CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 6.9.2005 
KOM(2005) 411 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
VÝHLEDOVÁ POLITIKA RÁDIOVÉHO SPEKTRA PRO EVROPSKOU UNII: 
DRUHÁ VÝRO ČNÍ ZPRÁVA 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE 
RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
VÝHLEDOVÁ POLITIKA RÁDIOVÉHO SPEKTRA PRO EVROPSKOU UNII: 
DRUHÁ VÝRO ČNÍ ZPRÁVA 
 
(Text s významem pro EHP) 
 
OBSAH 
1. Shrnutí..................................................................................................................... ..... 3 
2. Stav politiky rádiového spektra na úrovni EU ............................................................. 3 3. P říspěvek politiky spektra k lisabonským cíl ům.......................................................... 4 
4. Sm ěrem k soudržné politice spektra v EU ................................................................... 5 
5. Cesta vp řed: Osnova nadcházejících klí čových iniciativ............................................. 7 
6. Dosažení politické shody na budoucích krocích........................................................ 10 
Příloha 1: Vývoj od první zprávy............................................................................................. 11 
Příloha 2: Časový plán akcí týkajících se politiky EU v oblasti spektra.................................. 12 
 
CS 3   CS 1. SHRNUTÍ  
Rádiové spektrum je klíčovým zdrojem  pro mnoho nezbytných služeb ve spole čnosti: 
mobilní, bezdrátové a družicové komunikace , televizní a rozhlasové vysílání , dopravu , 
rádiové ur čování polohy (GPS/Galileo) a mnoh o jiných aplikací (výstražná za řízení, dálkové 
ovladače, pomůcky pro nedoslýchavé, mikrofony, zdravotnická za řízení, atd.). Rádiové 
technologie rovn ěž podporují ve řejné služby, jako jsou obrana, ve řejná bezpe čnost 
a vědeckovýzkumné činnosti (nap ř. meteorologie, pozorování Zem ě, radioastronomie 
a kosmický výzkum). 
Účinné a soudržné využívání  spektra v t ěchto oblastech m ůže Evropské unii pomoci splnit 
lisabonské cíle , a to podnícením r ůstu, konkurenceschopnosti a zam ěstnanosti. Sou časné 
nedostatky v rozd ělování a využívání spektra vytvá řejí náklady, vedou k promarn ěným 
příležitostem k podnikání a snižují využívání inova čních služeb, to vše ke škod ě 
spotřebitelům. 
Vzhledem k evropským i celosv ětovým trh ům, které jsou závislé na službách založených na 
rádiových technologiích, jakož i vzhledem k nut nosti vyhnout se škodlivému rušení mezi 
zeměmi, má správa spektra výrazný p řeshraniční rozměr. Koordinovaná politika rádiového 
spektra v EU  má za cíl rozší řit skutečně jednotný trh pro rádiové služby a za řízení. V tomto 
ohledu Komise zamýšlí provést konkrétní akce s cílem:  
• snížit překážky p řístupu ke spektru, čímž se zvýší ú činnost a podpo ří inovace, v ětší 
pružnost pro uživatele a v ětší výběr pro spot řebitele,  
• umožnit, aby se konvergence stala skute čností, a to odstran ěním umělých omezení, 
zejména mezi rozhlasovým a televizním  vysíláním a mobilními komunikacemi. 
Tato zpráva v krátkosti nasti ňuje strategii Komise, pokud jde o soudržnou politiku EU 
v oblasti rádiového spektra, jež je částí iniciativy i2010 usilující o podporu rozvoje digitálního 
hospodářství. Zásadní je zejména pot řeba plynulé, avšak systematické liberalizace  využívání 
rádiového spektra. A čkoliv je třeba v tomto ohledu mít na pam ěti vnitrostátní zájmy, společná 
akce  na úrovni EU podstatn ě přispěje k soudržnosti a kone čnému úsp ěchu tohoto úkolu. 
2. STAV POLITIKY RÁDIOVÉHO SPEKTRA NA ÚROVNI EU 
Toto je druhá zpráva o činnostech uskute čněných v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu 
a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. b řezna 2002 o p ředpisovém rámci pro politiku rádiového 
spektra v Evropském spole čenství ( rozhodnutí o rádiovém spektru ). Předkládá úplný 
pohled na probíhající akce a budoucí úkoly pro evropskou politiku rádiového spektra 
a zasazuje tyto otázky do širš ích politických souvislostí.  
Vedoucí úloha Evropy v rozvoji a využíván í rádiových technologií závisí na ú činném 
využívání spektra a na ro zhodnutích, která politi čtí činitelé v tomto ohledu u činí. V první 
zprávě o politice rádiového spektra v EU1 Komise ozna čila potřebu reformy  v oblasti správy 
tohoto vzácného zdroje.  
                                                 
1 KOM(2004) 507. 
 
CS 4   CS Členské státy EU, které jsou z velké části zodpov ědné za svá vnitrostátní aktiva, jež spektrum 
představuje, již uznaly d ůležitost spole čné politiky EU v této oblasti pro vytvo ření 
a fungování vnit řního trhu. Rovn ěž se shodly na pot řebě dlouhodobého p řístupu založeného 
na politikách , jehož cílem je zlepšit pružnost a p řizpůsobivost správy spektra za ú čelem 
zvýšení konkurenceschopnosti a podpory inovace, p řičemž je t řeba vzít v úvahu cíle 
všeobecného zájmu2. 
V minulém roce se tato politika p řesunula z po čáteční zaváděcí fáze k prvním konkrétním 
výsledkům. Započaly diskuse na vysoké úrovni o d ůležitých otázkách politiky rádiového 
spektra, nap říklad o zavedení trhů se spektrem3 a přechodu na digitální televizní vysílání4. 
Rovněž byla p řijata první harmoniza ční opatření pro udržení p řístupu ob čanů a rozvoj 
vnitřního trhu EU, která podporují bezdrátové p řipojení k internetu5 a protikolizní 
systémy pro vozidla6. Komise rovn ěž poskytla pokyny pro podporu zájm ů EU 
v mezinárodních jednáních a zvážila zp ůsoby zlepšení dostupnosti informací o spektru. 
Podrobnosti o t ěchto činnostech jsou uvedeny v p říloze 1. 
3. PŘÍSPĚVEK POLITIKY SPEKTRA K LISABONSKÝM CÍL ŮM 
Na evropské vrcholné sch ůzce v březnu 2005 vedoucí p ředstavitelé EU obnovili své 
partnerství pro r ůst a zaměstnanost, mimo jiné vytvo řením informa ční společnosti přístupné 
všem, která je založena na  širokém využívání informa čních a komunika čních technologií 
(ICT) ve ve řejných službách, malých a st ředních podnicích a domácnostech7. Prostřednictvím 
iniciativy i2010 Komise pln ě podporuje tuto analýzu a zd ůrazňuje úlohu ICT jako hlavní 
hnací síly konkurenceschopnosti a r ůstu8. Vytvoření otevřeného a konkuren čního jednotného 
trhu pro informa ční společnost a mediální služby uvnit ř EU je pro využívání ICT životn ě 
důležité.  
V této souvislosti panuje zj evná shoda, že mobilní a na znalostech založená informa ční 
společnost vyžaduje výrazná zlepšení  v oblasti správy spektra9. Odstranění omezení 
v přístupu ke spektru pro nově vznikající rádiové technologie m ůže pomoci jejich v časnému 
zavedení, vytvo řit lepší podmínky pro dlouhodobý a vyvážený hospodá řský pokrok 
a zaměstnanost, a rovn ěž zlepšit kvalitu života ob čanů.  
Důležitost rozhodování o politice spektra dokládá jeho dopad na rozvoj odv ětví mobilních 
komunikací. V osmdesátých letech šlo o malý trh rozt říštěný na úrovni členských stát ů. 
Včasné zajišt ění harmonizovaných kmito čtů Evropskou unií „spustilo“ rozvoj nového 
celoevropského digitálního sy stému mobilních telefon ů (GSM ). EU rovn ěž podpořila 
postupné zavád ění konkurence v tomto odv ětví prostřednictvím nových licencí a financovala 
koordinaci činností v oblasti pr ůmyslového výzkumu a vývoj e. Tento soudržný p řístup dal 
vzniknout pr ůmyslovému odv ětví, které jen ve státech EU15 p řispělo k HDP částkou 
105,6 miliardy EUR. Odhaduje se, že odv ětví mobilních služeb ve státech EU15 vytvo řilo 
                                                 
2 Záv ěry Rady 15530/04 a 15533/04 ze dne 3.12.2004. 
3 KOM(2005) 400. 
4 KOM(2005) 204. 
5 Rozhodnutí 2005/513/ES. 
6 Rozhodnutí 2004/545/ES a 2005/50/ES. 
7 Záv ěry Evropské rady 7619/1/05 Rev. 1 ze dne 23.3.2005. 
8 KOM(2005) 229. 
9 Viz nap ř. studie spole čnosti PWC pro p ředsednictví EU s názvem „ Rethinking the European ICT 
Agenda“ (Nové uvážení evropské agendy informa čních a komunika čních technologií), srpen 2004. 
 
CS 5   CS 2,8 milionu pracovních míst. Podle sou časných trend ů svým obratem brzy p ředčí odvětví 
zemědělství či odvětví elektrárenské, plynáre nské a vodárenské dohromady10. 
V poslední dob ě rozhodnutí o politice spektra zásadním zp ůsobem ovlivnila novou generaci 
mobilních komunikací („ 3G“). Ačkoliv bylo harmonizované spektrum pro 3G v EU ur čeno11, 
udělování licencí operátor ům vykazovalo zna čně rozšířené vnitrostátní odchylky, r ůzná 
načasování a r ůzné mechanismy p řidělování (různé typy aukcí, srovnávací nabídky či smíšené 
přístupy), které ve skute čnosti odrážely rozcházející se cíle  vnitrostátních politik. Celkové 
výnosy z licencí (cca 109 miliard EUR) byly v EU rozloženy velmi nerovnom ěrně. Vzhledem 
k tomu, že strategie odv ětví mobilních komunikací jsou stále více celoevropsky zam ěřené, 
mohla větší koordinace ze strany EU p ři zavádění inovačních mechanism ů přidělování spektra 
zmírnit některé negativní ú činky na toto odv ětví12. 
Rozhodnutí o správ ě spektra jsou rovn ěž kritická pro mnoho dalších probíhajících 
společenských „trend ů“, například pro p řechod na digitální televi zi, rozvoj bezdrátových 
kanceláří, domácností a škol, bezpe čnější leteckou13, lodní, železni ční a silni ční dopravu, 
účinnější služby v oblasti ve řejné bezpe čnosti a zdravotní pé či.  
4. SMĚREM K SOUDRŽNÉ POLITICE SPEKTRA V EU 
Pokud jde o správu rádiového spektra, mají členské státy stejný celkový cíl , tj. optimalizovat 
využívání tohoto p řírodního zdroje pro „vyšší dobro“ spole čnosti. Avšak nalezení 
správného p řístupu na podporu tohoto cíle znesnad ňuje mnoho r ůzných zájm ů ovlivněných 
změnou, značnou „zátěží“ dřívějších rozhodnutí a dopadem vnitrostátních opat ření na ostatní 
země a na vnitřní trh EU. 
4.1. Hledání koordinovaných odpov ědí na spole čné problémy 
Vylepšení v oblasti správy rádiového spektra se aktivn ě zvažují a zavád ějí v celém 
rozvinutém sv ětě14. Komise je p řesvědčena, že účinná reforma spektra povede ke zna čným 
ziskům pro Evropu . Avšak ambiciózní vnitrostátní reformy politik spektra musí doprovázet 
odpovídající uvážení perspektivy EU . Rizikem, které pro Evropu p ředstavuje nadm ěrná 
roztříštěnost vnitrostátních politik, je, že stáva jící nedokonalá konvergence ve využívání 
spektra bude narušena jednostrannou akcí, aniž by reformy mohly zúro čit očekávané 
hospodářské a spole čenské přínosy, nebo ť vnitrostátní trhy jsou pom ěrně malé. 
V odvětví bezdrátových komunikací záleží na velikosti trhu . Současnou rychlost inovací 
v rádiových aplikacích souvisejících s odv ětvím informa čních technologií lze spojit se 
zaměřením tohoto odv ětví na snižování cen pro spot řebitele prost řednictvím poskytování 
levných, standardizovaných (tj. nezatížených ochranou pr ůmyslového vlastnictví) 
a interoperabilních řešení – dobrými p říklady jsou technologie WiFi a Bluetooth. Krom ě 
závislosti na rychlém a bezplatném p řístupu k rádiovému spektru je tento p řístup podmín ěn 
velkými trhy otev řenými pro nové aplikace, což vede k v ětším investi čním pobídkám 
a značným úsporám z rozsahu. 
                                                 
10 Studie spole čnosti Ovum o mobilních službách pro GSMA, 24.12.2004. 
11 Rozhodnutí 128/1999/ES. 
12 Viz studie o p řidělování 3G vypracovaná pro ES spole čností McKinsey, červen 2002. 
13 Nap říklad prost řednictvím rozvoje Radionaviga čního plánu EU (ERNP). 
14 Viz nap ř. „US Presidential Memo on Spectrum Policy“ ze dne 5.6.2003 a navazující činnosti. 
 
CS 6   CS Toto „vyrovnané h řiště“ pro široké zavád ění technologií existuje v USA a v Japonsku 
(v budoucnosti také v Číně a v Indii), ale často schází na trhu EU, kterému hrozí, že bude 
mezi členskými státy p říliš roztříštěný na to, aby p řitáhl značné závazky soukromého sektoru 
potřebné pro vývoj nových rádiových  technologií a udržení ú činné hospodá řské soutěže. 
V podstat ě tedy, ačkoliv je z řejmé, že využívání rádiového spektra ovliv ňuje výsady 
členských stát ů, je stejnou m ěrou patrné, že skute čně jednotný trh EU pro za řízení a služby 
založené na rádiových tec hnologiích musí být podep řen společnou politikou a regulativními 
přístupy , pokud jde o p řístup ke spektru, aby bylo možn o dosáhnout „kritického množství“ 
reforem, p řesvědčit průmysl a uživatele, že jakákoli inova ční technologie, kterou deregulace 
umožní, m ůže mít přístup k celému trhu EU, a chránit ve řejné služby. 
4.2. Přechod na nové p řístupy ke správ ě spektra 
Nedostatek pružnosti ve správ ě spektra p ři sledování technologického vývoje a poptávky 
spotřebitelů dal vzniknout „úzkému hrdlu“ , pokud jde o spektrum pro nové rádiové 
technologie. V Evrop ě celkový problém zhoršuje nedokona lá povaha jednotného trhu pro 
rádiová za řízení a služby. Ve skute čnosti průmysl stále často čelí různým vnitrostátním 
předpisům a vzájemn ě si odporujícím p řístupům politik. 
V minulosti bylo spektrum rozd ělováno prost řednictvím podrobných správních rozhodnutí ex-
ante. Tento p řístup se nachází pod stále v ětším tlakem díky vysokému technologickému 
obratu a zna čné poptávce po bezdrátových aplikacích. Požadavek na p ředchozí regulativní 
schválení m ůže vážně zdržet zavád ění nových výrobk ů či jej dokonce znemožnit. 
Za účelem vnesení pružnosti do rozd ělování spektra byly vyvinuty nové modely správy. 
Hlavními dv ěma jsou: 
• trhy se spektrem , které mohou zlepšit ú činnost využívání spektra, nebo ť průmysl může 
určit nejhodnotn ější aplikace lépe než regula ční orgány. Um ělá vzácnost tohoto zboží se 
odstraní vytvo řením „volného trhu“ s obchodovatelnými právy na využívání konkrétních 
kmitočtů v závislosti na tržní poptávce; 
• bezlicenční užívání („Commons“ model) , kdy se za řízení (zpravidla spot řebitelské zboží 
s nízkým výkonem), které spl ňuje určité technické podmínky, používá bez licence. Toto 
snížení regulativních omezení již umožnilo vytvo ření prospívajících odv ětví rádiových 
technologií s využitím pom ěrně malých částí spektra, a další pružnost by tedy byla 
přínosná. 
Vyvážený celoevropský p řístup je t řeba hledat mezi všemi modely správy spektra15. 
Jejich optimální „sm ěs“ bude záležet na r ůzných kritériích, nap říklad na rychlosti uvád ění na 
trh, ochran ě před škodlivým rušením, kvalit ě služeb a podpo ře vnitřního trhu a inovací. 
                                                 
15 Rovněž se zvažují další nové p řístupy ke správ ě, například systémy „overlay“ (kognitivní rádio) a 
„underlay“ (ultraširokopásmové systémy) stávajícími systémy p řístupu ke spektru. 
 
CS 7   CS 5. CESTA VP ŘED: OSNOVA NADCHÁZEJÍCÍCH KLÍ ČOVÝCH INICIATIV  
Komise hodlá zlepšit ú činnost využívání rádiového spektra v EU pomocí soudržné sady 
konkrétních akcí v koordinaci s členskými státy. Časový plán t ěchto akcí je uveden 
v příloze 2. 
5.1. Definice spole čných, jasných a pružných pravidel 
Je nezbytná společná sada pravidel pro správu spektra , která umožní zajistit investor ům 
předvídatelnost a uživatel ům funkčnost zařízení nezávislou na hranicích. A čkoli již existuje 
odpovídající právní základ ES pro harm onizaci spektra a pro provoz rádiových za řízení16, 
bude nadcházející p řezkum p ředpisového rámce pro elektronické komunikace usilovat 
o integraci nových p řístupů politiky spektra a o ujasn ění pojmů souvisejících se spektrem, 
například účinnosti a rušení17. Budou zvážena spole čná pravidla pro obchodování se 
spektrem, jakož i siln ější evropský rozm ěr v oblasti ud ělování licencí.   
1Přezkum rovn ěž poskytne p říležitost k ujasn ění zásad neutrality v ůči technologiím 
a službám ve vztahu ke spektru. Jejich uplat ňování by m ělo být pravidlem, avšak m ůže být 
omezeno z technických d ůvodů, například zabrán ěním rušení. Další odchylky od t ěchto zásad 
by měly být zdůvodněny případ od případu přednějšími zájmy EU.  
5.2. Zavádění pružnosti ve využívání spektra 
Pružnost ve využívání spektra m ůže zlepšit ú činnost tím, že umožní širší výb ěr možností, jak 
konkrétní pásma využívat. Spole čné podmínky pro tuto pružnost budou výhodn ější pro 
jednotný trh EU:  
• Komise navrhuje zavést v EU trhy se spektrem do roku 201018. Koordinované zavedení 
v EU by zabránilo narušování p řínosů integrovaného evropského trhu pro elektronické 
komunikace a m ůže vytvářet čisté přínosy ve výši až 9 miliard EUR ro čně19.  
• Přechod z analogového na digitální zemské televizní a rozhlasové vysílání uvolní další 
kapacitu spektra („digi tální dividendu“) díky v ětší technické ú činnosti. Komise bude 
podporovat lisabonskou agendu prost řednictvím koordinace zavád ění celoevropských 
inovativních využití části uvoln ěného spektra. Cílové datum pro ukon čení analogového 
vysílání v celé EU (rok 2012) tomuto cíli napom ůže20.  
• Probíhá diskuse21 o společném přístupu ke spektru pro všechny bezdrátové platformy , 
které poskytují služby elektronických komuni kací. Regulace v oblas ti spektra by m ěla 
zohlednit probíhající konvergen ční tendence (rozhlasové a tele vizní vysílání – mobilní 
telefonie; hlas–data; pevné, p řenosné a mobilní použití) a nerozlišovat mezi nimi um ěle. 
Kmitočty pro tyto aplikace by m ěly být postupn ě „spojeny“ a dány k dispozici uživatel ům 
tak, jak oni sami uznají za vhodné.  
                                                 
16 Rozhodnutí o rádiovém spektru a sm ěrnice 1999/5/ES. 
17 Nap říklad článek 9 sm ěrnice 2002/21/ES a článek 5 sm ěrnice 2002/20/ES. 
18 Viz poznámka 4 
19 Studie spole čnosti Analysys pro ES o trzích se spektrem, kv ěten 2004. 
20 Viz poznámka 5 
21 Stanovisko Skupiny pro rádiové spektrum (RSPG) týkající se platforem bezdrátového p řístupu ke 
službám elektronických komunikací (WAPECS), o čekávané do konce roku 2005. 
 
CS 8   CS • Na úrovni EU je rovn ěž zapotřebí zvážit, jak rozší řit bezlicenční užívání („Commons“ 
model) , neboť veškeré další kmito čty určené pro tento model budou užite čnější, pokud 
budou dostupné v celé EU. V regula čním rámci ES by individuální povolování (nap ř. 
licence) m ěly být výjimkou, nikoli pravidlem. D ůvodem, pro č se vůbec udělují licence pro 
využívání v ětšiny spektra, je potenciální škodlivé rušení , které by bylo zp ůsobeno 
neřízeným využíváním. Rizika a p řínosy stávajícího procesu zabra ňování rušení je t řeba 
ujasnit za ú čelem dosažení lepší rovnováhy mezi ochranou stávajících služeb a podporou 
inovace. Komise v roce 2005 zahajuje studie o  bezlicenčním užívání  a o rušení. 
• Rozvoj technologií ú činných vzhledem ke spektru, nap říklad prost řednictvím „chytrých“ 
či kognitivních rádiových technologií , může mít významný dopad na pružnost. Komise 
využívá pro podporu tohoto výzkumu financování dostupné prost řednictvím rámcového 
programu EU pro výzkum a technologický rozvoj22. 
5.3. Napomáhání rozvoji spole čné technologické základny EU 
Průmysl by m ěl mít příležitost dodávat inovační výrobky na trh EU jako celek, pokud o to 
bude mít zájem. Komise hodlá podporovat rozvoj skute čně celoevropských trh ů a neomezený 
oběh zboží a služeb založených na rádiovýc h technologiích, a to systematickým ur čováním 
kmitočtů, které mají být harmonizovány, a poskytováním jistoty skute čné harmonizace. 
Pro další vykazované období se p ředpokládají následující opat ření: 
• Podpora zavád ění vysokorychlostního p řístupu prostřednictvím: 
– mobilních komunikací 3G  (IMT 2000 apod. ),  
– technologií vysokorychlos tního bezdrátového p řístupu (Broadband Wireless 
Access  – BWA ),  
– hybridních aplikací družicového 3G/datového vysílání . 
• Výrobky s podporou  ultraširokopásmové (UWB) technologie: zavedení potenciáln ě 
všudypřítomné technologie s nízkým výkonem a vysokou rychlostí do informa čních 
technologií, telekomunikací a spot řebitelském zboží, a to koordinovan ě v celé EU. 
• Zařízení krátkého dosahu: vytvoření podmínek pro celoevropský masový trh levných 
rádiových za řízení s cílem rozvíjet  a podporovat inovace pro řadu aplikací pro 
každodenní život , například bezdrátové „chytré e tikety“ (technologie RFID).  
Navíc budou zváženy integrované akce na uspokojení požadavk ů na spektrum ve dvou 
oblastech, které Komise v iniciativ ě i2010 ozna čila za „ vlajkové lod ě iniciativ “ v oblasti 
informačních a komunika čních technologií: 
• Technologie napomáhající k zajišt ění nezávislého života a zdraví: mnoho pomocných 
a zdravotnických aplikac í je bezdrátových, nap říklad systémy pro p řivolání pomoci pro 
starší občany a radiotelemetrie mezi pacienty a monitorovacím za řízením.  
                                                 
22 Viz nap ř. projekt E2R na adrese http://e2r.motlabs.com/ . 
 
CS 9   CS • Inteligentní automobil rádiovými prost ředky reaguje na své okolí a ovliv ňuje jej, 
například prost řednictvím komunikace mezi vozidly (inter-vehicle communications – 
IVC). 
Určení a harmonizace kmito čtů potřebných pro takové aplikace by mohlo pomoci p ři jejich 
zavádění, a to vytvo řením spole čných trhů v celé Evrop ě a snížením cen. 
5.4. Optimalizace dopadu akcí EU 
V následujícím vykazovacím období je t řeba dále rozvinout n ěkteré obecné otázky: 
• Posouzení dopadu regulace: jsou zapot řebí vhodné metodiky pro posouzení 
hospodářských a spole čenských d ůsledků konkrétních rozhodnutí. Je t řeba zaměřit úsilí na 
kooptování znalostí pr ůmyslu a ostatních zú častněných stran, a to prost řednictvím zpráv, 
veřejných konzultací a nezávislých studií. 
• Přezkum platnosti harmoniza čních opat ření: je třeba pravideln ě posuzovat trvání 
významu opat ření EU. Namísto plošných ustanovení o skon čení platnosti, která by mohla 
přímo potla čit zdůvodněné výsledky p řezkumu, by každá výro ční zpráva m ěla uvážit 
stávající p ředpisy ES týkající se spektra a podle pot řeby navrhnout cílenou akci. 
• Provádění na vnitrostátní úrovni:  Komise bude sledovat a podporovat v časné provád ění 
harmoniza čních opat ření ES týkajících se spektra na vn itrostátní úrovni, aby se odstranily 
překážky jednotnému trhu pro rádi ové technologie v celé EU. 
5.5. Podpora zájm ů EU v jednáních na mezinárodní úrovni 
Aktivní podpora politik EU v mezinárodních jednáních o sp ektru má zásadní význam. 
Probíhají p řípravy na dv ě konference Mezinárodní telekomunika ční unie (ITU): 
• Regionální radiokomunika ční konference (RRC-06)  zahrnuje cca 120 zemí a vyvine 
technický plán pro digitální pozemní vysílání. Komise žádá členské státy, které 
v Mezinárodní telekomunika ční unii jednají, aby zajistily, že toto plánování nenaruší 
bezdůvodně možnosti politik, pokud jde o budoucí využívání spektra uvoln ěného 
přechodem na digitální rozhlasové a televizní vy sílání, a to mimo jin é i pro celoevropské 
služby23. 
• Světová radiokomunika ční konference (WRC-07) : Komise ur čí společné priority a cíle 
EU pro tato celosv ětová jednání o rádiových technologiích. Hlavními otázkami, které jsou 
v sázce v roce 2007, je celosv ětové určení dalšího spektra pro pokro čilé mobilní 
komunikace, pro letecké systémy a pr o krátkovlnné rozhlasové vysílání. 
Po těchto dvou konferencích Komise  posoudí výsledky a rozsah, v n ěmž stávající proces 
podporuje politiky, zásady a právní p ředpisy EU v mezinárodních jednáních. 
5.6. Rozvoj institucionálního z řízení politiky spektra na úrovni EU 
Výbor pro rádiové spektrum (RSC) a Skupina  pro politiku rádiového spektra (RSPG) pracují 
dobře. Vývoj politiky spektra v EU však s poléhá také na úzké vztahy mezi t ěmito 
                                                 
23 KOM(2005)...  
 
CS 10   CS mechanismy ES a Evropskou konferencí správ pošt a tele komunikací (CEPT)24. S rozšířením 
EU se „obsazení“ t ěchto rozhodovacích orgán ů stalo velmi podobné. 
Ačkoli jsou dosavadní zkuš enosti kladné, budoucí akce se musí více dopl ňovat, bez 
nadměrných překryvů a s jasnou dohodou, kde se p říslušná rozhodnutí nejlépe u činí. 
„Sekvenční“ přístup, systematicky použitý a zalo žený na možnostech definovaných 
v rozhodnutí o rádiovém spektru, by nejlépe využil „p řidanou hodnotu“ každého mechanismu. 
Základní zd ůvodnění akce by se posoudilo a schvá lilo pomocí mechanism ů Společenství 
(Komise spole čně s RSC a RSPG), zatímco pot řebné a mnohdy složité technické práce 
v oblasti kompatibility a vývoje  by provád ěla konference CEPT na základ ě mandátu. 
S ohledem na tyto práce by pak Komise p řijala technická provád ěcí opatření za pomoci 
RSC25. 
6. DOSAŽENÍ POLITICKÉ SHODY NA BUDOUCÍCH KROCÍCH  
Evropský parlament a Rada se vyzývají, aby potvrdily akce EU v ob lasti politiky spektra 
a aby: 
• uznaly důležitost spektra pro vytvo ření evropské informa ční společnosti v rámci podpory 
obnoveného lisabonského partnerství pro r ůst a zaměstnanost, 
• podpořily společnou strategii pro ú činnou správu spektra v EU, jakož i pot řebu podporovat 
inovace prost řednictvím ú činné kombinace pružnosti a koordinovaného využívání spektra, 
• úzce spolupracovaly na zajišt ění plného úsp ěchu této strategie. 
                                                 
24 46- členná evropská mezivládní  organizace, jejíž vznik p ředchází dobu, kdy se EU za čala zabývat 
telekomunikacemi a spektrem. Mezinárodní telekomunika ční unie ji uznává jako regionální entitu. 
25 Rovn ěž bude nezbytný soulad s ostatními p říslušnými skupinami, zejména Výborem pro posuzování 
shody a pro dozor nad trhem v oblasti telekomunikací (TCAM) a Evropským institutem pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI). 
 
CS 11   CS Příloha 1: Vývoj od první zprávy  
Rozhodnutí o rádiovém spektru vyjmenovává čtyři různé oblasti pro spole čnou činnost EU v oblasti 
politiky spektra. Zde jsou hlavní otázky řešené v těchto oblastech v uvažovaném období: 
Obecné otázky politiky  Dokumenty  
Přechod na digitální 
rozhlasové a televizní 
vysílání 
 Stanovisko RSPG z listopadu 2004, dokument  RSPG04-55. 
RSPG je názoru, že iniciativy na úrovni EU jsou schopny podporovat a usnad ňovat 
koordinovaný p řístup k důsledkům přechodu na digitální rozhlasové a televizní vysílání 
pro spektrum, a m ěly by tak činit. 
Sdělení o urychlování p řechodu na digitální rozhlasové a televizní vysílání . 
Sekundární obchodování 
 Stanovisko RSPG z listopadu 2004, dokument -RSPG04-54. 
RSPG je názoru, že obchodování m ůže být prosp ěšné v některých částech spektra, pokud 
dostatečná ochranná opat ření zajistí, že potenciální p řínosy nebudou znehodnoceny 
nepříznivými d ůsledky, a m ůže přispět k dosažení strategického lisabonského cíle. 
Sdělení o zavádění trhů s rádiovým spektrem v EU . 
 Společný pružný p řístup 
k elektronickým 
komunikacím  Stanovisko RSPG  týkající se platforem bezdrátového p řístupu ke službám 
elektronických komunikací (WAPECS), které se p řipravuje na žádost Komise 
(dokument  RSPG04-45 Rev) – zahájena ve řejná konzultace . 
Bezlicenční spektrum  Zahájeny nezávislé studie o „volném“ (bezlicen čním) modelu a o řízení rušení.  
 
Datum přijetí Technická provád ěcí opatření 
8. července 2004  Bezpečnost silni čního provozu : rozhodnutí  o harmonizaci pásma 79 GHz pro 
účely používání automobilových radarových za řízení krátkého dosahu v ES.  
17. ledna 2005  Bezpečnost silni čního provozu : rozhodnutí  o harmonizaci pásma 24 GHz pro 
účely časově omezeného používání automobilových radarových za řízení krátkého 
dosahu v ES.  
11. července 2005  Elektronické komunikace:  rozhodnutí  o harmonizaci pásma 5 GHz pro ú čely 
používání bezdrátových p řístupových systém ů (WAS/RLAN) v ES.  
15. července 2005  Dohoda RSC o novém využití pásma pro pagingový systém ERMES; p řijetí rozhodnutí 
ES (podpora za řízení pro nedoslýchavé, sledování odcizených vozidel, apod.), jež závisí 
na zrušení sm ěrnice Rady 90/544/EHS (viz návrh sm ěrnice ). 
 
Informace o spektru  Komise jedná s RSC o zavedení n ěkterých výsledk ů studie o koordinaci informací 
o přidělování a využívání spektra v EU.  
 
 Mezinárodní jednání o spektru  
WRC-07  
 Připravované stanovisko RSPG o prioritách a cílech EU pro konferenci ITU WRC-07 
s podněty od všech zú častněných stran získanými prost řednictvím ve řejné konzultace  
a pracovního seminá ře.  
Podněty pro politiku EU (informativní zpráva) – dokument  RSPG05-71. 
Studie  o budoucích pot řebách spektra pro mobilní komunikace (otázka na WRC-07) – 
viz výsledky . 
RRC-06  Diskuse RSPG o politických aspekt ech konference ITU RRC-06.  
Sdělení o prioritách EU pro konferenci ITU RRC-06.  
 
CS 12   CS Příloha 2: Časový plán akcí týkajících se politiky EU v oblasti spektra  
Poznámka: Tento seznam je pouze orienta ční a konkrétní akce mohou být p řidány, 
odstraněny, nebo upraveny. 
Návrhy na soudržnou pružnost v pásmech spektra využívaných k poskytování 
služeb elektronických komunikací  (platformy bezdrátového p řístupu ke službám 
elektronických komunikací). 
Návrh spole čného formátu práv na využívání v souvislosti s obchodováním se 
spektrem. 2006 
Harmoniza ční opatření:  
Přijetí rozhodnutí ES o harmonizaci využívání tzv. „ rozšiřujícího pásma IMT-
2000“ . 
Přijetí jednoho nebo více rozhodnutí ES o harmonizaci využívání 
ultraširokopásmových (UWB) aplikací.  
Přijetí rozhodnutí ES poskytujícího rámec pro harmonizaci p řístupu ke spektru pro 
velké množství zařízení krátkého dosahu . 
Zrušení směrnice o systému ERMES a přijetí rozhodnutí ES o harmonizaci 
využívání tohoto pásma p ůvodně určeného pro paging. 
Návrhy týkající se otázek s ouvisejících se spektrem, v četně udělování licencí, 
v rámci přezkumu p ředpisového rámce pro elektronické komunikace z roku 
2002 . 
Návrhy na koordinované využití části digitální dividendy z rozhlasového 
a televizního vysílání po dokončení konference ITU RRC-06.  
Zavedení celoevropského p řístupu k bezlicenčnímu spektru . 
Zavedení zlepšení do procesu řízení rušení . 
Stanovení priorit EU pro konferenci ITU WRC-07 . 2007 
Harmoniza ční opatření: 
Vysokorychlostní bezdrátový p řístup a mobilní družicové aplikace.   
Pomocné a zdravotnické bezdrátové aplikace. 
Bezdrátové aplikace pro inteligentní automobil . 
2008 Koordinované zavedení p říslušných výsledk ů konference ITU WRC-07  v EU. 
2009 Vnitrostátní provád ění nových pravidel pro elektronické komunikace . 
2010 Plné zřízení fungujícího trhu EU pro hlavní části spektra. 
2012 Navrhované datum dokon čení vypnutí analogového televizního vysílání v EU.