EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 24.11.2011 
SEK(2011) 1388 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Rady (Euratom) o podpo ře poskytované Unií na programy pomoci pro 
vyřazování jaderných za řízení v Bulharsku, Litv ě a na Slovensku z provozu 
{KOM(2011) 783 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1387 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
V rámci jednání o p řistoupení k Evropské unii se t ři kandidátské zem ě, Bulharsko, Litva a 
Slovensko, zavázaly uzav řít a následn ě vyřadit do spole čně sjednaného termínu z provozu 
jaderné reaktory, kter é nelze za ekonomicky p řijatelné náklady zmodernizovat tak, aby 
splňovaly minimální požadované bezpe čnostní standardy. P ředčasné uzav ření těchto reaktor ů 
představovalo pro členské státy výjime čnou finan ční zátěž, která nebyla p řiměřená 
ekonomické síle t ěchto zemí. S ohledem na tuto skute čnost a jako akt solid arity se Evropská 
unie zavázala i nadále poskyt ovat další adekvátní finan ční pomoc p ři vyřazování t ěchto 
reaktorů z provozu. Závazek t ří členských stát ů uzavřít reaktory, jakož i závazek EU 
poskytnout finan ční podporu je p ředjímán v p říslušných smlouvách o p řistoupení. 
Finanční pomoc EU je stanovena do  konce roku 2013 a její výše činí celkem 2 847,8 milionu 
EUR (1 367 milion ů EUR pro Litvu, 613 milion ů EUR pro Slovensko a 867,8 milionu EUR 
pro Bulharsko). Tato finan ční podpora EU ú činně zmírnila ekonomické d ůsledky předčasného 
uzavření a proces vy řazení z provozu byl již zahájen: v jaderných elektrárnách za čala 
demontáž systém ů a součástí, které nesouvisí s bezpe čností, a výstavba pot řebné 
infrastruktury pro nakládání s odpadem, jako jsou úložišt ě vyhořelého paliva a za řízení na 
úpravu a skladování odpadu, je v pokro čilé fázi realizace. Stejn ě důležitou činností, která již 
byla provedena, je p říprava všech pot řebných povolovacích dokument ů, případně hodnocení 
dopadu na životní prost ředí. Protože je však vy řazení jaderné elektrárny z provozu 
dlouhodobý proces (20–30 let), bude pokra čovat i po roce 2013 a stále ješt ě zbývají d ůležité 
projekty, jejichž realizac e je významná pro bezpe čnost. 
Aby bylo možné jaderné elektrárny bezpe čně vyřadit z provozu, musí být v p řípadě potřeby 
k dispozici p řiměřené finan ční zdroje1. Ačkoli všechny t ři členské státy vytvo řily národní 
fondy, do nichž mají být uloženy finan ční zdroje na vy řazení jaderných elektráren z provozu, 
jsou tyto zdroje z historických d ůvodů nedostate čné. Bezprost ředním problémem, který je 
proto třeba řešit, je nedostate čné financování, aby bylo možné pokra čovat s bezpe čným 
vyřazováním jaderných elektráren z provozu, zajistit nevratnost2 uzavření reaktor ů a současně 
stimulovat členské státy, jež podporu p řijímají, k tomu, aby postupn ě převzaly plnou 
odpovědnost za finan ční krytí. Je pot řebný veřejný zásah, aby bylo možné členským stát ům 
pomoci s další finan ční podporou EU. 
Hlavními skupinami ovlivn ěnými problémem nedostate čných finan čních prost ředků a jaderné 
bezpečnosti jsou evropští ob čané a budoucí generace, jakož i životní prost ředí. Nedostatek 
finančních prost ředků by ohrozil bezpe čnou údržbu odstavených reaktor ů do doby, než z nich 
bude odstran ěno veškeré palivo, a plynulé pokra čování bezpe čného vyřazování z provozu, a 
to vzhledem k riziku, že další kroky by byly odloženy na neur čito, do doby, až budou 
k dispozici finan ční prostředky, a tato povinnost a odpov ědnost by byla p řenesena na budoucí 
                                                 
1 Doporučení Komise o správ ě finančních zdroj ů na vyřazování jaderných za řízení z provozu a nakládání 
s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady. Ú ř. věst. L 330, 28.11.2006, s. 31.  
2 Nevratné uzav ření znamená, že vy řazení z provozu již technicky postoupilo tak daleko, že by 
z ekonomického hlediska nebylo výhodné zvažovat znovuuvedení p říslušných blok ů reaktorů do 
provozu. 
 
CS 3   CS generace. Rovn ěž to s sebou nese riziko znovuotev ření jaderných elektráren. Ve v ětšině bloků 
reaktorů nebyly doposud provedeny žádné  podstatné nevratné kroky sm ěřující k demontáži. 
V případě nehody nebo havárie by to nevyhnuteln ě vedlo také k poškození životního 
prostředí. 
2. SUBSIDIARITA ZÁSAHU EU 
Zásah ze strany EU je nutný proto, že prost řednictvím p říslušných národních fond ů nelze včas 
zajistit adekvátní finan ční prostředky pot řebné pro pokra čování bezpe čného vyřazování 
jaderných elektráren z provozu. Na rozdíl od jiných členských stát ů v podobné situaci, které 
však nemusejí uzav řít elektrárny p ředčasně, neměly tyto státy možnost nashromáždit 
dostatečné finanční prostředky z provozu elektráren. 
Je proto v zájmu Evropské unie zajistit, aby tyto reaktory z ůstaly odstavené a aby z nich bylo 
odstraněno palivo a byly demontovány, čímž se sníží riziko negativních d ůsledků pro občany 
EU a pro životní prost ředí. Přidaná hodnota EU spo čívá v podpo ře opatření, jejichž cílem je 
dosáhnout nevratného stavu p ři procesu vy řazování t ěchto jaderných reaktor ů z provozu 
v souladu s p říslušnými plány vy řazování z provozu a zárove ň udržet nejvyšší úrove ň 
bezpečnosti. Přispěje to k výrazné a trvalé podpo ře zdraví pracovník ů i široké ve řejnosti, 
nedojde k poškození životního prost ředí a bude zajišt ěn skutečný pokrok v jaderné 
bezpečnosti a zabezpe čení. 
3. CÍLE INICIATIVY EU 
3.1. Všeobecné politické cíle 
Všeobecným politickým cílem poskytnutí dodate čného financování EU i po roce 2013, který 
má podpo řit úsilí tří členských stát ů pokračovat v bezpe čném vyřazování jaderných elektráren 
z provozu, je postoupit v procesu odstra ňování paliva a vy řazování p říslušných jaderných 
reaktorů z provozu a zajistit nevratnost odstávky. 
Aby bylo v dané situaci možné dosáhnout výše uvedených cíl ů, bude nutné v období 2014–
2020 podpo řit bezpečné vyřazování jaderných elektráren z provozu částkou p řibližně 
500 milion ů EUR. 
3.2. Specifické cíle 
Tři specifické cíle programu dodate čné podpory EU jsou: 
1. Dosažení nevratného stavu v procesu vy řazování jaderných elek tráren z provozu. Mezi 
hlavní očekávané výsledky/výstupy p ři dosahování tohoto cíle pat ří: 
• Jaderné elektrárny jsou po uzav ření bezpe čně udržovány až do úplného odstran ění 
paliva; 
• Bylo vydáno povolení k vy řazení z provozu; 
 
CS 4   CS • Je dokončen návrh demontáže jádra r eaktoru / primárního okruhu; 
• Začala demontáž v budov ě reaktoru. 
2. Bezpečné nakládání s radioaktivním odpadem. Mezi hlavní o čekávané výsledky/výstupy 
při dosahování tohoto cíle pat ří:  
• Veškeré palivo ze všech jaderných reaktor ů je odstran ěno a vyho řelé palivo je 
bezpečně uloženo; 
• Odpad z vy řazování jaderných elektráren z provozu je sou částí komplexního 
programu nakládání s odpadem, s tímto odpadem je nakládáno bezpe čně a odpad 
je uložen podle podrobného pl ánu nakládání s odpadem. 
3. Zachování klí čových dovedností a znalostí: Je to p řínosné jak pro bezpe čné vyřazení 
jaderných elektráren z provozu, tak i pro řešení sociálních d ůsledků předčasného uzav ření. 
Očekávaným výsledkem dosažení tohoto cíle je p řesun personálu elektráren na práce p ři 
vyřazování reaktor ů z provozu.  
V matici logického rámce, která je uvedena na konci tohoto souhrnu, je p řehled hlavních 
aspektů iniciativy EU (cíle,  ukazatele, zdroje ov ěření a předpoklady). 
Dodatečná finanční pomoc EU v rámci výše uvedených cíl ů zajistí hladké pokra čování 
podpory, která je uvedena ve smlouv ě o přistoupení a ur čena na bezpe čné vyřazení jaderných 
elektráren z provozu. Tuto další podporu je jednozna čně nutno chápat jako vyjád ření 
solidarity s uvedenými t řemi členskými státy. Kone čná odpov ědnost za jadernou bezpe čnost 
však spo čívá na těchto členských státech, které také nesou kone čnou odpov ědnost za 
financování jaderné bezpe čnosti i financování vy řazení jaderných elektráren z provozu. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Byly identifikovány a posuzovány t ři možnosti politiky: 
Možnost 1:  Výchozí stav: žádná další finan ční pomoc EU; 
Možnost 2:  Pokračování beze zm ěn: finanční příspěvek EU na vy řazení jaderných elektráren 
z provozu a další opat ření v energetice; 
Možnost 3:  Částečné financování EU pouze na vy řazení jaderných elektráren z provozu. 
V rámci možnosti 1  by plnění ustanovení smlouvy o p řistoupení skon čilo v roce 2013. 
Nebyla by poskytnuta žádná další finan ční pomoc EU, a proto by všechny t ři členské státy 
musely zaru čit bezpečné dokon čení svých program ů vyřazování jaderných elektráren z 
provozu s pomocí vlastních vnitrostátních zdroj ů. 
Možnost 2  by zahrnovala prodloužení stávajících program ů financování, a to na podobné 
úrovni financování (sou časná podpora: 258 milion ů EUR ro čně) a v podobném rozsahu 
 
CS 5   CS (vyřazení z provozu a energetická opat ření na další zmírn ění ekonomických d ůsledků 
předčasného uzav ření). 
Možnost 3  je jasný politický signál, že tyto t ři členské státy musí ukázat vyšší stupe ň finanční 
odpovědnosti, a proto je navrhováno snížit výši dodate čného financování (cca 71,4 milionu 
EUR ročně) a omezit jej časově (po roce 2020 by již nebyla poskytována žádná pomoc EU). 
V rámci této možnosti by nebyla poskyt nuta žádná další pomoc EU na opat ření v odv ětví 
energetiky, jejichž cílem by bylo zmírnit ekonomické d ůsledky předčasné odstávky. Podpora 
EU by se zam ěřila pouze na hlavní problémy, aby se pokro čilo v bezpe čném vyřazování 
jaderných elektráren z provozu. P odporu EU by bylo nutné doplnit zna čnými finan čními 
prostředky z vnitrostátních zdroj ů, aby se pokryla zbývající mezera ve financování dokon čení 
vyřazování jaderných elektráren z provozu. 
Doplňkově lze k jednotlivým politickým možnostem zvažovat čtyři možné mechanismy 
plnění pro realizaci možnosti č. 2 a 3 (možnost č. 1 nevyžaduje žádný mechanismus pln ění). 
Jsou jimi: 
Mechanismus A:  Financování v rámci spole čného řízení s Evropskou bankou pro obnovu a 
rozvoj (EBRD) prost řednictvím stávajících mezinárodních fond ů, do nichž p řispívá více dárc ů 
(stávající mechanismus u všech t ří dotčených členských stát ů). Jde o sou časný systém. 
Fungoval dob ře v období p řed přistoupením, ale od té doby se objevily ur čité nedostatky. Je 
třeba uvést, že ostatní dárci již léta neposkytli žádnou dalš í podporu, takže EU je nejv ětším a 
od roku 2004 také jediným zbývajícím dárcem (více než 95 % celkových sou časných 
prostředků).  
Mechanismus B : Financování v rámci spole čného řízení s Evropskou bankou pro obnovu a 
rozvoj, ale prost řednictvím ú čelových fond ů EK. Tento systém by využíval výhod 
vyplývajících z kompetence EBRD jako finan ční instituce v rámci spole čného řízení a nem ěl 
by nevýhody systému fondu s více dárci. 
Mechanismus C : Financování v rámci centralizovaného nep římého řízení prost řednictvím 
stávající národní agentu ry CPMA (stávající dopl ňkový mechanismus pouze pro Litvu) 
jmenované Komisí. S dokon čením hlavních investi čních projekt ů v oblasti infrastruktury a 
s postupem procesu vy řazování za řízení z provozu provád ěného kvalifikovaným vlastním 
personálem v jaderné elektrárn ě nyní postupn ě dochází k p řesouvání sm ěrem k úplnému 
plnění rozpočtu EU agenturou CPMA. 
Mechanismus D : Financování integrované do mechanismu strukturálních fond ů EU. Tento 
mechanismus pln ění by byl zcela nový a program podpory vy řazování jaderných za řízení 
z provozu by tak spadal pod všeobecné p ředpisy upravující strukturální fondy. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1. Hospodá řské dopady: 
• Cena elekt řiny pro spot řebitele:   
 
CS 6   CS Ačkoli lze argumentovat tím, že fakturovaná cena elekt řiny zatím neobsahovala všechny 
související náklady (s výjimkou Slovenska), v d ůsledku předčasné odstávky dojde k velkým 
nárůstům ceny elekt řiny pro kone čné spotřebitele. Možnosti č. 2 a 3 by tyto následky 
zmírnily, protože by částečně pokryly náklady na vy řazení zařízení z provozu a rozložily by 
cenový nár ůst způsobený vyššími dan ěmi z elekt řiny do delšího časového období.  
• Obchodování s elekt řinou:  
Předčasné uzav ření vedlo v uvedených t řech členských státech k redukci výrobní kapacity a 
tedy i k nižšímu obchodu s elekt řinou (Bulharsko) nebo k p řechodu od vývozu elekt řiny 
k jejímu dovozu (Litva  a Slovensko). Je t řeba poznamenat, že Litva a pobaltské státy obecn ě 
nejsou napojeny na evropskou rozvodnou sí ť pro elekt řinu, takže jsou závislé na dovozu 
velkého množství elekt řiny z jednoho zdroje, z Ruska. Pouze možnost č. 2 by znamenala 
rozdíl, protože by tak byla financována opat ření v energetice. 
• Konkurenceschopnost:   
Ve smlouvách o p řistoupení je již zmín ěna mimořádná zátěž, která je po p ředčasné odstávce 
kladena na ekonomiky uvedených t ří členských stát ů. Nutnost shromáždit finan ční zdroje pro 
proces vy řazení jaderných za řízení z provozu, zejména vzhledem k p ředčasné odstávce, m ůže 
na dlouhou dobu omezit konkurenceschopnost t ěchto tří členských stát ů. Možnost č. 1 by tedy 
zhoršila konkuren ční stav tří dotčených členských stát ů. Možnosti č. 2 a 3 obnovují rovné 
podmínky pro konkurenceschopnost, co se týká částek pot řebných na vy řazení jaderných 
zařízení z provozu. Avšak vzhledem k časové prodlev ě mezi odstávkou a již realizovanými 
pomocnými opat řeními je t řeba dbát na to, abychom nezašli p říliš daleko, zejména ve vztahu 
k náhradní kapacit ě nebo ekvivalentním úsporám. Takovéto opat ření (možnost č. 2) by mohlo 
vytvořit nerovnost v ůči jiným členským stát ům, které musí samy nahradit zastaralou výrobu 
energie, což je rovn ěž stanovisko Evropského parlamentu.  
• Vliv na HDP  
Bezproblémová realizace stávajících plán ů na vyřazení jaderných za řízení z provozu 
(možnosti č. 2 a 3) bude stimulovat r ůst, neboť urychlí tempo prací, jež je t řeba při vyřazování 
z provozu provést. Odkládání t ěchto prací z d ůvodu nedostate čného financování (možnost 
č. 1) by mělo negativní vliv na HDP, protože investice by se posunuly do budoucna.  
• Orgány ve řejné správy:   
Možnost č. 1 bude mít velký vliv na rozpo čet členských stát ů přijímajících podporu. Tyto 
státy by musely pokrýt ve škeré zbývající finan ční potřeby na vy řazení jaderných za řízení 
z provozu z vlastního vnitrostátního rozpo čtu. Možnosti č. 2 a 3 omezují dopad na vnitrostátní 
rozpočty. Možnost č. 3 však jasn ě zdůrazňuje, že tyto t ři členské státy musejí zajistit vyšší 
stupeň finanční odpov ědnosti. I když bude po roce 2013 poskytována snížená podpora, 
umožní to hladký p řechod k plnému financování procesu vy řazování jaderných za řízení z 
provozu ze strany členských stát ů až do ukon čení tohoto procesu. 
• Administrativní zát ěž:  
 
CS 7   CS Při realizaci politických možností (pouze č. 2 a 3) závisí zát ěž na zvoleném mechanismu 
plnění uvedeném v části 4. 
U mechanismu A jsou rozhodovací systémy složité  a dávají EU pouze jeden hlas mezi mnoha 
dárci, což vede k menší mí ře odpovědnosti. V p řípadě problémů s realizací projekt ů má tento 
mechanismus rezervy ohledn ě možností zásahu Komise. 
Podle mechanismu B by byl rozhodovací proces efektivn ější, také by se zlepšily monitorovací 
toky a snížila by se administrativní zát ěž. Posílily by se řídicí možnosti Komise efektivn ěji 
zasahovat v p řípadě problém ů (zpoždění a přečerpání náklad ů) při realizaci projektu 
vyřazování jaderných za řízení z provozu ze strany p říjemců. 
Realizace podpory EU prost řednictvím specializované národní agentury podle mechanismu 
plnění C má výhody pro budoucí podobné projekty, nap říklad v procesu výb ěrových řízení a 
každodenního sledování prací provád ěných místními spole čnostmi při vyřazování jaderných 
zařízení z provozu. A čkoli tento mechanismus funguje v Litv ě, na Slovensku a v Bulharsku 
ještě nebyla podobná alternativa vyzkoušena, pr otože zde zatím neexistují žádné vhodné 
struktury, které by tuto roli plnily. Vzhledem k času potřebnému na vytvo ření, ověření a 
akreditaci takovýchto nových struktur by zde bylo zna čné riziko zpožd ění. 
Zařazení fond ů určených na vy řazení jaderných za řízení z provozu do strukturálních fond ů 
(mechanismus D) se zdá být v rozporu s celkovou filozofií st rukturálních fond ů, které jsou 
směrovány na cíle r ůstu, zejména v souladu s prioritami  strategie Evropa 2020. Strukturální 
fondy fungují na bázi sdíleného řízení. Členské státy navrhují, vybírají, realizují a řídí 
projekty podle prioritn ích os stanovených v opera čních programech, o nichž rozhoduje 
Komise. Primární odpov ědnost za monitorování a řízení projekt ů nesou členské státy. Komise 
je zapojena pouze jako poradce a pr ovádí vybrané kontroly na základ ě analýzy rizik. 
Specifika programu podpory vy řazování jaderných za řízení z provozu nejsou p římo 
srovnatelná s režimem sdíleného řízení strukturálních fond ů. 
• Dopady na t řetí země: 
Možnost č. 1 by vedla k bezprost řednímu nedostatku financ ování. Mohlo by to mít 
potenciáln ě velký dopad v EU i mimo ni, jak je zd ůrazněno ve vymezení problému v části 2. 
Možnosti č. 2 a 3 nedostatek financování řeší a budou mít pozitivní dopad na ob čany a životní 
prostředí v EU i mimo ni. 
5.2. Sociální dopady: 
• Zaměstnanost:  
V současnosti je v p říslušných elektrárnách zam ěstnán zna čný počet kvalifikovaných lidí. 
Tato kvalifikovaná pracovní síla je pot řebná na bezpe čnou údržbu odstavených reaktor ů, na 
radiologickou charakterizaci a n ěkteré přípravné práce p ři vyřazování jaderných za řízení 
z provozu, které vyžadují jejich znalost pr ovozu elektrárny v minulosti. Pokud by nebylo 
 
CS 8   CS k dispozici žádné financování (možnost č. 1), znamenalo by to zna čné ohrožení jejich výplat3. 
Rovněž by to ovlivnilo celá m ěsta, kde jsou jaderné el ektrárny obvykle hlavním 
zaměstnavatelem. Byla by tedy ovlivn ěna budoucnost mnohem v ětšího počtu lidí než jen 
přímého personálu. V p řípadě dalšího financování vy řazení jaderných za řízení z provozu ze 
strany EU (možnosti č. 2 a 3) by byl zachován klí čový personál s jeho odbornými znalostmi i 
zkušenostmi z minulosti, což má pro projekt vy řazování jaderných za řízení z provozu 
vysokou hodnotu. 
• Bezpečnost (havárie/terorismus/zabezpe čení dodávek energie):  
Bez financování (možnost č. 1) je pravd ěpodobná mén ě přísná kontrola a menší rozsah 
údržby, což by vedlo k vyššímu riziku špat ného používání. S ur ychlením procesu vy řazování 
jaderných za řízení z provozu (možnost č. 2 a zejména č. 3) se toto riziko zmenšuje. 
• Zdraví:  
Radiologická rizika pr o pracovníky i širokou ve řejnost jsou možná v p řípadě havárií nebo 
méně bezpečné údržby. Bezpe čné nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem, 
jejich skladování a likvidace by m ěly být v souladu s nejp řísnějšími bezpe čnostními normami, 
což však vyžaduje p řiměřené financování (možnosti č. 2 a 3). 
5.3. Dopady na životní prost ředí: 
• Životní prost ředí: 
V případě nedostate čně bezpečné údržby, zastarávající ho monitorovacího za řízení, incident ů a 
havárií se zvyšují rizi ka pro životní prost ředí. Je důležité zajistit transparentní monitorování 
především ohledn ě možných vliv ů pro celou EU. Riziko havárií, kontaminace, únik ů atd. se 
zvyšuje s nedostatkem finan čních prost ředků na bezpe čnou údržbu a vy řazení jaderných 
zařízení z provozu. Možnost č. 1 s sebou nese zna čné riziko, které je u možnosti č. 2 a 3 
mnohem nižší. 
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Ukončení podpory ze strany EU podle výchozí možnosti by zastavilo programy vy řazování 
jaderných za řízení z provozu, a ohrozilo by tak jadernou bezpe čnost. Výsledkem možnosti 
spočívající v pokra čování beze zm ěn by byla mnohem vyšší finan ční pomoc EU s nižší 
přidanou hodnotou. Další podpora projekt ům v energetice by vedla k narušení konkurence a 
pokračování vysoké úrovn ě finanční podpory ze strany Unie by pro členské státy 
nepředstavovalo dostate čnou motivaci p řevzít plnou finan ční odpov ědnost za dokon čení 
vyřazení jaderných za řízení z provozu. 
Za nejvhodn ější řešení považujeme částečné financování ze strany EU ur čené pouze na 
vyřazení jaderných za řízení z provozu (možnost č. 3) na základ ě jasně vyjádřené politické 
                                                 
3 Je t řeba poznamenat, že v rámci vy řazování jaderných za řízení z provozu nebudou mzdy vypláceny 
všem zam ěstnancům. 
 
CS 9   CS vůle. Tato možnost maximalizuje p řidanou hodnotu EU a podporuje p řechod k plnému 
financování bezpe čného dokon čení vyřazování jaderných za řízení z provozu ze strany 
členských stát ů i po dalším víceletém finan čním rámci. Možnost č. 3 zajišťuje skute čné 
zlepšení jaderné bezpe čnosti a pom ůže dosáhnout v časného skute čného fyzického pokroku p ři 
odstraňování paliva a vy řazování jaderných za řízení z provozu a zajis tí nevratnost odstávky. 
Možnost č. 3 v kombinaci s realiza čním mechanismem B (pro Bulharsko a Slovensko) a C 
(pro Litvu) zajistí další posílení řízení Komise v zájmu ú činného, ú čelného a hospodárného 
využívání fond ů EU. Zjišt ěné nedostatky stávajícího realiza čního mechanismu (A) budou 
odstraněny a budou posíleny řídicí možnosti Komise efektivn ěji zasahovat v p řípadě 
problémů (zpoždění a přečerpání náklad ů) při realizaci projektu vy řazování jaderných 
zařízení z provozu ze strany p říjemců. Specifické cíle slad ěné s navrženým rozpo čtem a 
vycházející z revidovaných/aktualizovaných plán ů na vy řazování jaderných za řízení 
z provozu (pot řeby vyjád řené členskými státy) spole čně se smysluplnými ukazateli pln ění 
jsou základem pro dosažení o čekávaných p řínosů z další finan ční podpory EU po roce 2013. 
Tento přístup je zcela v souladu s doporu čeními Evropského ú četního dvora. 
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Aby bylo možné ov ěřit úspěšnost programu (spln ění všeobecných a specifických cíl ů), byly 
stanoveny objektivn ě ověřitelné ukazatele SMART (podrobnos ti jsou uvedeny níže v matici). 
Sledování vychází z kontroly stanovených ukazatel ů, jež měří postup p ři plnění cílů. 
V současné fázi jsou tyto ukazatele obecn ě použitelné pro všechny t ři jednotlivé programy 
(program Ignalina, Bohunice a Kozloduj). Pro realizaci se p ředpokládá, že bude p řijat jeden 
roční pracovní program pro všechny t ři jednotlivé programy, v n ěmž budou stanoveny cíle, 
očekávané výsledky, související ukazatele a lh ůty pro využití prost ředků v rámci jednotlivých 
ročních finan čních závazk ů. 
Na procedurální úrovni se p ředpokládá, že nejpozd ěji do 31. prosince 2014 budou p řijaty 
podrobné realiza ční postupy na dobu trvání programu. To to rozhodnutí bude obsahovat mimo 
jiné podrobné požadavky na sledování a podávání  zpráv, jakož i revidované podrobné plány 
vyřazení jaderných za řízení z provozu pro všechny t ři jednotlivé programy, což bude sloužit 
jako východisko pro sledování pokroku a v časného pln ění očekávaných výsledk ů. 
Opatření EU pro sledování, podávání zp ráv a hodnocení budou obsahovat alespo ň: 
– Dvakrát ro čně zasedání monitorovacího výboru s EU na míst ě za účelem ověření 
pokroku prací p ři vyřazování jaderných za řízení z provozu. 
– Pravidelné zprávy o stavu a pokroku od p říslušných jaderných elektráren a 
realizačních orgán ů (EBRD a CPMA). 
– Roční kombinované pr ogramové dokumenty p řiložené k rozhodnutí Komise o 
financování vykazující pokrok p ři vyřazování jaderných za řízení z provozu. 
– Střednědobé hodnocení programu. 
 
CS 10   CS – Zprávy o stavu týkající se realizace finan ční pomoci EU a ur čené pro Evropský 
parlament a Radu. 
Příjemci pomoci musejí také zavést systém sledování, který bude umož ňovat aktivní 
každodenní sledování projekt ů a úkolů a bude poskytovat okamžitou provozní zp ětnou vazbu 
pro plánování s nápravnými opat řeními. 
MATICE LOGICKÉHO RÁMCE 
 Intervenční logika Ukazatele Zdroj ověření Předpoklady 
Celkový cíl Podporovat úsilí 
členských stát ů 
v oblasti bezpe čného 
vyřazování jaderných 
zařízení z provozu Postup podle plánu vy řazení 
jaderného za řízení z provozu 
(úkoly, náklady, zdroje, 
termíny) Plán vyřazování 
zařízení z provozu 
Pravidelné 
schůzky o 
monitorování 
Zprávy od jaderné 
elektrárny a 
vnitrostátních 
úřadů Stabilní politický a 
regulační rámec 
Vnitrostátní 
financování 
pokrývající rozdíl 
v potřebě finančních 
prostředků 
Specifické 
programov
é cíle 
Účel Dosažení nevratného 
stavu v procesu 
vyřazování jaderných 
zařízení z provozu 
Bezpečné nakládání 
s vyhořelým 
jaderným palivem a radioaktivním 
odpadem 
Zachování klí čových 
odborných 
schopností a znalostí Demontáž podle plánu 
vyřazení jaderného za řízení 
z provozu 
  
Nakládání s odpadem podle 
podrobného plánu nakládání s odpady 
 
Využití personálu 
z jaderných elektráren Plán na vy řazení z 
provozu a 
nakládání 
s odpadem 
Pravidelné 
schůzky o 
zprávách a monitorování Stabilní politický a 
regulační rámec 
Žádné zm ěny ve 
strategii vy řazování 
jaderných za řízení z 
provozu 
Výstupy 
(očekávané 
výsledky) Bezpečná údržba 
jaderných elektráren 
Žádný dopad na 
životní prost ředí 
Bezpečné uložení 
vyhořelého paliva 
Bezpečné uložení 
jaderného odpadu 
Vydání povolení na 
vyřazení jaderného 
zařízení z provozu 
Návrh demontáže 
jádra / primárního 
okruhu 
Personál zapojený do 
demontáže Počet incident ů/havárií 
Údaje z monitorování 
životního prost ředí 
Počet uložených palivových 
článků a počet kontejner ů 
s odpadem uložených podle 
plánu  
Povolení vydáno v termínu Návrh dokon čen včas 
Počet zapojených 
zaměstnanců 
Analýza získané hodnoty Zprávy o stavu a 
pokroku 
Pravidelné 
schůzky o 
monitorování 
Povolení vydané 
regulačním 
orgánem 
Vyúčtování 
zaměstnanců Zavedení a úplné 
fungování efektivní 
řídicí struktury 
jaderné elektrárny pro 
vyřazení jaderného 
zařízení z provozu 
Existence efektivního 
plánu vyř
azení 
jaderného za řízení 
z provozu 
Efektivní využívání 
provozní zp ětné 
vazby 
Žádné zm ěny ve 
strategii vy řazování 
jaderných za řízení z 
provozu 
Existence funkce 
 
CS 11   CS aktivního 
monitorování 
projektu 
Činnosti Bezpečná údržba 
Odstraňování paliva 
Demontážní práce Zpracování a úprava 
radioaktivního 
odpadu 
Povolovací 
dokumenty 
Technický návrh 
demontáže jádra / 
primárního okruhu 
Školení a p řeřazení 
personálu Plánování bezpe čné údržby 
Počet vyvezených 
palivových článků 
Množství demontovaného 
materiálu/systém ů 
Množství zpracovaného a 
upraveného radioaktivního 
odpadu 
Předložení povolovacích 
dokument ů 
Studie k proveditelnosti 
návrhu a technické studie 
Počet vyškolených a 
přeřazených zam ěstnanců Zprávy o stavu a 
pokroku 
Pravidelné 
schůzky o 
monitorování 
Podrobný 
pracovní plán 
vyřazení 
jaderného za řízení 
z provozu 
Provozní zp ětná 
vazba pro plánovací 
oddělení jaderné 
elektrárny 
Plán lidských 
zdrojů Zavedení a úplné 
fungování efektivní 
řídicí struktury 
jaderné elektrárny pro 
vyřazení jaderného 
zařízení z provozu 
Zajiště
ní 
vnitrostátního 
financování na pokrytí chyb ějících 
prostředků 
Ekonomická možnost 
využití vlastního 
personálu jaderné 
elektrárny