).
Pokud sledování GŘ COMP zjistí nezákonné opatření podpory, nejprve prozkoumá, zda je možno, aby toto opatření 
bylo shledáno slučitelným s vnitřním trhem.
Odpovědi Komise 74
Pouze pokud zjištěná chyba vede k udělení neslučitelné podpory, lze použít opravná opatření spočívající ve vrácení 
podpory.
U dalších druhů chyb je vhodnější úprava podle návrhu režimu a/nebo podle kontrolního mechanismu. U některých 
chyb by se opravných opatření dosahovalo obtížně (např. podpora byla neslučitelná v okamžiku udělení, ale lze ji 
považovat za slučitelnou na základě později pozměněných pravidel).
VIII (b) (i)
Komise přijímá doporučení a již je zavádí u svého auditního nástroje MAPAR.
MAPAR představuje ucelenou databázi všech zjištěných pochybení včetně chyb v rámci státní podpory. Zvláště 
v případě s pochybeními v oblasti státní podpory je prozatím v nástroji MAPAR určeno sedm typů zjištění.
Nástroj MAPAR navíc umožní lepší strukturu informací o zjištěních auditu. Nabízí plnou variabilitu pro přidávání 
nebo změnu jakékoli kategorie nebo vedlejší kategorie zjištění včetně například zjištění týkající se státní podpory, 
a to podle odhalených auditních potřeb nebo zjištění.
Auditní nástroj MAPAR je také navržen tak, aby příslušné útvary Komise mohly sledovat veškerá zjištěná pochybení 
včetně finančních oprav.
VIII (b) (ii)
Komise přijímá doporučení Účetního dvora a upraví typologii chyb tak, aby bylo možno provádět analýzu.
VIII (b) (iii)
Komise přijímá doporučení a již je zavádí.
Co se týče nástroje MAPAR, GŘ EMPL a GŘ REGIO budou jednou ročně sdělovat příslušné údaje o státní podpoře GŘ 
COMP na základě výkazů upravených na míru (typologie zjištění o státní podpoře doložená audity Komise).
Co se týče výměny informací mezi útvary Komise, GŘ REGIO, GŘ EMPL a GŘ COMP posilují své komunikační kanály 
za účelem sdílení informací. GŘ EMPL a GŘ REGIO mezi sebou sdílejí výsledky a obracejí se na GŘ COMP v případě 
auditních otázek souvisejících se státní podporou, pokud je to potřeba.
Co se týče IMS, GŘ COMP bude mít přístup k informacím v režimu „podle potřeby“.
VIII (b) (iv)
Komise přijímá doporučení.
Odpovědi Komise 75
Bude sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní podpory podle informací dostupných v jejích 
databázích a odvíjejících se zejména od dostupných zjištění auditů.
Komise využije výsledky následných činností pro lepší zacílení svých sledovacích a školicích aktivit, které nabízí 
příslušným programovým orgánům v členských státech.
VIII (c)
Komise přijímá doporučení a již je zavedla, jelikož členské státy musí prokázat, že důkladně prověřily dodržování 
pravidel státní podpory při předkládání nabídky velkého projektu bez ohledu na to, který související rozhodovací 
proces se zvolí ve smyslu Nařízení o obecných ustanoveních, a to včetně procesů prostřednictvím oznamování státní 
podpory, pokud je to potřeba.
V případě, že státní podpora podléhá rozhodnutí Komise, musí členský stát počkat, až rozhodnutí o státní podpoře 
schválí Komise, než předloží Komisi žádost o velký projekt nebo oznámení o velkém projektu.
Jde o preventivní opatření, aby se rozhodnutí, která jsou v rozporu s pravidly státní podpory, neobjevovala u vel -
kých projektů v období 2014–2020.
VIII (d) (i)
Komise přijímá doporučení a již je zavedla.
Komise prověřuje kvalitu práce auditních orgánů s ohledem na státní podporu v různých auditních procesech: 
audity Komise zaměřené na rizika v souvislosti s prací auditních orgánů, kam patří prověření metodiky (včetně 
kontrolních seznamů), které auditní orgány používají pro systémové audity a provozní audity během opakovaného 
provádění auditů, které již auditní orgány realizovaly, aby se ověřila platnost vykázaných výsledků; nebo během 
každoročních kontrol výročních zpráv překládaných Komisi auditními orgány, aby se potvrdilo, zda má stanovisko 
auditního orgánu pevný základ na bázi výsledků systémových a provozních auditů.
V některých případech Komise již doporučila příslušným auditním orgánům posílit jejich kontrolní seznamy pro 
lepší pokrytí kontroly státní podpory. Komise bude nadále ověřovat, zda auditní orgány používají správné kontrolní 
seznamy.
VIII (d) (ii)
Komise nepřijímá doporučení, které je v rozporu s cílem Komise, který sleduje její pokyn udělený členským státům 
v roce 2012, aby neprobíhalo systematické přezkoumávání projektů rozhodnutých před tímto datem – kdy nechává 
členským státům možnost oznamovat či nikoli – a aby se zajistila stabilita členských států a příjemcům podpory 
v souvislosti se zpracováváním takových projektů.
Odpovědi Komise 76
VIII (d) (iii)
Komise přijímá doporučení a již je zavádí.
V souvislosti se zaváděním akčního plánu státní podpory již Komise pracuje na bázi svých rozhodnutí ohledně státní 
podpory, která se používají jako případové studie: například více než polovina programů tematických seminářů 
(dosud se uskutečnily pro RDI a Energetiku) vychází z konkrétních případů (skutečná rozhodnutí o státní podpoře).
Útvary Komise poskytují také pokyny v podobě tabulek, kontrolních seznamů nebo rychlých odpovědí na otázky 
týkající se výkladu od orgánů udělujících podporu. Otázky a odpovědi jsou základem pro zveřejňování dokumentů 
s častými otázkami.
Komise bude nadále aktualizovat materiály s pokyny pro všechny zainteresované orgány včetně orgánů programu 
ESIF, pokud to bude vývoj situace vyžadovat.
A konečně, nedávno přijaté sdělení Komise o pojmu státní podpora nabízí návod v souvislosti s tím, kdy veřejné 
výdaje spadají do oblasti kontroly státní podpory EU a kdy nikoli.
VIII (d) (iv)
Komise doporučení nepřijímá, jelikož nařízení de minimis  ponechává členským státům volnost při rozhodování, zda 
se má zřídit centrální registr pro sledování podpory de minimis  nebo zda se má pracovat podle jiných prostředků 
(např. vlastní prohlášení příjemce).
Ačkoli je upřednostňován centrální registr podpory de minimis , článek 6 nařízení de minimis  nezavazuje členské státy 
ke zřizování takového registru a umožňuje zavést pravidlo kumulace jinými prostředky. Ponechání volnosti člen -
ským státům je v souladu s obecnou zásadou, že členské státy mohou rozhodovat o nejvhodnějším správním nasta -
vení pro daný členský stát. Komise dále zaznamenala zápornou reakci některých členských států ohledně myšlenky 
zřídit povinný rejstřík de minimis v kontextu první konzultace v případě pozměňování nařízení de minimis .
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (d) (v)
Komise doporučení nepřijímá, jelikož je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze 
na úrovni jednotlivých členských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER 
z roku 2014.
Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý subjekt vydán inkasní 
příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.
VIII (e)
Komise přijímá toto doporučení.
Generální ředitelé čtyř generálních ředitelství Evropského strukturálního a investičního fondu se již pravidelně 
setkávají ve výboru pro pozastavení předběžné podmínky. Aktuální přístup, který je preventivní (se zaváděním 
národních akčních plánů pro neplnění předběžné podmínky) i opravný (s pozastavením plateb podle potřeby), bude 
i nadále přísně a soustavně používán.
Odpovědi Komise 77
Společná odpověď na odstavce 34 až 36
Komise již pozorně sledovala veškeré otázky státní podpory zjištěné za poslední roky na základě auditů Účetního 
dvora i svých vlastních zjištění v tomto oboru a vyžádala si finanční nápravu od příslušných členských států a pro -
gramů, kdykoli to bylo potřeba (viz odstavce 50 a 51).
Komise nicméně poznamenává, že jak Účetní dvůr ukázal v tabulce 2, počet chyb při udělování státní podpory zjiš -
těných ve vzorových případech v nedávné době klesl. Počet chyb s finančním dopadem klesl z 5 případů v roce 2013 
na 3 případy v roce 2014. Komise očekává, že tento trend bude pokračovat i kvůli uplatnění nařízení GBER z roku 
2014 (nařízení (EU) č. 651/2014).
Společná odpověď na odstavce 37 až 44
Komise souhlasí s typologií chyb v oblasti státní podpory, jak ji předkládá Účetní dvůr a svými vlastními audity ji již 
odhalila (viz odstavce 47 a 48). Zkušenosti z minulých chyb vedly Komisi k tomu, aby objasnila a zjednodušila pravi -
dla, zejména v souvislosti s motivačním účinkem z GBER z roku 2014.
53
Komise poznamenává, že během období, na něž se vztahuje zpráva Účetního dvora, pokrývalo sledování státní 
podpory ze strany Komise přibližně 6 % až 9 % celkových výdajů na státní podporu za každý rok. Alespoň jednou za 
životnost došlo ke zjištění výrazné části režimů.
55
S ohledem na omezený počet režimů sledovaných u jednotlivých členských států by měl být poměr problematic -
kých případů vztažen k celkovému počtu sledovaných režimů. Například v případě Lotyšska a Lucemburska vychází 
poměr 50 % problematických případů ze sledování pouze čtyř režimů (tzn. pouze dva ze čtyř byly označeny jako 
problematické). „Problematický“ je termín, kterým GŘ COMP označuje porušení pravidel státní podpory v rozsahu 
od formálních nedostatků, jako je nesprávná formulace pravidel kumulace po právní otázky, jako je neuvedení pod -
mínek GBER odražených v režimu GBER.
56
Sledování, které provedlo GŘ COMP , přineslo několik opravných opatření včetně dobrovolného a povinného vracení 
neslučitelné podpory.
Případy, kdy dochází k dobrovolnému vracení, Komise sleduje spolu s příslušným členským státem. V případech 
dobrovolného vracení se nearchivují žádné samostatné záznamy. V některých situacích není vracení vhodné, jelikož 
opatření, ačkoli je nezákonné, lze považovat za splňující podmínky vnitřního trhu nebo z toho důvodu, že kdysi 
neslučitelné opatření je z důvodu pozdější změny pravidel státní podpory již slučitelné.
V těchto případech Komise vydává doporučení a případně požaduje, aby členské státy změnily návrh režimu pod -
pory, pokud je to potřeba.
Odpovědi Komise 78
57
Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu svých výsledků auditu za programové období 
2007-2013. Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů pochybení, Komisi to nezabránilo 
v provádění příslušných a preventivních opatření v reakci na opakující se otázky státní podpory, jako je bonus pro 
malé a střední podniky nebo motivační účinek.
Za programové období 2014–2020 došlo k výraznému zlepšení interního sledovacího nástroje, který Komise využívá 
při sledování svých vlastních výsledků auditu, a to díky zavedení společného nástroje IT pro řízení a sledování audit -
ních postupů, tzv. nástroje „MAPAR“ (Řízení auditních postupů, činností a zdrojů) pro ERRF, FS a ESF.
Aby se zlepšil tok informací a analytická kapacita všech zainteresovaných odborů Komise, dohodla se GŘ EMPL 
A GŘ REGIO s GŘ COMP v polovině roku 2016, že budou od tohoto roku každoročně zasílat GŘ COMP příslušné údaje 
o vlastních výsledcích auditů státní podpory.
59
IMS je nástroj určený pro hlášení nesrovnalostí (včetně podvodů) od členských států. Typ nesrovnalosti se uvádí 
pomocí rozevíracích seznamů (kódů), zatímco použitý modus operandi se popisuje v textu, který doplňuje infor -
mace poskytované pomocí kódovaných políček. Analýzu lže provádět na základě druhu nesrovnalosti. IMS není 
nástrojem kontroly státní podpory, je ale možné přidat konkrétní typologii pro státní podporu do již existujících 
rozevíracích seznamů.
61
Komise uvádí, že přijala preventivní opatření v reakci na opakující se problémy státní podpory za období 2007-2013, 
zejména po pravidelné komunikaci mezi příslušnými útvary Komise. GŘ Komise například sdílejí zprávy o auditu již 
od začátku programového období 2007-2013. Podle potřeby probíhají také konzultace s GŘ COMP ohledně otázek 
auditu souvisejících se státní podporou před finalizací závěrů auditu.
Viz také odstavec 60 a odpověď Komise na odstavec 57.
Útvary Komise odsouhlasily v březnu 2015 akční plán státní podpory s konkrétními zacílenými postupy vycházející 
z informací získaných z dostupných výsledků auditů (viz zjištění Účetního dvora v odstavcích 108 až 110).
Legislativní rámec pro programové období 2014–2020 schválený v prosinci 2013 dále zavádí předběžnou podmínku 
v souvislosti se státní podporou s cílem posílit schopnost členských států splnit pravidla státní podpory před zavá -
děním programů.
62
Komise uvádí, že toto Vademecum se týká odvětví dopravy. Komise netvrdí, že pravidla státní podpory v tomto 
odvětví neplatí, ale že namísto všeobecných  pravidel státní podpory platí specifická pravidla státní podpory (sluči -
telnost), a to ve smyslu článku 93 SFEU. Prohlášení ve Vademecu by nemělo být chápáno tak, že kvalifikace státní 
podpory jako taková se v odvětví dopravy nějak liší.
Odpovědi Komise 79
Společná odpověď na odstavce 69 až 71
Komise uvádí, že povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory spočívají na členských státech a rozhodo -
vání o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní podpory.
Je nutno rozlišit situaci před rozsudkem ve věci Lipsko – Halle a po něm a v programových obdobích 2007-2013 
a 2014–2020.
Komise zdůrazňuje, že GŘ COMP bylo využito ke konzultacím v rámci formálních mezioborových konzultací ze 
strany GŘ REGIO ohledně rozhodování o velkých projektech již před koncem roku 2012, nikoli však systematicky.
Po vynesení rozsudku ve věci Lipsko-Halle se posílila spolupráce GŘ REGIO a GŘ COMP ve vztahu k hodnocení 
žádostí souvisejících s velkými projekty. Komise zdůrazňuje, že v posledních letech neexistuje žádný velký projekt, 
u kterého Komise schválila financování z EFRR nebo FS a u kterého by následně došlo k přijetí záporného rozhod -
nutí v rámci pravidel státní podpory. To znamená, že zavedená ujednání týkající se spolupráce fungují v praxi velmi 
dobře.
Pro období 2014–2020 musí členský stát připravit žádost související s velkým projektem, v níž je nutno prokázat 
splnění pravidel státní podpory před předložením na GŘ REGIO bez ohledu na to, který rozhodovací proces velkého 
projektu zvolí (článek 102.1 nebo článek 102.2 CPR). Pokud je nicméně potřeba rozhodnout o státní podpoře, musí 
být rozhodnutí přijato před předložením velkého projektu na GŘ REGIO.
Kromě posílené spolupráce, již zmiňuje Účetní dvůr, bylo realizováno další preventivní opatření: možnost členského 
státu a odborníků IQR obrátit se na GŘ COMP na úrovni přípravy projektu v případě pochybností, zda má být pří -
slušný velký projekt předmětem procesu oznamování státní podpory na GŘ COMP či nikoli.
Komise se tedy domnívá, že stávající preventivní opatření a spolupráce s GŘ COMP na období 2014 až 2020 v rámci 
přípravné fáze projektu i rozhodování o projektu dosahují vhodného zmírnění rizik, která uvádí Účetní dvůr 
v odstavci 70.
Společná odpověď na odstavce 74 až 79
Nařízení vyžaduje, aby auditní orgány podávaly své výroční kontrolní zprávy (VKZ) s hlavními výsledky auditů, nikoli 
však podrobné informace o druhu zjištěných pochybení v rámci provozních auditů. To lze však provést i na dobro -
volné bázi.
Na základě svých kontrol má však Komise za to, že v některých případech možná auditní orgány odhalily pochybení 
v systému státní podpory, avšak uváděly je v rámci jiné kategorie, například nedodržení národních pravidel způsobi -
losti, což mohlo vést k nesprávnému vykazování ve VKZ.
Odbory Komise také trvale a úzce spolupracují s auditními orgány na zvyšování jejich auditní kapacity ve vztahu 
s otázkami státní podpory, a to pomocí školení, návodů a výměny zkušeností včetně například sdílení konkrétních 
auditorských kontrolních seznamů, což Komise provedla v roce 2011 a pak znovu v roce 2015 s aktualizovanými 
kontrolními seznamy. Během kontroly VKZ zkoumá Komise, zda auditní orgán podpořil své stanovisko na základě 
výsledků auditů systému a provozu.
A konečně, vlastní kontroly provedené Komisí nedávno odhalily značné zlepšení kvality kontrolních seznamů státní 
podpory používaných auditními orgány v souladu s hodnoceními Účetního dvora (viz odstavec 79).
Odpovědi Komise 80
Společná odpověď na odstavce 81 a 82
V nedávné době útvary Komise zesílily své školení pro členské státy v poměrně značném rozsahu. Nejprve zorga -
nizovaly nebo se podílely na velkém počtu seminářů a workshopů po celé EU (například zajistily školení o GBER ve 
většině členských státech včetně všech auditních orgánů, viz odstavec 111). Dále pak poskytují pokyny v podobě 
tabulek, kontrolních seznamů nebo rychlých odpovědí na otázky týkající se výkladu od orgánů udělujících podporu 
nebo auditních orgánů.
Nedávno přijaté sdělení Komise o pojmu státní podpora nabízí další návod v souvislosti s tím, kdy veřejné výdaje 
spadají do oblasti kontroly státní podpory EU a kdy nikoli. Tento návod by měl pomoci orgánům státní správy 
a společnostem zjistit, kdy lze opatření veřejné podpory udělit bez nutnosti schvalování ve smyslu pravidel státní 
podpory EU.
Útvary Komise uvádějí výstup průzkumu provedeného Dvorem a upřednostnění praktické příručky s případovými 
studiemi a dalších vzdělávacích opatření mimo jiných možností. V oblasti státní podpory hrají v tomto hodnocení 
specifické okolnosti daného případu značnou roli. GŘ COMP se domnívá, že rozhodnutí Komise ohledně státní pod -
pory představují nejlepší příklady pro užitečný návod členských států.
Komise bude nadále podporovat auditní orgány a bude je podporovat tak, aby se posílily kontakty s kancelářemi 
státní podpory v členských státech.
Společná odpověď na odstavce 92 až 94
Hlavním smyslem revize GBER z roku 2014 bylo dále objasnit a zjednodušit pravidla státní podpory a omezit správní 
zátěž členských států. Zejména rozšíření rozsahu GBER vedlo k zásadnímu omezení počtu opatření státní podpory, 
které je nutno oznamovat Komisi. To by také mělo usnadnit zavádění postupů ESIF.
93
GBER se týká oznamovací potřeby. Jeho oblast použití sahá k opatřením, která nebyla vyňata z oznamovací povin -
nosti před nabytím účinnosti GBER z roku 2014. Tato opatření bylo možno prohlásit za slučitelná poté, co Komise 
provedla hodnocení také před nabytím účinnosti GBER z roku 2014.
96
Komise je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze na úrovni jednotlivých člen -
ských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER z roku 2014.
Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý subjekt vydán inkasní 
příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.
Společná odpověď na odstavce 102 až 104
Členské státy přijaly akční plány, které je nutno zavést a dokončit do konce roku 2016. To důkladně sledují útvary 
Komise (GŘ REGIO a GŘ COMP) a v případě nesplnění to může vést k pozastavení plateb od Komise.
Odpovědi Komise 81
105
Komise uvádí, že předběžné podmínky se týkají zavádění evropských strukturálních a investičních fondů, zatímco 
režimy sledované GŘ COMP nemusí nezbytně zahrnovat financování z fondů ESI.
Dále, jak uvádí Účetní dvůr, nařízení o obecných ustanoveních stanoví, že hodnocení předběžné podmínky ohledně 
státní pomoci je nutno založit na třech vedlejších kritériích uvedených v příloze XI nařízení o obecných ustanove -
ních. Dodržování pravidel státní podpory v období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění.
Komise bude však nadále sledovat veškeré otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských 
států a podle potřeby přijme příslušné kroky.
106
Postup pro schvalování velkých projektů v období 2014 – 2020 se v porovnání s předchozím obdobím zlepšil (viz 
společná odpověď na odstavce 69 až 71).
Útvary Komise mají cíl dále usilovat o zjednodušení zpracovávání velkých projektů spolufinancovaných z fondů ESI, 
které jsou předkládány pomocí nového postupu IQR (článek 102.1 CPR).
V této souvislosti stanovilo GŘ COMP interní postupy, jež zajistí účinné a účelné zapracování konzultací ohledně 
velkých projektů v rámci postupu IQR.
Zpráva IQR by měla také obsahovat ucelený rozbor ohledně podpůrné povahy opatření a/nebo ohledně jeho slu -
čitelnosti na základě výjimky nebo stávajícího režimu. Dále pak na základě článku 23 Nařízení Komise v přenesené 
pravomoci 480/2014 mohou odborníci IQR kontaktovat GŘ COMP pro účely objasnění otázek státní podpory, které 
se mohou u velkého projektu objevit.
Z tohoto důvodu také v tomto novém postupu IQR musí být otázky státní podpory oznámené GŘ COMP objasněny 
předtím, než budou dokumenty velkého projektu předloženy Komisi.
107
Komise zdůrazňuje, že členské státy musí prokázat, že důkladně ověřily dodržování pravidel státní podpory, když 
předkládají návrhy velkých projektů, bez ohledu na to, který rozhodovací proces zvolí (článek 102.1 nebo článek 
102.2 CPR). Bez podrobného hodnocení dodržení pravidel státní podpory nelze návrhy velkých projektů Komisi 
předkládat.
Komisi lze předkládat pouze projekty s kladnou zprávou IQR v souladu s článkem 102.1 CPR, což znamená, že člen -
ský stát splnil veškeré požadavky včetně těch, které se týkají státní podpory.
Útvary Komise uvádějí, že postup může mít řadu kladných účinků, jelikož zahrnuje podrobnější hodnocení státní 
podpory ze strany členského státu, který předkládá žádost, a hlubší kontrolu otázek státní podpory ze strany týmu 
IQR nezávislých odborníků. GŘ COMP dále zavádí postupy, které týmům IQR umožní kontaktovat toto GŘ v souvis -
losti s otázkami státní podpory, které se vyskytnou u velkého projektu, který posuzují.
Odpovědi Komise 82
Další postupy a snaha získat právní jistotu v oblasti dodržování pravidel státní podpory pomocí systematických 
formálních oznamování s následným rozhodnutím Komise o státní podpoře u všech velkých projektů (nezávisle 
na právních požadavcích) by byly v rozporu nejen s procesem modernizace státní podpory, ale také s nadřazeným 
cílem zjednodušování a omezování administrativní zátěže všech zainteresovaných stran, a znamenaly by další ohro -
žení včasného zavádění velkých projektů podporovaných z EFRR/FS.
114
Komise podporuje schopnost členských států správně vykládat a/nebo zavádět pravidla státní podpory, jelikož člen -
ské státy nesou primární odpovědnost za přijímání vhodných opatření pro dodržování těchto pravidel.
V rámci reakce na nedostatky zavádějí útvary Komise (na úrovni GŘ REGIO a GŘ COMP) společný akční plán týkající 
se „Posilování správní kapacity pro řízení finančních prostředků členských států v oblasti státní podpory“. Několika 
členským státům byla poskytnuta školení a cílové publikum představují všechny příslušné orgány zapojené do řízení 
a zavádění fondů ESI – řídicí orgány, střední orgány i hlavní příjemci.
Pro finanční období 2014–2020 pak Nařízení o obecných ustanoveních předpokládá předběžnou podmínku souvi -
sející se státní podporou s účelem zajistit předběžné podmínky pro účinné uplatňování pravidel státní podpory EU. 
U těch členských států, které tuto předběžnou podmínku neplní, byly stanoveny akční plány, které je nutno zavést 
a dokončit do konce roku 2016. To důkladně sledují útvary Komise a může to případně vést k pozastavení plateb od 
Komise v případě nesplnění.
114 (a)
Komise úzce a trvale spolupracuje s auditními orgány na zlepšování jejich schopnosti v souvislosti se státní podpo -
rou. Kromě cíleného školení, akcí a návodů poskytla předpřipravené kontrolní seznamy státní pomoci pro auditní 
orgány v roce 2011 a Aktualizované v listopadu 2015. Vlastní kontroly provedené Komisí pak v nedávné dob2 
odhalily zásadní zlepšení týkající se kvality kontrolních seznamů státní podpory používaných auditními orgány, a to 
v souladu s hodnocením Účetního dvora.
Kontroly VKZ, které provádí Komise, zahrnují prozkoumání metodologie pro audity systému a audity provozu 
(včetně kontrolních seznamů) i opakované provádění auditů, které již vykonaly auditní orgány členských států. Při 
těchto auditech útvary Komise zjistily slabiny a vznesly požadavek na auditní orgány, aby zlepšily svou kontrolu 
otázek státní podpory.
114 (b)
Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu výsledků auditu za finanční období 2007-2013. 
Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů pochybení, Komisi to nezabránilo v pro -
vádění příslušných a preventivních opatření v reakci na známé a opakující se otázky státní podpory. GŘ COMP se 
v březnu 2016 podělilo o své zkušenosti s následným sledováním režimů podpory s GŘ REGIO a GŘ EMPL. Zejména 
GŘ COMP poskytlo výstup ze sledovacího cyklu 2015 pro GŘ REGIO a GŘ EMPL. Komise navíc zlepšuje výměnu infor -
mací ohledně chyb v oblasti státní podpory mezi generálními ředitelství, kdekoli a kdykoli je to potřeba.
Co se týká přijatých preventivních opatření, legislativní rámec pro programové období 2014–2020 zavádí předběžné 
podmínky související se státní podporou. 
Odpovědi Komise 83
GŘ REGIO a GŘ COMP navíc zavádějí ucelený akční plán zahájený v březnu 2015, který má posílit správní kapacitu 
pro řízení strukturálních fondů v oblasti státní podpory.
Viz také odpovědi Komise na odstavce 57 a 61.
114 (c)
Komise zdůrazňuje, že předběžná povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory spočívají na členských 
státech a rozhodování o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní 
podpory.
GŘ COMP bylo využito ke konzultacím v rámci formálních mezioborových konzultací ze strany GŘ REGIO ohledně 
rozhodování o velkých projektech již před koncem roku 2012, nikoli však systematicky.
Byly zavedeny příslušné kontroly a rozvahy v požadavcích na informace o velkých projektech a v obou rozhodo -
vacích postupech týkajících se velkých projektů (článek 102.1 a článek 102.2 CPR) jako preventivní opatření, aby se 
u velkých projektů v období 2014–2020 nepřijímala rozhodnutí, která jsou v rozporu s pravidly státní podpory.
Viz také odpověď Komise na odstavec 69.
114 (d)
V kontextu modernizace státní podpory, kdy došlo ke zvýšení odpovědnosti členských států při poskytování 
podpory, GŘ COMP posílilo sledování vybraných vzorků příkladu zavádění opatření státní podpory. Sledování 
prováděné GŘ COMP se zaměřuje na chyby a nesrovnalosti při zavádění opatření podpory, ale slouží také ke zjiš -
tění, jak členské státy reálně zavádějí opatření státní podpory do praxe, což GŘ COMP využívá ke zjišťování dobrých 
a nesprávných postupů.
GŘ COMP s členskými státy (pomocí pracovních skupin členských států, sítě koordinátorů v zemích atd.) sdílí zkuše -
nosti a ponaučení vyplývající ze sledování.
GŘ COMP dále vyvinulo a členským státům zaslalo obecné nařízení o blokových výjimkách (GBER – Nařízení Komise 
č. 651/2014 ze dne 17. června 2014) s kontrolními seznamy, které jim usnadňují předem ověřit splnění všech přísluš -
ných podmínek slučitelnosti. Dochází také ke sdílení kontrolních seznamů GBER s GŘ REGIO a GŘ EMPL a s auditními 
orgány politiky soudržnosti.
GŘ COMP navíc nabízí vlastní IT platformu, kde nabízí odpovědi na otázky výkladu od členských států (eState aid 
WIKI) a také vydává dokumenty s častými otázkami na základě těchto otázek a odpovědí.
Co se týče hodnocení předběžných podmínek pro poskytování státní podpory, jak stanoví CPR, je nutno při něm 
vycházet ze tří kritérií stanovených v příloze XI CPR. Dodržování pravidel státní podpory v programovém období 
2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění.
Komise bude však nadále sledovat otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských států 
a podle potřeby přijme příslušné kroky.
117
GŘ COMP se domnívá, že náležitě používá dostupná opravná opatření v případě, že při sledování odhalí neshodu 
s pravidly státní podpory.
Odpovědi Komise 84
Komise může používat opravná opatření sestávající pouze z dobrovolného či nařízeného vrácení, pokud je udělená 
podpora v rozporu s vnitřním trhem.
U dalších druhů chyb je vhodnější úprava podle návrhu režimu a/nebo podle kontrolního mechanismu. U někte -
rých chyb by se opravných opatření dosahovalo obtížně (např. podpora byla neslučitelná v okamžiku udělení, ale 
lze ji považovat za slučitelnou na základě později pozměněných pravidel). V každém případě jsou členskému státu 
vydána doporučení a v případě potřeby se plánuje opakované sledování režimu po určité době, aby se ověřilo 
zapracování poskytnutých doporučení.
Případy, kdy dochází k dobrovolnému vracení, Komise sleduje spolu s příslušným členským státem. V případech 
dobrovolného vracení se nearchivují žádné samostatné záznamy. Komise nicméně považuje vracení nesprávně udě -
lené podpory dobrovolně zavedené členskými státy za velmi užitečný nástroj pro pružné a účinné odebrání nespra -
vedlivé výhody z trhu a pro motivaci členských států, aby neposkytovaly nezákonnou podporu.
Doporučení 1
Komise přijímá doporučení a vyjadřuje názor, že je již zavádí.
Používá dostupná opravná opatření v případě, že sledováním se objeví nedodržování pravidel státní podpory.
V tomto kontextu je nezbytné rozlišovat mezi nezákonností a neslučitelností. Opatření podpory je nezákonné při 
udělení bez předchozího oznámení Komisi a tehdy, netýká-li se jej GBER. Komise však může pouze nařídit vrácení 
u takového opatření, pokud je neslučitelné s vnitřním trhem (tzn. nelze je shledat slučitelným na základě jakýchkoli 
pravidel nebo přímo na základě smlouvy).
Pokud sledování GŘ COMP zjistí nezákonné opatření podpory, nejprve prozkoumá, zda je možno, aby toto opatření 
bylo shledáno slučitelným s vnitřním trhem.
Pouze pokud zjištěná chyba vede k udělení neslučitelné podpory, lze použít opravná opatření spočívající ve vrácení 
podpory.
U dalších druhů chyb je vhodnější úprava podle návrhu režimu a/nebo podle kontrolního mechanismu. U některých 
chyb by se opravných opatření dosahovalo obtížně (např. podpora byla neslučitelná v okamžiku udělení, ale lze ji 
považovat za slučitelnou na základě později pozměněných pravidel).
118
Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu svých výsledků auditu za finanční období 2007-
2013. Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů pochybení, Komisi to nezabránilo 
v odhalení opakovaných typů chyb v této oblasti a v zavádění konkrétních a cílených opatření pro prevenci chyb 
v poskytování státní podpory.
Viz také odpovědi Komise na odstavce 57 a 61.
Odpovědi Komise 85
119
GŘ REGIO a GŘ EMPL budou moci poskytovat podrobnější přehled o typech nesrovnalostí na základě IT auditního 
nástroje MAPAR, který se vztahuje na programové období 2014–2020 pro EFRR/FS a ESF. Jedním cílem nástroje 
MAPAR je registrovat a klasifikovat zjištěné chyby a nesrovnalosti, což poskytuje databázi podrobných zjištění 
auditu. V kontextu neustálého dialogu s auditními orgány budou také útvary Komise nadále pracovat s členskými 
státy na vývoji obecné typologie chyb v oblasti státní podpory, která bude vycházet z nástroje MAPAR a odrazí se 
v něm.
Tyto výkazy vytvářené na míru zaměřené na typologii chyb, kterou zavádí MAPAR, umožní GŘ REGIO a GŘ EMPL 
poskytovat GŘ COMP každoročně příslušné údaje o jejich zjištěních z auditů státní podpory.
Viz také odpovědi Komise na odstavce 57, 59 a 61.
120
IMS je nástroj určený pro hlášení nesrovnalostí (včetně podvodů) od členských států. Typ nesrovnalosti se uvádí 
pomocí rozevíracích seznamů (kódů), zatímco použitý modus operandi se popisuje v textu, který doplňuje infor -
mace poskytované pomocí kódovaných políček. Analýzu lže provádět na základě druhu nesrovnalosti. IMS není 
nástrojem kontroly státní podpory, je ale možné přidat konkrétní typologii pro státní podporu do již existujících 
rozevíracích seznamů.
Doporučení 2 (a)
Komise přijímá doporučení a již je zavádí u svého auditního nástroje MAPAR.
MAPAR představuje ucelenou databázi všech zjištěných pochybení včetně chyb v rámci státní podpory. Zvláště 
v případě vykazování pochybení v oblasti státní podpory je prozatím v nástroji MAPAR určeno sedm typů zjištění.
Nástroj MAPAR navíc umožní lepší strukturu informací o zjištěních auditu. Nabízí plnou variabilitu pro přidávání 
nebo změnu jakékoli kategorie nebo vedlejší kategorie zjištění včetně například zjištění týkající se státní podpory, 
a to podle odhalených auditních potřeb nebo zjištění.
Auditní nástroj MAPAR je také navržen tak, aby příslušné útvary Komise mohly sledovat veškerá zjištěná pochybení 
včetně finančních oprav.
Komise také odkazuje na svou odpověď na odstavec 57.
Doporučení 2 (b)
Komise přijímá doporučení Účetního dvora a upraví typologii chyb tak, aby bylo možno provádět analýzu.
Odpovědi Komise 86
Doporučení 2 (c)
Komise přijímá doporučení a již je zavádí.
Co se týče nástroje MAPAR, GŘ EMPL a GŘ REGIO budou jednou ročně sdělovat příslušné údaje o státní podpoře GŘ 
COMP na základě výkazů upravených na míru (typologie zjištění o státní podpoře doložená audity Komise).
Co se týče výměny informací mezi útvary Komise, GŘ REGIO, GŘ EMPL a GŘ COMP posilují své komunikační kanály 
za účelem sdílení informací. GŘ EMPL a GŘ REGIO mezi sebou sdílejí výsledky a obracejí se na GŘ COMP v případě 
auditních otázek souvisejících se státní podporou, pokud je to potřeba.
Co se týče IMS, GŘ COMP bude mít přístup k informacím v režimu „podle potřeby“.
Společná odpověď na odstavce 121 a 122
Komise zdůrazňuje, že předběžná povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory spočívají na členských 
státech a rozhodování o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní 
podpory.
GŘ COMP bylo využito ke konzultacím v rámci formálních mezioborových konzultací ze strany GŘ REGIO ohledně 
rozhodování o velkých projektech před koncem roku 2012, nikoli však systematicky.
Komise zavedla preventivní opatření a posílila spolupráci mezi jednotlivými útvary s cílem zajistit, aby v progra -
movém období 2014–2020 byly členskými státy předkládány pouze velké projekty splňující předpisy související se 
státní podporou, o nichž pak bude Komise rozhodovat.
Další postupy a snaha získat právní jistotu prostřednictvím formálních oznamování v oblasti státní podpory u všech 
velkých projektů by nejen bylo v rozporu s procesem modernizace státní podpory, ale také s nadřazeným cílem 
zjednodušování a omezování administrativní zátěže všech zainteresovaných stran a znamenalo by to další ohrožení 
včasného zavádění velkých projektů podporovaných z EFRR/FS.
Viz také odpovědi Komise na odstavce 69, 107 a 114, písm. (c).
Doporučení 3
Komise přijímá toto doporučení a již je zavedla, jelikož členské státy mohou předkládat Komisi návrh velkého 
projektu pouze tehdy, pokud jsou vyřešeny všechny otázky dodržování pravidel státní podpory včetně případně 
pomocí oznamování státní podpory.
Komise také posílila spolupráci mezi svými útvary tak, aby zajistila, že v programovém období 2014–2020 budou 
členskými státy předkládány pouze ty velké projekty, u kterých členské státy důkladně posoudilo dodržení nedávno 
aktualizovaných předpisů týkající se státní podpory, a pouze o nich bude pak Komise rozhodovat.
123
Předpisový rámec 2007 - 2013 vyžaduje, aby auditní orgány podávaly své výroční kontrolní zprávy (VKZ) s hlavními 
výsledky auditů, nikoli však podrobné informace o druhu zjištěných pochybení v rámci provozních auditů. To lze 
však provést i na dobrovolné bázi. Informace poskytované auditními orgány mohou tedy podhodnotit jejich kapa -
citu odhalovat státní podporu.
Odpovědi Komise 87
Útvary Komise také trvale a úzce spolupracují s auditními orgány na zvyšování jejich auditní kapacity ve vztahu 
s otázkami státní podpory, a to pomocí školení, návodů a výměny zkušeností včetně například sdílení konkrétních 
auditorských kontrolních seznamů, což Komise provedla v roce 2011 a pak znovu v roce 2015.
A konečně, vlastní kontroly provedené Komisí nedávno odhalily značné zlepšení kvality kontrolních seznamů státní 
podpory používaných auditními orgány v souladu s hodnoceními Účetního dvora (viz odstavec 79).
124
Útvary Komise již auditním a koordinačním orgánům v členských státech zaslaly kontrolní seznamy GBER, které jim 
umožňují předem zkontrolovat, zda jsou splněny veškeré podmínky slučitelnosti, nebo zlepšit audity v této oblasti. 
Typologie zjištěných problémů, dobré a nesprávné postupy a ponaučení vyplývající ze sledování jsou členským 
státům sdělovány různými způsoby (pracovní skupiny, koordinační sítě v zemích, vícestranná nebo dvoustranná 
koordinační auditní jednání atd.). Výklad pravidel státní podpory dále podporuje systém výkladových otázek (eState 
aid Wiki), analytické grafy atd.
Komise je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze na úrovni jednotlivých člen -
ských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER z roku 2014.
Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý subjekt vydán inkasní 
příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.
Doporučení 4 (a)
Komise přijímá doporučení a již je zavedla.
Komise prověřuje kvalitu práce auditních orgánů s ohledem na státní podporu v různých auditních procesech: 
audity Komise zaměřené na rizika v souvislosti s prací auditních orgánů, kam patří prověření metodiky (včetně 
kontrolních seznamů), které auditní orgány používají pro systémové audity a provozní audity během opakovaného 
provádění auditů, které již auditní orgány realizovaly, aby se ověřila platnost vykázaných výsledků; nebo během 
každoročních kontrol výročních zpráv překládaných Komisi auditními orgány, aby se potvrdilo, zda má stanovisko 
auditního orgánu pevný základ na bázi výsledků systémových a provozních auditů.
V některých případech Komise již doporučila příslušným auditním orgánům posílit jejich kontrolní seznamy pro 
lepší pokrytí kontroly státní podpory. Komise bude nadále ověřovat, zda auditní orgány používají správné kontrolní 
seznamy.
Doporučení 4 (b)
Komise nepřijímá doporučení, které je v rozporu s cíli Komise, které sledují její pokyn udělený členským státům 
v roce 2012, aby neprobíhalo systematické přezkoumávání projektů rozhodnutých před tímto datem – kdy nechává 
členským státům možnost oznamovat či nikoli – a aby se zajistila stabilita členských států a příjemcům podpory 
v souvislosti se zpracováváním takových projektů.
Odpovědi Komise 88
Doporučení 4 (c)
Komise přijímá doporučení a již je zavádí.
V souvislosti se zaváděním akčního plánu státní podpory již Komise pracuje na bázi svých rozhodnutí ohledně státní 
podpory, která se používají jako případové studie: například více než polovina programů tematických seminářů 
(dosud se uskutečnily pro RDI a Energetiku) vychází z konkrétních případů (skutečná rozhodnutí o státní podpoře).
Útvary Komise poskytují také pokyny v podobě tabulek, kontrolních seznamů nebo rychlých odpovědí na otázky 
týkající se výkladu, které položily orgány udělující podporu. Otázky a odpovědi jsou základem pro zveřejňování 
dokumentů s častými otázkami.
Komise bude nadále aktualizovat materiály s pokyny pro všechny zainteresované orgány včetně orgánů programu 
ESIF, pokud to bude vývoj situace vyžadovat.
Nedávno přijaté sdělení Komise o pojmu státní podpora   pomáhá zodpovědět otázku, kdy veřejné výdaje spadají 
do oblasti kontroly státní podpory EU a kdy nikoli.
Doporučení 4 (d)
Komise doporučení nepřijímá, jelikož nařízení de minimis  ponechává členským státům volnost při rozhodování, zda 
zřídí centrální registr pro sledování podpory de minimis,  nebo zda budou pracovat podle jiných prostředků (např. 
vlastní prohlášení příjemce).
Ačkoli je upřednostňován centrální registr podpor de minimis , článek 6 nařízení de minimis  nezavazuje členské státy 
ke zřizování takového registru a umožňuje zavést pravidlo kumulace jinými prostředky (např. na základě vlastních 
prohlášení příjemců). Ponechání volnosti členským státům je v souladu s obecnou zásadou, že členské státy mohou 
rozhodovat o pro ně nejvhodnějším správním nastavení. Komise dále v kontextu první konzultace o změně nařízení 
de minimis  zaznamenala zápornou reakci některých členských států ohledně myšlenky zřídit registr podpor de mini -
mis povinně .( http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Doporučení 4 (e)
Komise doporučení nepřijímá, jelikož je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze 
na úrovni jednotlivých členských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER 
z roku 2014.
Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý podnik vydán inkasní 
příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.
129
Co se týče hodnocení předběžných podmínek pro poskytování státní podpory, jak stanoví nařízení o společných 
ustanoveních (CPR), je nutno při něm vycházet ze tří kritérií stanovených v příloze XI CPR. Dodržování pravidel státní 
podpory v programovém období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění.
Komise bude však nadále sledovat veškeré otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských 
států a podle potřeby přijme příslušné kroky.
Odpovědi Komise 89
Doporučení 5 (a)
Komise přijímá toto doporučení.
Generální ředitelé čtyř generálních ředitelství evropských strukturálních a investičních fondů se již pravidelně setká -
vají ve výboru pro pozastavení předběžné podmínky. Aktuální přístup, který je preventivní (se zaváděním národních 
akčních plánů pro neplnění předběžné podmínky) i opravný (s pozastavením plateb podle potřeby), bude i nadále 
přísně a soustavně používán.
Doporučení 5 (b)
Komise přijímá doporučení.
Souhlasí s tím, že bude sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní podpory podle informací 
dostupných v jejích databázích a odvíjejících se zejména od dostupných zjištění auditů.
Komise využije výsledky následných činností pro lepší zacílení svých sledovacích a školicích aktivit, které nabízí 
příslušným programovým orgánům v členských státech.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 12.11.2014
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 16.6.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 7.9. 2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 27.9. 2016
V posledních několika letech Účetní dvůr zjistil výraznou 
míru nesouladu s pravidly státní podpory v oblasti politiky 
soudržnosti. Účetní dvůr a Komise odhalovaly případy 
porušení pravidel státní podpory v mnohem větší míře než 
členské státy, což poukazuje na potřebu většího povědomí 
o pravidlech a na to, že je ze strany Komise zapotřebí další 
podpory. V programovém období 2007–2013 databáze 
Komise neumožňovala patřičnou analýzu chyb v oblasti 
státní podpory a ani monitorování, které Komise 
prováděla, nevedlo k výraznějšímu navracení státní 
podpory.
Komise přijala určitá opatření, aby zjednodušila příslušné 
právní předpisy v oblasti státní podpory a posílila správní 
kapacitu členských států. Odpovědnost za plnění opatření 
státní podpory je v programovém období 2014–2020 
přesunuta na členské státy, což s sebou nese riziko zvýšení 
počtu chyb v oblasti státní podpory.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR