OBSAH ÚVOD... 2 Program. 2 Typy podporovaných akcí 3 Provádění programu 3 Průběžné hodnocení 7 Relevance programu „Základní práva a občanství“ 7 Účinnost programu „Základní práva a občanství“ 9 Efektivnost programu „Základní práva a občanství“ 10 Udržitelnost programu „Základní práva a občanství“ 11 Doporučení 12 Lépe se zaměřit na priority politik EU 12 Zaměřit se na projekty se silným evropským rozměrem 12 Vyvážená účast v programu „Základní práva a občanství“ 12 Efektivnější řízení programu „Základní práva a občanství“ 13 Lepší šíření a využívání výsledků 13 Závěry… 13 ÚVOD Tato zpráva obsahuje hlavní zjištění a doporučení průběžného hodnocení programu „Základní práva a občanství“ na období 2007–2013 a závěry, které z nich Komise vyvodila. Program Zvláštní program „Základní práva a občanství“ na období 2007–2013 (dále jen „program“) byl vytvořen rozhodnutím Rady 2007/252/ES ze dne 19. dubna 2007 jako součást programu „Základní práva a spravedlnost“. Obecné cíle: 1. Program má tyto obecné cíle: a) prosazovat rozvoj evropské společnosti na základě dodržování základních práv uznávaných v čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, včetně práv odvozených z občanství Unie; b) posilovat občanskou společnost a podněcovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog o základních právech; c) bojovat proti rasismu, xenofobii a antisemitismu a prosazovat hlubší mezináboženské a mezikulturní porozumění a větší toleranci v celé Evropské unii; d) zlepšovat kontakty, výměnu informací a vytváření sítí mezi justičními a správními orgány a právnickými profesemi včetně podpory vzdělávání soudců s cílem dosáhnout lepšího vzájemného porozumění mezi těmito orgány a profesemi. 2. Obecné cíle programu se doplňují s cíli, které sleduje Agentura Evropské unie pro lidská práva, zřízená nařízením (ES) č. 168/2007. 3. Při plném dodržování základních práv přispívají obecné cíle tohoto programu k rozvoji a provádění politik Společenství. Konkrétní cíle: 4. Program má tyto konkrétní cíle: a) prosazovat základní práva uznávaná v čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a informovat všechny osoby o jejich právech, včetně práv odvozených z občanství Unie, s cílem povzbuzovat občany Unie k aktivní účasti na demokratickém životě Unie; b) podle potřeby zkoumat dodržování konkrétních základních práv v Evropské unii a jejích členských státech při provádění práva Společenství, a v tomto rámci vyžadovat stanoviska ke konkrétním otázkám souvisejícím se základními právy; c) podporovat nevládní organizace a další subjekty občanské společnosti s cílem zlepšit jejich schopnost aktivně se podílet na prosazování základních práv, právního státu a demokracie; d) vytvářet odpovídající struktury na podporu mezináboženského a multikulturního dialogu na úrovni Evropské unie. Typy podporovaných akcí Za účelem uskutečňování obecných a konkrétních cílů jsou z programu podporovány tyto čtyři druhy akcí: a) konkrétní opatření prováděná Komisí, například studie a výzkum, průzkumy veřejného mínění a jiná šetření, formulování ukazatelů a společných metodik, sběr, zpracování a šíření dat a statistických údajů, semináře, konference a setkání odborníků, pořádání veřejných kampaní a akcí; tvorba a provoz webových stránek, příprava a šíření informačních materiálů, podpora a řízení sítí odborníků členských států, analytická, monitorovací a hodnotící činnost; b) specifické nadnárodní projekty v zájmu Společenství, které předloží orgán nebo jakákoli další instituce členského státu, mezinárodní nebo nevládní organizace a na nichž se budou vždy podílet nejméně dva členské státy nebo nejméně jeden členský stát a jeden další stát, jímž může být buď přistupující nebo kandidátská země, a to za podmínek stanovených v ročních pracovních programech; c) podpora činností nevládních organizací nebo jiných subjektů sledujících cíl v obecném evropském zájmu v souladu s obecnými cíli programu za podmínek stanovených v ročních pracovních programech; d) granty na provozní náklady určené na spolufinancování výdajů spojených se stálým pracovním programem Konference evropských ústavních soudů a Sdružení státních rad a vrchních správních soudů Evropské unie, kterým se udržují některé databáze zajišťující celoevropské shromažďování rozsudků vynesených vnitrostátními soudy, které se týkají provádění právních předpisů Společenství, pokud jsou tyto výdaje vynaloženy na plnění cíle obecného evropského zájmu prostřednictvím podpory výměn názorů a zkušeností týkající se otázek judikatury, organizace a činnosti jejich členů při plnění justičních nebo poradenských úkolů spojených s právními předpisy Společenství. Provádění programu Program „Základní práva a občanství“ zahrnuje všech 27 členských států EU. V zásadě je sice otevřen účasti třetích zemí, jako jsou přistupující země, kandidátské země a země západního Balkánu zahrnuté do procesu stabilizace a přidružení, ale tyto země zatím nevyužily příležitost se jej zúčastnit. Program je plně řízen na centrální úrovni Evropskou komisí a na období 2007–2013 jsou pro něj z rozpočtu vyčleněny prostředky ve výši 95,2 milionu EUR, rozdělené do těchto ročních přídělů (v milionech EUR): CELKEM NA OBDOBÍ 2007–2013: 95,2 MILIONU EUR 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 10,60 12,00 14,20 13,80 13,80 15,30 15,50 | Co se týče rozdělení rozpočtu, každoročně je přiděleno v průměru 70 % prostředků na granty na akce, 9 % na granty na provozní náklady a 21 % na iniciativy Komise. DOSTUPNÝ ROZPOČET NA OBDOBÍ 2007–2010 [pic] Od roku 2007 vyhlásila Komise tři výzvy k podávání návrhů týkající se grantů na akce a čtyři výzvy k podávání návrhů týkající se grantů na provozní náklady a prostřednictvím zadávacích řízení finančně podpořila 61 iniciativ Komise. GRANTY NA AKCE Výzvy k podávání návrhů, jež Komise vyhlásila, přilákaly velké množství návrhů. U grantů na akce Komise obdržela a zhodnotila celkem 415 návrhů, jež podala partnerství průměrně 4,5 organizací z nejméně dvou členských států. Z nich Komise finančně podpořila celkem 93 multilaterálních projektů, přičemž průměrná podpora činila 341 000 EUR na projekt a průměrná doba trvání 21 měsíců. GRANTY NA PROVOZNÍ NÁKLADY V souladu s čl. 4 písm. c) rozhodnutí o vytvoření programu „Základní práva a občanství“ spolufinancovala Komise roční pracovní program osmi nevládních organizací a dalších subjektů sledujících cíl v obecném evropském zájmu v souladu s obecnými podmínkami programu. Jednalo se o: Evropská síť ombudsmanů pro děti (ENOC) Fair Trials International Jezuitská služba uprchlíkům (JRS Europe) Asociace evropských správních soudců (AEAJ) V právním základu programu jsou uvedena dvě sdružení, jež mohou obdržet grant na provozní náklady na spolufinancování výdajů spojených s jejich stálým pracovním programem: 1. Sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů Evropské unie. Cílem tohoto sdružení je podporovat výměnu postojů a zkušeností v záležitostech týkajících se jurisprudence, organizace a činnosti jeho členů při výkonu justičních a/nebo poradenských úkolů, zejména v souvislosti s právními předpisy Společenství. Sdružení zřídilo databázi obsahující zejména rozsudky, poradenské informace a studie jeho členů, jež jsou relevantní pro cíle sdružení, dále zprávy a závěry z kolokvií sdružení a další užitečné informace. 2. Konference Evropských ústavních soudů. Toto sdružení dosud (2011) nepožádalo o grant na provozní náklady, jak mu to umožňuje právní základ programu. AKCE KOMISE V letech 2007–2010 Komise zahájila 61 akcí z vlastní iniciativy, jež byly financovány z programu na základě zadávacích řízení. Na rozdíl od grantů jsou akce plně financovány z programu a jejich výsledky náleží Komisi. Financované akce zahrnují řadu různých témat včetně: - osvětových a informačních kampaní v oblasti ochrany osobních údajů, práv dítěte a boje proti rasismu a xenofobii; - vytváření a správy internetových stránek: práva dítěte, konzulární ochrana; - studií (12) a výzkumů, mj.: - studie pro Evropský parlament o společném volebním systému; vícenásobná kandidatura; uznávání rozhodnutí o pozbytí práv; - srovnávací studie o právních předpisech a postupech členských států v oblasti diplomatické a konzulární ochrany; - studie o tom, jak právní předpisy a praxe členských států zachází s otázkou totalitních zločinů minulosti, zejména jaké metody a nástroje příslušné členské státy používají; - studie o praktických překážkách, s nimiž se setkávají páry stejného pohlaví při pohybu v EU; - studie o vnitrostátních právních předpisech v boji proti rasismu a xenofobii atd.; - tří průzkumů Eurobarometr (občané a správci údajů; osvěta o občanství EU; povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy); - konferencí, seminářů, akcí aj. PRůBěžNÉ HODNOCENÍ Průběžné hodnocení bylo provedeno Komisí s podporou externího dodavatele[1]. Tento dodavatel provedl široký průzkum mezi všemi přímými příjemci financování prostřednictvím grantů na akce a na provozní náklady a vedl rozhovory s interními i externími účastníky programu. Obecnými cíli hodnocení bylo: a) získat přehled o výsledcích za první tři roky programu; b) zhodnotit kvalitativní a kvantitativní aspekty provádění programu z hlediska jeho relevance, účinnosti a efektivnosti ; c) poskytnout doporučení a pokyny, jak by se provádění programu mohlo ve zbývajících letech jeho trvání zlepšit. Hodnocení bylo provedeno v druhé polovině roku 2010 a vychází z údajů za období 2007–2010.[2] Poskytuje velmi podrobný přehled o výkonnosti programu i rozsáhlé statistické údaje o příjemcích podpory. HLAVNÍ ZJIŠTĚNÍ HODNOCENÍ Relevance programu „Základní práva a občanství“ Program je vysoce relevantní pro potřeby, pro jejichž řešení je určen. Přispívá k rozvoji a posílení akcí EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a konkrétním způsobem reaguje na potřebu chránit základní práva a propagovat občanství EU. Cíle programu odpovídají potřebám, problémům a záležitostem, na něž se mají zaměřovat, a lze je proto označit za externě soudržné, jak také naznačil průzkum mezi příjemci podpory. Díky ročním prioritám stanoveným v pracovním programu může program „Základní práva a občanství“ reagovat na měnící se potřeby a orientace politik Komise. K příkladům patří boj proti homofobii, jehož zahrnutí mezi priority se ukázalo být prospěšné. Program však pokrývá široké spektrum politických oblastí, které jsou částečně i obsahem jiných programů EU, v důsledku čehož není dopad prováděných činností dostatečně zaměřen na konkrétní oblasti. Výsledkem je trvalý nárůst počtu žadatelů a stále se zvyšující konkurence při získávání omezeného množství dostupných prostředků pro granty na akce. Během tří let se počet žádostí zvýšil více než trojnásobně – z 66 v roce 2007 na 215 v letech 2009–2010. Naopak zájem o financování prostřednictvím grantů na provozní náklady je malý – za čtyřleté období vyhlašování výzev k podávání návrhů nepřesáhl 20. [pic] Co se týče vnitřní soudržnosti programu, prováděné akce (financované projekty a specifické činnosti zahájené Komisí) jsou ve značném souladu s cíli programu a významná shoda je také mezi projektovými činnostmi, které byly (nebo jsou) prováděny, a ročními prioritami stanovenými v pracovních programech, jakož i širšími cíli programu. Činnosti financované pomocí jiných opatření (přímé granty nebo iniciativy Komise) jsou však navzájem poněkud odtrženy. Je to částečně způsobeno organizačním rozdělením v GŘ, kde jsou iniciativy Komise vedeny a prováděny třemi různými odděleními pro politiku, zatímco granty na akce a na provozní náklady řídí provozní/finanční oddělení. Nesoulad panuje také mezi poptávkou po financování z grantů na akce podle prioritních oblastí a iniciativami Komise financovanými v těchto oblastech. Zatímco u iniciativ jsou oblasti základních práv, ochrany osobních údajů a občanství v rovnováze, v poptávce po financování tvoří oblast základních práv (rasismus, práva dítěte a homofobie) více než 82 % obdržených žádostí, přičemž výrazně méně je zastoupena oblast občanství (12 %) a ochrany osobních údajů (méně než 5 %). [pic] Shoda mezi prioritami a financovanými programy je sice značná, ovšem využití výsledků a výstupů prováděných činností při podpoře rozvoje politik by se mohlo zlepšit. Neexistují žádné oficiální mechanismy, jak informovat oddělení pro politiku či další strany účastnící se tvorby politiky o výstupech grantů na akce a na provozní náklady; šíření výsledků probíhá spíše ad hoc a neformálním způsobem. Přidanou hodnotu EU pro akce financované z programu ukazuje několik faktorů. Zaprvé, financování EU se považuje za klíčový prvek umožňující provádění činností a evropský rozměr projektů obecně pomáhá při šíření jejich výsledků. Zadruhé je zapojení partnerů z různých členských států přínosné pro posílení inovační stránky, výměnu osvědčených postupů a jako zesilující prvek. Po menších úpravách lze vytvořené přístupy a výsledky řady projektů aplikovat i v dalších zemích. ÚčINNOST PROGRAMU „ZÁKLADNÍ PRÁVA A OBčANSTVÍ“ Ve fázi průběžného hodnocení je předčasné vyvozovat nějaké dalekosáhlé závěry ohledně toho, zda program dosáhl svých cílů. Navíc kvůli struktuře, různým prioritám a tematickým oblastem programu, množství cílových skupin a šíři zúčastněných subjektů je poněkud iluzorní domnívat se, že lze stanovit smysluplné a použitelné ukazatele a vybrat průkazné informace. Z provedeného hodnocení ovšem jasně vyplývá, že všechny financované druhy projektů i iniciativy Komise odpovídají cílům a prioritám programu. Faktorem, který očividně omezuje šance těchto příspěvků na dosažení cílů programu, je výše dostupných finančních prostředků, zejména v celoevropském měřítku. Jelikož u dvouletého projektu s průměrně čtyřmi partnery představuje horní mez 1 000 000 EUR, maximální financování na partnera a rok je něco přes 125 000 EUR, takže projekty obvykle nemohou přesáhnout hranice širšího partnerství a prokázat skutečný evropský rozměr a přidanou hodnotu. Obecně příjemci podpory neuvedli žádné významné překážky, které by podle nich bránily pokroku při provádění činností. Maximální míru financování (80 %) považují za odpovídající, stejně jako všeobecné nastavení (např. dobu trvání nebo požadavky na partnerství u grantů na akce). U provozních grantů někteří příjemci uvedli, že by mohli dosáhnout většího dopadu při dlouhodobějším financování, které by přesahovalo stávající roční nastavení. Kritéria výběru pro financování projektů již díky svému nastavení účinně zvyšují podporu spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi. Zaměření na vyvážené partnerství a rovnoměrné rozdělení úkolů a účasti v projektech, mimo jiné pomocí vyváženého rozdělení financování, rovněž pomohlo k zajištění zdravého participativního řízení projektů a k vytvoření úrodné půdy pro tvorbu a výměnu osvědčených postupů. Tyto pozitivní aspekty vedly k prohloubení spolupráce mezi stávajícími partnery i k vytváření nových partnerství. Za nedostatek, který možná bude třeba napravit, lze považovat naprostou absenci některých zemí a naopak nepřiměřeně vysoké zapojení jiných zemí (více než třetinu všech došlých žádostí v rámci výzev pro podávání návrhů v letech 2009–2010 představovaly žádosti z Itálie). [pic] Efektivnost programu „Základní práva a občanství“ Procentní podíl finanční podpory, kterou Komise přidělila na granty na akce, se blíží limitu stanovenému ve finančním nařízení. U grantů na provozní náklady je tento podíl výrazně nižší, mimo jiné z důvodu horní meze pro financování určené na 300 000 EUR na organizaci. Velkou část příjemců však tvoří nevládní organizace, jež se kvůli vlivu finanční krize na dostupnost vnitrostátního financování pro tento druh činností a organizací potýkají při získávání spolufinancování z jiných zdrojů s čím dál většími problémy. Dotázaní příjemci označili celkovou řídicí schopnost Komise za odpovídající, a to i pokud jde o poskytované pokyny a systém podávání zpráv. Z důvodu rychle rostoucí popularity a úspěchu programu (počet žádostí se v letech 2007–2010 zvýšil více než trojnásobně) však lidské zdroje Komise začínají být přetížené a některé důležité aspekty, jako je pozorné sledování projektů během celé doby jejich trvání, jsou čím dál hůř realizovatelné. Proto také nebyl optimálně využit potenciál pro vertikální zakotvení činností financovaných z programu a nedošlo k šíření výsledků a jejich využití pro posílení politiky. V oblasti výběrových řízení prošla efektivnost dosahování výsledků hlubokými změnami. Díky přechodu z podávání návrhů v papírové podobě k internetovému nástroji „PRIAMOS“ se výrazně zjednodušila první fáze tohoto procesu. Příjemci však považují za značné překážky zejména příliš vysoký počet dokumentů vyžadovaných k podání žádosti a následující zdlouhavý proces hodnocení. Za další vnitřní překážku pro zkrácení prodlevy mezi podáním návrhu a konečným udělením grantu byla označena povinnost použít postup projednávání výsledku výběru ve výborech. Příjemci označili za překážky efektivnosti provádění projektů také složité finanční podmínky, jimiž se řídí poslední generace grantů pro více příjemců, a rozsáhlé povinnosti v oblasti finančního výkaznictví. Pro některé zúčastněné strany představuje překážky také požadavky na spolufinancování ze strany příjemců, na partnerství i na evropský rozměr. Z povahy financovaných činností vyplývá, že většina prostředků přidělených z programu na granty na akce a na provozní náklady byla vydána na náklady na zaměstnance, náklady související s konferencemi a semináři, se zveřejňováním a šířením a na další nepřímé náklady. Tyto náklady jsou přímo investovány do provádění činností pro cílové skupiny. Pro tyto kategorie nákladů bylo přiděleno 88 % celkových nákladů grantů na akce a 86 % nákladů grantů na provozní náklady. Z grantů na akce se obvykle přiděluje více prostředků na šíření, konference a semináře, zatímco u grantů na provozní náklady jsou poměrně vyšší náklady na zaměstnance. Udržitelnost programu „Základní práva a občanství“ Příjemci grantů na akce a na provozní náklady jsou závislí na financování Komisí, pokud mají provádět činnosti a dosahovat praktických výsledků. Na dalším financování závisí rovněž plné dosažení cílů, zejména z dlouhodobého hlediska. V některých případech se toho podařilo dosáhnout jediné organizaci, když získala financování z programu na základě postupně podaných úspěšných žádostí; pro velkou většinu organizací to však neplatí. Řada příjemců usiluje o získání dalšího financování svých činností, ale jen málo z nich uspěje, a proto zajišťují spolufinancování zejména z vlastních zdrojů. Jak však naznačují některé důkazy, účinky některých dokončených činností by mohly být udržitelné i bez další finanční injekce, jelikož se jejich platnost neomezuje na rozsah projektu. To se ukazuje i v některých výstupech, kdy jsou např. vzdělávací příručky, soubory nástrojů a osvědčené postupy používány i po skončení projektu. Dalším důkazem udržitelnosti výsledků programů je trvalá a stabilní povaha partnerství vytvořených v rámci grantů. Tato partnerství se často dále prohlubují nebo oficializují prostřednictvím vytváření neformálních či formálních sítí a pravděpodobně budou i nadále provádět společné činnosti. Tyto činnosti budou zřejmě pokračovat v nové podobě, i když nemusí mít stejně ambiciózní cíle. Protože se potřeby cílových skupin vyvíjejí, mohou být vhodnější spíše jiné přístupy než pokračování stejných činností. Doporučení Vzhledem k problémům zjištěným při hodnocení programu hodlá Komise zavést následující opatření, jež posílí dopad programu a zlepší jeho provádění. Lépe se zaměřit na priority politik EU Všechny zúčastněné strany, jež byly konzultovány, vyzdvihly relevanci programu, přestože byl jeho dopad částečně omezen rozrůzněností priorit financování. Ke zdůraznění relevance programu by tedy mohlo pomoci, kdyby byl široký záběr programu zúžen a zvýšil se tak jeho dopad. V této souvislosti by mohly být priority zjednodušeny a jejich vysoký počet by mohl být výrazně omezen. Zejména s ohledem na příští generaci programů je také třeba zvážit, zda se při financování projektů z programu nezaměřit na posílení jeho politického rozměru v oblasti základních práv, včetně ochrany osobních údajů a občanství EU. Spolu s vhodnou podporou rozvoje iniciativ Komise by se tak zvýšil dopad rozvoje politik a zamezilo by se prolínání se stávajícími programy v jiných GŘ, která mají pro tento typ přímého financování výrazně vyšší rozpočet. Zaměřit se na projekty se silným evropským rozměrem V prvních letech financování z programu „Základní práva a občanství“ byl dosti úspěšně podporován prvek multilaterálního partnerství a zapojení mnoha aktérů a v některých případech i mnoha členských států. Nepříznivým výsledkem tohoto přístupu však je, že značně omezené prostředky jsou rozděleny mnoha příjemcům, takže tito příjemci mohou prostřednictvím financovaných činností dosáhnout pouze roztříštěných výsledků. Účinnost programu by proto měla být zvýšena tak, že se stávající omezené financování zaměří na projekty se silnějším evropským rozměrem. Rozsáhlejší projekty, které by dostávaly větší finanční podporu, by zlepšily viditelnost programu a zajistily by širší dopad projektů přesahující místní nebo regionální úroveň, protože by byly šíře koncipované a lépe vypracované a měly by výraznější přidanou hodnotu na úrovni EU, díky čemuž by byly lépe udržitelné. Za stejným účelem Komise dále prošetří, jestli mají granty na provozní náklady dostatečný dopad na plnění cílů programu, který – přihlédneme-li k trvale nízkému zájmu žadatelů a omezené viditelnosti programu a jeho cílů u tohoto typu financování – dostatečně odůvodňuje zachování tohoto typu financování. Vyvážená účast v programu „Základní práva a občanství“ Programu se nadále účastní příjemci převážně z několika členských států, zatímco příjemci přímého i nepřímého financování z 12 nejmladších členských států jsou zastoupeni nedostatečně. Komise proto zaměří informační kampaně na organizace v těchto členských státech a zintenzivní kontakty s příslušnými vnitrostátními a regionálními orgány, tak aby mohly v těchto kampaních působit jako zesilující prvek a pomáhat při překonávání omezení, jež představuje výše dostupných finančních prostředků na tyto činnosti. Efektivnější řízení programu „Základní práva a občanství“ Jelikož roste úspěšnost programu a počet žádostí o financování i počet financovaných programů, je třeba zjednodušit postupy řízení projektů v celém jejich průběhu. Podávání žádostí bylo nedávno změněno – místo podávání prvních návrhů v papírové podobě byl zaveden elektronický přihlašovací systém „PRIAMOS“ – a ukázalo se přitom, jak velký potenciál zde existuje ke zjednodušení práce žadatelů i Komise. Z tohoto systému může potenciálně vzejít řada výhod. Komise jej hodlá dále zjednodušovat, dosáhnout lepší přístupnosti pro uživatele, efektivnosti a rychlosti, tak aby se tento systém mohl stát integrovaným nástrojem, který bude žadatelům/příjemcům i Komisi sloužit při účinném řízení projektů po celou dobu jejich trvání. Dále by bylo třeba věnovat se problému vnitřních průtahů, způsobených nutností konzultovat programový výbor ohledně výsledků výběrových řízení, a posoudit, zda je vzhledem k velmi omezené související finanční podpoře tato administrativní zátěž opodstatněná. Pro další zlepšení efektivnosti programu Komise zvýší úsilí o posílení své podpory i schopnosti sledovat příjemce během celé doby provádění daných činností. To přispěje k lepšímu provádění činností a současně k lepšímu pochopení a zakotvení politických priorit a osvědčených postupů. Lepší šíření a využívání výsledků Při hodnocení bylo zjištěno, že ke kvalitě výsledků a výstupů projektů by přispělo jejich cílenější šíření a využívání jakožto zdrojů pro tvorbu politik. Komise bude proto využívat přístup více založený na výstupech a výsledcích, a to jak při výběru projektů, tak při jejich řízení. Díky lepšímu zacílení priorit tak vznikne i větší shoda mezi politickými iniciativami prováděnými jednak přímo Komisí a jednak prostřednictvím projektů. Bude tak vytvořena úrodnější půda pro vzájemné obohacování obou mechanismů financování z tohoto programu. Kromě přístupu více založeného na výsledcích lze uvažovat o dalších opatřeních pro zdůraznění výsledků programu, jejichž součástí bude propracovanější, dynamické šíření on-line i pomocí zvláštních akcí, při nichž se pro lepší ilustraci přidané hodnoty programu vyberou konkrétní úspěšné projekty . Závěry Průběžné hodnocení potvrdilo význam programu „Základní práva a občanství“ při podpoře dodržování základních práv, povzbuzování dialogu a v boji proti rasismu a xenofobii. Silným ukazatelem relevance a přidané hodnoty programu je nejen růst zájmu o možnosti financování z něj, ale také větší viditelnost podpořených projektů a nedávné zapojení známých a uznávaných mezinárodních organizací jako přímých příjemců podpory z programu. Skutečnost, že při posledním kole výběrového řízení přesáhla poptávka po financování pětkrát výši dostupných prostředků, je jasným ukazatelem potenciálu programu k dalšímu rozvoji a expanzi. Hodnocení sice také zdůraznilo některé problémy při provádění programu a zjistilo, že by se řada věcí dala zlepšit, ale nelze popřít skutečnou kvalitu programu, jeho relevanci pro současné priority evropské politiky a pro potřeby vybrané cílové skupiny, ani jeho přidanou hodnotu. Za účelem zlepšování dopadu a účinnosti proto Komise program lépe zacílí, zajistí lepší soudržnost mezi projekty založenými na výsledcích a vývojem politik, rozšíří dosah programu i na členské státy EU-12, racionalizuje řídicí postupy programu a bude klást důraz na šíření dosažených výsledků. [1] EPEC (European Policy Evaluation Consortium – Konsorcium pro hodnocení evropských politik) pod vedením GHK Consulting, www.ghkint.com [2] Granty na akce: v roce 2008 zahájeno 18 projektů (již ukončeny), v roce 2009 zahájeno 26 projektů (probíhají). Granty na provozní náklady: 3 v roce 2008, 7 v roce 2009 a 5 v roce 2010. Iniciativy Komise v období 2007–2009: 47, na rok 2010 plánováno 12.