Sdělení doprovovázející opatření rámcové strategie pro energetickou unii: legislativní návrh o každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021-2030, legislativní návrh o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a sdělení o evropské strategii pro nízkoemisní mobilitu

1.Úvod

Začal celosvětový přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku a oběhové hospodářství, který nyní získal nový impuls díky Pařížské dohodě o změně klimatu a Agendě pro udržitelný rozvoj 2030. Tento přechod je nezbytný pro zajištění pracovních míst, růstu a investičních příležitostí pro současné i budoucí generace Evropanů a pro zmírnění nebezpečné změny klimatu. Pokud si EU neudrží a nevyužije svou výhodu průkopníka při podpoře obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a soutěži v rozvoji dalších globálních trhů s nízkouhlíkovými technologiemi, udělají to jiné světové regiony. Očekává se změna evropského hospodářského modelu. Je naší sdílenou odpovědností zajistit, aby tento přechod byl spravedlivý a solidární, a nikdo tak nebyl opomenut. K tomuto cíli přispívá rámcová strategie pro energetickou unii.

Balíček opatření, který dnes Komise předložila, Evropě pomůže připravit se na budoucnost a zachovat si konkurenceschopnost. Jeho adresáty jsou zejména členské státy, neboť především ty budou rozhodovat o tom, jak provádět opatření za účelem splnění dohodnutých cílových hodnot emisí skleníkových plynů do roku 2030.

Toho však členské státy nemohou dosáhnout samy. Mobilizace v rámci příprav na pařížskou konferenci o klimatu ukázala, jak důležité jsou pro dosažení změn nestátní subjekty. EU rovněž očekává akci mimo jiné od podniků, zemědělců, vědců, investorů, pedagogů a sociálních partnerů. EU má současně také povinnost jejich činnost podpořit zajištěním opatření v rámci celé EU a prostředí, které tuto činnost umožní. Podporuje aktivitu měst, v nichž žije 80 % z nás. Města patří mezi nejdynamičtější a nejinovativnější aktéry realizace nízkouhlíkové ekonomiky a oběhového hospodářství; často si kladou ambicióznější cíle než státy. Stejně důležité jsou venkovské komunity, které mají zásadní úlohu při zajišťování udržitelných přírodních zdrojů a ochraně životního prostředí pro budoucí generace.

EU činí vše, co je v jejích silách, aby udržela pozitivní dynamiku pro opatření v oblasti klimatu na celosvětové úrovni. Hrozí-li katastrofická změna klimatu, není žádná země ostrovem. Na nejvyšší politické úrovni se proto vedoucí představitelé skupiny G7 zavázali, že urychlí přechod na energetický systém, který umožní dekarbonizaci světové ekonomiky, a také na tom, že stanoví lhůtu pro ukončení většiny dotací na fosilní paliva – přislíbili do konce roku 2025 ukončit státní podporu pro uhlí, plyn a ropu. Města v EU budou hrát klíčovou úlohu v nové koalici měst po celém světě, což by mohla být další příležitost, jak působit na mezinárodní úrovni v boji proti změně klimatu na úrovni místní. Rostoucí vědomí naléhavosti řešení vazby mezi změnou klimatu, nestabilitou a bezpečnostními otázkami bylo potvrzeno v letošním akčním plánu diplomatické činnosti EU v oblasti klimatu.

EU má veškerý potenciál proměnit problém změny klimatu v příležitost. V tomto globálním kontextu má Evropa vedoucí postavení v rozvoji inovativních nízkouhlíkových technologií a služeb, a to nejen v odvětví energetiky, ale také v průmyslu, stavebnictví a dopravě. Toto vedoucí postavení by si měla udržet. Musíme Evropanům nadále poskytovat dovednosti potřebné pro nízkouhlíkovou ekonomiku, investovat do budoucnosti našich dětí a pomáhat průmyslu přizpůsobovat se měnícím se potřebám. Evropa slíbila ambiciózní opatření a své sliby také splní.

2.Hlavní zásady regulačního rámce pro přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku ve všech jejích odvětvích

V říjnu 2014 se EU dohodla na jasném závazku: závazný cíl snížení emisí v rámci celé ekonomiky do roku 2030 alespoň o 40 % ve srovnání s úrovněmi z roku 1990. Tento závazek je v souladu s nákladově efektivní cestou k dosažení dlouhodobých cílů EU v oblasti klimatu. Stal se základem pro mezinárodní závazek EU v rámci Pařížské dohody o změně klimatu a bude splněn všemi členskými státy společně.

Komise zahájila provádění tohoto závazku tím, že v červenci 2015 předložila návrh na reformu systému EU pro obchodování s emisemi, aby plnil svůj účel a po roce 2020 podporoval investice do průmyslu a energetiky. Evropský parlament a vlády členských států v Radě by měly vynaložit veškeré úsilí, aby byl tento návrh rychle přijat. Současný balíček opatření se zabývá dalšími hlavními prvky ekonomiky, které přispějí k opatřením v oblasti klimatu: odvětvími stavebnictví, dopravy, nakládání s odpady, zemědělstvím, využíváním půdy a lesnictvím.

Nový regulační rámec vychází z dosavadních obecných zásad EU pro opatření v oblasti klimatu a je založen na klíčových zásadách spravedlnosti, solidarity, flexibility a ekologické vyváženosti.

Aby Komise zajistila spravedlnost a solidaritu zakotvené v rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, na kterém se dohodla Evropská rada, navrhuje diferencované vnitrostátní cíle snižování emisí pro rok 2030, jež zohledňují hrubý domácí produkt každého členského státu, a tím i relativní bohatství. Úrovně cílů pro jednotlivé bohatší členské státy jsou mezi sebou dále upraveny, aby zohlednily nákladovou efektivitu.

Návrh dále zavádí flexibilní systém, v jehož rámci mohou členské státy snižovat emise společně, v rámci několika odvětví a v průběhu času, což také odráží různou strukturu ekonomik členských států. Umožní obchodování s emisními příděly mezi členskými státy nebo rozvoj projektů pro snižování emisí v jiných členských státech. Tím se usnadní investiční toky v celé EU tam, kde jsou nejvíce zapotřebí k modernizaci ekonomiky a kde přinesou největší užitek při nejnižších nákladech.

Vůbec poprvé jsou do rámce politiky EU v oblasti energetiky a klimatu zahrnuta odvětví využívání půdy a lesnictví. Návrh Komise pečlivě usiluje o rovnováhu mezi větším množstvím pobídek pro zachycování uhlíku a snižování emisí z půdy a lesů a potřebou zachovat ekologickou vyváženost rámce EU pro ochranu klimatu, aby existovala motivace ke snižování emisí v odvětvích stavebnictví, dopravy a zemědělství. Flexibilita vůči jiným odvětvím proto bude omezená.

Navržené nařízení stanoví pro tato odvětví spolehlivější pravidla započítávání pro půdu, využívání půdy a lesnictví. Jelikož je obhospodařování lesů hlavním zdrojem biomasy k výrobě energie a produkce dřeva, poskytnou spolehlivější pravidla započítávání pro obhospodařování lesů solidní základ evropské politice v oblasti obnovitelných zdrojů a další rozvoj biohospodářství po roce 2020.

3.Podpora prostředí příznivého pro přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku v EU

S uvedeným právním rámcem jako východiskem je na členských státech, aby navrhly opatření, která jsou nejvhodnější k využití přínosů z přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, a dosáhly svých cílů. EU bude členské státy podporovat pomocí řady nástrojů a podpůrných opatření.

3.1.Strategie pro energetickou unii a další odvětvové iniciativy

Pokud jde o budovy, Komise v současné době přezkoumává stávající rámec EU pro energetickou účinnost a později v tomto roce předloží návrhy, týkající se mimo jiné toho, jak získat financování na renovaci budov. Komise letos rovněž dokončí dobrovolný celoodvětvový protokol pro recyklaci stavebního a demoličního odpadu. Vzhledem k menšímu prostoru pro snižování emisí v odvětvích zemědělství a využívání půdy vytvoří návrh týkající se využívání půdy a lesnictví další pobídky pro pohlcování uhlíku v těchto souvisejících činnostech. Kromě toho reformovaná společná zemědělská politika poskytuje ve svých dvou pilířích různé nástroje a opatření podporující boj proti změně klimatu. Očekává se, že přezkum politiky EU týkající se používání hnojiv přispěje ke snížení emisí ze smíšených a syntetických hnojiv. Odvětví nakládání s odpady je po zemědělství druhým nejdůležitějším odvětvím produkujícím emise jiné než oxid uhličitý. Od rámcové směrnice o nakládání s odpady a zejména od směrnice o skládkách, u níž Komise v loňském roce navrhla změny, se očekává významný příspěvek ke snížení emisí pocházejících z odpadů.