[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 9.11.2010 KOM(2010) 660 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategie rozšiřování a hlavní výzvy v období 2010–2011 {SEK(2010) 1326}{SEK(2010) 1327}{SEK(2010) 1328}{SEK(2010) 1329}{SEK(2010) 1330}{SEK(2010) 1331}{SEK(2010) 1332}{SEK(2010) 1334}{SEK(2010) 1335} SDĚLENÍ KOMISEEVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategie rozšiřování a hlavní výzvy v období 2010–2011 ÚVOD Od chvíle, kdy Komise schválila poslední zprávy o dosaženém pokroku, získal proces rozšiřování EU novou dynamiku bez ohledu na všechny ostatní výzvy, jimž Unie čelí. Díky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost může EU plnit svůj program rozšiřování a zároveň zachovat tempo evropské integrace. Jednání s Chorvatskem vstoupila do poslední fáze, což všem kandidátským zemím ukazuje, že splní-li nezbytné podmínky, může se přistoupení stát skutečností. Žádost o členství podalo Srbsko. Komise dnes vydává stanoviska k žádostem Černé Hory a Albánie. V červenci zahájil jednání o přistoupení Island. V jednáních s Tureckem byly otevřeny nové kapitoly a země zahájila podrobný přezkum ústavy, jehož cílem je přiblížit se evropským standardům. Pokročilo uvolňování vízového režimu pro země západního Balkánu. Došlo k významným průlomům v dlouholetých dvoustranných sporech mezi Slovinskem a Chorvatskem a připravuje se dialog mezi Srbskem a Kosovem[1]. Pokročilo usmíření po skončení konfliktů a země začaly přijímat větší odpovědnost za regionální spolupráci. Mnoho výzev nicméně přetrvává. V některých přistupujících zemích se zpomalilo tempo reforem. Všechny tyto země se potřebují zaměřit na řádnou správu věcí veřejných a na zlepšení právního státu, zrychlit hospodářské reformy a zlepšit svou kapacitu přijímat a provádět acquis . Ve většině zemí vzbuzuje obavy zajištění svobody slova. Stále nebylo vyřešeno několik složitých problémů, například správa Bosny a Hercegoviny a otázka názvu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Pokud jde o Kosovo, přetrvávají některé otevřené dvoustranné otázky a rozdílné názory na status Kosova brání regionální spolupráci. Jednání o komplexním řešení kyperské otázky sice pokročila, ale dosud nedospěla k závěru. Oddanost EU procesu rozšiřování je odrazem přesvědčení členských států, že rozšiřování je v zájmu jak Unie, tak zemí usilujících o přistoupení. Je třeba předložit a vysvětlit toto přímočaré poselství veřejnosti jasným způsobem, tak aby se zvýšilo porozumění tomuto procesu a jeho podpora. Proces rozšiřování EU přispívá ke stabilitě v Evropě i k většímu bezpečí a blahobytu jejích občanů. V přistupujících zemích jedinečným způsobem motivuje k reformě politiky a hospodářství. V zájmu EU i těchto zemí je, aby diskuse o obtížných kapitolách jednání byly zahájeny již na samém počátku procesu přistoupení. Cílem tohoto procesu je, aby se přistupující země dostaly na úroveň standardů EU ve všech oblastech upravených evropskými smlouvami a tím pomohly EU dosáhnout jejích vlastních cílů. V současnosti mezi tyto cíle patří vyřešit hospodářskou krizi a správu ekonomických záležitostí, obnovit růst pracovních míst prostřednictvím reformní agendy 2020, zlepšit bezpečnost v Evropě a zvýšit naši váhu na světové scéně. Pracovní program Komise na rok 2011 obsahuje řadu iniciativ, které dosažení těchto cílů sledují. Rozšiřování si musí u všech zúčastněných stran zachovat důvěryhodnost. Země usilující o přistoupení a jejich občané by měli mít po splnění podmínek jasné vyhlídky na přistoupení a během celého procesu by měli pociťovat hmatatelné výhody. Členské státy a veřejné mínění v EU musí mít jistotu, že díky splnění přísných podmínek jsou nové země na přistoupení dobře připraveny. Aby bylo rozšiřování úspěšné, je třeba pevného politického závazku všech zúčastněných stran. Obnovená shoda v oblasti rozšíření, na níž se v prosinci 2006 dohodla Evropská rada, nadále představuje rámec pro dosažení těchto cílů. Tato politika je založena na zásadě upevnění závazků, na spravedlivých a přísně vymezených podmínkách a dobré komunikaci s veřejností spolu se schopností EU integrovat nové členy. Proces rozšiřování, jehož vyvrcholením je členství, obsahuje mechanismy a pobídky, jejichž cílem je podpořit přistupující země ve spolupráci s EU na dosahování společných cílů. Nyní, kdy došlo k posílení správy ekonomických záležitostí v rámci EU, se také zintenzívní dialog o hospodářství s přistupujícími zeměmi, což nám umožní společně se zaměřit na překonání krize a vytvoření nových pracovních míst. Globální konkurenceschopnosti EU prospívá užší integrace se zeměmi, které mají řadu komparativních výhod. To je jeden z trvalých přínosů pátého rozšíření, které v letech 2004 až 2007 zvýšilo počet členských států EU z 15 na 27. Obchod mezi „starými“ a „novými“ členskými státy se od roku 1998 do roku 2008 ztrojnásobil z přibližně 150 miliard EUR na 450 miliard EUR. Proces rozšiřování poskytl EU finanční prostředky k tomu, aby v době krize mohla společně s mezinárodními finančními institucemi případně zasáhnout s cílem udržet hospodářskou stabilitu. Malé a střední podniky, které v EU vytvářejí dvě třetiny pracovních míst v soukromém sektoru a jsou hlavním hybatelem inovací, těží z rozšířeného vnitřního trhu a získávají významnou část předvstupní pomoci. Užší integrace prostřednictvím procesu rozšiřování pomáhá EU dosáhnout jejích cílů v řadě oblastí, které jsou klíčové pro hospodářskou obnovu a udržitelný růst (např. energetika, doprava, ochrana životního prostředí a úsilí o vyřešení dopadu klimatických změn). Země západního Balkánu jsou ze všech stran obklopeny členskými státy. Turecko sousedí s Evropskou unií na zemi a na moři. Výstavba transevropských dopravních koridorů, diverzifikace zdrojů energie, zmírnění změn klimatu a přizpůsobení se jim, omezování přeshraničního znečištění vzduchu a vody, to jsou jen některé z cílů, jejichž dosažení vyžaduje plné nasazení přistupujících zemí. Tyto země mají z pokroku v uvedených oblastech také prospěch a vyhlídka na přistoupení je motivuje k tomu, aby se prioritně zaměřily na dosažení cílů sdílených s EU. Granty z nástroje předvstupní pomoci (IPA) a půjčky od Evropské investiční banky a jiných mezinárodních finančních institucí, které IPA pomáhá získat, poskytují praktické prostředky podpory. Nejnovější kandidát, který zahájil jednání o přistoupení, Island, je světovým vůdcem ve využívání různých forem obnovitelné energie a může velmi přispět k úsilí EU o inovaci v této i jiných pokročilých oblastech. Na předním místě agendy EU vymezené Stockholmským programem je zvyšování bezpečnosti v Evropě. Přistupující země musí převzít příslušné acquis Unie a prokázat svoji schopnost plně jej provést. Z tohoto důvodu Komise s dvojnásobným úsilím podporuje přistupující země v předcházení organizované trestné činnosti a korupci a boji proti nim a v posilování jejich schopnost prosazovat právo. Unijní státní zástupci, soudci a další odborníci na vymáhání práva, správu hranic a migraci nyní svým protějškům v přistupujících zemích pomáhají prostřednictvím sdílení znalostí a kontroly pokroku. Pro splnění kritérií určujících, jakým tempem se kandidátská země blíží k členství v EU v přístupových jednáních, musí země dosahovat přesvědčivých výsledků v nezávislém a účinném vykonávání spravedlnosti. Zkušenosti s uvolňováním vízového režimu pro země západního Balkánu ukazují, čeho lze dosáhnout kombinací přísných podmínek a poskytováním konkrétních výhod vázaných na pokrok směrem k členství v EU. Podtrhují též význam, jaký má vytrvalé úsilí dotčených vlád o zajištění toho, aby byly dodržována omezení a podmínky vázané na volnější pohyb osob. Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost EU získala prostředky pro zvýšení své váhy na globální scéně. Příkladem takového potenciálu je úloha, jakou hrála EU v přijímání usnesení Valného shromáždění OSN o Kosovu. Ve světě, kde nové velmoci hrají stále významnější roli, dává rozšiřování Evropské unii větší váhu a zesiluje její hlas na mezinárodních fórech. Páté rozšíření dalo nový impuls vztahům EU s jejími východními a jižními sousedy a přimělo ji hledat cesty k rozvoji iniciativ v oblasti Baltského a Černého moře. Přístupový proces zemí západního Balkánu a Turecka dává EU stále větší vliv ve Středomoří, oblasti Černého moře i v Podunají a díky němu se EU o tyto regiony stále více zajímá. Pokud se bude úloha Turecka v jeho vlastním regionu rozvíjet ruku v ruce s přístupovým procesem a v koordinaci s EU, může to zvýšit význam obou stran ve světových záležitostech, nejen na Blízkém východě a jižním Kavkaze. Budou-li jednat společně, mohou EU a Turecko posílit energetickou bezpečnost, řešit regionální konflikty a zabránit vytváření rozporů z etnických či náboženských důvodů. Island a EU mohou společně hrát významnou roli při řešení energetických, environmentálních, námořních a bezpečnostních otázek v Arktidě. Plného potenciálu takových synergií lze samozřejmě využít pouze na základě vzájemného závazku plnit důvěryhodnou strategii rozšíření. Význam EU ve světě též ve značné míře závisí na přitažlivosti jejího regulačního modelu. Životaschopnost vnitřního trhu a přijímání evropských norem a standardů zeměmi na celém světě značně podporuje obchod, investice a růst. Akt o jednotném trhu předložený Komisí má za cíl odstranit všechny zbývající překážky a uvolnit nový růstový potenciál. V procesu rozšiřování přistupující země postupně přijmou acquis , čímž se rozšíří oblast, kde platí jediný soubor pravidel. To by mělo stimulovat nové investice, inovace a sociální soudržnost a zvýšit přitažlivost evropského regulačního modelu v sousedních zemích a v širším mezinárodním měřítku. Pro EU i pro země usilující o přistoupení je v sázce mnoho. Způsob, jakým veřejnost vnímá význam této agendy, je zároveň ovlivňován každodenními starostmi, jež se často mohou jevit jako naléhavější. Letošní balíček zpráv obsahující závěry a doporučení ukazuje, že proces rozšiřování přispívá k řešení mnoha obav vyjadřovaných našimi občany, ať už se jedná o předcházení organizované trestné činnosti a korupci a boji proti nim či vytváření růstu a pracovních míst. Orgány EU a její členské státy musí společně pracovat na lepším porozumění procesu rozšiřování a na jeho podpoře a informovat, jak nám mohou pomoci v dosažení našich společných cílů. Díky úspěšnému zvládnutí dalšího rozšíření se EU bude moci lépe vypořádat s mnoha dalšími výzvami, jimž čelí. HLAVNÍ VÝZVY Překonání hospodářské krize Hospodářská krize zasáhla všechny přistupující země. Její dopad se ovšem lišil v závislosti na struktuře hospodářství každé země. Nejméně byla dotčena Albánie, Kosovo a Bývalá jugoslávská republika Makedonie, protože poměrně málo závisí na vývozu a jejich domácí trhy se udržely v dobrém stavu. Chorvatsko, Srbsko a Turecko, jež jsou více integrovány do celosvětového trhu, byly zasaženy těžce. Černá Hora byla krizí vážně postižena kvůli své závislosti na vnějším financování a malému počtu odvětví. V Bosně a Hercegovině byl dopad krize znásoben procyklickými fiskálními politikami vyznačujícími se vysokým podílem dotací a sociálních transferů v rozpočtu. V roce 2010 vykazuje západní Balkán skromné známky zotavení. V důsledku přísných úvěrových podmínek a trvající nezaměstnanosti je domácí poptávka stále slabá. K dobrému oživení se silnou mírou růstu dochází v Turecku, jež těží z fiskální konsolidace a restrukturalizace bankovnictví provedené na začátku tisíciletí. Island stále trpí následkem celosvětových finančních otřesů a zhroucením svého bankovního systému. V mnoha těchto zemích trvá tlak na veřejné finance. I přes poměrně nízký průměrný veřejný dluh se z důvodu fiskální expanze v období prudkého růstu zvýšilo ohrožení přistupujících zemích celosvětovou finanční krizí (s výjimkou Turecka) a jejich zranitelnost. Většině zemí západního Balkánu chyběl manévrovací prostor ve fiskální oblasti i kapacita potřebná ke stanovení priorit ve veřejných výdajích, takže nemohly reagovat na krizi fiskálními stimuly. V těchto zemích byla přijata přísná fiskální opatření, včetně opětovného sestavení rozpočtu. Nepodařilo se však zabránit prohlubování rozpočtových schodků. Island, Srbsko, Kosovo a Bosna a Hercegovina využily pomoc od Mezinárodního měnového fondu. EU přispěla spolu s mezinárodními finančními institucemi ke zmírnění dopadu krize. Pomoc z IPA byla přesměrována na podporu konkurenceschopnosti a investic do infrastruktury. Některým zemím byla poskytnuta rozpočtová podpora a makrofinanční pomoc. V mobilizaci prostředků pro velké infrastrukturní projekty hraje důležitou úlohu investiční rámec pro západní Balkán ( viz oddíl 3 níže ). Aby bylo dosaženo udržitelného růstu a skutečného sblížení, bude třeba provést další strukturální reformy a uplatňovat obezřetnou fiskální politiku. Je třeba účinněji využívat domácích zdrojů růstu, aby se zlepšila výrobní kapacita, vytváření pracovních míst a konkurenceschopnost. Nyní je též nezbytné zvýšit objem domácích a zahraničních investic do projektů na zelené louce, zejména v činnostech zaměřených na vývoz. To přispěje ke zvýšení výroby a produktivity a následně povede k vyšší zaměstnanosti a udržitelnějším obchodním bilancím. Také to pomůže k řešení naléhavých sociálních problémů v regionu. Ke zvýšení objemu zahraničních a domácích investic musí vlády zlepšit podnikatelské prostředí. Znamená to zvýšit účinnost veřejné správy a zlepšit nezávislost soudnictví, odstranit neformální překážky obchodu a posílit právní stát. Pro přilákání investic je důležitý fungující regionální trh na základě Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA) a další slaďování právních předpisů s acquis . Růstový potenciál regionu dále zvýší plánovaná liberalizace obchodu se zemědělskými výrobky a službami v celém regionu a otevření trhu s veřejnými zakázkami. Pro přistupující země je klíčové zajistit zdravé a udržitelné veřejné finance. Zároveň se jedná o klíčovou otázku při přípravě na členství v EU. Zkušenosti z nedávné doby ukazují provázanost evropských hospodářství a destabilizační potenciál velkých nerovnováh i v malých ekonomikách. Komise bude nadále plně využívat předvstupních nástrojů a hospodářského dohledu ke sledování ekonomické a fiskální výkonnosti přistupujících zemí. EU vede s kandidátskými zeměmi pravidelně rozhovory, v nichž je seznamuje se systémem koordinace hospodářských politik a dohledu uvnitř EU. Podobný postup funguje pro potenciální kandidátské země. Ekonomické dialogy mezi Komisí a přistupujícími zeměmi v rámci dohod o přidružení jsou také využívány k dohledu nad hospodářskou politikou. V současnosti jsou přijímána opatření k posílení správy ekonomických záležitostí v rámci EU. Jakmile bude tato zesílená koordinace makroekonomických, rozpočtových a strukturálních reforem plně definována a formalizována, Komise posoudí, jak by bylo možné uplatnit některé z jejích prvků v přistupujících zemích. Kromě dialogu a dohledu EU aktivně podporuje též úsilí přistupujících zemí o obnovu hospodářství, makroekonomickou stabilizaci a fiskální konsolidaci. Značné prostředky z IPA jsou věnovány na lepší řízení veřejných financí, zlepšení kvality statistik a posílení dohledu v odvětví bankovnictví. Proces rozšiřování přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020 tím, že rozšiřuje působení evropského regulačního rámce a vytváří nové obchodní příležitosti. Komise vítá snahu mnoha přistupujících zemí o promítnutí strategie Evropa 2020 do jejich priorit vnitrostátních reforem. Zapojí též tyto země do iniciativ na úrovni EU, aby byly splněny cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, jež bude vykazovat vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V oblasti vzdělávání Komise posoudí možnost začlenit všechny přistupující země do strategického rámce „Vzdělávání a odborná příprava 2020“ a zapojit je do vzdělávacích aktivit (tzv. peer-learning )[2]. Přistupující země se již účastní iniciativ v regionálních skupinách, kde mohou společně hodnotit dosažený pokrok a stanovovat konkrétní cíle pro svůj region. Příkladem takové iniciativy je „Small Business Act“ pro Evropu, což je soubor opatření na zlepšení podnikatelského prostředí pro malé a střední podniky. Komise navrhne Radě pro regionální spolupráci, aby v souladu s prioritami strategie Evropa 2020 vytvořila platformy pro dialog a vzájemné hodnocení i v jiných oblastech. Při plánování pomoci z IPA Komise zohlední priority této strategie. Sociální začlenění Hospodářská krize má záporný dopad na sociální zabezpečení v přistupujících zemích. Zasaženy byly zejména zranitelné skupiny jako menšiny, znevýhodněné komunity a osoby se zdravotním postižením. Celý region se potýká s vysokou mírou nezaměstnanosti, která postihuje zejména mladé osoby, s nízkou mírou účasti na trhu práce a chudobou. Zvlášť zranitelnou komunitou jsou Romové, již jsou zasaženi chudobou a čelí diskriminaci a segregaci v přístupu ke vzdělání, zaměstnání, bydlení a sociálním službám včetně zdravotní péče. Významný počet Romů stále není veden v systémech evidence obyvatelstva nebo nevlastní osobní doklady. V důsledku nedávných válek mnoho z nich nadále žije v táborech v postavení vnitřně vysídlených osob. Komise je odhodlána pomáhat přistupujícím zemím při zlepšování životních podmínek zranitelných skupin, což zahrnuje i sociální a hospodářské začleňování Romů. Za tímto účelem poskytuje zranitelným skupinám značnou podporu z nástroje IPA na vzdělávání a posílení sociálních služeb a služeb zaměstnanosti. Cílem je začlenit znevýhodněné osoby do pracovního trhu. Financuje též modernizaci infrastruktury v romských osadách. Tato podpora bude posílena s cílem zlepšit životní podmínky v nejdotčenějších zemích, jimž má pomoci při vypracování komplexního přístupu k problémům sociálního začlenění. S Chorvatskem bylo již uzavřeno Společné memorandum o sociálním začlenění poskytující politický rámec pro tuto oblast. Přistupující země přijaly k vyřešení výše uvedených úkolů určitá opatření, ale zbývá toho ještě hodně vykonat. Komise je vyzývá, aby pracovaly na snížení chudoby a sociálního vyloučení v souladu s prioritami strategie Evropa 2020 a aby lépe využívaly příležitostí poskytovaných iniciativou Desetiletí romské integrace. Přistupující země by měly zvážit stanovení přesných a ambiciózních cílů, jakých chtějí dosáhnout v zaměstnanosti, vzdělávání a snižování chudoby znevýhodněných komunit, zejména Romů. Posílení právního státu a veřejné správy Posílení právního státu, zejména v oblasti soudnictví a boje proti organizované trestné činnosti a korupci, je hlavním úkolem většiny zemí účastnících se procesu rozšiřování. Pro vstup do dalších fází procesu přístupu k EU je důležité dosáhnout viditelných výsledků, které trvalým způsobem zlepší právní stát. Obnovená shoda v oblasti rozšíření, jež byla dohodnuta v roce 2006, vyzývá k řešení otázek týkajících se právního státu již na počátku přístupového procesu. Pro Komisi má vyřešení těchto otázek a využívání všech dostupných nástrojů vysokou prioritu. Používání kritérií v přístupových jednáních slouží jako důležitý katalyzátor reforem a dává jasně najevo, že otázkami právního státu je třeba se před vstupem vážně zabývat. Proces uvolňování vízového režimu prokázal účinnost přístupu, který stanovil konkrétní požadavky na reformu, a tak zemím umožnil lépe zaměřit své úsilí. Zintenzívnilo se vzájemné hodnocení i vysílání misí umožňujících soudcům, státním zástupcům a dalším odborníkům na vymáhání práva, správu hranici a migraci z členských států přímý kontakt s jejich protějšky. Intenzivnější justiční a policejní spolupráce v regionu, s členskými státy EU a Europolem, Eurojustem a Frontexem poskytuje v předvstupním období prostředky k boji s mezinárodní trestnou činností. Vzhledem k této zkušenosti Komise dále zintenzívní svoji činnost a s kandidátskými a potenciálními kandidátskými zeměmi prohloubí dialog o otázkách právního státu. Země by měly usilovat o dosažení konkrétních trvalých výsledků a přesvědčivě a důvěryhodně prokázat, že pracují na reformě soudnictví a bojují proti organizované trestné činnosti a korupci. Klíčové je dosáhnout stabilního právního rámce a provést jej. Rozšíří se využívání klasifikačních misí a referenčního srovnávání. Stanoviska Komise k žádostem Černé Hory a Albánie o členství v EU vymezují priority v oblasti právního státu. Komise pozorně sleduje pokrok, zejména prostřednictvím hodnotících misí nebo smíšených subjektů zřízených dohodami o stabilizaci a přidružení nebo prozatímními dohodami. Výsledky tohoto dialogu jsou popsány ve zprávách o pokroku. Právní stát je hlavním cílem pomoci z nástroje IPA. Na téma právní stát Kancelář pro technickou pomoc a výměnu (TAIEX) každoročně pořádá pro přistupující země více než stovku školení. V současnosti byl zaznamenán pozitivní vývoj v soudní spolupráci v několika zemích západního Balkánu. Byly uzavřeny nové dvoustranné dohody o policejní spolupráci, např. mezi Srbskem a Albánií, o vzájemné právní pomoci a vzájemném uznávání rozsudků v trestních věcech. O krok dále šlo Chorvatsko a Srbsko, jež podepsaly dohodu umožňující v případech organizované trestné činnosti a korupce vydat jejich státní příslušníky za účelem trestního stíhání či výkonu trestu. Komise vyzývá ostatní země v regionu, aby tohoto příkladu následovaly. Soudní spolupráce by se ještě zlepšila, pokud by možnost vydávat své státní příslušníky byla rozšířena na veškerou závažnou trestnou činnost včetně válečných zločinů. Rada pro regionální spolupráci usiluje o prohloubení spolupráce mezi policií, státním zastupitelstvím a soudy. Pro uplatňování zásad právního státu a zlepšení správy je naprosto nezbytná profesionální a nezpolitizovaná veřejná služba. V přistupujících zemích, z nichž většina se nachází v různých fázích budování státu, je prioritou reforma veřejné správy. K udržitelnosti reforem je nezbytné, aby byly pevně začleněny do stávajících struktur státu a přihlížely ke konkrétní sociální situaci i situaci ve státní správě. Komise bude pokračovat v podpoře reforem veřejné správy v přistupujících zemích, a to v úzké spolupráci s programem SIGMA[3]. Svoboda slova a sdělovacích prostředků Svoboda slova a sdělovacích prostředků, jež je nedílnou součástí každého demokratického systému, nadále vzbuzuje obavy ve většině přistupujících zemí. V Turecku právní rámec dosud svobodu slova dostatečně nezaručuje. V několika zemích západního Balkánu jsou novináři stále vystavováni hrozbám a fyzickým útokům. V některých zemích je šíření pomluvy nadále trestným činem nebo jsou za ni udělovány nepřiměřeně vysoké pokuty. V několika zemích je problémem vměšování politiky do nezávislosti sdělovacích prostředků, a to i těch veřejnoprávních. Nezávislost vydavatelů je podkopávána nepřiměřeným politickým a hospodářským tlakem. Těmito otázkami se dotčené země musí urychleně zabývat. Komise bude pokrok v této oblasti pozorně sledovat. Zaměří se přitom hlavně na oblasti, jako je právní rámec a jeho soulad s evropskými standardy, zejména pokud jde o šíření pomluvy, na odpovědnost orgánů za řádné postihování všech útoků na novináře, na vytvoření samoregulačních orgánů a jejich příspěvek k zvyšování profesionality, na úlohu veřejnoprávních sdělovacích prostředků v pluralitních demokraciích, a také na vytváření přeshraničních kontaktů v oblasti podávání zpráv, které přispějí k lepšímu vzájemnému porozumění. Na jaře roku 2011 Komise uspořádá konferenci o svobodě slova a sdělovacích prostředků v přistupujících zemích, která umožní zhodnotit pokrok v těchto oblastech. V případě potřeby bude na základě této konference poskytnuta podpora z nástroje IPA. Usmíření, regionální spolupráce a dvoustranné otázky na západním Balkáně V minulém desetiletí země západního Balkánu výrazně pokročily na cestě ke stabilitě a regionální spolupráci. Stále však zůstává otevřena řada otázek pramenících z konfliktů v tomto regionu, které ovlivňují fungování států i jejich vzájemné vztahy. EU pracuje se všemi stranami v regionu na překonání tohoto dědictví minulosti. Proces usmíření je klíčovým prvkem stability v Kosovu, kde byla zahájena jeho nová fáze na základě poradního stanoviska Mezinárodního soudního dvora. Poté, co byla přijata rezoluce Valného shromáždění OSN, je EU připravena přispět k dialogu mezi Prištinou a Bělehradem s cílem podpořit spolupráci, dosáhnout pokroku na cestě do EU a zlepšit život obyvatelstva. Pokrok v usmíření je zásadní též pro Bosnu a Hercegovinu, a to nejen kvůli fungování státu. Pro usmíření je důležité úplné provedení dohody z Ochridu v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, respektování a ochrana etnických menšin v celém regionu, návrat uprchlíků, spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) a řádné vyšetření válečných zločinů u domácích soudů. Pro trvalé usmíření je třeba vyvinout úsilí na všech úrovních – od vlád a soudního systému až po občanskou společnost. Musí být též spojeno s řešením chudoby a sociálního vyloučení. V současnosti se objevuje řada kladných signálů. Srbský parlament přijal prohlášení odsuzující masakr ve Srebrenici, které se odvolává na rozhodnutí Mezinárodního soudního dvora o Srebrenici. Nevládní organizaci zahájily iniciativu k zřízení regionální komise pro zjišťování a odhalování pravdy. Tuto tzv. iniciativu RECOM podporují prezidenti Chorvatska a Srbska, černohorský parlament a náboženská společenství. K usmíření by přispěla širší podpora v regionu. V květnu 2010 se v Sarajevu konalo setkání Igmanovy iniciativy, jehož se zúčastnili prezidenti Srbska, Bosny a Hercegoviny, Chorvatska a Černé Hory. Do této iniciativy je zapojeno více než 140 nevládních organizací s cílem podporovat a usnadňovat místní a regionální spolupráci. Toto úsilí v různých oblastech musí být doplněno trestním stíháním válečných zločinů prostřednictvím úplné spolupráce s ICTY a řádného a rychlého projednávání případů válečných zločinů u domácích soudů. Zásadní zůstává úplná spolupráce s ICTY, zejména ze strany Srbska a Chorvatska. Dobrým směrem se ubírá záležitost návratu uprchlíků, kterou otevřel sarajevský proces. Na setkání ministrů konaném v březnu v Bělehradě byl obnoven dialog mezi příslušnými vládami. Komise je připravena zvážit zvýšení finančních příspěvků z EU tomuto procesu a podporu konání dárcovských konferencí (jakmile země dosáhnou dohody o konkrétních opatřeních na vyřešení přetrvávajících problémů). V důsledku ozbrojených konfliktů se v regionu stále pohřešuje 14 631 osob (údaj ze srpna 2010) a řešení zbývajících případů postupuje velmi pomalu. Dotčené země musí více usilovat o jejich vyřešení v přiměřené lhůtě. Regionální spolupráce přispívá k usmíření, dobrým sousedským vztahům a vytvoření dobrého ovzduší pro řešení otevřených dvoustranných otázek. Na západním Balkáně je rovněž klíčová pro hospodářský rozvoj a přispívá k řešení společných problémů, jako je organizovaná trestná činnost, správa hranic, změna klimatu nebo znečištění životního prostředí. Má rovněž zásadní význam pro dosažení pokroku v programu integrace do EU v oblastech jako bezpečnost občanů, energetika či doprava. Tento region přijal opatření k posílení struktur, za něž nese odpovědnost. Hlavní roli v řízení a kontrole regionální spolupráce hraje Rada pro regionální spolupráci. Tato rada přijala na období 2011–2013 ambiciózní strategii a pracovní program, jež je nyní třeba provést. Zaměřují se na činnosti orientované na výsledek, kde může rada přinést skutečnou přidanou hodnotu. Pro dokončení regionální zóny volného obchodu je podstatná Středoevropská dohoda o volném obchodu (CEFTA). Energetické společenství pracuje na vytvoření regionálního trhu s energií a připravuje se na integraci do trhu EU. Dohoda o vytvoření společného evropského leteckého prostoru zlepší standardy v oblasti bezpečnosti, ochrany před protiprávními činy a uspořádání letového provozu a vytvoří konkurenčnější prostředí, z nějž budou mít prospěch cestující v letecké dopravě. Komise poskytuje regionální spolupráci výraznou finanční podporu. V roce 2011 budou uvolněny prostředky z nástroje IPA na účast regionu v hlavních regionálních dohodách, jako je smlouva o dopravě. Regionální institut pro veřejnou správu (ReSPA) je nyní plně funkční a ročně pořádá asi 2 500 dnů školení. V červenci 2010 byla ratifikována mezinárodní dohoda, jež mu uděluje právní subjektivitu. Jeho sídlo v černohorském Danilovgradu má být oficiálně otevřeno 11. listopadu 2010. Komise bude nadále podporovat obnovu kulturního dědictví v souvislosti s Lublaňským procesem. Rada pro regionální spolupráci zřídí pracovní skupinu pro kulturu a společnost, jíž bude nápomocen stálý sekretariát využívající předvstupní pomoci EU. Úkolem této skupiny bude ve spolupráci s Radou Evropy a Komisí řídit Lublaňský proces. Komise právě dokončuje strategii pro Podunají, jež sdruží členské státy, přistupující země a země Východního partnerství. Pro úspěch této strategie je klíčové začlenění zemí západního Balkánu, které sdílí poříčí Dunaje se sousedy z EU, a jejich aktivní účast. Tato strategie je příležitostí k vzájemně prospěšným investicím do dopravy, energetiky a životního prostředí a k sociálnímu a hospodářskému rozvoji. Překážkou regionální spolupráce jsou rozdílné názory na Kosovo. Brání zejména fungování CEFTA, rozšíření celoevropsko-středomořského systému diagonální kumulace a podpisu dohody o vytvoření dopravního společenství. V některých případech se nepodařilo uspořádat setkání za účasti všech regionálních hráčů. Komise důrazně vyzývá všechny zúčastněné strany, aby hledaly praktická a pragmatická řešení, jak docílit regionální spolupráce, aniž by byly dotčeny rozdílné názory v otázce statusu Kosova. Slovinsko a Chorvatsko podepsaly a ratifikovaly dohodu o předání hraničního sporu mezinárodnímu rozhodčímu soudu, což otevírá cestu k jeho úplnému vyřešení. Dohoda prokazuje, že dvoustranné otázky lze vyřešit v duchu dobrých sousedských vztahů. Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Kosovo dokončily demarkaci své hranice. Zbývá však vyřešit mnoho dalších dvoustranných otázek, zejména ohledně hranic, a též spor o název mezi Řeckem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie. Otevřené dvoustranné otázky, včetně hraničních sporů, musí řešit dotčené strany v duchu dobré sousedské spolupráce a s přihlédnutím k celkovým zájmům EU. Zároveň je nutné, aby projevily obnovenou politickou vůli. Komise očekává, že k vyřešení neukončených hraničních sporů vyvinou veškeré úsilí v souladu se zásadou mírového řešení sporů podle Charty OSN a v případě potřeby též podle jurisdikce Mezinárodního soudního dvora. Přístupový proces by neměl být dvoustrannými otázkami zdržován. EU je připravena přispět k vytvoření potřebného politického ovzduší umožňujícího nalézt řešení a podpořit související iniciativy. PřEDVSTUPNÍ NÁSTROJE VE SLUžBÁCH POLITIKY ROZšÍřENÍ Finanční pomoc – strategický přístup Finanční pomoc v rámci nástroje finanční pomoci (IPA) je navržena tak, aby pomohla kandidátským a potenciálním kandidátským zemím splnit přístupová kritéria, dosáhnout souladu s politikami a standardy EU a podpořit sociální a hospodářský rozvoj. Taková pomoc z rozpočtu EU má jasný přínos. Pomoc přistupujícím zemím je investicí do budoucnosti EU, protože podporou svých budoucích členů v řádné přípravě na přistoupení bude EU v lepší pozici pro dosažení svých strategických cílů. Na tuto podporu je v období 2007–2013 z IPA určeno 11,6 miliardy EUR. Orientační rozdělení těchto prostředků je uvedeno v revidovaném víceletém orientačním finančním rámci na období 2011–2013. Nástroj IPA umožňuje strategické plánování pomoci prostřednictvím tříletých víceletých orientačních plánovacích dokumentů. Tyto dokumenty stanoví hlavní priority pro poskytnutí pomoci v následujících letech a tvoří základ ročního či víceletého plánování. Vycházejí z potřeb zjištěných v dokumentech o partnerství a zprávách o pokroku. Komise přijala řadu opatření ke zvýšení strategické povahy tohoto procesu a k posílení vazby mezi prioritami, které jsou stanoveny v přístupových či evropských partnerstvích a ve zprávách o pokroku, a plánováním pomoci. Pozornost se tedy rostoucí měrou soustřeďuje na klíčové oblasti, jako je řádná správa věcí veřejných a právní stát. Aby tento cíl byl jasnější a aby se posílila odpovědnost přijímajících zemí, bude se Komise při plánování předvstupní pomoci více zaměřovat na jednotlivá odvětví. Přistupující země se proto vyzývají k vypracování podrobných strategických programů pro odvětví, jež byla vymezena pro pokrok na cestě k přistoupení k EU jako klíčová. Přístupové priority by měly být plně začleněny do těchto programů, za něž země odpovídají. Ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech pro období 2011–2013 budou stanoveny cíle pro pomoc z IPA v rámci těchto odvětví. Dalšími oblastmi, které budou zejména u kandidátských zemí nadále zahrnuty jako prioritní do těchto dokumentů, budou oblasti související s regionálním rozvojem, rozvojem lidských zdrojů a rozvojem venkova. Pokud se vlády přistupujících zemí naučí, jak řídit předvstupní pomoc efektivně a v souladu se zásadami řádného finančního řízení, dokáží se připravit na situaci, kdy budou jako budoucí členské státy EU hospodařit s evropskými fondy. Účinnému provádění programů financovaných z nástroje předvstupní pomoci však stále brání problémy. Aby byla optimalizována schopnost absorpce dostupných předvstupních fondů, země musí vystupňovat úsilí o zajištění dostatečné správní kapacity a odborných znalostí s cílem vypracovávat a provádět udržitelné projekty zaměřené na výsledky. Komise poskytne příjemcům ke zlepšení kapacity podporu a bude sledovat finanční cyklus IPA, aby byly nedostatky zjištěny již v rané fázi. Komise bude také více plánovat na víceletém základě, což umožní lépe stanovovat priority a určovat posloupnost plánovaných opatření a zlepší též předvídatelnost finanční pomoci pro přijímající země. Odvětvový přístup usnadní spolupráci dárců s příjemci, zabrání zdvojování úsilí a povede k větší účinnosti a efektivitě. To by následně mělo umožnit všem zainteresovaným stranám, aby se více soustředily na dosažení očekávaných výsledků a na to, jaký bude mít naše spojené úsilí dopad. Rozsah investic potřebných k přípravě přistupujících zemí na členství a ke skutečné konvergenci si vyžaduje značné prostředky z vnitrostátních rozpočtů, podporu ostatních dárců a mezinárodních finančních institucí a zapojení soukromých investorů. Zvláště cenným prostředkem pro spojení grantů z veřejných rozpočtů a půjček od soukromých bank jsou partnerství veřejného a soukromého sektoru. Dobrými příklady vyvážení vysokého přílivu kapitálu s omezenými veřejnými zdroji je investiční rámec pro západní Balkán (WBIF), Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE) a fond „Zelenou energií k růstu“ (GGF). WBIF byl vytvořen v prosinci 2009 jako společná iniciativa Komise a partnerských mezinárodních finančních institucí. Jedná se o klíčový nástroj pro směřování investic do infrastruktury v regionu, který kombinuje vysoké půjčky od mezinárodních finančních institucí s granty z IPA. Dosud bylo v grantech přiděleno 137 milionů EUR, jež by mohly přinést investice v odhadované výši 6,6 miliardy EUR. WBIF se zaměří na zvýšení počtu projektů v oblasti hospodaření s vodou a odpadními vodami v regionu, na podporu energetické účinnosti, urychlení investic do hlavních dopravních sítí a na podporu rozvoje malých a středních podniků, jakož i mechanismů pro podporu hospodářského růstu po finanční krizi. Projektů v rámci tohoto investičního rámce se účastní řada zemí západního Balkánu, což posiluje regionální spolupráci. WBIF je určen především pro velké investice regionálního významu, jako je hlavní regionální dopravní síť v jihovýchodní Evropě, kterou lze považovat za předvoj transevropské dopravní sítě (TEN-T) v regionu. Cílem finanční pomoci z IPA v oblasti regionální spolupráce je zajistit regionální stabilitu, zvýšit obchodní toky uvnitř regionu a podpořit iniciativy a struktury regionální spolupráce v zemích západního Balkánu (mimo jiné prostřednictvím Rady pro regionální spolupráci a Regionálního institutu pro veřejnou správu). Důležitým úkolem Rady pro regionální spolupráci je sledovat, zda financování z prostředků IPA a od ostatních dárců odráží priority v oblasti regionální spolupráce. Účast v programech a agenturách EU Účast přistupujících zemí v programech a agenturách EU má za cíl prohloubit spolupráci s členskými státy a seznámit země s politikami a pracovními postupy EU. Kandidátské a potenciální kandidátské země se mohou účastnit programů EU na základě rámcových dohod a jednotlivě se podílet na činnosti evropských agentur. Jejich účast může být částečně financována z prostředků IPA. Země jsou podporovány v tom, aby svou účast zaměřily na programy či agentury, v nichž jejich zapojení přinese podporu klíčových reformním oblastem a z nichž budou co nejvíce těžit. Šíření informací a komunikace Pro úspěch politiky rozšiřování je nezbytná široká podpora veřejnosti. V informování a komunikaci s veřejností, jež mohou k udržování takové podpory přispět, hrají rozhodující úlohu členské státy a přistupující země. Komise je odhodlána zlepšit tok objektivních a srozumitelných informací o procesu rozšiřování prostřednictvím všech sdělovacích prostředků, jichž lze v současnosti využít. Je zejména důležité, aby se tyto informace dostaly k mladým lidem, z jejichž životní zkušenosti dosud nemusí být patrné, jaký význam má podpora bezpečí a stability v Evropě. Je úkolem politických představitelů na úrovni EU i na celostátní, regionální a místní úrovni, aby tyto informace co nejsmysluplněji využili ve prospěch svých voličů. Zkušenosti s pátým rozšířením prokazují, že každá mezera v komunikaci je rychle vyplněna zavádějícími informacemi. Tuto mezeru je třeba překonat poskytnutím široce dostupných a přesných informací. Má-li veřejnost plně chápat, co je v sázce, je to zcela zásadní. V roce 2010 se Unie potýká s novými výzvami v souvislosti s hospodářskou krizí, životním prostředím, zaměstnaností, bezpečností občanů, změnou klimatu a migrací. Tyto otázky se dotýkají veřejnosti jak v členských státech, tak v přistupujících zemích. Úkolem politických představitelů je vysvětlit, jak může program rozšiřování napomoci EU v dosažení jejích cílů v těchto klíčových oblastech, urychlit provádění reformního programu a zlepšit životní podmínky v přistupujících zemích. Nejlepší reklamou rozšiřování jsou hmatatelné a skutečné výsledky. Působivým příkladem je uvolnění vízového režimu pro západní Balkán. Rozvoj občanské společnosti Činnost občanské společnosti je zásadní pro vytvoření zralé demokracie, dodržování lidských práv a zásad právního státu. Taková činnost zvyšuje politickou odpovědnost, podporuje diskusi o směřování společnosti a vytváří pro ni prostor, a také zvyšuje shodu o významu pluralitní společnosti. Tím, že napomáhá otevřenější, účastnické a dynamické demokracii, živá a pulsující občanská společnost přispívá také k toleranci a usmíření. Zapojení organizací občanské společnosti do předvstupního procesu zvyšuje kvalitu reforem prováděných v souvislosti s přistoupením a jejich veřejnou podporu. Aby se organizace občanské společnosti mohly účastnit efektivního politického dialogu, je třeba vytvořit takové ovzduší, v němž bude úloha občanské společnosti přijímána a oceňována. Obecnou zásadou by se mělo stát pořádání veřejných konzultací o politických iniciativách a návrzích zákonů. Občanská společnost často nemůže dosáhnout na podporu ze státní správy kvůli nedostatku transparentnosti a špatně vypracovaným kritériím pro přidělování prostředků Finanční nástroj pro podporu občanské společnosti pomáhá organizacím občanské společnosti ve zlepšení kapacit a profesionalizaci a umožňuje jim účast na účinném dialogu s aktéry z veřejného i soukromého sektoru, jakož i sledování vývoje v oblastech jako právní stát a dodržování základních práv. Tento nástroj slouží k financování krátkodobých cest do EU a iniciativ na místní úrovni a k navazování kontaktů v regionu. Komise tento nástroj upravila na základě zpětné vazby od organizací občanské společnosti tak, aby se více zaměřil na místní komunitní organizace. Komise se tak bude moci lépe soustředit na potřeby každé země a poskytnout nevládním organizacím dlouhodobější počáteční financování. Silnější a dobře fungující organizace by se mohly stát mentory a pomocníky menších organizací. POKROK PřISTUPUJÍCÍCH ZEMÍ A PROGRAM NA ROKY 2010–2011 Směřování západního Balkánu k členství v EU Na setkání ministrů ze zemí EU a západního Balkánu 2. června 2010 EU znovu potvrdila svůj jednoznačný závazek, pokud jde o evropskou perspektivu zemí západního Balkánu, a zdůraznila, že budoucnost těchto zemí leží v Evropské unii. Země západního Balkánu se během uplynulého roku dále přibližovaly k EU a region dosáhl dalšího, i když nerovnoměrného, pokroku při provádění reforem a plnění stanovených kritérií a podmínek. Pokrok Chorvatska potvrzuje, že proces stabilizace a přidružení zemí západního Balkánu je politikou vedoucí k přistoupení do EU. Pokrok ostatních zemí západního Balkánu na cestě k členství v EU také závisí na tempu jejich politických a hospodářských reforem. Výrazného pokroku bylo dosaženo v uvolňování vízového režimu. Během uplynulého roku EU zrušila vízovou povinnost pro občany Srbska, Černé Hory a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, jakmile prokázaly svou schopnost splnit kritéria stanovená v oblastech, jako je zajištění cestovních dokladů, správa hranic, migrace, azyl, veřejný pořádek a bezpečnost a dodržování lidských práv. Vízová povinnost bude zanedlouho zrušena pro Bosnu a Hercegovinu a Albánii, a to na základě jasných důkazů, že tato kritéria rovněž splnily. Je důležité, aby dotčené země zintenzívnily úsilí a informovaly občany o rozsahu bezvízového režimu a jeho omezeních. Kosovo přijalo zákon o zpětném přebírání osob a prohloubilo úsilí o znovuzačlenění repatriovaných osob, čímž připravuje půdu pro dialog o uvolnění vízového režimu. Chorvatsko Od zahájení přístupových jednání v říjnu 2005 Chorvatsko dosahuje trvalého pokroku na cestě ke splnění kritérií pro členství. Tato země splňuje kodaňská politická kritéria. Pokud jde o hospodářská kritéria, Chorvatsko je fungujícím tržním hospodářstvím. Mělo by být schopno vypořádat se s konkurenčními tlaky a tržními silami v rámci Unie, pokud bude odhodlaně provádět svůj souhrnný reformní program zaměřený na omezení strukturálních nedostatků. Pokud jde o kritéria týkající se acquis , Chorvatsko dosáhlo v přístupových jednáních značného pokroku. Bylo otevřeno 33 kapitol a 25 bylo předběžně uzavřeno. Chorvatsko dosáhlo značného pokroku v plnění podmínek pro uzavření kapitol jednání s finančním dopadem ( zemědělství a rozvoj venkova, regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů; finanční a rozpočtová ustanovení ). Chorvatsko musí vyvíjet trvalé úsilí o vytvoření úplných správních struktur nutných pro správu a kontrolu prostředků z EU. Chorvatsko musí splnit zbývající kritéria v oblasti soudnictví a základních práv , a zejména musí dosáhnout potřebných výsledků, co se týče nezávislosti a účinnosti soudnictví, boje proti korupci a organizované trestné činnosti, respektování a ochrany menšin, což zahrnuje i návrat uprchlíků, souzení válečných zločinů a plné spolupráce s ICTY včetně vyřešení přístupu ICTY k dokumentům. V oblasti hospodářské soutěže musí Chorvatsko přijmout plán restrukturalizace loděnic, který bude v souladu s acquis . Očekává se, že Chorvatsko bude nadále hrát aktivní roli v regionální spolupráci na západním Balkánu a pomáhat ostatním zemím v regionu na jejich cestě k členství v EU. S ohledem na výsledky, jichž Chorvatsko dosahuje při plnění kritérií a závazků přijatých v přístupových jednáních, je země na dobré cestě ke splnění kritérií týkajících se acquis . Tuto skutečnost prokazují tabulky sledování pokroku, které země vypracovává pro předběžně uzavřené kapitoly. Komise bude provádění závazků nadále sledovat, a to až do přistoupení, s využitím všech dostupných nástrojů včetně vzájemného hodnocení a struktur v rámci dohody o stabilizaci a přistoupení. Za tímto účelem bude předkládat monitorovací zprávy. Bývalá jugoslávská republika Makedonie Bývalá jugoslávská republika Makedonie nadále v dostatečné míře plní politická kritéria. Po rozsáhlých reformách v roce 2009 bylo dosaženo dalšího, ačkoli nerovnoměrného pokroku, v reformě parlamentu, policie, soudnictví a veřejné správy a v oblasti respektování a ochrany menšin. Země musí učinit další pokrok ve vztahu k dialogu mezi politickými činiteli, v reformě soudnictví a veřejné správy, boji proti korupci a v oblasti svobody slova a zlepšování podnikatelského prostředí. Zásadní význam má provádění právních předpisů. Země nadále plnila své závazky vyplývající z dohody o stabilizaci a přidružení. Komise navrhla na základě dohody o stabilizaci a přidružení pokročit do druhé fáze přidružení. Rada zatím nepřijala stanovisko k doporučení Komise z října 2009 zahájit přístupová jednání. V otázce názvu se stále nepodařilo vyjednat s Řeckem řešení. Obě země pod záštitou OSN vedou rozhovory o jejím vyřešení. Za tímto účelem se uskutečnila řada dvoustranných kontaktů, mimo jiné na úrovni ministerských předsedů, ačkoli tato snaha zatím nepřinesla konkrétní výsledky. Je třeba se zdržet všech činností a prohlášení, které by mohly mít nepříznivý vliv na dobré sousedské vztahy. Udržování dobrých sousedských vztahů, včetně dojednání vzájemně přijatého řešení otázky názvu země pod záštitou OSN, má zásadní význam. Černá Hora Současně s touto strategií Komise přijala stanovisko k žádosti Černé Hory o členství v EU. Závěry a doporučení v něm vyjádřené jsou uvedeny v příloze k tomuto sdělení. Albánie Současně s touto strategií Komise přijala stanovisko k žádosti Albánie o členství v EU. Závěry a doporučení v něm vyjádřené jsou uvedeny v příloze k tomuto sdělení. Bosna a Hercegovina Při provádění klíčových reforem pokročila Bosna a Hercegovina jen omezeně. Volby v říjnu 2010 se v podstatě uskutečnily v souladu s mezinárodními standardy. Neslučitelnost ústavy Bosny a Hercegoviny s Evropskou úmluvou o lidských právech nebyla navzdory rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva odstraněna. Dodržování demokratických zásad a právo na rovné zacházení bez diskriminace, zakotvené v této úmluvě, jsou úhelným kamenem prozatímní dohody. Zásadním prvkem nutným pro další pokrok země k členství v Evropské unii zůstává vypracování společné vize politických představitelů o celkovém směru, kterým se země bude ubírat, a o hlavních reformách souvisejících s EU. Země potřebuje vyvinout větší úsilí, aby dosáhla uspokojivých výsledků při uplatňování prozatímní dohody. Bosna a Hercegovina by měly urychleně přijmout první kroky ke sladění své ústavy s Evropskou úmluvou o lidských právech a ke zlepšení účinnosti fungování svých orgánů. Země musí být schopna přijmout, provádět a prosazovat právní předpisy a pravidla EU. Pokud jde o mezinárodní povinnosti, je nadále zásadní pokročit v plnění stanovených cílů a požadavků, aby svou činnost mohl ukončit Úřad vysokého představitele (OHR). Posílením své přítomnosti EU pomůže Bosně a Hercegovině v plnění cílů evropské agendy. Srbsko Srbsko podalo žádost o členství v EU v prosinci 2009 a potvrdilo obnovený závazek splnit kodaňská kritéria. V říjnu 2010 Rada vyzvala Komisi, aby předložila k této žádosti stanovisko. V únoru 2010 vstoupila v platnost prozatímní dohoda a v červnu 2010 se členské státy dohodly, že předloží svým parlamentům k ratifikaci dohodu o stabilizaci a přidružení. Srbsko pokračuje v provádění programu politických reforem. Některých pozitivních výsledků bylo dosaženo v boji proti organizované trestné činnosti. V reformě soudnictví a veřejné správy a v boji proti organizované trestné činnosti a korupci je třeba vyvinout větší snahu. Srbsko nadále dosahuje výsledků při provádění prozatímní dohody a je na dobré cestě k plnění požadavků stanovených v dohodě o stabilizaci a přidružení. Země podnikla důležité kroky na podporu usmíření v regionu, zejména s Chorvatskem a Bosnou a Hercegovinou. Nadále aktivně spolupracuje s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii. Dvě osoby stále hledané tímto tribunálem však zatím nebyly dopadeny. Úplná spolupráce s tribunálem je nadále podmínkou nezbytnou k členství v EU, jak je uvedeno v závěrech Rady z 25. října 2010. Srbsko musí prokázat konstruktivnější postoj vůči účasti Kosova v regionálním obchodě a spolupráci. Mělo by uznávat kosovská celní razítka, o nichž UNMIK dvakrát prohlásil, že jsou v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244. Je nutno posílit spolupráci s misí EU v Kosovu na podporu právního státu (EULEX) na severu Kosova. Na základě rezoluce Valného shromáždění OSN je EU připravena přispět k dialogu mezi Prištinou a Bělehradem s cílem podpořit spolupráci, dosáhnout pokroku na cestě do EU a zlepšit život obyvatelstva. Kosovo V Kosovu se koncem roku 2009 řádným způsobem a za účasti všech komunit uskutečnily volby do místní samosprávy. Na severu Kosova byla velmi nízká volební účast. Významně pokročil proces decentralizace. Spolupráce s misí EULEX se prohloubila. Schopnost vlády provádět evropský program Kosova a reformní politiku se zlepšila. V oblasti reformy veřejné správy a právního státu, včetně soudnictví, však přetrvávají velké úkoly. Je třeba značně zapracovat na boji proti korupci, organizované trestné činnosti a praní peněz. Obavy stále vzbuzuje dialog mezi komunitami, jejich usmíření a začleňování menšin, zejména kosovských Srbů. Příslušné orgány musí zajistit konstruktivní přístup k účasti Kosova v regionálních fórech spolupráce, aby země dokázala udržet krok s vývojem v regionu. V prosinci 2009 Rada uvítala sdělení Komise s názvem Kosovo – naplňování evropské perspektivy[4]. Rada vyzvala Komisi, aby v souladu s evropskou perspektivou regionu přijala nezbytná opatření na podporu Kosova na cestě do EU a aby o pokroku v tomto směru podala zprávu. Rada zdůraznila význam opatření v oblasti obchodu a víz, aniž by byla dotčena stanoviska členských států k statusu Kosova. V únoru Komise navrhla prodloužení platnosti autonomních obchodních opatření pro Kosovo. V červenci vyslala misi odborníků s úkolem posoudit připravenost Kosova na plnění požadavků důležitých pro uzavření případné obchodní dohody s EU. Bude potřeba vyvinout úsilí v oblasti technických norem a kontroly původu produktů, duševního vlastnictví, pravidel pro hospodářskou soutěž a zadávání veřejných zakázek. Komise vyvine větší úsilí, aby byla Kosovu nápomocna při řešení zjištěných nedostatků. Jakmile země příslušné požadavky splní, Komise navrhne směrnice pro jednání o obchodní dohodě. Komise bude pokračovat v začleňování Kosova do příslušných programů EU. Ve spolupráci s kosovskými orgány zahájila v lednu dialog s Kosovem o procesu stabilizace a přidružení. Bylo dokončeno celé kolo schůzek. Komise podporuje účast Kosova v programech přeshraniční spolupráce s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Albánií financovaných z IPA. Od roku 2011 bude též podporovat programy, kterých se bude účastnit Černá Hora. V souladu se závěry Rady bude Komise pokračovat v rozvíjení iniciativ uvedených ve sdělení o Kosovu. Podpora přístupových jednání s Tureckem Turecko pokračuje v provádění politických reforem. Provedlo změnu ústavy, do níž začlenilo klíčové reformy politického a právního systému, které řeší řadu priorit v oblasti soudnictví a základních práv. Tyto reformy omezují pravomoc vojenských soudů, reorganizují ústavní soud, zvyšují počet členů vysoké rady soudců a státních zástupců, takže lépe reprezentuje celé soudnictví, posilují práva odborů ve veřejném sektoru, poskytují základ pro přijetí zvláštních opatření na ochran práv žen a dětí, zaručují ochranu osobních údajů a udělují právo odvolat se k veřejnému ochránci práv, čímž poskytují právní základ pro vytvoření úřadu veřejného ochránce práv. Změny ústavy jsou důležitým krokem správným směrem. Aby se ústavní reformě dostalo větší podpory, je třeba provést širokou veřejnou konzultaci za plné účasti všech politických stran a občanské společnosti. Nyní je nezbytné zajistit řádné provedení těchto reforem příslušnými právními předpisy. Nová občanská ústava by poskytla dobrý základ pro další posilování demokracie v Turecku v souladu s evropskými standardy a kritérii pro přistoupení k EU. Základní práva, svobodu slova a sdělovacích prostředků je nutno v Turecku posílit jak v právních předpisech, tak v praxi. Ve výkonu svobody náboženství je stále řada nedostatků. Pokroku je třeba dosáhnout také v oblasti práv žen a rovnosti žen a mužů a pokud jde o zajištění práv odborových organizací v plném rozsahu. Projekt „demokratické otevření“, zaměřený zejména na řešení kurdské otázky, přinesl jen omezené výsledky. Na jihovýchodě země, kde teroristická organizace PKK/Kongra-Gel obnovila útoky, se zhoršila bezpečnostní situace. V boji proti korupci bylo dosaženo určitého pokroku. Přístupová jednání pokročila, i když poměrně pomalu. Vstoupila do náročné fáze, kdy bude Turecko muset intenzivně pracovat na plnění stanovených podmínek. Postoupí-li Turecko v plnění kritérií a požadavků stanovených v rámci pro jednání, bude moci urychlit tempo jednání. V příštích měsících by Turecko mělo udělit zvláštní prioritu kapitolám politika hospodářské soutěže , zadávání veřejných zakázek a sociální politika a zaměstnanost . Turecko začalo v širším sousedství vést aktivnější zahraniční politiku. Pro EU bude přínosem, pokud se bude rozvíjet jako doplněk přístupového procesu Turecka a v koordinaci s EU. V oblasti zahraniční politiky Turecko předložilo řadu návrhů pro užší spolupráci s EU. Značného pokroku bylo dosaženo v jednáních o dohodě s Tureckem o zpětném přebírání osob. Turecko nadále vyjadřuje veřejnou podporu jednáním pod záštitou OSN mezi vedoucími představiteli řeckého a tureckého společenství na Kypru s cílem dosáhnout úplného urovnání kyperského problému. Nebylo však dosaženo žádného pokroku v normalizování dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. Turecko neprovedlo dodatkový protokol k dohodě o přidružení v plném rozsahu a neodstranilo všechna omezení volného pohybu zboží ani omezení týkající se přímého dopravního spojení s Kyprem. Turecko musí neodkladně splnit svůj závazek zajistit úplné a nediskriminační provádění dodatkového protokolu k dohodě a musí pokročit při normalizaci dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. EU bude nadále sledovat a kontrolovat pokrok v oblastech, na které se v souladu se závěry Rady (včetně závěrů z prosince 2006 a prosince 2009) vztahuje prohlášení ze dne 21. září 2005. Nebude-li v těchto oblastech dosaženo pokroku, pak Komise doporučuje, aby EU zachovala opatření z roku 2006, což bude mít trvalý vliv na celkový pokrok jednání. Turecko musí zvýšit úsilí o vyřešení otevřených dvoustranných otázek se svými sousedy, včetně pohraničních sporů. Byly oživeny snahy o zlepšení vztahů s Řeckem. Řecko vzneslo mnoho formálních stížností na pokračující narušování svého vzdušného prostoru Tureckem, mimo jiné na přelety nad řeckými ostrovy. Stěžovalo si též na narušení svých výsostných vod. Protokoly o normalizaci vztahů s Arménií, podepsané v roce 2009, nebyly dosud ratifikovány. Zahájení přístupového procesu s Islandem Přístupový proces s Islandem byl zahájen. Na základě doporučení Komise, vyjádřeného ve stanovisku z února 2010, a rozhodnutí Evropské rady z jejího červnového zasedání byla v červenci 2010 zahájena přístupová jednání. V krátké době bude též ve spolupráci s Islandem zahájena prověrka acquis EU. Island má nyní nárok na pomoc z nástroje IPA určenou na podporu úsilí země, aby byla plně připravena na členství v EU. Znatelně pokročilo zlepšování právního rámce týkajícího se konfliktů zájmů a financování politických stran. S cílem posílit nezávislost soudnictví byla pozměněna pravidla pro jmenování soudců. Bylo podniknuty důležité kroky ke stabilizaci hospodářství. Pokročila konsolidace veřejných financí a obnova finančního systému. Probíhá program Mezinárodního měnového fondu. Stále však přetrvává hospodářská nejistota a různé problémy. Island se bude muset zaměřit na plnění povinností, například těch, na něž poukázal Kontrolní úřad ESVO podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru. Je třeba vyvinout značné úsilí k zajištění toho, aby občané Islandu byli řádně informováni o obsahu členství v EU. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Na základě výše uvedené analýzy předkládá Komise tyto závěry a doporučení : 1. Rozšíření posiluje mír a stabilitu v Evropě. Strategickým zájmem EU je pokračovat v procesu rozšiřování na základě dohodnutých zásad a podmínek a obnovené shody o rozšíření schválené Evropskou radou v prosinci 2006. Aby bylo rozšiřování úspěšné, je třeba pevného politického odhodlání všech zúčastněných stran. Rozšiřování si musí zachovat důvěryhodnost u všech zúčastněných. Země usilující o přistoupení musí být díky splnění přísných podmínek dobře připraveny a jakmile tyto podmínky splní, musí mít jasnou a hmatatelnou evropskou perspektivu přistoupení. 2. Proces rozšiřování pomáhá EU, aby lépe dosáhla svých politických cílů v řadě oblastí, které jsou klíčové pro hospodářskou obnovu a udržitelný růst (např. sbližování předpisů a vnitřní trh, energetika, doprava, ochrana životního prostředí, úsilí o omezení dopadu klimatických změn a zvyšování bezpečnosti v EU). 3. Komise bude dále prohlubovat dohled nad makroekonomickými politikami v přistupujících zemích, přičemž přihlédne i k vývoji ve správě ekonomických záležitostí v EU. Komise očekává , že přistupující země provedou reformy související s EU a zlepší podnikatelské prostředí, což přispěje k překonání hospodářské krize a dosažení udržitelného růstu. Zapojí též tyto země do iniciativ na úrovni EU, aby splnily cíle strategie Evropa 2020 . Komise přistupující země vyzývá, aby cíle pro rok 2020 promítly do národních politických priorit, zapojily se do regionálních politických uskupení za účelem pravidelného hodnocení výsledků těchto reforem a v případě potřeby aby stanovily konkrétní cíle pro svůj region. 4. Komise vyzývá přistupující země ke zlepšování podmínek pro zranitelné skupiny, což zahrnuje i sociální a hospodářské začleňování Romů. Komise je odhodlána jim v tomto úsilí pomáhat. 5. Pro Komisi bude nadále prioritou reforma soudnictví a veřejné správy, boj proti organizované trestné činnosti a korupci a další zintenzivnění dialogu o otázkách právního státu s přistupujícími zeměmi. Většina přistupujících zemí musí učinit výrazný pokrok v konsolidaci právního státu a zejména dosáhnout věrohodných výsledků v boji proti organizované trestné činnosti a korupci. 6. Svoboda slova a sdělovacích prostředků vzbuzuje ve většině přistupujících zemí obavy a zjištěné problémy musí být urychleně řešeny. Pokrok v této oblasti je zásadní a Komise jej bude pozorně sledovat. Komise bude nadále podporovat organizace občanské společnosti a plně využívat svého finančního nástroje pro podporu občanské společnosti. 7. Regionální spolupráce je základním prvkem procesu stabilizace a přidružení. Země západního Balkánu učinily v této oblasti významný pokrok, který by neměl být zdržován rozdílnými názory na Kosovo. Rada pro regionální spolupráci se musí zaměřit na provádění své strategie zaměřené na výsledky. 8. Výrazného pokroku bylo dosaženo v uvolňování vízového režimu . Byla zrušena vízová povinnost pro občany Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska. Vízová povinnost bude zanedlouho zrušena pro Bosnu a Hercegovinu a Albánii, a to na základě jasných důkazů, že rovněž splnily příslušná kritéria. Dotčené země musí vyvinout další úsilí, co se týče informování svých občanů o rozsahu bezvízového režimu a jeho omezeních, bedlivého sledování jeho uplatňování a v případě potřeby přijímání nápravných opatření. 9. Dvoustranné otázky musí dotčené strany řešit v duchu dobré sousedské spolupráce a s přihlédnutím k celkovým zájmům EU. Neměly by zdržovat přístupový proces. EU je připravena podílet se na hledání řešení a podpořit související iniciativy. Je čas, aby tento region překonal dědictví konfliktů z minulosti a těžil ze současné pozitivní dynamiky napomáhající usmíření. Dobré sousedské vztahy mají nadále nejvyšší důležitost. 10. Komise připomíná, že kapitoly jednání, u nichž byly dokončeny technické přípravy, by měly být podle rámců pro jednání otevírány či předběžně uzavírány na základě příslušného acquis a měla by se na ně vztahovat opatření dohodnutá Radou. V zájmu EU je otevřít diskusi o problematických kapitolách již na počátku jednání. To platí i pro kapitoly o soudnictví a základních právech, které ale vyžadují předložení přesvědčivých a věrohodných výsledků , a proto budou pravděpodobně uzavřeny jako jedny z posledních. 11. Předvstupní pomoc je nedílnou součástí strategie rozšiřování a je navržena tak, aby přispěla ke splnění priorit uvedených v dokumentech o partnerství a zprávách o pokroku. Přijímající země musí posílit svoji kapacitu pro účinné využívání zdrojů z EU. 12. Komise vyzývá členské státy, aby ve spolupráci s orgány EU prohlubovaly porozumění a podporu procesu rozšiřování, a objasňovaly, jak nám může pomoci v dosažení našich společných cílů. Komise je odhodlána zlepšit tok objektivních a srozumitelných informací o procesu rozšiřování prostřednictvím všech sdělovacích prostředků, jež jsou v současnosti k dispozici. 13. Chorvatsko dosáhlo dobrého pokroku na cestě ke splnění kritérií pro členství a přístupová jednání dospěla do závěrečné fáze. Požadavkem pro pokrok této země v přístupovém procesu je v souladu s rámcem pro jednání úplná spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii. Komise zastává názor, že jednání by měla být ukončena, jakmile Chorvatsko splní zbývající kritéria, a to především v oblasti soudnictví a základních práv, včetně boje proti korupci. EU by tak nemusela zvažovat zavedení mechanismu spolupráce a ověřování po přistoupení této země. Komise bude pozorně sledovat pokrok Chorvatska v oblasti soudnictví a základních práv a vyhodnotí jej v prvním čtvrtletí roku 2011. 14. Turecko pokračuje v provádění politických reforem, zejména prostřednictvím reformy ústavy. Musí dosáhnout dalších výsledků, pokud jde o základní práva, projekt „demokratické otevření“ a účast všech zainteresovaných stran na reformách. Zvlášť problematickým se ukazuje zajištění svobody slova v praxi. Přístupová jednání pokročila, i když poměrně pomalu. Postoupí-li Turecko v plnění kritérií a požadavků stanovených v rámci pro jednání, bude moci urychlit tempo jednání. Nyní musí neodkladně splnit svůj závazek zajistit úplné a nediskriminační provádění dodatkového protokolu k dohodě o přidružení a pokročit při normalizaci dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. EU bude nadále sledovat a kontrolovat pokrok v oblastech, na které se v souladu se závěry Rady (včetně závěrů z prosince 2006 a prosince 2009) vztahuje prohlášení ze dne 21. září 2005. Nebude-li v těchto oblastech dosaženo pokroku, pak Komise doporučuje, aby EU zachovala opatření z roku 2006, což bude mít pokračující vliv na celkový pokrok jednání. 15. Co se týče kyperské otázky , vedoucí představitelé řeckého a tureckého společenství na Kypru pokračují v jednání o celkovém urovnání sporu pod dohledem OSN. Komise jejich snahu podporuje a poskytuje oběma stranám odborné poradenství v otázkách spadajících do působnosti EU. Vyzývá vedoucí představitele obou stran, aby zintenzívnili snahu co nejrychleji úspěšně ukončit rozhovory o urovnání situace, a opětovně vyzývá Turecko, aby přispělo k úplnému vyřešení kyperské otázky konkrétním způsobem. 16. Přístupový proces s Islandem byl zahájen. Na základě doporučení Komise, vyjádřeného ve stanovisku z února 2010, a rozhodnutí Evropské rady z jejího červnového zasedání byla v červenci 2010 zahájena přístupová jednání. V krátké době bude též ve spolupráci s Islandem zahájena prověrka acquis EU. Island se bude muset zaměřit na plnění povinností, například těch, na něž poukázal Kontrolní úřad ESVO podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru. Je třeba vyvinout značné úsilí, aby občané Islandu byli o obsahu členství v EU řádně informováni. 17. Bývalá jugoslávská republika Makedonie nadále v dostatečné míře plní politická kritéria a v klíčových oblastech reforem dosáhla dalšího, ačkoli nerovnoměrného pokroku. Musí vyvinout úsilí zejména v reformě soudnictví a veřejné správy. Komise opakuje své doporučení , aby s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie byla zahájena jednání o přistoupení k Evropské unii. Zásadní význam má udržování dobrých sousedských vztahů, včetně dojednání vzájemně přijatého řešení otázky názvu země pod záštitou OSN. 18. Ve stanoviscích, jež byla dnes přijata, Komise doporučuje , aby byla zahájena přístupová jednání s Černou Horou a Albánií , jakmile tyto země v potřebné míře splní kritéria pro členství stanovená Evropskou radou na kodaňském zasedání v roce 1993. Obě tyto země musí především splnit hlavní priority konkrétně uvedené v každém stanovisku. Komise doporučuje , aby Rada udělila Černé Hoře status kandidátské země. Dále vyzývá Albánii, aby dále pracovala na prohloubení dosavadního pokroku. Zpráva Komise o pokroku obou zemí (součást balíčku pro rozšíření 2011) se zaměří především na provádění hlavních priorit, které je nutno splnit, aby mohla být zahájena přístupová jednání. 19. Srbsko podalo žádost o členství v EU v prosinci 2009 a v říjnu 2010 vyzvala Rada Komisi, aby k této žádosti předložila stanovisko. Srbsko pokračuje v provádění programu politických reforem a nadále dosahuje výsledků při provádění prozatímní dohody. Je na dobré cestě ke splnění požadavků stanovených v dohodě o stabilizaci a přidružení. Země podnikla další významné kroky k usmíření v regionu. V reformě soudnictví a veřejné správy a v boji proti organizované trestné činnosti a korupci je třeba vyvinout větší snahu. Nadále spolupracuje s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii. Dvě osoby stále hledané tímto tribunálem však zatím nebyly dopadeny. Úplná spolupráce s tribunálem je nadále podmínkou nezbytnou k členství v EU, jak je uvedeno v závěrech Rady z 25. října 2010. Srbsko musí prokázat konstruktivnější postoj vůči účasti Kosova v obchodu a spolupráci na regionální úrovni. Je nutno posílit spolupráci s misí EU v Kosovu na podporu právního státu (EULEX) na severu Kosova. 20. Na základě rezoluce Valného shromáždění OSN přispěje EU k dialogu mezi Prištinou a Bělehradem s cílem podpořit spolupráci, dosáhnout pokroku na cestě do EU a zlepšit život obyvatelstva. 21. V Kosovu významně pokročil proces decentralizace a zvýšila se spolupráce s misí EULEX. Schopnost vlády provádět evropský program Kosova a reformní politiku se zlepšila. Velké výzvy však přetrvávají v oblasti právního státu, včetně reformy veřejné správy a soudnictví, i pokud jde o boj proti korupci, organizované trestné činnosti a praní peněz. Obavy stále vzbuzuje dialog mezi komunitami, jejich usmíření a začleňování menšin, zejména kosovských Srbů. Příslušné orgány musí zajistit konstruktivní přístup k účasti Kosova v regionálních fórech spolupráce, aby dokázalo udržet krok s vývojem v regionu.V souladu se závěry Rady z prosince 2009 bude Komise rozvíjet iniciativy nastíněné ve sdělení z října 2009 o Kosovu. Komise vítá pokrok, jehož v poslední době dosáhlo Kosovo přijetím právním předpisů o zpětném přebírání osob a vypracováním akčního plánu o znovuzačleňování navrátilců, na jehož realizaci vyčlenilo prostředky. Bude-li tento plán bude soustavně prováděn, Komise se zavazuje, že v nejbližší době zahájí dialog o uvolnění vízového režimu . Komise je nápomocna Kosovu při plnění podmínek nezbytných k uzavření případné obchodní dohody s EU. Jakmile země splní příslušné požadavky, Komise navrhne směrnice pro jednání o obchodní dohodě . Komise též navrhne, aby Kosovu byla umožněna účast v příslušných programech Unie , například v programech „Evropa pro občany“ a „Kultura“. Za tímto účelem Komise předloží návrh směrnic pro jednání o rámcové dohodě. 22. Bosna a Hercegovina potřebuje vytvořit vládu oddanou myšlence budoucnosti země v EU a zrychlit provádění příslušných reforem. Země by měla urychleně přijmout první kroky ke sladění své ústavy s Evropskou úmluvou o lidských právech a ke zlepšení fungování svých orgánů. Země musí být schopna přijmout, provádět a prosazovat právní předpisy a pravidla EU. Pokud jde o mezinárodní povinnosti, je nadále zásadní pokročit v plnění stanovených cílů a požadavků, aby Úřad vysokého představitele (OHR) mohl ukončit činnost. Posílením své přítomnosti EU pomůže Bosně a Hercegovině v plnění evropské agendy. 23. Celkově ze zpráv o pokroku za rok 2010 vyplývá, že proces rozšiřování EU postupuje vpřed tempem, které je do značné míry diktováno prokazatelnou schopností zemí usilujících o členství převzít závazky vyplývající z členství. To vyžaduje provedení reforem s trvalým dopadem a důvěryhodných a přesvědčivých legislativních a institucionálních změn. Jelikož dotčené země plní stanovené standardy, a to včetně těch spojených s demokracií, právním státem a základními právy a svobodami, EU se zavazuje s nimi spolupracovat na postupu do dalších fází procesu přistoupení. PŘÍLOHA 1 Závěry a doporučení plynoucí ze stanovisek Komise k žádostem Černé Hory a Albánie o členství v EU Černá Hora Černá Hora učinila pokrok na cestě ke splnění kritérií stanovených Evropskou radou v Kodani v roce 1993 a týkajících se dosažení institucionální stability, která zaručuje demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, a plnění podmínek procesu stabilizace a přidružení. Je však třeba vyvinout další úsilí. Co se týče hospodářských kritérií, Černá Hora dosáhla určitého stupně makroekonomické stability. Aby se však stala fungujícím tržním hospodářstvím v tom smyslu, jak stanovila Evropská rada v Kodani v roce 1993, musí se země vypořádat s vnitřní i vnější nerovnováhou i existujícími nedostatky, zejména ve finančním sektoru a ve fungování trhů práce, a posílit právní stát. Aby byla schopna ve střednědobém horizontu vyrovnat se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Evropské unii, musí posílit svoji fyzickou infrastrukturu a lidský kapitál a pokračovat v provádění strukturálních reforem. Výsledky Černé Hory při plnění povinností podle dohody o stabilizaci a přidružení jsou celkově pozitivní. Černá Hora by mohla ve střednědobém horizontu přijmout závazky vyplývající z členství ve většině oblastí acquis za předpokladu, že bude pokračovat proces sbližování s acquis a že tato země bude vyvíjet značné a trvalé úsilí s cílem zajistit provádění a prosazování právních předpisů. Zvláštní pozornost je nutno věnovat těmto oblastem: volný pohyb zboží, právo duševního vlastnictví, zemědělství a rozvoj venkova, bezpečnost potravin, veterinární a rostlinolékařská politika, rybářství, statistika, sociální politika a zaměstnanost, regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů, soudnictví a základní práva, spravedlnost, svoboda a bezpečnost a finanční kontrola. Plného souladu s acquis v oblasti životního prostředí by mohlo být dosaženo pouze v dlouhodobém horizontu a vyžadovalo by to zvýšený objem investic, proto je třeba na tomto poli zvýšit úsilí. Celkově by přistoupení Černé Hory mělo na politiku Evropské unie omezený dopad a neovlivnilo by schopnost Unie udržet a zesílit svůj vlastní rozvoj. Komise zastává názor, že s Černou Horou by měla být zahájena jednání o přistoupení k Evropské unii, jakmile v potřebné míře splní kritéria pro členství a zejména politická kritéria z Kodaně, jež vyžadují dosažení institucionální stability zaručující zejména právní stát. V tomto ohledu musí Černá Hora splnit zejména následující hlavní priority: - zlepšit právní rámec pro konání voleb v souladu s doporučeními OBSE-ODIHR a Benátské komise, posílit zákonodárnou a kontrolní úlohu parlamentu; - dokončit nezbytné kroky v reformě veřejné správy, včetně změny zákona o obecném správním řízení a zákona o státních úřednících a státních zaměstnancích a posílení úřadu pro řízení lidských zdrojů a státního auditního úřadu, tak aby veřejná správa byla odpolitizována a zvýšila se její profesionalita a aby jmenování a povyšování bylo prováděno transparentnějším způsobem na základě zásluh; - posílit právní stát, zejména prostřednictvím odpolitizovaného jmenování členů rad soudců a rad státních zástupců a státních prokurátorů založeného na zásluhách, jakož i podporou nezávislosti, samostatnosti, efektivity a odpovědnosti soudců a státních zástupců; - zlepšit protikorupční právní rámec a provést vládní protikorupční strategii a akční plán; dosáhnout dobrých výsledků v aktivním vedení vyšetřování, trestních stíhání a v počtu rozsudků v případech korupce na všech úrovních; - zesílit boj proti organizované trestné činnosti prostřednictvím posuzování hrozeb a aktivně vedeného vyšetřování, prohloubené spolupráce s regionálními partnery a partnery z EU, účinného zpracovávání zpravodajských informací a posílení kapacit pro vymáhání práva a jeho koordinaci; dosáhnout dobrých výsledků v této oblasti; - zvýšit svobodu sdělovacích prostředků, a to zejména dosažením souladu s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva týkající se pomluvy a zvýšením spolupráce s občanskou společností; - provést právní a politický rámec pro boj proti diskriminaci v souladu s evropskými a mezinárodními standardy; zaručit právní postavení vysídleným osobám, zejména Romům, Aškalům a příslušníkům egyptské komunity, a zajistit dodržování jejich práv. To zahrnuje i přijetí a provedení udržitelné strategie pro uzavření tábora Konik. Vyzýváme Černou Horu, aby pokračovala v konstruktivním zapojení do regionální spolupráce a v prohlubování dvoustranných vztahů se sousedními zeměmi. Je potřeba zabývat se dosud nevyřešenými dvoustrannými otázkami. Je nutno pokračovat v hladkém plnění dohody o stabilizaci a přidružení a v této souvislosti je nutno věnovat patřičnou pozornost zjištěným mezerám v oblastech, jako je státní podpora a tranzitní doprava. Dále se Černá Hora důrazně vyzývá, aby pokračovala v celkovém zvyšování své správní kapacity. Musí být vyvinuto úsilí především o zvýšení účinnosti a nestrannosti státní správy v citlivých oblastech, například v ochraně životního prostředí. Je zapotřebí řádně stíhat násilí páchané na novinářích a aktivistech nevládních organizací a jejich zastrašování. Též se musí řešit otázky domácího násilí a špatné zacházení a nevyhovující podmínky ve věznicích. S ohledem na pokrok dosud učiněný Černou Horou Komise doporučuje, aby Rada udělila této zemi status kandidátské země. Komise bude sledovat postup nezbytných reforem v institucionálním rámci stanoveném dohodou o stabilizaci a přidružení a bude nadále poskytovat finanční podporu prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci. V roce 2011 předloží zprávu o pokroku Černé Hory v balíčku rozšíření pro rok 2011. Tato zpráva se zaměří především na provádění hlavních priorit, které je nutno splnit, aby mohla být zahájena přístupová jednání. Albánie Albánie učinila pokrok na cestě ke splnění kritérií stanovených Evropskou radou v Kodani v roce 1993 a týkajících se dosažení institucionální stability, která zaručuje demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, a plnění podmínek procesu stabilizace a přidružení. Musí však vyvinout značné další úsilí. Co se týče hospodářských kritérií, Albánie dosáhla určitého stupně makroekonomické stability. Aby se však stala fungujícím tržním hospodářstvím ve smyslu stanoveném Evropskou radou v Kodani v roce 1993, musí země dále posílit řádnou správu věcí veřejných, zlepšit výkon trhu práce, zajistit uznávání majetkových práv a posílit právní stát. Aby byla schopna ve střednědobém horizontu vyrovnat se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Evropské unii, musí posílit svoji fyzickou infrastrukturu a lidský kapitál a provést další strukturální reformy. Výsledky Albánie při plnění povinností podle dohody o stabilizaci a přidružení jsou celkově pozitivní. Albánie by mohla ve střednědobém horizontu přijmout závazky vyplývající z členství ve většině oblastí acquis za předpokladu, že bude pokračovat proces sbližování s acquis a že tato země bude vyvíjet značné a trvalé úsilí s cílem zajistit provádění a prosazování právních předpisů. Pozornost by bylo třeba věnovat zejména těmto oblastem: volný pohyb zboží, právo duševního vlastnictví, informační společnost a média, zemědělství a rozvoj venkova, bezpečnost potravin, veterinární a rostlinolékařská politika, rybářství, dopravní politika, sociální politika a zaměstnanost, regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů, soudnictví a základní práva, spravedlnost, svoboda a bezpečnost a finanční kontrola. Plného souladu s acquis v oblasti životního prostředí by mohlo být dosaženo pouze v dlouhodobém horizontu a vyžadovalo by to výrazný objem investic, proto by bylo třeba na tomto poli zvýšit úsilí. Celkově by přistoupení Albánie mělo na politiky Evropské unie omezený dopad a neovlivnilo by schopnost Unie udržet a zesílit svůj vlastní rozvoj. Komise zastává názor, že s Albánií by měla být zahájena jednání o přistoupení k Evropské unii, jakmile v potřebné míře splní kritéria pro členství a zejména politická kritéria z Kodaně, jež vyžadují dosažení institucionální stability zaručující zejména demokracii a právní stát. V tomto ohledu musí Albánie splnit zejména následující hlavní priority: - zajistit, aby parlament řádně fungoval na základě konstruktivního a trvalého dialogu mezi všemi politickými stranami; - přijmout chybějící zákony vyžadující výraznější většinu v parlamentu; - jmenovat veřejného ochránce práv a zajistit řádný postup slyšení a volby členů ústavního a nejvyššího soudu při jejich jmenování parlamentem; - pozměnit právní rámec pro volby tak, aby splňoval doporučení OBSE-ODIHR; - zajistit, aby se volby konaly v souladu s evropskými a mezinárodními standardy; - dokončit nezbytné kroky v reformě veřejné správy, včetně změny zákona o státní službě a posílení ministerstva pro veřejnou správu, tak aby veřejná správa byla odpolitizována a zvýšila se její profesionalita a aby jmenování a povyšování bylo prováděno transparentnějším způsobem na základě zásluh; - posílit právní stát prostřednictvím přijetí a provedení strategie pro reformu soudnictví, jež zajistí nezávislost, účinnost a odpovědnost soudních orgánů; - účinně provést vládní protikorupční strategii a akční plán, odstranit překážky ve vyšetřování, což se týká zejména vyšetřování soudců, ministrů a poslanců parlamentu; dosáhnout dobrých výsledků, pokud jde o aktivně vedená vyšetřování, trestní stíhání a počet rozsudků v případech korupce na všech úrovních; - zesílit boj proti organizované trestné činnosti prostřednictvím posuzování hrozeb a aktivně vedeného vyšetřování, prohloubené spolupráce s regionálními partnery a partnery z EU a lepší koordinace donucovacích orgánů; dosáhnout dobrých výsledků v této oblasti; - na základě široké konzultace zainteresovaných stran a s přihlédnutím k judikatuře Evropského soudu pro lidská práva připravit, přijmout a provést národní strategii a akční plán pro majetková práva zabývající se restitucemi, náhradou majetku a legalizací; - přijmout konkrétní kroky k posílení ochrany lidských práv, zejména práv žen, dětí a Romů, a účinně provádět protidiskriminační politiky; - přijmout další opatření s cílem zlepšit zacházení se zadrženými na policejních stanicích, ve vazbě a věznicích; posílit soudní stíhání případů špatného zacházení a zlepšit uplatňování doporučení, která v této oblasti vydal veřejný ochránce práv. Vyzýváme Albánii, aby pokračovala v konstruktivním zapojení do regionální spolupráce a v prohlubování dvoustranných vztahů se sousedními zeměmi. Je nutno pokračovat v hladkém plnění dohody o stabilizaci a přidružení a v této souvislosti je nutno věnovat patřičnou pozornost dodržování lhůt pro plnění závazků. Dále se země důrazně vyzývá, aby pokračovala v celkovém zvyšování své správní kapacity. Je nutno zlepšit spolupráci s občanskou společností. Albánie musí vyčlenit dostatečné prostředky na zajištění účinného fungování svých orgánů pro lidská práva a vystupňovat úsilí v oblasti ochrany menšin. Musí též posílit svobodu sdělovacích prostředků a jejich nezávislost a zmírnit široce rozšířené politické tlaky. Komise bude sledovat postup nezbytných reforem v institucionálním rámci stanoveném dohodou o stabilizaci a přidružení a bude nadále poskytovat finanční podporu prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci. V roce 2011 předloží zprávu o pokroku Albánie v balíčku rozšíření pro rok 2011. Tato zpráva se zaměří především na provádění hlavních priorit, které je nutno splnit, aby mohla být zahájena přístupová jednání. PŘÍLOHA 2 Závěry zpráv o pokroku Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Srbska, Kosova, Turecka a Islandu Chorvatsko Chorvatsko nadále plní politická kritéria . K pokroku došlo v mnoha oblastech, a to i na poli právního státu. Je však třeba pokračovat v úsilí a dále je zintenzívnit, zejména v oblasti reformy soudnictví a veřejné správy, boje proti korupci a organizované trestné činnosti, respektování a ochrany menšin a návratu uprchlíků. Demokracie a právní stát byly dále posíleny. Vláda a parlament nadále pracují efektivně. Je však nutno zlepšit schopnost parlamentu dohlížet na legislativní proces. Pokračuje reforma soudnictví, ale přetrvávají podstatné problémy týkající se zejména účinnosti, nezávislosti a odpovědnosti soudnictví. V reformě veřejné správy bylo dosaženo omezeného pokroku. Zákon o všeobecném správním řízení vstoupil v platnost a byla přijata strategie rozvoje lidských zdrojů a akční plán pro veřejnou službu. Veřejná správa ale dosud trpí problémy, jako jsou složitá správní řízení, politizace a nedostatečné řízení lidských zdrojů. Pro dosažení viditelných výsledků je třeba pevnějšího politického odhodlání a lepší koordinace klíčových aktérů na ústřední, regionální i místní úrovni. Pokračuje reforma soudnictví . Počet neprojednaných případů u soudů se snížil a díky změnám ústavy byla posílena nezávislost soudnictví. Hlavních výsledků očekávaných na základě reformního procesu však dosud nebylo dosaženo. Přetrvávají problémy zejména v souvislosti s uplatňováním průhledných kritérií pro jmenování soudců a státních zástupců, dalším snížením počtu nevyřízených případů, délkou řízení a výkonem soudních rozhodnutí. Určitého pokroku bylo dosaženo v projednávání válečných zločinů, včetně přezkoumání sporných rozsudků z 90. let. Stále nebyl vyřešen problém beztrestnosti, především za zločiny spáchané na etnických Srbech. Mnoho z těchto zločinů nebylo řádně vyšetřeno. V boji proti korupci bylo dosaženo značného pokroku. Zlepšilo se vedení boje proti korupci i jeho celková koordinace. Úřad pro boj proti korupci a organizované trestné činnosti aktivně pracoval a v několika důležitých případech vznesl obžaloby. Zvýšil se počet soudních rozsudků. Do ústavy bylo začleněno právo na přístup k informacím uchovávaným veřejnými orgány. V mnoha oblastech je však stále rozšířená korupce. Nedávno modernizované právní a administrativní struktury se musí ještě plně prověřit v praxi. Jedná se zejména o schopnost soudů řešit rostoucí počet stále složitějších případů. Je třeba dosáhnout prokazatelných výsledků v efektivním vyšetřování a stíhání a vydávání soudních rozhodnutí, zejména v případech korupce na vysoké úrovni. V oblasti předcházení střetům zájmů se dosáhlo jen malého pokroku. Bylo zaznamenáno omezené zlepšení v používání právních předpisů o přístupu k informacím. Stále přetrvávají nedostatky v oblasti financování politických stran a volebních kampaní. K určitému pokroku došlo v oblasti lidských práv a ochrany menšin . Ochrana lidských práv je celkově zajištěna, avšak provádění odpovídajících předpisů se potýká s některými vážnými problémy. Co se týče přístupu ke spravedlnosti , byla zahájena rozsáhlá reforma správního soudnictví. Stát nyní financuje bezplatnou právní pomoc. Příslušné postupy jsou nicméně složité a celková míra poskytované pomoci je nízká. Pro oblast vězeňství byla přijata legislativní opatření s cílem zlepšit prostřednictvím plánovaného zavedení probačního systému podmínky ve věznicích. Věznice zůstávají přeplněné a neposkytují dostatečnou ochranu zdraví. Co se týče špatného zacházení , veřejný ochránce práv stále dostával stížnosti na nepřiměřené používání síly ze strany policie. Svoboda slova , včetně svobody a pluralismu sdělovacích prostředků, je právem zaručena a je zpravidla dodržována. Vydavatelé a novináři přesto nadále informují o politickém tlaku. Přetrvávají problémy s nezávislostí místních sdělovacích prostředků. Jen omezeného pokroku bylo dosaženo v oblasti práv žen a rovnosti žen a mužů. Postavení žen na trhu práce se nijak významně nezměnilo a míra nezaměstnanosti žen se drží na vysoké úrovni. Veřejný ochránce práv dětí aktivněji pracuje na podpoře a ochraně práv dětí . K tomu, aby tento orgán mohl plně vykonávat svou funkci, však postrádá dostatečné zdroje. Určitého pokroku bylo dosaženo v ochraně sociálně znevýhodněných a zdravotně postižených osob . Kapacita úřadu veřejného ochránce práv zdravotně postižených osob je zvyšována a rozšiřuje se zejména jeho zastoupení v regionech. Projevuje se však nedostatek informací o právech a nárocích v oblasti sociálního zabezpečení, zdravotní péče a důchodů. Kritéria pro stanovování nároků jsou používána nejednotně a právní ustanovení upravující zvláštní práva jsou neucelená. Přechod z ústavní péče na komunitní pečovatelské služby pokračuje jen pomalu. Byla přijata určitá opatření k zvýšení informovanosti o novém antidiskriminačním zákoně . Orgány a občané však mají jen omezené povědomí o jeho rozsahu a pouze omezený počet stížností na diskriminaci je projednáván u soudů. Určitého pokroku bylo dosaženo ohledně předpisů týkajících se zločinů z nenávisti, ale jejich provádění je teprve v rané fázi. Určitého pokroku bylo dosaženo v oblasti respektování a ochrany menšin a kulturních práv . V souvislosti s lepšími vztahy v regionu, zejména mezi Chorvatskem a Srbskem, lze pozorovat větší důraz na záležitosti menšin. Byla posílena ústavní ustanovení o menšinách. Pozornost byla i nadále věnována romské menšině , díky čemuž se zlepšil především její přístup k předškolnímu vzdělání. Navzdory úsporným finančním opatřením se jen mírně snížil objem finančních prostředků poskytovaných organizacím pracujícím s menšinami. Menšiny však stále čelí mnoha problémům. Chorvatsko musí pracovat na zvýšení tolerance vůči srbské menšině. Musí rovněž přijmout vhodná opatření na ochranu osob, které by se mohly stát obětí výhrůžek nebo diskriminace, nepřátelství nebo násilí. Romská menšina čelí zvlášť obtížným životním podmínkám, a také přetrvávají problémy v oblasti vzdělávání, sociální ochrany, zdravotní péče, zaměstnanosti a přístupu k osobním dokladům. Pokud jde o zaměstnanost, postavení menšin je nadále problematické – jsou stále nedostatečně zastoupeny ve státní správě, soudnictví, policii, ale i v širším veřejném sektoru. Ve vztahu k uprchlíkům bylo dosaženo určitého pokroku. Uprchlíci pokračovali v návratu do Chorvatska. Bývalým nájemcům a držitelům nájemních práv je nadále poskytováno ubytovávání. Byl přijat revidovaný akční plán pro zrychlené provádění zpožděných vládních plánů na poskytování ubytování z roku 2009, které mají být plně provedeny do roku 2011. Bylo dosaženo určitého pokroku v rekonstrukci poškozených domů. Byl snížen vysoký počet nevyřízených odvolání proti zamítnutým žádostem o poskytnutí podpory na rekonstrukci. Pokračuje výkon rozhodnutí o potvrzování nároků na důchod. Pokrok v dosahování cílů z roku 2009 pro oblast bydlení je však pomalý. Dosud nebylo plně vyřízeno několik tisíc žádostí o poskytnutí ubytování a bude třeba také poskytnout ubytovací jednotky navracejícím se uprchlíkům. Zbývá rozhodnout ve vysokém počtu žádostí o rekonstrukci domů. Je třeba vyvinout úsilí o vytvoření potřebných podmínek pro trvalý návrat uprchlíků. Pokud jde o regionální otázky a mezinárodní závazky , Chorvatsko pokračuje ve spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY). Zvláštní pracovní skupina zřízená vládou musí nadále pracovat na nalezení chybějící dokumentace o dělostřeleckých útocích, kterou požaduje prokurátor úřadu ICTY, nebo alespoň určit její osud. Novým impulsem pro plnění Sarajevského prohlášení bylo setkání ministrů v Bělehradu v březnu 2010. Této schůzky se zúčastnila Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Černá Hora a Srbsko, jež se dohodly na spolupráci ohledně zpřesnění statistiky uprchlíků. Země se též zavázaly, že do konce roku budou pracovat na řešení řady nevyřešených otázek. Chorvatsko se i nadále aktivně podílelo na regionálních iniciativách, včetně procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP), Rady pro regionální spolupráci (RCC) a Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA). Chorvatský prezident zaujal k regionální spolupráci iniciativní přístup. Dvoustranné vztahy s dalšími přistupujícími zeměmi, včetně Srbska, a se sousedními členskými státy EU se nadále rozvíjejí. Po podpisu dohody o předání hraničního sporu mezinárodnímu rozhodčímu soudu se zlepšily vztahy se Slovinskem. Chorvatské hospodářství velmi silně zasáhla celosvětová hospodářská a finanční krize. V prvním čtvrtletí roku 2009 se země dostala do recese a do poloviny roku 2010 nevykázala žádné jasné známky oživení. Významně se zvýšila nezaměstnanost, schodek veřejných financí a veřejný dluh. Velmi zranitelným místem hospodářství zůstává zahraniční dluh, jenž se dále zvýšil. Díky politice centrální banky se podařilo zachovat měnovou stabilitu a finanční sektor se s krizí vyrovnal poměrně dobře. Pokud jde o hospodářská kritéria , Chorvatsko je fungujícím tržním hospodářstvím. Mělo by být schopno vypořádat se s konkurenčními tlaky a tržními silami v rámci Unie, pokud bude odhodlaně provádět svůj souhrnný reformní program zaměřený na omezení strukturálních nedostatků. Byla zachována široká politická shoda ohledně základních prvků tržního hospodářství. Plán hospodářské obnovy poskytl hospodářské politice střednědobé zaměření. Přínos plánu pro růst a zvýšení mezinárodní konkurenceschopnosti země závisí na jeho účinném provedení. Vzhledem ke stávajícím omezením makroekonomická politika v zásadě dobře reaguje na dopady celosvětové hospodářské a finanční krize. Měnové politice se podařilo udržet směnný kurz a finanční stabilitu a zároveň uvolnit tlak na likviditu. Schodek běžného účtu se v důsledku recese zmenšil a dále poklesly inflační tlaky. Bankovnictví nadále vykazovalo odolnost vůči šokům. Strukturální reformy však obecně postupovaly velmi pomalu, především v oblasti privatizace a restrukturalizace ztrátových podniků. Trh práce je stále vysoce nepružný – zaměstnanost a míra účasti, jež se během recese dále snížila, jsou nízké. V daňové oblasti orgány vyvinuly jen omezené úsilí ke zkrocení rostoucího schodku a zvýšení účinnosti veřejných výdajů. Platby sociálních převodů zůstaly vysoké a špatně zacílené a mnoho státních podniků nadále dostávalo státní podporu v podobě přímých i nepřímých příspěvků a záruk. Aby bylo dosaženo střednědobé udržitelnosti rozpočtu, je hlavním úkolem zlepšit rozpočtový proces a disciplínu a zvýšit účinnost veřejných výdajů. Investiční klima stále trpělo značnou regulační zátěží a mnoha parafiskálními odvody. Chorvatsko zlepšilo svou schopnost přebírat závazky vyplývající z členství . Přípravy na splnění požadavků EU pokračují dobře a ve většině odvětví bylo dosaženo uspokojivého souladu s pravidly EU. Ve většině oblastí bylo dosaženo dalšího pokroku, a to i v kapitolách s již vysokou mírou sladění. V určitých oblastech je třeba vyvinout větší snahu, aby byla posílena administrativní kapacita nezbytná pro řádné provádění acquis . Dobrého pokroku bylo dosaženo v oblasti volného pohybu zboží a v této kapitole hodně pokročilo sladění s acquis . Je ale třeba vyvinout další úsilí, zejména ohledně posuzování shody, metrologie a dohledu nad trhem. Chorvatsko musí dokončit sbližování právních předpisů s acquis a posílit prováděcí kapacitu. Dobrý pokrok lze pozorovat v oblasti volného pohybu pracovníků , kde bylo dosaženo uspokojivé úrovně sladění právních předpisů. Dalšího úsilí je třeba zejména ke zvýšení koordinace systémů sociálního zabezpečení. Pokroku bylo dosaženo též v oblasti práva usazování a svobody poskytování služeb , především ve vzájemném uznávání profesních kvalifikací a v poštovních službách. Obecně je soulad s acquis uspokojivý. Aby bylo sbližování právních předpisů dokončeno, je však zapotřebí vyvinout zvýšené úsilí, zejména v oblasti zmíněného vzájemného uznávání profesních kvalifikací a provedení směrnice o službách do vnitrostátního práva. Je potřeba pokračovat ve zlepšování správní kapacity. K dalšímu pokroku došlo ve sbližování právních předpisů s acquis v oblasti volného pohybu kapitálu . Je třeba vyvinout trvalé úsilí s cílem dokončit liberalizaci pohybu kapitálu a upevnit prosazování právních předpisů proti praní peněz. Dobrý pokrok vykazuje zadávání veřejných zakázek , kde se zlepšila zejména kapacita hlavních zainteresovaných stran v oblasti koordinace a provádění příslušné politiky. Na všech úrovních systému zadávání veřejných zakázek je potřeba dále zvyšovat schopnost účinně uplatňovat právo. Určitý pokrok lze pozorovat v kapitole právo obchodních společností . Sbližování s acquis pokračuje dobře. Je třeba vyvinout další úsilí v oblasti auditu. V oblasti práva duševního vlastnictví lze pozorovat pokrok. Sbližování předpisů s acquis dosáhlo velmi vysoké úrovně a byl zaznamenán pokrok i v jejich vymáhání. Je třeba zvýšit celkové povědomí o těchto právech duševního vlastnictví. Ke značnému pokroku došlo v oblasti politiky hospodářské soutěže , zejména v dokončování nabídkových řízení na restrukturalizaci loděnic. Obecně bylo dosaženo dobré úrovně souladu s acquis . Je však nutné s větším úsilím pracovat na přijetí plánů restrukturalizace loděnic v obtížích v souladu s acquis týkajícím se státní podpory. Agentura pro hospodářskou soutěž musí rovněž zlepšit prosazování předpisů proti kartelům i svou správní kapacitu, zejména v antimonopolní oblasti. Je třeba dokončit sladění chorvatského zákona o televizním a rozhlasovém vysílání. Národní plány restrukturalizace ocelářství je také třeba aktualizovat. Výrazného pokroku bylo dosaženo v oblasti finančních služeb , a to jak ve sbližování právních předpisů, tak ve zlepšování správních zdrojů. Je však nadále třeba posilovat správní kapacitu regulačních orgánů. Chorvatsko významně pokročilo v oblasti informační společnosti a médií , kde dosáhlo vysoké úrovně souladu s acquis . Je ale třeba vyvíjet stálé úsilí o posílení kapacity dvou národních regulačních orgánů, aby byl právní rámec správně uplatňován. Dále je nutno pokračovat v liberalizaci všech segmentů trhů s elektronickými komunikacemi. Dobrý pokrok lze pozorovat v oblasti zemědělství a rozvoje venkova , zejména díky zřízení a provozu platební agentury a organizace pro společný trh a vytvoření integrovaného správního a kontrolního systému. V těchto klíčových oblastech společné zemědělské politiky je však třeba nadále vyvíjet značné úsilí. Chorvatsko také musí plně sladit svůj systém podpory zemědělství s acquis a zvýšit absorpční kapacitu prostředků na rozvoj venkova. Dobrého pokroku bylo dosaženo ve sbližování právních předpisů v oblasti bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky , zejména v přijímání a provádění sekundárních právních předpisů. Provedení acquis do vnitrostátních předpisů značně pokročilo ve všech odvětvích. Významného pokroku bylo dosaženo přijetím vnitrostátního programu modernizace podniků, které zpracovávají potraviny a vedlejší produkty živočišného původu. Je třeba nepolevovat v úsilí o provedení tohoto programu a o posílení správní a kontrolní kapacity a zřízení stanovišť hraniční kontroly. Chorvatsko zaznamenalo dobrý pokrok ve sbližování svých právních předpisů s acquis v oblasti rybolovu . Značně pokročily přípravy na uplatňování rybářské politiky. Chorvatsko potřebuje zlepšit provádění právních předpisů, zejména těch pro správu loďstva, jeho inspekce a kontroly a strukturální politiku. Dalšího pokroku bylo dosaženo v oblasti dopravy . Míra slaďování je celkově dobrá. V oblasti letectví je nicméně třeba je dokončit. Za účelem provedení a prosazování acquis je nutno vyvinout další úsilí. Dalšího pokroku bylo dosaženo též v kapitole energetika , kde je úroveň sblížení vysoká. Je ale nezbytné výrazně zapracovat na zvýšení výkonnosti státní správy a na posílení nezávislosti energetických regulačních orgánů. Pokroku bylo dosaženo v daňové oblasti , zejména pokud jde o provozní kapacitu a využívání výpočetní techniky. Chorvatské právní předpisy pro přímé a nepřímé daně jsou z velké části v souladu s acquis . Další sladění je ale nezbytné zejména na poli DPH a spotřebních daní. Dále je třeba pracovat na posílení správní kapacity a na propojování počítačových technologií. Dalšího pokroku bylo dosaženo v oblasti hospodářské a měnové politiky , kde je sblížení s acquis v podstatě dokončeno. Pokud jde o statistiku , bylo dosaženo významného pokroku v modernizaci statistické infrastruktury. Bylo dosaženo dostatečné úrovně sbližování právních předpisů. Je třeba nadále pracovat na úplném sladění chorvatských statistik s požadavky EU. V sociální politice a zaměstnanosti bylo dosaženo dobrého pokroku. Na tomto poli existuje dobrá úroveň sladění s acquis . Přetrvávají však některé nedostatky ve sbližování právních předpisů, zejména v převádění pracovněprávních směrnic a na poli rovnosti žen a mužů a boje s diskriminací. Správní kapacitu vyžaduje další posílení. Chorvatsko učinilo pokrok v politice podnikání a průmyslové politice , zejména s ohledem na politické zásady a nástroje. Sbližování s acquis velmi pokročilo. Ke zlepšení podnikatelského prostředí je třeba dalšího vytrvalého úsilí. Je nutno usilovat také o restrukturalizaci ocelářství, zejména loďařského průmyslu. Země dále pokročila v rozvoji transevropských sítí . Soulad s acquis je úplný. Dobrý pokrok učinila též v oblasti regionální politiky a koordinace strukturálních nástrojů , zejména v přípravě strategických dokumentů a určení orgánů a mechanismů odpovědných za provádění evropské politiky soudržnosti a nábor a školení nových zaměstnanců. V přípravě na uplatňování této politiky Chorvatsko pokročilo poměrně daleko. Ještě se ale však potřebuje zaměřit na vytváření propracovaných projektů a na absorpci finančních prostředků. V oblasti soudnictví a základních práv zaznamenalo Chorvatsko dobrý pokrok. Reforma soudnictví pokračovala přijetím nových právních předpisů posilujících nezávislost soudů a dalším snížením počtu nevyřešených případů. Tato reforma však zůstává velkým projektem a je ještě nutno vyřešit důležité úkoly, zejména v souvislosti s účinností, nezávislostí a odpovědností soudů. Úsilí v boji proti korupci bylo vystupňováno a přineslo určité pozitivní výsledky, ale korupce je stále rozšířená v mnoha oblastech. Je třeba dosáhnout prokazatelných výsledků při efektivním vyšetřování, stíhání a vydávání soudních rozhodnutí, zejména v případech korupce na vysoké úrovni. Je třeba posílit preventivní opatření, například zvýšit průhlednost veřejných výdajů. Ochrana základních práv byla posílena, ale v praxi je nutno ji zlepšit, zejména pro menšiny a uprchlíky. Chorvatsko dosáhlo značného pokroku v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti . Výrazně se zlepšil azylový systém, ale je třeba zaměřit se na integraci osob, jimž byla v Chorvatsku poskytnuta ochrana, a na ochranu nezletilých nelegálních migrantů. Dobrý pokrok byl zaznamenán ve vízové oblasti. Je ale nutno pokračovat ve sbližování právních předpisů s příslušným acquis . Pokroku bylo dosaženo také v oblasti vnějších hranic. Akční plán pro integrovanou správu hranic musí být nicméně částečně upraven a je potřeba více se soustředit na modernizaci vybavení. Významný pokrok lze pozorovat v justiční spolupráci v občanských a trestních věcech. Pokročila i protidrogová politika. Pokrok ve vědě a výzkumu sice trvá, ale v důsledku hospodářské a finanční krize se zpomalil. Je třeba pracovat na dalším posílení výzkumné kapacity, na poskytování školení a na zvýšení investic do výzkumu ze strany průmyslu a malých a středních podniků. V acquis v oblasti vzdělá