PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE

SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ

Průvodní dokument k

Návrhu NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích

Společná zemědělská politika (SZP) podporuje informační a propagační opatření na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích. Od roku 1999 je tato podpora uskutečňována prostřednictvím horizontálního režimu informování a propagace pro celou řadu zemědělských produktů. Naposledy byla revidována v roce 2008 za účelem zjednodušení.

Probíhající reforma SZP[1] se týká otázek, jako je lepší zaměření podpory, větší konvergence výše podpory mezi členskými státy a v členských státech a udržitelnost prostřednictvím opatření v rámci ekologizace. Proto je nyní vhodné, aby byla informační a propagační opatření vzhledem ke své vazbě na reformu společné zemědělské politiky revidována. Tato reforma bude také řešit různé nedostatky, zlepší účelnost a účinnost politik a pomůže lépe informovat občany o přidané hodnotě SZP. Její očekávaný dopad na konkurenceschopnost, přidanou hodnotu a udržitelnosti zemědělství EU by také posílily příspěvek SZP k cílům strategie Evropa 2020.

Reformní proces byl zahájen v roce 2011 na základě externího hodnocení současné politiky a zelené knihy o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů[2]. To vedlo v březnu 2012 ke sdělení Komise obsahujícímu pokyny pro reformu[3].

Evropský parlament tuto iniciativu uvítal. Měl za to, že reforma propagační politiky je prvním krokem ke zvýšení hodnoty, kterou Evropané a další přisuzují zemědělské produkci EU, a proto by měla mít pozitivní dopad na její ziskovost.

1. Vymezení problému a přidaná hodnota EU

1.1. Zvýšený tlak na konkurenceschopnost odvětví zemědělství

Hlavním problémem, který je třeba vyřešit, je zvýšený tlak na konkurenceschopnost odvětví zemědělství, vyplývající ze tří skutečností:

· Silná konkurence pro zemědělské produkty z EU

Zatímco EU výrazně omezila veřejnou podporu vývozu (z 50 % výdajů v rámci SZP v roce 1980 na méně než 0,5 %) a dále v tom pokračuje, většina jejích konkurentů disponuje politikami zaměřenými na financování propagačních akcí nebo podpory vývozu s cílem posílení konkurenceschopnosti. To platí zejména pro Spojené státy, které jsou největším světovým vývozcem zemědělských produktů (v roce 2011 společně s Evropskou unií). V roce 2012 věnovaly USA na podporu zemědělských vývozů z veřejných prostředků pouze na federální úrovni 280 milionů USD.

Stále častěji se vyskytují i iniciativy ke zmírnění politiky EU týkající se zeměpisných označení[4]. V návaznosti na úspěch EU při ochraně svých zeměpisných označení na mezinárodní úrovni se objevila řada sdružení snažících se hájit zásadu generických názvů zemědělských produktů a vytvořit platformu pro třetí země, která by zpochybňovala ochranu zeměpisných označení.

Kromě toho dnes evropské zemědělství čelí mnohem více konkurenčnímu prostředí v důsledku rostoucí globalizace světového hospodářství a stále větší liberalizace obchodu. V důsledku toho má vývoz zemědělských produktů z EU obecně klesající tendenci, a to ve prospěch nově se rozvíjejících ekonomik, jež mají značný potenciál pro zvyšování zemědělské produkce. Například během posledních 10 let se podíl Brazílie na světovém vývozu v hodnotovém vyjádření téměř zdvojnásobil z 5 % na téměř 10 %. Tato silná konkurence existuje nejen ve vztahu ke třetím zemím, ale i na vnitřním trhu, kde evropské zemědělské produkty musí soutěžit s produkty dováženými.

· Zvýšený tlak na snižování nákladů v zemědělství EU

Během let 2000–2012 vzrostly světové zemědělské ceny o 82 %, zatímco ceny energií a hnojiv vzrostly o 261 % a 286 %, když zaznamenaly nejvyšší míru volatility za posledních 30 let. Očekává se, že vzestupný trend cen energií a krmiv dále nevyhnutelně povede k vyšší nákladovosti produkčního procesu.

Zemědělci kromě toho musí dodržovat přísnější normy k zajištění bezpečné, vysoce kvalitní a udržitelné produkce. To vše je třeba sladit se SZP, zdravím zvířat a jejich dobrými životními podmínkami a fytosanitárními požadavky, což jsou oblasti, které budou v rámci reformy SZP dále zpřísněny zvláštními požadavky v oblasti životního prostředí a změn klimatu.

· Nedostatečné povědomí o kvalitě zemědělských produktů EU, zejména na vnitřním trhu

Kvalitní produkty mohou zvýšit konkurenceschopnost, pokud je jejich kvalita známa a uznávaná. Většina občanů se domnívá, že Evropská unie by prostřednictvím SZP měla zajistit, aby zemědělské produkty byly kvalitní, zdravé a bezpečné. Statistiky však ukazují, že spotřebitelé nejsou dostatečně informováni o skutečné kvalitě zemědělských produktů Evropské unie, když pouze 14 % spotřebitelů je schopno rozpoznat loga CHOP a CHZO[5], hlavních evropských systémů kvality zavedených v rámci SZP.

1.2. Přidaná hodnota EU u informační a propagační politiky v rámci SZP

Na rozdíl od jiných odvětví hospodářství je zemědělství jediným odvětvím, které se řídí společnou politikou EU se společnými pravidly stanovenými ve Smlouvě, včetně pravidel týkajících se propagace.

SZP umožňuje zemědělcům nejen dodávat bezpečné a vysoce kvalitní potraviny získané udržitelnými zemědělskými metodami, ale rovněž zajišťovat veřejné statky. SZP je proto zajímavá nejen pro zemědělce nebo zemědělské společenství, ale i pro společnost jako celek. Je tedy důležité zlepšit informovanost občanů o cílech a přínosu společné zemědělské politiky, tak aby se zvýšilo povědomí veřejnosti o nich a jejich podpora. Pro trhy ve třetích zemích je důležité, aby byly řešeny rostoucí problémy spojené s konkurenceschopností prostřednictvím propagace výhod produkčních metod EU, zejména při postupném odbourávání překážek obchodu, a kvality unijních produktů. Opatření na úrovni EU zajistí konzistentní informační a propagační akce, v souladu s tím, co lze obvykle očekávat od společné politiky EU, jakou je SZP. Stručně řečeno, podpora politiky přispívá ke zvyšování informovanosti spotřebitelů o vlastních kvalitách unijních zemědělských produktů a způsobu jejich produkce, usnadňuje obchodování s těmito produkty a posiluje výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy. Nicméně vzhledem k nadcházejícím změnám spojeným s reformou SZP je třeba revidovat i unijní politiku propagace.

S ohledem na výše uvedené a vzhledem k nedostatku zdrojů ve vnitrostátních rozpočtech v souvislosti s nedávnou hospodářskou krizí (kdy členské státy a organizace producentů provádějí jen velmi málo propagačních kampaní) má unijní režim značný pákový efekt na obecné informační programy a také na provádění programů společných pro více zemí, na jejichž základě dochází k výměně zkušeností mezi členskými státy a úsporám z rozsahu.

2. Současná unijní informační a propagační politika týkající se zemědělských produktů

Evropská komise podporuje programy obecné propagace v rámci informační a propagační politiky týkající se zemědělských produktů a metod produkce. To vylučuje akce založené na obchodních značkách a akce podporující spotřebu produktu z důvodu jeho specifického původu. Tyto programy jsou navrhovány odvětvovými profesními organizacemi a jsou spolufinancovány EU do maximální výše 50 %. Profesní organizace musí nést minimálně 20 % a zbývající část hradí členský stát, jehož organizace program navrhla. Kromě toho provádí Komise specifické iniciativy ve třetích zemích, například účast na mezinárodních výstavách nebo realizace obchodních misí na vysoké úrovni za účasti komisaře pro zemědělství a rozvoj venkova.

Roční rozpočet na zemědělskou informační a propagační politiku činí 50 milionů EUR.

Informační a propagační politika přinesla kladné výsledky při zvyšování povědomí o kvalitě produktů a o obrazu Evropské unie na vnitřním trhu i ve třetích zemích. Podporovala také spotřebu zemědělských produktů z Evropské unie. Přesto je možné poučit se ze zkušeností získaných při provádění této politiky a z příspěvků zúčastněných stran do zelené knihy i externího hodnocení tohoto režimu. Ty odhalují problémová místa při provádění: obecná propagace ve třetích zemích je vnímána jako nevhodná, neexistuje strategie s jasně stanovenými prioritami, atraktivita programů společných pro více zemí je omezená, řízení režimu je složité a neexistují společné ukazatele hodnotící účinnost propagační politiky. Tyto problémy je třeba řešit.

3. Cíle

Zemědělství EU se potýká s mnoha problémy nejrůznější povahy: hospodářskými (volatilita cen, zpomalení růstu produktivity výrobních faktorů, klesající podíl zemědělství v potravinovém řetězci), souvisejícími s životním prostředím a klimatem (zachování a podpora udržitelného zemědělství, snížení emisí skleníkových plynů) a společenskými (účast na hospodářství venkova a územní rovnováha). Reforma SZP bude k řešení těchto výzev přistupovat komplexně.

Propagační politika týkající se zemědělských produktů musí jakožto nástroj SZP plnit rovněž cíle Budoucnosti SZP do roku 2020, zvláště pak cíl zvýšení konkurenceschopnosti odvětví na vnitřním trhu i ve třetích zemích. Toho má být dosaženo:

– rozvojem a otevíráním nových trhů pro zemědělské produkty EU na vnitřním trhu a ve třetích zemích,

– zvyšováním informovanosti spotřebitelů o kvalitě zemědělských produktů,

– zlepšením účelnosti a účinnosti politiky propagace.

4. Scénáře politiky

Jako alternativy ke stávající politice byly vypracovány tři scénáře. Vycházejí z jednotlivých prvků, které vyvstaly při veřejné diskuzi, a postojů jednotlivých zúčastněných stran: cílových trhů, (ne)existence evropské strategie propagace a pravidel upravujících viditelnost soukromých značek a údajů o původu produktu.

Tyto scénáře byly vypracovány za účelem posouzení dopadů a ovlivnění rozhodovacího procesu:

– Scénář „vylepšené stávající situace“ se omezuje na úpravu stávající propagační politiky. Uznává hodnotu této politiky a řeší nedostatky, tak aby mohla být uvedená politika jednodušší a srozumitelnější, umožňovala účast více příjemců (zejména organizací producentů) a pomáhala jim prostřednictvím odpovídající technické podpory.

– Scénář „cílených akcí“ jde nad rámec scénáře „vylepšené stávající situace“. Zavedl by cílené propagační činnosti na vnitřním trhu a ve třetích zemích. Strategie by byla založena na pečlivém sledování tržních trendů a jednání o dohodách o volném obchodu a umožňovala by cílit propagační programy na konkrétní trhy, skupiny obyvatel, produkty nebo odvětví. Tento scénář si rovněž klade za cíl zvýšit spolupráci mezi subjekty z různých členských států a tím usnadnit řízení programů společných pro více zemí přímo Komisí. Seznam způsobilých produktů a témat by byl v tomto scénáři rozsáhlejší. A konečně, tento scénář navrhuje povolit za specifických podmínek odkazy na původ produktů a na soukromé značky pro dokreslení obecného sdělení.

– Scénář určený výlučně pro třetí země má tytéž ambice jako scénář „cílených akcí“, ale omezuje se pouze na trhy třetích zemí. Řízení by v tomto scénáři bylo centralizováno u Komise a akce by byly prováděny v souladu se strategií výběru. Do tohoto scénáře by byly zahrnuty i změny uvedené u scénáře „vylepšené stávající situace“. Krom toho, vedle obecné propagace by v rámci propagační politiky byly možné i obchodní aktivity jednotlivých soukromých značek a seznam způsobilých produktů a témat by mohl být širší.

5. Posouzení dopadů scénářů politiky

5.1. Scénář „žádné politiky“

Studie a hodnotící zprávy, včetně zprávy Účetního dvora ze rok 2009, ukazují, že evropská politika propagace hraje pozitivní, i když obtížně měřitelnou roli a v konečném důsledku přináší prospěch evropským zemědělcům při jejich úsilí o produkci v souladu s vysokými standardy SZP. Opuštění této politiky by snížilo vyhlídky pro zhodnocení unijních zemědělských produktů a vedlo by ke ztrátě přidané hodnoty pro EU z hlediska tržního podílu i celkového obrazu. Rovněž by mohlo vést ke koncentraci nebo zintenzívnění produkce a homogenizaci zemědělských produktů.

5.2. Scénář „vylepšené stávající situace“

Z ekonomického hlediska by rozšíření možností přístupu organizací producentů k režimu podpory mělo umožnit, aby producenti lépe využívali informační a propagační programy. V důsledku toho tento scénář podněcuje účinný chod odvětví zemědělství, posiluje konkurenceschopnost a zajišťuje úspory z rozsahu i růst.

Rostoucí počet iniciativ zlepší profil Komise na mezinárodních výstavách, který bude těžit především z účasti malých a středních podniků. Technická podpora by měla zlepšit koncepci propagačních programů, včetně programů společných pro více zemí, a ta by měla rozhýbat dynamiku vnitřního trhu.

Ze sociálního hlediska by podpora zřizování organizací producentů měla posílit odvětví zemědělství a zlepšit sociální podmínky ve venkovských oblastech.

5.3. Scénář „cílených akcí“

Z ekonomického hlediska umožní evropská strategie podpory cílit akce na specifické produkty, témata a trhy, a tím maximalizovat návratnost investic v rámci informační a propagační politiky. Komunikační činnosti doprovázející každou propagační akci zvýší viditelnost Evropské unie a měly by podporovat poptávku po zemědělských produktech z EU z důvodu jejich vysokého standardu a metod produkce. Viditelnost soukromých značek, která je významným přínosem schopným povzbudit nákupy, by měla zlepšit konkurenceschopnost zemědělských produktů z EU a podpořit malé a střední podniky, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto podniky budou využívat přednostního přístupu k tomuto režimu. Zlepšení konkurenceschopnosti bude podpořeno rovněž rozšířením seznamu způsobilých produktů. Tyto činnosti by zvýšily vývozy zemědělských produktů z EU. Změny v řízení programů společných pro více zemí by měly zvýšit jejich počet a vést ke značným úsporám z rozsahu a sdílení zkušeností.

Ze sociálního hlediska tento scénář přispěje k zachování, či dokonce zvýšení zaměstnanosti v zemědělsko-potravinářském odvětví v důsledku očekávaného růstu vývozu vyplývajícího z této strategie. Strategie dále usnadní propagaci produktů uznaných unijními systémy kvality souvisejícími s regiony původu a evropskými tradicemi, čímž přispěje k propagaci a ochraně evropského kulturního dědictví. Propagace původu produktů by měla mít pozitivní vliv nejen na dotčené regiony nebo členské státy, ale rovněž na Evropskou unii jako celek, neboť kampaně se zaměří na její image a tradice. A konečně, pomocí této strategie by mohla být podporována témata vztahující se k blahu spotřebitelů a zdravé stravě.

Z hlediska životního prostředí strategie zdůrazní charakteristiky SZP související s udržitelnou produkcí, čímž zvýší význam snah producentů z EU a podpoří rozvoj zemědělství, které je šetrné k životnímu prostředí.

5.4. Scénář určený výlučně pro třetí země

Vzhledem k potenciálu růstu vývozu je prioritou tohoto scénáře zvýšení konkurenceschopnosti odvětví zemědělství. Viditelnost obchodních značek a původu produktů podpoří vývoz. Nicméně, aby se omezilo riziko neočekávaných zisků soukromých společností a vytlačení soukromé iniciativy a investic, měla by být uplatňována zvláštní kritéria způsobilosti. Na druhé straně, absence informačních a propagačních akcí zaměřených na vnitřní trh postihne evropské spotřebitele: veškeré obecné informace o zemědělských produktech, metodách produkce nebo zdravém stravování budou ponechány na uvážení členských států nebo profesních organizací, pro než nejsou nezbytně hlavní prioritou.

Z hlediska životního prostředí budou akce podporovat nákup a spotřebu zemědělských produktů z EU, jejichž metody produkce splňují ambiciózní požadavky SZP týkající se životního prostředí, ve třetích zemích. To podporuje udržitelnou zemědělskou produkci. Nicméně evropští spotřebitelé, na něž by již tyto akce nebyly zaměřeny, budou méně informováni o požadavcích, které musí evropští zemědělci dodržovat v oblasti životního prostředí, což by mohlo následně oslabit propojení mezi zemědělstvím a životním prostředím.

5.5. Administrativní zátěž

Vyšší počet potenciálních příjemců ve všech scénářích zvýší pracovní zatížení při výběru informačních a propagačních programů. Provádění technické podpory a rozvoj iniciativ rovněž přinesou nové úkoly související s přímým řízením Komisí. Nicméně zlepšení postupu výběru programů povede k úsporám v porovnání se současnou administrativní zátěží.

Kromě toho, ve scénáři „cílených akcí“ a scénáři určeném výlučně pro třetí země by větší přitažlivosti režimu a stavění na výsledcích propagační politiky mohly zvýšit pracovní zátěž vnitrostátních orgánů i útvarů Komise. Komise by také mohla čelit velkému zvýšení počtu centrálně řízených akcí zejména u programů společných pro více zemí. Probíhající studie zkoumá, zda by některé z těchto úkolů mohly být přeneseny na některou výkonnou agenturu.

A konečně, lepší řízení programů společných pro více zemí, jak předpokládají scénář „cílených akcí“ a scénář určený výlučně pro třetí země, povede k významnému snížení administrativní zátěže profesních organizací ve srovnání se současnou situací.

5.6. Mezinárodní rozměr

Propagační politika EU podporuje obraz a kvalitu evropských zemědělských produktů v Evropské unii a ve třetích zemích. Je v souladu s Dohodou WTO o zemědělství a slučitelná s pravidly WTO. Žádné z opatření navržených v rámci jednotlivých scénářů nemá vliv na klasifikaci propagačních opatření v oznámeních zemědělských výdajů EU určených WTO.

5.7. Hodnocení potenciálu pro zjednodušení

Jednotlivé scénáře přinášejí jednodušší řízení politiky, přičemž nejdále jde v tomto ohledu scénář určený výlučně pro třetí země. Zahrnuje jednokolový výběr, k němuž dojde pouze jednou ročně (společný pro všechny scénáře), a zjednodušené řízení programů společných pro více zemí, jelikož subjekty budou jednat přímo s Komisí (tak je tomu i v případě scénáře „cílených akcí“). Protože tento scénář se zaměří pouze na třetí země, zabrání případným obtížím při výkladu a provádění režimu, které by jinak mohly nastat, kdyby existovala rozdílná pravidla pro vnitřní trh a pro třetí země.

6. Srovnání cílů a dopadů jednotlivých scénářů

Všechny tři scénáře usilují o konkurenceschopnější odvětví zemědělství EU. Za tímto účelem bude zásadní zvýšit informovanost o kvalitě zemědělských produktů z Evropské unie. Jejich očekávané ekonomické, sociální a environmentální dopady jsou shrnuty v následující tabulce.

|| || Scénář „vylepšené stávající situace“ || Scénář „cílených akcí“ || Scénář určený výlučně pro třetí země

Ekonomické || Konkurenceschopnost odvětví zemědělství || + || + + + || ++

Malé a střední podniky || + || ++ || + + +

Spotřebitelé z EU || 0 || ++ || --

Regiony || + || + + + || ++

Fungování vnitřního trhu || 0 || ++ || +

Sociální || Zaměstnanost || + || ++ || ++

Kultura, kulturní dědictví || + || + + + || ++

Blaho spotřebitelů z EU || 0 || + || -

Environmentální || Udržitelná produkce || 0 || ++ || +

Zjednodušení || + || ++ || + + +

Lepší řízení v rámci scénáře „vylepšené stávající situace“ by mělo vést k celkově malému, ale kladnému dopadu na všechny oblasti. Při zachování současného trendu by každý jednotlivý program měl i nadále cenné výsledky. Nicméně absence komplexního přístupu ohrozí soudržnost celé politiky a přinese s sebou riziko zanedbání příležitostí, které se nabízejí v určitých odvětvích nebo na určitých trzích, zejména ve třetích zemích. Nová technická podpora by mohla posílit vztahy mezi příjemci a pomoci jim najít partnery k provádění programů společných pro více zemí. Nicméně, tento scénář se nezabývá otázkami řízení, které vyvstaly u těchto programů, které bude nadále řídit Komise společně s členskými státy.

Na opačné straně spektra, scénář určený výlučně pro třetí země má ráznější a více obchodně zaměřený přístup, když omezuje propagační opatření pouze na trhy třetích zemí a ambicióznějším způsobem využívá soukromé značky a původ produktů. Tento scénář by měl významné hospodářské dopady, zejména pro malé a střední podniky, jimž by bylo umožněno uvádět v propagačních akcích své vlastní značky. Nicméně by neplnil potřeby evropských spotřebitelů, pokud jde o informace. Tato absence propagačních opatření na vnitřním trhu v konečném důsledku ovlivní nákupní chování těchto spotřebitelů.

Scénář „cílených akcí“ zohledňuje potřeby na vnitřním i na vnějších trzích. Globální strategie propagace zemědělství by byla účinná a řešila by hospodářské příležitosti ve třetích zemích i informační potřeby na vnitřním trhu. Obecná propagace by nepřinášela výhody primárně podnikatelským subjektům v zemědělství. Nicméně propagační materiály pro spotřebitele, které by s sebou nesl tento scénář, by zviditelnily soukromé značky a původ produktů, takže by došlo k částečné kompenzaci.

Scénář „cílených akcí“ a scénář určený výlučně pro třetí země by přinášely více programů společných pro více zemí s vysokou přidanou hodnotou pro EU. Analýza však ukazuje, že se do určité míry nelze vyhnout vyšší administrativní zátěži.

Pokud jde o rozpočet, finanční zdroje nové politiky budou vymezeny v rámci nového víceletého finančního rámce na období let 2014–2020. Scénář „cílených akcí“ by si vyžádal nejvíce prostředků z rozpočtu EU, bez ohledu na dostupnost takových zdrojů. Je to způsobeno přáním i nadále podporovat ambiciózní rozvojové činnosti na trzích třetích zemí a významným nárůstem programů společných pro více zemí.

Rozpočet pro scénář určený výlučně pro třetí země by představoval polovinu rozpočtu scénáře „cílených akcí“, vzhledem k tomu, že výdaje druhého z nich jsou rovnoměrně rozděleny mezi vnitřní trh a trhy třetích zemí. I když je scénář určený výlučně pro třetí země méně nákladný, jsou oba tyto scénáře rovnocenné, pokud jde o nákladovou efektivitu. Scénář určený výlučně pro třetí země zcela jasně nemůže vhodně řešit očekávání spotřebitelů z EU. Na druhé straně scénář „cílených akcí“ by zvýšil povědomí o kvalitě zemědělských produktů z EU na vnitřním trhu, a zvýšil tak poptávku a podpořil udržitelnou produkci.

Scénář „cílených akcí“ by maximalizoval přidanou hodnotu pro EU lepší propagací kvality zemědělských produktů z EU a zvyšováním informovanosti spotřebitelů o nich v celé EU, řešením důležitých přeshraničních problémů souvisejících s řízením programů společných pro více zemí a podporou výměny osvědčených postupů mezi členskými státy.

Následující tabulka posuzuje potenciál všech tří scénářů pro splnění specifických cílů reformy:

|| Scénář „vylepšené stávající situace“ || Scénář „cílených akcí“ || Scénář určený výlučně pro třetí země

Informovanost spotřebitelů o kvalitě zemědělských produktů z EU || ++ || + + + || +

Rozvoj a otvírání nových trhů v rámci vnitřního trhu a ve třetích zemích || + || + + + || ++

Účelnost a účinnost || + || ++ || ++

Přidaná hodnota pro EU || + || + + + || ++

Scénář „vylepšené stávající situace“ se jeví být nedostatečně zaměřený na činnosti s vysokou přidanou hodnotou pro Evropskou unii, zatímco scénář určený výlučně pro třetí země se zdá být příliš riskantní vzhledem k malým vědomostem o zemědělských produktech v EU. Scénář „cílených akcí“ přináší vhodnou rovnováhu v postupném přesunu politiky propagace zemědělství směrem k politice více zaměřené na potřeby odvětví zemědělství a trhů, při současném zlepšování úrovně informovanosti spotřebitelů o širší škále zemědělských produktů.

Scénář „cílených akcí“ umožní odvětví zemědělství, aby se lépe vyrovnalo s tlaky na svoji konkurenceschopnost. Cílená opatření ve třetích zemích budou řešit problém silné konkurence z jiných zemí. Nedostatečná informovanost o kvalitě produktů z EU bude řešena komplexní strategií směřující ke zlepšení informační činnosti na vnitřním trhu, včetně pečlivého sledování tržních tendencí. V neposlední řadě bude tento scénář na vnitřním i na vnějších trzích řešit rostoucí nákladové tlaky na zemědělské hospodářství EU a přispěje k zachování rozmanitosti zemědělské produkce EU, životního prostředí a venkovských oblastí[6].

7. Sledování a hodnocení

V současnosti je systematicky prováděno posouzení dopadů každého jednotlivého informačního a propagačního programu s využitím ukazatelů a cílů stanovených navrhující organizací a posouzených útvary Komise při schvalování programu. Avšak při neexistenci celkové strategie lze výsledky těchto hodnocení jen obtížně využít při širším hodnocení propagační politiky.

V budoucnosti bude důležité posílit sledování a hodnocení evropské politiky propagace zemědělských produktů. Budoucí systém sledování a hodnocení by měl rovněž lépe odrážet posílený strategický přístup. Proto by měly být zavedeny společné ukazatele založené na cílech a prioritách, které by usnadňovaly využívání hodnocení v procesu výběru programů.

Systém sledování a hodnocení politiky propagace zemědělství by měl být napojen na společný rámec pro sledování a hodnocení SZP, jak je uveden v návrhu reformy financování, řízení a sledování SZP[7]. Pro tyto účely je navržen následující soubor ukazatelů:

– Ukazatele dopadu spojené s obecným cílem

· zemědělská obchodní bilance,

· příjem ze zemědělské činnosti na výrobního činitele,

– Ukazatele výsledků spojené se specifickými cíli

· zemědělské vývozy EU,

· hodnota produkce v rámci režimů jakosti EU,

· úroveň informovanosti o kvalitě zemědělských produktů EU,

– Ukazatele výsledků spojené s jednotlivými opatřeními propagační politiky

· počet programů na vnitřním trhu a na trzích třetích zemí,

· počet nových příjemců,

· počet programů společných pro více zemí.

[1] Viz posouzení dopadů týkající se SZP na období do roku 2020 [SEK(2011) 1154 v konečném znění / 2].

[2] KOM(2011) 436 v konečném znění.

[3] Sdělení o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou [COM(2012) 148].

[4] Viz například iniciativa z dubna 2012 spočívající ve vytvoření nového sdružení v USA, Konsorcia pro obecné názvy potravin (CCFN), mezinárodní iniciativy na zachování práva používat generické názvy potravin.

[5] CHOP – chráněné označení původu, CHZO – chráněné zeměpisné označení.

[6] Viz studie Scénář 2020 ukazující nepříznivé dopady scénáře bez SZP: http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2006/scenar2020/final_report/scenar2020final.pdf.

[7] Viz článek 110 KOM(2011) 628 v konečném znění / 2.