Jádrem návrhu evropského obranného akčního plánu je zřízení Evropského obranného fondu (dále jen „fond“) s cílem podnítit investice do společného výzkumu a společného vývoje obranného materiálu a technologií. Fond se skládá ze dvou různých, avšak vzájemně se doplňujících částí, které by se vztahovaly na celý cyklus vývoje v oblasti obranného průmyslu od výzkumu až po uvedení výrobků na trh, tj. jedna část se týká výzkumu a druhá schopností.

Návrh na vytvoření „Programu rozvoje evropského obranného průmyslu“ (dále jen „program“) je zaměřen na posílení konkurenceschopnosti a zvýšení míry inovací v obranném průmyslu Unie včetně kybernetické obrany. Bylo by možné to provést zejména podporou lepšího využívání výsledků výzkumu v oblasti obrany, prosazováním spolupráce mezi podniky na vývoji obranných produktů a technologií a mobilizací úsilí členských států o spolupráci s cílem zajistit, aby technologicko-průmyslová základna obranného průmyslu EU dokázala plně vyhovět jejím současným a budoucím potřebám v oblasti bezpečnosti. V konečném důsledku by se tak přispělo k větší strategické autonomii Unie a posílení její pozice při jednání s partnery.

Dosud neexistuje právní předpis týkající se této věci, neboť Unie nepřijala žádné jiné legislativní iniciativy, jejichž cílem by bylo podpořit konkurenceschopnost obranného průmyslu a jež by se specificky zaměřovaly na vývojovou fázi opatření ve prospěch odvětví obrany. Není tudíž k dispozici dřívější hodnocení ex post ani kontrola účelnosti platných právních předpisů, které se v případě takové legislativní iniciativy případně mohly provádět.

Navrhovaná míra financování bude omezena na 20 % celkových nákladů na opatření. Zbývající část nákladů budou muset hradit členské státy sloučením vnitrostátních příspěvků. Rozpočet Unie podpoří konkurenceschopnost tím, že svým aktivačním účinkem na patřičnou částku příspěvků členských států povede ke spuštění spolupráce a bude působit jako prostředek k její realizaci, který uvolní potenciální kooperativní programy v oblasti vývoje. Příjemci připravující opatření v rámci stálé strukturované spolupráce budou mít nárok na vyšší objem finančních prostředků. Podporované projekty by měly přispívat k prioritám v oblasti schopností, na nichž se členské státy společně dohodly v plánu rozvoje schopností Unie, a měly by případně zohledňovat rovněž regionální a mezinárodní spolupráci. Návrhy podané s cílem získat podporu z programu budou hodnoceny na základě kritérií pro přidělení, která budou přihlížet k tomu, nakolik návrhy přispívají k inovačnímu a technologickému rozvoji odvětví obrany a rovněž k bezpečnostním a obranným zájmům Unie prostřednictvím zdokonalení obranných technologií, které odpovídají prioritám v oblasti schopností, na nichž se členské státy v Unii společně dohodly, k životaschopnosti opatření, jakož i k tomu, nakolik budou příjemci schopni prokázat, že členské státy skutečně hodlají konečný produkt nebo technologii koordinovaným způsobem společně vyrobit a pořídit, případně i prostřednictvím společného zadávání zakázek.

Strategie, které se pro intervenci navrhují, by byly ve formě finanční pomoci. Prostředky, které se budou v rámci programu poskytovat, by měly podobu grantů a finančních nástrojů, nebo veřejných zakázek. Přesněji řečeno by byl z programu podporován návrh, vymezení společných technických specifikací, vývoj prototypů, zkoušení, kvalifikace a certifikace produktů pro obranné účely, hmotné či nehmotné konstrukční části a technologie. Podpořit lze rovněž studie, posouzení proveditelnosti a další podpůrné činnosti. Podpora se zaměří na opatření ve vývojové fázi a bude se vztahovat jak na nové produkty a technologie, tak na modernizaci stávajících.

Komise by měla svá opatření pravidelně sledovat, posuzovat pokrok v plnění předpokládaných výsledků a hledat synergie s dalšími doplňujícími programy Unie nebo s vnitrostátními programy, které jsou Unií spolufinancovány. Kromě toho je stanoveno, že Komise může k posouzení dopadu a účinnosti svých opatření v rámci tohoto programu případně využívat i nezávislá externí hodnocení. Komise by o programu měla vypracovat hodnotící zprávu a poskytnout ji Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva posoudí zejména pokrok dosažený při plnění cílů stanovených v návrhu a bude analyzovat, nakolik se projektů programu účastní přeshraniční malé a střední podniky a jak se tyto podniky podílejí na globálních hodnotových řetězcích.

kterým se zřizuje Program rozvoje evropského obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu EU

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 173 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)V evropském obranném akčním plánu přijatém dne 30. listopadu 2016 Komise uvedla, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných schopností v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný a inovativní obranný průmysl EU. Konkrétně navrhla zřídit Evropský obranný fond na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranného materiálu a technologií. Z fondu by byla podporována spolupráce v průběhu celého vývojového cyklu produktů a technologií pro obranné účely.

(2)V zájmu zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity obranného průmyslu Unie by měl být zřízen Program rozvoje evropského obranného průmyslu (dále jen „program“). O zvýšení konkurenceschopnosti obranného průmyslu Unie, mj. kybernetické obrany, by měl program usilovat podporou spolupráce mezi podniky ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. Vývojovou fázi, jež následuje po technologicko-výzkumné fázi, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost obranného průmyslu Unie. Podporou vývojové fáze by program přispěl k lepšímu využívání výsledků výzkumu v oblasti obrany a pomohl by překlenout mezeru mezi výzkumem a výrobou, jakož i podporovat veškeré formy inovací. Program by měl doplňovat činnosti prováděné v souladu s článkem 182 SFEU a nevztahuje se na produkci obranných produktů a technologií.

(3)V zájmu lepšího využití úspor z rozsahu v obranném průmyslu by měl program podporovat spolupráci podniků při vývoji obranných produktů a technologií.

(4)Program by se měl týkat období dvou let od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2020 a pro toto období by měla být stanovena částka na jeho provádění.

(5)Program by se měl provádět v plném souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012. Financování může být zejména ve formě grantů. Ve vhodných případech lze použít finanční nástroje nebo zadávání veřejných zakázek.

(6)Část provádění programu může Komise svěřit subjektům uvedeným v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. S ohledem na její odbornost může Komise touto úlohou pověřit Evropskou obrannou agenturu.

(7)Vzhledem ke zvláštnostem odvětví nebude ve skutečnosti žádný projekt spolupráce mezi podniky zahájen, aniž by se členské státy předem dohodly na podpoře takových projektů. Poté, co se na úrovni Unie dohodnou na společných prioritách v oblasti obraných schopností, případně i s přihlédnutím k regionálním kooperativním iniciativám, členské státy určí a zkonsolidují vojenské požadavky a definují technické specifikace projektu. Mohou rovněž jmenovat projektového manažera, aby vedl činnosti týkající se vývoje společného projektu.

(8)V případě, že opatření podporované z programu vede projektový manažer jmenovaný členským státem, měla by Komise před provedením platby příjemci způsobilého opatření informovat projektového manažera, aby mohl zajistit, že ze strany příjemců budou dodrženy veškeré lhůty.

(9)Finanční podpora Unie by se neměla týkat vývozu produktů, vybavení nebo technologií a neměla by jí být dotčena ani pravomoc členských států, pokud jde o politiku vývozu produktů pro obranné účely. Finanční podpora Unie by neměla mít vliv na vývozní politiku členských států týkající se produktů pro obranné účely.

(10)Poněvadž cílem programu je podpořit konkurenceschopnost obranného průmyslu Unie omezením rizik provázejících vývojovou fázi projektů spolupráce, měl by se program vztahovat na opatření týkající se vývoje produktu nebo technologie pro obranné účely, jmenovitě definice společných technických specifikací, návrhu, vývoje prototypů, zkoušení, kvalifikace, certifikace a rovněž studií proveditelnosti a jiných podpůrných opatření. Totéž se bude vztahovat také na modernizaci stávajících produktů a technologií pro obranné účely.

(11)Vzhledem k tomu, že program obzvláště usiluje o posílení spolupráce mezi podniky v různých členských státech, mělo by být opatření způsobilé k financování z tohoto programu pouze tehdy, pokud se na něm podílí alespoň tři podniky usazené na území nejméně dvou členských států.