Zvláštní zpráva č. 6/2011 „Byly projekty v oblasti cestovního ruchu spolufinancované z EFRR účelné?“





GLOSÁŘ EAFW : Ekvivalent odpracované roční pracovní doby na plný úvazek (Equivalent Annual Full time Worked). EAFW = fyzické zdroje × procento pracovní doby × období aktivity během roku. Například jedna osoba pracující na 50% úvazek během čtyř měsíců odpovídá 0,17 EAFW. Touto metodou byl vypočten počet vytvořených nebo zachovaných pracovních míst uvedený v této zprávě. EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj. EFRR je jedním ze strukturálních fondů. Je to finanční nástroj, jež má podporovat hospodářskou a sociální soudržnost mezi regiony EU. Akce EFRR se provádějí hlavně prostřednictvím operačních programů, které zahrnují velký počet projektů. Operační program : Dokument schválený Komisí, který má podobu jednotného souboru priorit zahrnujících víceletá opatření. Projekty určené k financování ze strukturálních fondů musí spadat do rozsahu příslušného opatření. Přímé pracovní místo : Pracovní místo vytvořené díky činnostem, na něž byl získán grant z EFRR. Například pracovní místa vytvořená pro řízení hotelu jsou přímá pracovní místa, avšak pracovní místa související s jeho výstavbou se za přímá pracovní místa nepovažují. Řídící orgán : Orgán pověřený členským státem, aby řídil akci, která má obvykle podobu operačního programu. Strukturální fondy : Hlavní nástroje politiky Evropské unie zaměřené na podporu hospodářské a sociální soudržnosti jakožto cílů Smlouvy. Účelnost : Míra, v níž bylo dosaženo cílů akce. SHRNUTÍ I. Cestovní ruch je třetím největším hospodářským odvětvím na světě a největším odvětvím služeb v Evropské unii (EU). Je to stále důležitější činnost, která přispívá jak k hospodářskému růstu, tak k zaměstnanosti. II. Na programové období 2000–2006 bylo z Evropského fondu pro regionální rozvoj přiděleno na hmotné investice do cestovního ruchu 4623 milionů EUR. Projekty vybírají a spravují řídící orgány v členských státech. III. Auditem se měřila hlavně výkonnost a výsledky ve vztahu k růstu a zaměstnanosti, které jsou celkovým cílem strukturálních fondů. Informace se získávaly přímo od navrhovatelů projektů, kteří byli vybráni náhodně, aby se získal reprezentativní přehled o situaci na úrovni EU. IV. Účetní dvůr zkoumal, zda projekty v oblasti cestovního ruchu: a) přinesly výsledky, které se od nich očekávaly; b) vytvořily udržitelné výsledky; c) byly realizovány v důsledku podpory EU. V. Účetní dvůr zjistil, že: a) většina projektů měla několik výsledků, které spočívaly ve vytvoření či zachování pracovních míst (58 %), vybudování kapacit cestovního ruchu (73 %) nebo vytvoření aktivit cestovního ruchu (74 %). Ve všech třech kategoriích mělo výsledky 44 % projektů; b) projekty, u nichž byly stanoveny cíle, jich dosáhly v průměru ze 75 % ve vztahu k tvorbě a zachování pracovních míst a z 93 % ve vztahu ke kapacitám cestovního ruchu. I pokud takové cíle stanoveny nebyly, dosáhly některé projekty určitých výsledků; c) pokud jde o cíle, ukazatele a monitorování, situace v navštívených regionech se lišila; d) v době auditu bylo 98 % dokončených projektů stále v provozu a 94 % vytvořených i zachovaných pracovních míst stále existovalo; e) finanční podpora z veřejných zdrojů umožnila realizovat 74 % projektů, dalších 20 % projektů bylo v důsledku grantu pozměněno a žádný vliv neměla podpora na 6 % projektů. Čím nižší byla míra podpory, tím menší byl její dopad na projekt; f) zatímco 92 % navrhovatelů vnímalo grant z EFRR jako výraz ocenění kvality jejich projektu, 42 % navrhovatelů se domnívalo, že dotace z EFRR výrazně zvýšila jejich administrativní zátěž. Čím nižší je míra podpory, tím více je grant z EFRR vnímán jako zatěžující. VI. Účetní dvůr doporučuje, aby: a) řídící orgány dbaly o to, aby projekty byly koncipovány s vhodnými cíli, cílovými hodnotami a ukazateli, a Komise tuto praxi podporovala; b) řídící orgány věnovaly větší pozornost tomu, zda jsou granty pro uskutečnění navrhovaných projektů skutečně potřeba a jaký dopad budou projekty mít na zvyšování zaměstnanosti a hospodářský růst, a Komise tuto praxi podporovala; c) Komise vyhodnotila nákladovou efektivitu podpory v tomto odvětví a zvážila, zda by podpora nemohla být lépe zaměřena. Fotografie 1 – Historická budova přestavěná na čtyřhvězdičkový hotel (Španělsko) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, leden 2010. ÚVOD CESTOVNÍ RUCH V EU 1. Cestovní ruch je definován jako "činnost lidí cestujících a zdržujících se mimo místo svého obvyklého prostředí po dobu nejvýše jednoho roku za účelem rekreace, obchodu nebo z jiného důvodu" [1]. Stal se důležitou součástí života evropských občanů, kteří stále více cestují, ať už soukromě nebo pracovně. Slouží také k posílení smyslu pro evropské občanství tím, že umožňuje více kontaktů a výměn mezi občany různých jazyků, kultur a tradic [2]. 2. Cestovní ruch je jednou z oblastí, v nichž má Evropská unie (EU) pravomoc provádět činnosti, jimiž podporuje, koordinuje nebo doplňuje činnosti členských států [3]. Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) zdůrazňuje význam odvětví cestovního ruchu, v němž se Unie zaměřuje na podporu vytváření příznivých podmínek pro rozvoj podniků a podporu spolupráce mezi členskými státy, zejména výměnou osvědčených postupů [4]. 3. Cestovní ruch je třetím největším odvětvím na světě, pokud jde o hospodářskou činnost, a největším odvětvím služeb v EU [5]. Toto odvětví vytváří více než 5 % hrubého domácího produktu (HDP) EU s přibližně 1,8 milionu podniků, které dle odhadů zaměstnávají 5,2 % celkové pracovní síly (9,7 milionu pracovních míst). Přihlédneme-li k souvisejícím odvětvím, vzroste odhadovaný přínos cestovního ruchu na 10 % HDP a 12 % pracovní síly [6]. STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ A CESTOVNÍ RUCH 4. Prvořadým cílem akcí strukturálních fondů v oblasti cestovního ruchu je vytvářet a zachovávat pracovní místa a napomáhat hospodářskému růstu. Konkrétně by měly přispívat k vyváženému a udržitelnému rozvoji hospodářských činností, zaměstnanosti a lidských zdrojů [7]. V období 2000–2006 byly z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) podpořeny produktivní investice na vytvoření a zachování pracovních míst a také rozvoj cestovního ruchu a kulturních investic s podmínkou, že vytvořená pracovní místa budou udržitelná [8]. 5. EU projekty spolufinancuje prostřednictvím víceletých operačních programů. Tyto programy vymezují priority, které obsahují řadu opatření, z nichž některá zahrnují podporu cestovního ruchu. 6. Programy sestavují členské státy po konzultacích mezi Komisí a orgány státní správy na celostátní, regionální a místní úrovni a hospodářskými a sociálními partnery v členských státech. Komise programy hodnotí a schvaluje. 7. Jednotlivé projekty předkládají navrhovatelé projektů. Projekty pak vybírají a schvalují celostátní, regionální a místní orgány určené členskými státy. Navrhovatelé by měli příslušným řídícím orgánům poskytovat informace o monitorování postupu projektů a plnění cílů. 8. Na programové období 2000–2006 bylo ze strukturálních fondů na cestovní ruch přiděleno 7994 milionů EUR, přičemž na hmotné investice (například informační střediska, turistické ubytování, stravovací zařízení) připadlo 4623 milionů EUR z EFRR. Zbývajících 3371 milionů EUR se týkalo nehmotných investic (například rozvoj a poskytování turistických služeb, sportovní, kulturní a rekreační činnosti, kulturní dědictví), sdílených služeb a odborné přípravy a nebylo předmětem tohoto auditu [9]. Fotografie 2 – Stavba nového oblastního divadla (Francie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. AUDIT ROZSAH A CÍLE AUDITU 9. Účetní dvůr kontroloval projekty hmotných investic do cestovního ruchu spolufinancované z EFRR během programového období 2000–2006. Tímto způsobem byly financovány desetitisíce projektů, a to do maximální výše 50 % v regionech spadajících pod cíl 2 [10] a 75 % v regionech spadajících pod cíl 1 [11]. Počet operačních programů a přidělené částky podle členských států jsou uvedeny v příloze I. 10. Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda projekty v oblasti cestovního ruchu: a) přinesly výsledky, které se od nich očekávaly; b) vytvořily udržitelné výsledky; c) byly realizovány v důsledku podpory EU. METODIKA AUDITU 11. Aby auditoři získali reprezentativní přehled o situaci, byl proveden průzkum (viz rámeček 1) 206 náhodně vybraných projektů. Zkoumané projekty byly obsaženy ve 26 programech týkajících se devíti členských států a nacházely se v regionech, jimž byly přiděleny prostředky na projekty v oblasti cestovního ruchu. Podrobnosti o počtu zkoumaných a navštívených projektů, v rozdělení podle členských států a operačních programů, naleznete v příloze II. RÁMEČEK 1 STRUKTURA DOTAZNÍKU POUŽITÉHO PŘI PRŮZKUMU Obecné informace o projektu. Výsledky projektu vyjádřené jako: vytvořená či zachovaná přímá pracovní místa, turistická kapacita, objem činností, hospodářská rentabilita, ostatní. Vliv pomoci EU nebo jiné pomoci na projekt Faktory úspěšnosti či neúspěšnosti 12. Odpovědělo 98,5 % dotazovaných navrhovatelů projektů a odpovědi byly vloženy do databáze Účetního dvora vytvořené pro jejich analýzu. 13. Kontrola správnosti odpovědí navrhovatelů byla provedena takto: a) Bylo navštíveno 52 projektů (tj. 25 % projektů v průzkumu) z devíti regionů ve čtyřech členských státech (Francie, Německo, Itálie a Španělsko). b) Řídící orgány byly požádány, aby ověřily správnost odpovědí navrhovatelů u projektů, které nebyly navštíveny na místě. c) Kromě toho byla u všech projektů v průzkumu provedena dokumentární kontrola hlavních dokumentů předložených řídícími orgány, jako jsou žádosti o grant, rozhodnutí o grantu či případné hodnotící zprávy. 14. Po výše uvedených krocích byla databáze na základě opravených odpovědí aktualizována. Informace obsažené v databázi a důkazní informace z návštěv projektů tvoří základ pro závěry, k nimž auditoři dospěli. 15. Audit se prováděl od října 2009 do června 2010. Fotografie 3 – Dlažba a zábradlí na pobřeží vedoucí k historické památce (Itálie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. DRUHY PROJEKTŮ V AUDITNÍM VZORKU 16. Míra různorodosti u 206 projektů ve vzorku je dobře patrná z tabulky 1, sestavené podle třídění, které Účetní dvůr vypracoval pro svůj audit. TABULKA 1 DRUHY ČINNOSTÍ, NA NĚŽ EFRR POSKYTL GRANTY Zdroj: Evropský účetní dvůr. | Projekty | Počet | % [9999] | A. Infrastruktura / veřejná zařízení | 54 | 26 | Přístav, přístav pro jachty, přístaviště, mořské nábřeží | 19 | 9,2 | Přístup, pěší stezky, cyklistické stezky, silnice, parkoviště | 19 | 9,2 | Jiné | 9 | 4,4 | Úpravy pláže | 4 | 1,9 | Terénní úpravy | 3 | 1,5 | B. Ubytování a stravování | 53 | 26 | Hotel | 38 | 18,4 | Tábořiště | 4 | 1,9 | Jiné ubytování a stravování | 11 | 5,3 | C. Muzeum a historické památky | 48 | 23 | Muzeum / místo kulturního významu (archeologické středisko…) | 39 | 18,9 | Historická památka / kulturní dědictví (kostel, hrad, palác…) | 9 | 4,4 | D. Rekreační středisko a středisko volného času | 21 | 10 | Středisko volného času (tematický zábavní park, plavecký bazén, zoologická zahrada, akvárium…) | 15 | 7,3 | Rekreační středisko (které zahrnuje ubytování, stravování a aktivity) | 6 | 2,9 | E. Jiné | 30 | 15 | Kongresové středisko, centrum pro společenské akce, víceúčelové zařízení | 9 | 4,4 | Sportovní středisko | 2 | 1,0 | Knihovna, archiv | 2 | 1,0 | Marketing, kancelář cestovního ruchu, informační body | 6 | 2,9 | Středisko environmentální výchovy, chráněné přírodní území | 4 | 1,9 | Jiné | 7 | 3,4 | Projekty ve vzorku celkem | 206 | 100 | 17. Celkově 76 % přidělených finančních prostředků z EFRR připadlo na veřejné navrhovatele. Tyto projekty se v plné výši financují z veřejných prostředků, přičemž financování EU je doplňováno ze zdrojů celostátních, regionálních či místních orgánů. Přehled soukromých a veřejných projektů podle třídění vypracovaného pro tento audit zachycuje graf 1. Fotografie 4 – Krytý plavecký bazén s mořskou vodou, který využívají turisté i místní obyvatelé (Německo) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, únor 2010. GRAF 1 PROJEKTY PODLE DRUHU ČINNOSTI A DRUHU NAVRHOVATELE +++++ TIFF +++++ PŘIPOMÍNKY PŘINESLY PROJEKTY VÝSLEDKY, KTERÉ SE OD NICH OČEKÁVALY? 18. Jak je zmíněno v bodě 11, byl proveden průzkum, kterým se posuzovalo, nakolik projekty dosáhly svých cílů. Účetní dvůr rozeslal dotazník navrhovatelům 206 projektů, kteří z fondů EU obdrželi celkem 369 milionů EUR (téměř třetinu celkových nákladů na dotyčné projekty). Pomocí průzkumu se měřil nárůst aktivit a kapacit cestovního ruchu a také vytvořená či zachovaná přímá pracovní místa. Účetní dvůr prostudoval žádosti o financování a rozhodnutí o grantech, v nichž se popisuje, čeho chtějí navrhovatelé svými projekty dosáhnout. 19. Z výsledků vyplynulo, že 73 % projektů přispělo ke zvýšení ročního objemu cestovního ruchu, 74 % zvýšilo kapacitu oblasti přijímat turisty a díky 58 % projektů byla vytvořena či zachována přímá pracovní místa. Výsledky ve všech třech kategoriích mělo 44 % projektů, zatímco 8 % mělo výsledky mimo uvedené tři kategorie. Fotografie 5 – Stezka pro pěší a cyklisty (Francie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. ZVÝŠENÍ AKTIVIT CESTOVNÍHO RUCHU 20. Zvýšení cestovního ruchu obvykle kladně působí na místní hospodářství a na přímou zaměstnanost a vede k hospodářskému růstu. Audit se pokoušel měřit objem cestovního ruchu přímo vytvářený projekty. Objem lze vyjádřit různými způsoby, například jako počet obsazených lůžek v hotelech, noci strávené v tábořištích, počet návštěvníků muzeí apod. 21. Cíl zvýšit cestovní ruch obsahovalo jako součást žádosti o grant 142 projektů (70 %) a 111 z nich v plnění tohoto cíle uspělo. Ke zvýšení cestovního ruchu, aniž si to stanovilo jako cíl, vedlo dalších 34 projektů, takže cestovní ruch zvýšilo celkových 145 projektů. Granty byly obecně poskytovány, ať již byly cíle splněny či nikoli, a jejich vyplacení bylo podmíněno výsledky pouze u šesti projektů ve vzorku, z nichž pět svých cílů dosáhlo. 22. Díky projektu v Německu na rozvoj mořských lázní, které dříve zahrnovaly jeden bazén a jednu saunu, přibylo wellness centrum s dalšími saunami, venkovní bazén a další zařízení (fotografie 4). Celkové náklady na projekt činily 16,9 milionu EUR, přičemž 41 % poházelo z EFRR. Roční počet návštěvníků po dokončení projektu vzrostl z 92000 na 129000. 23. Veřejný projekt ve Francii spočíval v úpravě z provozu vyřazené železniční tati, čímž vznikla cesta v délce 26 km pro chodce a cyklisty (fotografie 5). Počet uživatelů vzrostl z nuly v roce 2003 na 23000 v roce 2008. Využívání cesty zaznamenává elektronický registrační systém, který počty pravidelně předává místnímu úřadu cestovního ruchu. Celkové náklady na projekt činily 1,6 milionu EUR, přičemž 39 % pocházelo z EFRR. 24. Jiný projekt v Německu na vybudování dřevěného mostu přes řeku, který spojuje cyklistické a pěší stezky, a na výstavbu přístaviště pro kánoe (fotografie 6) byl úspěšně dokončen a díky němu se v jeho okolí pořádaly malé kulturní akce, jako odpolední posezení u kávy ve staré renovované stodole. Přesná míra úspěšnosti projektu je však neznámá, neboť objem činnosti plynoucí z tohoto projektu se nijak neměří. Celkové náklady na projekt činily 139426 EUR, přičemž 49 % pocházelo z EFRR. 25. Jeden projekt ve Francii spočíval v zakoupení a renovaci tradičního domu v historické vesnici, který byl přebudován na muzeum vína (fotografie 7). V prvním roce muzeum přilákalo 4000 návštěvníků, avšak jejich počet od té doby klesl na polovinu, a muzeum je tak nyní otevřeno jen v letním období. Když je otevřeno, přispívá k propagaci regionálních zemědělských výrobků a obecně vinařství. Celkové náklady na projekt činily 0,8 milionu EUR, přičemž 42 % pocházelo z EFRR. Fotografie 6 – Dřevěný most přes řeku spojující cyklistické a pěší stezky a přístaviště pro kánoe (Německo) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. ZVÝŠENÍ KAPACITY V OBLASTI CESTOVNÍHO RUCHU 26. Mnoho projektů cestovního ruchu je koncipováno tak, aby se rozšířila kapacita a tím se zvýšil cestovní ruch. Takové zvýšení, které je přímým výsledkem projektu, lze vyjádřit mnoha různými způsoby, například jako dodatečné pokoje či lůžka (u hotelů), délkové kilometry (pěší stezky, cyklistické stezky apod.), tábořiště, kotviště, místa (u divadel a stravovacích zařízení). 27. U 120 projektů, jejichž vyhlašovaným cílem bylo zvýšení kapacity pro cestovní ruch, se podařilo dosáhnout plánovaného zvýšení z 93 %. Dalších 32 projektů nemělo cíl, pokud jde o kapacitu, avšak ta se přesto zvýšila. 28. Cílem jednoho projektu ve Španělsku bylo vybudovat 30 dvoulůžkových pokojů v bývalém klášteře, který se přestavoval na hotel (fotografie 8). Prvořadým cílem bylo zachovat budovu s určitým významem pro architektonické dědictví lokality, přičemž místní správa se rozhodla využít ji k turistickým účelům. Kromě toho bylo současně vytvořeno 20 přímých pracovních míst. Celkové náklady na projekt činily 3,6 milionu EUR, z nichž 75 % pocházelo z EFRR. 29. Ne všechny projekty měly za cíl vytvořit novou kapacitu. Některé projekty spočívaly jen v modernizaci již existujících zařízení. V rámci jednoho projektu ve Francii byly renovovány pokoje ve stávajícím hotelu, čímž se zachovala existující úroveň aktivity (4200 nocí za rok) a také 1,2 pracovního místa. Celkové náklady na projekt činily 253254 EUR, přičemž 14 % pocházelo z EFRR. 30. Jiné projekty se soustředily na zlepšení infrastrukturní kapacity určité oblasti. V jednom italském přímořském regionu se v rámci jednoho projektu kromě parkovišť a odpočívadel a několika panoramatických vyhlídek vybudovalo i 37 km silnic a 9 km pěších a cyklistických stezek. Celkovým cílem projektu bylo zlepšit přístup k několika obtížně přístupným pobřežním místům a podpořit místní cestovní ruch v oblasti. Celkové náklady na projekt činily 4,0 milionu EUR, přičemž 49 % pocházelo z EFRR. VYTVOŘENÁ ČI ZACHOVANÁ PRACOVNÍ MÍSTA 31. Vytváření či zachování pracovních míst jsou klíčové činitele v úsilí o vyrovnaný udržitelný rozvoj hospodářství a zaměstnanosti. Z přezkumu rozhodnutí o udělení grantu na projekty vyplynulo, že vytvoření nebo zachování pracovních míst zahrnovalo jako očekávaný výsledek 116 čili 58 % projektů. Pracovní místa vznikla i díky jiným projektům, ačkoli to v dokumentaci k žádosti o grant nebylo výslovně uvedeno. Například projekt v Belgii zahrnutý do průzkumu, který se týkal muzeí umění a historie, vytvořil 57 pracovních míst, třebaže v dokumentaci k žádosti o grant o tom nebyla žádná zmínka. Celkové náklady na projekt činily 30,5 milionu EUR, přičemž 20 % pocházelo z EFRR. 32. Z odpovědí na průzkum plyne, že bylo vytvořeno (1515) nebo zachováno (1005) celkem 2520 přímých pracovních míst. Z tohoto celkového počtu bylo 23,5 % obsazeno ženami. Fotografie 7 – Tradiční dům přebudovaný na muzeum vína (Francie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. 33. V celém zkoumaném vzorku mělo pozitivní efekt z hlediska zaměstnanosti 58 % projektů. Ze samotné povahy některých oblastí činnosti vyplývá, že je v nich více možností tvorby pracovních míst než v jiných. Nejvyšší podíl projektů, díky nimž byla vytvořena či zachována pracovní místa, byl v kategorii "rekreační střediska a střediska volného času". Méně pracovních míst se vytváří či zachovává v oblasti "infrastruktura a veřejná zařízení", kde je po uvedení projektu do provozu často zapotřebí jen malý počet pracovníků údržby (graf 2). 34. U 116 projektů (58 %), pro něž byly stanoveny cíle v podobě vytvoření a zachování přímých pracovních míst, bylo dosaženo 75 % zamýšleného počtu pracovních míst. Osmnáct z těchto 116 projektů výsledků, pokud jde o tvorbu a zachování pracovních míst, nedosáhlo a ve čtyřech případech byl grant podmíněn pozitivními výsledky. Oproti tomu pracovní místa byla vytvořena či zachována u 14 % projektů, ačkoli pro ně žádný cíl v podobě pracovních míst předem stanoven nebyl. GRAF 2 PODÍL PROJEKTŮ, DÍKY NIMŽ BYLA VYTVOŘENA ČI ZACHOVÁNA PŘÍMÁ PRACOVNÍ MÍSTA, PODLE DRUHU ČINNOSTI +++++ TIFF +++++ Podíl v rámci každé z pěti kategorií. Celkový průměr je 58 %. 35. Díky francouzskému projektu výstavby nového veřejného plaveckého bazénu vzniklo 12 pracovních míst, z nichž dvě byla na údržbu, kterou později prováděl externí dodavatel služeb. Ze starého plaveckého bazénu, který musel být uzavřen, bylo zachováno 1,5 pracovního místa. To je v souladu s navrhovaným počtem pracovních míst v žádosti o grant. Celkové náklady na projekt činily 4,4 milionu EUR, přičemž 17 % pocházelo z EFRR. 36. Soukromý projekt v Německu spočíval ve vybudování mládežnické ubytovny se sportovními zařízeními. Při zahájení provozu bylo vytvořeno 17 pracovních míst, což byl cílový počet vytvořených pracovních míst. V době auditu bylo v táboře v různých funkcích zaměstnáno 26 osob. Celkové náklady na projekt činily 11,1 milionu EUR, přičemž 23 % pocházelo z EFRR. 37. Ve většině případů nebylo financování podmíněno tím, že bude dosaženo výsledků v podobě vytvořených či zachovaných pracovních míst. Takové podmínky byly stanoveny jen u 43 projektů a situace, pokud jde o podmínky vztahující se na dosažení výsledků v oblasti zaměstnanosti, se mezi jednotlivými auditovanými regiony lišila (viz rámeček 2). RÁMEČEK 2 PŘÍKLADY PODMÍNEK VZTAHUJÍCÍCH SE NA CÍLE V OBLASTI ZAMĚSTNANOSTI U některých navštívených projektů v Německu byly granty vyplaceny za podmínky, že bude vytvořen určitý počet pracovních míst. Ta musí být zachována po dobu nejméně pěti let. V jednom španělském regionu se podle pravidel pro poskytování pomoci v odvětví cestovního ruchu musí navrhovatelé žádající o grant zavázat, že nesníží počet pracovních míst. Předložení takového dokumentu je podmínkou pro předložení žádosti o grant. V Itálii získal projekt modernizace hotelu grant z EFRR na základě vytvoření pracovních míst, která musí být zachována po dobu nejméně pěti let. Avšak u jiného projektu na rozšíření a renovaci hotelu musela být pracovní místa zachována jen jeden rok. Kromě toho se počet vytvořených pracovních míst může odchylovat až o 30 %, aniž by byly uloženy sankce nebo grant musel být vrácen. Ve Spojeném království byly s pracovními místy svázány podmínky u 11 ze 14 dokončených projektů. Počet pracovních míst, která mají být vytvořena, se odhaduje při rozhodování o grantu a měří po dokončení projektu pomocí matematických vzorců založených na výdajích. Není-li podmínka splněna, řídící orgán rozhodne, že bude od navrhovatele požadovat vrácení části grantu. CÍLE, UKAZATELE A MONITOROVÁNÍ 38. Řídící orgány v navštívených regionech se výkonností projektů zabývají různými způsoby, jak je doloženo v následujících bodech. 39. U zkoumaných francouzských projektů se očekávané výsledky v podobě vytvořených pracovních míst a aktivit či kapacit cestovního ruchu v žádostech o grant ani v rozhodnutích o grantu systematicky neuvádějí, a pokud ano, jsou uvedeny pro informační účely, neboť dosažení výsledků nebylo v žádném ze zkoumaných projektů podmínkou pro získání grantu z EFRR. Řídící orgány dosahování tohoto druhu výsledků systematicky nemonitorují. Fotografie 8 – Bývalý klášter přestavěný na čtyřhvězdičkový hotel (Španělsko) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, leden 2010. 40. Ve Španělsku jsou pro výběr projektů stanovena obecná kritéria, která umožňují vybrat projekty navrhované celostátním, regionálním nebo místním orgánem, pokud se vztahuje k historickému či kulturnímu dědictví nebo k cestovnímu ruchu. Kvantifikované cíle se stanovují pouze na úrovni opatření. Jeden z projektů ve vzorku obsahoval kvantifikované cíle týkající se zvýšení kapacity cestovního ruchu a vytvořených pracovních míst. Tento projekt měl jako cíle podlahovou plochu renovované budovy, předpokládaný počet návštěvníků za rok a počet vytvořených pracovních míst (přímých a nepřímých). U žádného z navštívených projektů nebyly takové ukazatele podmínkou pro získání grantu z EFRR. 41. V jednom navštíveném německém regionu byly spolufinancovány pouze projekty v oblasti veřejné turistické infrastruktury a zařízení. Řídící orgány stanovily pro navštívené projekty vyčíslitelné ukazatele výsledků. V případě projektů, které vytvářely či zachovávaly přímá pracovní místa, neuváděla žádost o grant ve vztahu k vytváření či zachování pracovních míst žádné vyčíslitelné cíle či cílové hodnoty. Řídící orgány předkládají zprávy o výsledcích na úrovni priorit a opatření. 42. V druhém navštíveném německém regionu obsahovala žádost o podporu u projektů vytvářejících přímá pracovní místa vyčíslitelné cíle či cílové hodnoty vytvořených pracovních míst. U navštívených projektů, na nichž se podíleli soukromí navrhovatelé, bylo vytvoření pracovních míst podmínkou pro poskytnutí dotace a řídícím orgánům byly poskytnuty údaje o cílovém objemu aktivit cestovního ruchu. U dvou projektů byly poskytnuty informace o cílech, které se týkaly zvýšení kapacity. V případě dvou soukromých projektů sledovaly řídící orgány skutečné vytváření pracovních míst a počet vytvořených lůžek. Na konci doby vázanosti (pět let po dokončení projektu u pracovních míst a 15 let u infrastruktury) provedou řídící orgány závěrečné ověření, zda byla ustanovení rozhodnutí splněna. 43. V jednom z navštívených italských regionů byly očekávané výsledky týkající se zvýšení kapacity v oblasti turistického ruchu součástí všech šesti navštívených projektů. Očekávané výsledky týkající se aktivit cestovního ruchu byly uvedeny a vyčísleny v žádostech o grant u poloviny projektů. U druhé poloviny byly aktivity cestovního ruchu nepřímo vyjádřeny prostřednictvím odhadovaných výnosů ve výkazech výsledku hospodaření, které byly součástí žádostí o grant. Očekávané výsledky, pokud jde o vytvoření přímých pracovních míst, byly uvedeny v žádosti o grant u pěti projektů a u čtyř byly i kvantifikovány. 44. V tomtéž regionu byly ukazatele související s tvorbou pracovních míst povinné jen pro soukromé projekty, u nichž jsou součástí hodnocení ex ante. Pracovní místa musí být zachována po stanovené období a během tohoto závazného období se jejich zachování také monitoruje. 45. Ve druhém navštíveném italském regionu nebyly u navštívených projektů kvantitativní ukazatele týkající se zvýšení turistické kapacity nebo tvorby pracovních míst ve formulářích žádosti uvedeny. Podobně nebyly u žádného z navštívených projektů takové ukazatele podmínkou pro poskytnutí grantu, a to ani grantu z EFRR, ani jiné formy dotací. Řídící orgány poté, co se do projektů investuje, účelnost projektů a jejich výsledky, pokud jde o přímá či nepřímá pracovní místa nebo nárůst aktivit cestovního ruchu související s dotacemi, nemonitorují. 46. Všechny projekty měly do určité míry kladné výsledky, a proto o nich lze říci, že byly účelné. Zkoumané projekty dosáhly, pokud se jedná o tvorbu pracovních míst, zvýšení aktivit cestovního ruchu a nárůstu kapacity pro cestovní ruch, určitých výsledků. Některé z projektů měly v těchto třech oblastech stanoveny cíle a dosáhly jich, zatímco jiné takové cíle stanoveny neměly. Jiné projekty dosáhly cílů, které nebyly na začátku konkrétně vymezeny. Nejsou-li cíle projektů, cílové hodnoty a ukazatele systematicky stanovovány a nejsou-li následně výsledky monitorovány a vyhodnocovány, skutečná výkonnost projektů či rozsah evropské přidané hodnoty se posuzují jen obtížně [12]. JSOU VÝSLEDKY PROJEKTŮ UDRŽITELNÉ? 47. V době auditu bylo 28 % projektů ve vzorku dokončeno v posledních dvou letech, 45 % před dvěma až pěti lety a 27 % před více než pěti lety. U 72 % projektů dokončených před více než dvěma lety zkoumal Účetní dvůr, zda v době auditu: a) byly projekty stále v provozu a vytvářely zisk nebo přispívaly na náklady; b) bylo pravděpodobné, že dosažené výsledky budou pokračovat i v budoucnosti; V DOBĚ AUDITU VĚTŠINA PRACOVNÍCH MÍST STÁLE EXISTOVALA 48. V době auditu stále existovalo 94 % vytvořených či zachovaných pracovních míst. Provozní náklady na to, aby u třetiny těchto projektů pracovní místa zůstala zachována, jsou financovány veřejnými dotacemi členských států toho či onoho druhu. Fotografie 9 – Rekonstrukce hlavní silnice v přímořském letovisku (Francie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. TÉMĚŘ VŠECHNY PROJEKTY BYLY STÁLE V PROVOZU, AVŠAK NEBYLY NUTNĚ RENTABILNÍ 49. Kapacity cestovního ruchu, vytvořené projekty, zůstaly v 93 % případů od ukončení projektu na stejné úrovni a v 6 % případů se zvýšily. 50. Úroveň aktivit cestovního ruchu zůstala od ukončení projektu stabilní nebo se zvýšila v 94 % případů (graf 3). 51. V době auditu bylo stále v provozu 98 % dokončených projektů [13]. Ne všechny projekty vytvářely dostatečné příjmy na pokrytí svých provozních nákladů. Z projektů dokončených nejméně o dva roky dříve bylo celkově 25 % ekonomicky rentabilních (61 % soukromých projektů a 14 % veřejných projektů). Většina (60 %) veřejných projektů nebyla ze své podstaty zamýšlena jako rentabilní. Provozní náklady přebírá výměnou za jiné výhody pro obec (například bezplatný vstup do plaveckého bazénu pro školní děti, zachování objektu historického dědictví atd.) veřejný navrhovatel, což je obvykle orgán veřejné správy. Jiné projekty jsou určeny například na obnovu veřejného prostoru (například ulice či silnice) a nikdy nebyly zamýšleny jako projekty vytvářející příjmy. GRAF 3 BYLO ZVÝŠENÍ AKTIVIT CESTOVNÍHO RUCHU VYTVOŘENÉ PROJEKTY TRVALÉ? +++++ TIFF +++++ 52. Rozdílný přístup navrhovatelů soukromých projektů a navrhovatelů veřejných projektů k rentabilitě lze doložit odpověďmi na otázky v průzkumu ohledně očekávané rentability v následujících dvou až třech letech. Z grafu 4 vyplývá, že otázka budoucí rentability se netýká 60 % veřejných projektů v celém průzkumu, zatímco 79 % navrhovatelů soukromých projektů očekává, že budou v příštích letech rentabilní. 53. Díky projektům, jejichž činnosti nebyly zamýšleny jako rentabilní, bylo vytvořeno či zachováno 24 % pracovních míst. GRAF 4 BUDOUCÍ RENTABILITA PROJEKTŮ +++++ TIFF +++++ Fotografie 10 – Projekt renovace vnějších zdí a střechy kostela (Francie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, listopad 2009. MĚLY GRANTY VLIV NA EXISTENCI ČI KONCEPCI PROJEKTŮ? 54. Účetní dvůr se ptal, zda veřejná podpora, a zejména financování z EFRR, byla zásadním činitelem ovlivňujícím buď koncepci projektů, nebo rozhodování o tom, zda by se projekty měly uskutečnit. Účetní dvůr dále zkoumal, jak samotný proces získávání podpory z EFRR vnímali navrhovatelé projektů. NE VŠICHNI NAVRHOVATELÉ POVAŽOVALI VEŘEJNOU PODPORU ZA NUTNOU 55. Třiapadesát navrhovatelů (26 %, 34 veřejných a 19 soukromých navrhovatelů) prohlásilo, že by projekt realizovali i bez grantu z veřejných prostředků: a) 12 navrhovatelů (6 %, všichni veřejní) uvedlo, že by byl projekt realizován přesně týmž způsobem, to znamená, že grant nezměnil rozsah ani obsah projektu ani jeho schopnost vytvářet pracovní místa. Čtyři z těchto projektů byly v době, kdy navrhovatel objevil možnost získat dotaci z EFRR, již zahájeny; b) 41 navrhovatelů (20 %) však sdělilo, že by projekt nebyl shodný. Ve 30 případech se změnil rozsah či obsah (12 soukromých a 18 veřejných) a dotace měly vliv na pracovní místa či životní prostředí u 17 soukromých a tří veřejných projektů. 56. Podíl grantu z veřejných prostředků na celkových nákladech projektu ovlivnil odpovědi navrhovatelů projektů v tom smyslu, že čím menší byl poměr veřejné podpory, tím méně byla podpora vnímána jako zásadně důležitá pro existenci projektu (graf 5). 57. Názory se také výrazně liší podle druhu příslušné činnosti: například 52 % navrhovatelů projektů v oblasti ubytování a stravování uvedlo, že jejich projekt by se uskutečnil i bez grantu. U projektů, u nichž se jednalo o muzea a historické památky nebo o infrastrukturu a veřejná zařízení, uvedlo tuto odpověď 20 % dotazovaných, zatímco stejný názor mělo pouhých 10 % navrhovatelů v oblasti rekreačních středisek a středisek volného času. GRAF 5 VZTAH MEZI VNÍMANOU UŽITEČNOSTÍ VEŘEJNÉ DOTACE A VAHOU GRANTU +++++ TIFF +++++ GRANT Z EFRR JE VNÍMÁN JAKO VÝRAZ OCENĚNÍ PROJEKTU, AVŠAK ZVYŠUJE ADMINISTRATIVNÍ ZÁTĚŽ 58. Velká většina navrhovatelů považovala grant z EFRR za výraz ocenění kvality jejich projektu (92 %) a jeho užitečnosti pro veřejnost (90 %). Avšak 42 % navrhovatelů rovněž uvedlo, že získáním grantu z EFRR se výrazně zvyšuje administrativní zátěž jejich projektu. Toto stanovisko je více rozšířené mezi soukromými navrhovateli (56 %) než mezi veřejnými navrhovateli (37 %). Postoj navrhovatelů projektů k administrativní zátěži se také mění v závislosti na rozsahu grantu z EFRR v poměru k celkovým nákladům na projekt, tj. čím je grant z EFRR v poměru k celkovým nákladům menší, tím silněji je administrativní zátěž pociťována. Fotografie 11 – Opravený hrad ze 13. století otevřený pro veřejnost (Francie) +++++ TIFF +++++ © Evropská unie Zdroj: Evropský účetní dvůr, prosinec 2009. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ PLNĚNÍ OČEKÁVANÝCH VÝSLEDKŮ 59. Všechny projekty měly pozitivní výsledky v té či oné podobě a většina měla úspěšné výsledky v několika kategoriích. Díky 74 % projektů se zvýšily aktivity cestovního ruchu, 73 % vytvořilo další turistickou kapacitu a 58 % projektů vytvořilo či zachovalo 2520 pracovních míst, z nichž 23,5 % bylo obsazeno ženami. Výsledky ve všech třech kategoriích mělo 44 % projektů. V těchto oblastech nedosáhlo výsledků 8 % projektů ve vzorku, avšak tyto projekty přinesly prospěch místnímu hospodářství nebo pomohly zachovat objekty kulturního, historického, uměleckého nebo přírodního dědictví regionu (viz body 19 a 32). 60. Cíle byly stanoveny jen u 58 % projektů ve vzorku. Pokud byly cíle stanoveny, byly splněny ze 75 % u tvorby nebo zachování pracovních míst a z 93 % u zvýšení kapacit cestovního ruchu. Žádných výsledků, pokud jde o pracovní místa, nedosáhlo 9 % zkoumaných projektů, ačkoli se to u nich předpokládalo. Naopak 14 % projektů zvýšilo turistickou kapacitu a 14 % zvýšilo počet pracovních míst, byť tyto cíle stanoveny nebyly (viz bod 34). 61. Z projektů ve vzorku nemělo 42 % cíle v oblasti výkonnosti. U projektů, které cíle měly, nebyly mnohdy stanoveny cílové hodnoty a ukazatele a situace se u navštívených projektů lišila. U většiny projektů ve vzorku nebyly výsledky monitorovány. Řídící orgány svázaly platby grantu s dosahováním výsledků jen v nevelké menšině projektů ve vzorku. Nejsou-li cíle projektů, cílové hodnoty a ukazatele systematicky stanovovány a nejsou-li následně výsledky monitorovány a vyhodnocovány, skutečná výkonnost projektů či rozsah evropské přidané hodnoty se posuzují jen obtížně (viz body 34 a 38–46). DOPORUČENÍ 1 Řídící orgány by měly dbát o to, aby ve fázi žádosti o grant a rozhodnutí o grantu byly stanoveny vhodné cíle, cílové hodnoty a ukazatele, aby bylo možno: vybrat projekty, které budou pravděpodobně nejefektivnější, a vyhodnotit jejich výsledky. Komise by měla tuto praxi podporovat. UDRŽITELNOST VÝSLEDKŮ PROJEKTŮ 62. Vzhledem k tomu, že většina pracovních míst vytvořených dokončenými projekty v době auditu stále existovala a že dodatečné aktivity a kapacity, které byly těmito projekty vytvořeny, zůstaly stabilní nebo se mírně zvýšily, je pravděpodobné, že výsledky budou v krátkodobém až střednědobém výhledu udržitelné. Jelikož však bylo zjištěno, že finančně životaschopných je pouhých 25 % projektů, závisí tato udržitelnost na tom, zda budou veřejné dotace na provozní náklady pokračovat v současném rozsahu i v budoucnosti. VLIV GRANTŮ 63. Podle navrhovatelů projektů se díky financování z veřejných zdrojů mohlo vůbec uskutečnit 74 % projektů. Ve 20 % případů prohlásili, že by se projekty realizovaly i bez grantové podpory, avšak v pozměněné podobě. Čím nižší byla míra podpory, tím menší byl její dopad na projekt. V 6 % případů uvedli, že by se projekty uskutečnily podobným způsobem i bez grantu (viz body 55–57). 64. Zatímco 92 % navrhovatelů považovalo grant z EFRR za výraz ocenění kvality jejich projektu, 42 % navrhovatelů se domnívalo, že proces související s dotací z EFRR výrazně zvyšuje jejich administrativní zátěž. Rovněž bylo konstatováno, že čím je míra podpory nižší, tím více je grant z EFRR vnímán jako zatěžující (viz bod 58). DOPORUČENÍ 2 Řídící orgány by měly zajistit, aby kritéria výběru projektů zohledňovala, zda projekt, jež má být realizován, financování skutečně potřebuje. Kromě celkového dopadu projektu na hospodářský růst a zaměstnanost by se mělo přihlížet i k potenciálnímu dopadu grantu na koncepci projektu. Komise by měla tuto praxi podporovat. DOPORUČENÍ 3 Komise by měla vyhodnotit, nakolik pomoc v tomto odvětví představuje nákladově efektivní prostředek podpory členských států při podněcování hospodářského růstu, a posoudit, zda by tato podpora nemohla být za tímto účelem lépe zaměřena. Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Morten LEVYSOHN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 4. května 2011. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Rozhodnutí Komise 1999/35/ES ze dne 9. prosince 1998, kterým se provádí směrnice Rady 95/57/ES o shromažďování statistických informací v oblasti cestovního ruchu (Úř. věst. L 9, 15.1.1999, s. 23). [2] Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch, KOM(2010) 352 v konečném znění ze dne 30. června 2010. [3] Čl. 6 písm. d) a článek 195 SFEU (Úř. věst. C 83, 30.3.2010, s. 1 a s. 47). [4] Článek 195 SFEU. [5] Sustainable Tourism as a Factor of Cohesion among European Regions (Udržitelný cestovní ruch jako faktor soudržnosti území v Evropě), Výbor regionů, březen 2006 (s. 9). [6] Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch, KOM(2010) 352 v konečném znění ze dne 30. června 2010. [7] Nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech, 5. bod odůvodnění (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1). [8] Článek 2 nařízení (ES) č. 1783/1999 Evropského parlamentu a Rady ze dne 12. července 1999 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, (Úř. věst. L 213, 13.8.1999, s. 1). [9] Stav k červnu 2009. [10] Cíl 2 spočívá v podpoře hospodářské a sociální přeměny oblastí, jež čelí strukturálním obtížím. [11] Cíl 1 spočívá v podpoře rozvoje a strukturálních změn regionů, jejichž rozvoj zaostává. [9999] Tyto číselné údaje procentuálně vyjadřují počet projektů ve vzorku podle jednotlivých druhů činností (což rovněž odráží procentuální podíl výdajů z EFRR na každý druh činnosti v souboru jako celku). [12] Viz sdělení Komise "Přezkum rozpočtu EU", KOM(2010) 700, 19.10.2010, a zejména str. 5: "Přínos politického projektu nelze zredukovat pouze na rozvahu, která představuje jen jeden klíčový test ke zdůvodnění výdajů na úrovni EU: totiž zda výdaje na úrovni EU znamenají pro občany lepší "obchod" než výdaje na úrovni členského státu. Evropský rozměr může maximalizovat účinnost financí členských států a pomoci snížit celkové výdaje díky sdružování společných služeb a zdrojů a dosahování úspor z rozsahu. V důsledku toho by se měl rozpočet EU využívat k financování veřejných statků EU a opatření, které členské státy a regiony nemohou financovat samy, a u nichž dokáže EU zajistit lepší výsledky." [13] Jeden projekt byl kvůli technickým potížím definitivně uzavřen dva roky po svém zahájení a další tři projekty byly dočasně uzavřeny a budou znovu uvedeny do provozu po provedení dalších prací. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I FINANCOVÁNÍ CESTOVNÍHO RUCHU Z EFRR PŘIDĚLENÉ NA HMOTNÉ INVESTICE DO CESTOVNÍHO RUCHU PODLE ČLENSKÝCH STÁTŮ – PROGRAMOVÉ OBDOBÍ 2000–2006 Členský stát | Počet operačních programů obsahujících projekty cestovního ruchu v každém členském státě | Částka z EFRR na cestovní ruch (v tis. EUR) | Itálie | 21 | 1448519 | Německo | 17 | 649206 | Francie | 23 | 467106 | Španělsko | 20 | 427888 | Řecko | 15 | 384360 | Spojené království | 12 | 220892 | Rakousko | 8 | 159228 | Portugalsko | 6 | 150326 | Belgie | 7 | 100252 | Polsko | 1 | 95663 | Nizozemsko | 6 | 82947 | Litva | 1 | 81999 | Maďarsko | 1 | 74018 | Česká republika | 2 | 68274 | Přeshraniční spolupráce v EU | 23 | 64513 | Meziregionální spolupráce v EU | 22 | 50904 | Irsko | 2 | 29934 | Finsko | 5 | 20206 | Estonsko | 1 | 16247 | Slovinsko | 2 | 13803 | Lotyšsko | 1 | 9256 | Malta | 1 | 4301 | Kypr | 1 | 3229 | Celkem | 198 | 4623071 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II POČET PROJEKTŮ ZAHRNUTÝCH DO PRŮZKUMU A NAVŠTÍVENÝCH NA MÍSTĚ 9 členských států | 26 operačních programů | Počet projektů | v průzkumu | navštívených | Itálie | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | | 1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 | 1999IT161PO010 Sardegna | 7 | 6 | 2000IT162DO007 Piemonte | 7 | | 2000IT162DO001 Toscana | 7 | | Německo | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 | 1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | | 1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | | 1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 | 2000DE162DO005 Hessen | 6 | | Španělsko | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 | 2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 | 2000ES161PO009 Comunidad Valenciana | 8 | 1 | 2000ES161PO016 Místní rozvoj | 3 | | Francie | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 | 2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | | 2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 | Řecko | 2000GR161PO016 Konkurenceschopnost | 7 | | 2000GR161PO014 Střední Makedonie | 7 | | 2000GR161PO005 pevninské Řecko | 7 | | Portugalsko | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | | 1999PT161PO012 Algarve | 6 | | Spojené království | 1999GB161DO004 Západní Wales a oblast Valleys | 7 | | 2000GB162DO008 Jihovýchodní Anglie | 9 | | Belgie | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | | Litva | 2003LT161DO001 Litva | 7 | | | Celkový počet projektů | 206 | 52 | --------------------------------------------------