Na základě dvou rozhodnutí ze září 2015 má být z Itálie a Řecka do září 2017 relokováno 106 000 žadatelů o azyl. Zbývajících 54 000 osob má být z Itálie a Řecka relokováno, pokud Komise do 26. září 2016 nepředloží Radě návrh na úpravu relokačního mechanismu. Nadto musí členské státy v souladu se závěry Rady ze dne 20. července 2015 ještě uvést své přísliby ve věci rozdělení zbývajících 7 744 míst podle prvního rozhodnutí Rady, a to z dohodnutého počtu celkem 40 000 míst. Členské státy mají povinnost přemístit z Itálie a Řecka počet osob, který jim byl stanoven v přílohách I a II rozhodnutí Rady (EU) 2015/1601, jakož i počet dohodnutý v rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 v souladu s údaji stanovenými v závěrech Rady ze dne 20. července 2015. Tato povinnost má být splněna během dvouletého období.

V roce 2015 se přes Řecko a Itálii dostalo na území Evropské unie přibližně 880 000 osob. Poprvé v dějinách evropské migrační politiky Komise v květnu 2015 navrhla, aby byly v rámci EU relokovány osoby, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, a to z členských států vystavených mimořádnému náporu do jiných členských států Evropské unie. V září 2015 přijala Rada dvě právně závazná rozhodnutí, jimiž byl zaveden dočasný a mimořádný mechanismus pro relokaci 160 000 žadatelů, kteří jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, z území Řecka a Itálie.

Itálie si ve svém plánu stanovila, že zřídí šest hotspotů – pět na Sicílii a jeden v Apulii. V současné době jsou v provozu čtyři hotspoty, z jednoho bylo vytvořeno relokační středisko a vybudování pátého hotspotu Itálie oznámila na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci dne 10. března 2016, přičemž jeho konečné umístění by mělo být Komisi sděleno co nejdříve. Jak je uvedeno v plánu, jsou italské hotspoty těsně navázány na proces relokace, pro který byl s výrazným přispěním Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (dále jen „EASO“) vytvořen standardizovaný a efektivní postup. Zbývá ještě zavést postup pro přesun nezletilých osob bez doprovodu podle rozhodnutí o relokaci. Co se týče druhého stupně ubytování žadatelů o azyl, jsou dostupné prostory v souladu s plánem. Bylo by nicméně vhodné efektivitu ještě zvýšit lepší organizací rozmísťování žadatelů o azyl po území Itálie. Přijímací místa pro nezletilé osoby bez doprovodu jsou k dispozici v souladu s plány, přesto by bylo vhodné místa ještě přidat, aby byl zajištěn hladký přechod mezi prvotním a druhotným přijetím. Na druhou stranu příjmové kapacity pro osoby, které mají být vráceny, jsou stále velmi nedostatečné a zaostávají za minimálním plánovaným stavem, což značně komplikuje rychlé provádění návratových operací. Probíhající reforma italského azylového systému by měla být hotova před začátkem léta. Měla by odstranit zbývající nedostatky a azylové řízení zjednodušit, a to i pokud jde o zmenšení rozdílů v kvalitě rozhodování v jednotlivých částech země.

Relokace zranitelných žadatelů o mezinárodní ochranu, nezletilé osoby bez doprovodu nevyjímaje, je problematická: Přestože rozhodnutí Rady o relokaci požadují, aby byly případy zranitelných žadatelů o relokaci vyřizovány přednostně, podařilo se relokovat jen velmi málo nezletilých osob bez doprovodu (jedna nebo dvě osoby z Řecka do Finska). Je to způsobeno rozličnými důvody. Patří mezi ně neochota členských států relokace přijímat nezletilé osoby bez doprovodu a také to, že Itálie a Řecko nemají zvláštní postupy, podle nichž by relokaci nezletilých osob bez doprovodu bylo možné provádět. Relokace nezletilých bez doprovodu je složitá a někteří migranti, zejména Eritrejci v Itálii, se prohlašují za dospělé, aby nebyli odděleni od skupiny, s níž dorazili. Aby mohly nezletilé osoby bez doprovodu rychle relokovat, připravují Itálie a Řecko nové postupy, které jsou v nejlepším zájmu dětí a v souladu s vnitrostátními právními předpisy obou zemí. Italské orgány a agentura Frontex poskytují odborníky na posuzování věku. Několik organizací se rovněž stále intenzivněji snaží, aby byla v Řecku k dispozici odpovídající zařízení pro přijímání (například střediska na podporu dětí a rodin zřizovaná UNICEF).

Nicméně v prvních březnových týdnech se počet žadatelů značně zvýšil (v Řecku například 300 osob za den). Částečně se jednalo o důsledek omezení, k nimž došlo na hranici Řecka a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, ale také o výsledek větší snahy o šíření informací, včetně vyslání mobilních týmů úřadu EASO za hranice území hotspotů, aby se dosah informací co nejvíce rozšířil. Přetrvává nicméně riziko, že poté, co je člověku sdělen členský stát relokace, pokusí se o útěk.

Nedostatek informací před odjezdem od členského státu relokace: Poskytnutí informací před odjezdem má zásadní význam pro zlepšení spolupráce žadatelů a rovněž pro to, aby se zabránilo skrývání a sekundárním přesunům. Mnoho migrantů si přeje zamířit do určitého členského státu a přicházejí s různými představami, protože znají jen málo členských států (například ty, kde mají příbuzné nebo známé). Kromě toho se prostřednictvím sociálních médií neustále šíří různé dezinformace. Proto mají informace poskytnuté před odjezdem zásadní význam v okamžiku oznámení rozhodnutí o relokaci žadateli. Italské a řecké orgány musí být schopny poskytovat žadatelům vysoce kvalitní a atraktivní informace, aby je dostatečně obeznámily s členským státem, kam budou přesunuti. Zásadní úlohu hrají styční úředníci, protože reagují na otázky a obavy žadatelů. Nicméně většina členských států relokace dosud vhodné informační materiály poskytované před odjezdem nepřipravila. Z tohoto důvodu je těžší získat důvěru žadatelů, kteří mají být relokováni do méně známých členských států, a zajistit, aby se nadále zúčastnili oficiálního procesu, aniž by se skrývali.

oSystematické bezpečnostní pohovory. Některé členské státy vyžadují systematické pohovory, aby mohly posoudit, zda se na žadatele případně vztahují důvody pro zamítnutí uvedené v rozhodnutích Rady. To je často spojeno s nadměrným používáním ustanovení o vyloučení obsaženého v rozhodnutích Rady, které by mělo být vykládáno restriktivně. Důvody pro zamítnutí by měly vycházet především z dokumentace o relokaci předložené Itálií a Řeckem, která obsahuje zvláštní kapitoly ohledně prvků, jež byly zjištěny během procesu a jež potenciálně poukazují na tyto důvody pro vyloučení.

Překážky týkající se bezpečnostních kontrol, včetně výměny údajů o otiscích prstů: Hlavním důvodem zpoždění při vyřizování žádostí o relokaci jsou dodatečné bezpečnostní kontroly. V návaznosti na útoky v Paříži v listopadu 2015 hodlá několik členských států před poskytnutím odpovědi na žádost provádět u žadatelů o relokaci bezpečnostní kontroly. To je v souladu s rozhodnutími o relokaci, ale tyto dodatečné bezpečnostní kontroly by se měly provádět co nejrychleji. Hlavní problémy týkající se bezpečnostních kontrol jsou tyto:

Kapacity pro registraci v Řecku: Rostoucí počet migrantů zapojujících se do relokačního mechanismu výrazně převyšuje kapacitu řecké azylové služby pro jejich každodenní registraci. V současné době činí čekací doba mezi okamžikem, kdy se migrant rozhodne zapojit se do relokačního mechanismu, a okamžikem, kdy může zaregistrovat svou žádost o azyl, přibližně tři týdny. Řecko posílí svou kapacitu o 100 nových pracovníků, kteří mají být přijati do června tohoto roku. Kromě toho testuje úřad EASO nový systém, který má pomoci řeckému azylovému úřadu při registraci případů relokace přímo v anglickém jazyce. Pokud bude tento systém úspěšný, bude zpřístupněn i všem regionálním řeckým azylovým úřadům, které budou možná také muset registrovat případy žádostí o relokaci.

Itálie i Řecko musí zajistit, aby všechny hotspoty byly funkční a aby pokračovaly v provádění plánů: Přestože bylo dosaženo významného pokroku, jelikož v Řecku již fungují 4 z 5 plánovaných hotspotů (příloha 3) a 4 z 6 byly otevřeny v Itálii (příloha 4), a to i přes poměrně nízkou míru dosud hlášených příchodů, mělo by se zajistit, aby všechny hotspoty byly co nejdříve plně funkční. Nicméně dokončení realizace hotspotů nesmí sloužit jako důvod k omezení počtu příslibů. Kromě toho je možné relokovat i osoby mimo hotspoty, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 a čl. 5 odst. 9 rozhodnutí Rady (způsobilá státní příslušnost, identifikace, registrace a otisky prstů).

Hlavní doporučení pro členské státy relokace Výrazně zvýšit počet a frekvenci příslibů. Odpovídat na žádosti o relokace z Itálie a Řecka do jednoho týdne po jejich obdržení. Urychlit provádění dodatečných bezpečnostních kontrol tak, aby byly dokončeny během jednoho týdne a aby se zaměřovaly na řádně odůvodněné případy. Poskytovat před odjezdem informační materiály včetně kvalitních a atraktivní informací pro žadatele podle pokynů úřadu EASO. Urychleně reagovat na výzvy úřadu EASO k vyjádření zájmu pro odborníky, aby se Itálii a zejména Řecku dostalo pomoci a aby se zajistila lepší kontinuita při nasazování odborníků. Hlavní doporučení pro Řecko a Itálii Zvýšit za podpory úřadu EASO kapacitu řecké azylové služby k registrování žadatelů, kteří mají být relokováni, aby odpovídala výraznému nárůstu počtu způsobilých migrantů, kteří se chtějí zapojit do tohoto mechanismu. Plně zprovoznit všechny hotspoty. Usilovněji provádět systematické bezpečnostní kontroly, zlepšit kvalitu informací poskytovaných u žádostí o relokaci zasílaných členským státům a jmenovat bezpečnostního zpravodaje. Co nejdříve dokončit a zavést standardní operační postupy a protokoly pro relokaci, a tím zlepšit kapacity pro koordinaci. Zvýšit přijímací kapacitu Řecka tím, že se co nejdříve zpřístupní 50 000 míst přislíbených v rámci plánu. Co nejdříve dokončit postupy pro usnadnění relokace nezletilých osob bez doprovodu. Ideální postup pro relokaci na základě zkušeností v prvním březnovém týdnu v Řecku je uveden v příloze 5.

2.7.1 Na straně členských států relokace

Opatření pro řešení nízkého počtu příslibů: Všechny členské státy relokace by měly zvýšit počet formálních příslibů učiněných prostřednictvím sítě DubliNet a dodržovat maximální tříměsíční lhůtu stanovenou v rozhodnutích Rady. Tyto přísliby by měly být v souladu s kvótou přidělenou danému členskému státu relokace a měly by plně zohledňovat mimořádnou situaci v příslušných lokalitách.

Opatření k omezení nesprávného využívání preferencí: Členské státy relokace by měly co možná nejvíce omezit množství vyjadřovaných preferencí a používat je pouze za účelem lepší integrace a měly by být připraveny přijímat všechny skupiny migrantů (rodiny, nezletilé osoby bez doprovodu, jednotlivé uchazeče mužského pohlaví).

Opatření k urychlení reakce na žádosti o relokaci: Členské státy relokace by měly odpovídat na žádosti o relokaci do jednoho týdne. Pokud jde o bezpečnostní kontroly, agentura Frontex by měla provádět systematickou bezpečnostní kontrolu v první linii včetně přístupu do SIS, mělo by se zvážit posílení úlohy Europolu při kontrolách v druhé linii a Itálie a Řecko by měly pokračovat ve svém úsilí provádět systematické bezpečnostní kontroly a zlepšovat kvalitu informací poskytovaných u žádostí o relokaci zasílaných členským státům.

Členské státy relokace by měly zaměřit dodatečné kontroly, zejména bezpečnostní pohovory, na řádně odůvodněné případy, například pokud existuje odůvodněné podezření, že by se na danou osobu mohl vztahovat jeden z důvodů pro zamítnutí. Tyto důvody by měly být co nejdříve sděleny italským a řeckým orgánům. V každém případě by tyto dodatečné kontroly, včetně pohovorů, měly být provedeny ve lhůtě jednoho týdne stanovené pro dobu reakce, aby nedocházelo ke zpoždění celého procesu. Pokud mají členské státy relokace dostatečné důvody pro zamítnutí, jež jsou založeny na otázkách národní bezpečnosti, veřejného pořádku nebo riziku vyloučení, měly by o nich být Itálie a Řecko konkrétně informovány.

Opatření k řešení problémů s relokací zranitelných žadatelů a nezletilých osob bez doprovodu: Členské státy relokace by měly co nejdříve poskytnout místa pro zranitelné osoby a nezletilé osoby bez doprovodu, zvýšit své přijímací kapacity pro tento typ žadatelů a zajistit pro ně vhodné opatrovníky.

Opatření, jejichž cílem je zvýšit přijatelnost relokačního mechanismu pro migranty a jejich důvěru v tento mechanismus a zamezit stahování žádostí: Členské státy relokace by měly výrazně zlepšit informace poskytované před odjezdem, zejména informace o členských státech, které jsou migrantům méně známé. Členské státy relokace by měly co nejrychleji poskytnout informační materiály azylovým orgánům Řecka a Itálie, úřadu EASO a organizaci IOM podle pokynů vypracovaných úřadem EASO. Styční úředníci by měli obdržet odpovídající informační materiály a měli by být přítomni během fáze oznamování, aby odpovídali migrantům na otázky a řešili jejich problémy. Školení naplánovaná úřadem EASO by rovněž měla umožnit výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, které se týkají mimo jiné informací a budování vzájemné důvěry.

Opatření, která mají zabránit sekundárním přesunům po relokačních transferech: Členské státy relokace by měly plně využívat nástrojů dostupných podle acquis v oblasti azylu (povinnosti týkající se podávání zpráv, poskytování materiálních podmínek přijetí žadatelům o mezinárodní ochranu pouze ve formě věcného plnění a za určitých okolností uplatnění možnosti zadržení). Přesuny osob do Řecka podle dublinského nařízení by měly být znovu zahájeny, až budou splněny podmínky.

Opatření k posílení kapacity úřadu EASO na podporu Itálie a Řecka: Všechny členské státy by měly reagovat na výzvu EASO k vyjádření zájmu pro odborníky a zlepšit svou flexibilitu, pokud jde o jejich nasazování, aby se pokrylo období dvou let, na něž se vztahují rozhodnutí Rady.