Zvláštní zpráva č. 12/2012 „Podařilo se Komisi a Eurostatu zkvalitnit proces tvorby spolehlivé a důvěryhodné evropské statistiky?“





SEZNAM ZKRATEK EDP : Postup při nadměrném schodku (excessive deficit procedure) ESAC : Evropský statistický poradní výbor (European Statistical Advisory Committee) ESGAB : Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (European Statistical Governance Advisory Board) ESS : Evropský statistický systém ESVO : Evropské sdružení volného obchodu Eurostat : Statistický úřad Evropské unie HND : Hrubý národní důchod IAC : Útvar interního auditu (internal audit capability) Kodex : Kodex evropské statistiky MEETS : Modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (modernisation of European enterprise and trade statistics) NKI : Nejvyšší kontrolní instituce NSÚ : Národní statistický úřad OLAF : Evropský úřad pro boj proti podvodům QAF : Rámec pro zajišťování kvality (quality assurance framework) SHRNUTÍ I. Důvěra veřejnosti v evropskou statistiku je klíčovým prvkem v Unii, v níž se politická rozhodnutí musí opírat o prokázaná fakta a kde stále větší počet rozhodnutí přímo vychází ze statistických údajů nebo z ukazatelů, které jsou z těchto statistických údajů odvozeny. II. Účetní dvůr posuzoval, zda se Komisi a Eurostatu podařilo zkvalitnit proces tvorby spolehlivé a důvěryhodné evropské statistiky. Toto zkvalitnění záleží na dodržování Kodexu evropské statistiky, který stanovuje normy pro vývoj, tvorbu a šíření statistik, a také na provádění evropského statistického programu. III. Audit Účetního dvora zjistil, že Kodex evropské statistiky je dodržován jen částečně a že jeho plné uplatnění zůstává výzvou pro všechny zúčastněné strany jak na úrovni EU, tak členských států. Kodex stanovuje náročné normy, ale chybí v něm silné nástroje na ověřování a vynucování. IV. Nejsou k dispozici dostatečně spolehlivé informace o současném stavu dodržování Kodexu evropské statistiky v celém Evropském statistickém systému (ESS). Nejnovější iniciativy Komise dávají nový impuls pro dosažení plného dodržování kodexu, jdou správným směrem, ale nedostačují na řešení všech otázek. Přetrvávají stále nejasnosti ohledně charakteru povinnosti dodržovat kodex. U případů, kdy může dojít k předložení nesprávných údajů, nebyl dosud navrhnut žádný vhodný mechanismus kontrol. Nebyl ani předložen žádný návrh na vytvoření nezávislé dohledové funkce. V. Nedostatky v koncepci statistického programu na období 2008–2012 zapříčiňují, že ho není možné používat jako účinný nástroj na plánování, monitorování a na zajišťování odpovědnosti. Přesměrování priorit statistických činností směrem k novým výzvám probíhalo pomaleji, než se očekávalo. Návrh programu na období 2013–2017 poskytuje příležitost přepracovat ESS tak, aby byl tento systém efektivnější a pružnější, a to za předpokladu, že program bude doplněn o přesné cílové hodnoty a milníky, které budou stanoveny v ročním plánování a ověřovány v rámci procesu systematického každoročního podávání zpráv. VI. Účetní dvůr doporučuje přejít na takový systém evropské statistiky, který zajistí profesionální nezávislost, dostatečné zdroje a silný dohled včetně sankcí pro případy, kdy nebudou dodržovány standardy kvality. ÚVOD DŮVĚRA VEŘEJNOSTI V EVROPSKOU STATISTIKU 1. Spolehlivé a důvěryhodné statistické údaje jsou nezbytné pro provádění úkolů svěřených Evropské unii. Statistické údaje jsou potřebné, a to téměř ve všech oblastech, pro vypracování, uplatňování, monitorování a hodnocení politik stanovených ve Smlouvách a zároveň pro shromažďování a přidělování finančních prostředků EU. Stále více evropských politik přímo ze statistik vychází a statistické ukazatele jsou v rostoucí míře využívány pro rozhodování o politikách či pro ukládání sankcí. 2. Důvěru veřejnosti v evropskou statistiku nelze brát jako samozřejmost. Už před současnou celosvětovou ekonomickou krizí ukázala zpráva zveřejněná Komisí v dubnu 2008 [1], že podíl občanů, kteří nedůvěřují ekonomickým statistikám (45 %), se téměř rovná podílu občanů, kteří tvrdí, že mají v tyto statistiky důvěru (46 %). 3. V roce 2005 a opětovně v roce 2010 Evropská rada podpořila požadavky na zvýšení kvality evropské statistiky v souvislosti s posílením správy ekonomických záležitostí v EU [2]. Rada v roce 2005 dospěla mimo jiné k závěru, že je nutné klást důraz na rozvoj provozní kapacity, schopnosti sledování, nezávislosti a odpovědnosti Eurostatu. PRÁVNÍ RÁMEC PRO TVORBU EVROPSKÉ STATISTIKY 4. Článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že při vypracování statistik Unie se dodržuje nestrannost, spolehlivost, objektivita, vědecká nezávislost, hospodárnost výdajů a důvěrnost statistických informací. Hospodářským subjektům při tom nesmějí vzniknout nadměrné náklady. 5. Nařízení o evropské statistice [3] uvádí definice zásad stanovených ve Smlouvě a řeší otázky statistické správy a řízení a vypracovávání a šíření evropské statistiky. 6. Bývalý Výbor pro statistické programy [4] přijal dne 24. února 2005 Kodex evropské statistiky [5] (dále také jen "kodex"). V kodexu se dále rozpracovává otázka, jak má být evropská statistika vyvíjena, vytvářena a rozšiřována v souladu se statistickými zásadami stanovenými v uvedeném nařízení o evropské statistice. 7. Pětiletý evropský statistický program stanovuje priority a definuje hlavní oblasti a cíle pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. Současný program na období 2008–2012 [6] má plánované výdaje ve výši 274 milionů EUR. EVROPSKÝ STATISTICKÝ SYSTÉM 8. Evropská statistika je vyvíjena, vypracovávána a šířena v rámci Evropského statistického systému (ESS). Nařízení o evropské statistice definuje ESS jako partnerství tvořené statistickým úřadem Unie a národními statistickými úřady (NSÚ). 9. Národní statistické úřady odpovídají za koordinaci všech činností na vnitrostátní úrovni pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. NSÚ a jiné vnitrostátní orgány odpovědné za evropskou statistiku mohou přijímat granty z rozpočtu EU bez předchozí výzvy k předložení návrhů. 10. Výbor pro Evropský statistický systém (dále "výbor pro ESS") poskytuje ESS odborné vedení. Skládá se ze zástupců NSÚ a má mimo jiné za úkol přezkoumávat statistické právní předpisy navrhované Eurostatem. EUROSTAT: STATISTICKÝ ÚŘAD EVROPSKÉ UNIE 11. Statistický úřad Evropské unie (dále "Eurostat") působí jako statistický úřad Unie. Jeho sídlo je v Lucemburku. Má statut generálního ředitelství Komise a "technickou samostatnost" [7] při výběru vědeckých technologií, definic a metodiky. V právních dokumentech je statistický úřad Unie označován jako "Komise (Eurostat)" [8]. Tento termín chce ozřejmit, že Eurostat, ačkoliv je součástí Komise, má zvláštní odlišnou úlohu. 12. Hlavní úlohou Eurostatu je zpracovávat a zveřejňovat srovnatelné statistické informace na celoevropské úrovni. Eurostat běžně sám údaje neshromažduje. To se provádí v členských státech prostřednictvím příslušných statistických úřadů. NSÚ ověřují a analyzují vnitrostátní údaje a pak je zasílají Eurostatu, který údaje konsoliduje, aby se zajistila jejich srovnatelnost. 13. Počet zaměstnanců Eurostatu byl v minulých letech stabilní. K 1. lednu 2012 činil celkový počet zaměstnanců 794. Dle odhadů Eurostatu je na úrovni jednotlivých členských zemí (prostřednictvím ESS jako celku) zapojeno do tvorby evropské statistiky nejméně 50000 pracovníků. 14. Prostředky na závazky, které jsou pro Eurostat k dispozici [9], činily v roce 2011 92,9 milionu EUR. Průměrná roční částka v období 2003–2010 představovala 89,5 milionu EUR, přičemž nejvyššího objemu dosáhla v roce 2005, kdy bylo k dispozici 107,2 milionu EUR. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 15. Celkovým cílem auditu bylo posoudit, zda Komise a Eurostat zlepšily proces tvorby spolehlivé a důvěryhodné evropské statistiky. To závisí jednak na realizaci kodexu a jednak na řízení Evropského statistického programu. Audit se zabýval těmito dvěma otázkami: a) Podnikla Komise a Eurostat všechna opatření nezbytná k naplňování jejich role při úspěšném dodržování Kodexu evropské statistiky v rámci celého Evropského statistického systému? b) Řídí Eurostat dobře víceletý statistický program jako nástroj na zlepšení tvorby evropské statistiky? 16. Audit se rovněž týkal příspěvků Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) [10] a Evropského statistického poradního výboru (ESAC) [11] k procesu tvorby spolehlivé a důvěryhodné evropské statistiky. 17. Audit byl zaměřen na provádění Kodexu evropské statistiky a řízení Evropského statistického programu ve vztahu k procesu tvorby evropské statistiky. Neposuzoval spolehlivost konkrétních statistických výstupů. Většina auditní práce byla provedena v období květen až prosinec 2011, přičemž určité aktualizační práce probíhaly až do června 2012. 18. Součástí auditní práce byly rozhovory se zaměstnanci Eurostatu, prověřování dokumentace, která byla v Eurostatu k dispozici, a rovněž odpovědí Eurostatu na podrobný dotazník, dále informační návštěvy u zainteresovaných stran souvisejících s Eurostatem, a to jak v Komisi, tak mimo ni, pozorovatelská účast na jednání výboru pro ESS, přezkum vzorků kontrol ex ante a ex post provedených útvarem Eurostatu odpovědným za finanční řízení v souvislosti s grantovými platbami a rovněž přezkum vzorku zadávacích řízení. PŘIPOMÍNKY DODRŽOVÁNÍ KODEXU EVROPSKÉ STATISTIKY 19. Při auditu bylo zjištěno, že kodex byl dodržován pouze částečně a že plné dodržování zůstává stále výzvou pro všechny zapojené subjekty jak na evropské úrovni, tak na úrovni jednotlivých členských států. Účetní dvůr zkoumal: a) opatření podniknutá od roku 2005 a důvody zpoždění a nezdarů; b) zda jsou stávající nástroje na hodnocení provádění kodexu vhodné; c) zda jsou nejnovější iniciativy Komise dostatečné a uspokojivé. OPATŘENÍ PŘIJATÁ KOMISÍ A EUROSTATEM OD ROKU 2005 NEBYLA DOSTATEČNÁ NA TO, ABY BYLO DOSAŽENO ÚPLNÉHO DODRŽOVÁNÍ KODEXU KODEX EVROPSKÉ STATISTIKY STANOVUJE NÁROČNÉ NORMY 20. Kodex evropské statistiky [12] stanovuje normy pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. Kodex byl vytvořen v reakci na žádost Rady z června 2004 [13] po problémech s údaji o schodku veřejných financí Řecka a dluhu této země [14]. 21. Účelem kodexu evropské statistiky je zajistit, aby evropská statistika odpovídala potřebám uživatelů prostřednictvím efektivního procesu produkce statistiky, který probíhá v důvěryhodném institucionálním prostředí zaručujícím odbornou nezávislost. Kodex spočívá v 15 zásadách, jež se týkají nejen institucionálního prostředí, ale také statistických procesů a statistických výstupů (viz rámeček 1). Každá zásada má tři až devět ukazatelů osvědčených postupů, pomocí nichž se určuje, do jaké míry je zásada dodržována. RÁMEČEK 1 SHRNUTÍ ZÁSAD KODEXU EVROPSKÉ STATISTIKY Zdroj: Evropský účetní dvůr. Kodex evropské statistiky – 15 zásad | Institucionální prostředí | 1 Profesionální nezávislost Profesionální nezávislost zajišťuje důvěryhodnost. | 2 Oprávnění ke shromažďování údajů Jasný mandát pro shromaždování údajů stanovený právními předpisy | 3 Přiměřenost zdrojů Dostatečné zdroje pro splnění požadavků statistiky | 4 Závazek kvality Závazek neustále zvyšovat kvalitu produktů a procesů | 5 Statistická důvěrnost Zajištění soukromí poskytovatelů údajů | 6 Nestrannost a objektivita Respektování vědecké nezávislosti a rovného přístupu k uživatelům | Statistické procesy | 7 Správná metodika Odpovídající nástroje a odbornost | 8 Odpovídající statistické postupy Odpovídající postupy používané od shromažďování údajů až po jejich ověřování | 9 Přiměřené nároky na respondenty Sledování zátěže respondentů a její snižování | 10 Efektivita nákladů Monitorování využívání zdrojů a zavádění zlepšení | Statistické výstupy | 11 Relevance Plnění potřeb uživatelů a sledování spokojenosti uživatelů | 12 Přesnost a spolehlivost Skutečnost musí být vystižena přesně a spolehlivě. | 13 Včasnost a dochvilnost Musí být splňovány normy pro včasné zveřejňování statistik. | 14 Koherence a porovnatelnost Statistiky by měly být vnitřně i časově konzistentní a porovnatelné mezi regiony a zeměmi. | 15 Dostupnost a srozumitelnost Předkládání v jasné a srozumitelné formě, šíření vhodným způsobem a dostupnost statistik na základě nestrannosti | 22. Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) je orgán odborníků na vysoké úrovni, kteří byli pověřeni úkolem poskytovat nezávislý pohled na Eurostat a na ESS jako celek, pokud jde o dodržování Kodexu evropské statistiky (viz rámeček 2). Dosud se komise ESGAB zaměřovala na tři [15] z 15 zásad kodexu a formou zpráv informovala [16], že ačkoli při dodržování kodexu došlo k pokroku, jeho tempo zaostává za očekáváním ESGAB. RÁMEČEK 2 EVROPSKÁ PORADNÍ KOMISE PRO DOHLED NAD STATISTIKOU (ESGAB) Posuzování provádění Kodexu evropské statistiky Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) byla zřízena v roce 2009. Jejím hlavním úkolem je předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování kodexu, pokud jde o Komisi (Eurostat), včetně posuzování dodržování kodexu v Evropském statistickém systému jako celku (viz článek 2 rozhodnutí, kterým se zřizuje ESGAB). Úloha ESGAB je poradenská a ESGAB nemá žádné dohledové pravomoci. Sedm členů této komise je vybráno z odborníků, kteří prokazují vynikající způsobilost v oblasti statistiky. Funkci vykonávají za svou osobu a jednají nezávisle. Členové ESGAB nedostávají za svou funkci žádnou odměnu, většina z nich je stále profesně činná. Eurostat dává k dispozici jednoho tajemníka na plný úvazek, který je povinen jednat na základě pokynů ESGAB a nezávisle na Komisi. Eurostat má status pozorovatele a na jednání komise ESGAB je zpravidla zastoupen generálním ředitelem a zástupcem generálního ředitele. ESGAB se poprvé sešla v březnu 2009. Ročně se konalo šest až sedm jednodenních schůzí. Svou poslední výroční zprávu zveřejnila tato komise v prosinci 2011. Zdroj: Evropský účetní dvůr. 23. V září 2011 schválil výbor pro ESS [17] omezené změny kodexu. Graf 1 shrnuje historický vývoj Kodexu evropské statistiky. GRAF 1 HISTORICKÝ VÝVOJ KODEXU EVROPSKÉ STATISTIKY +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. OPATŘENÍ KOMISE K TOMU, ABY PŘESVĚDČILA VLÁDY DODRŽOVAT KODEX, BYLA OPOŽDĚNÁ 24. V květnu 2005 Komise doporučila členským státům [18], aby zajistily, aby jejich statistické úřady dodržovaly zásady kodexu, a aby zajistily profesionální organizaci svých statistických služeb a takové zdroje, které umožní vytvářet statistiku Společenství způsobem zaručujícím nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost. Členské státy byly rovněž vyzvány, aby Komisi poskytovaly informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla monitorovat dodržování zásad stanovených v kodexu [19]. 25. Až v roce 2011 oznámila Komise [20], že navrhne, aby se členské státy na základě Kodexu formálně zavázaly, že budou přijímat všechna nezbytná opatření pro zachování důvěry ve svou statistiku a ke sledování dodržování kodexu prostřednictvím takzvaných "závazků o důvěryhodnosti statistiky" (viz body 60–64). ZPRÁVA KOMISE Z ROKU 2008 NEZJISTILA, ŽE V ESS JAKO CELKU NENÍ ZAJIŠTĚNA PROFESIONÁLNÍ NEZÁVISLOST 26. Po vyhlášení kodexu se Komise a Eurostat zaměřily na propagaci jeho dodržování, a to prostřednictvím spolupráce s národními statistickými úřady a formou poskytování podpory těmto úřadům. Za tím účelem Eurostat zorganizoval nezávislá posouzení, která byla v období od roku 2006 do počátku roku 2008 provedena ve 31 NSÚ členských států EU a ESVO [21] a také v Eurostatu. 27. Tato nezávislá posouzení byla omezena na NSÚ a jejich koordinační úlohu ve vnitrostátních statistických systémech a zaměřila se na ukazatele v kodexu, které se týkají institucionálního prostředí. Výsledky těchto posouzení uvádí tabulka 1. Nezávislá posouzení nehodnotila, zda NSÚ plní ukazatele kodexu týkající se statistických procesů. Posouzení nezahrnula ani většinu ukazatelů týkajících se statistických výstupů. Nicméně seznam nápravných opatření obsažený ve zprávách o nezávislém posouzení zohledňoval všechny zásady kodexu. Opatření, která se týkala statistických procesů a výstupů, vycházela pouze z výsledků sebehodnocení provedených NSÚ. TABULKA 1 VÝSLEDKY NEZÁVISLÉHO POSOUZENÍ PROVEDENÉHO V OBDOBÍ 2006 – POČÁTEK ROKU 2008 [221] Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě zpráv o nezávislém posouzení. NSÚ | Ukazatele "splněny ve velké míře" nebo "splněny zcela" | Ukazatele "splněny částečně" | Ukazatele "nesplněny" | NSÚ, které splnily všechny ukazatele Rakousko | 35 | 0 | 0 | Finsko | 35 | 0 | 0 | Norsko | 35 | 0 | 0 | Švédsko | 35 | 0 | 0 | Spojené království | 35 | 0 | 0 | NSÚ, které splnily některé ukazatele částečně Česká republika | 33 | 2 | 0 | Dánsko | 33 | 2 | 0 | Francie | 33 | 2 | 0 | Itálie | 33 | 2 | 0 | Litva | 33 | 2 | 0 | Portugalsko | 33 | 2 | 0 | Slovensko | 33 | 2 | 0 | Španělsko | 33 | 2 | 0 | Nizozemsko | 32 | 3 | 0 | Polsko | 32 | 3 | 0 | Slovinsko | 32 | 3 | 0 | Švýcarsko | 32 | 3 | 0 | Německo | 31 | 4 | 0 | Irsko | 31 | 4 | 0 | Maďarsko | 29 | 6 | 0 | Lotyšsko | 29 | 6 | 0 | Rumunsko | 29 | 6 | 0 | Estonsko | 26 | 9 | 0 | Řecko | 26 | 9 | 0 | Lucembursko | 24 | 11 | 0 | NSÚ, které některé ukazatele nesplnily Bulharsko | 27 | 7 | 1 | Lichtenštejnsko | 27 | 7 | 1 | Malta | 23 | 11 | 1 | Island | 28 | 5 | 2 | Kypr | 25 | 8 | 2 | Belgie | 24 | 9 | 2 | 28. Na základě výsledku nezávislých posouzení mezi členy ESS vydala Komise v říjnu 2008 zprávu o dodržování kodexu [22] a dospěla k závěru, že "přístup založený na samoregulaci funguje velmi dobře". Ve zprávě byla zdůrazněna potřeba dalších opatření, ale v oblasti profesionální nezávislosti a objektivity zpráva uváděla toto: "Zdá se, že nezávislost na politickém nebo jiném zasahování z vnějšku při produkci a rozšiřování evropských statistik a objektivní výběr metod, zdrojů a technik jsou v praxi zajištěny v celém ESS." Následné události, o nichž Komise podala zprávu v lednu 2010 [23], však ukázaly, že tomu tak nebylo. 29. Co se týče zásady profesionální nezávislosti, v roce 2011 konstatovala komise ESGAB ve své výroční zprávě, že od roku 2009 došlo v mnoha státech k modernizaci zákonů o statistice a ke zvýšení transparentnosti, ale že profesionální nezávislost není v ESS jako celku zajištěna. Podrobnosti ze zprávy, o něž se toto hodnocení opírá, obsahuje rámeček 3. RÁMEČEK 3 ZJIŠTĚNÍ ESGAB TÝKAJÍCÍ SE PROFESIONÁLNÍ NEZÁVISLOSTI Co se týče zásady profesionální nezávislosti, polovina členů Evropského statistického výboru se domnívá, že jejich institucionální rámec neukládá v této oblasti žádná omezení. Ve čtyřech zemích – Německu, Řecku, Lotyšsku a Švýcarsku – byly zjištěny obtíže při modernizaci zákona o statistice či při jeho provádění. ESGAB konstatuje, že tři země – Dánsko, Polsko a Rumunsko – nemají žádný konkrétní plán na modernizaci zákona o statistice, ačkoli stávající právní předpisy nelze plně považovat za předpisy v souladu s kodexem. V osmi zemích představuje rozhodovací proces související s přidělováním zdrojů riziko pro profesionální nezávislost. ESGAB konstatuje, že v poslední době došlo k několika případům, kdy byl po volbách vyměněn předseda NSÚ. Pravidla pro jmenování a odvolávání vrcholového managementu byla vnímána jako vhodná v jedenácti zemích. V osmi zemích byly zjištěny nejasnosti nebo bylo praktické dodržování těchto pravidel považováno za neuspokojivé. Zdroj: Výroční zpráva ESGAB za rok 2011, s. 7 a 8. EUROSTAT V SOUČASNÉ DOBĚ MONITORUJE ZPRÁVY NSÚ O NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍCH, NEOVĚŘUJE VŠAK JEJICH PROVÁDĚNÍ 30. Po kole nezávislých posouzení, které proběhlo v letech 2006–2008, Eurostat monitoroval provádění nápravných opatření dohodnutých s NSÚ, a to jako postup v návaznosti na nezávislá posouzení [24]. Monitorování Eurostatu vychází z odpovědí jednotlivých NSÚ ve výročních dotaznících. Při zahájení monitorování v roce 2008 bylo již dokončeno 191 opatření a zbývalo 677 opatření nedokončených. K březnu 2011 [25] nebylo dosud dokončeno celkem 273 opatření [26]. Graf 2 zobrazuje pokrok při plnění nápravných opatření ze strany jednotlivých NSÚ. Podrobný stav plnění je uveden příloze. 31. U některých opatření, která byla příslušnými NSÚ vykázána jako "dokončená", není Eurostatu skutečný konečný výsledek znám, neboť nebyly poskytnuty žádné další podrobnosti či vysvětlení. NSÚ také vykazují 116 opatření jako "pokračující, bez konkrétního termínu", v důsledku čehož je obtížné posuzovat pokrok. 32. V případě mnohých NSÚ uplynulo od nezávislého posouzení již pět či více let. Závěry o současném stavu dodržování kodexu, které se zakládají pouze na zprávách o postupu nápravných opatření odsouhlasených v průběhu těchto nezávislých posouzení, tudíž nejsou spolehlivé. GRAF 2 PLNĚNÍ NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍ, JAK BYLO VYKAZOVÁNO OD ROKU 2008 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Eurostat; celkový počet zbývajících opatření nezahrnuje dvě nová opatření stanovená v roce 2011. SAMA KOMISE DOSUD KODEX PLNĚ NEDODRŽUJE 33. Ve svém doporučení ze dne 25. května 2005 se Komise zavázala zajistit, že Eurostat bude dodržovat zásady kodexu a že Eurostat bude mít profesionální organizaci a takové zdroje, které umožní vytvářet evropskou statistiku způsobem zaručujícím nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost. ROZHODNUTÍ KOMISE Z ROKU 1997 O ÚLOZE EUROSTATU NENÍ V SOULADU S KODEXEM ANI S NAŘÍZENÍM O EVROPSKÉ STATISTICE 34. V dubnu 2011 Komise oznámila úmysl aktualizovat své rozhodnutí z roku 1997 o úloze Eurostatu [27]. Toto rozhodnutí z roku 1997 totiž není v úplném souladu se zásadami zavedenými kodexem v roce 2005. Rozhodnutí zejména neobsahuje vůbec žádný odkaz na zásadu profesionální nezávislosti (zásada 1 kodexu). Rozhodnutím Komise se Eurostatu uděluje pouze "technická samostatnost". Nezmiňuje se ale už o roli generálního ředitele Eurostatu a nedefinuje též význam titulu "hlavní statistik Evropské unie", který je mu v posledních letech připisován. 35. Rozhodnutí z roku 1997 navíc nebylo uvedeno v soulad s nařízením o evropské statistice z roku 2009. Článek 6 nařízení z roku 2009 ukládá Eurostatu výlučnou odpovědnost za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. Naproti tomu rozhodnutí Komise ve svém článku 6 stanoví, že Komise může rozhodnout, že se i jiné útvary kromě Eurostatu podílejí na vypracovávání statistik Společenství, a v jakých činnostech a v jakém rozsahu. Důsledkem toho je, že ačkoli výhradní odpovědnost za tvorbu statistiky má Eurostat, vytvářejí v současné době statistické údaje i jiná generální ředitelství. NEZÁVISLOST EUROSTATU JE DEFINOVÁNA MÉNĚ JASNĚ NEŽ NEZÁVISLOST ÚŘADU OLAF 36. Při auditu byl porovnán status, který Komise udělila Eurostatu, se statusem, jenž byl udělen Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). Podobně jako Eurostat je i OLAF generálním ředitelstvím Komise, očekává se však u něj, že bude při provádění svých úkolů jednat s plnou nezávislostí. 37. Na rozdíl od rozhodnutí Komise o Eurostatu z roku 1997 obsahuje rozhodnutí Komise o úřadu OLAF z roku 1999 [28] podrobná ustanovení na ochranu provozní nezávislosti úřadu a jeho generálního ředitele, zejména pak: a) výslovnou povinnost generálního ředitele nevyžadovat ani nepřijímat pokyny od Komise, žádné vlády nebo jiného orgánu, instituce nebo subjektu; b) dozorčí výbor, který úřad chrání před nepřípustným zasahováním z vnějšku; c) obnovitelný mandát generálního ředitele na dobu určitou; d) proces výběru, který vyžaduje kladné stanovisko dozorčího výboru ke kvalifikačním předpokladům kandidátů na užším seznamu pro pozici generálního ředitele; e) před tím než Komise jmenuje generálního ředitele, je toto jmenování schváleno Evropským parlamentem a Radou. BYLY PODNIKNUTY PRAKTICKÉ KROKY K ZAJIŠTĚNÍ PROFESIONÁLNÍ NEZÁVISLOSTI EUROSTATU, ALE POKROK V TÉTO OBLASTI BY MĚLO UPEVNIT CHYSTANÉ NOVÉ ROZHODNUTÍ KOMISE O ÚLOZE EUROSTATU 38. Komise v praxi podnikla kroky pro lepší zajištění profesionální nezávislosti Eurostatu. Patří sem zejména to, že stávající generální ředitel byl přijat v roce 2008 na základě řízení otevřeného pro externí uchazeče. Podobným způsobem Komise rovněž zpřístupnila nedávná výběrová řízení na pozice ředitelů Eurostatu pro externí uchazeče. 39. Do doby, než bude jasně zakotven v příslušných právních předpisech, však tento pozitivní posun zůstává nejistý. Nebude-li v chystaném rozhodnutí o úloze Eurostatu stanoveno jinak, Komise si zachovává možnost obsazovat pozice ve vrcholovém managementu (generální ředitel a ředitelé) Eurostatu převodem vyšších úředníků v rámci Komise bez předchozího zveřejnění oznámení o volném pracovním místě. 40. Navíc skutečnost, že významná část operativních finančních prostředků Eurostatu pochází prostřednictvím dalšího pověření z jiných generálních ředitelství Komise [29], je v rozporu se zásadou 1 (profesionální nezávislost) a zásadou 3 (přiměřenost zdrojů) kodexu, neboť Eurostat je takto zčásti finančně závislý na jiných útvarech Komise. 41. V červnu 2012 stále nebylo přijato rozhodnutí, zda Eurostat a/nebo jiná generální ředitelství budou pověřena prováděním šetření k prokazování zkreslování údajů o schodku a dluhu za účelem uložení pokuty členskému státu [30]. EUROSTAT DOSUD NEPŘEKONAL POTÍŽE SE SVÝM VLASTNÍM DODRŽOVÁNÍM KODEXU 42. Z interních zpráv Eurostatu určených Evropské poradní komisi pro dohled nad statistikou (ESGAB) vyplývá, že k březnu 2011 bylo 27 ze 69 nápravných opatření, dohodnutých ve zprávě o nezávislém posouzení z roku 2007 [31], stále nedokončených. Podrobnosti uvádí tabulka 2, která také zobrazuje přehled o tom, jak jsou prováděna doporučení ESGAB počínaje rokem 2009. TABULKA 2 PROVÁDĚNÍ NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍ EUROSTATEM (K BŘEZNU 2011) Zdroj: Informace poskytnuté Eurostatem komisi ESGAB. Stav provádění dle zpráv Eurostatu | Počet opatření dohodnutých v rámci nezávislého posouzení provedeného v roce 2007 | Počet doporučení ESGAB obsažených ve zprávách této komise za rok 2009 a 2010 | Provádění do března 2009 1)Dokončená opatření | 35 | | Provádění od dubna 2009 Dokončená opatření Toto opatření bylo dokončeno | 3 | 5 | Neplánuje se žádná další práce v této věci | 3 | 0 | Není již relevantní | 1 | 0 | 2)Dokončená opatření celkem | 7 | 5 | Nedokončená opatření Tato práce je považována za pokračující, bez konkrétního termínu | 10 | 15 | Práce postupuje dle plánu, je ještě před termínem | 10 | 4 | V rámci Eurostatu došlo ke zpožděním | 3 | 0 | Další postup nyní závisí na orgánech mimo Eurostat | 2 | 0 | Práce byla zahrnuta do nového opatření | 1 | 0 | Není k dispozici žádný jasný výrok o stavu provádění | 1 | 0 | 3)Nedokončená opatření celkem | 27 | 19 | CELKOVÝ SOUČET (1 + 2 + 3) | 69 | 24 | 43. Audit zjistil, že Eurostat má potíže s úplným dodržováním zásady 6 kodexu (nestrannost a objektivita), co se týče nestranného přístupu k údajům ze strany uživatelů. Existují výjimky u dodržování kodexu a principu nestrannosti, a to zejména v souvislosti s postupem při nadměrném schodku (EDP) [32], kdy sdílení informací uvnitř Komise je načasováno tak, že není v souladu s "Protokolem o nestranném přístupu uživatelů k údajům" Eurostatu [33]. 44. Co se týče jiných generálních ředitelství Komise, Eurostatu se dosud nepodařilo překonat problém, který byl popsán již ve zprávě o nezávislém posouzení z roku 2007 [34]: a sice že tyto útvary samy shromažďují údaje v případě, kdy mají dojem, že Eurostat možná nevyhoví jejich požadavkům. V roce 2010 Eurostat konstatoval jako průřezové kritické riziko nedostatek koordinace v oblasti statistické práce mezi GŘ odpovědnými za jednotlivé politiky a Eurostatem, což ústřední útvary Komise akceptovaly. Od roku 2011 byla na zmírnění tohoto rizika učiněna řada opatření. POSUZOVÁNÍ STAVU DODRŽOVÁNÍ KODEXU V CELÉM ESS VYŽADUJE KVALITNĚJŠÍ INFORMACE NAŘÍZENÍ O EVROPSKÉ STATISTICE NEOBSAHUJE POSTUPY NA OVĚŘOVÁNÍ DODRŽOVÁNÍ KODEXU 45. Partneři v Evropském statistickém systému mají spolupracovat v dobré víře. Nařízení o evropské statistice nestanoví postupy na ověřování dodržování zásad Kodexu evropské statistiky. Postup při nadměrném schodku (EDP) je tak jedinou statistickou oblastí, kde normotvůrce uložil Eurostatu pravomoc i povinnost provádět v členských státech ověřovací práci na místě [35]. PRO NEZÁVISLÉ POSOUZENÍ (PEER REVIEW) JE ZAPOTŘEBÍ KOMPLEXNÍ PŘÍSTUP 46. Nezávislá posouzení (peer reviews) jsou i nadále nejdůležitějším nástrojem pro nezávislé hodnocení stavu dodržování kodexu jak Eurostatem, tak národními statistickými úřady. Předpokládá se, že v roce 2013 proběhne další kolo těchto nezávislých posouzení, ale v červnu 2012 ještě nebyla učiněna rozhodnutí o tom, kde a jak budou posouzení realizována. Bude zapotřebí, aby se tyto přezkumy zabývaly zásadami, které byly dosud pokryty jen v omezené míře (viz tabulka 3). 47. Nezávislá posouzení z let 2006–2008 sledovala společnou metodiku, jež byla zaměřena na část kodexu zabývající se "institucionálním prostředím". Ostatní zásady byly pokryty pouze formou sebehodnocení. V roce 2011 dokončila pracovní skupina "Odpovědnost za kvalitu" rámec pro zajišťování kvality (QAF) týkající se statistických procesů a statistických výstupů. V tomto rámci jsou identifikovány možné činnosti, metody a nástroje, které mohou být zdrojem pokynů pro plnění ukazatelů kodexu a důkazů o tomto plnění. Výbor pro ESS se dosud nerozhodl, jak bude tento rámec pro zajišťování kvality používat. TABULKA 3 POKRYTÍ 15 ZÁSAD KODEXU Zdroj: Evropský účetní dvůr. (√ = pokryto) Zásady kodexu přijaté v roce 2005 | Sebehodnocení 2005-2006 | Nezávislá posouzení 2006–2008 | Akční plány 2007-2008 | Monitorování plnění akčních plánů od roku 2008 | Výroční hodnocení prováděné ESGAB od roku 2009 | Institucionální prostředí | 1.Profesionální nezávislost | √ | √ | √ | √ | √ | 2.Oprávnění ke shromažďování údajů | √ | √ | √ | √ | X | 3.Přiměřenost zdrojů | √ | √ | √ | √ | √ | 4.Závazek kvality | √ | √ | √ | √ | √ | 5.Statistická důvěrnost | √ | √ | √ | √ | X | 6.Nestrannost a objektivita | √ | √ | √ | √ | X | Statistické procesy | 7.Správná metodika | √ | X | √ | √ | X | 8.Odpovídající statistické postupy | √ | X | √ | √ | X | 9.Přiměřené nároky na respondenty | √ | X | √ | √ | X | 10.Efektivita nákladů | √ | X | √ | √ | X | Statistické výstupy | 11.Relevance | √ | X | √ | √ | X | 12.Přesnost a spolehlivost | √ | X | √ | √ | X | 13.Včasnost a dochvilnost | √ | X | √ | √ | X | 14.Koherence a porovnatelnost | √ | X | √ | √ | X | 15.Dostupnost a srozumitelnost | √ | √ | √ | √ | X | 48. Jiní producenti statistik (např. regionální statistické úřady) či poskytovatelé správních údajů používaných pro statistické vykazování (např. ministerstva financí) nebyli předmětem prvního kola nezávislých posouzení (viz graf 3) a musí být předmětem budoucích posouzení. 49. Provádění posouzení pouze na horizontální bázi neumožňuje zjistit, zda systémy fungují stejným způsobem ve všech statistických oblastech daného NSÚ. Vzhledem k tomu, že existuje přes 100 statistických oblastí, nebude je možno pokrýt naráz. Řešením by mohla být průběžná nezávislá posouzení, která by se každoročně zaměřila na určitý omezený počet konkrétních statistických oblastí. Eurostat má již určité zkušenosti s organizováním průběžných posouzení v rámci svých hodnotících činností, ačkoli tyto zkušenosti, co se týče rozsahu a koncepce, nejsou přímo srovnatelné. GRAF 3 POKRYTÍ V RÁMCI NEZÁVISLÝCH POSOUZENÍ Z LET 2006–2008 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 50. V prvním kole měly týmy provádějící nezávislé posouzení tři členy, dva byli zpravidla z NSÚ a jednoho člena dodal Eurostat. ESGAB doporučila [36], aby nezávislá posouzení prováděl autonomní tým pro nezávislé posouzení a že nová nezávislá posouzení musí být jednodušší a také standardizovanější než ta předchozí. Důvěryhodnost těchto posouzení by posílilo začlenění hodnotitelů, kteří by nepatřili do Evropského statistického systému. ESGAB ZÍSKÁVÁ INFORMACE OD ČLENSKÝCH STÁTŮ NA ZÁKLADĚ DOBROVOLNOSTI 51. Rozhodnutí o zřízení Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou nestanoví, jak se má získávat faktický základ pro roční hodnocení stavu dodržování kodexu, které tato komise provádí. ESGAB vytvořila – se zohledněním výročních monitorovacích zpráv Eurostatu – své vlastní nástroje na sběr dalších informací. Zaslala dotazníky NSÚ a zainteresovaným stranám, pozvala zástupce vrcholného managementu NSÚ na stručné výměny názorů ("konzultace s jednotlivými zeměmi") a adresovala dopis vládám jednotlivých států se žádostí o objasnění, jak dodržují kodex. 52. Ve své zprávě za rok 2011 ESGAB zdůraznila, že je obtížné získávat faktické informace o tom, jak je kodex v praxi dodržován. Na základě současných postupů a také vzhledem k omezeným zdrojům (viz rámeček 2) zůstane rozsah monitorování ze strany ESGAB jednoznačně limitovaný. NEJNOVĚJŠÍ INICIATIVY KOMISE JDOU SPRÁVNÝM SMĚREM, ALE NEŘEŠÍ VŠECHNY PROBLEMATICKÉ OTÁZKY 53. V dubnu 2011 zveřejnila Komise sdělení nazvané "Robustnější řízení kvality evropské statistiky" [37]. Toto sdělení mělo za cíl vzít si poučení z finanční krize. Komise oznámila svůj záměr přejít k "preventivnímu přístupu k ověřování vládních finančních statistik" a prostřednictvím řady návrhů dále zesílit dohled nad Evropským statistickým systémem. PREVENTIVNÍ PŘÍSTUP K OVĚŘOVÁNÍ VLÁDNÍCH FINANČNÍCH STATISTIK (EDP) BYL ZAHÁJEN V ROCE 2011 54. Nařízení o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku požaduje, aby Eurostat prováděl ve všech členských státech pravidelné "návštěvy zaměřené na dialog" a také možné "metodické návštěvy". Po nedostatcích, které byly zjištěny v řecké statistice schodku veřejných financí a veřejného dluhu [38], byly pravomoci Eurostatu v červenci 2010 posíleny [39]. 55. Pro metodické návštěvy byly Eurostatu uděleny pravomoci podobné pravomocím auditních orgánů, a to pro ověření účtů, z nichž vycházejí údaje vykazované členskými státy. Tyto pravomoci však mohou být uplatněny pouze ve výjimečných případech, kde byla jednoznačně zjištěna významná rizika či problémy s kvalitou údajů nahlašovaných členským státem. Tyto pravomoci byly doposud uplatněny pouze při posouzení kvality řecké statistiky schodku veřejných financí a veřejného dluhu. 56. Aby překonal omezení vycházející z výjimečného charakteru metodických návštěv, zahájil v roce 2011 Eurostat nový typ návštěv, tzv. "návštěvy ke zdrojům zaměřené na dialog", navíc ke svým "standardním návštěvám zaměřeným na dialog". Tyto návštěvy ke zdrojům se konkrétně týkají subjektů, které dodávají účty, z nichž vychází údaje vykazované členskými státy. 57. Eurostat stojí před dvojím náročným úkolem: zvýšit jak počet, tak kvalitu svých návštěv zaměřených na dialog. Zlepšení kvality si nutně vyžádá delší návštěvy. Tabulka 4 ukazuje, že počet návštěv zaměřených na dialog se v roce 2011 výrazně zvýšil. V době auditu však nebylo možné posoudit kvalitu návštěv "ke zdrojům" a spolupráci příslušných orgánů členských států, neboť zprávy z těchto návštěv nejsou dosud k dispozici. 58. Po interní reorganizaci se nyní od 1. ledna 2012 zaměřuje jedno ředitelství Eurostatu (se zhruba 50 interně převedenými pracovníky) výhradně na statistiku veřejných financí. Od členských států se očekává, že tomuto ředitelství na dobrovolné bázi poskytnou pomoc odborníků na národní účty [40]. V říjnu 2011 vytvořil Eurostat seznam celkem 30 odborníků ze 12 členských států. TABULKA 4 NÁVŠTĚVY EUROSTATU V ČLENSKÝCH STÁTECH V RÁMCI EDP Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací poskytnutých Eurostatem. Počet "návštěv zaměřených na dialog" | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Belgie | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | | Bulharsko | | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | 1 (4 dny) [7777] | Česká republika | | 1 (2 dny) | | 1 (3 dny) | | 1 (2 dny) | Dánsko | 1 (1 den) | | 1 (2 dny) | | | 1 (2 dny) | Německo | | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | | 1 (2 dny) [6666] | Estonsko | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | Irsko | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | Řecko | 1 (1 den) [9999] | | | | | 1 (3 dny) [7777] a 2 (3 a 2 dny) | Španělsko | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | Francie | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | | Itálie | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | Kypr | 1 (1 den) | | 1 (2 dny) | | 1 (1 den) | | Lotyšsko | 1 (2 dny) | | | 1 (2 dny) | | 1 (3 dny) | Litva | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | Lucembursko | 1 (1 den) | | | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | Maďarsko | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | Malta | 1 (1 den) | | 1 (1 den) | | 1 (2 dny) | | Nizozemsko | | 1 (2 dny) | | | 1 (1 den) | 1 (1 den) | Rakousko | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | | Polsko | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | Portugalsko | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | | 3 (2, 2 a 2 dny) | Rumunsko | | 1 (2 dny) | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | 1 (3 dny) [7777] a 1 (3 dny) | Slovinsko | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | | | 1 (2 dny) | Slovensko | | 1 (2 dny) | 1 (2 dny) | | | 1 (2 dny) | Finsko | | 1 (2 dny) | | | 1 (2 dny) | 1 (2 dny) | Švédsko | | 1 (1 den) | | 1 (2 dny) | | 1 (2 dny) | Spoj. království | | 1 (2 dny) [8888] | | 1 (2 dny) | | 1 (3 dny) | Celkem | 13 (19 dní) | 13 (24 dní) | 13 (23 dní) | 11 (21 dní) | 11 (18 dní) | 21 (44 dní) a 3 (10 dní) [7777] | Počet "metodických návštěv" | Řecko | 2 (3 a 3 dny) | | 2 (2 a 5 dní) | 1 (3 dny) | 4 (3, 2, 3 a 22 dní) | | Celkový součet | 15 (25 dní) | 13 (24 dní) | 15 (30 dní) | 12 (24 dní) | 15 (48 dní) | 24 (54 dní) | 59. Současná koncepce Eurostatu chce posílit spolupráci nejen s jednotlivými NSÚ, ale také s nejvyššími kontrolními institucemi (NKI) členských států, s cílem získat ujištění o tom, že prvotní údaje o veřejných financích (včetně finančních výkazů) jsou před tím, než jsou použity pro vykazování v rámci EDP, řádně zkoumány. Kontaktní výbor nejvyšších kontrolních institucí zřídil pracovní skupinu, která má zkoumat možnosti spolupráce v této oblasti mezi NKI, Eurostatem a NSÚ. KOMISE OHLÁSILA POSÍLENÍ SPRÁVY EVROPSKÉHO STATISTICKÉHO SYSTÉMU 60. V dubnu 2011 Komise ohlásila [41] dvě větší iniciativy na posílení rámce správy ESS: návrh obsahující "cílené změny" nařízení o evropské statistice a takzvané "závazky o důvěryhodnosti statistiky", což je nový nástroj pro účinné uplatňování kodexu evropské statistiky. V dubnu 2012 Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě příslušný legislativní návrh [42]. 61. Ve svém sdělení Komise uvedla, že návrh na cílené změny nařízení o evropské statistice bude formulován tak, "aby bylo jasné, že zásada profesionální nezávislosti národních statistických úřadů platí bezpodmínečně". Dále bude rozšířena působnost statistických úřadů při sběru údajů v případech, kdy lze údaje získat z dostupných administrativních záznamů. 62. Oznámená revize nařízení o evropské statistice rovněž vytvoří právní rámec pro nové "Závazky o důvěryhodnosti statistiky", přičemž členské státy by se "formálně zavázaly, že budou přijímat všechna nezbytná opatření pro zachování důvěry ve svou statistiku a ke sledování dodržování kodexu". Za tím účelem plánovala Komise připravit "odsouhlasený okruh hlavních zásad", který by byl následně včleněn do nařízení o evropské statistice. 63. Podle Komise bude podrobný obsah každého ze závazků vypracován ve spolupráci s konkrétním členským státem. Každý členský stát by si stanovil vlastní program pro zajišťování a zlepšování kvality, který by odrážel jeho pokrok v uplatňování kodexu a identifikoval prioritní opatření, jež jsou nezbytná k dosažení řádného dodržování minimálních standardů. 64. "Závazky o důvěryhodnosti statistiky" dosud získaly opatrný souhlas Rady, která návrh "v principu" uvítala, "přičemž první fázi bude představovat spuštění pilotních cvičení" [43]. PLNÉMU DODRŽOVÁNÍ KODEXU BY NAPOMOHLO DALŠÍ ROZŠÍŘENÍ PRÁVNÍHO RÁMCE 65. Kodex evropské statistiky byl v roce 2005 koncipován jako samoregulační nástroj. Od té doby bylo do statistických předpisů začleněno množství odkazů na tento kodex. Nařízení o evropské statistice z roku 2009 stanoví, že evropská statistika je vyvíjena, vypracovávána a šířena "v souladu se statistickými zásadami stanovenými ve Smlouvě" a "dále rozvinutými" v Kodexu evropské statistiky [44]. Charakter povinností plynoucích z tohoto nařízení v souvislosti s dodržováním kodexu však není zcela jasný. Tuto skutečnost například odráží doporučení pracovní skupiny na posílení správy ekonomických záležitostí v EU, které uvádí, že závazná podoba "Kodexu evropské statistiky" by měla být posílena [45]. Změny v nařízení o evropské statistice, které Komise navrhla v dubnu 2012, neřeší stávající nejasnosti ohledně charakteru povinnosti dodržovat kodex. Ačkoli Komise tvrdí, že kodex je samoregulační nástroj, navrhuje vložit do nařízení ustanovení, jež ukládá, že "členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k provádění kodexu". [46] 66. Nařízení o evropské statistice také nestanoví žádný postup, který by umožňoval kontroly postupů vypracovávání statistik od původního zdroje údajů až po konečný výsledek v případech, kdy mohlo dojít ke zkreslení údajů. Bez takovéhoto mechanismu [47] není v podobných případech možné rychle jednat. Aby byl důvěryhodný, potřeboval by takovýto kontrolní mechanismus také nezávislý dohled. 67. Do sdělení z dubna 2011 Komise nezahrnula důležitou otázku, na kterou poukázala Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) a která se týkala mandátu této komise a zdrojů, které má ESGAB k dispozici. Ve své zprávě za rok 2010 [48] komise ESGAB zdůraznila, že by měl být posílen její právní základ, aby mohla vhodným způsobem jednat v případě, že je ohrožena důvěryhodnost ESS jako celku. Ve zprávě za rok 2011 byla tato záležitost znovu uvedena [49], přičemž ESGAB navíc uvedla, že pro její právní základ by bylo prospěšné, kdyby byla vyjasněna očekávání stanovená zakladateli této komise a zároveň prostředky na dosažení těchto očekávání [50] . V budoucnu by mezi úlohy ESGAB měl patřit též nezávislý dohled nad nezávislými posouzeními (peer reviews) a kontrolami postupů vypracovávání statistik. ŘÍZENÍ VÍCELETÉHO EVROPSKÉHO STATISTICKÉHO PROGRAMU 68. Ve stejné míře jako na dodržování kodexu závisí spolehlivost a důvěryhodnost statistiky na řízení evropského statistického programu [51]. 69. Evropský statistický program poskytuje rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. Rozhodnutí o programu na roky 2008–2012 bylo přijato v prosinci 2007 [52]. Je v něm stanoveno 131 "cílů" a "hlavních iniciativ". Mnoho z těchto cílů a iniciativ požaduje stabilní provádění během celého programového období prostřednictvím ročních statistických pracovních programů. Strukturu programování produkce evropské statistiky znázorňuje graf 4. GRAF 4 STRUKTURA PROGRAMOVÁNÍ PRODUKCE EVROPSKÉ STATISTIKY +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 70. Program na pětileté období 2008–2012 má finanční rámec ve výši 274,2 milionu EUR. Většina financování je určena na podporu investic a budování kapacit v rámci nových iniciativ členských států. Další právní nástroje poskytují dodatečné financování pro určitá opatření, například nařízení o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků [53] s finančním rámcem ve výši 58,85 milionu EUR pro období 2008–2013 a Program modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS – Programme for the Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics) [54] s finančním rámcem ve výši 42,5 milionu EUR na období 2009–2013. Hlavní část nákladů na tvorbu statistických informací však musí nést členské státy [55]. POŽADAVKY FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ NA HODNOCENÍ KVALITY NEBYLY U PROGRAMU NA OBDOBÍ 2008–2012 SPLNĚNY NEDOSTATEČNÉ HODNOCENÍ EX ANTE PRO PROGRAM NA OBDOBÍ 2008–2012 MĚLO NEGATIVNÍ DOPAD NA JEHO KONCEPCI A ZTĚŽUJE MONITOROVÁNÍ PROGRAMU 71. Předběžné hodnocení (hodnocení "ex ante") má pro přípravu a efektivní řízení programů Unie zásadní význam. Hodnocení ex ante pomáhají zajistit, aby cíle politiky byly úspěšně splněny, použité nástroje byly efektivní a aby bylo možné později provést spolehlivé hodnocení výsledků na základě vhodných ukazatelů [56]. 72. Před přijetím programu na období 2008–2012 Eurostat hodnocení ex ante neprovedl. To mělo negativní dopad jak na koncepci programu, tak na monitorování jeho provádění, protože nebyly stanoveny žádné ukazatele. 73. V červnu 2010 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení v polovině období programu 2008–2012 [57]. Zpráva uváděla, že "mnohé z cílů (asi 90 %) jsou na dobré cestě a je pravděpodobné, že jich bude dosaženo do konce roku 2012, přestože omezení zdrojů v ESS může způsobit, že to bude obtížnější, než se očekávalo". Zpráva neuváděla žádné podrobnosti o pokroku dosaženém při naplňování 131 cílů programu. 74. Na základě odpovědí Eurostatu na dotazník se Účetní dvůr snažil posoudit stav provádění programu k červenci 2011. U 68 ze 131 cílů bylo toto posouzení obtížné vzhledem k neexistenci vhodných ukazatelů. Navíc ve většině těchto případů jsou cíle formulovány neurčitě (viz rámeček 4), takže k tomu, aby se mohlo tvrdit, že cíle byly splněny nebo jsou nyní plněny, stačí omezená činnost. Při auditu bylo zjištěno, že i za těchto optimistických předpokladů nebude nejméně 20 % ze 131 cílů pravděpodobně splněno včas. RÁMEČEK 4 PŘÍKLADY NEURČITĚ FORMULOVANÝCH CÍLŮ Výňatky z přílohy I ("Průřezové otázky") a přílohy II ("Cíle a činnosti") programu na období 2008–2012 "zkrátit vzdálenost mezi uživateli a tvůrci statistiky zdokonalením komunikace s jednotlivými skupinami a sítěmi uživatelů" (cíl 13), "v konkrétních případech rozšířit využívání modulů ad hoc ve zjišťováních Společenství při posílení schopnosti reagovat na nové potřeby" (cíl 24), "bude zlepšen stávající rámec pro statistiky celoživotního učení, pokud jde o kvalitu" (cíl 85), "budou vyvíjeny relevantní statistiky o sledování bezpečnosti potravin" (cíl 98), "v celostátních i regionálních plánech rozvoje bude zvýšena viditelnost statistik" (cíl 127). Zdroj: Rozhodnutí o programu na období 2008–2012. PŘI HODNOCENÍ V POLOVINĚ OBDOBÍ NEBYLA ZJIŠTĚNA POTŘEBA PROGRAM NA OBDOBÍ 2008–2012 REVIDOVAT 75. Při hodnocení v polovině období, vypracovaném Komisí, se neposuzovalo, zda je nutno program revidovat – a to ve světle událostí, k nimž došlo po přijetí programu v prosinci 2007, zejména: a) finanční krize a potřeby upřednostnit statistiku související s hospodářskou a monetární politikou (při zohlednění dopadu na zdroje NSÚ); b) náročného úkolu zlepšit řecký statistický systém a potřeby zavedení preventivního přístupu, aby se podobným případům v rámci ESS předešlo; c) nových politických iniciativ Komise, zejména iniciativy Evropa 2020, strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění [58]; d) nového právního rámce pro spolupráci v rámci ESS, který přineslo nařízení o evropské statistice z roku 2009; e) sdělení Komise o nové metodě tvorby statistiky EU ("vize pro příští desetiletí") [59]. 76. Vzhledem k tomu, že neproběhla revize programu, která by tento nový vývoj zohlednila, části programu jsou již neaktuální. Existuje mezera mezi současnými činnostmi a tím, co normotvůrce předpokládal. PODÁVÁNÍ ZPRÁV O PLNĚNÍ PROGRAMU A JEHO ÚSPĚŠNOSTI NENÍ USPOKOJIVÉ DO KONCE ROKU 2013 NEBUDOU PŘEDLOŽENY ŽÁDNÉ NOVÉ ZPRÁVY O PROVÁDĚNÍ PROGRAMU NA OBDOBÍ 2008–2012 77. Eurostat potvrdil, že kromě hodnocení v polovině období z roku 2010 neexistují či nebudou vypracovány žádné jiné zprávy o provádění programu (ani pro interní ani pro externí účely) před konečnou hodnotící zprávou, jež má termín na konci roku 2013. NEEXISTUJE KONSOLIDOVANÉ PODÁVÁNÍ ZPRÁV O PROVÁDĚNÍ ROČNÍCH STATISTICKÝCH PRACOVNÍCH PROGRAMŮ 78. Vzhledem k povaze víceletého programu je hlavním nástrojem Eurostatu na řízení statistických činností ESS roční statistický pracovní program Komise. Tento program obsahuje podrobný seznam oblastí činnosti týkajících se příslušných politik a/nebo výdajů ("výstupy"), které se mají v průběhu roku realizovat [60]. Nejsou však k dispozici žádné systematické informace o tom, zda se výstupů dosahuje. 79. Nedostatky v podávání zpráv také znemožňují Evropskému statistickému výboru (ESAC), aby plně hrál svou poradenskou roli. ESAC slouží jako komunikační kanál pro uživatele, respondenty a producenty statistik o cílech a prioritách politiky statistických informací Unie (viz rámeček 5). Při auditu bylo zjištěno, že ESAC dosud plně nehraje svou poradenskou roli, a to částečně kvůli rozsáhlosti své úlohy, která pokrývá všechny statistické oblasti, a dále v důsledku svého nesourodého složení a také omezené disponibility některých svých členů. Eurostat by mohl zkvalitnit svou podporu fungování Evropského statistického výboru tím, že bude poskytovat více informací o rozpočtových a finančních dopadech svých programových rozhodnutí a o provádění statistických programů, a že tyto informace budou více "šité na míru". RÁMEČEK 5 EVROPSKÝ STATISTICKÝ PORADNÍ VÝBOR (ESAC) Spojení uživatelů, respondentů a producentů statistik Evropský statistický poradní výbor (ESAC) byl vytvořen v červnu 2009 a tvoří ho celkem 24 členů: dvanáct členů, kteří jednají za svou osobu a zastupují uživatele, respondenty nebo další strany zainteresované na statistice Unie (včetně vědecké obce, sociálních partnerů a občanské společnosti), jedenáct členů jmenovaných svými orgány a institucemi a konečně generální ředitel Eurostatu jako člen z moci úřední, avšak bez hlasovacího práva. ESAC se schází třikrát ročně na jednodenní jednání v Bruselu. Sekretariát ESAC je zajišťován Eurostatem. Během prvních tří let své činnosti vydal ESAC příspěvek k diskusi o modernizaci strukturální statistiky podnikání, jednostránkové prohlášení nazvané "Kvalitní statistika vyžaduje kvalitní údaje, kvalitní údaje vyžadují dostatečné statistické zdroje" a na žádost Eurostatu rovněž čtyři stanoviska k návrhům statistických programů. Evropský parlament ani Rada dosud možnosti požádat ESAC o stanovisko nevyužily. V červnu 2011 se ESAC dohodl, že každý člen by měl navázat kontakty s uživateli v jednom či dvou členských státech, aby se tak vytvořila síť zástupců národních uživatelů. Zdroj: Evropský účetní dvůr. EUROSTAT ZLEPŠIL ŘÍZENÍ GRANTŮ Z FINANČNÍHO RÁMCE PROGRAMU A ZAČÍNÁ ŘEŠIT NEDOSTATKY V OBLASTI ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK 80. Rozhodnutí o programu na období 2008–2012 [61] ukládá vnitrostátním orgánům a Eurostatu povinnost usilovat o pověst efektivních orgánů s dobrým řízením v zájmu posílení důvěryhodnosti statistik. 81. Eurostat používá k provádění finančních rámců, které byly dány k dispozici pro program na období 2008–2012 a pro další programy, dva hlavní nástroje: grantové dohody a smlouvy na veřejné zakázky. Graf 5 ukazuje podíl těchto dvou nástrojů na celkové částce závazků v období 2007–2011 [62]. GRAF 5 PODÍL GRANTŮ A ZAKÁZEK NA CELKOVÉ ČÁSTCE ZÁVAZKŮ Poměr grantů a zakázek +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Eurostatu. ŘÍZENÍ GRANTŮ 82. Eurostat poskytuje více než 90 % svých grantů NSÚ a dalším vnitrostátním orgánům určeným členskými státy. 83. Čl. 109 odst. 2 finančního nařízení stanoví, že účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce. Aby tedy určil vhodnou částku konečné platby grantu, Eurostat se nemůže omezit pouze na ověření toho, zda bylo dosaženo cíle grantové dohody, ale musí rovněž ověřit zdroje, které k dosažení cíle příjemci skutečně použili. Tato povinnost způsobuje, že řízení grantů je komplikovanější než řízení smluv na veřejné zakázky. Od roku 2011 mají příjemci, kteří o to mají zájem, možnost používat pro zjednodušení řízení grantů standardní stupnice jednotkových nákladů podle kategorie pracovníků. Alternativním přístupem ke zvážení by byl systém založený na výkonnosti, který by se spoléhal na dohodnuté ukazatele a cíle (výstupy a výsledky) [63] bez potřeby vázat platby na vynaložené náklady. BYLO NUTNÉ ŘEŠIT A ŘÍDIT VÝZNAMNÉ RIZIKO PŘEPLATKŮ 84. Ve výročních zprávách o činnosti generálního ředitele Eurostatu za roky 2001–2004 a 2006 bylo nutné vyjádřit výhrady k řízení grantů Eurostatem. Tyto výhrady se týkaly nevhodné definice a výpočtu způsobilých nákladů a nedostačujícího množství prováděných kontrol, což vedlo k výraznému riziku přeplatku. Často nebyly pro kontroly ex post k dispozici žádné podklady týkající se personálních nákladů, nákladů na vybavení, spotřebního materiálu a zboží a dalších přímých nákladů [64]. ÚSILÍ O ZKVALITNĚNÍ FINANČNÍHO ŘÍZENÍ GRANTŮ PŘINÁŠÍ VÝSLEDKY 85. V dubnu 2009 Eurostat nově definoval svoji kontrolní strategii. Tato nová koncepce spočívala v přesunu důrazu z kontrol ex post (po konečných platbách) na kontroly ex ante (před konečnými platbami). Cílem bylo identifikovat před konečnými platbami chyby a nesrovnalosti (a těmto chybám a nesrovnalostem předcházet), aby tak bylo možné provádět okamžité opravy a předešlo se časově náročným krokům pro zpětné získávání prostředků. 86. Na základě posílených kontrol ex ante je po příjemcích požadováno, aby Eurostatu poskytli dokumenty dokládající daný vzorek vykázaných způsobilých nákladů. 87. Snaha Eurostatu o zkvalitnění finančního řízení grantů, kam patří i znatelně jednodušší pokyny pro příjemce, přináší výsledky. Někteří příjemci [65] však měli soustavně potíže předložit požadovanou dokumentaci, aby bylo možné stanovit, zda jsou vzniklé náklady způsobilé. 88. Při auditu se prověřoval vzorek posílených kontrol ex ante provedených Eurostatem a bylo zjištěno, že většina jich byla přiměřených. Eurostat však doposud neřešil následující nedostatky: a) Vzorky vybrané pro ověření vykázaných personálních nákladů často nebyly v souladu s minimálními požadavky stanovenými ve vlastních pravidlech Eurostatu. b) Ověření na místě u příjemce, zaměřené na posouzení systému evidence pracovní doby a kontrolu podkladů pro personální náklady, bylo provedeno pouze v jednom případě. c) Kontroly nebyly doloženy kontrolními seznamy, v důsledku čehož bylo obtížné posoudit jejich povahu a vhodnost. d) Velmi nízký počet žádostí o platbu, které byly Eurostatem náhodně vybrány ke kontrole [66], ztěžuje posouzení celkového rizika chyb. ŘÍZENÍ ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK 89. Eurostat využívá zadávací řízení zejména pro zakázky v oblasti IT a pro nákup statistických služeb [67]. Zadávání zakázek je v rámci Eurostatu do velké míry decentralizováno na úroveň provozních ředitelství. 90. Audit Účetního dvora potvrdil hlavní rizika, o nichž v únoru 2011 informoval vedení útvar interního auditu (IAC) Eurostatu. Ve své analýze rizik IAC identifikoval potenciální nadměrnou závislost na třetích stranách a kvazi-monopolní situace a nedostatky u procesu hodnocení nabídek, včetně možného zvýhodňování. KONCENTRACE TRHU A POTÍŽE S VÝBĚROVÝMI KRITÉRII A KRITÉRII PRO ZADÁNÍ ZAKÁZKY 91. Co se týče koncentrace trhu, z analýzy kontrolních tabulek Eurostatu týkajících se udílení zakázek pro období 2009–2011, kterou Účetní dvůr provedl, vyplynulo, že 30 % celkové částky zadané prostřednictvím veřejných zakázek získali tři nejdůležitější dodavatelé. Koncentraci trhu ještě zhoršuje skutečnost, že určité útvary Eurostatu do značné míry na těchto třech nejdůležitějších dodavatelích závisejí. Co se týče postupu zadávání zakázek, audit Účetního dvora zjistil nevhodné použití vyjednávacího řízení a také opakující se problémy se stanovováním a uplatňováním výběrových kritérií a kritérií pro zadání zakázky. 92. Audit Účetního dvora se konal ještě příliš brzy na to, aby bylo možné posoudit dopad akčního plánu Eurostatu z března 2011, který má řešit nedostatky, na které ve své zprávě poukázal útvar interního auditu. Realizace určitých klíčových opatření obsažených v tomto akčním plánu začala až v lednu 2012. PODPORA KONKURENCE NA ZÁKLADĚ POSTUPU ZAJIŠŤUJÍCÍHO OPTIMÁLNÍ VYUŽITÍ PROSTŘEDKŮ 93. Aby Eurostat podpořil konkurenci, rozhodl, že již nebude systematicky v zadávací dokumentaci oznamovat maximální rozpočet. Od roku 2012 je oznamování maximálního rozpočtu přípustné jen jako výjimka, která musí být řádně odůvodněna. Eurostat však i nadále používá na základě postupu zajištujícího optimální využití prostředků minimální prahy pro kvalitativní složku kritérií pro zadání zakázky. Tyto minimální prahy oslabují cenovou konkurenci, zejména když váha kritéria kvality a ceny je stanovena v poměru 70:30, což je u zakázek Eurostatu nejčastější případ. PŘESMĚROVÁNÍ PRIORIT V RÁMCI ESS ZAOSTÁVÁ ZA PLÁNEM A JE ZTĚŽOVÁNO NEEXISTENCÍ SPOLEHLIVÝCH INFORMACÍ O NÁKLADECH DŮSLEDKY FINANČNÍ A DLUHOVÉ KRIZE ZNAMENAJÍ, ŽE PŘESMĚROVÁNÍ PRIORIT JE JEŠTĚ DŮLEŽITĚJŠÍ 94. Národní statistické úřady i ESS jako celek musí řešit důsledky finanční krize, která si někdy vynucuje výrazné rozpočtové škrty. Tento vývoj často vede k potřebě změnit priority. V současnosti je třeba dělat nelehké kompromisy mezi udržením či zvyšováním kvality stávajících statistických produktů, reagováním na potřebu statistiky v nových oblastech a potřebou investovat do opatření, která by v dlouhodobé perspektivě vedla ke zvýšení produktivity. Zvolená řešení mohou mít dopad na statistické inovace, které mohou být ve výsledku postiženy. PLNÁ VÝŠE NÁKLADŮ NA TVORBU EVROPSKÉ STATISTIKY NENÍ ZNÁMA 95. Čl. 6 odst. 1 rozhodnutí o programu na období 2008–2012 požaduje po Komisi, aby připravila předběžnou analýzu rozdělení finančního zatížení mezi rozpočty Společenství a členských států. Vzhledem k nedostatku vhodných údajů se tato analýza omezila na obecný závěr, že granty z rozpočtu EU jsou relativně malé ve srovnání s celkovými ročními výdaji členských států v souvislosti s tvorbou evropské statistiky [68]. PŘESMĚROVÁNÍ PRIORIT BYLO OPOŽDĚNÉ 96. Při auditu bylo zjištěno, že Eurostat má s přesměrováním priorit zpoždění [69]. Ačkoli je to stanoveno v čl. 6 odst. 3 rozhodnutí, Komise ve svém hodnocení v polovině období nepodala o výsledcích přesměrování priorit zprávu. Tato zpráva by obsahovala odhad nákladů a zatížení souvisejících se statistickými projekty a oblastmi zahrnutými do programu na období 2008–2012 a také posouzení nově vznikajících statistických potřeb, zejména v oblasti nových politik Společenství. PŘÍSTUP Z ROKU 2010 ZAMĚŘENÝ NA STRATEGII ZATÍM VEDE K OMEZENÝM VÝSLEDKŮM 97. Vzhledem k nedostatečnému pokroku v oblasti systematického měření nákladů a také k obtížné situaci členů ESS v kontextu rozpočtových škrtů navrhl v lednu 2010 Eurostat výboru pro ESS nový přístup k přesměrování priorit zaměřený na strategii. Provádění tohoto přístupu (v zásadě prostřednictvím každoročního stanovování tzv. "negativních priorit" [70]) však dosud přineslo jen omezené výsledky. 98. Seznam těchto negativních priorit na rok 2011 obsahoval téměř výhradně nová opatření, která se mají odložit. U pracovního programu na rok 2012 byly praktické důsledky tohoto nového přístupu posouzeny jako "omezené" (podle zprávy podané výboru pro ESS v květnu 2011). To ukazuje na potřebu dodatečného úsilí na podporu statistických inovací, například tím, že se uživatelům nabídne vyřazení takových statistik, které se postupně staly méně relevantní, výměnou za statistiky nové. 99. Když byl Eurostatem požádán o vydání stanoviska k návrhu programu na rok 2012, výbor ESAC uvedl [71], že při stanovování priorit naráží na určité obtíže, protože rozpočtové důsledky různých rozhodnutí je obtížné posoudit, a to vzhledem k rozdílným metodikám používaným pro výpočet nákladů v členských státech, dále nedostatku finančních informací a v některých případech také problémům při rozlišování mezi evropským a vnitrostátním podílem na nákladech na tvorbu statistiky. Toto jsou všechno důležité prvky nutné pro strategii Eurostatu. KONCEPCE NÁVRHU PROGRAMU NA OBDOBÍ 2013–2017 SE ZLEPŠILA, ALE JEHO ÚSPĚŠNÉ PROVEDENÍ BUDE ZÁVISET NA LEPŠÍM ROČNÍM PLÁNOVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV 100. Na konci roku 2011 Komise přijala návrh statistického programu na období 2013–2017 jako návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady [72]. 101. Ve srovnání s aktuálním programem přináší tento návrh jasnější hierarchii priorit a rovněž pružnější strukturu. Návrh programu stanoví ambiciózní infrastrukturu pro statistické informace a silně se zároveň zaměřuje na zavedení nových metod tvorby evropské statistiky. 102. Příloha programu ("Statistická infrastruktura a cíle evropského statistického programu na období let 2013–2017") stanoví cíle a prováděcí akce, které mohou sloužit jako ukazatele. Většina z těchto 104 ukazatelů je užitečná pro dosahování měřitelného pokroku – za předpokladu, že tyto ukazatele budou doplněny o přesné cílové hodnoty a milníky, jež budou stanoveny v ročním plánování a ověřovány v rámci procesu systematického každoročního podávání zpráv. 103. Od roku 2014 bude program obsahovat cíle pro oblast statistiky podnikání a obchodu, takže samostatný program na modernizaci evropské statistiky podnikání a obchodu již nebude potřebný [73]. 104. Provádění programu bude financováno ze dvou různých víceletých finančních rámců (pro roky 2007–2013 a 2014–2020) s celkovým objemem prostředků 299,4 milionu EUR. V průběhu hodnocení programu ex ante ani v průběhu posuzování dopadu programu nebyly zváženy možnosti, jak lépe synchronizovat víceletý statistický program s víceletým finančním plánováním. 105. Na cíl "Zavedení nové metody tvorby evropské statistiky" je přiděleno 146,6 milionu EUR. K podrobnějšímu rozpisu této položky nejsou poskytnuty žádné údaje a stejná situace je i u úlohy "neziskových organizací" způsobilých pro granty [74], které mají jako své hlavní cíle a činnosti propagaci a podporu dodržování Kodexu evropské statistiky a provádění nových metod tvorby evropské statistiky a zaměřují se na zvýšení účinnosti a kvality na evropské úrovni. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 106. Statistika má zásadní význam pro demokratický proces a řádnou správu věcí veřejných v Evropě. Veřejná důvěra v evropskou statistiku je klíčovým prvkem v Unii, v níž politická rozhodnutí musí vycházet z prokázaných faktů a kde stále větší počet rozhodnutí přímo vychází ze statistických údajů nebo z ukazatelů, které jsou z těchto statistických údajů odvozeny. 107. Evropská unie, její členské státy a statistické úřady těchto členských států musí plnit povinnosti stanovené v článku 338 Smlouvy o fungování Evropské unie, které se týkají nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací při tvorbě statistik. Od roku 2005 bylo podniknuto významné úsilí na zlepšení Evropského statistického systému. Posun ke kvalitnějšímu rámci pro evropskou statistiku je však pomalý, nebyl ještě ukončen a pro všechny zúčastněné strany zůstává i nadále výzvou. DOPORUČENÍ 1 Evropská unie, její členské státy a statistické úřady těchto členských států mají společnou odpovědnost za udržení důvěry v demokratický proces v Evropě. Měly by posílit systém evropské statistiky, aby byla zajištěna profesionální nezávislost, dostatečné zdroje, účinný dohled a aby byly pro případ, kdy nejsou dodržovány standardy kvality, k dispozici sankce a rychlá nápravná opatření. 108. Při auditu bylo zjištěno, že Kodex evropské statistiky je v praxi dodržován pouze částečně a že jeho plné dodržování zůstává výzvou pro všechny subjekty jak na úrovni EU, tak členských států. Kodex stanovuje náročné standardy, ale chybí v něm silné nástroje na ověřování a vynucování. Komise nezainteresovala vnitrostátní vlády na odpovědnosti za dodržování a používání kodexu. Ještě také sama nepodnikla všechny kroky, které jsou požadovány k tomu, aby bylo zajištěno úplné dodržování kodexu i z její strany. Jsou zapotřebí lepší informace o současném stavu dodržování kodexu v celém Evropském statistickém systému (ESS). Nejnovější iniciativy Komise dávají nový impuls pro dosažení plného dodržování kodexu, jdou správným směrem, ale ne dostatečně daleko na to, aby řešily všechny otázky. Stále přetrvávají nejasnosti ohledně charakteru povinnosti dodržovat kodex; pro případy, kdy mohlo dojít k předložení nesprávných údajů, není navrhnut žádný mechanismus kontrol a nebyl ani předložen žádný návrh na vytvoření nezávislé dohledové funkce. DOPORUČENÍ 2 Aby dosáhla plného dodržování Kodexu evropské statistiky, Komise by měla: a) navrhnout změny právního rámce pro tvorbu evropské statistiky, které přinesou solidní základ pro přezkumy, vynucování a v příslušných případech pro ověřování a kontroly týkající se institucionálního prostředí tvorby statistiky, statistických procesů a statistických výstupů jak na úrovni EU, tak na úrovni jednotlivých států; b) podniknout nezbytné kroky k zajištění právní jistoty v souvislosti s charakterem povinnosti dodržovat kodex; c) navrhnout v souvislosti s body a) a b) vytvoření dohledové funkce, jejímž úkolem bude dohlížet na přezkumy, ověřování a kontroly, a to například rozšířením současného mandátu Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB); d) posílit profesionální nezávislost hlavního statistika Evropské unie tím, že bude jmenován na pevný mandát poté, co jeho jmenování získá kladné stanovisko od Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou a bude schváleno Evropským parlamentem a Radou; e) uvést v soulad své interní rozhodnutí o úloze Eurostatu s požadavky Kodexu evropské statistiky, umožnit Eurostatu bez omezení uplatňovat protokol o nestranném přístupu k údajům a postupně opustit mechanismus provozních prostředků na základě dalšího pověření určených na tvorbu statistik, neboť Eurostat je takto zčásti finančně závislý na jiných útvarech Komise; f) realizovat nové kolo nezávislých posouzení (peer reviews) v Evropském statistickém systému, které je Komisí plánováno na rok 2013. Tato posouzení by se měla týkat dodržování všech zásad Kodexu evropské statistiky a měl by v nich být silně zastoupen externí prvek, jenž by umožnil nezávislé hodnocení a srovnatelnost výsledků; g) pro nejdůležitější statistické oblasti zvážit zavedení průběžných nezávislých posouzení, která budou pokrývat celý řetězec produkce statistiky, tj. včetně poskytovatelů administrativních údajů. 109. Nedostatky v koncepci statistického programu na období 2008–2012 zapříčiňují, že ho není možné používat jako účinný nástroj na plánování, monitorování a zajišťování odpovědnosti v oblasti evropské statistiky. U řízení grantů ze strany Eurostatu sice došlo ke zlepšením, ale přetrvávají nedostatky u zadávání zakázek. Přesměrování statistických činností směrem k novým výzvám probíhalo pomaleji, než se očekávalo. Návrh programu na období 2013–2017 poskytuje příležitost přepracovat ESS tak, aby byl tento systém efektivnější a pružnější. DOPORUČENÍ 3 Aby mohl být plně využit potenciál chystaného evropského statistického programu na období let 2013–2017, Eurostat by měl: a) doplnit prováděcí akce obsažené v evropském statistickém programu o přesné cílové hodnoty a milníky, které budou každoročně stanovovány (či upravovány) v ročních statistických programech a které budou sledovány prostřednictvím procesu systematického a konsolidovaného ročního podávání zpráv Evropskému parlamentu a Radě; b) využít možnost revidovat program v průběhu jeho provádění, a to v případě významných nových událostí, přičemž by měl rovněž zvážit, zda by se neměl program prodloužit tak, aby byl synchronizován s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020; c) zajistit systematický přezkum statistických priorit, zejména formou pravidelných hodnocení relevantnosti statistických výstupů a nákladů a zátěže pro ESS a jeho členy a pro respondenty; d) podporovat – v kontextu přesměrování priorit a tam, kde to bude vhodné – statistické inovace, a to například vyřazením stávajících statistických produktů a jejich výměnou za nové; e) zvýšit svou podporu fungování Evropského statistického poradního výboru (ESAC) tím, že bude poskytovat více informací o rozpočtových a finančních dopadech svých programových rozhodnutí a o provádění statistických programů, a že tyto informace budou více "šité na míru"; f) zjednodušit finanční řízení grantů a zvýšit jeho efektivnost používáním standardní stupnice jednotkových nákladů na pracovníky a paušálních částek pro údaje poskytované prostřednictvím průzkumů. V této souvislosti by Eurostat měl prozkoumat možnost používat pro řízení grantů systém založený na výkonnosti, který by se spoléhal na dohodnuté ukazatele a cíle; g) posílit konkurenci u zadávání zakázek, a to zejména tím, že bude dávat větší váhu cenovému kritériu u postupu zaměřeného na optimální využití prostředků, a tím, že přestane uplatňovat minimální prahy, které oslabují cenovou konkurenci. Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá pan Louis GALEA, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 26. června 2012. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Zvláštní průzkum Eurobarometr "Povědomí Evropanů o hospodářských ukazatelích", s. 37. [2] Viz závěry předsednictví Evropské rady ze dne 22. a 23. března 2005 a závěry Evropské rady ze dne 28. a 29. října 2010. [3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (text s významem pro EHP a pro Švýcarsko) (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164). [4] Výbor pro statistické programy napomáhal Komisi při celkové koordinaci statistických programů na úrovni EU i jednotlivých členských států. Jeho existence byla ukončena v roce 2009, kdy bylo přijato nařízení o evropské statistice. [5] Kodex evropské statistiky nebyl nikdy zveřejněn v Úředním věstníku. Jeho aktuální verzi lze najít na internetové stránce Eurostatu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF. [6] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1578/2007/ES ze dne 11. prosince 2007 o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012 (text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 344, 28.12.2007, s. 15). [7] Článek 5 rozhodnutí Komise 97/281/ES ze dne 21. dubna 1997 o úloze Eurostatu při tvorbě statistiky Společenství (Úř. věst. L 112, 29.4.1997, s. 56). [8] K definici "Komise (Eurostatu)" viz článek 6 nařízení o evropské statistice. [9] Dále jen "provozní finanční prostředky". Částky nezahrnují správní výdaje. [10] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 17). [11] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský statistický poradní výbor a zrušuje rozhodnutí Rady 91/116/EHS (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13). [12] Kodex byl vyhlášen jako samoregulační nástroj prostřednictvím doporučení Komise ze dne 25. května 2005 o "nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství", KOM(2005) 217 v konečném znění ze dne 25. května 2005. V září 2011 byl kodex revidován komisí ESS. Tato revidovaná verze je zveřejněna na internetové stránce Eurostatu, ale Komise své doporučení ze dne 25. května 2005 dosud neaktualizovala. [13] "Rada vzala na vědomí, že při několika příležitostech byly finanční statistiky po nástupu nové vlády revidovány. Rada má za to, že sestavování a oznamování statistik pro účely postupu při nadměrném schodku nesmí být závislé na politických a volebních cyklech. (...) Rada má za to, že pro zabezpečení vysoce kvalitních statistik mají zásadní význam integrita, nezávislost a odpovědnost osob sestavujících data a transparentnost metod sestavení dat, podpořené vhodnými institucionálními opatřeními." (Závěry Rady pro hospodářské a finanční věci ze dne 2. června 2004, dokument 9779/04 (Presse 172), s. 11). [14] V dubnu 2004 nová řecká vláda po svém nástupu nařídila "fiskální audit", jehož výsledkem byla výrazná revize údajů o řeckém státním deficitu a dluhu počínaje rokem 1997. Tato revize ukázala, že deficit Řecka v roce 1999 přesahoval limit pro deficit ve výši 3 %. [15] Zásady č. 1, 3 a 4. [16] Třetí výroční zpráva pro Evropský parlament a Radu o dodržování Evropského statistického kodexu Eurostatem a Evropským statistickým systémem jako celkem předkládaná Evropským statistickým poradním výborem, zveřejněná dne 1. prosince 2011. [17] Na základě zprávy své pracovní skupiny "Odpovědnost za kvalitu", které společně předsedali Eurostat a Norský statistický úřad. [18] KOM(2005) 217 v konečném znění. [19] Doporučení B., C. a G. [20] KOM(2011) 211 v konečném znění ze dne 15. dubna 2011 – "Robustnější řízení kvality evropské statistiky". [21] Evropské sdružení volného obchodu (ESVO) je mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých čtyř členů: Islandu, Lichtenštejnska, Norska a Švýcarska. [221] Od roku 2008 neproběhlo žádné další kolo nezávislých posouzení. Všech 35 ukazatelů prověřovaných v rámci nezávislých posouzení se týkalo zásad 1–6 a 15 kodexu (posouzení nezahrnovala dodržování zásad 7–14 kodexu). [22] KOM(2008) 621 v konečném znění ze dne 7. října 2008 – "Zpráva Evropskému parlamentu a Radě z roku 2008 o dodržování kodexu". [23] KOM(2010) 1 v konečném znění ze dne 8. ledna 2010 – "Zpráva o řecké statistice schodku veřejných financí a veřejného dluhu". [24] Monitorování Eurostatu se netýká oblastí, kde byly v průběhu nezávislých posouzení zjištěny chyby, ale kde nebyla stanovena nápravná opatření. [25] Viz monitorovací zpráva Eurostatu o dodržování kodexu ze strany jednotlivých NSÚ z roku 2011. [26] Tento počet nezahrnuje dvě nová opatření stanovená v roce 2011. [27] Úř. věst. L 112, 29.4.1997, s. 56. [28] Rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20). [29] Podíl finančních prostředků poskytnutých prostřednictvím dalšího pověření od jiných generálních ředitelství Komise na výši celkových závazků činil 24 % v roce 2011 (27 % v roce 2010 a 33 % v roce 2009). Více než dvě třetiny těchto finančních prostředků na základě dalšího pověření pocházelo z GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova. [30] Článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 1). Výše pokuty může dosáhnout až 0,2 % HDP dotčeného členského státu. [31] Zpráva o nezávislém posouzení dodržování Kodexu evropské statistiky v Eurostatu, 24.– 26. října 2007. [32] Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1). [33] Zveřejněn na internetové stránce Eurostatu (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf). [34] Viz strana 20 zprávy o nezávislém hodnocení dodržování Kodexu evropské statistiky v Eurostatu, 24.– 26. října 2007. [35] Co se týče kvality údajů o hrubém národním důchodu (HND), článek 6 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1) stanoví pro Komisi možnost vykonat v členských státech "informační návštěvy" jako součást její ověřovací práce; viz body 2.28 a 2.30 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010. [36] Viz doporučení 4 výroční zprávy za rok 2011. [37] KOM(2011) 211 v konečném znění. [38] Zpráva o řecké statistice schodku veřejných financí a veřejného dluhu, KOM(2010) 1 v konečném znění. [39] Nařízení Rady (EU) č. 679/2010 ze dne 26. července 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 479/2009, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 198, 30.7.2010, s. 1). [40] Čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2009. [9999] Návštěva zaměřená na dialog proběhla ve stejný den jako metodická návštěva. [8888] Během této návštěvy se uskutečnilo společné setkání s irským NSÚ. [7777] Návštěva ke zdrojům zaměřená na dialog. [6666] Standardní návštěva zaměřená na dialog s prvkem návštěvy ke zdrojům. [41] KOM(2011) 211 v konečném znění. [42] COM(2012) 167 final ze dne 17. dubna 2012 – "Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice". [43] Viz závěry Rady ze dne 20. června 2011 k sdělení Komise "Robustnější řízení kvality evropské statistiky" (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf). [44] Článek 1 a čl. 11 odst. 1. [45] Oddíl 2.1.4 zprávy ze dne 21. října 2010, která byla schválena na zasedání Evropské rady 28. a 29. října 2010. [46] Viz navrhovaný nový čl. 11 odst. 3. [47] Postup při nadměrném schodku (EDP) je v současnosti jedinou oblastí, kde je takovýto mechanismus zaveden. [48] Doporučení č. 10 výroční zprávy ESGAB za rok 2010. [49] Doporučení č. 8 výroční zprávy ESGAB za rok 2011. [50] Ve svém usnesení ze dne 17. června 2010 (P7_TA(2010)0230) o kvalitě statistických údajů v Unii a posílených kontrolních pravomocích Komise (úřadu Eurostat) vyzval Evropský parlament Komisi a Radu, aby "více využívaly Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou jakožto nezávislého poradce; poradní komise může pomáhat Komisi (úřadu Eurostat) během jejích návštěv v členských státech" (Úř. věst. C 236E, 12.8.2011, s. 76). [51] V právních aktech Unie je tento program rovněž označován jako "statistický program Společenství" nebo "statistický program Unie". [52] Rozhodnutí č. 1578/2007/ES (dále jen "rozhodnutí o programu na období 2008–2012"). [53] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 571/88 (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 321, 1.12.2008, s. 14). [54] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 o Programu modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS) (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 76). [55] Plná výše nákladů na tvorbu evropské statistiky není známa (viz bod 95). [56] Čl. 21 odst. 1 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (FN). [57] KOM(2010) 346 v konečném znění ze dne 30. června 2010. [58] KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3. března 2010. [59] KOM(2009) 404 v konečném znění ze dne 10. srpna 2009. [60] Pro každý výstup byl uveden odkaz na víceletý program poprvé v ročním statistickém pracovním programu na rok 2011. Avšak vzhledem k tomu, že nedošlo k aktualizaci programu na období 2008–2012, která by zohlednila nejnovější vývoj, takovouto provázanost je těžké stanovit. V důsledku toho se na mnoha místech setkáváme s odkazy na "obecné cíle" víceletého programu či na přílohu víceletého programu, která velmi obecně hovoří o "lepší právní úpravě". [61] Čl. 3 bod b). [62] V roce 2011 bylo podepsáno 172 grantových dohod a 312 smluv na veřejné zakázky (v roce 2010 to bylo 283 grantových dohod a 320 smluv na veřejné zakázky). [63] Viz oddíl 4.2 dokumentu COM(2012) 42 final ze dne 8. února 2012 – "Agenda pro zjednodušení VFR na období 2014–2020". [64] V roce 2008 informoval komisař odpovědný za Eurostat Komisi o výsledku čtrnácti kontrol ex post provedených Eurostatem v roce 2005 a 2006 týkajících se výkazů nákladů jedenácti NSÚ a tří dalších příjemců grantu. Z celkové částky 14 milionů EUR, kterých se tyto kontroly týkaly, Eurostat zpochybnil způsobilost 6,6 milionu EUR (47,14 %). Aby se tyto případy vyřešily (při zohlednění dosažených výstupů a výsledků), byly nakonec uplatněny paušální opravy ve výši 1,3 milionu EUR. [65] Od 2009 bylo osm příjemců dočasně zařazeno do režimu posílených kontrol ex ante založených na analýze rizika. Tyto kontroly se týkaly většiny žádostí o platbu těchto příjemců. [66] V období 2009–2011 bylo posílené kontrole podrobeno celkem jedenáct žádostí o platbu, všechny z roku 2009. [67] Co se týče statistických útvarů, rozhodnutí Komise ze dne 23. července 2003 o maximálním možném provádění úkolů s využitím vlastních zdrojů nebylo plně realizováno. Některé útvary Eurostatu se i nadále spoléhají u řízení a sběru dat na externí dodavatele služeb. [68] Spolufinancování z rozpočtu Unie není zpravidla možné u příspěvků NSÚ na tvorbu evropské statistiky tam, kde jsou takového příspěvky vyžadované evropskými právními předpisy o statistice. [69] Toto stanovení priorit je podrobně uvedeno v oddílu 3.7 ("Rovnováha nákladů a přínosů") přílohy I programu na období 2008–2012. [70] "Negativní priority" zahrnují zrušení stávajících právních požadavků na tvorbu statistiky, ukončení dobrovolného sběru dat, který vychází z neformální dohody mezi Eurostatem a NSÚ, a přezkum oblastí pro možné zjednodušení. [71] Stanovisko k návrhu ročního statistického programu Komise na rok 2012 ze dne 28. března 2011. [72] KOM(2011) 928 v konečném znění ze dne 21. prosince 2011 – "Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o evropském statistickém programu na období let 2013–2017". [73] Současný program MEETS skončí k 31. prosinci 2013. [74] Čl. 11 odst. 3 návrhu nařízení. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA STAV NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍ DOPORUČENÝCH V NEZÁVISLÝCH POSOUZENÍCH (STAV K BŘEZNU 2011) Zdroj:Výroční zpráva ESGAB za rok 2011. Zásada | Počet nápravných opatření v rámci nezávislých posouzení | | Počet nedokončených nápravných opatření v rámci nezávislých posouzení (březen 2011) | | | | Celkem | Dokončeno | | Další postup nezávisí na NSÚ | Neplánuje se žádná další práce | Práce postupuje, je ještě před termínem | Zpoždění v rámci NSÚ | Opatření probíhá – bez konkrétního termínu | Opatření zahrnuto do nového opatření | Celkem | | Nová opatření (definovaná v roce 2011) | Nedokončená opatření celkem | | Únor-08 | Květen-09 | Březen-10 | Březen-11 | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b – a + c) | 1 | Profesionální nezávislost | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 2 | Oprávnění ke shromaždování údajů | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 | 3 | Přiměřenost zdrojů | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 | 4 | Závazek kvality | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 | 5 | Statistická důvěrnost | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 | 6 | Nestrannost a objektivita | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 7 | Správná metodika | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 | 8 | Odpovídající statistické postupy | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 | 9 | Přiměřené nároky na respondenty | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 | 10 | Efektivita nákladů | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 | 11 | Relevance | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 | 12 | Přesnost a spolehlivost | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 | 13 | Včasnost a dochvilnost | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 | 14 | Koherence a porovnatelnost | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 | 15 | Dostupnost a srozumitelnost | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | CELKEM | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 | | (%) | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | --------------------------------------------------