[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 2.6.2010 KOM(2010) 285 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o uplatňování doporučení Komise 2009/385/ES, kterým se doplňují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (doporučení o odměňování členů správních orgánů z roku 2009), ze strany členských států EU {KOM(2010) 284 v konečném znění}{KOM(2010) 286 v konečném znění}{SEK(2010) 670} ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o uplatňování doporučení Komise 2009/385/ES, kterým se doplňují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (doporučení o odměňování členů správních orgánů z roku 2009), ze strany členských států EU (Text s významem pro EHP) 1. C ÍL ZPRÁVY Finanční krize ukázala vážné nedostatky ve způsobu regulace finančních trhů a dohledu nad nimi. Panuje obecná shoda, že systémy odměňování, které se orientují na krátkodobé výnosy bez přiměřeného zohlednění příslušných rizik, přispěly k pobídkám vedoucím k účasti finančních institucí na příliš rizikových obchodních transakcích. Byly rovněž vyjádřeny obavy týkající se nedávného zásadního zvýšení odměňování vedoucích pracovníků a čím dále významnějšího podílu proměnné složky platu na odměňování členů správních orgánů a souvisejícího krátkodobého zaměření politik odměňování ve všech hospodářských odvětvích. Doporučení Komise o odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (2004/913/ES) a o úloze nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady a o výborech správní nebo dozorčí rady (2005/162/ES) se nezabývala všemi otázkami, jež se objevily v současné finanční krizi. Doporučení zejména nevyžadují, aby bylo odměňování vedoucích pracovníků v souladu s dlouhodobým zájmem společností. Na tomto základě byla Komise v závěrech Rady pro hospodářské a finanční věci ze dne 2. prosince 2008 požádána „ o aktualizaci svého doporučení tak, aby podporovalo účinnější kontrolu ze strany akcionářů a silnější vazbu mezi odměnou a výkonem, včetně odstupného (tzv. „zlatých padáků“) “. Komise proto přijala v dubnu 2009 nové doporučení (2009/385/ES) o struktuře odměňování členů správních orgánů a o procesu utváření a uplatňování politiky odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze, které stanoví řadu nových zásad doplňujících předchozí doporučení. Vhodná politika odměňování by měla zajistit plat na základě výsledků a členy správních orgánů podněcovat, aby zajistili střednědobou a dlouhodobou udržitelnost svých společností. Doporučení Komise z roku 2009 poskytuje další vodítko k dosažení tohoto cíle. Vychází z osvědčených postupů při utváření vhodné politiky odměňování. Zaměřuje se na určité aspekty struktury odměňování členů správních orgánů a řízení a správu odměňování členů správních orgánů, včetně dohledu ze strany akcionářů. Cílem této zprávy je posoudit, zda členské státy jednaly v zájmu uplatňování hlavních zásad obsažených v doporučení o odměňování členů správních orgánů z roku 2009. Současně Komise vydává zprávu, která analyzuje schválení doporučení (2009/384/ES) o politice odměňování v odvětví finančních služeb. Tato zpráva rovněž posuzuje, jaká opatření členské státy přijaly v zájmu uplatňování některých hlavních zásad doporučení o odměňování členů správních orgánů z roku 2004, zejména zásad souvisejících s uveřejňováním politiky odměňování a individuálních odměn členů správních orgánů a s hlasováním akcionářů o prohlášení o politice odměňování, s cílem analyzovat, zda byly v důsledku finanční krize v této oblasti podniknuty další kroky. Členské státy byly vyzvány, aby do dne 31. prosince 2009 přijaly potřebná opatření na podporu uplatňování doporučení z roku 2009, například prostřednictvím právních předpisů nebo pravidel týkajících se osvědčených postupů založených na zásadě „dodržuj nebo vysvětli“. Zásada „dodržuj nebo vysvětli“ společnostem umožňuje postupovat pružně. Některé společnosti mohou zjistit, že určité doporučení není vhodné pro jejich zvláštní situaci a/nebo že by dodržování dané normy bylo příliš zatěžující či problematické. Tyto společnosti nemusí danou normu dodržovat, pokud zpřístupní informace o těchto odchylkách a poskytnou trhu vysvětlení. Tato zpráva vychází z odpovědí členských států na dotazník útvarů Komise, jakož i z přezkoumání vnitrostátních kodexů řízení a správy podniků a právních předpisů členských států. Tuto zprávu doplňuje pracovní dokument útvarů Komise, jenž je připojen k této zprávě a obsahuje tabulky udávající, nakolik členské státy dodržují požadavky doporučení. 2. H LAVNÍ ZJIŠTĚNÍ PŘI HODNOCENÍ Nejméně polovinu doporučení provedla menšina členských států[1]. Řada členských států[2] v současnosti dosud pracuje na zavedení (některých) doporučení do svého práva nebo kodexu řízení a správy podniků. Mnoho členských států[3] vyžaduje nebo doporučuje, aby byla proměnná složka odměny spojena s výsledky a podporovala dlouhodobou udržitelnost společnosti. Menšina členských států vyžaduje nebo doporučuje odklad výplaty proměnné složky odměny[4] a zpětné získání[5], zatímco většina vyžaduje nebo doporučuje omezení odstupného[6]. Odměna formou akcií by měla být v mnoha členských státech spojena s výkonnostními kritérii, avšak pouze menšina členských států[7] vyžaduje nebo doporučuje rozhodné období pro uznání nároku na akcie a období, kdy nelze nárok uplatnit, jež by byla podmíněna výkonnostními kritérii. Menšina členských států[8] přijala opatření na podporu hlasování akcionářů o otázkách souvisejících s odměňováním. Menšina členských států[9] schválila doporučení související s výbory pro odměňování. V posledních letech se významně zvýšila míra, v jaké státy schvalují ustanovení o zpřístupnění informací a hlasování akcionářů, která jsou obsažena v doporučení z roku 2004. V členských státech existuje rovněž tendence upravovat tyto záležitosti závazným způsobem. 3. P OSOUZENÍ UPLATŇOVÁNÍ DANÝCH DOPORUČENÍ Míra, v jaké jsou doporučení schválena, je posouzena podle jednotlivých oblastí. Členské státy, které provedly (některá) doporučení, je většinou zahrnuly do svých kodexů řízení a správy podniků. Řada členských států[10] za účelem zahrnutí (některých) doporučení dosud pracuje na legislativních návrzích a/nebo revizi kodexu řízení a správy podniků. Informace, které poskytly členské státy, dále naznačují, že některé členské státy nepovažují za nutné zavést (veškerá) doporučení do svých právních předpisů nebo kodexu řízení a správy podniků, jelikož se nezdá, že by se v jejich členském státě objevovaly v souvislosti s odměňováním významné problémy[11]. 3.1. Pravidla pro strukturu odměn Většina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby byla proměnná složka odměny spojena s výkonnostními kritérii. Nikoli všechna vnitrostátní doporučení a/nebo právní předpisy však výslovně stanoví, že by výkonnostní kritéria měla být stanovena předem a měřitelná[12]. Většina členských států mimoto doporučuje nebo vyžaduje prosazování dlouhodobé udržitelnosti společnosti prostřednictvím vybraných výkonnostních kritérií, avšak pouze menšina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby za účelem stanovení proměnné složky odměny byla zahrnuta výkonnostní kritéria jiného než finančního charakteru. Přibližně polovina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby společnosti stanovily horní hranice proměnných složek odměny. Pouze několik málo členských států však společnosti výslovně vybízí, aby v případě horších výsledků nevyplatily proměnné složky odměny. Menšina členských států doporučuje nebo vyžaduje odklad výplaty větší části proměnné složky odměny v tom smyslu, že větší část proměnné složky odměny je přiznána na základě víceletých výkonnostních kritérií nebo je definitivní přiznání větší části proměnné složky odměny po stanovený počet let odloženo a podmíněno plněním výkonnostních kritérií v dané době. Z informací poskytnutých členskými státy vyplývá, že jedním z důvodů nízké míry schválení tohoto doporučení je skutečnost, že ne všechny členské státy jsou obeznámeny s koncepcí odkladu[13] a mohou ji chápat jinak. Menšina členských států schválila doporučení týkající se ujednání o zpětném získání, čímž se rozumí smlouvy s členy správních orgánů, jež společnosti umožňují žádat zpět proměnné složky odměny, které byly přiznány na základě údajů, o nichž se prokázalo, že byly nesprávně uvedeny, nebo přijala ustanovení v právním předpisu, které společnostem toto umožňuje. Tato záležitost je upravena v právních předpisech častěji než ostatní záležitosti, na něž se doporučení vztahuje. Řada členských států zveřejnila legislativní návrhy ke změně právních předpisů v tomto ohledu[14]. Spolu s plánovanými revizemi kodexů řízení a správy podniků by to mělo vést ke schválení tohoto doporučení většinou členských států. Co se týká odstupného, menšina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby bylo odstupné omezeno na stálou složku odměny za 2 roky. Některé členské státy však umožňují, aby bylo odstupné založeno rovněž na (průměrné) proměnné složce odměny[15]. Ostatní členské státy jsou přísnější, jelikož doporučují omezení na stálou složku odměny za jeden rok[16]. Většina členských států, které doporučují nebo vyžadují omezení odstupného, rovněž doporučuje nebo vyžaduje, aby odstupné nebylo vyplaceno v případě, je-li důvodem ukončení smlouvy neodpovídající výkon[17]. 3.2. Odměna formou akcií Mnoho členských států považuje odměnu formou akcií za formu proměnné složky odměny. V důsledku toho je přidělení akcií nebo opcí na akcie často spojeno s výkonnostními kritérii. Pouze několik členských států však doporučuje nebo vyžaduje, aby byl nárok na akcie uznán nejdříve tři roky po jejich přidělení a aby po stejnou dobu nebylo možno uplatnit opce na akcie. Některé členské státy doporučují nebo vyžadují, aby se rozhodné období vztahovalo pouze na akcie[18]. Ostatní členské státy doporučují nebo vyžadují omezení týkající se pouze práva na uplatnění opcí na akcie[19]. Komise rovněž doporučila podmínění uznání nároku na akcie a práva na uplatnění opcí na akcie předem stanovenými a měřitelnými výkonnostními kritérii. To znamená, že po přidělení akcií nebo opcí na akcie (bez ohledu na skutečnost, zda byly přiděleny na základě výsledků, či nikoli) je nárok na akcie uznán nebo právo na uplatnění opcí na akcie přiznáno pouze tehdy, jsou-li splněna výkonnostní kritéria. Toto doporučení provedla menšina členských států. Z informací poskytnutých členskými státy vyplývá, že některé členské státy pochopily doporučení jinak, a sice v tom smyslu, že výkonnostními kritérii by mělo být podmíněno přiznání odměny formou akcií namísto uznání nároku na akcie a práva na uplatnění opcí na akcie po jejich prvotním přidělení. To může být důvodem nízké míry schválení tohoto doporučení. 3.3. Uveřejňování politiky odměňování a hlasování akcionářů Mnoho členských států doporučuje nebo vyžaduje minimální normy pro zpřístupňování informací. To má většinou podobu seznamu informací, které by měly být uvedeny v uveřejněné politice odměňování. V doporučení z roku 2004 Komise rovněž doporučila minimální normy pro zpřístupňování informací. Mnoho členských států vzalo tyto normy v úvahu. V doporučení z roku 2009 Komise doporučila další informace, jež by měly být zveřejněny v politice odměňování, a obecněji rovněž doporučila, aby byla politika odměňování jasná a srozumitelná. Menšina členských států výslovně doporučuje nebo vyžaduje, aby byla uveřejněná politika odměňování jasná a srozumitelná. Některé členské státy přijaly k dosažení tohoto cíle jiný přístup a vydaly standardní šablonu pro zpřístupňování informací. Menšina členských států rovněž doporučuje nebo vyžaduje, aby byly v uveřejněné politice odměňování zahrnuty všechny informace, které Komise doporučila v doporučení z roku 2009. V členských státech mimoto existuje tendence zavádět nová doporučení nebo požadavky, pokud jde o uveřejňování informací souvisejících s proměnnou složkou odměny, včetně dlouhodobých výkonnostních kritérií a měření výsledků, a pokud jde o podmínky pro odměny formou akcií. V menšině členských států existuje doporučení nebo právní předpis, které prosazují hlasování akcionářů o politice odměňování. Tato doporučení a právní předpisy mají různé podoby. Některé doporučují nebo vyžadují, aby společnosti více usnadnily hlasování akcionářů. Jiné členské státy (někdy v rámci povinností „dodržuj nebo vysvětli“) akcionářům nebo institucionálním investorům doporučují, aby svých práv využívali uváženě. Mimoto je nutno poznamenat, že podle názoru Komise pouhá skutečnost, že akcionáři mají právo hlasovat o politice odměňování, neznamená, že společnost podporuje hlasování akcionářů o politice odměňování. 3.4. Výbor pro odměňování Co se týká odborných znalostí a bezúhonnosti členů výboru pro odměňování, menšina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby jeden člen výboru pro odměňování měl odborné znalosti v oblasti politiky odměňování[20]. Několik málo členských států místo toho doporučuje nebo vyžaduje, aby každý člen správní nebo dozorčí rady či nevýkonný člen správní nebo dozorčí rady nebo člen výboru pro odměňování měl obecně dostatečnou kvalifikaci, znalosti a/nebo zkušenosti s ohledem na svou funkci. Jeden členský stát[21] doporučuje, aby výbor pro odměňování měl přístup k potřebným dovednostem, aby mohl plnit svou úlohu. To by však mohlo vést rovněž k tomu, že výbor pro odměňování využívá externího poradenství. Pokud jde o externí poradce, menšina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby výbor pro odměňování zajistil, že najatí konzultanti současně neradí společnosti. Dva členské státy[22] místo toho doporučují nebo vyžadují zpřístupnění informací o ostatních službách, které poradce poskytuje společnosti. Jeden členský stát[23] doporučuje, aby výbor pro odměňování při najímání poradce zajistil, aby nedošlo ke střetu zájmů, pokud jde o úkoly, jež mohou být poradci případně přiděleny. Co se týká nezávislého úsudku členů výboru pro odměňování, pouze několik málo členských států výslovně doporučuje nebo vyžaduje, aby výbor pro odměňování při výkonu svých funkcí využíval nezávislý úsudek a postupoval čestně. Zdá se, že většina členských států zastává názor, že z doporučení nebo požadavku automaticky vyplývá nezávislost většiny (či všech) členů výboru pro odměňování. Cílem doporučení Komise však bylo posílit nezávislé uvažování členů výboru pro odměňování, jakmile jsou vybráni v souladu s platnými kritérii (například kritérii nezávislosti). Pokud jde o úlohu výboru pro odměňování, pouze několik málo členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby výbor pravidelně přezkoumával politiku odměňování výkonných členů správních orgánů, zatímco v jednom členském státě[24] je tento úkol přidělen dozorčí radě. Zdá se, že se řada členských států domnívá, že tento úkol je již obsažen v úkolu výboru pro odměňování spočívajícím v navržení politiky odměňování. Pokud vnitrostátní právní rámec doporučuje nebo vyžaduje, aby výbor pro odměňování každoročně vypracoval politiku odměňování, jako přirozené se jeví, že výbor využije možnost přezkoumání předchozí politiky odměňování, než navrhne (případně totožnou) politiku odměňování pro další rok. Cílem doporučení Komise však bylo posílit stávající fungování výboru pro odměňování, a to vybízením k aktivnímu sledování a přezkoumávání politiky odměňování s cílem navrhnout změny v systému, v němž je politika odměňování navrhována každý rok, i v systému, kde tomu tak není. Menšina členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby výbor pro odměňování zajistil proporcionalitu odměňování mezi jednotlivými výkonnými členy správních orgánů a mezi vedoucími pracovníky a ostatními zaměstnanci společnosti. Některé členské státy však doporučují nebo vyžadují proporcionalitu odměňování mezi společnostmi ve skupině, což není přesně to samé. Několik málo členských států doporučuje nebo vyžaduje, aby výbor pro odměňování podával zprávy akcionářům a aby byl přítomen na výroční valné hromadě akcionářů. Některé členské státy však vyžadují přítomnost jednoho či více členů výboru pro odměňování. 4. Vývoj s ohledem na uplatňování doporučení z roku 2004 a 2005 Od zprávy útvarů Komise z roku 2007 o uplatňování doporučení z roku 2004 přijala přibližně polovina členských států[25] legislativní iniciativy[26] pro oblast odměňování členů správních orgánů. Některé z těchto iniciativ se zabývaly pouze jedním konkrétním aspektem odměňování, například výplatou odstupného, většina iniciativ však souvisela s uveřejňováním politiky odměňování, individuálním odměňováním a/nebo hlasováním akcionářů o odměňování členů správních orgánů. Většina z těchto členských států již měla ve svých kodexech řízení a správy podniků ustanovení týkající se těchto záležitostí a rozhodla se posílit je tím, že je učiní závaznými, zatímco některé členské státy zavedly tato ustanovení do svého právního rámce prostřednictvím nových právních předpisů. V některých členských státech legislativní proces dosud probíhá[27]. Kromě legislativních iniciativ řada členských států, jež v roce 2007, kdy útvary Komise vydaly zprávu o uplatňování doporučení z roku 2004, neměla doporučení týkající se uveřejňování politiky odměňování, individuálního odměňování členů správních orgánů a/nebo hlasování akcionářů ve svém kodexu řízení a správy podniků, tato doporučení mezitím zavedla. Dosud však existuje několik členských států, které toto nedoporučují nebo nevyžadují. Mimoto je třeba podotknout, že co se týká uveřejňování politiky odměňování nebo podávání zpráv, existují mezi členskými státy rozdíly, pokud jde o doporučovaný nebo požadovaný obsah. Mezi jednotlivými členskými státy se může mimoto lišit dopad poradního hlasování akcionářů. Co se týká doporučení z roku 2005 o nezávislých členech správních orgánů, které obsahuje doporučení týkající se zřízení a úlohy výboru pro odměňování, existuje několik málo členských států, které zřízení takovéhoto výboru nedoporučují ani nevyžadují, a mezi členskými státy, v nichž je takovýto výbor doporučen nebo vyžadován, existují rozdíly v doporučených nebo požadovaných úkolech a fungování výboru pro odměňování. 5. ZÁVěR Doporučení z roku 2009 vzala v úvahu řada členských států. Deset členských států schválilo nejméně polovinu doporučení[28]. Většinu doporučení však provedla pouze menšina členských států. V současnosti řada členských států[29] dosud pracuje na zavedení (některých) doporučení do svých právních předpisů nebo kodexu řízení a správy podniků. Co se týká obsahu, doporučení týkající se proměnné složky odměny byla obecně zavedena ve větším rozsahu než doporučení týkající se výboru pro odměňování. V posledních letech se však značně zvýšilo přijetí ustanovení o zpřístupňování informací a hlasování akcionářů obsažených v doporučení z roku 2004. V členských státech existuje rovněž tendence upravovat tyto záležitosti závazným způsobem. Mezi jednotlivými členskými státy však nadále existují významné rozdíly, pokud jde o uveřejňování prohlášení o politice odměňování nebo samotné této politiky, obsah prohlášení o politice odměňování a míru podrobnosti a zveřejnění individuálních odměn. Co se týká hlasování akcionářů, existují rozdíly s ohledem na předmět hlasování a na to, zda je hlasování závazné, či nikoli, přičemž se zdá, že existují taktéž rozdíly, pokud jde o opatření přijatá v návaznosti na záporný výsledek poradního hlasování. Komise proto hodlá uvážit, zda jsou ke zlepšení soudržnosti a účinnosti opatření EU v této oblasti zapotřebí další opatření. Za tímto účelem byla řada těchto otázek zahrnuta do zelené knihy Komise o řízení a správě finančních institucí. [1] AT, BE, DE, DK, LT, IT, NL, PT, SI a UK. [2] CY, CZ, EE, ES, FI, IT, PL a UK. [3] AT, BE, BU, DE, DK, FR, HU, IT, LV, LT, LU, NL, PT, SE, SI, SK a UK. [4] AT, BE, DE, DK, LT, IT, PT, SE a SI. [5] AT, DE, DK, FI, FR, LT, NL, SE a SI. CY, CZ, EE, ES, IT a UK však plánují doporučení / právní předpisy v této oblasti. [6] AT, BE, DE, DK, EE, FR, IE, IT, LT, LU, NL, PT, SE, SI a UK. AT, BE, DE a FR však omezily odstupné na maximální násobek celkové roční odměny namísto pevné výše odměny, jak je doporučováno. [7] BE, DK, IE, IT, LT, PT a UK. [8] BE, DE, DK, IE, LT, NL, SI, SK a UK. [9] AT, BE, DE, DK, IT, LT, NL, PT a SI schválily řadu těchto doporučení. [10] CY, CZ, EE, ES, FI, IT, PL a UK. [11] Mimo jiné EE a SK. [12] Některé členské státy však tvrdí, že toto doporučují implicitně. [13] Odklad výplaty proměnné složky odměny znamená, že tato je přiznána na základě víceletých výkonnostních kritérií nebo je její definitivní přiznání po stanovený počet let odloženo a podmíněno plněním výkonnostních kritérií v dané době, přičemž by se odklad měl vztahovat přinejmenším na proměnné složky odměny vyplácené v hotovosti. (Proměnnou složkou odměny ve formě vlastního kapitálu se zabývají doporučení týkající se odměny formou akcií.) [14] Některé členské státy připravují rovněž revizi svého kodexu řízení a správy podniků, přičemž bude doporučena možnost zpětného získání proměnné složky odměny. [15] AT, BE, DE a FR. [16] IE, NL, SI a UK. [17] DK a SE však toto nedoporučují, jelikož se domnívají, že to není slučitelné s funkcí odstupného jako záchranné sítě v případě okamžitého ukončení smlouvy. [18] FR, LU a SE. [19] CY, DK, NL a PT. [20] Některé členské státy uvedly, že považují za obtížné vymezit „odborné znalosti“. [21] LU. [22] IE a UK. UK uvedlo, že by zavedení právně závazných ustanovení s cílem zamezit střetu zájmů poradců v oblasti odměňování nebylo v souladu s požadavky vztahujícími se na ostatní poskytovatele služeb. [23] SE. [24] EE. [25] AT, BE, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, HU, IE, IT, LV, PT, SI, SK. [26] Nebo jiná závazná opatření, například burzovní pravidla. [27] CZ, EE, ES a IT. [28] AT, BE, DE, DK, IT, LT, NL, PT, SI a UK. [29] CY, CZ, EE, ES, FI, IT, PL a UK.