Komise ve své poslední zprávě poukázala na to, že je důležité vypracovat komplexní strategii pro rozvoj vlastních schopností. Jak je v uvedené zprávě vysvětleno, agentura má podle stavu v roce 2017 ročně 10 milionů EUR (v období 2017–2020 celkem 40 milionů EUR) na pořízení vlastního vybavení, zejména malých a středně velkých prostředků. Ve dnech 13. a 14. června 2017 agentura předloží správní radě návrh této komplexní strategie zohledňující různé možnosti (tj. nákup, pronájem, leasing, dlouhodobé nasazení) i to, jak je po pořízení udržet funkčními.

Na základě výchozích hodnocení bylo rovněž určeno šest členských států, u nichž agentura provede takzvaná simulační cvičení, aby posoudila jejich schopnost čelit budoucím výzvám na vnějších hranicích. Tato cvičení budou zkoumat a testovat kapacity členských států, především jejich plánování pro nepředvídané události, prostřednictvím porovnání s riziky a scénáři, které se nenaplnily, ale na základě analýzy situace v sousedních třetích zemích a hlavních zemích původu a tranzitu by bylo možné je předpokládat. Jakmile budou do konce října 2017 výsledky simulačních cvičení k dispozici, může výkonný ředitel vydat druhou sérii doporučení určených dotčeným členským státům.

S výjimkou Dánska a Německa má agentura zprávy o výchozím hodnocení, tj. hloubkovou analýzu stávajících kapacit členských států ve spojení s ukazateli současných hrozeb, provedenou porovnáním se sadou objektivních kritérií. Zpráva o výchozím hodnocení pro Německo má být dokončena do poloviny června, zatímco příprava takového hodnocení v případě Dánska může začít teprve poté, co Dánsko poskytne agentuře podkladové údaje.

·pokračovat v monitorování situace na vnějších hranicích, dokončit probíhající hodnocení vznikajících hrozeb a včas předložit jejich výsledky dotčeným členským státům,

·do konce listopadu 2017 na základě získaných zkušeností přijmout revidovanou společnou metodiku pro hodnocení zranitelnosti.

Členské státy by měly

·Dánsko by mělo bezodkladně, avšak každopádně do 15. června 2017 předložit údaje potřebné k tomu, aby agentura mohla provést výchozí hodnocení [DK souhlasilo s tím, že své údaje pošle dne 4. června – je třeba ověřit],

· vzhledem k opakujícím se hodnocením zranitelnosti, které agentura musí provádět nejméně jednou ročně, by členské státy, které neposkytly úplné údaje o stávajících kapacitách, měly zlepšit své příslušné vnitrostátní postupy shromažďování údajů,

·členské státy, které v návaznosti na výchozí hodnocení obdrží doporučení, by měly stanovit potřebné akční plány a pravidelně podávat zprávy agentuře,

·členské státy vybrané pro simulační cvičení by měly rychle reagovat na žádosti agentury o další údaje a informace.

3.3 Podpora navracení

Využití posíleného mandátu agentury v oblasti navracení přináší pozitivní výsledky při podpoře členských států v provádění návratových operací. Nicméně agentura a členské státy musí ještě plně zavést do praxe některé nové nástroje a využívat jejich potenciál.

Tempo návratových operací, které agentura podporuje, se nadále zrychluje. V období od 1. ledna do 9. června 2017 podpořila agentura 144 návratových operací, jimiž byl zajištěn návrat 6 799 neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a dalších 43 operací se připravuje. To představuje nárůst o více než 157 % oproti stejnému období předchozího roku. Většina těchto operací (101 ze 144) se týkala letů do zemí západního Balkánu. Agentura vypracovává cílený pilotní projekt dohody s komerčními dopravci obsluhujícími řadu vymezených cílových zemí a již se uskutečňuje studie proveditelnosti ohledně finančních a správních postupů. To by mělo usnadnit provádění návratových operací směřujících do jiných třetích zemí, než jsou země západního Balkánu.

Kromě toho jen několik členských států požádalo o pomoc agentury při organizaci návratových operací. Proto by členské státy, které ji nevyužívají, měly zintenzivnit využívání této možnosti. Současně by agentura měla také začít využívat své právo aktivně navrhovat organizaci návratových operací na základě informací, které mají každý měsíc poskytovat členské státy. Společně s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu může agentura hrát klíčovou roli zejména při podpoře členských států prvního vstupu, aby se rychle a účinně vypořádaly s navracením žadatelů, u nichž se má za to, že zcela zjevně nepotřebují mezinárodní ochranu.

Pro operativní podporu jsou k dispozici tři návratové rezervní týmy osob pověřených sledováním nuceného navracení, osob pověřených doprovodem navracených osob a specialistů na navracení, ale ještě není zajištěna jejich plná operativnost. K 26. květnu 2017 přispěly do alespoň jednoho z těchto rezervních týmů všechny členské státy, které poskytly 549 z 690 potřebných odborníků. Návratové rezervní týmy již nacházejí uplatnění v praxi. K 26. květnu 2017 bylo osobou pověřenou sledováním nuceného navracení a vybranou z rezervního týmu sledováno 34 návratových operací.

Sále nevyřešenou naléhavou otázkou je vyjasnění praktických postupů a pravidel týkajících se nasazení pracovníků v týmu, jejich operativních úkolů a právní odpovědnosti.

I přes přijatá opatření k obsazení dostupných pracovních míst se agentura i nadále potýká s problémy se získáváním kvalifikovaných a zkušených žadatelů. Pokud jde o rozpočet přidělený na navracení, agentura zlepšila svou absorpční kapacitu a zdá se být na dobré cestě ke splnění cílů, s významnou výjimkou přednávratové pomoci.

Další kroky

Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla

·aktivně navrhovat organizaci návratových operací na základě údajů poskytovaných každý měsíc členskými státy,

·neprodleně dořešit praktické postupy, pravidla, operativní úkoly a právní odpovědnost za nasazení členů rezervních týmů,

·zahájit cílený pilotní projekt týkající se dohody s komerčními dopravci,

·pokračovat v obsazování dostupných pracovních míst přidělených na činnosti v oblasti navracení,