Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb /* KOM/2011/0895 v konečném znění - 2011/0439 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu · Odůvodnění a cíle návrhu Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění [KOM(2010) 2020] je založena na třech propojených a vzájemně se posilujících prioritách: rozvoji hospodářství založeného na znalostech a inovacích, podpoře konkurenceschopného, nízkouhlíkového hospodářství méně náročného na zdroje a podpoře hospodářství s vysokou zaměstnaností, jež zajišťuje sociální a územní soudržnost. Zadávání veřejných zakázek hraje ve strategii Evropa 2020 klíčovou roli jako jeden z tržních nástrojů, jenž má být použit k dosažení uvedených cílů zlepšováním podnikatelského prostředí a podmínek pro inovace v podnikání a povzbuzováním většího zadávání ekologických zakázek, které podporují přechod na nízkouhlíkové hospodářství méně náročné na zdroje. Strategie Evropa 2020 zároveň zdůrazňuje, že politika zadávání veřejných zakázek musí zajišťovat co nejúčinnější využívání prostředků a že trhy s veřejnými zakázkami musí být otevřené pro celou Unii. Vzhledem k daným výzvám je potřeba revidovat a modernizovat stávající právní předpisy upravující zadávání veřejných zakázek, abychom je lépe přizpůsobili pro reakci na vyvíjející se politické, sociální a hospodářské prostředí. To se netýká jen zadávání zakázek státem a orgány veřejné správy, ale též zadávání zakázek provozovateli veřejných služeb, kteří mají svůj vlastní specifický režim zadávání zakázek. Ve svém sdělení ze dne 13. dubna 2011 s názvem „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry“ zahrnula Evropská komise mezi dvanáct klíčových prioritních opatření, jež mají orgány EU přijmout před koncem roku 2012, revidovaný a modernizovaný právní rámec zadávání veřejných zakázek, jenž by zadávání zakázek učinil pružnějším a umožnil, aby byly veřejné zakázky lépe používány na podporu jiných politik. Tento návrh má dva vzájemně se doplňující cíle: · Zvýšit účinnost veřejných výdajů, aby se zajistily nejlepší možné výsledky zadávání zakázek z hlediska efektivnosti vynaložených prostředků. Z toho vyplývá zejména zjednodušení a zvýšení pružnosti stávajících pravidel zadávání veřejných zakázek. Efektivnější a účinnější postupy přinesou prospěch všem hospodářským subjektům a usnadní účast malých a středních podniků a zahraničních účastníků. · Umožnit veřejným zadavatelům, aby zadávání zakázek lépe využívali k podpoře společných cílů celé společnosti, jako jsou ochrana životního prostředí, účinnější využívání zdrojů a energií, boj proti změně klimatu, podpora inovací, zaměstnanosti a sociálního začleňování a zajištění nejlepších možných podmínek pro poskytování kvalitních sociálních služeb. · Obecné souvislosti Zadávání veřejných zakázek hraje významnou roli v celkové hospodářské výkonnosti Evropské unie. V Evropě utratí veřejní zadavatelé za dodávky, stavební práce a služby zhruba 18 % HDP. Vzhledem k objemu nákupů lze zadávání veřejných zakázek použít jako účinný nástroj pro dosažení jednotného trhu, který podněcuje inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Současná generace směrnic o zadávání veřejných zakázek – směrnice 2004/17/ES[1] a 2004/18/ES[2] – je výsledkem dlouhého vývoje, který začal v roce 1971 přijetím směrnice 71/305/EHS. Zaručením transparentních a nediskriminačních postupů se tyto směrnice zaměřují zejména na zajištění, aby hospodářské subjekty z celého jednotného trhu při soutěži o veřejné zakázky plně požívaly výhod základních svobod. Komplexní ekonomické hodnocení ukázalo, že směrnice o zadávání zakázek dosáhly do značné míry svých cílů. Vedly k větší transparentnosti a vyššímu stupni hospodářské soutěže a přitom dosáhly měřitelných úspor díky nižším cenám. Zúčastněné strany však přesto vyjádřily požadavek na přezkum směrnic o zadávání veřejných zakázek, aby se zjednodušila pravidla, zvýšila jejich účinnost a účelnost a lépe se přizpůsobily pro reakci na vyvíjející se politické, sociální a hospodářské prostředí. Efektivnější a účinnější postupy dodají veřejným zadavatelům větší flexibilitu, přinesou prospěch všem hospodářským subjektům a usnadní účast malých a středních podniků a zahraničních účastníků. Zlepšená pravidla zadávání zakázek umožní zadavatelům také lépe využívat zadávání zakázek k podpoře společných cílů celé společnosti, jako jsou ochrana životního prostředí, účinnější využívání zdrojů a energií a boj proti změně klimatu, podpora inovací a sociálního začleňování a zajištění nejlepších možných podmínek pro poskytování kvalitních sociálních služeb. Tuto orientaci potvrdily výsledky konzultací se zúčastněnými stranami, které Evropská komise vedla na jaře 2011, kde naprostá většina zúčastněných stran podporovala návrh přezkoumat směrnice o zadávání zakázek, aby se lépe přizpůsobily novým výzvám, kterým zadavatelé i hospodářské subjekty čelí. · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Společně s navrhovanou novou směrnicí o zadávání zakázek orgány veřejné správy tento návrh nahradí směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES jako základní prvky právního rámce Evropské unie pro zadávání veřejných zakázek. Směrnice bude doplněna o další prvky právního rámce: · Směrnice 2009/81/ES[3] stanoví specifická pravidla pro zadávání citlivých zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. · Směrnice 92/13/EHS[4] zřizuje společné standardy pro vnitrostátní přezkumná řízení, aby byla zajištěna dostupnost rychlých a účinných nápravných prostředků ve všech zemích EU, pokud se účastníci domnívají, že zakázky nebyly zadány spravedlivě. · Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato iniciativa provádí strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění [KOM(2010) 2020] a stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020: Digitální agenda pro Evropu [KOM(2010) 245], Unie inovací [KOM(2010) 546], Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace [KOM(2010) 614], Energie 2020 [KOM(2010) 639] a Evropa účinněji využívající zdroje [KOM(2011) 21]. Provádí také Akt o jednotném trhu [KOM(2011) 206], a to zejména jeho dvanácté klíčové opatření „Modernizovaný a revidovaný právní rámec pro veřejné zakázky“. Jde o strategickou iniciativu v rámci pracovního programu Komise na rok 2011. 2. Konzultace se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů · Konzultace se zúčastněnými stranami Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Evropská komise zveřejnila dne 27. ledna 2011 Zelenou knihu o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek[5], čímž zahájila rozsáhlou veřejnou konzultaci o možnostech legislativních změn, které by zadávání zakázek usnadnily a učinily pružnějším a které by umožnily, aby veřejné zakázky byly lépe používány na podporu jiných politik. Účelem Zelené knihy bylo určit klíčové oblasti k reformě a požádat zúčastněné strany o názory na konkrétní možnosti legislativních změn. Diskutovaná problematika zahrnovala potřebu zjednodušení postupů a zvýšení jejich pružnosti, strategické použití zadávání veřejných zakázek na podporu jiných cílů politiky, zlepšení přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám a boj s protekcionářstvím, korupcí a střety zájmů. Veřejné konzultace skončily dne 18. dubna 2011 a setkaly se s velkou odezvou. Komise obdržela celkem 623 reakcí, které pocházely od nejrůznějších skupin zúčastněných stran, včetně ústředních orgánů členských států, veřejných zadavatelů na místní a regionální úrovni a jejich sdružení, podniků, průmyslových sdružení, zástupců akademické obce, organizací občanské společnosti (včetně odborů) a jednotlivých občanů. Většina reakcí pocházela ze Spojeného království, Německa, Francie a – v menší míře – z Belgie, Itálie, Nizozemí, Rakouska, Švédska, Španělska a Dánska. Výsledky konzultací byly shrnuty v souhrnném dokumentu[6] a předloženy a projednány na veřejné konferenci dne 30. června 2011[7]. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Naprostá většina zúčastněných stran oceňovala iniciativu Evropské komise přezkoumat současnou politiku zadávání zakázek. Z různých otázek projednávaných v Zelené knize kladou zúčastněné strany zvláště silný důraz na potřebu zjednodušit postupy a učinit je pružnějšími. Všechny skupiny zúčastněných stran se také shodly, že pravidla pro zadávání zakázek provozovateli veřejných služeb jsou i nadále relevantní. Jasná většina respondentů souhlasila, že i nadále trvá potřeba specifického souboru pravidel, který se bude vztahovat na provozovatele veřejných služeb, a že odlišná pravidla platná pro provozovatele veřejných služeb dostatečně odráží specifickou povahu zadávání zakázek těmito provozovateli. Ve stejném duchu souhlasí jasná většina respondentů, že kritéria použitá k definování subjektů, které podléhají pravidlům pro veřejné služby (činnosti, které dotyčné subjekty vykonávají, jejich právní forma, a pokud jsou soukromé, existence zvláštních nebo výlučných práv) jsou i nadále vhodná a měla by být zachována. Většina respondentů také souhlasí s tím, že skutečnost, že soukromé společnosti usilují o dosažení zisku nebo mají komerční charakter, nelze považovat za dostatečnou záruku objektivního a spravedlivého zadávání zakázek, pokud dané společnosti fungují na základě zvláštních nebo výlučných práv. Ohledně strategického použití zadávání veřejných zakázek k dosažení společenských cílů strategie Evropa 2020 byla stanoviska zúčastněných stran různá. Mnoho zúčastněných stran, zvláště podniky, dalo najevo obecnou nechuť k myšlence použití zadávání veřejných zakázek na podporu jiných politických cílů. Jiné zúčastněné strany, zejména organizace občanské společnosti, takové strategické použití silně podporovaly a obhajovaly zásadní změny samotných zásad politiky Evropské unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. · Sběr a využití výsledků odborných konzultací Kromě konzultací k Zelené knize provedla Evropská komise v letech 2010/2011 komplexní hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU upravujících zadávání zakázek vycházející z rozsáhlého souboru důkazů a nového nezávislého výzkumu. Studie posuzovaly především náklady a účinnost postupů zadávání veřejných zakázek, problematiku přeshraničního zadávání zakázek, přístupu malých a středních podniků na trhy se zakázkami a strategického použití zadávání zakázek v Evropě. Pokud jde o zadávání zakázek v oblasti veřejných služeb, hodnocení zkoumalo, zda jsou odvětví veřejných služeb nyní vystavena hospodářské soutěži více, než byla v době přijetí režimu zadávání zakázek. Při hodnocení bylo zjištěno, že legislativní činnost za účelem liberalizace přístupu k odvětvím veřejných služeb se ještě neprojevila v trvalém nebo účinném konkurenčním tlaku na zavedené provozovatele. V mnoha odvětvích veřejných služeb lze nadále pozorovat vysokou úroveň koncentrace trhu nebo slabou hospodářskou soutěž. Hodnocení dospělo k závěru, že podmínky se nerozvinuly natolik, aby bylo možno hospodářskou soutěž v celém odvětví považovat za dostatečně silnou, aby umožňovala vyjmutí odvětví z oblasti působnosti směrnice o zadávání zakázek na veřejné služby. Důvody pro směrnici zůstávají obecně platné, přestože mohou být nalezeny oprávněné důvody pro konkrétní výjimky z uplatňování pravidel zadávání zakázek na základě důkladné analýzy jednotlivých případů. · Posouzení dopadů Posouzení dopadů a jeho shrnutí poskytují přehled různých možností pro každou z pěti skupin základních problémů (administrativní uspořádání, oblast působnosti, postupy, strategické zadávání zakázek a přístup na trhy s veřejnými zakázkami). Na základě analýzy výhod a nevýhod různých možností byl určen soubor preferovaných možností, jenž by měl optimalizovat synergie mezi různými řešeními a umožňovat, aby úspory spojené s jedním typem opatření neutralizovaly náklady související s jiným typem opatření (např. možné zvýšení procesních požadavků způsobené opatřeními strategického zadávání zakázek by mohlo být částečně neutralizováno úsporami plynoucími z lepší koncepce zadávacích řízení). Tyto preferované možnosti jsou základem předloženého návrhu. Návrh zprávy o posouzení dopadů přezkoumal výbor pro posouzení dopadů, který požadoval změny týkající se zejména určení specifických prvků právního rámce, popisu projednávaných možností, hlubší analýzy nákladů a přínosů zvolených hlavních opatření a systematického zohlednění názorů zúčastněných stran, a to jak v definici problému, tak pro doplnění analýzy dopadů. Tato doporučení pro zlepšení byla začleněna do závěrečné zprávy. Stanovisko výboru pro posouzení dopadů ke zprávě je zveřejněno spolu s tímto návrhem, jakož i s konečným zněním zprávy o posouzení dopadů a jejím souhrnem. 3. Právní stránka návrhu · Právní základ Návrh je založen na čl. 53 odst. 1, článku 62 a článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci EU. Členské státy nemohou dostatečně dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu: Koordinace postupů zadávání zakázek přesahujících určité prahové hodnoty se osvědčila jako důležitý nástroj pro dosažení vnitřního trhu v oblasti zakázek zadávaných v odvětví veřejných služeb. Zajišťuje hospodářským subjektům na celém vnitřním trhu účinný a rovný přístup k zakázkám. Zkušenosti se směrnicemi 2004/17/ES a 2004/18/ES a s předchozími generacemi směrnic o zadávání zakázek ukázaly, že celoevropské postupy zadávání zakázek poskytují při zadávání zakázek transparentnost a objektivitu, což vede ke značným úsporám a k lepším výsledkům zadávání zakázek, jež přináší prospěch provozovatelům veřejných služeb, jejich zákazníkům, a v konečném důsledku i evropským daňovým poplatníkům. Tohoto cíle by nebylo možno uspokojivě dosáhnout opatřeními členských států, jež by nevyhnutelně vedla k rozdílným požadavkům a možná i k protichůdným procesním režimům, což by zvyšovalo složitost regulace a způsobovalo nežádoucí překážky pro přeshraniční činnosti. Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. · Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, protože nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cíle zajištění řádného fungování vnitřního trhu pomocí souboru celoevropských koordinovaných postupů zadávání zakázek. Navíc je návrh založen na přístupu využívajícím „soubor nástrojů“, což členským státům umožňuje maximální flexibilitu při úpravě postupů a nástrojů pro jejich specifickou situaci. V porovnání se současnými směrnicemi o zadávání zakázek návrh sníží administrativní zátěž související s vedením zadávacího řízení, a to jak zadavatelům, tak hospodářským subjektům; tam, kde se předpokládají nové požadavky (například v souvislosti se strategickým zadáváním zakázek), dojde ke kompenzaci odstraněním omezení v jiných oblastech. · Volba nástrojů Jelikož je návrh založen na čl. 53 odst. 1, článku 62 a článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, neumožňovala by Smlouva upravit ustanovení použitelná pro veřejné nákupy zboží a služeb formou nařízení. Navrhovaným nástrojem je proto směrnice. Během posuzování dopadů byly nelegislativní možnosti vyřazeny z důvodů podrobně popsaných v posouzení dopadů. 4. Rozpočtové důsledky Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky. 5. Další informace · Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů (směrnice 2004/17/EHS). · Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh zahrnuje ustanovení o přezkumu týkající se ekonomických dopadů prahových hodnot. · Prováděcí opatření a informativní dokumenty Návrh se týká oblasti, ve které mají právní předpisy Unie zajišťovat koordinaci, což s sebou nese významný dopad na celou řadu vnitrostátních oblastí práva. Přestože je účelem návrhu koordinace, mnohá ustanovení představují plnou harmonizaci a návrh obsahuje velké množství právních povinností. Členské státy doplní pravidla Unie dodatečnými vnitrostátními ustanoveními tak, aby se celý systém stal funkčním. V této souvislosti určila Komise několik faktorů, kvůli kterým jsou pro správné pochopení prováděcích opatření i pro fungování celého systému pravidel pro zadávání zakázek na vnitrostátní úrovni nezbytná upřesnění ze strany členských států: – opatření, která převádějí předpisy do vnitrostátního práva, a prováděcí opatření jsou přijímána na různých institucionálních úrovních (celostátní/federální, regionální, místní); – kromě různých úrovní, na nichž předpisy vznikají, jsou v mnoha členských státech pravidla také rozlišena podle jednotlivých dotčených odvětví nebo druhů zadávání zakázek; – základní právní rámec doplňují a v některých případech překrývají správní opatření obecné nebo zvláštní povahy. Jen členské státy jsou schopné vysvětlit, jak jejich různá opatření provádějí směrnici Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek a jak se tato opatření navzájem ovlivňují. Z těchto důvodů by společně s prováděcími opatřeními, zejména srovnávacími tabulkami, které představují operační nástroj pro analýzu vnitrostátních opatření, měly být sděleny také dokumenty vysvětlující vztahy mezi různými částmi této směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích opatření. Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor. · Podrobné vysvětlení návrhu 1) Zjednodušení a zvýšení pružnosti zadávacích řízení Navrhovaná směrnice umožňuje zjednodušení a zvýšení pružnosti procesního režimu stanoveného současnými směrnicemi o zadávání veřejných zakázek. Za tím účelem zahrnuje tato opatření: Vysvětlení oblasti působnosti: Základní pojem „zadávání zakázek“, který se objevuje také v názvu navrhované směrnice, byl nově zaveden pro lepší určení oblasti působnosti a účelu předpisů o zadávání zakázek a usnadnění uplatňování prahových hodnot. Definice některých hlavních pojmů určujících oblast působnosti směrnice (jako veřejnoprávní subjekt, veřejné zakázky na stavební práce a služby, smíšené zakázky) byly revidovány s ohledem na judikaturu Soudního dvora. Návrh se zároveň snaží zachovat kontinuitu používání pojmů a koncepcí, jež se v průběhu let vyvinuly prostřednictvím judikatury Soudního dvora a jsou pracovníkům v praxi dobře známé. V této souvislosti je nutno upozornit, že mírné odchylky od znění nebo uspořádání známého z předchozích směrnic neznamenají nutně změnu podstaty, jejich účelem může být zjednodušení textů. Pro definici oblasti působnosti této směrnice je klíčový pojem zvláštních nebo výlučných práv, neboť na subjekty, jež nejsou ani veřejní zadavatelé, ani veřejné podniky ve smyslu této směrnice, se tato směrnice vztahuje pouze tehdy, pokud vykonávají jednu z činností zahrnutých do oblasti působnosti na základě těchto práv. Je proto vhodné objasnit, že práva, jež byla udělena v rámci postupu, ve kterém byla zajištěna odpovídající publicita a kde udělení těchto práv bylo založeno na objektivních kritériích, zejména podle právních předpisů Unie, nepředstavují pro účely této směrnice zvláštní nebo výlučná práva. Tradiční rozlišení mezi takzvanými „prioritními“ a „neprioritními“ službami (služby „A“ a „B“) bude zrušeno. Výsledky hodnocení ukázaly, že již není oprávněné omezovat úplné uplatňování předpisů o zadávání zakázek na omezenou skupinu služeb. Ukázalo se však také, že standardní režim zadávání zakázek není přizpůsobený sociálním službám, které potřebují specifický soubor pravidel (viz níže). Na základě výsledků hodnocení zůstává oblast působnosti z hlediska zahrnutých odvětví v podstatě nezměněná. Zadávání zakázek prováděné za účelem průzkumu ložisek ropy a zemního plynu však bylo z oblasti působnosti vyňato, neboť v tomto odvětví byl zjištěn takový konkurenční tlak, že disciplína v oblasti zadávání zakázek, kterou přináší směrnice, již není potřebná. Stav hospodářské soutěže v tomto odvětví činnosti byl zkoumán v souvislosti se čtyřmi různými žádostmi o vynětí podle současného článku 30[8]. Ve všech čtyřech případech bylo shodně zjištěno, že příslušný zeměpisný trh je celosvětový, což je také v souladu s ustálenou praxí v případech fúzí[9]. Závěry shodně říkaly, že trh v oblasti průzkumu není příliš koncentrovaný. Kromě společností ve vlastnictví státu je pro trh charakteristická přítomnost tří mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých subjektů, tzv. „velmi významných“ společností (BP, ExxonMobil a Shell), jakož i určitý počet tzv. „významných“ společností, a jednotlivý podíl na trhu je i u „velmi významných“ společností hluboko pod jedním procentem. Bylo shodně zjištěno, že toto vše představuje indikace přímého vystavení hospodářské soutěži, a přístup na trh je navíc liberalizován ustanoveními směrnice o udělování povolení pro uhlovodíky[10]. Proto je vhodné zjednodušit právní situaci a snížit administrativní zátěž všech dotčených (zadavatelů zakázek, členských států, Evropské komise, Evropského parlamentu a Rady) vyhnutím se nutnosti přijímat jednotlivá rozhodnutí podle článku 30 pro každý ze zbývajících 23 členských států. Přístup využívající „soubor nástrojů“: Systémy členských států zajistí tři základní formy řízení, které již existují podle současných směrnic: otevřené a omezené řízení a vyjednávací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži. Navíc mohou umožnit, buď jako standardní řízení, nebo za určitých podmínek, inovační partnerství, novou formu řízení pro zadávání inovativních zakázek (viz níže). Zadavatelé budou mít navíc k dispozici soubor šesti specifických metod zadávání zakázek a nástroje určené pro souhrnné a elektronické zadávání zakázek: rámcové dohody, dynamické nákupní systémy, elektronické dražby, elektronické katalogy, ústřední nákupní subjekty a společné zadávání zakázek. V porovnání se stávající směrnicí byly tyto nástroje zlepšeny a vyjasněny s cílem usnadnit elektronické zadávání zakázek. Podpora elektronického zadávání zakázek: Používání elektronické komunikace a zpracování transakcí zadavateli zakázek může přinést významné úspory a lepší výsledky zadávání zakázek za současného snížení časových ztrát a chybovosti. Cílem tohoto návrhu je pomoci členským státům dosáhnout přechodu na elektronické zadávání zakázek, jež umožňuje dodavatelům, aby se zúčastnili on-line zadávacích řízení na celém vnitřním trhu. Za tím účelem stanovuje navrhovaná směrnice povinné předávání oznámení v elektronické formě, povinnou elektronickou dostupnost zadávací dokumentace a ukládá přechod na plně elektronickou komunikaci, zejména elektronické podání, u všech zadávacích řízení během dvouletého přechodného období. Zefektivňuje a zlepšuje dynamické nákupní systémy a elektronické katalogy, nástroje pro plně elektronické zadávání zakázek, jež jsou zvláště uzpůsobeny pro vysoce agregované zadávání zakázek, které provádějí ústřední nákupní subjekty. Elektronické zadávání zakázek by také umožnilo veřejným zadavatelům předcházení, odhalování a nápravu chyb, které obecně vznikají z důvodu nesprávného pochopení nebo výkladu pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Modernizace postupů: Návrh skýtá pružnější a snadněji použitelný přístup k některým důležitým prvkům zadávacích řízení. Lhůty pro účast a předložení nabídek byly zkráceny, což umožňuje rychlejší a efektivnější zadávání zakázek. Rozlišení mezi výběrem uchazečů a zadáním zakázky, jež je často zdrojem chyb a nedorozumění, je nyní pružnější a zadavatelům zakázek umožňuje rozhodnout o nejpraktičtější posloupnosti posouzením kritérií pro zadání zakázky před kritérii pro výběr a vzít v úvahu organizaci a kvalitu pracovníků přidělených na plnění zakázky jako kritérium pro zadání zakázky. Postup vynětí zakázek zadaných na dostatečně konkurenčních trzích (stávající „rozhodnutí podle článku 30“) byl zjednodušen a zefektivněn. Byla také zrevidována a vyjasněna řada výjimek důležitých pro praxi, zejména výjimek pro transakce uvnitř skupiny a společné podniky. Změny zakázek během jejich doby trvání se stávají pro pracovníky v praxi stále významnější a problematičtější záležitostí. Zvláštní ustanovení o změně zakázek přebírá základní řešení vypracovaná v judikatuře a představuje pragmatické řešení pro případ nepředvídaných okolností, jež vyžadují úpravu veřejné zakázky během její doby trvání. 2) Strategické použití zadávání veřejných zakázek jako reakce na nové výzvy Navrhovaná směrnice je založena na přístupu „umožnění“, který zadavatelům poskytuje nástroje potřebné k přispění k dosažení cílů strategie Evropa 2020 pomocí jejich kupní síly k nákupu zboží a služeb, jež podporují inovace, berou ohled na životní prostředí a bojují proti změně klimatu, přičemž zlepšují zaměstnanost, veřejné zdraví a sociální podmínky. Náklady životního cyklu: Návrh poskytuje zadavatelům možnost založit svá rozhodnutí o zadání zakázky na nákladech životního cyklu výrobků, služeb nebo stavebních prací, jež mají být předmětem nákupu. Životní cyklus zahrnuje všechny etapy existence výrobku nebo prací či poskytnutí služby, od pořízení surovin nebo vytvoření zdrojů až po odstranění, likvidaci a ukončení. Náklady, které se berou v úvahu, nezahrnují jenom přímé peněžní výdaje, ale také externí náklady pro životní prostředí, pokud je lze vyjádřit v penězích a ověřit. Pokud byla vyvinuta společná metoda Evropské unie pro výpočet nákladů životního cyklu, jsou zadavatelé povinni ji použít. Výrobní proces: Zadavatelé mohou v technických specifikacích a v kritériích pro zadání zakázky odkazovat na všechny faktory přímo spojené s výrobním procesem, pokud odkazují na aspekty výrobního procesu, které jsou úzce spojeny s konkrétní výrobou nakupovaného výrobku nebo poskytnutím služby. To vylučuje požadavky, které nesouvisí s procesem výroby výrobků, prováděním stavebních prací nebo poskytováním služeb, na které se zakázka vztahuje, jako je požadavek na obecnou společenskou odpovědnost podniku, jež se týká celkového fungování smluvního poskytovatele. Štítky: Zadavatelé mohou vyžadovat, aby stavební práce, dodávky nebo služby byly označeny konkrétními štítky, které dokládají environmentální, sociální nebo jiné vlastnosti za předpokladu, že jsou akceptovány také rovnocenné štítky. To se týká například evropských nebo národních/mezinárodních ekoznaček nebo označení potvrzujících, že výrobek nebyl vyroben s využitím dětské práce. Dotyčné systémy certifikace se musí týkat charakteristik spojených s předmětem smlouvy a musí být vypracovány na základě vědeckých informací, zavedeny otevřeným a transparentním postupem a přístupné všem zúčastněným stranám. Sankce za porušení povinného sociálního, pracovního nebo environmentálního práva: Podle navrhované směrnice může zadavatel ze zadávacího řízení vyloučit hospodářské subjekty, pokud u nich zjistí porušení povinností stanovených právními předpisy Unie v oblasti sociálního, pracovního nebo environmentálního práva nebo mezinárodních ustanovení pracovního práva. Navíc budou zadavatelé povinni odmítnout nabídky, pokud zjistí, že jsou mimořádně nízké z důvodu porušení právních předpisů Unie v oblasti sociálního, pracovního nebo environmentálního práva. Sociální služby: Hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU upravujících zadávání veřejných zakázek ukázalo, že sociální, zdravotní a vzdělávací služby mají specifické charakteristiky, jež je činí nevhodnými pro uplatnění standardních postupů zadávání veřejných zakázek na služby. Tyto služby se obvykle poskytují ve specifickém kontextu, jenž se mezi členskými státy značně liší vzhledem k různým administrativním, organizačním a kulturním okolnostem. Z povahy těchto služeb vyplývá jejich jen velmi omezená přeshraniční dimenze. Členské státy by proto měly mít velkou volnost při organizování výběru poskytovatelů služeb. Návrh toto zohledňuje tím, že pro zakázky na tyto služby poskytuje specifický režim s vyšší prahovou hodnotou 1 000 000 EUR a ukládá pouze dodržení základních zásad transparentnosti a rovného zacházení. Kvantitativní analýza hodnot zakázek na příslušné služby zadaných hospodářským subjektům ze zahraničí ukázala, že zakázky pod uvedenou hodnotou v kontextu zadávání zakázek v odvětví veřejných služeb obvykle nevzbuzují žádný přeshraniční zájem. Inovace: Výzkum a inovace hrají ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění ústřední roli. Zadavatelům by mělo být umožněno kupovat inovativní výrobky a služby, které podporují budoucí růst a zlepšují účinnost a kvalitu veřejných služeb. Návrh za tímto účelem zavádí inovační partnerství, nový zvláštní postup pro vývoj a následnou koupi nových, inovativních výrobků, stavebních prací a služeb za předpokladu, že je lze dodat v dohodnutých úrovních výkonu a s dohodnutými náklady. Návrh navíc zlepšuje a zjednodušuje soutěžní dialog a usnadňuje přeshraniční společné zadávání zakázek, což je důležitý nástroj pro inovativní nakupování. 3) Lepší přístup na trh pro malé a střední podniky a začínající podniky Malé a střední podniky mají obrovský potenciál pro vytváření pracovních příležitostí, růst a inovace. Snadný přístup na trhy se zakázkami jim může pomoci těchto schopností lépe využívat a zadavatelům umožní rozšířit jejich dodavatelskou základnu, což bude mít pozitivní vliv v podobě větší hospodářské soutěže v oblasti veřejných zakázek. Aby Evropská komise co nejvíce zpřístupnila veřejné zakázky malým a středním podnikům, zveřejnila v roce 2008 „Evropský kodex osvědčených postupů umožňujících malým a středním podnikům přístup ke smlouvám na veřejné zakázky“[11]. Návrh vychází z této práce a stanovuje konkrétní opatření pro odstranění překážek přístupu malých a středních podniků na trh. Zjednodušení informačních povinností: Z toho důvodu se předpokládá, že zadavatelé zakázek budou moci uplatnit kritéria pro výběr stanovená v navrhované směrnici o zadávání veřejných zakázek, a že pokud tak učiní, budou povinni uplatnit ustanovení týkající se zejména stropu u požadavků na minimální obrat, jakož i ustanovení týkající se vlastních prohlášení a osvědčení. Lepší přístup k rámcovým dohodám: Podle současných směrnic neexistuje omezení doby trvání rámcových dohod uzavřených v odvětví veřejných služeb. To může vést k uzavření trhu. Návrh omezuje dobu trvání na čtyři roky (s výjimkou řádně odůvodněných okolností), což zlepšuje přístup k obchodním příležitostem a zvyšuje hospodářskou soutěž, a to též ve prospěch malých a středních podniků. Přímé platby subdodavatelům: Členský stát může navíc stanovit, že subdodavatelé mohou od zadavatele požadovat přímou platbu za dodávky, stavební práce a služby poskytované hlavnímu dodavateli v souvislosti s plněním zakázky. To nabízí subdodavatelům, což jsou často malé a střední podniky, účinný způsob ochrany jejich zájmu na získání úhrady. 4) Řádné postupy Finanční zájmy, které jsou v sázce, a interakce mezi veřejným a soukromým sektorem činí ze zadávání zakázek rizikovou oblast pro nepoctivé obchodní postupy, jako jsou střet zájmů, protekcionářství a korupce. Návrh zlepšuje stávající ochranná opatření proti takovým rizikům a zajišťuje další ochranu. Střety zájmů: Návrh obsahuje specifické ustanovení o střetech zájmů, jež se zabývá situacemi skutečného, potenciálního nebo domnělého střetu zájmů, které se týkají pracovníků veřejného zadavatele nebo poskytovatelů služeb v oblasti zadávání zakázek, kteří se podílejí na zadávacím řízení, a členů vedení veřejného zadavatele, kteří mohou ovlivnit výsledek zadávacího řízení, i když do něj nejsou formálně zapojeni. Vzhledem k rozdílům v procesech rozhodování veřejných zadavatelů a podniků je vhodné omezit taková ustanovení na zadávání zakázek zadavateli. Nedovolené jednání: Návrh obsahuje specifické ustanovení proti nezákonnému chování zájemců a uchazečů, jako jsou pokusy nepatřičně ovlivnit proces rozhodování nebo uzavírání dohod s ostatními účastníky za účelem zmanipulování výsledku řízení, jež je nutné z řízení vyloučit. Takové nedovolené aktivity, které porušují základní zásady práva Evropské unie a mohou vést k vážným narušením hospodářské soutěže. Nespravedlivé zvýhodnění: Průzkumy trhu jsou užitečným nástrojem zadavatelů pro získávání informací o struktuře, schopnosti a kapacitě trhu, přičemž zároveň informují účastníky trhu o projektech a požadavcích kupujícího v rámci zadávání zakázek. Předběžné kontakty s účastníky trhu však nesmí vést k nespravedlivému zvýhodnění a narušení hospodářské soutěže. Návrh proto zahrnuje specifické ustanovení o ochranných opatřeních proti neoprávněnému upřednostňování účastníků, kteří zadavateli poskytovali rady nebo byli zapojeni do přípravy řízení. 5) Řízení a správa Vnitrostátní orgány pro dohled: Hodnocení ukázalo, že ne všechny členské státy důsledně a systematicky monitorují provádění a fungování pravidel pro zadávání zakázek. To ohrožuje účinné a jednotné uplatňování právních předpisů Evropské unie. Návrh proto stanoví, že členské státy určí jediný vnitrostátní orgán pověřený monitorováním, prováděním a kontrolou uplatňování práva pro zadávání zakázek. Pouze jediný subjekt se zastřešujícími úkoly bude mít přehled o hlavních obtížích při uplatňování pravidel a bude schopen navrhovat vhodná nápravná opatření u strukturálnějších problémů. Tento subjekt bude moci poskytovat bezprostřední zpětnou vazbu o fungování politiky a potenciálních slabých místech ve vnitrostátní legislativě a postupech, čímž přispěje k rychlému nalézání řešení a zlepšování postupů zadávání zakázek. Znalostní centra: V mnoha případech nemají zadavatelé interní odborné znalosti pro řešení komplexních zakázek. Vhodná a nezávislá odborná podpora od administrativních struktur by mohla výrazně zlepšit výsledky zadávání zakázek rozšířením vědomostní základny a odbornosti veřejných zadavatelů a poskytováním pomoci podnikům, zejména malým a středním podnikům. Návrh proto zavazuje členské státy, aby poskytly podpůrné struktury nabízející právní a ekonomické poradenství, vedení, školení a pomoc při přípravě a provádění zadávacích řízení. Podpůrné struktury nebo mechanismy již existují na vnitrostátní úrovni, i když jsou organizovány velmi různými způsoby a pokrývají různé oblasti zájmů veřejných zadavatelů a zadavatelů. Členské státy budou proto moci tyto mechanizmy použít, vycházet z jejich odborných znalostí a propagovat jejich služby jako vhodný a moderní nástroj schopný poskytnout veřejným zadavatelům, zadavatelům a hospodářským subjektům přiměřenou podporu. K posílení boje proti korupci a protekcionismu budou veřejní zadavatelé povinni předložit znění uzavřených smluv orgánu dohledu, který bude moci smlouvy analyzovat, zda neobsahují podezřelá ustanovení, a zpřístupní je zainteresovaným osobám pod podmínkou, že nedojde k ohrožení oprávněných veřejných nebo soukromých zájmů. Vzhledem ke zjevným problémům souvisejícím s ochranou oprávněných obchodních zájmů a nutností zabránit narušení hospodářské soutěže by se tato povinnost neměla vztahovat na podniky (veřejné či soukromé) působící v daných odvětvích. Dále je třeba zabránit vzniku nepřiměřené administrativní zátěže, a proto by povinnost předložit úplné znění uzavřených smluv měla zůstat omezena na zakázky o relativně vysoké hodnotě. Navržené prahové hodnoty nastaví správnou rovnováhu mezi zvýšením administrativní zátěže a zajištěním větší transparentnosti: v případě prahové hodnoty 1 000 000 EUR u dodávek a služeb a 10 000 000 EUR u stavebních prací by se uvedená povinnost vztahovala na 10–20 % všech zakázek zveřejňovaných v Úředním věstníku. Nepředpokládá se, že požadavky týkající se orgánů pro dohled a znalostních center způsobí celkové další finanční zatížení členských států. Pokud se očekávají nějaké náklady na reorganizaci nebo vyladění činností stávajících mechanizmů a struktur, budou neutralizovány snížením nákladů na soudní spory (jak pro zadavatele, tak pro podniky), nákladů souvisejících se zpožděním při udílení zakázek z důvodu nesprávného použití pravidel zadávání veřejných zakázek nebo chybné přípravy zadávacích řízení, jakož i nákladů souvisejících se skutečností, že poradenství je zadavatelům v současnosti poskytováno roztříštěným a neefektivním způsobem. Správní spolupráce: Návrh stanovuje také účinnou spolupráci, která vnitrostátním orgánům pro dohled umožňuje sdílet informace a osvědčené postupy a spolupracovat prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (Internal Market Information System, IMI). 2011/0439 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1, článek 62 a článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům[12], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[13], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[14], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Ve světle výsledků hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU v oblasti veřejných zakázek[15] se zdá být vhodné zachovat pravidla pro zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, neboť vnitrostátní orgány jsou i nadále schopné ovlivnit jednání dotyčných subjektů, a to i prostřednictvím kapitálové účasti nebo zastoupením v jejich správních, řídících nebo dozorčích orgánech. Dalším z důvodů pro ponechání právní úpravy zadávání zakázek v těchto odvětvích je uzavřený charakter trhů, na kterých tyto subjekty působí, způsobený tím, že členské státy udělují zvláštní nebo výlučná práva na dodávky, obstarávání nebo provozování sítí pro poskytování dotčených služeb. (2) Za účelem otevření zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb hospodářské soutěži je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení koordinující postupy při zadávání zakázek překračujících určitou hodnotu. Tato koordinace je nezbytná k zajištění účinnosti zásad zakotvených ve Smlouvě o fungování Evropské unie, zejména volného pohybu zboží, svobody usazování a volného pohybu služeb, jakož i zásad z toho vyplývajících, jako je rovné zacházení, nediskriminace, vzájemné uznávání, proporcionalita a transparentnost. S ohledem na povahu odvětví, kterých se týká, by tato koordinace měla při zachování uvedených zásad vytvořit rámec pro řádnou obchodní praxi a měla by povolit co největší pružnost. (3) Pokud jde o veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než částka, pro kterou se použijí ustanovení Unie o koordinaci, je vhodné připomenout judikaturu vytvořenou Evropským soudním dvorem, podle které se používají pravidla a zásady stanovené ve Smlouvě. (4) Veřejné zakázky hrají klíčovou roli ve strategii Evropa 2020[16] jako jeden z tržně založených nástrojů, jenž se dá využít k dosažení inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění a zároveň k zajištění nejefektivnějšího využití veřejných prostředků. Za tímto účelem musí být současná pravidla pro zadávání zakázek přijatá podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb[17] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[18], revidována a modernizována, aby se zvýšila efektivita veřejných výdajů, zejména usnadněním účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách, a aby zadavatelé měli možnost lépe využívat veřejných zakázek na podporu společných společenských cílů. Je rovněž třeba vyjasnit základní pojmy a koncepty, aby se zajistila větší právní jistota, a začlenit do současných pravidel určité aspekty související se zavedenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie. (5) Podle článku 11 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být do vymezení a provádění politik a činností Unie zahrnuty požadavky na ochranu životního prostředí, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice objasňuje, jak mohou zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, aniž by přišli o možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny. (6) Je vhodné, aby pojem zadávání zakázek nebo definice toho, co představuje jednu zakázku, byly co možná nejblíže definicím uvedeným ve směrnici Evropského parlamentu a Rady […] o veřejných zakázkách ze dne […][19], a zároveň aby byly řádně zohledněny zvláštnosti odvětví, kterých se tato směrnice týká. Pojem jedné zakázky zahrnuje dodávky, stavební práce a služby potřebné k realizaci jednoho projektu, například projektu stavebních prací nebo veškerých stavebních prací, dodávek a/nebo služeb. Známky existence jediného projektu spočívají v celkové koncepci a předchozím plánování na straně zadavatele, ve skutečnosti, že jednotlivé pořízené prvky splňují jednu hospodářskou a technickou funkci nebo jsou jinak logicky propojeny a realizovány v těsném časovém rámci. (7) Aby bylo dosaženo skutečné otevření trhu a přiměřená rovnováha při používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, musí být subjekty, jež mají být zahrnuty, vymezeny na jiném základě než odkazem na jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo ohroženo rovné zacházení se zadavateli z veřejného a soukromého sektoru. Je rovněž třeba zajistit, aby v souladu s článkem 345 Smlouvy o fungování Evropské unie nebyla dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v členských státech. (8) Pojem zvláštní nebo výlučná práva je klíčový pro vymezení rozsahu působnosti této směrnice, jelikož na subjekty, které nejsou veřejnými zadavateli ani veřejnými podniky ve smyslu této směrnice, se vztahují její ustanovení, pouze pokud vykonávají jednu z činností zahrnutých na základě těchto práv. Z tohoto důvodu je vhodné objasnit, že práva, která byla udělena postupem založeným na objektivních kritériích, především v souladu s právními předpisy Unie, a pro něž bylo zajištěno odpovídající zveřejnění, nepředstavují zvláštní nebo výlučná práva pro účely této směrnice. Tato právní úprava by měla zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/30/ES ze dne 22. června 1998 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem[20], směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou[21], směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby[22], směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků[23] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70[24]. (9) Zadavatelé působící v odvětví pitné vody se mohou rovněž zabývat jinými činnostmi souvisejícími s vodou, jako například projektováním vodohospodářských staveb, zavlažováním, odvodňováním půdy nebo čištěním a úpravou odpadních vod. V takovém případě by zadavatelé měli být schopni používat postupy zadávání zakázek stanovené v této směrnici při veškerých svých činnostech v odvětví vodního hospodářství, ať se jedná o jakoukoliv část „vodního cyklu“. Avšak pravidla pro zadávání veřejných zakázek navržená pro dodávky zboží nejsou vhodná pro nákup vody, protože vodu je třeba získávat ze zdrojů v blízkosti místa, kde bude použita. (10) Je vhodné vyjmout zadávání zakázek za účelem vyhledávání ropy a zemního plynu, jelikož o tomto odvětví trvale platí, že je předmětem takového konkurenčního tlaku, že již není zapotřebí disciplíny při zadávání zakázek, kterou zavádějí pravidla pro zadávání veřejných zakázek EU. (11) Zakázky mohou být přiděleny pro uspokojení požadavků, které vyplývají z různých činností, které mohou být podřízeny různým právním režimům. Mělo by být upřesněno, že právní režim použitelný na jednu zakázku určenou k pokrytí více činností by měl podléhat pravidlům použitelným na tu činnost, na kterou je zakázka hlavně určena. Stanovení, na kterou činnost je zakázka především určena, může být založeno na analýze potřeb, kterým musí konkrétní zakázka vyhovovat, uskutečněné zadavatelem za účelem odhadu hodnoty zakázky a vypracování zadávací dokumentace. V některých případech, jako je nákup jednotlivého kusu vybavení určeného k vykonávání činností, pro které nejsou k dispozici informace umožňující odhad odpovídající míry využití, by mohlo být objektivně nemožné stanovit, na kterou činnost je zakázka hlavně určena. Měla by být stanovena pravidla, která se v těchto případech použijí. (12) Přestože skutečné, potenciální či patrné střety zájmu nemusí nutně vést ke korupčnímu jednání, mají vysoký potenciál nepatřičně ovlivnit rozhodnutí o zadání zakázky, což vede k narušení hospodářské soutěže a ohrožení rovného zacházení s uchazeči. Proto by měly být zavedeny účinné mechanismy k předcházení střetům zájmu, jejich identifikaci a nápravě. S ohledem na rozdíly v rozhodovacích procesech veřejných zadavatelů a podniků je vhodné omezit taková ustanovení na zadávání zakázek veřejnými zadavateli. (13) Nedovolené jednání účastníků v zadávacím řízení, jako jsou snahy o nepřípustné ovlivňování rozhodovacího procesu nebo o uzavření dohod s dalšími zájemci za účelem zmanipulování výsledků řízení, může vést k porušení základních zásad práva Unie a k vážnému narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu by mělo být požadováno, aby hospodářské subjekty předkládaly čestné prohlášení, že neprovádějí žádné z uvedených nezákonných činností, a prokáže-li se, že je toto prohlášení nepravdivé, aby byly vyloučeny. (14) Svým rozhodnutím 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994)[25] Rada schválila především Dohodu Světové obchodní organizace o veřejných zakázkách (dále jen „Dohoda o veřejných zakázkách“). Cílem Dohody o veřejných zakázkách je vytvoření mnohostranného vyváženého rámce práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. V případě zakázek, na které se vztahuje tato dohoda, jakož i jiné příslušné mezinárodní dohody, kterými je Unie vázána, plní zadavatelé povinnosti podle těchto dohod použitím této směrnice na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři těchto dohod. (15) Dohoda o veřejných zakázkách se vztahuje na zakázky přesahující určité prahové hodnoty stanovené v této dohodě a vyjádřené v SDR. U prahových hodnot stanovených touto směrnicí by měl být zajištěn soulad s ekvivalentem prahových hodnot podle Dohody o veřejných zakázkách v eurech. Rovněž by měla být přijata ustanovení pro pravidelné přezkoumávání těchto prahových hodnot vyjádřených v eurech, aby se v případě potřeby upravily pomocí čistě matematické operace podle případných odchylek v hodnotě eura ve vztahu k SDR. S cílem vyhnout se násobení prahových hodnot je navíc vhodné, aniž by tím byly dotčeny mezinárodní závazky Unie, pokračovat v uplatňování stejných prahových hodnot na všechny zadavatele bez ohledu na odvětví, ve kterém působí. (16) Výsledky hodnocení ukázaly, že vynětí některých služeb z úplného uplatňování této směrnice by mělo být přezkoumáno. V důsledku toho se úplné uplatňování směrnice rozšiřuje na řadu služeb (jako například na hotelové a právní služby, jelikož tyto druhy služeb vykázaly obzvláště vysoké procento přeshraničního obchodu). (17) Jiné kategorie služeb mají i nadále ze své podstaty omezený přeshraniční rozměr, zejména takzvané osobní služby jako některé sociální, zdravotní a vzdělávací služby. Tyto služby jsou poskytovány v rámci určitého kontextu, který se v jednotlivých členských státech kvůli různým kulturním tradicím zásadním způsobem liší. Proto by měl být vytvořen zvláštní režim pro zakázky v této oblasti služeb s vyšší prahovou hodnotou 1 000 000 EUR. Ve specifickém kontextu zadávání zakázek v těchto odvětvích nebudou osobní služby v hodnotě nižší, než je tato prahová hodnota, obvykle zajímavé pro poskytovatele z jiných členských států, pokud neexistují konkrétní informace o opaku, např. unijní financování přeshraničních projektů. Zakázky na osobní služby převyšující tuto prahovou hodnotu by měly podléhat transparentnosti v rámci celé Unie. S ohledem na význam kulturního kontextu a citlivost těchto služeb by členské státy měly získat širokou pravomoc organizovat výběr poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla této směrnice zohledňují uvedené závazné pravidlo, přičemž ukládají pouze dodržování základních zásad transparentnosti a rovného zacházení a zajišťují, aby zadavatelé mohli používat specifická kritéria kvality pro výběr poskytovatelů služeb, jako jsou kritéria stanovená dobrovolným evropským rámcem pro zajišťování kvality v sociálních službách Výboru pro sociální ochranu Evropské unie[26]. Členské státy a/nebo zadavatelé mají i nadále možnost poskytovat tyto služby samy nebo uspořádat sociální služby způsobem, který nezahrnuje zadávání veřejných zakázek, například prostřednictvím financování těchto služeb nebo udělováním licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky předem stanovené zadavatelem, bez jakýchkoliv omezení či kvót za předpokladu, že takový systém zajistí dostatečné zveřejnění a že je v souladu se zásadami transparentnosti a nediskriminace. (18) Tato směrnice je určena členským státům, a nevztahuje se tudíž na zadávání veřejných zakázek prováděné mezinárodními organizacemi, jejich jménem a na jejich účet. Je však nutné objasnit, do jaké míry by tato směrnice měla být uplatňována na zadávání zakázek, které se řídí zvláštními mezinárodními pravidly. (19) Existuje značná právní nejistota ohledně toho, do jaké míry by se pravidla pro zadávání veřejných zakázek měla vztahovat na spolupráci mezi orgány veřejné správy. Příslušná judikatura Soudního dvora Evropské unie je vykládána odlišně v jednotlivých členských státech, a dokonce i jednotlivými zadavateli. Protože by tato judikatura byla stejným způsobem použitelná i na orgány veřejné správy v případě, že působí v odvětvích, na které se tato směrnice vztahuje, je vhodné zajistit, aby se jak v této směrnici, tak ve směrnici […/…/EU] [o zadávání veřejných zakázek ] použila stejná pravidla. (20) Je vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadávané přidruženému podniku, jehož hlavní činností je poskytování takových služeb, dodávek nebo stavebních prací skupině, jejíž je součástí, a nikoli jejich nabízení na trhu. Je též vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadané zadavatelem společnému podniku, který je složen za účelem vykonávání činností, na které se vztahuje tato směrnice, z více zadavatelů, mezi které tento zadavatel patří. Je však nezbytné zajistit, že toto vyloučení nezpůsobí narušení hospodářské soutěže výhodné pro podniky nebo společné podniky, které jsou propojeny se zadavateli; je vhodné stanovit příslušný soubor pravidel, zejména pro maximální hranice, ve kterých mohou podniky obdržet část svého obratu z trhu a mimo které tyto podniky ztrácejí možnost získání zakázky bez výzvy k účasti v soutěži, pro složení společných podniků a stabilitu vazeb mezi těmito společnými podniky a zadavateli, ze kterých se skládají. (21) Je rovněž vhodné vyjasnit vztahy mezi ustanoveními o spolupráci mezi orgány veřejné správy a ustanoveními o zadávání zakázek přidruženým podnikům nebo v rámci společných podniků. (22) Tato směrnice by se neměla vztahovat na zakázky určené k povolení vykonávání činnosti uvedené v článcích 5 až 11 ani na veřejné soutěže na vykonávání takové činnosti, pokud v členském státu, ve kterém je tato činnost vykonávána, je přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Je tedy vhodné zachovat postup, použitelný na všechna odvětví uvedená v této směrnici, který by umožnil vzít v úvahu účinky otevření těchto odvětví hospodářské soutěži v současnosti nebo v budoucnu. Takový postup by měl poskytnout dotčeným subjektům právní jistotu, stejně jako vhodný rozhodovací proces, který by zajistil v krátkých lhůtách jednotné použití práva Unie v této oblasti. (23) Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být vyhodnoceno na základě objektivních kritérií, která zohlední zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví. Toto hodnocení je nicméně omezeno krátkými lhůtami, jež se na něj uplatní, a skutečností, že musí být založeno na informacích dostupných Komisi – pocházejících buď z již dostupných zdrojů, nebo z informací získaných v souvislosti s prováděním článku 28 – které nelze doplnit časově náročnějšími metodami, jako jsou zejména veřejné ankety u dotčených hospodářských subjektů. Hodnocením přímého vystavení hospodářské soutěži, jež může být v rámci této směrnice uskutečněno, není dotčeno plnohodnotné uplatňování předpisů o hospodářské soutěži. (24) U provádění a používání příslušných právních předpisů Unie, které otevírají určité odvětví nebo jeho část, se má za to, že zajišťují dostatečný předpoklad volného vstupu na dotčený trh. Takové příslušné právní předpisy by měly být uvedeny v příloze, která může být Komisí aktualizována. Je vhodné, aby tato příloha v současnosti odkazovala na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES[27], směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES[28] a směrnici 94/22/ES. (25) Výzkum a inovace, včetně ekoinovací a sociálních inovací, patří mezi hlavní hybné síly budoucího růstu a představují jádro strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Zadavatelé by měli co nejstrategičtěji využít zadávání veřejných zakázek za účelem podpory inovací. Nákup inovativního zboží a služeb hraje klíčovou úlohu při zlepšování účinnosti a kvality veřejných služeb a zároveň řeší hlavní společenské problémy. Přispívá k dosažení nejlepšího poměru získané hodnoty a výše vynaložených prostředků, jakož i širších hospodářských, environmentálních a společenských výhod ve smyslu vytváření nových nápadů a jejich přeměny na inovativní výrobky a služby, a tím i k podpoře udržitelného hospodářského růstu. Tato směrnice by měla přispět k usnadnění zadávání inovativních zakázek a pomoci členským státům při plnění cílů iniciativy „Unie inovací“. Z tohoto důvodu by měl být stanoven zvláštní postup zadávání zakázek, který zadavatelům umožní vytvářet dlouhodobá inovační partnerství pro vývoj a následný nákup nových inovativních výrobků, služeb nebo staveb pod podmínkou, že mohou být dodány podle dohodnutých úrovní plnění a nákladů. Partnerství by měla být strukturována tak, aby mohla poskytnout nezbytnou „tržní poptávku“ podněcující vývoj inovativního řešení, aniž by vyloučila trh. (26) S ohledem na škodlivé účinky na hospodářskou soutěž by vyjednávací řízení bez výzvy k účasti v soutěži mělo být používáno pouze ve zcela výjimečných případech. Tato výjimka by měla být omezena na případy, kdy buď zveřejnění není možné z důvodů vyšší moci v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie, nebo pokud je od začátku jasné, že by zveřejnění nepřineslo větší hospodářskou soutěž, především v případech, kdy objektivně existuje pouze jeden hospodářský subjekt, který může zakázku provést. K použití vyjednávacího řízení bez výzvy k účasti v soutěži může opravňovat jen situace objektivní výlučnosti, pokud situaci výlučnosti nevytvořil sám zadavatel s ohledem na budoucí zadávací řízení a pokud neexistují odpovídající konkurenční nabídky, jejichž dostupnost by měla být pečlivě zvážena. (27) Elektronické prostředky pro výměnu informací a komunikaci mohou významně zjednodušit zveřejňování zakázek a zvýšit účinnost a transparentnost postupů při zadávání veřejných zakázek. Měly by se stát běžnými prostředky komunikace a výměny informací v zadávacích řízeních. Užívání elektronických prostředků rovněž vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být stanoveno zkrácení minimálních lhůt, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Unie. Elektronické prostředky pro výměnu informací a komunikaci s vhodnými funkcemi navíc mohou veřejným zadavatelům umožnit předcházení, odhalování a nápravu chyb, které se mohou vyskytnout během zadávacích řízení. (28) Na trzích Unie v oblasti veřejných zakázek se objevuje silná tendence k soustředění poptávky veřejných kupujících s cílem dosáhnout úspor z rozsahu, včetně nižších cen a transakčních nákladů, a zlepšování a profesionalizace řízení zadávání zakázek. Toho lze dosáhnout soustředěním nákupů buď podle počtu zúčastněných zadavatelů, nebo podle průběžného objemu a průběžné hodnoty. Avšak soustředění a centralizaci nákupů je třeba pečlivě sledovat, aby se zabránilo nadměrnému soustředění kupní síly a tajným dohodám a aby byla zachována transparentnost, hospodářská soutěž a rovněž možnosti malých a středních podniků ohledně jejich přístupu na trh. (29) Nástroj rámcových dohod může být v celé Evropě účinnou technikou zadávání zakázek, avšak je třeba zlepšit hospodářskou soutěž zvýšením transparentnosti veřejných zakázek realizovaných prostřednictvím rámcových dohod a zlepšením přístupu k těmto zakázkám. Proto je vhodné přezkoumat ustanovení platná pro tyto dohody, zejména zavedením malých soutěží pro udělování specifických zakázek, které budou vycházet z těchto dohod, a omezením doby platnosti rámcových dohod. (30) S ohledem na získané zkušenosti je rovněž třeba přizpůsobit pravidla, kterými se řídí dynamické nákupní systémy, aby umožnily zadavatelům plně využívat výhod, jež tento nástroj nabízí. Tyto systémy je třeba zjednodušit, zejména tak, aby fungovaly jako omezené řízení, čímž se odstraní potřeba předběžných nabídek, které byly označeny za jednu z hlavních překážek spojených s těmito systémy. Proto by mělo být jakémukoliv hospodářskému subjektu, který předloží žádost o účast a splní kritéria pro výběr, umožněno, aby se zúčastnil zadávacích řízení prostřednictvím dynamického nákupního systému. Tato technika nákupu dává zadavatelům k dispozici širokou škálu nabídek, což zajistí optimální využití finančních prostředků díky rozsáhlé hospodářské soutěži. (31) Kromě toho se rozvíjí nové techniky elektronického nákupu, například elektronické katalogy. Pomáhají zvyšovat hospodářskou soutěž a efektivitu veřejných nákupů, zejména tím, že šetří čas a finanční prostředky. Avšak je třeba stanovit určitá pravidla, která zajistí, že toto používání bude v souladu s pravidly této směrnice a zásadami rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti. Zadavatelům by mělo být umožněno vytvářet nabídky týkající se konkrétních nákupů na základě dříve zaslaných elektronických katalogů zejména v případech, kdy byla obnovena soutěž v rámci rámcové dohody, kdy je využíván dynamický nákupní systém a kdy jsou k dispozici dostatečné záruky ohledně zajištění sledovatelnosti, rovného zacházení a předvídatelnosti. V souladu s požadavky pravidel pro elektronické komunikační prostředky by se zadavatelé měli vyvarovat neodůvodněných překážek pro přístup hospodářských subjektů k zadávacím řízením, v nichž mají být nabídky předkládány ve formě elektronických katalogů a jež zajišťují shodu s obecnými zásadami nediskriminace a rovného zacházení. (32) Centralizované techniky nákupu jsou stále více využívány ve většině členských států. Ústřední nákupní subjekty jsou pověřeny prováděním nákupů nebo zadáváním zakázek nebo uzavíráním rámcových dohod pro jiné veřejné zadavatele nebo zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a veřejné nákupy profesionalizovat. Proto je třeba zavést unijní definici ústředních nákupních subjektů pro zadavatele, aniž by se zabránilo pokračování méně institucializovaného a méně systematického společného nakupování nebo zavedené praxi obracet se na poskytovatele služeb, kteří budou připravovat a řídit zadávací řízení jménem zadavatele a na jeho účet. Rovněž je třeba stanovit pravidla pro rozdělení odpovědnosti za dodržování povinností podle této směrnice, a to rovněž v případě opravných prostředků, mezi ústřední nákupní subjekt a zadavatele nakupující od ústředního nákupního subjektu či jeho prostřednictvím. Bude-li mít zadavatel výlučnou odpovědnost za realizaci zadávacích řízení, měl by rovněž nést výlučnou a přímou odpovědnost za soulad těchto řízení s právními předpisy. Bude-li zadavatel provádět část tohoto řízení, například nové otevření soutěže v rámci rámcové dohody nebo zadání jednotlivých zakázek na základě dynamického nákupního systému, měl by i nadále odpovídat za fáze, které realizuje. (33) Elektronické komunikační prostředky jsou obzvláště vhodné pro podporu centralizovaných nákupních postupů a nástrojů, protože umožňují opětovné využití a automatické zpracování údajů a minimalizaci nákladů na informace a transakce. Použití těchto elektronických komunikačních prostředků by tedy v prvním roce mělo být stanoveno pro ústřední nákupní subjekty jako povinné, protože rovněž usnadňuje sbližování postupů v celé Unii. Poté by měla následovat všeobecná povinnost používání elektronických komunikačních prostředků ve všech zadávacích řízeních po uplynutí přechodného období v délce dvou let. (34) Společné zadávání zakázek zadavateli z různých členských států v současné době naráží na konkrétní právní problémy, zejména na konflikty vnitrostátních právních předpisů. Nehledě na skutečnost, že směrnice 2004/17/ES implicitně umožňuje přeshraniční společné zadávání veřejných zakázek, v praxi některé vnitrostátní právní systémy explicitně či implicitně činí společné přeshraniční zadávání zakázek právně nejisté nebo nemožné. Zadavatelé z různých členských států mohou mít zájem na spolupráci a společném zadávání zakázek, aby těžili maximum z potenciálu vnitřního trhu, pokud jde o úspory z rozsahu a sdílení rizik a přínosů, zejména pro inovativní projekty s velkou mírou rizika, kterou z racionálního hlediska nemůže nést jediný zadavatel. Proto je třeba vytvořit nová pravidla o přeshraničním společném zadávání zakázek, kterými bude určeno použitelné právo, což usnadní spolupráci mezi zadavateli na celém jednotném trhu. Zadavatelé z různých členských států navíc mohou zakládat společné podniky podle vnitrostátního nebo unijního práva. Pro tuto formu společného zadávání zakázek by měla být stanovena zvláštní pravidla. (35) Je třeba, aby technické specifikace vypracované zadavateli umožňovaly otevření veřejných zakázek hospodářské soutěži. Proto by mělo být možné předkládat nabídky, které budou odrážet rozmanitost technických řešení, aby byla docílena dostatečná úroveň hospodářské soutěže. V důsledku toho by měly být technické specifikace vypracovány tak, aby se zabránilo umělému omezování hospodářské soutěže prostřednictvím požadavků, které upřednostňují konkrétní hospodářský subjekt kopírováním klíčových vlastností dodávek, služeb nebo stavebních prací, které tento hospodářský subjekt obvykle nabízí. Vypracování technických specifikací tak, aby stanovovaly provozní a výkonnostní požadavky, obecně umožňuje, aby bylo tohoto cíle dosaženo co nejlépe a ve prospěch inovací. Bude-li učiněn odkaz na evropskou normu nebo na vnitrostátní normu, neexistuje-li norma evropská, musí zadavatelé posoudit nabídky vycházející z jiných rovnocenných dokumentů, které splňují požadavky zadavatelů a které jsou rovnocenné z hlediska bezpečnosti. Za účelem doložení rovnocennosti může být od uchazeče požadováno, aby poskytl doklad potvrzený třetím subjektem; avšak v případech, kdy nebude mít dotčený hospodářský subjekt přístup k těmto osvědčením či zkušebním protokolům, nebo pokud nebude možné, aby je získal včas, je třeba povolit jiné vhodné doklady, například technickou dokumentaci výrobce. (36) Zadavatelé, kteří chtějí nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby s konkrétními environmentálními, sociálními nebo jinými vlastnostmi, by měli být schopni odkázat na konkrétní označení štítky, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní nebo vnitrostátní ekoznačky a jiné štítky za předpokladu, že se požadavky na označování štítky budou týkat předmětu zakázky, například popisu výrobku a jeho prezentace, včetně požadavků na obaly. Kromě toho je nezbytné, aby byly tyto požadavky navrženy a přijaty na základě objektivně ověřitelných kritérií a za použití postupů, na nichž se budou moci podílet zúčastněné strany, například orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a environmentální organizace, a aby dané označení bylo přístupné a dostupné všem zainteresovaným subjektům. (37) Pro všechny zakázky určené pro využívání osobami, ať již obecnou veřejností nebo zaměstnanci zadavatele, je nezbytné, aby zadavatelé stanovili technickou specifikaci tak, aby byla s výjimkou řádně odůvodněných případů zohledněna kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo řešení pro všechny uživatele. (38) Aby byla podpořena účast malých a středních podniků (MSP) na trhu v oblasti veřejných zakázek, mělo by být výslovně stanoveno, že zakázky mohou být rozděleny do částí, ať již homogenních, nebo heterogenních. Budou-li zakázky rozděleny do částí, zadavatelé mohou, například kvůli tomu, aby zachovali hospodářskou soutěž nebo aby zajistili bezpečnost dodávek, omezit počet částí, pro něž může hospodářský subjekt předkládat nabídku, mohou rovněž omezit počet částí, jež mohou být přiděleny kterémukoliv jednotlivému uchazeči. (39) Bude-li to odpovídat nutnosti zajištění cíle řádné obchodní praxe a bude-li to současně umožňovat maximální flexibilitu, bude vhodné stanovit, aby se pro požadavky týkající se hospodářské a finanční způsobilosti a evidence dokumentů použila směrnice [2004/18/ES] o zadávání veřejných zakázek. Proto se předpokládá, že zadavatelé mohou použít kritéria výběru uvedená ve směrnici [2004/18/ES] a že v případech, kdy tak učiní, budou povinni použít ustanovení týkající se zejména horního omezení požadavků o minimálním obratu a o vydávání vlastních osvědčení. (40) Veřejné zakázky by neměly být udělovány hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo byly shledány vinnými z korupce, podvodu s negativním dopadem na finanční zájmy Unie nebo praní špinavých peněz. Povinné vyloučení na úrovni Unie by mělo být rovněž trestem za neplacení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení. Vzhledem ke skutečnosti, že zadavatelé, kteří nejsou veřejnými zadavateli, by nemuseli mít přístup k nezpochybnitelným důkazům v tomto ohledu, je vhodné ponechat na těchto zadavatelích možnost výběru, zda použijí kritéria pro vyloučení uvedená ve směrnici [2004/18], či nikoliv. Povinnost použít čl. 55 odst. 1 a 2 směrnice [2004/18] by tedy měla být omezena na zadavatele, kteří jsou veřejnými zadavateli. Kromě toho by zadavatelé měli mít možnost vyloučit uchazeče za porušení povinností v oblasti ochrany životního prostředí nebo v sociální oblasti, včetně pravidel o přístupnosti pro osoby s postižením, nebo za jiné závažné profesionální pochybení, například porušení pravidel hospodářské soutěže nebo práv duševního vlastnictví. (41) Budou-li zadavatelé povinni použít tato kritéria vyloučení, nebo pokud se pro jejich použití rozhodnou, měli by uplatňovat směrnici [2004/18] týkající se možnosti, aby hospodářské subjekty přijímaly opatření v oblasti shody zaměřená na odstranění důsledků všech trestných činů nebo pochybení a na účinnou prevenci dalšího výskytu tohoto pochybení. (42) Zadavatelé mohou požadovat, aby byla během realizace zakázky uplatňována opatření nebo systémy environmentálního řízení. Systémy environmentálního řízení, bez ohledu na to, zda jsou registrovány podle nástrojů Unie, například nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS)[29], mohou prokázat, že hospodářský subjekt je technicky způsobilý k realizaci zakázky. Jako alternativu k registrovaným systémům environmentálního řízení je třeba jako důkaz přijmout popis opatření uplatňovaných hospodářským subjektem pro zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí v případech, kdy dotčený hospodářský subjekt nemá k těmto systémům přístup nebo nemá možnost jej získat dostatečně včas. (43) Zakázky by měly být udělovány na základě objektivních kritérií, která zajistí shodu se zásadami transparentnosti, nediskriminace a rovného zacházení. Tato kritéria by měla zajistit, že nabídky budou posuzovány v podmínkách efektivní hospodářské soutěže i v případech, kdy zadavatelé požadují vysoce kvalitní stavební práce, dodávky a služby, které optimálně vyhovují jejich potřebám. V důsledku toho bude možné, aby zadavatelé jako kritéria pro zadání přijali buď „hospodářsky nejvýhodnější nabídku“, nebo „nejnižší cenu“, přičemž bude zohledněno, že v případě nejnižší ceny mohou podle vlastního uvážení stanovit přiměřené kvalitativní standardy pomocí technických specifikací nebo podmínek realizace zakázky. (44) Pokud si zadavatelé vyberou zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídce, měli by stanovit kritéria pro zadání zakázky, na základě kterých budou nabídky posuzovat tak, aby určili, která z nich představuje nejlepší poměr kvality a ceny. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky, neboť tato kritéria musí umožnit vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá posuzovaná nabídka nabízí, vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, a posouzení poměru kvality a ceny u každé nabídky. Díky vybraným kritériím pro zadání zakázky by navíc neměl zadavatel získat neomezenou svobodu volby a tato kritéria by měla zajišťovat možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázena požadavky, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči předložili. (45) Aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst, je nanejvýš důležité plně využívat potenciál veřejných zakázek. Vzhledem k významným rozdílům mezi jednotlivými odvětvími a trhy by však nebylo vhodné stanovit obecně platné povinné požadavky na environmentální, sociální a inovativní zadávání zakázek. Právní předpisy Unie již stanovily povinné požadavky v oblasti veřejných zakázek pro splnění určitých cílů v odvětvích silničních dopravních vozidel (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel[30]) a kancelářského vybavení (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky[31]). Rovněž se významně pokročilo s definicí společných metodik pro výpočet nákladů životního cyklu. Zdá se proto vhodné pokračovat tímto směrem a ponechat stanovení povinných cílů na právních předpisech pro jednotlivá odvětví s ohledem na konkrétní politiky a podmínky, kterými se příslušné odvětví řídí, a prosazovat vývoj a uplatňování celoevropských přístupů k otázce nákladů životního cyklu jako další podporu využívání zadávání veřejných zakázek ve prospěch udržitelného růstu. (46) Opatření specifická pro konkrétní odvětví musí být doplněna úpravou směrnice o veřejných zakázkách, která oprávní zadavatele k tomu, aby ve svých nákupních strategiích sledovali cíle strategie Evropa 2020. Proto je třeba vyjasnit, že zadavatelé mohou určit hospodářsky nejvýhodnější nabídku a nejnižší cenu pomocí přístupu nákladů životního cyklu, pokud je používaná metodika stanovena objektivním a nediskriminačním způsobem a zpřístupněna všem zainteresovaným stranám. Pojem nákladů životního cyklu zahrnuje všechny náklady během životního cyklu stavby, dodávek či služeb, a to jak interní náklady (například náklady na vývoj, výrobu, použití, údržbu a likvidaci na konci životního cyklu), tak externí náklady, pokud lze vyjádřit jejich peněžní hodnotu a sledovat je. Na úrovni Unie je třeba vypracovat společné metodologie pro výpočet nákladů životního cyklu u konkrétních kategorií dodávek nebo služeb, a ve všech případech, kdy bude taková metodologie vypracována, by mělo být její použití povinné. (47) Kromě toho je třeba umožnit, aby zadavatelé v technických specifikacích a kritériích pro zadání mohli odkazovat na konkrétní postup výroby, konkrétní způsob poskytování služeb nebo na konkrétní postupy během jakékoliv jiné fáze životního cyklu výrobku nebo služby, pokud souvisí s předmětem zakázky. Aby se do zadávání veřejných zakázek lépe integrovaly sociální otázky, zadavatelé by rovněž mohli mít možnost zahrnout do kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky charakteristiky týkající se pracovních podmínek osob přímo se účastnících dotčeného procesu výroby nebo poskytování služby. Tyto charakteristiky se mohou týkat pouze ochrany zdraví pracovníků ve výrobním procesu nebo podpory sociálního začlenění znevýhodněných osob nebo příslušníků zranitelných skupin mezi pracovníky, kteří jsou přiděleni na plnění zakázky, včetně přístupnosti pro osoby s postižením. Každé kritérium pro zadání, jež zahrnuje tyto charakteristiky, by každopádně mělo zůstat omezeno na ty vlastnosti, které mají bezprostřední dopady na zaměstnance v jejich pracovním prostředí. Kritéria by měla být uplatňována v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb[32] a způsobem, který přímo ani nepřímo nediskriminuje hospodářské subjekty z jiných členských států nebo ze třetích zemí, jež jsou stranami Dohody o veřejných zakázkách nebo dohod o volném obchodu, jichž je Unie smluvní stranou. (48) V případě zakázek na služby a zakázek zahrnujících návrh stavby by měli mít zadavatelé rovněž možnost využít jako kritérium pro zadání organizaci, kvalifikaci a zkušenosti zaměstnanců přidělených k plnění dotčené zakázky, protože to může ovlivnit kvalitu uskutečnění zakázky, a v důsledku toho ekonomickou hodnotu nabídky. (49) Nabídky na stavební práce, dodávky nebo služby, které se jeví mimořádně nízké, mohou být založeny na technicky, hospodářsky nebo právně nevhodných předpokladech či postupech. Aby se zabránilo případným nepříznivým dopadům během realizace zakázky, měli by být zadavatelé povinni žádat o vysvětlení účtované ceny v případech, kdy bude mít nabídka výrazně nižší cenu než ceny nabízené ostatními uchazeči. Nebude-li uchazeč schopen poskytnout dostatečné vysvětlení, zadavatel by měl být oprávněn tuto nabídku odmítnout. Odmítnutí by mělo být povinné v případech, kdy zadavatel zjistí, že mimořádně nízká cena je důsledkem nedodržení povinných právních předpisů Unie v oblastech sociálního nebo pracovního práva nebo práva životního prostředí nebo ustanovení mezinárodního pracovního práva. (50) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační, pokud souvisí s předmětem zakázky a pokud jsou uvedeny v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu praktické odborné přípravy, zaměstnávání osob se zvláštními těžkostmi při začlenění, boj proti nezaměstnanosti, ochranu životního prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat. Jako příklad požadavků, které lze uplatňovat během plnění zakázky, je možno uvést požadavky zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo uskutečnit vzdělávací akce pro nezaměstnané nebo mládež, dodržovat zásady základních úmluv Mezinárodní organizace práce, a to i v případech, kdy tyto úmluvy nebyly provedeny ve vnitrostátním právu, a zaměstnat více znevýhodněných osob, než požadují vnitrostátní právní předpisy. (51) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, které platí v oblastech pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se použijí během plnění zakázky za podmínky, že taková pravidla a jejich provádění jsou v souladu s právem Unie. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státu za účelem plnění zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb[33] stanoví minimální podmínky, které musí být splněny v hostitelské zemi vůči těmto vyslaným pracovníkům. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení daných povinností považováno za vážné pochybení ze strany daného hospodářského subjektu a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení na veřejnou zakázku. (52) Pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici se použije nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny[34]. (53) Je nezbytné objasnit podmínky, za nichž změny zakázky během jejího plnění vyžadují nové zadávací řízení, přičemž je třeba zohlednit příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie. Nové výběrové řízení je vyžadováno v případě podstatných změn původní zakázky, zejména budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o zásadních podmínkách zakázky. To se týká zejména případu, kdy by změněné podmínky mohly mít dopad na výsledek řízení, pokud by byly součástí původního řízení. (54) Zadavatelé se mohou potýkat s vnějšími okolnostmi, které nemohli v okamžiku udělování zakázky předvídat. V takovém případě je nezbytná určitá míra flexibility pro přizpůsobení zakázky těmto okolnostem, aniž by se muselo uskutečnit nové zadávací řízení. Pojem nepředvídatelné okolnosti se týká okolností, jež nemohl zadavatel předpokládat ani přes přiměřeně pečlivou přípravu původního zadání zakázky při zohlednění jemu dostupných prostředků, povahy a vlastností konkrétního projektu, osvědčených postupů v dotčené oblasti a potřeby zajistit vhodný vztah mezi zdroji vynakládanými na přípravu zadání zakázky a její předpokládanou hodnotou. Neplatí to však v případech, kdy je výsledkem úprav změna povahy celého zadání zakázky, například kvůli nahrazení stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty, něčím jiným, nebo kvůli zásadní změně typu zakázky, protože v takové situaci lze předpokládat hypotetický dopad na výsledky. (55) V souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti by neměl být úspěšný uchazeč nahrazen jiným hospodářským subjektem, aniž by byla zakázka znovu otevřena hospodářské soutěži. Avšak úspěšný uchazeč realizující zakázku může během její realizace projít určitými strukturálními změnami, například čistě interní reorganizací, fúzí a akvizicí nebo insolvencí. Tyto strukturální změny by neměly automaticky vyžadovat nové zadávací řízení na všechny zakázky realizované tímto podnikem. (56) Zadavatelé by měli mít v jednotlivých zakázkách možnost provést úpravy pomocí ustanovení o změnách, nicméně tato ustanovení by jim neměla poskytovat neomezené pravomoci. Tato směrnice by proto měla stanovit, v jakém rozsahu bude možné provádět úpravy původní zakázky. (57) Hodnocení ukazuje, že členské státy soudržně a systematicky nemonitorují uplatňování a fungování pravidel týkajících se zadávání veřejných zakázek. To má negativní dopad na správné uplatňování ustanovení vyplývajících z těchto směrnic, což je hlavním zdrojem nákladů a nejistoty. Několik členských států zřídilo vnitrostátní ústřední orgány zabývající se otázkami zadávání veřejných zakázek, ale jejich funkce se v jednotlivých členských státech podstatně liší. Jasnější, soudržnější a autoritativnější mechanismy monitorování a kontroly by zvýšily povědomí o fungování pravidel pro zadávání zakázek, právní jistotu pro podniky a zadavatele a přispěly by k vytvoření rovných podmínek. Tyto mechanismy by mohly sloužit jako nástroje pro zjišťování a včasné řešení problémů, zejména u projektů spolufinancovaných Unií, a k určení strukturálních nedostatků. Zejména je velmi třeba, aby byly tyto mechanismy koordinovány, čímž se zajistí jednotné uplatňování, kontrola a monitorování politiky zadávání veřejných zakázek a rovněž systematické posuzování výsledků politiky zadávání zakázek v Unii. (58) Členské státy by měly jmenovat jeden vnitrostátní orgán, který ponese odpovědnost za monitorování, uplatňování a kontrolu zadávání veřejných zakázek. Tento ústřední orgán by měl mít k dispozici nezprostředkované a aktuální informace, zejména pokud půjde o různé problémy ovlivňující uplatňování právních předpisů o zadávání veřejných zakázek. Měl by být schopen poskytnout bezprostřední zpětnou vazbu o fungování této politiky a případných nedostatcích ve vnitrostátních právních předpisech a postupech a přispívat k rychlému nalezení řešení. S ohledem na účinný boj proti korupci a podvodům by tento ústřední orgán i veřejnost měli mít možnost se seznámit se zněním uzavřených smluv. Smlouvy na zakázky vysoké hodnoty by tedy měly být předkládány orgánu dohledu a zainteresované osoby by měly mít možnost přístupu k těmto dokumentům za předpokladu, že nedojde k ohrožení oprávněných veřejných nebo soukromých zájmů. (59) Všichni zadavatelé nemohou mít interní odborné znalosti nezbytné pro hospodářsky či technicky složité zakázky. Účinným doplňkem činností v oblasti monitorování a kontroly by proto byla vhodná profesionální podpora. Na jedné straně lze tohoto cíle dosáhnout nástroji pro sdílení znalostí (znalostními centry), které budou zadavatelům poskytovat technickou podporu, na druhé straně by podniky, především malé a střední podniky, měly těžit z administrativní podpory, zejména při účasti v přeshraničních zadávacích řízeních. (60) Na vnitrostátní úrovni již monitorovací, dohledové a podpůrné struktury či mechanismy existují a mohou být samozřejmě využity k zajištění monitorování, provádění a kontroly zadávání veřejných zakázek a k poskytování požadované podpory zadavatelům a hospodářským subjektům. (61) Účinná spolupráce je nezbytnou podmínkou zajištění jednotného poradenství a praxe v každém členském státě a v celé Unii. Orgány pověřené monitorováním, prováděním, kontrolou a technickou podporou by měly být schopny sdílet informace a spolupracovat; ve stejném kontextu by vnitrostátní orgány jmenované jednotlivými členskými státy měly jednat jako preferované kontaktní místo pro útvary Komise za účelem shromažďování údajů, výměny informací a monitorování uplatňování práva Unie týkajícího se zadávání veřejných zakázek. (62) Aby byl zohledněn rychlý technický, hospodářský a regulační pokrok, měla by být Komise zmocněna přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o méně podstatné části této směrnice. Komise by měla být vzhledem k potřebě dodržování mezinárodních dohod oprávněna ke změně technických postupů pro metody výpočtů týkajících se prahových hodnot a rovněž k periodickému přezkumu samotných prahových hodnot; odkazy na nomenklaturu CPV mohou procházet regulatorními změnami na úrovni EU a je nezbytné, aby se uvedené změny promítly do textu této směrnice; podrobné technické údaje o zařízeních pro elektronický příjem a jejich vlastnosti by měly být aktualizovány s ohledem na technologický pokrok a administrativní potřeby; rovněž je nezbytné, aby byla Komise zmocněna k tomu, aby za účelem zajištění interoperability technických formátů, procesů a předávání zpráv v zadávacích řízeních, které probíhají pomocí prostředků elektronické komunikace, a současného zohlednění technického pokroku a administrativních potřeb učinila z určitých norem pro elektronickou komunikaci normy povinné; Komise by rovněž měla být zmocněna k upravování povinného obsahu informací uváděných v oznámeních, aby odpovídaly administrativním potřebám a regulatorním změnám na vnitrostátní úrovni i úrovni EU; seznam legislativních aktů Unie, kterým se zřizují společné metodiky pro výpočet nákladů životního cyklu uvedeného v čl. 77 odst. 3; seznam mezinárodních úmluv v sociální a environmentální oblasti uvedený v článcích 70 a 79 a seznam právních předpisů Unie uvedený v čl. 27 odst. 3, jejichž provádění je podmínkou volného přístupu na dotčený trh, a rovněž příloha II uvedená v čl. 4 odst. 4, kterou se stanoví seznam legislativních aktů, které je třeba zohlednit při posuzování existence zvláštních či výlučných práv je třeba rychle přizpůsobit tak, aby zahrnovaly odvětvová opatření. Aby byla tato potřeba uspokojena, měla by být Komise oprávněna k aktualizaci těchto seznamů. (63) Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a řádné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. (64) Aby se zajistily jednotné podmínky uplatňování této směrnice, pokud jde o postupy zasílání a zveřejňování údajů uvedených v příloze IX a postupy navrhování a zasílání oznámení, standardní formuláře pro zveřejňování oznámení, jakož i postupu a norem pro posílání zpráv a společné šablony, která bude používána orgány dohledu k navrhování zprávy o provádění a statistické zprávy, je třeba, aby byly prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[35]. Pro přijetí těchto prováděcích aktů, které nebudou mít dopad ani z finančního hlediska, ani ohledně povahy a rozsahu povinností vyplývajících z této směrnice, by měl být použit poradní postup. Naproti tomu jsou tyto akty charakterizovány pouze administrativním účelem a slouží k usnadnění používání pravidel stanovených v této směrnici. Kromě toho je třeba za podmínek zajišťujících jednotné podmínky uplatňování tohoto ustanovení přijmout rozhodnutí, jimiž se určí, zdali bude dotčená činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích s volným přístupem. Proto je třeba Komisi svěřit také prováděcí pravomoci ohledně podrobných ustanovení pro uplatňování postupu podle článku 28 pro určení, zdali je článek 27 použitelný stejně jako samotná rozhodnutí. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[36]. Pro přijetí těchto prováděcích aktů by se měl použít poradní postup. (65) Jelikož cílů této směrnice, totiž koordinace právních a správních předpisů členských států platných pro určité postupy zadávání veřejných zakázek, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jej být proto lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (66) Směrnice 2004/17/ES by proto měla být zrušena. (67) V souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne [datum] se členské státy zavázaly, že v odůvodněných případech předloží společně s oznámením o prováděcích opatřeních také jeden nebo více dokumentů vysvětlujících vztahy mezi částmi směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů. V případě této směrnice považuje zákonodárce předložení takových dokumentů za odůvodněné, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: HLAVA I: OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY KAPITOLA I: Předmět a definice Článek 1: Předmět a oblast působnosti Článek 2: Definice Článek 3: Smíšené zakázky a zakázky zahrnující více činností KAPITOLA II: Osobní působnost: definice zahrnutých činností a subjektů ODDÍL 1: SUBJEKTY Článek 4: Zadavatelé ODDÍL 2: ČINNOSTI Článek 5: Plyn a teplo Článek 6: Elektrická energie Článek 7: Voda Článek 8: Dopravní služby Článek 9: Přístavy a letiště Článek 10: Poštovní služby Článek 11: Těžba ropy a zemního plynu, průzkum nebo těžba uhlí nebo jiných pevných paliv Kapitola III: Věcná působnost ODDÍL 1: PRAHOVÉ HODNOTY Článek 12: Prahové hodnoty Článek 13: Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek Článek 14: Úprava prahových hodnot ODDÍL 2: VYLOUČENÉ ZAKÁZKY A VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON Pododdíl 1: Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele a zvláštní vyloučení pro odvětví vodního hospodářství a energetiky Článek 15: Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám Článek 16: Zakázky nebo veřejné soutěže na určitý výkon zadávané nebo organizované za jiným účelem, než je vykonávání činnosti uvedené ve směrnici, nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi Článek 17: Obrana a bezpečnost Článek 18: Zakázky zadávané a veřejné soutěže na určitý výkon organizované podle mezinárodních pravidel Článek 19: Zvláštní vyloučení pro zakázky na služby Článek 20: Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie Pododdíl 2: Zvláštní vztahy (ovládané subjekty, spolupráce, přidružené podniky a společné podniky) Článek 21: Vztahy mezi orgány veřejné správy Článek 22: Zakázky zadávané přidruženému podniku Článek 23: Zakázky zadávané společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku Článek 24: Oznamování informací Pododíl 3 : Zvláštní situace Článek 25: Služby v oblasti výzkumu a vývoje Článek 26: Zakázky podléhající zvláštní úpravě Pododdíl 4: Činnosti přímo vystavené hospodářské soutěži a související procesní ustanovení Článek 27: Činnosti přímo vystavené hospodářské soutěži Článek 28: Postup stanovení toho, zda se použije článek 27 KAPITOLA IV: Obecné zásady Článek 29: Zásady zadávání zakázek Článek 30: Hospodářské subjekty Článek 31: Vyhrazené zakázky Článek 32: Důvěrnost Článek 33: Pravidla pro komunikaci Článek 34: Obecná povinnost používat elektronické prostředky komunikace Článek 35: Nomenklatura Článek 36: Střet zájmů Článek 37: Nedovolené jednání HLAVA II: PRAVIDLA VZTAHUJÍCÍ SE NA ZAKÁZKY KAPITOLA I: Řízení Článek 38: Podmínky vztahující se k Dohodě o veřejných zakázkách a dalším mezinárodním dohodám Článek 39: Volba řízení Článek 40: Otevřené řízení Článek 41: Omezené řízení Článek 42: Vyjednávací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži Článek 43: Inovační partnerství Článek 44: Použití vyjednávacího řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži KAPITOLA II: Techniky a nástroje pro elektronické a společné zadávání zakázek Článek 45: Rámcové dohody Článek 46: Dynamické nákupní systémy Článek 47: Elektronické dražby Článek 48: Elektronické katalogy Článek 49: Centralizované nákupní činnosti a ústřední nákupní subjekty Článek 50: Pomocné nákupní činnosti Článek 51: Příležitostné společné zadávání zakázek Článek 52: Společné zadávání zakázek zadavateli z různých členských států KAPITOLA III: Průběh řízení ODDÍL 1: PŘÍPRAVA Článek 53: Předběžné tržní konzultace Článek 54: Technické specifikace Článek 55: Štítky Článek 56: Zkušební protokoly, osvědčení a jiné doklady Článek 57: Sdělování technických specifikací Článek 58: Varianty Článek 61: Rozdělení zakázek na části Článek 60: Stanovení lhůt ODDÍL 2: ZVEŘEJŇOVÁNÍ A TRANSPARENTNOST Článek 61: Pravidelná předběžná oznámení Článek 62: Oznámení o existenci systému kvalifikace Článek 63: Oznámení o zakázce Článek 64: Oznámení o zadání zakázky Článek 65: Forma a způsob zveřejňování oznámení Článek 66: Zveřejnění na vnitrostátní úrovni Článek 67: Dostupnost zadávací dokumentace elektronickými prostředky Článek 68: Výzvy k předložení nabídek nebo k vyjednávání; výzvy k potvrzení zájmu Článek 69: Informování žadatelů o kvalifikaci, zájemců a uchazečů ODDÍL 3: VÝBĚR ÚČASTNÍKŮ A ZADÁNÍ ZAKÁZEK Článek 70: Obecné zásady Pododdíl 1: Kvalifikace a výběr na základě kvality Článek 71: Systémy kvalifikace Článek 72: Kritéria pro výběr na základě kvality Článek 73: Využití způsobilosti jiných subjektů Článek 74: Použití důvodů pro vyloučení a kritérií pro výběr uvedených ve [směrnici 2004/18] Článek 75: Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení Pododdíl 2: Zadání zakázky Článek 76: Kritéria pro zadání zakázky Článek 77: Náklady životního cyklu Článek 78: Překážky bránící zadání zakázky Článek 79: Mimořádně nízké nabídky KAPITOLA V: Plnění zakázky Článek 80: Podmínky plnění zakázky Článek 81: Zadání zakázky subdodavateli Článek 82: Změny zakázek v době jejich trvání Článek 83: Ukončení zakázek HLAVA III: ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK KAPITOLA I: Sociální a jiné zvláštní služby Článek 84: Zadávání zakázek na sociální a jiné zvláštní služby Článek 85: Zveřejňování oznámení Článek 86: Zásady zadávání zakázek KAPITOLA II: Pravidla pro veřejné soutěže na určitý výkon Článek 87: Obecná ustanovení Článek 88: Oblast působnosti Článek 89: Oznámení Článek 90: Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží na určitý výkon, výběru účastníků a poroty Článek 91: Rozhodnutí poroty HLAVA IV: SPRÁVA Článek 92: Vymáhání Článek 93: Veřejný dohled Článek 94: Samostatné zprávy o zadávacích řízeních Článek 95: Podávání zpráv členskými státy Článek 96: Podpora zadavatelům a podnikům Článek 97: Správní spolupráce HLAVA V: PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 98: Výkon přenesené pravomoci Článek 99: Postup pro naléhavé případy Článek 100: Postup projednávání ve výboru Článek 101: Provedení Článek 102: Zrušení Článek 103: Přezkum Článek 104: Vstup v platnost Článek 105: Určení PŘÍLOHY PŘÍLOHA I: Seznam činností uvedených v čl. 2 bodě 8 písm. a) PŘÍLOHA II: Seznam právních předpisů Unie uvedený v čl. 4 odst. 2 PŘÍLOHA III: Seznam právních předpisů Unie uvedený v čl. 27 odst. 3 PŘÍLOHA IV: Požadavky týkající se zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast, žádostí o kvalifikaci, jakož i plánů a projektů ve veřejných soutěžích PŘÍLOHA V: Seznam mezinárodních dohod uvedených v článku 38 PŘÍLOHA VI část A: Informace, jež mají být uvedeny v pravidelném předběžném oznámení (podle článku 61) PŘÍLOHA VI část B: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o uveřejnění pravidelného předběžného oznámení na profilu kupujícího, které neslouží jako výzva k účasti v soutěži (podle čl. 61 odst. 1) PŘÍLOHA VII: Informace, jež mají být uvedeny ve specifikacích elektronických dražeb (čl. 47 odst. 4) PŘÍLOHA VIII: Definice některých technických specifikací PŘÍLOHA IX: Hlavní požadavky na zveřejňování PŘÍLOHA X: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o existenci systému kvalifikace (podle čl. 39 odst. 2 písm. b) a článku 62) PŘÍLOHA XI: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o zakázce (podle článku 63) PŘÍLOHA XII: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o zadání zakázky (podle článku 64) PŘÍLOHA XIII: Obsah výzvy k podání nabídek, k vyjednávání nebo k potvrzení zájmu podle článku 68 PŘÍLOHA XIV: Seznam mezinárodních úmluv v sociální a environmentální oblasti uvedený v článcích 70 a 79 PŘÍLOHA XV: Seznam právních předpisů EU uvedený v čl. 77 odst. 3 PŘÍLOHA XVI: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o změně zakázky v době jejího trvání (podle čl. 82 odst. 6) PŘÍLOHA XVII: Služby uvedené v článku 84 PŘÍLOHA XVIII: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení zakázek na sociální a jiné zvláštní služby (podle článku 85) PŘÍLOHA XIX: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon (podle čl. 89 odst. 1) PŘÍLOHA XX: Informace, jež mají být uvedeny v oznámení výsledků veřejné soutěže na určitý výkon (podle čl. 89 odst. 1) PŘÍLOHA XXI: Srovnávací tabulka HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY KAPITOLA I Předmět a definice Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Tato směrnice stanoví pravidla týkající se postupů při zadávání zakázek zadavateli ve smyslu článku 4 ohledně zadání zakázky, jakož i veřejné soutěže na určitý výkon, jejichž hodnota se odhaduje nejméně na úrovni prahových hodnot stanovených v článku 12. 2. Zadáváním zakázek ve smyslu této směrnice je nákup nebo jiné formy získávání stavebních prací, dodávek nebo služeb jedním či více zadavateli od hospodářských subjektů vybraných těmito zadavateli, za předpokladu, že stavební práce, dodávky nebo služby jsou určeny k výkonu některé z činností uvedených v článcích 5 až 11. Ve smyslu této směrnice představuje soubor stavebních prací, dodávek a/nebo služeb, i když jsou pořízeny prostřednictvím různých smluv, jednu zakázku v případě, že smlouvy jsou součástí jednoho projektu. Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se použijí následující definice: 1) „veřejným zadavatelem“ se rozumí stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním nebo více takovými orgány či jedním nebo více veřejnoprávními subjekty; 2) „regionální orgány“ zahrnují všechny orgány správních jednotek spadajících pod NUTS 1 a 2 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[37]; 3) „místní orgány“ zahrnují všechny orgány správních jednotek spadajících pod NUTS 3 a menších správních jednotek podle nařízení (ES) č. 1059/2003; 4) „veřejnoprávním subjektem“ se rozumí jakýkoli subjekt, jenž má všechny následující charakteristiky: a) je založen za zvláštním účelem nebo má jako zvláštní účel uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu; za tímto účelem se subjekt, který působí v normálních tržních podmínkách, usiluje o dosažení zisku a nese ztráty plynoucí z výkonu své činnosti, nepovažuje za subjekt, jehož účelem je uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu, b) má právní subjektivitu, c) je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty nebo podléhá řídicímu dohledu těchto subjektů nebo je v jeho správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; 5) „veřejným podnikem“ se rozumí jakýkoliv podnik, ve kterém veřejní zadavatelé mohou vykonávat přímo nebo nepřímo dominantní vliv na základě jejich vlastnictví podniku, finanční účasti v něm nebo pravidel, jimiž se řídí; 6) „zvláštními nebo výlučnými právy“ se rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo správního předpisu, jehož důsledkem je vyhrazení provozování činnosti uvedené v článcích 5 až 11 jednomu nebo více subjektům, což podstatně ovlivňuje možnost jiných subjektů provozovat takovou činnost; 7) „zakázkami na dodávky, stavební práce a služby“ se rozumějí úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 4 odst. 3 a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejichž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb ve smyslu této směrnice; 8) „zakázkami na stavební práce“ se rozumějí zakázky, jejichž předmětem je jedna z následujících možností: a) provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze I, b) provedení, nebo projekt i provedení stavby, c) realizace stavby libovolným způsobem, který odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jenž má rozhodující vliv na druh nebo projekt stavby; 9) „stavbou“ se rozumí výsledek souboru pozemních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostatečný k plnění hospodářské nebo technické funkce; 10) „zakázkami na dodávky“ se rozumějí zakázky, jejichž předmětem je koupě výrobků, koupě výrobků na splátky, leasing výrobků nebo jejich nájem, s možností následné koupě nebo bez ní. Zakázka na dodávku může jako vedlejší předmět zahrnovat umísťovací a instalační práce. 11) „zakázkami na služby“ se rozumějí zakázky, jejichž předmětem je poskytování jiných služeb, než jaké stanoví odstavec 8; 12) „hospodářs