Návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje společný podnik Cisté Nebe {SEK(2007) 773} {SEK(2007) 774} /* KOM/2007/0315 konecném znení - CNS 2007/0118 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.6.2007 KOM(2007) 315 v konečném znění 2007/0118 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, KTERÝM SE ZŘIZUJE SPOLEČNÝ PODNIK ČISTÉ NEBE (předložená Komisí) {SEK(2007) 773}{SEK(2007) 774} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu Odůvodnění a cíle návrhu Společné technologické iniciativy jsou zavedeny sedmým rámcovým programem (RP7) jako způsob provádění partnerství veřejného a soukromého sektoru ve výzkumu na evropské úrovni. Společné technologické iniciativy jsou výrazem pevného odhodlání EU koordinovat úsilí a přispět tak k provedení Evropského výzkumného prostoru a evropských cílů konkurenceschopnosti. Společné technologické iniciativy vyvstávají převážně z práce evropských technologických platforem (ETP). V malém počtu případů evropské technologické platformy dosáhly natolik významné velikosti a rozsahu, že budou vyžadovat mobilizaci vysokých veřejných i soukromých investic i podstatné výzkumné zdroje, aby mohly provést důležité prvky svých strategických výzkumných programů. Společné technologické iniciativy jsou navrhovány jako účinný prostředek naplnění potřeb tohoto malého počtu evropských technologických platforem. Ve zvláštním programu Spolupráce je definována možnost zřizovat společné technologické iniciativy v šesti oblastech: vodíkové a palivové články, letectví a letecká doprava, inovativní léčiva, vestavěné počítačové systémy, nanoelektronika a globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Účelem tohoto návrhu je zřídit společný podnik Čisté nebe (CLEAN SKY) jako partnerství veřejného a soukromého sektoru, který by prosazoval pevné vazby mezi jednotlivými organizacemi a vycházel z evropských kapacit výzkumu a vývoje v oblasti letectví a letecké dopravy. Odhady rozvoje letecké dopravy v Evropě ukazují, že během příštích 20 let naroste na více než dvojnásobek v souladu s globálními ekonomickými požadavky spojenými se sílícími obavami o životní prostředí a s tlakem na snížení emisí škodlivých plynů a hluku. Vytvoření systému letecké dopravy, který bude šetrný k životnímu prostředí, je prioritou pro evropský růst, který spoléhá na průmyslové vztahy oboru letectví a hodlá je využít, zejména tam, kde je dodavatelský řetězec orientován na provoz ve významném programu špičkových technologií v souladu s iniciativami EU jako je JET a ITER (jaderná syntéza) či Galileo (satelitní navigace). Společný podnik Čisté nebe vyvine inovační technologie s nižším dopadem na životní prostředí a stanoví technologické cíle vycházející ze společnosti i trhu, které ovlivní celý systém letecké dopravy. Evropské společenství se programu zúčastní a bude jej spolufinancovat, aby napomohlo těchto cílů dosáhnout. Obecné souvislosti V letectví se čas měří na desetiletí. Letecká doprava roste na základě odvětvových inovací, které chtějí uspokojit poptávku na trhu, aniž by se soustředily na dopad této dopravy na životní prostředí. Aby se začala řešit otázka změny klimatu a zároveň se podporoval hospodářský růst a sociální pokrok, je naprosto nezbytné přijít s převratnými průlomy v čistých technologiích pro leteckou dopravu a co nejdříve je zavést do praxe. Kvůli selháním trhu však spoléhání na tržní mechanismus omezí ze společensko-hospodářského hlediska letecký výzkum a vývoj na nižší úroveň, než jaká by byla optimální. Důsledkem jsou tyto závažné problémy, kterým musí odvětví letectví čelit: - dopad na životní prostředí se stává hlavní překážkou rozvoje mobility, - letecké odvětví má velký hospodářský i sociální dopad, zastává klíčovou úlohu v zajišťování mobility, provádí velmi intenzivní výzkum a vývoj, má významnou obchodní bilanci a zaměstnává vysoce kvalifikované pracovníky, - cyklus obnovy letadlového parku představuje vhodnou příležitost k využívání čistých technologií v souladu tím, že výsledků výzkumu a vývoje by mělo být dosaženo do roku 2015, - prioritou je oslabení dopadu letectví na změnu klimatu, omezení emisí a hluku; to vyžaduje skokové změny v technologii, aby se podařilo dosáhnout stanovených cílů v omezování emisí a ve snížení dopadu výrobků během jejich životního cyklu na životní prostředí, - letecké odvětví EU čelí silné konkurenci a role veřejné podpory výzkumu a vývoje je prvořadá; veřejné investice v USA jsou v porovnání s Evropou asi třikrát větší; nedávné nařízení prezidenta USA vyhlašuje první politiku leteckého výzkumu a vývoje ve Spojených státech; na trhu se objevují další konkurenti, - veřejný zásah je odůvodněn tím, že je třeba vyřešit tak případy selhání trhu, které odrazují od investic do výzkumu a vývoje letectví kvůli dlouhým časovým osám, přičemž kladná externalita souvisí s velkým rozdílem mezi společenskou a soukromou mírou návratnosti investic a záporná externalita je spojena s environmentálními náklady pro společnost. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Žádné. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Politika pro stimulaci výzkumu a vývoje v leteckém odvětví, která povede k letadlům, které budou šetrné k životnímu prostředí, je součástí širší strategie, jak snížit dopad letectví na klima. Posilování výzkumu a vývoje v letectví doplňují další opatření, např. systém Komise EU pro obchodování s emisemi. Evropské společenství zvolilo letectví jednou ze svých priorit pro výzkum a vývoj, a to za účelem minimalizace dopadu letadel na životní prostředí, zvyšování kvality místního ovzduší, omezování hlučnosti v blízkosti letišť a zlepšování zdraví i kvality života. Výzkum a vývoj v letectví přispěje k provádění strategických cílů nové Lisabonské strategie Evropské unie. Letecké technologie šetrnější k životnímu prostředí jsou v souladu s unijní politikou zvýšené mobility uvnitř rozšířené EU a přispívají k ní; jsou velmi důležité zejména pro přistupující státy, jejichž letecký provoz strmě narůstá. Politika směřující ke skokovým změnám v čisté letecké dopravě, které mají být co nejdříve zavedeny, přispěje udržitelným způsobem k zlepšování životních podmínek a spokojenosti stávajících i budoucích generací občanů EU. Navrhovaná iniciativa je součástí široké a ambiciózní strategie Společenství zaměřené na zaplnění mezery v oblasti inovací, která zahrnuje mimo jiné návrh na založení Evropského technologického institutu (EIT). Úkolem EIT je propojit vzdělávání, výzkum a podnikání a poskytnout stávajícím sítím nové modely řízení k další integraci jejich činností. 2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Mezi Komisí a zúčastněnými stranami se vedly pravidelné konzultace s prezentacemi o technickém obsahu a řídící struktuře Čistého nebe určenými členským státům a přidruženým státům rámcového programu (národní státy – NS). Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Díky zapojení útvarů Komise, zúčastněných stran, národních států a socioekonomického a environmentálního panelu (S-E&E) byly pravidelně přinášeny komentáře a příspěvky o odborné náplni, řízení a legislativních stránkách Čistého nebe. Komise vzala v úvahu připomínky uvedené v závěrečné panelové zprávě S-E&E. Návrh struktury řízení vzal v úvahu zjištění této zprávy. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Dotčená vědecká / odborná odvětví Při posuzování dopadů panelem S-E&E a při počátečním rozboru struktury řízení Čistého nebe byli využiti externí odborníci. Použitá metodika Panel S-E&E byl svolán při dvou příležitostech v prostorách Komise, kde se konalo slyšení se zúčastněnými stranami z odvětví letectví za účelem hlubší analýzy konkrétních věcí. Zpravodaj (zpravodajové) panelu vypracoval (vypracovali) za účasti všech členů panelu zprávu. Panel pro posouzení struktury řízení obdržel předlohu návrhu od leteckého odvětví společně s pověřením Komise. Hlavní konzultované organizace / hlavní konzultovaní odborníci Zástupci panelu S-E&E byli navrženi národními státy. Studie analyzující strukturu řízení Čistého nebe byla zadána dvěma odborníkům, kteří působili na vysokých manažerských pozicích ve společném podniku JET. Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Existenci potenciálně nebezpečných závažných rizik s nezvratitelnými důsledky stanoviska neuvádějí. Panel S-E&E nejprve doporučil zvýšit soudržnost a propojení technických oblastí, vypracovat další makroekonomickou analýzu pro Čisté nebe a posílit strukturu řízení. Při druhém posuzování panel potvrdil, že tato doporučení byla vyslyšena. Studie řízení položila závažné otázky, které by se měly ohledně struktury řízení Čistého nebe řešit; tyto otázky byly vzaty v úvahu v konečném návrhu. Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Zprávy panelu byly dány k dispozici zúčastněným stranám a představeny i projednány na schůzkách s národními státy. Posouzení dopadů Klíčovými kritérii pro posuzování možností politiky byly rozmanité faktory: - rozsah a načasování investic; - kontinuita a soudržnost; - pákový efekt soukromých a veřejných prostředků; - kritické množství účastníků a víceoborový přístup; - koordinace a integrace účastníků; - výkonnost struktury řízení; - úroveň připravenosti špičkových technologií. První zvažovanou možností byl přístup „bez jakékoli akce EU“ (tj. bez zásahu na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni EU). Tuto možnost je nutno zamítnout, protože několik druhů selhání trhu nedovoluje spoléhat se pouze na tržní mechanismy, má-li být dosaženo významných inovací potřebných pro ekologizaci letadel. Přístup „bez jakékoli akce EU“, který omezuje podporu výzkumu a vývoje na vnitrostátní úrovni, není vhodný, protože rozměr a dosah výzkumného programu pro ekologizaci letadel přesahuje schopnosti jednotlivých členských států jak z finančního hlediska, tak i z hlediska zapojených výzkumných kapacit. Vnitrostátní politiky výzkumu a vývoje mají sice důležitou úlohu v tom, že doplňují program EU podporou vývoje čistých technologií letecké dopravy, ale nemohou nahradit akci na úrovni Společenství. Druhou možnou volbou je spoléhat se na mezivládní režimy jako je např. „EUREKA“. To však nedovoluje kvůli rozpočtu a požadované době překonat technologická a obchodní rizika, která odrazují soukromé investory od investování do vývoje technologie letadel, která by byla šetrná k životnímu prostředí. Tato volba nedostačuje pro to, aby se urychlil vývoj a zavádění ekologických technologií letecké dopravy, které jsou v obecném zájmu Společenství. Třetí možnou volbou je využít tradiční nástroje rámcového programu navržené ke stimulaci základního výzkumu (upstream research) a soustředěného navazujícího výzkumu (downstream research) na základní výzkum (basic research) a ověřování na úrovni subsystému nebo systému. Tyto nástroje však ještě nejsou optimální k tomu, aby urychlily vývoj čistých technologií letecké dopravy k co nejčasnějšímu použití, vyžadující technologické demonstrace celého systému (tj. integrace a demonstrace systému systémů). Samostatná běžná akce společného výzkumu nebude mít rozsah ani úroveň postačující k dosahování vytyčených cílů z těchto důvodů: - roztříštění úsilí výzkumu a vývoje do oddělených projektů; - nedostatek potřebné integrace a koordinace účastníků; - neschopnost umožnit ověřování na dobré úrovni technologické připravenosti; - nedostatek právní struktury a struktury řízení, které by poskytovaly potřebné vedení. Vyvíjení individuálních demonstrátorů nedokáže přinést životnímu prostředí stejný prospěch jako integrovaný přístup. Bez veřejné podpory bude odvětví vyvíjet nové produkty v souladu se strategií, která se snaží minimalizovat dopady selhání trhu. Hlavním motorem by byla nákladová účinnost, zatímco ekologizace bude jen dodatečným přínosem, nikoli prioritou. Vzhledem ke konkurenci a obnovám letadlového parku je klíčovou věcí načasování; nejistota, jak zapracovat výsledky individuálních projektů do vývoje produktů, by byla vysoká, jestliže se přijme roztříštěný přístup; blahodárné účinky na životní prostředí by se zpozdily, neboť růst leteckého provozu předbíhá tempo zdokonalování technologií. To znamená, že emise a hluk vydávané letadly by se rychlejším tempem zvyšovaly o 3 až 4 roky déle, než při jednotném postupu. Roztříštěným přístupem by se opozdilo zavádění výsledků do praxe a sociální přínos. Další nevýhodou pro společnost by byla ztráta konkurenceschopnosti evropského leteckého odvětví, což by ovlivnilo vytváření pracovních míst a životní úroveň. Navrhovanou možností je vytvořit společný podnik, který bude řídit činnosti Čistého nebe s náročným programem výzkumu i technologií, který bude na evropské úrovni vyžadovat značné veřejné i soukromé investice. Čisté nebe je považováno za odpovídající volbu, díky níž lze značně pokročit k provádění strategického výzkumného programu ACARE týkajícího se životního prostředí. Návrh představený odvětvím zdůrazňuje, že cíle Čistého nebe v oblasti životního prostředí jsou tak ctižádostivé, že si žádají, aby převratné technologické objevy byly ověřovány rychleji než běžným tempem výzkumu a vývoje. Čisté nebe, zavádějící inovační víceoborový přístup, se bude vztahovat na celou škálu leteckých technologií a zajistí integraci technologií nových složek, systémů a dopravních prostředků, jejich ověřování a demonstrace ve velkém, čímž vytvoří základnu, z níž mohou za přijatelného rizika vycházet novátorské výrobky šetrné k životnímu prostředí. Společná technologická iniciativa Čisté nebe bude mít značný kladný dopad v mnoha oblastech: - celosvětově se sníží dopad letectví na životní prostředí; - zvýší se hospodárnost leteckého společenství; - naroste spokojenost cestujících a stoupne jejich mobilita; - posílí se konkurenceschopnost evropského letectví a letecké dopravy, a to udržitelným rozvojem. Investice odvětví jsou značně vysoké, což je zárukou využívání výsledků. Čisté nebe přispěje k hospodářskému růstu Evropy v makroekonomickém měřítku. Podíl tohoto odvětví v hospodářském růstu stále vzrůstá, protože zvyšování poptávky po letecké dopravě je větší než v mnoha jiných odvětvích. Přispění je výrazné také pokud jde o zaměstnanost. V tomto odvětví pracují 3 miliony evropských občanů. Vzhledem k této skutečnosti bude mít Čisté nebe příznivý vliv na celé evropské hospodářství. Čistší a tišší letadla napomůžou odstranit překážky v dalším růstu letového provozu. Stručně řečeno: - Čisté nebe dosáhlo kritického množství a víceoborového přístupu, přičemž se vztahuje na celou škálu technologií potřebných ke zrychlení vývoje nejvýznamnějších inovací pro ekologizaci letecké dopravy a k jejich zavádění do praxe. Nástroj „společný výzkum“ nedosáhne kvůli své roztříštěnosti kritického množství ani víceoborového přístupu, které jsou požadovány ke splnění cílů. - Řízení Čistého nebe zaručuje integraci a koordinaci jednotlivých činností, využívá úspory z rozsahu a působnosti leteckého výzkumu a vývoje, a tím umožňuje účastníkům využívat efekt synergie. Přístup „akce EU jen prostřednictvím rámcového programu“ by obdobné vlastnosti nezajistil. - Čisté nebe vyvine a bude provozovat několik demonstrátorů k ověřování technologií na úrovni připravenosti špičkových technologií, čímž se urychlí časový plán vývoje nových výrobků. 3. Právní stránka návrhu Shrnutí navrhovaných opatření Tento návrh se skládá z nařízení Rady, kterým se zřizuje společný podnik Čisté nebe. Právní základ Článek 171 Smlouvy o založení Evropského společenství. Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, pokud se návrh netýká oblasti spadající do výlučné působnosti Společenství. Cílů tohoto návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z těchto důvodů: - obor letectví působí celosvětově. Přeshraniční působení letecké dopravy obnáší nutnost splňovat celosvětové normy certifikace týkající se bezpečnosti a sledovatelnosti, ale obor roste díky inovacím; nové technologie tedy nemohou vznikat na vnitrostátní úrovni; rozdílné mezery ve výzkumu a vývoji jednotlivých členských států vedou k evropské technologické základně jako úrovni, kde se bude možné zabývat inovacemi v měřítku systému systémů; - dopad letecké dopravy na životní prostředí je celosvětovým problémem a týká se rozmanitých stránek systému této dopravy; potřebné prostředky jsou mimo možnosti zúčastněných stran v jednotlivých členských státech; pro úroveň řízení a koordinace potřebné k dosahování cílů je třeba mezinárodní projekt na evropské úrovni; - evropské letecké odvětví působí na celosvětovém, avšak omezeném trhu. To přispívá k vysokým výrobním nákladům a ovlivňuje to kapacitu odvětví investovat do technologických inovací. Sdílení úsilí výzkumu a vývoje na úrovni EU je tedy nutné, protože je zapotřebí dosáhnout dostatečného kritického množství ke konsolidaci inovací. Akcí Společenství se lépe dosáhne cílů tohoto návrhu z těchto důvodů: 324 - činnosti výzkumu a vývoje musejí probíhat na evropské úrovni. Zavádění technologických inovací do praxe a vývoj demonstrátorů ve velkém měřítku se musí v rámci EU koordinovat, aby se zajistilo co největší využití sociálních přínosů napříč Evropou a hospodářský prospěch prostřednictvím dodavatelského řetězce. Tuto koordinaci lze provádět pouze s použitím právních ustanovení Společenství vyplývajících ze zřízení společného podniku Čisté nebe; - partnerství veřejného a soukromého sektoru, které je potřebné pro maximalizaci synergického efektu nutného pro skokové změny v technologiích s dopadem na životní prostředí a které by mělo odpovídající pákový efekt ohledně programů EU i programů vnitrostátních, je myslitelné pouze na úrovni Evropy. Zásah Společenství umožní racionalizovat programy výzkumu a vývoje. Vysoká komplementarita odborných dovedností vyústí v úspory z rozsahu a zvýší pravděpodobnost včasného vyhotovení technologických demonstrátorů. Posouzení S-E&E ukazuje, jak bude Čisté nebe podstatně přispívat ke snižování dopadu letecké dopravy na životní prostředí, k evropskému růstu a díky zlepšení konkurenceschopnosti tohoto odvětví také k vytváření pracovních míst. Možnost zvolená pro Čisté nebe kombinuje užitky široce rozšířené základy technologie a know-how i dostatečné kritické množství, vytváří požadovaný pákový efekt a jeho struktura řízení odpovídá úkolu. Vedle Evropské komise se bude na manažerských a odborných činnostech Čistého nebe podílet 86 organizací ze 16 národních států. Během rozvoje Čistého nebe budou přistupovat další organizace. Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů. Čisté nebe odpovídá za činnosti výzkumu a vývoje soustředící se na dopad systému letecké dopravy na životní prostředí; pro zajištění včasného dosažení cílů je nezbytně třeba řádně tento program řídit. Forma společného podniku je nejjednodušším způsobem, jak Čisté nebe řídit, neboť to umožňuje Evropské komisi propojení se soukromým sektorem. Plánovaná struktura řízení Čistého nebe zajišťuje odpovídající úroveň pružnosti a rychlosti reakcí, jaká je nutná pro dosažení technologických cílů, a také přiměřenou úroveň průhlednosti a kontroly, jaká se vyžaduje coby záruka, že iniciativa odpovídá veřejnému zájmu. Celkový vyžadovaný rozpočet pro Čisté nebe je odhadován na 1,6 mld. EUR na 7 let, s profilem čerpání rozpočtu. Tuto částku je třeba vnímat v souvislosti se současnými výdaji evropského leteckého odvětví na výzkum a vývoj, ve světle přínosu pro životní prostředí, možného účinku „přelití“ a dalšího užitku. Volba nástrojů Navrhované nástroje: nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: - Ke zřízení podniku s účastí Společenství je nutné nařízení Rady. 4. Rozpočtové důsledky Předběžné posouzení rozpočtu odhaduje výdaje Společenství na 47 milionů EUR v prvním roce, zvyšující se profil ročních výdajů s vrcholem ve výši 140 milionů EUR v pátém roce a rozpočet spojený s likvidací podniku v šestém a sedmém roce ve výši 267 milionů EUR. 5. Další informace Simulace, pilotní fáze a přechodné období Pro návrh bylo nebo bude přechodné období. Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh zahrnuje ustanovení o přezkumu. Návrh zahrnuje ustanovení o skončení platnosti. Společná technologická iniciativa Čisté nebe Technologické shrnutí Společný podnik Čisté nebe hodlá vytvořit převratně inovační systém letecké dopravy založený na integraci pokročilých technologií a demonstrací ve velkém měřítku, s cílem snížit dopad letecké dopravy na životní prostředí omezením hluku a emisí plynů, a dále s cílem dosáhnout u letadel hospodárnější spotřeby pohonných hmot. Činnost se bude týkat všech hlavních segmentů letadel systému letecké dopravy a souvisejících základních technologií určených ve strategickém výzkumném programu pro letectví, který vytvořila technologická platforma pro letectví ACARE. Čisté nebe bude vystavěno na 6 rozdílných technických oblastech nazývaných integrované technologické demonstrátory (ITD); nejprve v každé proběhnout předběžné studie a podrobné rozdělení práce, následovat budou demonstrace ve velkém měřítku na zemi i při letu, aby inovativní technologie dospěly do úrovně, na níž budou použitelné pro novou generaci ekologických („zelených“) letadel. Jednotlivé ITD budou navzájem mnohonásobně propojeny, aby se zaručila soudržnost a výměna údajů. Většinu zkušebních přístrojů bude využívat několik ITD společně. ITD: 1. ITD Letadlo s inteligentními pevnými křídly (SMART fixed wing aircraft), zaměřená na technologie aktivních křídel, která vnímají tok vzduchu a přizpůsobují mu svůj tvar, a také na nové konfigurace letadel, které by tato novátorská pojetí křídel optimálně začlenily. 2. ITD Ekologické regionální letadlo (Green Regional Aircraft), zaměřená na konfigurace s nízkou hmotností a technologie využívající inteligentní struktury, na konfigurace s nízkou hlučností a na integraci technologií vyvinutých jinými ITD, například motorů, hospodaření s energiemi a nových konfigurací. 3. ITD Ekologické letadlo s rotující nosnou plochou (Green Rotorcraft), zaměřená na inovativní rotorové lopatky a instalace motorů se sníženou hlučností, trupů s vyšší aerodynamičností, naftových motorů a elektrických systémů pro snížení spotřeby paliva a na dráhy letu šetrné k životnímu prostředí. 4. ITD Udržitelný a ekologický motor (Sustainable and Green Engine), která bude integrovat technologie systémů s nízkou hlučností a systémy s nízkou hmotností a nízkým tlakem, s vysokou účinností, nízkými emisemi oxidů dusíku a jádrem o nízké hmotnosti a na novátorské konfigurace jako jsou otevřené rotory či mezistupňové chladiče. 5. ITD Systémy pro ekologický provoz (Systems for Green Operations), zaměřená na plně elektrické zařízení letadel a výstavbu systémů, na řízení termoregulace, na možnosti „ekologických“ trajektorií a misí a na zlepšení pozemních operací. 6. ITD Ekologický návrh (Eco-Design), zaměřená na celý životní cyklus materiálů a složek, soustředící se na věci jako je optimální využití materiálu, omezenější používání neobnovitelných surovin, přírodní zdroje, energie, emise škodlivých zplodin a na recyklování. Nástroj pro hodnocení technologií (Technology Evaluator) bude prvním dostupným evropským, zcela integrovaným nástrojem poskytujícím přímou vazbu mezi pokročilými technologiemi v průběhu jejich vývoje a výrazným místním nebo celosvětovým dopadem na životní prostředí. Bude hodnotit vnitřní vstupy i vstupy z vnější hranice Čistého nebe, aby prováděl metriku životního prostředí a hodnotil úroveň letadel, letišť a letadlových parků. Nástroj pro hodnocení technologií umožní hodnocení předpokladů, metod a výsledků na vysoké úrovni, a tím zajistí funkci sledování, která nezávislým externím odborníkům a veřejnosti umožní posoudit jejich opodstatněnost. Protože je hospodaření s leteckými pohonnými hmotami ovlivněno také strategií řízení letové trajektorie, naváže společný podnik Čisté nebe úzké spojení se společným podnikem SESAR, který zkoumá technologie řízení letového provozu v souladu s iniciativou Evropské komise „Jednotné nebe“. Tyto vazby budou navázány prostřednictvím nástroje pro hodnocení technologií a také přes systémy ITD, které vyvíjejí zařízení letecké elektrotechniky propojená se systémem řízení letového provozu. V tabulce níže je přehled technologických cílů společného podniku Čisté nebe: NÁSTROJ PRO HODNOCENÍ TECHNOLOGIÍ | 08.07.01 10 | Nepov. | Rozl.[24] | Žádné | ANO | ANO | Č. 1A | 08.07.01 20 | Nepov. | Nerozl. | ANO | ANO | ANO | Č. 1A | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | Celkem | Provozní výdaje[25] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 | Položky plateb (PP) | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[26] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 | Položky plateb | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 | Administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částce[27] | Výdaje na lidské zdroje a související výdaje | 8.2.5. | d | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | 2.457 | Administrativní výdaje, jiné výdaje než výdaje na lidské zdroje a související výdaje, nezahrnuté v referenční částce | 8.2.6. | e | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 | Celkové orientační finanční náklady na tento zásah CELKOVÉ PZ včetně výdajů na lidské zdroje | a+c+d+e CELKOVÉ PP včetně výdajů na lidské zdroje | b+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 | PP CELKEM včetně výdajů na lidské zdroje | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 | 85 % jmenovitého příspěvku je vyplaceno předem a zbývajících 15 % po schválení zpráv (odborné a finanční). To platí pro přesuny mezi PZ a PP. Spolufinancování Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast více subjektů, lze doplnit další řádky). v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancování | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | Celkem | Další členové společného podniku | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 | Spolufinancování, které je zde zohledněno, jsou příspěvky členů na provozní náklady společného podniku, které se rovnají příspěvku Komise uvedeném v bodě 8.2.4. písm. c). Ostatní příspěvky jiných členů budou ve formě věcného plnění a celkem představují příspěvek 800 milionů EUR. Jak je vysvětleno ve stanovách, společný podnik je vystavěn na 6 technologických tématech nazývaných „integrované technologické demonstrátory (ITD)“ a členství je vymezeno takto: - Evropská komise; - vedoucí ITD; - přidružení členové ITD. Komise podle plánu přispěje do prostředků společného podniku celkem 800 miliony EUR v hotovosti, což bude rozděleno na provozní organizační náklady. Ostatní členové společného podniku a přidružení členové přispějí částkou 776 milionů EUR ve formě věcného plnění a 24 milionů EUR v hotovosti na provozní náklady. Na začátku provozu společného podniku se vedoucí ITD zavazují přispět přibližně 75 % neboli 600 milionů EUR ve věcném plnění, zatímco přidružení členové přispějí zbývajícími 25 % neboli 200 miliony EUR. Aby se účast ve společné technologické iniciativě rozšiřovala, přenesou během provozu společné technologické platformy vedoucí ITD alespoň 200 milionů EUR prostřednictvím výzev k předkládání návrhů na partnery (pod dohledem Komise). Tito partneři budou přispívat ve formě věcného plnění, po omezenou dobu a na konkrétní činnosti; nebudou členy společného podniku. Je však důležité zaznamenat, že se vedoucí ITD zavazují k dalším 200 milionům EUR (ve formě věcného plnění): v (nepravděpodobném) případě, že by výzvy k předkládání návrhů zůstaly nevyslyšeny, budou vedoucí ITD plnit tyto úlohy sami. 4.1.2. Soulad s finančním plánem ( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[28] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revize finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Před akcí [rok n-1] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 ročně | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zřízení společného podniku coby partnerství veřejného a soukromého sektoru; hotovostní příspěvky Společenství k prostředkům společného podniku budou využity ke spolufinancování výzkumných činností v odvětví letectví, a to s cílem učinit systém letecké dopravy šetrnějším k životnímu prostředí, a tím přispět k cílům ACARE SRA-2 (viz část 1 důvodové zprávy pro podrobnější popis). 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Viz oddíl 1 důvodové zprávy. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Obecné cíle jsou popsány v části 1 důvodové zprávy, kvantitativní cíle jsou upřesněny v technologickém shrnutí Čistého nebe. Při nezávislém posuzování společensko-hospodářských dopadů i dopadů na životní prostředí, prováděných vnějšími odborníky, které jmenovaly členské státy, byly určeny vhodné ukazatele. Jejich doporučení jsou popsána v části 7.3 dokumentu o posouzení dopadů. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: Ústředním řídicím orgánem Čistého nebe je výkonná rada, v níž má ústřední místo Evropská komise. Výkonná rada odpovídá za strategickou orientaci činností STI. Jejími členy jsou vedoucí ITD (celkem 12), dále jeden přidružený člen zastupující každou ITD a nakonec Komise, která má ve všech věcech spojených s veřejnými zájmy právo veta. Za každodenní řízení odpovídá ředitel společného podniku (kterému je nápomocen personál), který jedná jako právní zástupce společného podniku a svou funkci vykonává zcela nezávisle. Odborné řízení vykonávají řídicí výbory ITD, které seskupují všechny členy do těchto ITD zapojené. Generální fórum je tvořeno jedním zástupcem každého účastníka STI a je poradním orgánem vydávajícím doporučení hlavním orgánům řídicím. Plánuje se vnější styk společného podniku s řadou orgánů: ACARE sleduje odborný pokrok STI; skupina zástupců národních států je složena z odborníků, kteří sledují pokrok STI, ale mohou také plnit funkci prostředníků, kteří informují společný podnik o souvisejících národních iniciativách a programech, a naopak letecké odvětví a výzkumnou komunitu svého státu zase informují o všech výzvách k předkládání návrhů nebo nabídek, které společný podnik Čisté nebe vyhlašuje. Společný podnik i Komise si mohou navíc vyžádat služby poradního výboru složeného s nezávislých odborníků, který poskytuje doporučení o vědeckých, odborných a finančních věcech a o věcech řízení. 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Návrh stanov společného podniku vymezuje zvláštní opatření týkající se vnitřní kontroly. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení ex ante Dokument posouzení dopadů, přiložený k tomuto návrhu, je založen na dvoufázovém posouzení společensko-hospodářského dopadu provedeného panelem nezávislých externích odborníků a poskytuje informace o zřízení společného podniku Čisté nebe požadovaných hodnocením ex ante. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Nepoužije se. 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Interní hodnocení společného podniku je založeno na výroční zprávě o pokroku v projektu. Poradní výbor bude vyzván, aby prováděl mezitímní posouzení pokroku a aby poskytoval doporučení o vědeckých, odborných a finančních věcech a o věcech řízení. Plánuje se také posouzení v polovině období, provedené externí poradenskou společností, které zhodnotí plnění projektu a bude zdrojem vstupních údajů pro opravy. 7. Opatření proti podvodům Článek 14 nařízení o společném podniku Čisté nebe obsahuje zvláštní opatření týkající se opatření proti podvodům. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[30] (xx 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Personál financovaný[31] podle článku xx 01 02 | Jiný personál[32] financovaný podle článku xx 01 04/05 | CELKEM | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 8.2.2. Popis úkolů vyplývajících z opatření Jsou zapotřebí dvě pracovní místa na plný pracovní úvazek (AD), a to pro tyto úkoly: - sledování odborného pokroku v rámci akcí STI; - styk se skupinou zástupců národních států, s ACARE a s Výborem programu Doprava; - dohled nad výzvami k předkládání návrhů, výzvami k předkládání nabídek a nad přijímáním nových členů; - účast na schůzkách, zastupování Komise na úrovni výkonné rady a řídicích výborů integrovaných technologických demonstrátorů; - organizace hodnocení v polovině období a závěrečného hodnocení; - provádění namátkových kontrol / auditů; - podávání zpráv o pokroku STI. Pro podporu výše uvedených úkolů je dále plánováno ještě jedno pracovní místo na plný pracovní úvazek (AST). Tyto funkce budou obnášet navazující kontroly STI pocházející z Komise samotné (tj. je to srovnatelné s funkcí 2 projektových úředníků + podpory). Nepůjde proto o přidělení do společného podniku. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, která mají být nahrazena nebo prodloužena ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v rámci procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídicího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( xx 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení ) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | CELKEM | Jiná technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros) | - externí (extra muros) | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | Technická a administrativní pomoc celkem | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | Částky uvedené výše pokrývají činnosti likvidace společného podniku (podle odhadů – trvání i přes rok 2015). Představují 50% příspěvek Společenství na provozní náklady společného podniku. Použijí se průměrné náklady ve výši 117 000 EUR za rok pro AD/AST a 51 000 EUR za rok pro externího pracovníka. Společenství přispívá ve výši 11,4 milionů EUR. Mezi další provozní náklady patří: Sledování projektů, komunikační činnosti, zasedání, cestovné a diety, náklady na provoz kanceláří, IT, audity… Příspěvek Společenství představuje 12,6 milionů EUR. 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (08 07 01 01) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | Zaměstnanci financovaní podle článku xx 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení odborníci z členských států, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Celkové náklady na lidské zdroje a související náklady (NEZAHRNUTÉ v referenční částce) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | Standardní náklady 117 000 EUR/ rok/ pracovník na plný pracovní úvazek | Výpočet – Personál financovaný podle článku XX 01 02 | […] | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty[34] | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.026 | 0.091 | xx 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[35] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace[36] | 0.350 | 0.350 | 0.700 | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ v referenční částce) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 | Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částce | […] | [1] Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Úř. věst 400, 30.12.2006, s. 86–241. [3] 9039/03. [4] 12339/03. [5] 12487/04. [6] KOM(2003) 226. [7] 15717/06. [8] 6044/07. [9] 7224/07. [10] Viz KOM(2007) 2. [11] Evropský parlament a Evropská rada na jaře 2005 znovu potvrdily cíl EU omezit celosvětové zvyšování teploty na 2 stupně Celsia (cíl 2 stupňů Celsia). [12] Článek 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1; opravené znění Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 43. [13] Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72; opravené znění Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39. [14] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [15] Úř. věst. L 292,15, 15.11.1996, s. 2. [16] Úř. věst. L 136, 31.5.1995, s. 1. [17] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72; opravené znění Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39. [18] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43. [19] Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13. [20] Za „významnou“ změna v rozpočtu se považuje 10 % rozpočtu postiženého ITD. [21] Toto rozdělení nákladů je v souladu s běžnými postupy v projektech leteckého výzkumu a vývoje, ve kterých největší podíl práce a investičního rizika přebírají hlavní integrátory. [22] Toto rozdělení bylo získáno pomocí přístupu zdola nahoru, přičemž rozpočtové požadavky jednotlivých ITD a nástroje pro hodnocení technologií byly mapovány na základě jejich technických cílů. [23] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72; opravené znění Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39. [24] Rozlišené položky. [25] Výdaje 08.07.01 10 – Spolupráce – Doprava (vč. Letectví) „Provozní výdaje na výzkumné činnosti společného podniku Čisté nebe“. [26] Výdaje 08.01.04 60 – „Podpůrné výdaje na provozní náklady společného podniku Čisté nebe“. [27] Výdaje v rámci kapitoly 08.07.01 jiné než články 08.07.01 01 nebo 08.01.04 60. [28] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [29] V případě potřeby lze přidat další sloupce, tj. překročí-li doba trvání 6 let. [30] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [31] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [32] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [33] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [34] Služební cesty personálu Komise přiděleného k projektu budou záležet na umístění sídla společného podniku. Zde se předpokládá, že sídlo bude v Bruselu a že v tomto sídle se budou konat zasedání výkonné rady.Pro výpočet nákladů na služební cesty se předpokládají průměrné náklady ve výši 1 300 EUR. Předpokládaný počet zasedání: 2 úředníci 4krát ročně (účast na schůzkách řídicího výboru ITD); 2 další služební cesty. [35] Upřesněte typ výboru a skupinu, k níž patří. [36] Předpokládá se jedno předběžné hodnocení a jedno závěrečné hodnocení, zadané útvary Komise.