[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 30.5.2005 KOM(2005) 209 v konečném znění 2005/0102 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro období 2007 až 2019 (předložená Komisí) ODŮVODNĚNÍ 1. ÚVOD Dne 13. června 1985 zahájila Rada ministrů projekt Evropské hlavní město kultury. Do roku 2004 byla Evropská hlavní města kultury vybírána na mezivládní úrovni, přičemž členské státy jednomyslně vybíraly města vhodná pro pořádání dané akce. Rozhodnutí 1419/1999/ES[1] přijaté na základě článku 151 Smlouvy o založení Evropského společenství změnilo s platností od roku 2005 postup výběru měst známých jako „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „EHMK“). O výběru EHMK nyní rozhoduje Rada na základě doporučení Komise, jež zohledňuje stanovisko poroty sestávající ze sedmi nezávislých členů. Výběr probíhá na základě kritérií stanovených ve výše uvedeném rozhodnutí. Toto rozhodnutí zahrnuje seznam 15 členských států Evropské unie (příloha 1), který stanoví chronologické pořadí nároku na jmenování v období 2005 až 2019.[2] Deset nových členských států, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, do tohoto seznamu nebylo zahrnuto. Komise proto v listopadu 2003 předložila návrh na změnu rozhodnutí 1419/1999/ES, aby od roku 2009 mohly EHKM navrhovat i nové členské státy. Tento návrh byl dne 13. dubna 2005 přijat Evropským parlamentem a Radou. Od roku 2009 budou tedy každý rok jmenována dvě Evropská hlavní města kultury (jedno ze zemí EUR–15 a jedno z nových členských států). 2. POTřEBA PřEZKOUMAT STÁVAJÍCÍ ROZHODNUTÍ 2.1. Zlepšení požadovaná na základě zkušeností a konzultace se zástupci zúčastněných stran Komise provedla studii[3] (dále jen „studie EHMK“), která potvrzuje, že na akci Evropské hlavní město kultury nahlíží široká veřejnost velmi pozitivně. Nicméně uplatnění procesu jmenování, jak je stanoven v rozhodnutí 1419/1999, odhalilo řadu nedostatků, zejména pokud jde o: - otázku soutěže mezi městy - úlohu poroty - otázku monitorování - evropský rozměr - otázku časového rozvržení - účast třetích zemí. Hodnotící zprávy porot, zpráva výboru pro kulturu, mládež, vzdělávání, média a sport Evropského parlamentu z prvního čtení pozměněného rozhodnutí a studie EHMK tyto nedostatky potvrdily. Proto má tento návrh na základě různých poznatků nahradit nařízení 1419/1999 ve znění ze dne 13. dubna 2005. Jeho cílem je mimo jiné zlepšit transparentnost procesu výběru a vymezení pojmu „evropská přidaná hodnota“. 2.2. Základní rysy návrhu A) Posílení aspektu soutěže Na základě pečlivých úvah ohledně různých modelů soutěže Komise: - odmítla myšlenku zcela otevřené soutěže , přístupné celé Evropě, s možností jmenování jakéhokoli evropského města. Takový přístup by každoročně vyžadoval značné a neúměrně vysoké zdroje ze strany Komise, porot i členských států. Rovněž by nezaručoval princip rotace členských států; - vyloučila systém omezené soutěže , který by vyžadoval alespoň dva návrhy za každý členský stát. Takový systém by nijak nezaručoval silnější evropský rozměr akcí EHMK. Kromě toho nemusí být všechny členské státy schopny předložit tyto alespoň dva návrhy. Na základě těchto skutečností se Komise rozhodla pro systém, který podporuje členské státy v tom, aby na národní úrovni organizovaly soutěž mezi městy, která mají o pořádání dané akce zájem. B) Úloha poroty Komise navrhuje zřídit „smíšenou porotu“ sestávající ze 7 odborníků jmenovaných evropskými orgány, z nichž jeden bude porotě předsedat, a 6 odborníků jmenovaných dotčeným členským státem vybraných po dohodě s Komisí. Uvedených 7 odborníků by mělo být jmenováno Radou, Evropským parlamentem, Komisí a Výborem regionů, jak stanoví čl. 5 odst. 3 tohoto návrhu, na období 3 let. Celkové složení poroty by při přijímání rozhodnutí o výběru na vnitrostátní úrovni mělo zajišťovat přiměřenou rovnováhu mezi místními a národními zájmy, jakož i „evropský“ rozměr akce. Dotčený členský stát by měl 6 let před předpokládaným zahájením akce vydat výzvu k předkládání žádostí a zorganizovat informační den pro případné kandidáty. Porota by se měla sejít 5 let před pořádáním dané akce a dohodnout se na užším výběru kandidátů. Měla by vypracovat zprávu o programech jednotlivých kandidátů, následně ji předložit dotčenému členskému státu a Komisi a vydat doporučení kandidátům v užším výběru. Porota by se měla sejít 9 měsíců od svého prvního zasedání týkajícího se výběru s cílem vypracovat zprávu o programech kandidátů v užším výběru a na základě toho doporučit některé město na nominaci na EHMK. Zpráva, která se následně předkládá dotčenému členskému státu a Komisi, by měla obsahovat rovněž doporučení takto zvolenému městu. Dotčený členský stát by měl 4 roky před předpokládaným zahájením akce oznámit jednu nominaci. Evropský parlament může Komisi během následujících dvou měsíců zaslat své stanovisko. Na základě toho Komise předloží Radě doporučení a Rada poté dané město jmenuje. C) Monitorování ze strany „Evropského monitorovacího výboru“ Komise navrhuje zřídit „Evropský monitorovací výbor“ (EMV), a to na období od jmenování příslušného Evropského hlavního města kultury do zahájení dané akce. Tento výbor by se zaměřil na evropský rozměr programu a v případě potřeby by pomáhal zajistit jeho evropskou přidanou hodnotu. Tento evropský monitorovací výbor bude složen z pouze 7 členů poroty postupně jmenovaných evropskými orgány, jak je vysvětleno v bodě 2.2.B. Daný výbor by měl městům poskytovat podporu a poradenství při dalším dolaďování jejich programu. - Dva roky před předpokládaným zahájením akce by měl EMV vypracovat pro daná dvě města zprávu monitorující příslušný projekt a program v polovině období a popisující stav příprav, jakož i evropský rozměr akce. - Nejpozději šest měsíců před konáním akce se EMV sejde znovu s orgány jmenovaného EHMK a překontroluje a vyhodnotí přípravné práce, které byly do té doby provedeny, a stanoví, jaké kroky je třeba ještě podniknout. Evropský monitorovací výbor by měl poté vydat závěrečnou monitorovací zprávu, a to nejpozději jeden měsíc po uskutečnění závěrečné schůzky. Na základě toho může Komise udělit jmenovaným městům ocenění, pokud jejich orgány splnily závazky učiněné během procesu výběru a přiměřeně reagovaly na doporučení vydaná porotou během procesu výběru a monitorování. D) Evropský rozměr – kritéria výběru Program akcí v rámci projektu EHMK by měl zahrnovat akce, které podtrhují evropský rozměr a nabízejí evropskou přidanou hodnotu. Důraz by měl být kladen na tyto aspekty: - evropský rozměr, jenž by měl posílit vícestrannou spolupráci mezi kulturními subjekty na všech úrovních, vyzdvihnout bohatství kulturní rozmanitosti a poukázat na společné aspekty evropských kultur. - občanský rozměr, který by měl zvýšit zájem občanů žijících v daném městě, jakož i občanů z jiných zemí, a stát se nedílnou součástí dlouhodobého kulturního rozvoje města. E) Časové rozvržení Minulé zkušenosti a studie o EHMK potvrzují, že dobu celkového plánování je třeba prodloužit. Proces výběru by měl začít šest let před předpokládaným zahájením akce (předběžný výběr / výběr / jmenování). Rada by měla být schopna jmenovat EHMK čtyři roky před zahájením akce. F) Účast třetích zemí Na základě studie o EHMK Komise navrhuje, aby byla Evropským hlavním městem kultury jmenována nejvýše dvě města ročně. Tento přístup je v souladu s rozhodnutím z března 2005, které se vztahuje i na nové členské státy. Více než dvě EHKM za rok by snížila viditelnost dané akce. Proto byl zrušen odkaz umožňující nominování Evropského hlavního města kultury třetími zeměmi. Namísto toho je možné pokračovat v úspěšné iniciativě „kulturní měsíc“, které se mohly třetí země účastnit do roku 2003. Diskuze o této možnosti by měly probíhat nezávisle na projektu EHMK. G) Závěr V důsledku těchto skutečností budou Evropská hlavní města kultury navrhována ve dvou fázích, na základě hodnocení poroty sestavené z odborníků jmenovaných orgány a dotčenými členskými státy. Monitorovací výbor bude jmenovaná města podporovat v přípravě dané akce, a to až do jejího zahájení. Po dokončení programu bude jeho kvalita oceněna (zejména z hlediska evropského rozměru akce). Toto schéma zachovává příznivou rovnováhu mezi vnitrostátními a místními prioritami, jakož i požadovanou evropskou přidanou hodnotu akce. 3. DOPROVODNÁ OPATřENÍ Poroty, Evropský parlament, Výbor regionů a studie o EHMK vyžadují několik doprovodných opatření: - zlepšit transparentnost procesu výběru; - vyjasnit cíle a záměry akce EHMK; - vyjasnit kritéria výběru; - definovat pojem „evropský rozměr“; - poskytovat poradenství případným kandidátům. Na základě toho Komise vytvoří příslušnou dokumentaci, včetně specifikací pro předkládání nominací a souvisejících oficiálních zpráv. Tento materiál bude zpřístupněn na internetu, a to co nejdříve od roku 2006. Komise bude rovněž podporovat výměnu informací a zkušeností mezi Evropskými hlavními městy kultury. 4. ZDROJE – DOBA PLATNOSTI ROZHODNUTÍ 4. 1. Zdroje Tento návrh nemá přímý finanční dopad. Finanční aspekty projektu EHMK jsou projednávány v rámci programů projektu Kultura 2000 a v rámci budoucích programů projektu Kultura 2007. V této fázi by návrh Komise týkající se programu pro projekt Kultura 2007 umožnil až trojnásobek příspěvku Komise každému jednotlivému EHMK. 4.2. Datum použití (přechodné období) Tento návrh, který nahrazuje a zrušuje rozhodnutí 1419/1999, se použije od roku 2007. Zahrnuje období přechodu mezi danými dvěma schématy, aby se mohl vztahovat i na jmenování v letech 2011 a 2012. 2005/0102 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro období 2007 až 2019 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 151[4] této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[5], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7], vzhledem k těmto důvodům: (1) Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 1419/1999/ES[8] byla zavedena akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro období 2007 až 2019. (2) Studie o výsledcích projektu Evropské hlavní město kultury dosažených do roku 2004 ukázala, že projekt má pozitivní dopad, pokud jde o ohlas ve sdělovacích prostředcích, o kulturní a turistický rozvoj a o uvědomění si významu výběru daného města ze strany jeho obyvatel. Tato akce však stále vyžaduje zlepšení. (3) Zástupci zúčastněných stran upozornili na problémy při procesu výběru stanoveném v rozhodnutí 1419/1999/ES a doporučili, aby byly návrhy monitorovány, zejména s cílem podpořit jejich evropský rozměr. (4) Vzhledem k významu a dopadu projektu Evropské hlavní město kultury se vyžaduje, aby byl vytvořen systém smíšeného výběru, jenž by zahrnoval jak vnitrostátní, tak i evropskou úroveň, a aby byla do projektu vnesena značná míra monitorování.. (5) Přípravná fáze projektu je základním předpokladem jeho úspěchu v souladu s cíli dané akce. (6) Po jmenování je zapotřebí fáze monitorování s cílem zajistit evropskou přidanou hodnotu akce. (7) Kvalita programu ve smyslu cílů a kritérií akce, a zejména evropské přidané hodnoty, by měla být odměněna udělením ocenění. (8) Proces jmenování stanovený v tomto rozhodnutí trvá šest let; v letech 2011 a 2012 však tuto dobu nelze dodržet, neboť dané rozhodnutí vstoupí v platnost v roce 2007. Pro tyto roky se uplatní proces jmenování stanovený v rozhodnutí 1419/1999/ES ve znění rozhodnutí 649/2005/ES. (9) V zájmu jasnosti by se rozhodnutí 1419/1999 mělo nahradit tímto rozhodnutím, ROZHODLY TAKTO: Článek 1 Předmět Zavádí se akce Společenství nazvaná „Evropské hlavní město kultury“ s cílem vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropské kultury a podpořit větší vzájemné poznání mezi evropskými občany. Článek 2 Přístup k akci 1. Města v členských státech mají nárok být jmenována Evropskými městy kultury na dobu jednoho roku v pořadí stanoveném na seznamu v příloze. 2. Jmenování se uplatní na jedno město z každého členského státu uvedeného na seznamu podle odstavce 1. Chronologické pořadí uvedené na tomto seznamu lze změnit vzájemnou dohodou mezi dotčenými členskými státy. Článek 3 Žádosti 1. Každá žádost musí obsahovat kulturní program evropského rozměru založený zejména na kulturní spolupráci v souladu s cíli a činností podle článku 151 Smlouvy. 2. Kulturní program akce se tvoří výlučně pro rok Evropského hlavního města kultury, přičemž se klade důraz na evropskou přidanou hodnotu v souladu s kritérii stanovenými v odstavci 3. 3. Kulturní program splňuje následující kritéria rozdělená do dvou kategorií nazvaných „Evropský rozměr“ a „Město a občané“: V rámci „Evropského rozměru“ program: a) podporuje spolupráci mezi kulturními subjekty, umělci a městy z jiných členských států v jakékoli kulturní oblasti, b) vyzdvihuje bohatství a kulturní rozmanitost v Evropě, c) zviditelňuje společné znaky evropských kultur. V rámci kategorie „Město a občané“ program: a) zvyšuje zájem občanů žijících v daném městě a jeho okolí, stejně jako občanů z jiných zemí, b) musí být udržitelný a tvořit nedílnou součást dlouhodobého kulturního rozvoje daného města. 4. Program trvá jeden rok. V řádně odůvodněných případech si jmenovaná města mohou stanovit kratší období. Mezi programy měst jmenovaných v témže roce musí být vytvořena určitá souvislost. Města mohou do svého programu začlenit také svůj okolní region. Článek 4 Předkládání žádostí 1. Výzvu k předkládání žádostí zveřejňuje každý z dotčených členských států nejpozději šest let před předpokládaným zahájením akce. Tyto výzvy k předkládání žádostí určené kandidátským městům ucházejícím se o titul uvádějí kritéria stanovená v článku 3 tohoto rozhodnutí a vypsaná na webové stránce Komise. Lhůtu pro předkládání návrhů v rámci každé z těchto výzev pro předkládání žádostí je třeba stanovit nejpozději deset měsíců po jejím zveřejnění. Návrhy obdržené v rámci těchto výzev musejí uvádět základní rysy programů, jež kandidátská města hodlají v daném roce uskutečnit. 2. Dotčený členský stát o návrhu informuje Komisi. Článek 5 Porota 1. Zřizuje se porota, jejímž úkolem je posoudit návrhy kandidátských měst a doporučit nominaci jednoho města dotčeným členským státem. 2. Porota se skládá z 13 členů. Ti jsou každoročně jmenováni Evropským parlamentem, Radou, Komisí, Výborem regionů a dotčeným členským státem. Porota si mezi osobnostmi nominovanými Evropským parlamentem, Radou, Komisí a Výborem regionů určí svého předsedu. 3. Dva členy poroty jmenuje Evropský parlament, dva Rada, dva Komise a jednoho Výbor regionů. Členy poroty jsou nezávislí odborníci, kteří nejsou ve střetu zájmů a mají významné zkušenosti a odbornou kvalifikaci v kulturní oblasti či v oblasti kulturního rozvoje měst nebo mají zkušenosti při organizování projektu Evropské hlavní město kultury. Tito členové jsou jmenováni na období tří let. Odchylně od prvního pododstavce jmenuje v prvním roce platnosti tohoto rozhodnutí dva odborníky Komise na jeden rok, dva Evropský parlament na dva roky, dva Rada na tři roky a jednoho Výbor regionů na tři roky. 4. Každý z dotčených členských států nominuje po dohodě s Komisí do poroty šest osobností, které musejí být nezávislé na městech, která se zúčastnila výzvy k předkládání žádostí. Členové poroty jsou nezávislými odborníky, kteří nejsou ve střetu zájmů a mají významné zkušenosti a odbornou kvalifikaci v oblasti kultury či rozvoje měst. Článek 6 Předběžný výběr 1. Každý z dotčených členských států svolá příslušnou porotu podle článku 5, a to nejpozději pět let před předpokládaným zahájením akce. 2. Každá porota posoudí návrhy měst, jež se zúčastnila výzvy k předkládání žádostí, v souladu s kritérii stanovenými v článku 3. Dohodne se na užším výběru kandidátů, kteří budou nadále přicházet v úvahu, a vydá zprávu o návrzích kandidátských měst, jakož i doporučení určená užšímu výběru kandidátů. Svou zprávu předloží příslušnému členskému státu a Komisi. Článek 7 Konečný výběr 1. Města, jež se dostala do užšího výběru kandidátů, dokončí své návrhy a předají úplné nabídky dotčeným členským státům, které je poté zašlou Komisi. 2. Za účelem konečného výběru svolá každý z dotčených členských států příslušnou porotu, a to devět měsíců od jejího prvního zasedání týkajícího se výběru. Porota vyhodnotí upravené programy měst zařazených do užšího výběru podle kritérií dané akce a podle doporučení, jež porota vydala v rámci předběžného výběru. Vyhotoví zprávu o programech užšího výběru kandidátů a vydá doporučení na nominaci jednoho města Evropským hlavním městem kultury. Zpráva rovněž obsahuje doporučení určená vybranému městu, která uvádějí, jakého pokroku a rozvoje musí toto město do daného roku dosáhnout, pokud by jej Rada jmenovala Evropským hlavním městem kultury. Zpráva se předkládá dotčenému členskému státu a Komisi. Zveřejní se na internetových stránkách Komise. Článek 8 Jmenování 1. Každý z dotčených členských států nominuje jedno město na Evropské hlavní město kultury a sdělí tuto nominaci Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, nejpozději čtyři roky před předpokládaným zahájením akce. Nominaci musí doprovázet odůvodnění daného rozhodnutí, které vychází ze zpráv vypracovaných porotou. Nominace musí zohledňovat doporučení poroty. 2. Evropský parlament může Komisi nejpozději dva měsíce po obdržení nominací dotčeného členského státu zaslat své stanovisko. Rada na doporučení Komise vyhotovené s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu a odůvodnění vycházející ze zpráv poroty oficiálně jmenuje příslušná města Evropskými hlavními městy kultury pro rok, na který byla nominována. Článek 9 Monitorování v polovině období 1. Jmenovaná hlavní města kultury předloží Komisi zprávu o dosaženém pokroku vyhotovenou v polovině období popisující stav příprav programu akce, a to nejpozději 27 měsíců před jejím předpokládaným zahájením. Komise zajistí nezávislé hodnocení této zprávy. 2. Nejpozději 24 měsíců před předpokládaným zahájením akce Komise svolá sedm odborníků nominovaných Evropským parlamentem, Radou, Komisí a orgány měst jmenovaných Evropskými hlavními městy kultury, jež jsou odpovědné za provádění programů. Od této fáze tvoří tito odborníci tzv. „monitorovací výbor“. Setkají se za účelem hodnocení příprav akce, zejména pokud jde o evropskou přidanou hodnotu programů. Monitorovací výbor vydá monitorovací zprávu vyhotovenou v polovině období, která popisuje stav příprav akce a kroky, které je ještě třeba podniknout, v souladu s cíli a kritérii akce a doporučeními uvedenými ve zprávách porot podle čl. 7 odst. 2. Monitorovací zpráva vyhotovená v polovině období se předkládá Komisi, dotčeným městům a dotčeným členským státům, a to nejpozději jeden měsíc po uskutečnění monitorovací schůzky svolávané v polovině období. Zpráva se zveřejní na internetových stránkách Komise. Článek 10 Závěrečné monitorování 1. Jmenovaná hlavní města kultury vyhotoví a předloží Komisi závěrečnou zprávu o dosaženém pokroku popisující stav příprav programů akce, a to nejpozději devět měsíců před jejím předpokládaným zahájením. Komise zajistí nezávislé hodnocení této zprávy. 2. Komise svolá schůzku monitorovacího výboru a orgánů měst jmenovaných Evropskými hlavními městy kultury, jež jsou odpovědné za provádění programů, a to nejpozději šest měsíců před předpokládaným zahájením akce s cílem vyhodnotit její přípravu, zejména s ohledem na evropskou přidanou hodnotu programu. Monitorovací výbor vydá závěrečnou monitorovací zprávu popisující stav příprav akce a kroky, které je ještě třeba podniknout, v souladu s cíli a kritérii akce, jakož i doporučeními uvedenými ve zprávách podle čl. 7 odst. 2 třetího pododstavce a čl. 9 odst. 2 čtvrtého pododstavce. Tato závěrečná monitorovací zpráva se předkládá Komisi, dotčeným městům a dotčeným členským státům, a to nejpozději jeden měsíc po uskutečnění závěrečné monitorovací schůzky. Zpráva se zveřejní na internetových stránkách Komise. Článek 11 Ocenění Na základě zprávy uvedené v čl. 10 odst. 2 druhém pododstavci může Komise každému ze jmenovaných měst udělit ocenění, pokud jejich programy splňují kritéria akce a respektují doporučení poroty a výboru vydaná během procesu výběru a monitorování, jak je uvedeno v článcích 9 a 10. Toto ocenění se uděluje za kvalitu programu, jež odpovídá cílům programu podle článku 3. Článek 12 Hodnocení Komise každoročně zajišťuje vnější a nezávislé hodnocení výsledků projektu Evropské hlavní město kultury, jenž proběhl v uplynulém roce, v souladu s cíli a kritérii akce stanovenými v tomto rozhodnutí. Zprávu o takovém hodnocení předkládá Komise Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů. Článek 13 Zrušení Rozhodnutí 1419/1999/ES ve znění rozhodnutí 649/2005/ES se zrušuje. Článek 14 Přechodná ustanovení 1. Města jmenovaná Evropskými hlavními městy kultury pro rok 2010 na základě rozhodnutí 1419/1999/ES ve znění rozhodnutí 649/2005/ES podléhají procesu monitorování podle článků 9 a 10 tohoto rozhodnutí. Komise může jmenovaným městům udělit ocenění na základě článku 11 tohoto rozhodnutí. 2. Odchylně od článků 4 a 8 se nominace na titul Evropské hlavní město kultury pro rok 2011 a 2012 řídí tímto rozhodovacím postupem: 1) Města v členských státech jsou jmenována Evropským hlavním městem kultury v pořadí stanoveném na seznamu uvedeném v příloze. 2) Každý členský stát postupně předkládá svou nominaci jednoho nebo více měst Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů. 3) Tato nominace musí být předložena nejpozději čtyři roky před předpokládaným zahájením akce a musí ji doprovázet doporučení dotčeného členského státu. 4) Komise každý rok vytvoří porotu, která vydá zprávu o nominaci nebo nominacích vyhotovenou v porovnání s cíli a charakteristikou dané akce. 5) Porota se skládá ze sedmi vedoucích nezávislých osobností, jež jsou odborníky v oblasti kultury, z nichž dva jmenuje Evropský parlament, dva Rada, dva Komise a jednoho Výbor regionů. 6) Porota předkládá svou zprávu Komisi, Evropskému parlamentu a Radě. 7) Evropský parlament může Komisi nejpozději tři měsíce po obdržení zprávy zaslat své stanovisko k nominaci nebo nominacím. 8) Rada na doporučení Komise vyhotovené s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu a zprávu poroty oficiálně jmenuje příslušné město Evropským hlavním městem kultury pro rok, na který bylo nominováno. 9) Nominace obsahuje kulturní program založený na kritériích stanovených v článku 3. Článek 15 Vstup v platnost Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2007. Datum a místo Za Evropský parlament Za Radu Předseda/předsedkyně Předseda/předsedkyně PŘÍLOHA Pořadí nároku na nominaci na „Evropské hlavní město kultury“ 2007 | Lucembursko | 2008 | Spojené království | 2009 | Rakousko | Litva | 2010 | Německo | Maďarsko | 2011 | Finsko | Estonsko | 2012 | Portugalsko | Slovinsko | 2013 | Francie | Slovensko | 2014 | Švédsko | Lotyšsko | 2015 | Belgie | Česká republika | 2016 | Španělsko | Polsko | 2017 | Dánsko | Kypr | 2018 | Nizozemsko | Malta | 2019 | Itálie | [1] Rozhodnutí 1419/1999/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. května 1999 (Úř. věst. L 166, 1.7.1999). http://www.europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf. [2] Počínaje Irskem v roce 2005, jež bude následovat Řecko v roce 2006. [3] Studie o Evropských městech kultury, Evropských hlavních městech kultury a Evropských měsících kultury (1995 – 2004) (Palmer Rae Associates, srpen 2004), http://www.europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies/capitals_en.html. [4] Úř. věst. C 325, 24.12.2002, s. 99. [5] Úř. věst. [...]. [6] Úř. věst. [...]. [7] Úř. věst. C 325, 24.12.2002, s. 133. [8] Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 20).