EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 26.10.2022 COM(2022) 542 final/2 2022/0347(COD) This document corrects COM(2022) 542 final.

Concerns all languages versions.

Formatting adjustments which do not affect the substance of the text.

The text shall read as follows: Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu



(přepracované znění) {SEC(2022) 542}

{SWD(2022) 345, 542, 545}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU Čisté ovzduší má zásadní význam pro lidské zdraví a zachování životního prostředí. V posledních třech desetiletích bylo v Evropské unii (EU) dosaženo významného zlepšení kvality ovzduší, a to díky společnému úsilí EU a vnitrostátních, regionálních a místních orgánů v členských státech o snížení nepříznivých dopadů znečištění ovzduší. Znečištění ovzduší (a zejména částicím, oxidu dusičitému a ozonu) se nicméně připisuje přibližně 300 000 předčasných úmrtí ročně (ve srovnání s až jedním milionem úmrtí ročně na začátku 90. let 20. století) a značné množství nepřenosných nemocí, jako je astma, kardiovaskulární onemocnění a rakovina plic,. Znečištění ovzduší je i nadále nejčastější environmentální příčinou předčasných úmrtí v EU. Neúměrně postihuje zranitelné skupiny, jako jsou děti, starší osoby a osoby s již existujícími zdravotními problémy, jakož i socioekonomicky znevýhodněné skupiny. Objevuje se rovněž stále více důkazů o tom, že znečištění ovzduší může být spojeno se změnami nervové soustavy, jako je demence. Znečištění ovzduší navíc ohrožuje životní prostředí prostřednictvím acidifikace, eutrofizace a degradace ozonu, což poškozuje lesy, ekosystémy a plodiny. Eutrofizace v důsledku ukládání dusíku překračuje kritické zatížení ve dvou třetinách ekosystémových oblastí v celé EU, což má významný dopad na biologickou rozmanitost. Tento tlak znečištění může zhoršit situaci v oblasti přebytku dusíku v důsledku znečištění vody. V listopadu 2019 zveřejnila Komise kontrolu účelnosti směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší (směrnice 2004/107/ES a 2008/50/ES). Dospěla k závěru, že směrnice byly při zlepšování kvality ovzduší a plnění norem kvality ovzduší částečně účinné, ale že dosud nebyly splněny všechny jejich cíle. V prosinci 2019 se Evropská komise v Zelené dohodě pro Evropu zavázala dále zlepšovat kvalitu ovzduší a ve větší míře sladit normy EU pro kvalitu ovzduší s doporučeními Světové zdravotnické organizace (WHO). Doporučení WHO byla naposledy revidována v září 2021 a podléhají pravidelnému vědeckému přezkumu, obvykle každých deset let. Tento cíl většího sladění s nejnovějšími vědeckými poznatky byl potvrzen v akčním plánu pro nulové znečištění , který zahrnuje vizi snížit do roku 2050 znečištění ovzduší (a vod a půdy) na úrovně, které již nejsou považovány za škodlivé pro zdraví a přírodní ekosystémy a které respektují hranice, s nimiž se naše planeta dokáže vypořádat, a vytvořit tak životní prostředí bez toxických látek. Kromě toho byly zavedeny cíle do roku 2030, z nichž dva se týkají ovzduší: snížení zdravotních dopadů znečištění ovzduší (předčasná úmrtí) o více než 55 % a snížení podílu ekosystémů v EU, v nichž znečištění ovzduší ohrožuje biologickou rozmanitost, o 25 %. Přísnější normy kvality ovzduší by rovněž přispěly k cílům Evropského plánu boje proti rakovině. Komise v Zelené dohodě pro Evropu rovněž oznámila, že posílí monitorování, modelování a plánování kvality ovzduší. Ruská vojenská agrese vůči Ukrajině, která začala v únoru 2022, vedla vedoucí představitele EU k dohodě o nutnosti neodkladně urychlit přechod na výrobu čisté energie s cílem snížit závislost EU na plynu a jiných fosilních palivech dovážených z Ruska. Dne 18. května 2022 byl přijat ambiciózní balíček opatření RePowerEU , jehož cílem je mimo jiné pomoci členským státům urychlit zavádění výroby energie z obnovitelných zdrojů. Bude-li tento balíček rychle proveden tak, jak je uvedeno ve sdělení Komise, může mít významné vedlejší přínosy z hlediska znečištění ovzduší. Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší jsou součástí komplexního rámce politiky v oblasti čistého ovzduší, který je založen na třech hlavních pilířích. První pilíř sestává ze samotných směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší, jež stanoví normy kvality pro úrovně koncentrace dvanácti látek znečišťujících ovzduší. Druhým pilířem je směrnice o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší (směrnice o národních emisních stropech), která pro členské státy stanoví závazek snížit emise klíčových látek znečišťujících ovzduší a jejich prekurzorů a jednat v rámci EU tak, aby se dosáhlo společného snížení znečištění přesahujícího hranice států. K tomu se přidává mezinárodní úsilí o snížení přeshraničních emisí ze zemí mimo EU, zejména prostřednictvím úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států. Třetí pilíř sestává z právních předpisů, jež stanoví emisní normy pro klíčové zdroje znečištění ovzduší, jako jsou silniční vozidla, domácí vytápěcí zařízení a průmyslová zařízení. Míra znečištění z těchto zdrojů je rovněž ovlivněna dalšími politikami, které mají vliv na klíčové činnosti a odvětví v oblastech, jako je doprava, průmysl, energetika, klima a zemědělství. Řada těchto politik je součástí nedávných iniciativ přijatých v rámci Zelené dohody pro Evropu , jako je akční plán pro nulové znečištění , evropský právní rámec pro klima a balíček „Fit for 55“ s iniciativami v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů, strategie pro metan , Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu , související nový rámec pro městskou mobilitu z roku 2021 , strategie v oblasti biologické rozmanitosti a iniciativa „od zemědělce ke spotřebiteli“ . Kromě toho se očekává, že k významnému snížení emisí znečišťujících látek z osobních automobilů, dodávek, nákladních automobilů a autobusů dojde v důsledku přijetí a provedení připravovaného návrhu Euro 7 (viz PLAN/2020/6308). Revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší by tyto směrnice sloučila do jedné a usilovala by o: ·větší sladění norem EU pro kvalitu ovzduší s doporučeními WHO, ·další zlepšení legislativního rámce (např. pokud jde o sankce a informování veřejnosti), ·lepší podporu místních orgánů při dosahování čistšího ovzduší posílením monitorování, modelování a plánování kvality ovzduší. Z posouzení dopadů vyplývá, že přínosy navrhované revize pro společnost výrazně převažují nad náklady. Hlavní očekávané přínosy souvisejí se zdravím (včetně nižší úmrtnosti a nemocnosti, nižších výdajů na zdravotní péči, nižší nepřítomnosti v práci z důvodu nemoci a vyšší produktivity v práci) a životním prostředím (včetně nižších ztrát výnosů plodin v souvislosti s ozonem). 1.1.Soulad s ostatními politikami Unie Tato iniciativa je součástí pracovního programu Komise na rok 2022 a klíčovým opatřením akčního plánu pro nulové znečištění. Stejně jako všechny iniciativy v rámci Zelené dohody pro Evropu má zajistit, aby cílů bylo dosaženo co nejúčinnějším a co nejméně zatěžujícím způsobem a aby byla dodržena zásada „významně nepoškozovat“. Návrh přispívá k plnění cíle nulového znečištění a cílů akčního plánu pro nulové znečištění v oblasti kvality ovzduší v zájmu ochrany zdraví a životního prostředí. Mnoho politik a priorit Zelené dohody pro Evropu má význam pro úspěšné provádění návrhu a může těžit z vyšších ambicí stanovených v navrhované směrnici. Konkrétně: ·Právní rámec pro klima a balíček „Fit for 55“ s vyššími ambicemi v oblasti klimatu podpoří zavádění technologií s nízkými nebo nulovými emisemi s vedlejšími přínosy pro kvalitu ovzduší (jako jsou obnovitelné zdroje nezaložené na spalování, opatření v oblasti energetické účinnosti, elektromobilita). Návrhy na zvýšení ambicí zahrnují vyšší ambice systému EU pro obchodování s emisemi (ETS), vyšší ambice nařízení EU o „sdílení úsilí“ a přísnější výkonnostní normy pro emise CO2 pro osobní automobily a dodávky, které vyžadují, aby od roku 2035 měly všechny nově registrované osobní automobily a dodávky nulové emise. Přísnější normy kvality ovzduší podle tohoto návrhu přinesou vedlejší přínos pro klima v podobě snížení emisí skleníkových plynů ze spalování fosilních paliv, zejména emisí CO2, a omezení černého uhlíku (BC), který je znečišťující látkou s krátkou životností ovlivňující klima.

·Plán REPowerEU navrhuje opatření k rychlému snížení závislosti Evropy na ruských fosilních palivech, včetně celkového snížení spotřeby energie, diverzifikace dovozu energie, nahrazení fosilních paliv a urychlení přechodu na energii z obnovitelných zdrojů v oblasti výroby elektřiny, průmyslu, budov a dopravy a inteligentních investic. Urychlení těchto opatření může být přínosem i pro kvalitu ovzduší. ·Větší využívání obnovitelných zdrojů energie nezaložených na spalování sníží závislost na fosilních palivech, a tím i emise látek znečišťujících ovzduší, čímž se zlepší kvalita ovzduší. Mezi iniciativy podporující obnovitelné zdroje energie patří návrh na revizi směrnice o obnovitelných zdrojích energie z roku 2021, který stanoví ambicióznější cíle do roku 2030, jakož i sdělení Komise z roku 2022 týkající se plánu RePowerEU, jež zdůrazňuje nutnost uspíšení investic do obnovitelných zdrojů energie, zejména solární a větrné energie, a do tepelných čerpadel, které jsou všechny prospěšné i pro kvalitu ovzduší. ·Zvýšením ambicí v oblasti energetické účinnosti a zavedením závazného cíle EU v oblasti energetické účinnosti prostřednictvím návrhu revidované směrnice o energetické účinnosti se celkově sníží energetické potřeby, včetně fosilních paliv, což povede ke snížení emisí látek znečišťujících ovzduší a zlepšení kvality ovzduší. ·Opatření v rámci strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu a souvisejícího nového rámce pro městskou mobilitu z roku 2021, kterými se podporuje přechod na nízkoemisní a veřejnou dopravu, budou mít pozitivní vedlejší přínosy pro kvalitu ovzduší. Mezi opatření, která mají zvláštní význam pro kvalitu ovzduší, patří přísnější normy pro emise látek znečišťujících ovzduší pro vozidla se spalovacími motory (v připravovaném návrhu Euro 7); návrh nařízení o infrastruktuře pro alternativní paliva: komplexní síť dobíjecí a čerpací infrastruktury je nutná k tomu, aby se usnadnilo větší využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, včetně elektromobility, což by mělo významný vedlejší přínos pro kvalitu ovzduší; návrhy týkající se Iniciativy pro letecká paliva ReFuelEU a Iniciativy pro námořní paliva FuelEU zahrnují opatření, která podporují využívání čistších paliv s potenciálem snížit emise látek znečišťujících ovzduší a zlepšit kvalitu ovzduší v blízkosti přístavů a letišť tím, že vyžadují využívání dodávek elektřiny z pevniny nebo energie s nulovými emisemi u nábřeží pro konkrétní typy lodí a udržitelných leteckých paliv v letadlech. Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší zase podněcují intenzivnější opatření v městských oblastech s cílem přejít na mobilitu s nižšími emisemi, zavádění nízkoemisních zón, větší využívání veřejné dopravy a aktivní mobility za účelem dosažení mezních hodnot. ·Ekologizace společné zemědělské politiky a strategie „Od zemědělce ke spotřebiteli“ může pomoci snížit emise amoniaku ze zemědělství, například podporou opatření ke snížení amoniaku prostřednictvím strategických plánů SZP nebo zlepšením hospodaření s živinami. ·Přísnější normy kvality ovzduší podle tohoto návrhu pomohou chránit rozmanitost v souladu se strategií v oblasti biologické rozmanitosti, zatímco politiky, které zlepšují zdraví ekosystémů, jako je navrhovaný právní rámec pro obnovu přírody, mohou rovněž přispět k plnění cílů v oblasti čistého ovzduší. 1.2.Právní základ Právním základem pro opatření EU v oblasti kvality ovzduší jsou články 191 a 192 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) o životním prostředí. Tyto články opravňují EU přijímat opatření za účelem zachování, ochrany a zlepšování kvality životního prostředí, ochrany lidského zdraví a podpory opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí. Stejný právní základ je základem stávajících směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší. Vzhledem k tomu, že se jedná o oblast sdílené pravomoci EU a členských států, musí opatření EU respektovat zásadu subsidiarity. 1.3.Subsidiarita a proporcionalita Cílů této iniciativy nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských států. Důvodem je především přeshraniční povaha znečištění ovzduší: atmosférické modelování a měření znečištění ovzduší mimo jakoukoli pochybnost prokazují, že znečištění způsobené emisemi v jednom členském státě přispívá k naměřenému znečištění v jiných členských státech. Jakmile se látky znečišťující ovzduší uvolní do atmosféry nebo se v ní vytvoří, mohou se šířit na vzdálenost tisíců kilometrů. Rozsah tohoto problému vyžaduje opatření na úrovni EU, která zajistí, aby všechny členské státy přijaly opatření ke snížení rizik pro obyvatelstvo v každém členském státě. Za druhé, SFEU vyžaduje politiky zaměřené na vysokou úroveň ochrany, jež přihlíží k rozdílné situaci v jednotlivých regionech EU. Stávající směrnice stanovily minimální normy kvality ovzduší v celé EU, ale volbu opatření ponechaly na členských státech, aby mohly tato opatření přizpůsobit konkrétním vnitrostátním, regionálním a místním podmínkám. Tato zásada je zachována v navrhované směrnici, která by sloučila dvě stávající směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší do jedné. Za třetí, je třeba zajistit spravedlnost a rovnost, pokud jde o hospodářské důsledky opatření k omezování znečištění ovzduší a kvality vnějšího ovzduší, s nimiž se potýkají lidé v celé EU. 1.4.Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož: ·slučuje dvě směrnice, čímž se konsolidují a zjednodušují ustanovení stávajících směrnic v jedné směrnici, ·ponechává podrobnosti provádění na členských státech, které znají vnitrostátní, regionální a místní podmínky, a mohou proto lépe zvolit nákladově nejefektivnější opatření ke splnění norem kvality ovzduší, ·přináší značné zdravotní a hospodářské přínosy, u nichž se očekává, že jasně převáží nad náklady na opatření, která mají být přijata,

·vyžaduje přesnější posouzení kvality ovzduší prostřednictvím zvláštních požadavků na monitorování a modelování, u nichž lze očekávat, že podpoří cílenější a nákladově efektivnější opatření ke splnění norem kvality ovzduší. 1.5.Volba nástrojů Navrhovaným nástrojem zůstává směrnice, jak tomu bylo dříve. Jiné prostředky by nebyly vhodné, neboť cílem návrhu je i nadále stanovovat cíle na úrovni EU, ale ponechat výběr opatření k dosažení souladu na členských státech, které mohou tato opatření přizpůsobit různým vnitrostátním, regionálním a místním podmínkám, tj. zohlednit rozmanitost a specifičnost situací v celé EU. Kontinuita výběru nástroje rovněž usnadňuje sloučení a zjednodušení dvou stávajících směrnic do jednoho nástroje. 2.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1.Hodnocení/kontrola účelnosti a související stanoviska Výboru pro kontrolu regulace (RSB) Při kontrole účelnosti směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší se zjistilo, že tyto směrnice vedly k zavedení reprezentativního vysoce kvalitního monitorování kvality ovzduší, stanovily jasné normy kvality ovzduší a usnadnily výměnu spolehlivých, objektivních a srovnatelných informací o kvalitě ovzduší, včetně informací pro širší veřejnost. Méně úspěšné byly při zajišťování toho, aby byla přijata dostatečná opatření ke splnění norem kvality ovzduší a k tomu, aby bylo období překročení co možná nejkratší. Dostupné důkazy nicméně svědčily o tom, že směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší přispěly ke klesajícímu trendu v oblasti znečištění ovzduší a snížily počet a rozsah překročení mezních hodnot. Vzhledem k tomuto dílčímu plnění se dospělo k závěru, že směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší byly obecně vhodné pro daný účel, přičemž zároveň se poukázalo na prostor pro zlepšení stávajícího rámce pro dosažení dobré kvality ovzduší v celé EU. Z kontroly účelnosti vyplynulo, že ke zvýšení efektivnosti a účinnosti monitorování, modelování a stanovování plánů a opatření by mohly pomoci další pokyny nebo jasnější požadavky v samotných směrnicích o kvalitě vnějšího ovzduší. Bylo zjištěno, že normy kvality ovzduší přispěly ke snížení koncentrací a úrovní překročení mezních hodnot. Normy EU pro kvalitu ovzduší však nejsou plně v souladu se zavedenými zdravotními doporučeními a při přijímání vhodných a účinných opatření ke splnění norem kvality ovzduší došlo a nadále dochází ke značným zpožděním. Celkově bylo zjištěno, že monitorovací síť obecně splňuje ustanovení stávajících směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší a zajišťuje, aby byly k dispozici spolehlivé a reprezentativní údaje o kvalitě ovzduší. Objevily se však obavy, že kritéria monitorování nabízejí příliš velký prostor pro uvážení a pro příslušné orgány jsou do určité míry nejednoznačné. V návaznosti na doporučení Výboru pro kontrolu regulace byla v rámci kontroly účelnosti poskytnuta další objasnění v několika oblastech, včetně rozdílů mezi normami EU pro kvalitu ovzduší a doporučeními WHO, trendů a monitorování v oblasti kvality ovzduší, účinnosti právních předpisů při plnění norem kvality ovzduší, zpětné vazby od zúčastněných stran a vnímání kvality ovzduší veřejností. 2.2.Konzultace se zúčastněnými stranami Cílem konzultace se zúčastněnými stranami bylo shromáždit podpůrné informace, údaje, poznatky a názory od široké škály zúčastněných stran, poskytnout podklady pro různé možnosti politiky pro revizi směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší a pomoci posoudit proveditelnost jejich provádění. Otevřená veřejná konzultace probíhala po dobu dvanácti týdnů, měla podobu online dotazníku se třinácti úvodními a 31 konkrétními otázkami a uskutečnila se prostřednictvím nástroje EU Survey. Dotazník obsahoval otázky, které měly být zahrnuty do posouzení dopadů, a shromáždil počáteční názory na úroveň ambicí a možné dopady některých možností revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší. Obdrženo bylo celkem 934 odpovědí a předloženo 116 stanovisek. Na otevřené otázky bylo obdrženo mezi 11 a 406 individuálními odpověďmi – v průměru 124. Odpovědi pocházely z 23 různých členských států. Cílený průzkum byl zveřejněn prostřednictvím nástroje EU Survey ve dvou částech (část 1 týkající se oblasti politiky 1 „normy kvality ovzduší“ byla zveřejněna dne 13. prosince 2021 a část 2 týkající se oblastí politiky 2 a 3 „správa; monitorování, modelování a plány kvality ovzduší“ dne 13. ledna 2022), přičemž lhůta pro zasílání příspěvků byla v obou případech 11. února 2022. Cílený průzkum usiloval o shromáždění podrobných názorů organizací, které se zajímají o pravidla EU týkající se kvality ovzduší nebo s nimi pracují. Průzkum byl tedy rozeslán cílovým zúčastněným stranám, včetně příslušných orgánů na různých úrovních správy, organizací soukromého sektoru, akademických pracovníků a organizací občanské společnosti ve všech členských státech EU. Část 1 cíleného průzkumu mezi zúčastněnými stranami obdržela celkem 139 odpovědí z 24 členských států. Část 2 průzkumu obdržela celkem 93 odpovědí z 22 členských států. První setkání zúčastněných stran se konalo dne 23. září 2021 a zúčastnilo se ho 315 externích účastníků – ať už osobně na místě, nebo online – z 27 členských států. Cílem prvního setkání zúčastněných stran bylo shromáždit názory na nedostatky zjištěné ve stávajících směrnicích o kvalitě vnějšího ovzduší, jakož i na úroveň ambicí v případě revidovaných právních předpisů. Druhého setkání zúčastněných stran dne 4. dubna 2022 se zúčastnilo 257 externích účastníků – ať už osobně na místě, nebo online – z 23 členských států. Cílem setkání bylo získat od zúčastněných stran zpětnou vazbu za účelem dokončení posouzení dopadů. K doplnění ostatních konzultačních činností se uskutečnily cílené rozhovory, zejména se zástupci regionálních a vnitrostátních veřejných orgánů, občanské společnosti a nevládních organizací a akademické obce a výzkumu. Hlavním účelem rozhovorů bylo vyplnit zbývající mezery v informacích zjištěné při hodnocení cíleného průzkumu mezi zúčastněnými stranami. Rozhovory byly proto zaměřeny na oblast politiky 2, zejména na proveditelnost, způsoby provádění a dopady jednotlivých zvažovaných možností. Posouzení dopadů navíc zohlednilo: 30 příspěvků ad hoc (stanoviska, vědecké studie a další dokumenty) obdržených od 25 různých zúčastněných stran; diskuze na třetím Evropském fóru pro čisté ovzduší, které se konalo 18. a 19. listopadu 2021; zpětnou vazbu k počátečnímu posouzení dopadů od 63 zúčastněných stran z dvanácti členských států a stanovisko platformy Fit pro budoucnost k právním předpisům o kvalitě vnějšího ovzduší. Zpráva o konečném výsledku Konference o budoucnosti Evropy rovněž ukázala, že občané požadují opatření ke snížení znečištění ovzduší.

2.3.Využití výsledků odborných konzultací Při vypracovávání tohoto návrhu byly použity odborné poznatky z těchto oblastí: 1) analýza vazeb mezi znečištěním ovzduší a lidským zdravím, 2) odhad dopadů na zdraví, včetně peněžního vyčíslení, 4) odhad dopadů na ekosystémy, 5) makroekonomické modelování a 6) odborné poznatky v oblasti posuzování a řízení kvality ovzduší. Tyto odborné poznatky byly shromážděny zejména prostřednictvím smluv o poskytování služeb a grantových dohod, mimo jiné s WHO, Evropskou agenturou pro životní prostředí, Společným výzkumným střediskem a různými konzultanty. Všechny zprávy odborníků a smlouvy byly pravidelně nahrávány na internet pro účely veřejné distribuce. 2.4.Posouzení dopadů a stanovisko Výboru pro kontrolu regulace Posouzení dopadů analyzovalo devatenáct možností politiky (zahrnujících 69 politických opatření) s cílem řešit nedostatky zjištěné ve stávajících směrnicích o kvalitě vnějšího ovzduší, pokud jde o životní prostředí a zdraví, správu a prosazování, monitorování a posuzování, jakož i poskytování informací a komunikaci. Každá z těchto možností politiky byla posouzena s ohledem na její environmentální, sociální a hospodářské důsledky, její soulad s ostatními politickými prioritami a očekávaný poměr přínosů a nákladů. Upřednostňovaný balíček politických opatření je uveden níže. 1.Pokud jde o normy kvality ovzduší: a. stanovit jasné normy EU pro kvalitu ovzduší, které jsou definovány jako mezní hodnoty pro rok 2030, na základě politické volby mezi možnostmi politiky „úplné sladění“ (I-1), „užší sladění“ (I-2) a „částečné sladění“ (I-3), s omezeným počtem dočasných výjimek, jsou-li tyto výjimky jasně odůvodněné; b. poukázat na perspektivu úplného sladění s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší z roku 2021 v období po roce 2030 a zároveň nastoupit cestu ke sladění i s budoucími pokyny WHO s cílem dosáhnout vize nulového znečištění do roku 2050; c. zavést mechanismus pravidelného přezkumu, který zajistí, aby se budoucí rozhodnutí řídila nejnovějšími vědeckými poznatky o kvalitě ovzduší. 2.Pokud jde o správu a prosazování: a. aktualizovat minimální požadavky na plány kvality ovzduší; b. zavést mezní hodnoty pro látky znečišťující ovzduší, na něž se v současnosti vztahují cílové hodnoty, s cílem umožnit účinnější snížení koncentrací těchto znečišťujících látek; c. dále vyjasnit, jak je třeba řešit překročení norem kvality ovzduší, jak jim předem předcházet a kdy aktualizovat plány kvality ovzduší; d. dále vymezit druh opatření, která musí příslušné orgány přijmout, aby byla období překročení co možná nejkratší, a rozšířit ustanovení o sankcích v případě porušení norem kvality ovzduší; e. zpřísnit povinnosti členských států, pokud jde o spolupráci v případech, kdy znečištění přesahující hranice států vede k porušení norem kvality ovzduší; f. zlepšit vymahatelnost směrnic prostřednictvím nových ustanovení o přístupu ke spravedlnosti a náhradě škody a posíleného ustanovení o sankcích.

3.Pokud jde o posuzování kvality ovzduší: a. dále zlepšit, zjednodušit a do určité míry rozšířit monitorování a posuzování kvality ovzduší, včetně: i. monitorování nových znečišťujících látek; ii. omezení přemístění míst odběru vzorků kvality ovzduší na místa, kde byly po dobu nejméně tří let dodrženy mezní hodnoty; iii. dalšího vyjasnění a zefektivnění kritérií pro rozmístění míst odběru vzorků; iv. aktualizace maximální povolené nejistoty měření v souladu s navrhovanými přísnějšími normami kvality ovzduší; b. lépe využívat modelování kvality ovzduší: i. s cílem odhalit porušení norem kvality ovzduší, zajistit podklady pro plány kvality ovzduší a umístění míst odběru vzorků; ii. ke zlepšení kvality a srovnatelosti modelování kvality ovzduší. 4.Pokud jde o informování veřejnosti o kvalitě ovzduší: a. podávat každou hodinu zprávy o všech dostupných aktuálních měřeních kvality ovzduší pro klíčové znečišťující látky a zpřístupňovat tyto informace občanům prostřednictvím indexu kvality ovzduší; b. informovat veřejnost o možných účincích na zdraví a vydávat doporučení týkající se chování v případě porušení norem kvality ovzduší. Celkově se očekává, že hlavní přínosy budou spočívat v nižší úmrtnosti a nemocnosti, nižších výdajích na zdravotní péči, nižších ztrátách výnosů plodin v souvislosti s ozonem, nižší nepřítomnosti v práci z důvodu nemoci a vyšší produktivitě v práci. Možnosti politiky týkající se jednotlivých úrovní sladění s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší mají environmentální, hospodářské, sociální a zdravotní důsledky. Všechny tyto tři možnosti, tj. „úplné sladění“ (I-1), „užší sladění“ (I-2) a „částečné sladění“ (I-3), by byly velkým přínosem pro zdraví a životní prostředí, byť v různé míře. U všech tří možností politiky však z posouzení dopadů vyplývá, že přínosy pro společnost výrazně převažují nad náklady. Roční náklady a přínosy byly vypočteny jako střední odhad pro rok 2030, neboť se jedná o rok, v němž by se poprvé musela dodržet většina nových norem kvality ovzduší. Náklady na zmírňování by vznikly již v předchozích letech, aby se zajistilo splnění nových norem v roce 2030, ale po roce 2030 se pravděpodobně sníží, neboť již budou uskutečněny jednorázové investice nezbytné k dosažení daných cílů. Možnost politiky I-3 („částečné sladění“ s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší z roku 2021 do roku 2030) má nejvyšší poměr přínosů a nákladů (mezi 10:1 a 28:1). Lze očekávat, že většina míst odběru vzorků kvality ovzduší v EU splní příslušné normy kvality ovzduší s malým dodatečným úsilím. Podle středního odhadu činí čisté přínosy více než 29 miliard EUR ve srovnání s příslušnými náklady na zmírňující opatření ve výši 3,3 miliardy EUR v roce 2030. U možnosti politiky I-2 („užší sladění“ s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší z roku 2021 do roku 2030) se očekává, že poměr přínosů a nákladů bude mírně nižší (mezi 7,5:1 a 21:1). Předpokládá se, že přibližně 6 % míst odběru vzorků by nesplnilo příslušné normy kvality ovzduší bez dodatečného úsilí na místní úrovni (nebo by u nich mohlo být nutné prodloužení lhůt nebo udělení výjimek). Podle středního odhadu činí čisté přínosy více než 36 miliard EUR, tj. o 25 % více než u možnosti politiky I-3. Příslušná celková zmírňující opatření a související administrativní náklady se v roce 2030 odhadují na 5,7 miliardy EUR. V rámci možnosti politiky I-1 („úplné sladění“ s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší z roku 2021 do roku 2030) zůstává poměr přínosů a nákladů rovněž značně pozitivní (mezi 6:1 a 18:1). Očekává se však, že 71 % míst odběru vzorků by nesplnilo příslušné normy kvality ovzduší bez dodatečného úsilí na místní úrovni (a v mnoha z těchto případů by tyto normy vůbec nebylo schopno splnit pouze s technicky proveditelnými sníženími). Podle středního odhadu činí čisté přínosy více než 38 miliard EUR, tj. o 5 % více než u možnosti politiky I-2. Příslušné náklady na zmírňování se v roce 2030 odhadují na 7 miliard EUR. Administrativní náklady se v roce 2030 odhadují v rozmezí od 75 milionů EUR do 106 milionů EUR ročně. To zahrnuje náklady na vypracovávání plánů kvality ovzduší, posuzování kvality ovzduší a dodatečná místa odběru vzorků. Očekává se, že zejména náklady na vypracovávání plánů kvality ovzduší se časem sníží, neboť tyto plány vyřeší překročení norem kvality ovzduší a stanou se nadbytečnými. Požadavky týkající se systému posuzování kvality ovzduší se rovněž stanou méně přísnými, neboť kvalita ovzduší se zlepší, přičemž se očekává snížení nákladů souvisejících s monitorováním kvality ovzduší; výše uvedené odhady, včetně jednorázových investic, však byly ve výpočtech anualizovány. Všechny tyto náklady nesou orgány veřejné správy. Je důležité poznamenat, že směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší neukládají žádné přímé administrativní náklady spotřebitelům ani podnikům. Jejich potenciální náklady vyplývají zejména z opatření přijatých orgány členských států za účelem splnění norem kvality ovzduší stanovených ve směrnicích. Jsou součástí výše uvedených celkových nákladů na zmírňování/přizpůsobení.

Očekává se, že navrhovaným sloučením stávajících směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší 2008/50/ES a 2004/107/ES do jedné směrnice se sníží administrativní zátěž orgánů veřejné správy, zejména příslušných orgánů v členských státech, díky zjednodušení pravidel, zvýšení soudržnosti a jasnosti a zefektivnění provádění. Posouzení dopadů rovněž prověřilo soulad s politikou v oblasti klimatu, zejména s evropským právním rámcem pro klima . Vzhledem k mnoha společným zdrojům emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek navrhovaná revize norem EU pro kvalitu ovzduší podpoří cíle v oblasti klimatu, jelikož opatření k dosažení čistého ovzduší povedou rovněž ke snížení emisí skleníkových plynů. Posouzené dopady návrhu týkajícího se kvality ovzduší jsou také v souladu s akčním plánem pro nulové znečištění , zejména s jeho cílem snížit do roku 2030 dopady znečištění ovzduší na zdraví (předčasná úmrtí) o více než 55 %, a s vizí akčního plánu snížit do roku 2050 znečištění ovzduší, vod a půdy na úrovně, které již nejsou považovány za škodlivé pro zdraví. Existují také významné synergie s politikami, které se zabývají emisemi znečišťujících látek u zdroje a které jsou rovněž součástí akčního plánu. To se týká například nedávného návrhu na revizi směrnice o průmyslových emisích a připravovaného návrhu emisních norem Euro 7 pro silniční vozidla, kterými se podpoří splnění přísnějších norem kvality ovzduší. V návaznosti na stanovisko Výboru pro kontrolu regulace bylo posouzení dopadů rozšířeno o další analýzu a objasnění týkající se 1) interakce návrhu s jinými iniciativami, jako je dopad navrhované revize směrnice o průmyslových emisích, 2) různých parametrů analyzovaných pro různé možnosti politiky, včetně jejich proveditelnosti, a 3) důvodů zjištěných problémů při provádění stávajících směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší. Souběžně s posouzením dopadů provedeným pro tento návrh byla provedena širší analýza kontextu čistého ovzduší a jeho budoucích vyhlídek, která bude zveřejněna jako pravidelná zpráva o výhledu pro čisté ovzduší a v rámci zprávy o monitorování a výhledu nulového znečištění plánované na konec roku 2022. Třetí výhled pro čisté ovzduší doplní analýzu provedenou v rámci posouzení dopadů revize uvedených směrnic, přičemž objasní další prvky, jako jsou: regionální dopad opatření navržených v rámci balíčku REPowerEU pro čisté ovzduší; pozitivní vyhlídky na dosažení cílů nulového znečištění do roku 2030 v rámci upřednostňovaného balíčku politických opatření pro revizi směrnic a dopad zahrnutí netechnologických (např. dietárních) opatření do prognóz čistého ovzduší pro rok 2030. Tyto dopady doplňují možné větší a dlouhodobější pozitivní dopady. 2.5.Účelnost právních předpisů a zjednodušení (REFIT) Komise s ohledem na svůj program zlepšování právní úpravy (a program REFIT) navrhuje sloučit směrnici 2008/50/ES a směrnici 2004/107/ES do jedné směrnice upravující všechny příslušné látky znečišťující ovzduší. Přijetím směrnice 2008/50/ES byla nahrazena řada legislativních aktů: směrnice Rady 96/62/ES o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší, směrnice Rady 1999/30/ES o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší, směrnice 2000/69/ES o mezních hodnotách pro benzen a oxid uhelnatý v ovzduší, směrnice 2002/3/ES o ozonu ve vnějším ovzduší a rozhodnutí Rady 97/101/ES, kterým se zavádí vzájemná výměna informací a údajů ze sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší v členských státech. V zájmu jasnosti, zjednodušení a správní účinnosti byly sloučeny do jedné směrnice. Evropský parlament a Rada tehdy rovněž stanovily, že jakmile budou získány dostatečné zkušenosti s prováděním směrnice 2004/107/ES, mělo by se zvážit sloučení směrnice 2004/107/ES se směrnicí 2008/50/ES. Po více než deseti letech souběžného provádění směrnice 2008/50/ES a směrnice 2004/107/ES poskytuje revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší příležitost začlenit nejnovější vědecké poznatky a zkušenosti s prováděním prostřednictvím jejich sloučení do jedné směrnice. Tím se konsolidují právní předpisy v oblasti kvality ovzduší a zároveň se zjednoduší pravidla vztahující se na příslušné orgány, zvýší se celková soudržnost a jasnost, a zefektivní se tak jejich provádění. Návrh rovněž zefektivňuje a zjednodušuje řadu ustanovení, zejména pokud jde o monitorování kvality ovzduší v souvislosti s jednotlivými látkami znečišťujícími ovzduší, druhy norem kvality ovzduší pro tyto znečišťující látky a požadavky, které z nich vyplývají, jako je vypracovávání plánů kvality ovzduší. V rámci posouzení dopadů byly zohledněny návrhy uvedené ve stanovisku platformy Fit pro budoucnost ze dne 12. listopadu 2021 týkajícím se právních předpisů o kvalitě vnějšího ovzduší, mimo jiné včetně doporučení týkajících se norem kvality ovzduší, provádění, monitorování, sloučení stávajících směrnic do jedné a souladu se souvisejícími politikami. 2.6.Základní práva Navrhovaná směrnice respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem tohoto návrhu je zabránit škodlivým účinkům znečištění ovzduší na lidské zdraví a životní prostředí, předcházet jim a omezovat je v souladu s čl. 191 odst. 1 SFEU. Návrh tak zejména usiluje o začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a zvyšování jeho kvality do politik EU v souladu se zásadou udržitelného rozvoje, jak stanoví článek 37 Listiny základních práv Evropské unie. Konkretizuje rovněž povinnost chránit právo na život a na nedotknutelnost lidské osobnosti, jak je stanoveno v článcích 2 a 3 listiny. Kromě toho přispívá k právu na účinnou právní ochranu před soudem, jak je stanoveno v článku 47 listiny, pokud jde o ochranu lidského zdraví, a to prostřednictvím podrobných ustanovení o přístupu ke spravedlnosti, náhradě škody a sankcích. 3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Finanční výkaz týkající se rozpočtových důsledků a lidských a administrativních zdrojů potřebných pro tento návrh je začleněn do legislativního finančního výkazu balíčku týkajícího se nulového znečištění, který je předkládán jako součást návrhu na revizi seznamů znečišťujících látek ovlivňujících povrchové a podzemní vody. Návrh bude mít rozpočtové důsledky pro Komisi, Společné výzkumné středisko (JRC) a Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA), pokud jde o potřebné lidské a administrativní zdroje.

Pracovní zátěž Komise v oblasti provádění a prosazování se mírně zvýší v důsledku zařazení nových norem a většího počtu látek, které mají být monitorovány, a potřeby přezkoumat a aktualizovat stávající pokyny a prováděcí rozhodnutí, jakož i vypracovat nové pokyny. Komise bude dále potřebovat zvýšenou podporu ze strany JRC s cílem posílit provádění monitorování a modelování kvality ovzduší. Konkrétně to bude zahrnovat vypracování pokynů, řízení dvou klíčových sítí odborníků a vypracování norem týkajících se monitorování a modelování kvality ovzduší ve spolupráci s Evropským výborem pro normalizaci (CEN). Tato vědecká podpora bude získána zavedením správních ujednání. Evropská agentura pro životní prostředí bude mít vyšší pracovní zátěž v důsledku: potřeby rozšířit infrastrukturu a podporovat průběžné podávání zpráv, které se rozšíří tak, aby byly zahrnuty nové látky znečišťující ovzduší, jakož i povinné hodnoty snížení průměrné expozice, pokud jde o znečišťující látky PM2,5 a NO2; potřeby rozšířit infrastrukturu pro podávání zpráv za účelem získání aktuálních informací z dalších míst odběru vzorků, údajů o modelování a plánů kvality ovzduší; potřeby zvýšit podporu řádného posuzování vykazovaných údajů o kvalitě ovzduší a potřeby posílit propojení mezi analýzou a podporou politik v oblasti znečištění ovzduší, změny klimatu, lidského zdraví a zdraví ekosystémů. Kromě současného týmu kolegů z EEA, kteří již pracují na podpoře politiky EU v oblasti čistého ovzduší, k tomu bude nutný jeden další nový zaměstnanec na plný úvazek a dvě přemístění pracovníků na nová pracovní místa. 4.OSTATNÍ PRVKY Stávající rámec zavedený podle směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší již nabízí vysoce kvalitní reprezentativní monitorování kvality ovzduší, jak dokládá kontrola účelnosti směrnic. Členské státy zřídily napříč celou EU síť pro monitorování kvality ovzduší s přibližně 16 000 místy odběru vzorků pro konkrétní znečišťující látky (z nichž mnohé jsou seskupeny na více než 4 000 monitorovacích stanicích), přičemž odběr vzorků je založen na společných kritériích stanovených ve směrnicích. Celkově je monitorovací síť do značné míry v souladu se směrnicemi a zajišťuje, aby byly k dispozici spolehlivé a reprezentativní údaje o kvalitě ovzduší. Tento návrh monitorovací rámec dále zlepší, jak je podrobněji vysvětleno níže. Stávajícími ustanoveními o podávání zpráv obsaženými v rozhodnutí Komise 2011/850 se řídil vývoj účinného a efektivního digitálního systému elektronického podávání zpráv, který spravuje agentura EEA. Tento návrh zahrnuje i monitorování nových znečišťujících látek. Díky tomu bude možné sledovat několik látek znečišťujících ovzduší, u nichž dosud neexistuje harmonizované monitorování kvality ovzduší v celé EU. Součástí tohoto návrhu je také zlepšení systémů monitorování, modelování a posuzování kvality ovzduší. Poskytnou další srovnatelné a objektivní informace, které umožní pravidelně monitorovat a hodnotit vývoj kvality ovzduší v EU. Spolu s přesnějšími požadavky na informace, které mají být zahrnuty do plánů kvality ovzduší, jak je stanoveno v tomto návrhu, to umožní průběžně přezkoumávat účinnost konkrétních (často místních) opatření v oblasti kvality ovzduší. Jasnější konkrétní požadavky týkající se informování veřejnosti usnadní a urychlí přístup veřejnosti k výsledkům monitorování a hodnocení údajů o kvalitě ovzduší a souvisejících politických opatření. To vše bude užitečným podkladem pro budoucí hodnocení revidované směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší. 5.PODROBNÉ VYSVĚTLENÍ KONKRÉTNÍCH USTANOVENÍ NÁVRHU: Cílem změn provedených prostřednictvím návrhu na sloučení stávajících směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší (2008/50/ES a 2004/107/ES) je konsolidovat a zjednodušit právní předpisy. Následující vysvětlení se zaměřují na změny ve srovnání se stávajícími směrnicemi. Číslování citovaných článků odpovídá návrhu. Článek 1 zavádí pro kvalitu ovzduší do roku 2050 cíl nulového znečištění, který zajistí takové zlepšení kvality ovzduší do roku 2050, že znečištění již nebude považováno za škodlivé pro lidské zdraví a životní prostředí. Článek 3 stanoví pravidelný přezkum vědeckých důkazů s cílem ověřit, zda jsou platné normy kvality ovzduší stále dostatečné pro ochranu lidského zdraví a životního prostředí a zda by měly být regulovány další látky znečišťující ovzduší. Přezkum bude podkladem pro vypracování plánů k dosažení souladu s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší do roku 2050 na základě mechanismu pravidelného přezkumu s cílem zohlednit nejnovější vědecké poznatky. Článek 4 obsahuje aktualizace a doplňuje nové definice prvků, které se mění nebo doplňují do směrnice. Článek 5 vyžaduje, aby členské státy zajistily přesnost modelových aplikací s cílem umožnit větší využívání modelování pro posuzování kvality ovzduší a lepší využívání modelování. Článek 7 zjednodušuje pravidla pro prahy posuzování. Prahy slouží jako podkladové informace pro určení metod posuzování kvality ovzduší, jež by se měly použít na různých úrovních znečištění. Návrh nahrazuje stávající dolní a horní práh jediným prahem posuzování pro každou znečišťující látku. Článek 8 zajišťuje, že kvalita vnějšího ovzduší musí být monitorována pomocí stacionárních míst odběru vzorků, pokud úrovně znečištění ovzduší překročí doporučení WHO. Jsou-li překročeny mezní hodnoty nebo cílová hodnota pro ozon stanovené v této směrnici, musí být kvalita ovzduší posuzována také pomocí modelovacích aplikací. Modelování rovněž pomůže odhalit možná další místa, kde jsou překročeny mezní hodnoty nebo cílová hodnota pro ozon. Účelem je využít pokroku v modelovacích aplikacích k řízení účinných, cílených a nákladově efektivních opatření v oblasti kvality ovzduší s cílem co nejdříve ukončit porušování norem kvality ovzduší. Článek 9 aktualizuje a vyjasňuje pravidla týkající se počtu a umístění míst odběru vzorků, včetně přísnějších pravidel pro přemístění těchto míst. Revidovaná pravidla rovněž slučují a zjednodušují požadavky týkající se míst odběru vzorků pro různé látky znečišťující ovzduší a normy kvality ovzduší, které jsou v současné době uvedeny ve směrnicích na různých místech.

Článek 10 zavádí monitorovací superlokality a upravuje jejich počet a umístění. Tyto monitorovací superlokality kombinují více míst odběru vzorků za účelem shromažďování dlouhodobých údajů o látkách znečišťujících ovzduší, na něž se vztahuje tato směrnice, jakož i o nových látkách znečišťujících ovzduší a dalších příslušných ukazatelích. Kombinování více míst odběru vzorků v rámci superlokality namísto jejich umístění samostatně může v některých případech ušetřit náklady. Zavedení dalších míst odběru vzorků pro neregulované nové látky znečišťující ovzduší, jako jsou ultrajemné částice (UFP), černý uhlík (BC), amoniak (NH3) nebo oxidační potenciál částic, podpoří získávání vědeckých poznatků o jejich účincích na zdraví a životní prostředí. Členské státy mohou případně zřídit společné monitorovací superlokality, což může snížit náklady. Článek 11 objasňuje cíle týkající se kvality údajů pro měření kvality ovzduší a zavádí kvalitativní cíle pro modelování. Doplňuje se nový požadavek, podle kterého musí být všechny údaje hlášeny a používány pro účely posouzení souladu, a to i v případě, že nesplňují cíle týkající se kvality údajů. Ustanovení o posuzování ozonu jsou začleněna do ustanovení o posuzování dalších znečišťujících látek v zájmu zjednodušení a zefektivnění daných ustanovení. Článek 12 uvádí stávající požadavky týkající se udržování úrovní látek znečišťujících ovzduší pod mezními hodnotami a zavádí nové požadavky na průměrné expoziční koncentrace. Článek 13 více slaďuje normy EU pro kvalitu ovzduší s doporučeními WHO z roku 2021, přičemž zohledňuje proveditelnost a nákladovou efektivnost analyzované v posouzení dopadů připojeném k tomuto návrhu. Kromě toho zavádí mezní hodnoty pro všechny látky znečišťující ovzduší, na něž se v současnosti vztahují cílové hodnoty, s výjimkou ozonu (O3). Zkušenosti se stávajícími směrnicemi ukazují, že se tím zvýší účinnost snižování koncentrací látek znečišťujících ovzduší. Ozon je z této změny vyňat kvůli složitým vlastnostem jeho tvorby v atmosféře, které komplikují úkol posoudit proveditelnost dodržování přísných mezních hodnot. Revidované mezní a cílové hodnoty vstoupí v platnost v roce 2030, přičemž bude vyvážena potřeba rychlého zlepšení s potřebou zajistit dostatečnou lhůtu pro přípravu a koordinaci s klíčovými souvisejícími politikami, které přinesou výsledky v roce 2030, jako je balíček politik v oblasti zmírňování změny klimatu „Fit for 55“. Aby se EU dostala na cestu, která jí umožní realizovat vizi nulového znečištění ovzduší do roku 2050, zavádí se nové ustanovení, které vyžaduje snížení průměrné expozice veřejnosti jemným částicím (PM2,5) a oxidu dusičitému (NO2) na regionální úrovni (územní jednotky NUTS 1) na úrovně doporučené Světovou zdravotnickou organizací. Doplňuje se tím povinnost splnit mezní a cílové hodnoty platné v zónách kvality ovzduší. Za účelem zajištění podkladových údajů pro politiku čistého ovzduší na úrovni EU se od členských států vyžaduje, aby Komisi bezodkladně informovaly, pokud zavedou přísnější normy kvality ovzduší, než jsou normy EU. Článek 14 se zkracuje, neboť požadavky na místa odběru vzorků jsou stejné jako požadavky podle článku 7. Obsah několika článků (bývalých článků 15–18 směrnice 2008/50/ES) o normách kvality ovzduší a souvisejících požadavcích na jemné částice (PM2,5) a ozon (O3) je začleněn do norem pro jiné znečišťující látky v článcích 12, 13 a 23 a požadavky na místa odběru vzorků jsou začleněny do článku 7. Vzhledem k velkému vlivu znečištění částicemi na zdraví zavádí článek 15 vedle stávajících varovných prahových hodnot pro oxid dusičitý (NO2) a oxid siřičitý (SO2) varovné prahové hodnoty pro krátkodobá opatření v případě maximálního znečištění částicemi (PM10 a PM2,5). Článek 16 rozšiřuje pravidla pro odečítání příspěvků z přírodních zdrojů na překročení norem kvality ovzduší tak, aby zahrnovala překročení povinných hodnot snížení průměrné expozice. Znečištění ovzduší z přírodních zdrojů, jako je saharský prach, nemůže být ovlivněno řízením kvality ovzduší. Proto články 19 a 20 zajišťují, aby překročení hodnot v oblasti kvality ovzduší vyplývající z těchto zdrojů nebyla považována za nedodržení norem kvality ovzduší, včetně povinných hodnot snížení průměrné expozice, a nevyžadovala plány kvality ovzduší. Článek 17 týkající se odečítání zimního posypu pískem a solí se rozšiřuje tak, aby zahrnoval jemné částice (PM2,5). Zimní posyp pískem a solí je důležitý pro bezpečnost silničního provozu, i když resuspenze částic z těchto opatření může rovněž přispět ke znečištění ovzduší částicemi různých velikostí. Překročení hodnot v oblasti kvality ovzduší vyplývající pouze z těchto zdrojů nepovedou k požadavku vypracovat plány kvality ovzduší podle článku 19. Článek 18 o prodloužení lhůt pro dosažení mezních hodnot týkajících se částic (PM10 a PM2,5) a oxidu dusičitého (NO2) stanoví dodatečné podmínky pro toto prodloužení, aby se zvýšila účinnost opatření v oblasti kvality ovzduší přijatých za účelem dodržení mezních hodnot. Plány kvality ovzduší musí například uvést, jak se bude usilovat o získání dodatečného financování k rychlejšímu splnění norem a jak bude veřejnost informována o důsledcích prodloužení lhůt pro lidské zdraví a životní prostředí. Prodloužit lhůtu pro dosažení mezní hodnoty bude kromě toho možné pouze tehdy, pokud byla povinná hodnota snížení průměrné expozice týkající se příslušné látky znečišťující ovzduší dodržena alespoň tři roky před začátkem prodloužení. Cílem je zajistit, aby bylo prodloužení lhůty povoleno pouze v případech lokalizovaného překročení mezních hodnot v důsledku podmínek specifických pro dané místo a aby se nevyužívalo k odložení místních, regionálních nebo vnitrostátních opatření v oblasti kvality ovzduší, ať už na místní, regionální, nebo vnitrostátní úrovni. Článek 19 zvyšuje účinnost plánů kvality ovzduší s cílem zajistit, aby normy kvality ovzduší byly splněny co nejdříve. Toho bude dosaženo a) požadavkem, aby byly plány kvality ovzduší vypracovány před vstupem norem kvality ovzduší v platnost v případě nesplnění norem před rokem 2030, b) upřesněním, že plány kvality ovzduší musí usilovat o to, aby období překročení bylo co možná nejkratší a v žádném případě ne delší než tři roky u mezních hodnot, a c) zavedením pravidelných aktualizací plánů kvality ovzduší, pokud nedosáhnou souladu. Plány kvality ovzduší jsou povinné, pokud jsou překročeny mezní hodnoty, cílová hodnota pro ozon nebo povinné hodnoty snížení průměrné expozice. Plány budou rovněž povinné, pokud se předpokládá, že tyto normy budou překročeny. To pomůže zajistit, aby období překročení byla co možná nejkratší. Podpoří se tím rovněž synergie mezi řízením jednotlivých látek znečišťujících ovzduší a mezi opatřeními ke splnění jednotlivých norem. Například opatření k dosažení povinné hodnoty snížení průměrné expozice jemným částicím (PM2,5) přispěje rovněž k dosažení mezní hodnoty pro PM2,5. Konečná změna bude vyžadovat, aby plány kvality ovzduší analyzovaly riziko překročení varovných prahových hodnot. To povede k větší integraci krátkodobých akčních plánů – potřebných k řešení překročení varovných prahových hodnot – s dlouhodobými akčními plány, k úsporám zdrojů a zlepšení přijatých opatření. Článek 20 od členských států vyžaduje, aby prokázaly, proč by krátkodobý akční plán nebyl účinný, pokud se rozhodnou, že jej nepřijmou navzdory riziku překročení varovné prahové hodnoty pro ozon. Tento článek rovněž stanoví povinnost pořádat ke krátkodobým akčním plánům veřejné konzultace, aby se zajistilo, že při jejich koncipování budou zohledněny všechny relevantní informace. Článek 21 dále vyjasňuje a posiluje opatření pro spolupráci mezi členskými státy s cílem řešit porušení norem kvality ovzduší v důsledku znečištění ovzduší přesahujícího hranice států, zejména opatření vyžadující rychlou výměnu informací mezi členskými státy a s Komisí. Článek 22 zvyšuje informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší tím, že ukládá členským státům povinnost zavést index kvality ovzduší poskytující hodinové aktualizace údajů o kvalitě ovzduší v souvislosti s nejškodlivějšími látkami znečišťujícími ovzduší. Článek 23 stanoví, že Komise přijme prováděcí akty týkající se podávání zpráv o údajích o kvalitě ovzduší a jejich řízení. Tyto prováděcí akty budou uvedeny do souladu s revidovanou směrnicí. Článek 27 stanoví podrobná ustanovení týkající se zajištění přístupu ke spravedlnosti pro ty, kteří chtějí napadnout provádění této směrnice, například pokud nebyl vypracován plán kvality ovzduší navzdory překročení příslušných norem kvality ovzduší. Cílem článku 28 je zavést účinné právo jednotlivců na náhradu škody v případě, že k poškození jejich zdraví došlo zcela nebo částečně v důsledku porušení předepsaných pravidel týkajících se mezních hodnot, plánů kvality ovzduší, krátkodobých akčních plánů nebo v souvislosti se znečištěním přesahujícím hranice států. Dotčené osoby mají právo požadovat a získat náhradu této škody. Zahrnuje to i možnost kolektivních žalob.

Článek 29 se mění s cílem podrobněji vyjasnit, jak musí členské státy stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce pro ty, kdo poruší opatření přijatá v členském státě k provedení této směrnice, včetně odrazujících finančních sankcí, aniž je dotčena směrnice 2008/99/ES o trestněprávní ochraně životního prostředí. Příloha I ve spojení s články 13 a 15 uvádí normy kvality ovzduší pro jednotlivé znečišťující látky a stanoví: a) nové mezní hodnoty pro ochranu lidského zdraví; b) aktualizované cílové hodnoty a dlouhodobé cíle pro ozon; c) nové varovné prahové hodnoty pro částice (PM10 a PM2,5) a d) povinné hodnoty snížení průměrné expozice jemným částicím (PM2,5) a oxidu dusičitému (NO2) s cílem dosáhnout průměrné maximální expoziční koncentrace na úrovni doporučení WHO. Příloha II stanoví prahy posuzování pro monitorování a modelování kvality ovzduší. Příloha III ve spojení s článkem 9 zjednodušuje kritéria pro určení minimálního počtu míst odběru vzorků pro stacionární měření a uvádí tato kritéria pro všechny látky znečišťující ovzduší, na něž se vztahují různé normy kvality ovzduší (mezní hodnoty, cílová hodnota pro ozon, povinné hodnoty snížení průměrné expozice, varovné prahové hodnoty a kritické úrovně). Příloha IV uvádí kritéria pro umístění míst odběru vzorků pro všechny látky znečišťující ovzduší, na něž se vztahují různé normy kvality ovzduší. Příloha V aktualizuje a posiluje požadavky týkající se kvality údajů a nejistoty pro stacionární a orientační měření kvality ovzduší, modelování a objektivní odhad s cílem zajistit přesné posouzení s ohledem na navrhované přísnější normy kvality ovzduší a technický pokrok od přijetí stávajících směrnic. Příloha VI aktualizuje pravidla pro metody, které je třeba použít pro posouzení koncentrací jednotlivých znečišťujících látek ve vnějším ovzduší, jakož i pro posouzení rychlosti, jakou některé znečišťující látky vstupují do ekosystémů. Příloha VII zavádí monitorování ultrajemných částic (UFP) na místech, kde jsou pravděpodobné vysoké koncentrace těchto částic, například na letištích, v přístavech, na silnicích, v průmyslových areálech nebo v rámci vytápění domácností nebo v jejich blízkosti. Spolu s informacemi z monitorování pozaďových koncentrací UFP v monitorovacích superlokalitách, jak vyžaduje článek 10, to pomůže pochopit příspěvek různých zdrojů ke koncentracím UFP. Příloha VII rovněž aktualizuje seznam těkavých organických sloučenin (VOC) doporučených pro měření, a to s cílem zlepšit porozumění tvorbě a řízení ozonu. Příloha VIII ve spojení s článkem 19 uvádí požadavky na plány kvality ovzduší, které se zabývají překročením mezních hodnot, cílové hodnoty pro ozon a povinných hodnot snížení průměrné expozice. Zefektivnění těchto požadavků podpoří synergie mezi řízením jednotlivých látek znečišťujících ovzduší a plněním jednotlivých norem kvality ovzduší. Příloha VIII rovněž vyžaduje, aby plány kvality ovzduší obsahovaly přesnější analýzu očekávaných účinků opatření v oblasti kvality ovzduší. Přispěje to ke zvýšení účinnosti plánů kvality ovzduší. Příloha IX rozšiřuje rozsah informací o kvalitě ovzduší, které mají být poskytovány veřejnosti, včetně povinných hodinových aktualizací v případě stacionárních měření klíčových látek znečišťujících ovzduší, jakož i aktuálních výsledků modelování, jsou-li k dispozici. 🡻 2008/50 (přizpůsobený) 2022/0347 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu



(přepracované znění) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu ⌦ o fungování Evropské unie ⌫ o založení Evropského společenství, a zejména na článek ⌦ 192 ⌫ 175 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: ⇩ nový (1)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/107/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES byly podstatně změněny. Vzhledem k tomu, že je třeba provést další změny, měly by být uvedené směrnice z důvodu přehlednosti přepracovány. (2)Evropská komise v prosinci 2019 ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ stanovila ambiciózní plán přeměny Unie na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou účinně využívající zdroje, jejímž cílem je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál Unie a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Pokud jde konkrétně o čisté ovzduší, obsahuje Zelená dohoda pro Evropu závazek dále zlepšovat kvalitu ovzduší a ve větší míře sladit normy EU pro kvalitu ovzduší s doporučeními Světové zdravotnické organizace (WHO). Komise v ní rovněž oznámila posílení ustanovení o monitorování, modelování a plánování kvality ovzduší. (3)V květnu 2021 přijala Komise sdělení, kterým se stanoví „akční plán pro nulové znečištění“, který se mimo jiné zabývá aspekty Zelené dohody pro Evropu týkajícími se znečištění a dále obsahuje závazek snížit do roku 2030 dopad znečištění ovzduší na zdraví o více než 55 % a počet ekosystémů EU, v nichž znečištění ovzduší ohrožuje biologickou rozmanitost, o 25 %. (4)Akční plán pro nulové znečištění rovněž stanoví vizi pro rok 2050, podle níž se znečištění ovzduší sníží na úrovně, které již nejsou považovány za škodlivé pro zdraví a přírodní ekosystémy. Za tímto účelem by měl být uplatněn několikafázový přístup ke stanovení stávajících a budoucích norem EU pro kvalitu ovzduší, přičemž by měly být stanoveny průběžné normy kvality ovzduší pro rok 2030 a následující období a vytvořena perspektiva pro dosažení souladu s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší nejpozději do roku 2050 na základě mechanismu pravidelného přezkumu s cílem zohlednit nejnovější vědecké poznatky. Vzhledem k souvislosti mezi snižováním znečištění a dekarbonizací by měl být dlouhodobý cíl dosáhnout nulového znečištění uskutečňován souběžně se snižováním emisí skleníkových plynů, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119. (5)Při přijímání příslušných opatření na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni v zájmu dosažení cíle nulového znečištění ovzduší by se členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise měly řídit zásadou předběžné opatrnosti a zásadou „znečišťovatel platí“ stanovenými ve Smlouvě o fungování Evropské unie a zásadou „neškodit“ stanovenou v Zelené dohodě pro Evropu. Měly by mimo jiné zohlednit: pozitivní vliv zlepšení kvality ovzduší na veřejné zdraví, kvalitu životního prostředí, blahobyt občanů, prosperitu společnosti, zaměstnanost a konkurenceschopnost hospodářství; transformaci energetiky, posílení energetické bezpečnosti a boj proti energetické chudobě; potravinové zabezpečení a cenovou dostupnost potravin; rozvoj udržitelných a inteligentních řešení v oblasti mobility a dopravy; dopad změn chování; spravedlnost a solidaritu v rámci členských států a mezi nimi s ohledem na jejich ekonomickou způsobilost, vnitrostátní okolnosti, jako jsou specifika ostrovů, a potřebu postupného hospodářského sbližování; potřebu zajistit spravedlivou a sociálně vyváženou transformaci prostřednictvím vhodných vzdělávacích programů a programů odborné přípravy; nejlepší dostupné a nejnovější vědecké důkazy, zejména zjištění, o nichž informuje WHO; potřebu začlenit rizika související se znečištěním ovzduší do rozhodnutí týkajících se investic a plánování; nákladovou efektivnost a technologickou neutralitu při dosahování snížení emisí látek znečišťujících ovzduší a postupné zlepšování ekologické vyváženosti a zvyšování úrovně ambicí. (6)„Osmý všeobecný akční program Unie pro životní prostředí na období do roku 2030“ přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/591 ze dne 6. dubna 2022 stanoví cíl dosáhnout životního prostředí bez toxických látek a ochrany zdraví a dobrých životních podmínek lidí, zvířat a ekosystémů proti rizikům a negativním dopadům souvisejícím se životním prostředím a za tímto účelem stanoví, že je třeba další zlepšování metod monitorování, lepší informovanost veřejnosti a přístup k právní ochraně. Tím se řídí cíle stanovené v této směrnici. (7)Komise by měla pravidelně přezkoumávat vědecké důkazy týkající se znečišťujících látek, jejich účinků na lidské zdraví a životní prostředí, jakož i technologického vývoje. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla posoudit, zda jsou použitelné normy kvality ovzduší stále vhodné k dosažení cílů této směrnice. První přezkum by měl být proveden do 31. prosince 2028 s cílem posoudit, zda je třeba normy kvality ovzduší aktualizovat na základě nejnovějších vědeckých informací. 🡻 2008/50 5. bod odůvodnění (přizpůsobený) (8)Je třeba uplatňovat společný přístup k posuzování kvality vnějšího ovzduší na základě ⌦ pomocí ⌫ společných kritérií posuzování. Při posuzování kvality vnějšího ovzduší by měl být brán ohled na velikost skupin obyvatel a ekosystémů, které jsou znečištění ovzduší vystaveny. Je proto vhodné rozdělit území každého členského státu do zón nebo aglomerací podle hustoty obyvatel. 🡻 2008/50 14. bod odůvodnění (přizpůsobený)

⇨ nový (9)V zónách a aglomeracích, v nichž jsou překračovány dlouhodobé cíle u ozonu a prahy posuzování u jiných znečišťujících látek, by měla být povinná stacionární měření. Údaje ze stacionárních měření mohou být doplněny modelovými metodami nebo orientačním měřením, které ⌦ Modelovací aplikace a orientační měření, kterými se doplní informace ze stacionárních měření, ⌫ umožní zpracovat údaje z jednotlivých ⌦ míst ⌫ z hlediska geografického rozložení koncentrace. Použití ⌦ těchto ⌫ doplňkových metod posuzování by rovněž mělo umožnit snížení minimálního požadovaného počtu míst odběru vzorků pro stacionární měření. ⇨ v zónách, kde nejsou překračovány prahy posuzování. V zónách, kde jsou překračovány mezní nebo cílové hodnoty, by měly být povinné jak stacionární měření, tak použití modelovacích aplikací. V zájmu lepšího pochopení úrovní a rozptylu znečištění by mělo být rovněž prováděno dodatečné monitorování pozaďových koncentrací a depozice znečišťujících látek ve vnějším ovzduší ⇦. 🡻 2008/50 6. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (10)Pokud je to možné, Mměly by se použít techniky modelování ⇨ modelovací aplikace ⇦, které umožní interpretovat údaje z jednotlivých míst z hlediska geografického rozložení koncentrace ⇨ , pomohou odhalit porušení norem kvality ovzduší a zajistí podkladové údaje pro plány kvality ovzduší a umístění míst odběru vzorků ⇦. Toto by mohlo posloužit jako základ pro výpočet kolektivní expozice obyvatelstva žijícího v dané oblasti znečišťujícím látkám. ⇨ Kromě požadavků na monitorování kvality ovzduší stanovených v této směrnici se členské státy vyzývají, aby pro účely monitorování využívaly informační produkty a doplňkové nástroje (např. pravidelné hodnocení a zprávy o hodnocení kvality, online aplikace v dané oblasti politiky), které poskytuje složka Kosmického programu EU zaměřená na pozorování Země, zejména služba monitorování atmosféry programu Copernicus (CAMS). ⇦ ⇩ nový (11)Je důležité, aby byly monitorovány nové znečišťující látky, jako jsou ultrajemné částice, černý uhlík a elementární uhlík, jakož i amoniak a oxidační potenciál částic, s cílem podpořit získávání vědeckých poznatků o jejich účincích na zdraví a životní prostředí, jak doporučuje WHO. 🡻 2008/50 8. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (12)Za účelem lepšího pochopení vlivů těchto znečišťujících látek a vypracování vhodných politik je třeba provést podrobná měření jemných částic ve venkovských pozaďových lokalitách. Tato měření by měla být provedena způsobem, který je v souladu s měřeními v rámci programu spolupráce při monitorování a vyhodnocování dálkového přenosu látek znečišťujících ovzduší v Evropě (EMEP) vytvořeného na základě Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 ⌦ přijaté Evropskou hospodářskou komisí OSN (EHK OSN) a ⌫ schválené rozhodnutím Rady 81/462/EHS ze dne 11. června 1981 ⇨ a jejích protokolů, včetně Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999, který byl revidován v roce 2012 ⇦ . 🡻 2008/50 7. bod odůvodnění (přizpůsobený) (13)S cílem zajistit, aby shromážděné informace o znečištění ovzduší byly dostatečně reprezentativní a srovnatelné v rámci ⌦ Unie ⌫ Společenství, je nezbytné používat při posuzování kvality vnějšího ovzduší standardizované metody měření a společná kritéria pro počet a umístění měřicích stanic. K posuzování kvality vnějšího ovzduší mohou být použity i jiné metody než měření, a proto je nezbytné vymezit kritéria používání a požadovanou přesnost těchto metod. 🡻 2004/107 12. bod odůvodnění ⇨ nový (14)Standardizované přesné metody měření a společná kritéria pro umístění měřicích stanic jsou důležitými prvky při posuzování kvality vnějšího ovzduší, aby zjištěné údaje byly srovnatelné v celém Společenství. Jako důležitý bod je uznáváno stanovení referenčních měřicích metod. Komise již zadala práce na přípravě, s cílem jejich rychlého vypracování a přijetí, norem CEN pro měření ⇨ polycyklických aromatických uhlovodíků a pro hodnocení výkonnosti snímacích systémů pro určení koncentrací plynných znečišťujících látek a částic ve vnějším ovzduší ⇦ těch složek ve vnějším ovzduší, u kterých jsou definovány cílové hodnoty (arsen, kadmium, nikl a benzo(a)pyren), a norem pro depozici těžkých kovů. Dokud nejsou k dispozici standardizované metody CEN, mělo by být povoleno použití referenčních měřicích metod podle mezinárodních a vnitrostátních norem.

🡻 2008/50 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (15)V zájmu ochrany lidského zdraví a životního prostředí jako celku je zvláště důležité bojovat proti emisím znečišťujících látek u zdroje a stanovit a provádět co nejúčinnější opatření na snížení emisí na místní a celostátní úrovni a na úrovni ⌦ Unie ⌫ Společenství ⇨ , zejména pokud jde o emise ze zemědělství, průmyslu, dopravy a výroby energie ⇦ . Proto je třeba emisím škodlivých látek znečišťujících ovzduší bránit, předcházet jim nebo je omezit a stanovit vhodné ⇨ normy ⇦ cíle pro kvalitu vnějšího ovzduší s ohledem na příslušné normy, pokyny a programy Světové zdravotnické organizace. 🡻 2004/107 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (16)Bylo vědecky prokázáno, že ⇨ oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice, olovo, benzen, oxid uhelnatý, ⇦ arsen, kadmium, nikl,a některé polycyklické aromatické uhlovodíky ⇨ a ozon ⇦ jsou ⇨ odpovědné za výrazné negativní dopady na lidské zdraví ⇦ lidskými genotoxickými karcinogeny a že neexistuje žádná zjistitelná prahová hodnota, pod níž by tyto látky nepředstavovaly nebezpečí pro lidské zdraví. K dopadu na lidské zdraví a životní prostředí dochází koncentrací těchto látek ve vnějším ovzduší a jejich depozicí. S ohledem na efektivnost nákladů nelze v určitých oblastech docílit koncentrací arsenu, kadmia, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší, které by nepředstavovaly významné nebezpečí pro lidské zdraví. 🡻 2004/107 11. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (17)K účinkům ⇨ olova, ⇦ arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků na lidské zdraví, také prostřednictvím potravinového řetězce, a na životní prostředí celkově dochází ⌦ i ⌫ prostřednictvím koncentrací ve vnějším ovzduší a prostřednictvím depozice, je proto třeba vzít v úvahu akumulaci těchto látek v půdě a ochranu podzemních vod. Aby se usnadnil přezkum této směrnice v roce 2010, měly by Komise a členské státy zvážit podporu výzkumu účinků arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků na lidské zdraví a životní prostředí, zejména prostřednictvím depozice. ⇩ nový (18)Průměrná expozice obyvatelstva znečišťujícím látkám s největším doloženým dopadem na lidské zdraví, tj. jemným částicím (PM2,5) a oxidu dusičitému (NO2), by měla být snížena na základě doporučení WHO. Za tímto účelem by měla být pro tyto znečišťující látky kromě mezních hodnot zavedena i povinná hodnota snížení průměrné expozice. 🡻 2004/107 4. bod odůvodnění ⇨ nový (19)⇨ Kontrola účelnosti směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší (směrnic 2004/107/ES a 2008/50/ES) ukázala, že mezní hodnoty jsou při snižování koncentrací znečišťujících látek účinnější než cílové hodnoty. ⇦ S cílem minimalizace škodlivých účinků vzduchem přenášeného arsenu, kadmia, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků na lidské zdraví, se zvláštním ohledem na ⇨ zranitelné skupiny a ⇦ citlivé skupiny obyvatel, a jejich škodlivých účinků na životní prostředí ⇨ by měly být stanoveny mezní hodnoty ⇦ celkově by měly být stanoveny cílové hodnoty, kterých by mělo být v rámci možností dosaženo ⇨ pro koncentraci oxidu siřičitého, oxidu dusičitého, částic, olova, benzenu, oxidu uhelnatého, arsenu, kadmia, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší ⇦. Jako referenční látka pro riziko karcinogenity polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší by měl být použit benzo(a)pyrenbenzo[a]pyren.

⇩ nový (20)Aby se členské státy mohly připravit na revidované normy kvality ovzduší stanovené touto směrnicí a aby byla zajištěna právní kontinuita, měly by být po přechodné období mezní hodnoty totožné s hodnotami stanovenými ve zrušených směrnicích, dokud nezačnou platit nové mezní hodnoty. 🡻 2008/50 13. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (21)Ozon je znečišťující látka přesahující hranice států, která vzniká v atmosféře z emisí primárních znečišťujících látek a kterou se zabývá směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/22842001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečišťující ovzduší . Pokrok v oblasti dosahování cílů kvality ovzduší a dlouhodobých cílů pro ozon stanovených v této směrnici by měl být určen cíli a ⇨ závazky ke snížení emisí ⇦ emisními stropy stanovenými směrnicí (EU) 2016/22842001/81/ES a případně prováděním ⇨ nákladově efektivních opatření a ⇦ plánů kvality ovzduší stanovených touto směrnicí. 🡻 2008/50 12. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (22)Stávající cCílové hodnoty ⇨ pro ozon ⇦ a dlouhodobé cíle zajištění účinné ochrany proti škodlivým účinkům expozice ozonu na lidské zdraví, vegetaci a ekosystémy by se neměly měnit ⇨ by měly být aktualizovány na základě nejnovějších doporučení Světové zdravotnické organizace ⇦ . (23)Na ochranu před krátkými expozicemi zvýšeným koncentracím ozonu by měla být pro obyvatelstvo jako celek stanovena varovná prahová hodnota ⇨ oxidu siřičitého, oxidu dusičitého, částic (PM10 a PM2,5) a ⇦ ozonu a pro ⇨ zranitelné a ⇦ citlivé skupiny obyvatelstva informativní prahová hodnota ozonu. Tyto prahové hodnoty by měly být signálem k zahájení informování veřejnosti o rizicích expozice a provádění případných krátkodobých opatření ke snížení úrovní ozonu ⇨ znečištění ⇦, pokud bude varovná prahová hodnota překročena. 🡻 2004/107 7. bod odůvodnění (přizpůsobený) (24)V souladu s článkem ⌦ 193 ⌫ 176 Smlouvy mohou členské státy ve vztahu k arsenu, kadmiu, rtuti, niklu a polycyklickým aromatickým uhlovodíkům zachovat nebo zavést přísnější ochranná opatření, jsou-li slučitelná se Smlouvou a oznámena Komisi. 🡻 2008/50 9. bod odůvodnění ⇨ nový (25)Je-li stav kvality ovzduší již dobrý, je třeba ho zachovat či zlepšovat. Pokud nejsou splněny ⇨ hrozí, že nebudou splněny, nebo nebyly splněny ⇦ ⇨ normy ⇦ cíle kvality vnějšího ovzduší stanovené touto směrnicí, měly by členské státy přijmout ⇨ okamžitá ⇦ opatření za účelem dodržení mezních hodnot ⇨ , povinných hodnot snížení průměrné expozice ⇦ a kritických úrovní a případně dosáhnout cílových hodnot a dlouhodobých cílů ⇨ pro ozon ⇦. 🡻 2004/107 9. bod odůvodnění

(26)Rtuť je látkou velmi nebezpečnou pro lidské zdraví a životní prostředí. Je přítomna v celém životním prostředí a ve formě methylrtuti má schopnost akumulace v organismech, a zejména koncentrace v organismech, jež jsou v potravinovém řetězci umístěny výše. Rtuť uvolněná do atmosféry může být přenášena na dlouhé vzdálenosti. 🡻 2004/107 10. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (27)Komise má v úmyslu předložit v roce 2005 ucelenou strategii zahrnující opatření ⌦ Nařízení Evropského parlamentu a Rady 2017/852 se zaměřuje ⌫ na ochranu lidského zdraví a životního prostředí před uvolňováním rtuti, založenou na principu životního cyklu a beroucí v úvahu produkci, použití, nakládání s odpady a emise. V této souvislosti by Komise měla zvážit veškerá vhodná opatření s cílem omezit množství rtuti v pozemních a vodních ekosystémech, a tím i omezit požívání rtuti prostřednictvím jídla, a s cílem zamezit výskytu rtuti v některých produktech. ⇨ Ustanovení o monitorování rtuti obsažená v této směrnici doplňují uvedené nařízení a zajišťují pro ně podkladové údaje. ⇦ 🡻 2008/50 10. bod odůvodnění ⇨ nový (28)Ohrožení vegetace a přírodních ekosystémů vlivem znečištění ovzduší je nejzávažnější v místech vzdálených od městských oblastí. Posuzování takových rizik a dodržování kritických úrovní pro ochranu vegetace by se proto mělo zaměřit na místa vzdálená od zastavěných oblastí. ⇨ Toto posouzení by mělo zohlednit a doplnit požadavky podle směrnice (EU) 2016/2284 týkající se monitorování dopadů znečištění ovzduší na suchozemské a vodní ekosystémy a podávání zpráv o těchto dopadech. ⇦ 🡻 2008/50 15. bod odůvodnění ⇨ nový (29)Příspěvky z přírodních zdrojů lze posuzovat, ale nikoliv regulovat. Pokud tedy lze s dostatečnou přesností určit příspěvky ke znečišťujícím látkám ve vnějším ovzduší z přírodních zdrojů a pokud jsou překročení zcela nebo částečně způsobena těmito přírodními zdroji, lze tyto příspěvky v souladu s podmínkami stanovenými v této směrnici při posuzování dodržování mezních hodnot pro vnější ovzduší ⇨ a povinných hodnot snížení průměrné expozice ⇦ odečíst. Překročení mezních hodnot částic PM10, která lze přičíst zimnímu posypu silnic pískem nebo solí, lze rovněž při posuzování dodržování mezních hodnot pro kvalitu ovzduší odečíst, pokud byla přijata vhodná opatření ke snížení koncentrací. 🡻 2008/50 16. bod odůvodnění (30)U zón a aglomerací s obzvláště obtížnými podmínkami by mělo být možné prodloužit lhůtu, v níž musí být mezních hodnot pro kvalitu ovzduší dosaženo, v případech, kdy se navzdory provádění příslušných opatření ke snížení znečištění vyskytnou v konkrétních zónách a aglomeracích vážné problémy s dodržením hodnot. Jakékoli prodloužení lhůty pro dané zóny a aglomerace by mělo být doprovázeno souhrnným plánem, který posoudí Komise a který zajistí dosažení hodnot v prodloužené lhůtě. K účinnému snížení emisí v časovém rámci stanoveném touto směrnicí pro splnění mezních hodnot bude důležité, aby byla k dispozici nezbytná opatření Společenství odpovídající úmyslu snížit emise u zdroje na úroveň zvolenou v tematické strategii o znečištění ovzduší, a tato opatření by se měla zohledňovat při posuzování žádostí o prodloužení lhůt pro splnění mezních hodnot. 🡻 2008/50 18. bod odůvodnění ⇨ nový (31)Pro zóny a aglomerace, v nichž koncentrace znečišťujících látek ve vnějším ovzduší překračují příslušné cílové hodnoty nebo mezní hodnoty kvality ovzduší ⇨ , cílové hodnoty pro ozon nebo povinné hodnoty snížení průměrné expozice ⇦, by měly být vytvořeny a aktualizovány plány kvality ovzduší a případně určité dočasné meze tolerance. Látky znečišťující ovzduší produkuje řada různých zdrojů a činností. K zajištění soudržnosti mezi různými politikami by tyto plány kvality ovzduší měly být pokud možno konzistentní a propojené s plány a programy připravenými podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení , směrnice (EU) 2016/2284směrnice 2001/81/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí . Cíle kvality vnějšího ovzduší stanovené touto směrnicí se rovněž plně zohlední tam, kde se udělují povolení pro průmyslové činnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění .

⇩ nový (32)Plány kvality ovzduší by měly rovněž být vypracovány před rokem 2030, pokud existuje riziko, že členské státy do uvedeného data nedosáhnou mezních hodnot nebo cílové hodnoty pro ozon, aby se zajistilo odpovídající snížení úrovní znečišťujících látek. 🡻 2008/50 19. bod odůvodnění ⇨ nový (33)Je třeba vypracovat akční plány určující opatření, která se mají přijmout v krátkodobém horizontu, pokud hrozí riziko překročení jedné nebo více varovných prahových hodnot, s cílem snížit toto riziko a zkrátit délku jeho trvání. Pokud se riziko týká jedné nebo více mezních hodnot nebo cílových hodnot, členské státy mohou případně tyto krátkodobé akční plány vypracovat. Pokud jde o ozon, měly by tyto krátkodobé akční plány zohledňovat ustanovení rozhodnutí Komise 2004/279/ES ze dne 19. března 2004 o pokynech pro provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/3/ES o ozonu ve vnějším ovzduší. 🡻 2008/50 20. bod odůvodnění ⇨ nový (34)Pokud následkem významného znečištění, které pochází z jednoho členského státu, dojde nebo by mohlo dojít k překročení úrovně znečišťující látky ⇨ s ohledem na jakoukoli mezní hodnotu, cílovou hodnotu pro ozon, povinnou hodnotu snížení průměrné expozice nebo varovnou prahovou hodnotu ⇦, členské státy by měly vzájemně konzultovat ⇨ spolupracovat ⇦ příslušný cíl kvality ovzduší a případně mez tolerance nebo případnou varovnou prahovou hodnotu. Přeshraniční povaha konkrétních znečišťujících látek, jako jsou ozon nebo jemné částice, může vyžadovat koordinaci mezi sousedícími členskými státy při navrhování a provádění plánů kvality ovzduší a krátkodobých akčních plánů a při informování veřejnosti. Členské státy by případně měly spolupracovat se třetími zeměmi se zvláštním důrazem na rychlé zapojení kandidátských zemí. ⇨ Komise by měla být o takové spolupráci včas informována a měla by k ní být přizvána. ⇦ 🡻 2008/50 21. bod odůvodnění ⇨ nový (35)Je nezbytné, aby členské státy a Komise shromažďovaly, vyměňovaly si a šířily informace o kvalitě ovzduší s cílem lépe pochopit vlivy znečištění ovzduší a vytvořit vhodné politiky. Veřejnost by rovněž měla mít vždy k dispozici aktuální informace o koncentracích všech regulovaných znečišťujících látek ve vnějším ovzduší ⇨ , jakož i plány kvality ovzduší a krátkodobé akční plány ⇦. 🡻 2008/50 22. bod odůvodnění ⇨ nový (36)⇨ Informace o koncentracích a depozici regulovaných znečišťujících látek by měly být předkládány Komisi jako základ pro přípravu pravidelných zpráv. ⇦ S cílem usnadnit nakládání s informacemi o kvalitě ovzduší a jejich porovnávání by měly být údaje zpřístupněny Komisi ve standardizované podobě.

🡻 2008/50 23. bod odůvodnění (37)Je nezbytné přizpůsobit postupy poskytování údajů, posuzování a podávání zpráv o kvalitě ovzduší, aby jako hlavních nástrojů ke zpřístupnění informací bylo možné používat elektronické prostředky a Internet a aby tak tyto postupy byly v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE). 🡻 2008/50 24. bod odůvodnění (38)Je vhodné stanovit možnost přizpůsobit kritéria a metody posuzování kvality vnějšího ovzduší vědeckému a technickému pokroku a informacím, jež mají být poskytnuty. ⇩ nový (39)Jak objasňuje judikatura Soudního dvora, členské státy nesmějí omezovat aktivní legitimaci k podání žaloby proti rozhodnutí orgánu veřejné moci na ty příslušníky dotčené veřejnosti, kteří se zúčastnili předchozího správního řízení, jež vedlo k přijetí tohoto rozhodnutí. Judikatura Soudního dvora rovněž objasňuje, že účinný přístup k právní ochraně v záležitostech týkajících se životního prostředí a účinné opravné prostředky mimo jiné vyžadují, aby příslušníci dotčené veřejnosti měli právo požádat soud nebo příslušný nezávislý a nestranný orgán, aby vydal předběžná opatření, která mohou danému případu znečištění zabránit. Proto je třeba upřesnit, že aktivní legitimace by neměla být podmíněna úlohou, kterou dotčený příslušník veřejnosti sehrál ve fázi účasti na rozhodovacím procesu podle této směrnice. Kromě toho by každý přezkum měl být spravedlivý, nestranný, včasný a nikoli neúnosně nákladný a měl by poskytovat přiměřené a účinné mechanismy nápravy, včetně případných právně přikázaných úlev. 🡻 2008/50 30. bod odůvodnění ⇨ nový (40)Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Usiluje zejména o prosazení začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí do politik Unie a zlepšení kvality životního prostředí v souladu se zásadou udržitelného rozvoje, jak stanoví článek 37 Listiny základních práv Evropské unie. ⇨ Dojde-li v důsledku porušení článků 19, 20 a 21 této směrnice k poškození lidského zdraví, měly by členské státy zajistit, aby osoby dotčené tímto porušením měly možnost požadovat a získat náhradu této škody od příslušného orgánu. Cílem pravidel týkajících se náhrady škody, přístupu ke spravedlnosti a sankcí stanovených v této směrnici je bránit škodlivým účinkům znečištění ovzduší na lidské zdraví a životní prostředí, předcházet jim a omezovat je v souladu s čl. 191 odst. 1 SFEU. Usilují tedy o začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a zvyšování jeho kvality do politik Unie v souladu se zásadou udržitelného rozvoje, jak stanoví článek 37 listiny, a konkretizují povinnost chránit právo na život a na nedotknutelnost lidské osobnosti, jak je stanoveno v článcích 2 a 3 listiny. Přispívají rovněž k právu na účinnou právní ochranu před soudem, jak je stanoveno v článku 47 listiny, pokud jde o ochranu lidského zdraví. ⇦ 🡻 2008/50 28. bod odůvodnění (přizpůsobený) Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezit na ustanovení, která znamenají věcnou změnu oproti předchozím směrnicím. 🡻 2008/50 29. bod odůvodnění (přizpůsobený) Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily. ⇩ nový

(41)Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění požadavků členských států na předávání informací a zpráv o kvalitě ovzduší podle této směrnice by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o i) stanovení pravidel týkajících se informací o kvalitě vnějšího ovzduší, které mají členské státy zpřístupnit Komisi, jakož i lhůt, v nichž mají být tyto informace poskytnuty, a ii) zefektivnění způsobu vykazování údajů a vzájemné výměny informací a údajů ze sítí a jednotlivých míst odběru vzorků měřících znečištění vnějšího ovzduší v rámci členských států. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (42)Aby bylo zajištěno, že tato směrnice bude i nadále plnit své cíle, zejména bránit škodlivým účinkům kvality vnějšího ovzduší na lidské zdraví a životní prostředí, předcházet jim a omezovat je, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny příloh této směrnice s cílem zohlednit technický a vědecký vývoj týkající se látek znečišťujících ovzduší, jejich posuzování a řízení, jejich dopadů na lidské zdraví a životní prostředí a náležité informování veřejnosti. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci zejména obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (43)Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezovat na ustanovení, která v porovnání s předchozími směrnicemi představují podstatnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení vyplývá z předchozích směrnic. (44)Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v části B přílohy X ve vnitrostátním právu, 🡻 2004/107 1. bod odůvodnění (přizpůsobený) Na základě zásad zakotvených v čl. 175 odst. 3 Smlouvy stanoví šestý akční program Společenství pro životní prostředí, přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES , potřebu snížit znečištění na úroveň, která minimalizuje škodlivé účinky na lidské zdraví, se zvláštním ohledem na citlivé skupiny obyvatel, a škodlivé účinky na životní prostředí celkově, zlepšit sledování a posuzování kvality ovzduší, včetně depozice znečišťujících látek, a poskytovat informace veřejnosti. 🡻 2004/107 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) Podle čl. 4 odst. 1 směrnice Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší má Komise předkládat návrhy na sledování znečišťujících látek uvedených v příloze I zmíněné směrnice s přihlédnutím k odstavcům 3 a 4 uvedeného článku. 🡻 2004/107 5. bod odůvodnění Cílové hodnoty by nevyžadovaly žádná opatření obnášející nepřiměřené náklady. Z hlediska průmyslových zařízení by nezahrnovaly opatření kromě uplatňování nejlepší dostupné techniky (BAT), jak požaduje směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění , a zejména by nevedla k odstavení zařízení. Nicméně by vyžadovaly, aby členské státy přijaly veškerá nákladově efektivní útlumová opatření v dotyčných odvětvích. 🡻 2004/107 6. bod odůvodnění Cílové hodnoty této směrnice by se zejména neměly považovat za normy kvality životního prostředí ve smyslu čl. 2 bodu 7 směrnice 96/61/ES, které podle článku 10 uvedené směrnice vyžadují dodržení přísnějších podmínek, než jakých lze dosáhnout použitím nejlepší dostupné techniky. 🡻 2004/107 8. bod odůvodnění Pokud koncentrace převyšují určité prahy posuzování, mělo by být sledování arsenu, kadmia, niklu a benzo(a)pyrenu povinné. Doplňkovými způsoby posuzování je možné omezit vyžadovaný počet míst odběru vzorků pro stacionární měření. Předpokládá se další sledování pozaďových koncentrací ve vnějším ovzduší a jejich depozice.

🡻 2004/107 13. bod odůvodnění Informace o koncentracích a depozici sledovaných znečišťujících látek by měly být předkládány Komisi jako základ pro přípravu pravidelných zpráv. 🡻 2004/107 14. bod odůvodnění Aktualizované informace o koncentracích sledovaných znečišťujících látek ve vnějším ovzduší a jejich depozici by měly být veřejnosti snadno dostupné. 🡻 2004/107 15. bod odůvodnění Členské státy by měly stanovit pravidla o sankcích za porušení této směrnice a zajistit, aby byla uplatňována. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. 🡻 2004/107 16. bod odůvodnění Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi . 🡻 2004/107 17. bod odůvodnění Změny potřebné pro přizpůsobení této směrnice vědeckému a technickému pokroku by se měly týkat výlučně kritérií a metod pro posuzování koncentrací sledovaných znečišťujících látek a jejich depozice nebo podrobných opatření pro předávání informací Komisi. Neměly by způsobit žádné přímé či nepřímé změny cílových hodnot, 🡻 2008/50 1. bod odůvodnění (přizpůsobený) Šestý akční program Společenství pro životní prostředí přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 stanoví potřebu snížit znečištění na úrovně, které minimalizují škodlivé účinky na lidské zdraví, přičemž zvláštní pozornost se věnuje citlivým skupinám obyvatel, a škodlivé účinky na životní prostředí jako celek, zlepšit monitorování a posuzování kvality ovzduší, včetně depozice znečišťujících látek, a poskytovat veřejnosti informace. 🡻 2008/50 2. bod odůvodnění V zájmu ochrany lidského zdraví a životního prostředí jako celku je zvláště důležité bojovat proti emisím znečišťujících látek u zdroje a stanovit a provádět co nejúčinnější opatření na snížení emisí na místní a celostátní úrovni a na úrovni Společenství. Proto je třeba emisím škodlivých látek znečišťujících ovzduší bránit, předcházet jim nebo je omezit a stanovit vhodné cíle pro kvalitu vnějšího ovzduší s ohledem na příslušné normy, pokyny a programy Světové zdravotnické organizace.

🡻 2008/50 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) Směrnici Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší , směrnici Rady 1999/30/ES ze dne 22. dubna 1999 o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší , směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/69/ES ze dne 16. listopadu 2000 o mezních hodnotách pro benzen a oxid uhelnatý v ovzduší , směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/3/ES ze dne 12. února 2002 o ozonu ve vnějším ovzduší a rozhodnutí Rady 97/101/ES ze dne 27. ledna 1997, kterým se zavádí vzájemná výměna informací a údajů ze sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší v členských státech , je třeba důkladně zrevidovat s cílem začlenit do nich nejnovější vývoj v oblasti zdraví a vědy a zkušenosti členských států. V zájmu jasnosti, zjednodušení a administrativní účinnosti je proto vhodné uvedených pět aktů nahradit jedinou směrnicí a případně prováděcími pravidly. 🡻 2008/50 4. bod odůvodnění (přizpůsobený) Po získání dostatečných zkušeností v souvislosti s prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/107/ES ze dne 15. prosince 2004 o obsahu arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší lze zvážit, zda mohou být její ustanovení sloučena s ustanoveními této směrnice. 🡻 2008/50 11. bod odůvodnění Jemné částice (PM2,5) mají významné nepříznivé účinky na lidské zdraví. Kromě toho nebyla dosud určena prahová hodnota, pod níž by PM2,5 nepředstavovaly riziko. Proto by tato znečišťující látka neměla být regulována stejným způsobem jako jiné látky znečišťující ovzduší. Přístup by měl být zaměřen na celkové snížení koncentrací v městském prostředí s cílem zajistit, aby zlepšení kvality ovzduší bylo přínosem pro velkou část obyvatelstva. Aby však byl všude zajištěn minimální stupeň ochrany zdraví, měl by být tento přístup kombinován s mezní hodnotou, které v první fázi předchází cílová hodnota. 🡻 2008/50 17. bod odůvodnění Nezbytná opatření Společenství pro snížení emisí u zdroje, zejména opatření, kterými se má zlepšit účinnost právních předpisů Společenství týkajících se průmyslových emisí, omezit výfukové emise motorů instalovaných do těžkých nákladních vozidel, dále snížit celostátní emise hlavních znečišťujících látek povolené členským státům a emise související s doplňováním paliva do benzínových vozidel na čerpacích stanicích a řešit obsah síry v palivech, včetně námořních paliv, by měla být řádně přednostně posouzena všemi dotčenými orgány. 🡻 2008/50 18. bod odůvodnění Pro zóny a aglomerace, v nichž koncentrace znečišťujících látek ve vnějším ovzduší překračují příslušné cílové hodnoty nebo mezní hodnoty kvality ovzduší, by měly být vytvořeny plány kvality ovzduší a případně určité dočasné meze tolerance. Látky znečišťující ovzduší produkuje řada různých zdrojů a činností. K zajištění soudržnosti mezi různými politikami by tyto plány kvality ovzduší měly být pokud možno konzistentní a propojené s plány a programy připravenými podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení , směrnice 2001/81/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí . Cíle kvality vnějšího ovzduší stanovené touto směrnicí se rovněž plně zohlední tam, kde se udělují povolení pro průmyslové činnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění . 🡻 2008/50 25. bod odůvodnění (přizpůsobený) Jelikož cílů této směrnice nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a může jich být z důvodu přeshraniční povahy látek znečišťujících ovzduší lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. 🡻 2008/50 26. bod odůvodnění

Členské státy by měly stanovit pravidla týkající se sankcí za porušení této směrnice a zajistit jejich uplatňování. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. 🡻 2008/50 27. bod odůvodnění (přizpůsobený) Některá ustanovení aktů zrušených touto směrnicí by měla zůstat v platnosti, aby bylo zajištěno trvání stávajících mezních hodnot kvality ovzduší pro oxid dusičitý, dokud nebudou od 1. ledna 2010 nahrazeny, trvání ustanovení o podávání zpráv o kvalitě ovzduší, dokud nebudou přijata nová prováděcí opatření, a trvání povinností týkajících se předběžného posuzování kvality ovzduší požadovaného podle směrnice 2004/107/ES. 🡻 2008/50 31. bod odůvodnění Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi . 🡻 2008/50 32. bod odůvodnění Je třeba zmocnit Komisi k úpravě příloh I až VI, VIII až X a přílohy XV. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. 🡻 2008/50 33. bod odůvodnění (přizpůsobený) Ustanovení o provedení ve vnitrostátním právu vyžaduje, aby členské státy zajistily, že nezbytná měření městského pozadí budou zavedena včas, aby bylo možné stanovit ukazatel průměrné expozice s cílem zajistit splnění požadavků souvisejících s posouzením vnitrostátního cíle snížení expozice a s výpočtem ukazatele průměrné expozice, 🡻 2008/50 PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ

🡻 2004/107 Článek 1 Cíle Cíli této směrnice je: a) zavést cílovou hodnotu koncentrace arsenu, kadmia, niklu a benzo(a)pyrenu ve vnějším ovzduší za účelem vyloučení, zamezení nebo snížení škodlivých účinků arsenu, kadmia, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků na lidské zdraví a na životní prostředí celkově; b) zajistit ve vztahu k arsenu, kadmiu, niklu a polycyklickým aromatickým uhlovodíkům udržování kvality ovzduší tam, kde je dobrá, a její zlepšení v ostatních případech; c) určit společné metody a kritéria pro posuzování koncentrací arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší a pro posuzování depozice arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků; d) zajistit získávání dostatečných informací o koncentracích arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší a o depozici arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků a zajistit zpřístupnění těchto údajů veřejnosti. ⇩ nový Článek 1 Cíle 1.Tato směrnice stanoví pro kvalitu ovzduší cíl nulového znečištění, aby se kvalita ovzduší v Unii postupně zlepšovala na úrovně, které již nejsou považovány za škodlivé pro lidské zdraví a přírodní ekosystémy, jak jsou vymezeny vědeckými důkazy, což přispěje k životnímu prostředí bez toxických látek nejpozději do roku 2050. 2.Tato směrnice stanoví průběžné mezní hodnoty, cílové hodnoty, povinné hodnoty snížení průměrné expozice, cíle průměrné expoziční koncentrace, kritické úrovně, informativní prahové hodnoty, varovné prahové hodnoty a dlouhodobé cíle (dále jen „normy kvality ovzduší“), které mají být splněny do roku 2030 a poté pravidelně přezkoumávány v souladu s článkem 3. 3.Tato směrnice dále přispívá k dosažení: cílů Unie v oblasti snižování znečištění, biologické rozmanitosti a ekosystémů v souladu s 8. akčním programem pro životní prostředí stanoveným v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/591. 🡻 2008/50 (přizpůsobený) ⇨ nový Článek 2

⌦ Předmět ⌫ Tato směrnice stanoví ⌦ následující ⌫ opatření zaměřená na: 1.⌦ opatření zaměřená na ⌫ vymezení a stanovení cílů kvality vnějšího ovzduší určených k zabránění a předcházení škodlivým účinkům na lidské zdraví a životní prostředí jako celek nebo k jejich snížení; 2.⌦ opatření zaměřená na stanovení společných metod a kritérií určených k ⌫ posuzování kvality vnějšího ovzduší v členských státech na základě společných metod a kritérií; 3.⇨ opatření zaměřená na monitorování dlouhodobých trendů v oblasti kvality ⇦ získávání informací o kvalitě vnějšího ovzduší s cílem napomáhat snížení znečištění ovzduší a nepříznivého působení a sledovat dlouhodobé trendy a zlepšení vyplývající z ⇨ dopadů ⇦ vnitrostátních ⌦ unijních a vnitrostátních ⌫ opatření a opatření Společenství ⇨ na kvalitu vnějšího ovzduší ⇦; 4.⌦ opatření zaměřená na ⌫ zajištění toho, aby uvedené ⌦ tyto ⌫ informace o kvalitě vnějšího ovzduší byly přístupné veřejnosti; 5.⌦ opatření zaměřená na ⌫ zachování kvality ovzduší, je-li dobrá, a v ostatních případech její zlepšení; 6.⌦ opatření zaměřená na ⌫ podporu intenzivnější spolupráce mezi členskými státy v oblasti omezování znečištění ovzduší. ⇩ nový Článek 3 Pravidelný přezkum 1. Do 31. prosince 2028 a poté každých pět let, případně častěji, pokud významná nová vědecká zjištění naznačují, že je to nutné, přezkoumá Komise vědecké důkazy týkající se látek znečišťujících ovzduší a jejich účinků na lidské zdraví a životní prostředí, které jsou relevantní pro dosažení cíle stanoveného v článku 1, a předloží zprávu s hlavními zjištěními Evropskému parlamentu a Radě. 2. Přezkum posoudí, zda jsou použitelné normy kvality ovzduší stále vhodné k dosažení cíle bránit škodlivým účinkům na lidské zdraví a životní prostředí, předcházet jim nebo je omezovat a zda by měly být zahrnuty další látky znečišťující ovzduší. V zájmu dosažení cílů stanovených v článku 1 přezkum posoudí, zda je třeba tuto směrnici revidovat, aby byl zajištěn soulad s pokyny Světové zdravotnické organizace (WHO) pro kvalitu ovzduší a s nejnovějšími vědeckými informacemi. Pro účely přezkumu vezme Komise v úvahu mimo jiné: a)nejnovější vědecké informace WHO a dalších příslušných organizací; b)technologický vývoj s dopadem na kvalitu ovzduší a jeho posouzení; c)situace v oblasti kvality ovzduší a související dopady na lidské zdraví a životní prostředí v členských státech; d)pokrok dosažený při provádění vnitrostátních a unijních opatření k omezení znečišťujících látek a zlepšení kvality ovzduší.

3. Při provádění přezkumu je Komisi nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí. 4. Považuje-li to Komise na základě přezkumu za vhodné, předloží návrh na revizi norem kvality ovzduší nebo na zahrnutí dalších látek znečišťujících ovzduší. 🡻 2008/50 (přizpůsobený) ⇨ nový Článek 42 Definice Pro účely této směrnice se rozumí: 1)„vnějším ovzduším“ venkovní vzduch v troposféře kromě pracovišť definovaných ve směrnici ⌦ v článku 2 směrnice Rady ⌫ 89/654/EHS , na něž se vztahují předpisy o zdraví a bezpečnosti při práci a do nichž veřejnost nemá běžně přístup; 2)„znečišťující látkou“ látka přítomná ve vnějším ovzduší, která může mít škodlivé účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí jako celek; 3)„úrovní“ koncentrace znečišťující látky ve vnějším ovzduší nebo její depozice na zemský povrch za určitou dobu; 🡻 2004/107 (přizpůsobený) Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se použijí definice obsažené v článku 2 směrnice 96/62/ES, s výjimkou definice „cílové hodnoty“. Dále se rozumí: a) „cílovou hodnotou“ koncentrace ve vnějším ovzduší stanovená za účelem odstranění, zabránění nebo omezení škodlivých účinků na lidské zdraví a na životní prostředí celkově, které je třeba dosáhnout pokud možno ve stanovené době; 4)b) „celkovou nebo hromadnou depozicí“ celkové množství znečišťujících látek, které jsou přenášeny z ovzduší na povrch ⌦ , jako je ⌫ (např. půda, vegetace, voda, budovy, atd.) v dané oblasti za určité období;

🡻 2008/50 5)18)„PM10“ částice, které projdou velikostně selektivním vstupním filtrem definovaným v referenční metodě odběru vzorků a měření PM10 EN 12341, vykazujícím pro aerodynamický průměr 10 μm odlučovací účinnost 50 %; 6)19)„PM2,5“ částice, které projdou velikostně selektivním vstupním filtrem definovaným v referenční metodě odběru vzorků a měření PM2,5 EN 14907, vykazujícím pro aerodynamický průměr 2,5 μm odlučovací účinnost 50 %; 7)24)„oxidy dusíku“ součet objemových poměrů (ppbv) oxidu dusnatého a oxidu dusičitého vyjádřený v jednotkách hmotnostní koncentrace oxidu dusičitého (μg/m3); 🡻 2004/107 (přizpůsobený) c) „horním prahem posuzování“ koncentrace uvedená v příloze II, pod níž lze k hodnocení kvality vnějšího ovzduší použít kombinaci měření a modelování v souladu s čl. 6 odst. 3 směrnice 96/62/ES; d) „dolním prahem posuzování“ koncentrace uvedená v příloze II, pod níž lze k hodnocení kvality vnějšího ovzduší použít pouze modelování nebo odborný odhad v souladu s čl. 6 odst. 4 směrnice 96/62/ES; e) „stacionárním měřením“ měření prováděná na určených místech měření, a to buď kontinuálně, nebo namátkovým odběrem vzorků, v souladu s čl. 6 odst. 5 směrnice 96/62/ES; 8)f)„arsenem“, „kadmiem“, „niklem“ a „benzo[a]pyrenembenzo(a)pyrenem“ celkový obsah těchto prvků a sloučenin ve frakci PM10; g) „PM10“ částice, které projdou velikostně selektivním filtrem s odlučovací účinností 50 % pro aerodynamický průměr 10 μm podle definice v EN 12341; 9)h)„polycyklickými aromatickými