ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Všechny členské státy a hospodářské subjekty by měly být náležitě vybaveny jak technicky, tak organizačně, aby mohly kdykoli předcházet vzniku incidentů a rizik spojených se sítěmi a informačními systémy, odhalovat je, reagovat na ně a zmírňovat je. Bezpečnostní systémy orgánů veřejné správy by měly být zajištěny a měly by podléhat demokratické kontrole a dohledu. Běžně požadované vybavení a kapacity by měly splňovat obecně dohodnuté technické předpisy a také standardní postupy provozu. Ve všech členských státech by proto měly být zřízeny dobře fungující skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT) splňující základní požadavky, aby byly zaručeny efektivní a kompatibilní kapacity pro řešení incidentů a rizik a zajištěna účinná spolupráce na úrovni Unie. Tyto skupiny CERT by měly mít možnost vzájemné spolupráce na základě společných technických norem a standardních postupů provozu. S ohledem na různé charakteristiky stávajících skupin CERT, což odpovídá různým potřebám příslušných subjektů a různým aktérům, by členské státy měly zaručit, aby každému z odvětví uvedených na seznamu hospodářských subjektů stanovených touto směrnicí poskytovala služby alespoň jedna skupina CERT. Pokud jde o přeshraniční spolupráci skupin CERT, měly by členské státy zajistit, aby tyto skupiny měly dostatek prostředků na to, aby se zapojily do stávajících mezinárodních a unijních sítí spolupráce. [pozm. návrh 12]
(7)

Ustanovení tohoto nařízení se použijí, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jimiž se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (7). Například osobní údaje shromážděné proto, aby se dodrželo toto nařízení, by se neměly dále zpracovávat způsobem, který se směrnicí 95/46/ES není v souladu. Zejména by mělo být přísně zakázáno další zpracování pro komerční účely. Boj proti praní peněz a financování terorismu uznávají všechny členské státy jako důležitý veřejný zájem. Proto by při uplatňování tohoto nařízení mělo být povoleno předávání osobních údajů do třetí země, která nezajišťuje odpovídající úroveň ochrany ve smyslu čl. 25 směrnice 95/46/ES, a to podle čl. 26 písm. d) uvedené směrnice. Je důležité, aby poskytovatelům platebních služeb, kteří působí v různých jurisdikcích a jejichž pobočky či dceřiné společnosti se nacházejí na území mimo Unii, nebylo bezdůvodně bráněno v předávání informací o podezřelých transakcích v rámci téže organizace. Tím nejsou dotčeny mezinárodní dohody mezi Unií a třetími zeměmi zaměřené na boj proti praní peněz, ani přiměřené záruky zajištění rovnocenné či odpovídající úrovně ochrany občanů. [pozm. návrh 7]
(8)

V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění nařízení (ES) č. 1365/2006 by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci k přijímání způsobů předávání údajů, včetně norem pro výměnu údajů, způsobů šíření výsledků Komisí (Eurostatem) a k vypracování a zveřejnění metodických požadavků a kritérií, jejichž cílem je zajistit kvalitu získaných údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Pro přijímání těchto aktů by se měl vzhledem k jejich obecné působnosti použít přezkumný postup. [pozm. návrh 3]
7)

Článek 7 se mění takto: a) čtvrtý pododstavec odstavce 2 se nahrazuje tímto: „Jestliže to dovoluje vnitrostátní právní předpis a jedná-li se o průkaz způsobilosti pilota pro rekreační létání, může bez ohledu na třetí pododstavec funkci leteckého lékaře zastávat všeobecný lékař, jenž má dostatečně podrobné znalosti o zdravotním stavu žadatele. K využití všeobecného lékaře namísto leteckého lékaře přijme Komise podrobná pravidla, přičemž dbá zejména na to, aby byla zachována stejná míra bezpečnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 65 odst. 3.“ b) šestý pododstavec odstavce 2 se nahrazuje tímto: „V případě pilotů zapojených do provozu letadel uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) nebo c) lze požadavky uvedené v druhém a třetím pododstavci splnit přijetím průkazů způsobilosti a lékařských osvědčení vydaných třetí zemí nebo jejím jménem.“[pozm. návrh 41] c) v odstavci 6 se návětí nahrazuje tímto: „6. V případě pilotů zapojených do provozu letadel uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) a c), jakož i v případě zařízení pro výcvik pomocí letové simulace, osob a organizací podílejících se na výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách těchto pilotů, je Komise oprávněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 65b, aby stanovila podrobná pravidla, pokud jde o:“ d) v odstavci 6 se písmeno d) nahrazuje tímto: „d) podmínky pro změnu stávajících vnitrostátních průkazů způsobilosti pilota a vnitrostátních průkazů způsobilosti palubního technika na průkaz způsobilosti pilota, jakož i podmínky pro změnu vnitrostátních lékařských osvědčení;“ e) v odstavci 6 se písmeno f) nahrazuje tímto: „f) jak piloti letadel uvedených v příloze II písm. a) bod ii), písm. d) a h), jsou-li použita pro obchodní leteckou dopravu, splňují příslušné hlavní požadavky přílohy III.“ f) na konci odstavce 6 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Aby se v potřebné míře dosáhlo cílů stanovených v článku 2, je v případě pilotů zapojených do provozu letadel uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) a c), jakož i v případě zařízení pro výcvik pomocí letové simulace, osob a organizací podílejících se na výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách těchto pilotů, Komise oprávněna formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 65b měnit nebo doplňovat přílohu III, je-li to nutné z technických či provozních důvodů nebo vzhledem k vědeckému vývoji či poznatkům o bezpečnosti souvisejícím s vydáváním průkazů způsobilosti pilotům.“[pozm. návrh 34] fa) v odstavci 7 se první pododstavec nahrazuje tímto: „7. Při přijímání opatření uvedených v odstavci 6 se Komise zaměří především na to, aby tato opatření odrážela daný stav v oblasti výcviku pilotů a posílené kultury systémů bezpečnosti a zvládání únavy, včetně osvědčených postupů a vědeckého a technického pokroku.“ [pozm. návrh 42]
2)

Článek 4 se mění takto: a) V odstavci 1 se zrušují písmena b), a d) a h). [pozm. návrh 6] aa) V odstavci 1 se doplňuje nové písmeno, které zní: „ga) statistika železniční infrastruktury (příloha Ga);“. [pozm. návrh 7] ab) Doplňuje se nový odstavec, který zní: „1a. Eurostat při shromažďování a vyhodnocování údajů o nehodách úzce spolupracuje s Evropskou agenturou pro železnice (ERA), aby zajistil, že údaje o nehodách na železnici shromážděné agenturou ERA na základě přílohy směrnice Komise 2009/149/ES (*1) o statistice bezpečnosti na železnici budou plně srovnatelné s údaji o nehodách, které Eurostat shromáždil u jiných dopravních prostředků. (*1) Směrnice Komise 2009/149/ES ze dne 27. listopadu 2009 , kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokud jde o společné bezpečnostní ukazatele a společné metody pro stanovení výše škod při nehodách (Úř. věst. L 313, 28.11.2009, s. 65).“ [pozm. návrh 8]" b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. V souladu s přílohami A a C členské státy předávají údaje za provozovatele: a) jejichž celkový přepravní výkon v přepravě zboží je 200 milionů tunových kilometrů a vyšší nebo 500 tisíc tun a vyšší. b) jejichž celkový přepravní výkon v přepravě cestujících je 100 milionů osobových kilometrů a vyšší. c) pro hodnoty nižší než tyto prahové hodnoty je předávání údajů podle příloh A a C nepovinné.“ c) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. V souladu s přílohou L členské státy předávají celkové údaje za provozovatele s výkonem nižším, než jsou prahové hodnoty uvedené v odstavci 2, pokud tyto údaje nejsou předávány podle příloh A a C, jak je uvedeno v příloze L.“ d) Odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. Komisi je v případě nutnosti svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10, pokud jde o úpravy obsahu příloh a prahových hodnot pro vykazování, jak je uvedeno v odst. 1 a 3, aby se zohlednil hospodářský a technický vývoj.“[pozm. návrh 9] e) Doplňuje se nový odstavec, který zní: „6. Při výkonu svých pravomocí podle tohoto odstavce Komise zajistí, aby žádný z přijatých aktů v přenesené pravomoci nepředstavoval podstatnou další administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.“
(72)

Konkrétní ustanovení pro zpracovávání osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů v aktech Unie, jež byla přijata před datem přijetí této směrnice a jež upravují zpracovávání osobních údajů mezi členskými státy nebo přístup určených orgánů členských států do informačních systémů zřízených podle Smluv, by neměla být nijak dotčena. Vzhledem k tomu, že z článku 8 Listiny a článku 16 Smlouvy o fungování EU vyplývá, že je nutné v celé Unii důsledně a jednotně zajistit základní právo na ochranu osobních údajů, by Komise by měla do dvou let po vstupu této směrnice v platnost posoudit vztah mezi touto směrnicí a akty, jež byly přijaty před datem přijetí této směrnice a jež upravují zpracovávání osobních údajů mezi členskými státy nebo přístup určených orgánů členských států do informačních systémů zřízených podle Smluv aby bylo zjištěno, nakolik je třeba sladit tato konkrétní ustanovení s touto směrnicí. a měla by předložit příslušné návrhy s cílem zajistit důsledná a jednotná právní pravidla pro zpracování osobních údajů příslušnými orgány nebo pro přístup určených orgánů členských států do informačních systémů zřízených podle Smluv a rovněž pro zpracování osobních údajů orgány , institucemi, úřady a agenturami Unie za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů v rámci oblasti působnosti této směrnice . [pozm. návrh 56]
(34)

Členské státy by se měly postarat o to, aby cestující, kteří si zakoupí souborné služby nebo cestu s asistovanou přípravou spojené cestovní služby , byli plně chráněni proti platební neschopnosti pořadatele, obchodníka, který zprostředkoval cestu s asistovanou přípravou spojené cestovní služby , nebo kteréhokoli z poskytovatelů podniku podílejícího se na realizaci spojených cestovních služeb. Členské státy, v nichž má sídlo pořadatel souborných služeb nebo obchodník, který zprostředkovává cesty s asistovanou přípravou, by měly zajistit, aby subjekty nabízející tyto kombinace cestovních služeb poskytly záruku, že v případě platební neschopnosti budou cestujícím vráceny veškeré již provedené platby a bude jim zajištěn návrat. Členské státy si mohou samy zvolit, jakým způsobem poskytnou ochranu pro případ platební neschopnosti, měly by však zajistit, aby byla jejich vnitrostátní opatření účinná a dokázala cestujícím zabezpečit rychlé okamžité vrácení zaplacených prostředků a rychlý návrat všech cestujících, jichž se platební neschopnost dotkla. Pokud by cestující raději souborné služby nebo spojené cestovní služby využil až do konce, než aby získal plnou náhradu, měla by ochrana pro případ platební neschopnosti případně zajistit úplné plnění uzavřených smluv tak, aby souborné služby nebo spojené cestovní služby mohly pokračovat, aniž by to pro cestujícího znamenalo dodatečné náklady. Požadovaná ochrana pro případ platební neschopnosti by měla brát v potaz skutečné finanční riziko spojené s činností pořadatele, příslušného obchodníka nebo poskytovatele podniku podílejícího se na realizaci spojených cestovních služeb, včetně druhu kombinace prodávaných cestovních služeb, předvídatelných sezónních výkyvů i objemu zaplacených záloh a způsobu jejich zajištění. Směrnice 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu stanoví, že lze-li ochranu pro případ platební neschopnosti poskytnout ve formě záruky nebo pojištění, nesmí se tato záruka omezovat na osvědčení vydaná finanční institucí usazenou v konkrétním členském státě. [pozm. návrh 29]
(15)

Koncepce společných projektů, jejichž cílem je pomoci uživatelům vzdušného prostoru nebo poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalovat sdílenou leteckou navigační infrastrukturu, zdokonalovat letové navigační služby a lépe využívat vzdušný prostor, zejména těch projektů, které mohou být vyžadovány k provádění hlavního plánu ATM, schváleného rozhodnutím Rady 2009/320/ES (9) v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 219/2007 , by neměla ohrozit již existující projekty, o nichž rozhodl jeden nebo více členských států s podobnými cíli. Ustanoveními o financování zavádění společných projektů by neměl být dotčen způsob, jakým jsou tyto společné projekty vytvářeny. Komise může navrhnout, aby na podporu společných projektů bylo v rámci víceletého finančního rámce možné využívat finančních prostředků, jako jsou prostředky transevropské sítě nástroje pro propojení Evropy, programu Horizont 2020 či Evropské investiční banky, a to zejména s cílem urychlit zřízení programu SESAR. Aniž je dotčen přístup k těmto finančním prostředkům, měly by mít členské státy možnost samy rozhodnout o tom, jakým způsobem naloží s příjmy z dražeb povolenek pro odvětví letecké dopravy v rámci systému obchodování s emisemi, a zvážit v tomto ohledu, zda by část těchto příjmů nemohla být využita k financování společných projektů na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Tam, kde to připadá v úvahu, by měly být společné projekty zaměřeny na to, aby ve všech členských státech mohl existovat soubor základních interoperabilních kapacit. [pozm. návrh 10]
2. Pokud je do transakce zapojen poskytovatel platebních služeb jednající jako třetí strana, poskytovatel platebních služeb spravující účet částku neautorizované platební transakce vrátí a případně uvede platební účet, z nějž byla částka odepsána, zpět do stavu, v jakém by byl, kdyby k neautorizované platební transakci nedošlo. Poskytovatel platebních služeb spravující účet může od poskytovatele platebních služeb jednajícího jako třetí strana požadovat finanční náhradu.

2. Pokud je do transakce zapojen poskytovatel platebních služeb jednající jako třetí strana, poskytovatel platebních služeb spravující účet částku neautorizované platební transakce vrátí a případně uvede platební účet, z nějž byla částka odepsána, zpět do stavu, v jakém by byl, kdyby k neautorizované platební transakci nedošlo. Pokud poskytovatel platebních služeb jednající jako třetí strana nemůže prokázat, že za neautorizovanou platební transakci nenese odpovědnost, poskytne do jednoho pracovního dne poskytovateli platebních služeb spravujícímu účet náhradu za přiměřené náklady, které mu vznikly v důsledku vrácení prostředků plátci, a to včetně částky neautorizované platební transakce .
6. Schémata platebních karet, vydavatelé, akceptanti a poskytovatelé infrastruktury platebních karet nesmějí do platebního prostředku ani do zařízení používaného v prodejním místě vkládat automatické mechanismy, software ani zařízení, které by plátce při užívání platebního prostředku, na němž je umístěno několik značek, omezovaly ve výběru aplikace.

6. Schémata platebních karet, vydavatelé, akceptanti a poskytovatelé infrastruktury platebních karet nesmějí do platebního prostředku ani do zařízení používaného v prodejním místě vkládat automatické mechanismy, software ani zařízení, které by plátce a příjemce při užívání platebního prostředku, na němž je umístěno několik značek, omezovaly ve výběru aplikace. Příjemci musí mít stále možnost instalovat v zařízení používaném v prodejním místě automatické mechanismy, které prioritně zvolí konkrétní značku nebo aplikaci . Příjemci však nesmí plátcům v případě kategorií karet nebo souvisejících platebních prostředků akceptovaných příjemcem bránit v možnosti zvolit jinou volbu než automatickou prioritní volbu, kterou příjemce nastavil ve svém zařízení .
c) zajistili, aby nadprojektová analýza zahrnovala všechny nehody, události a kombinace událostí, a to včetně vnitřních a vnějších přírodních a antropogenních rizik a závažných havárií, které by vedly k podmínkám, jež nejsou zahrnuty v rámci projektových nehod;

c) zajistili, aby nadprojektová analýza zahrnovala všechny nehody, události a kombinace událostí, a to včetně vnitřních a vnějších přírodních a antropogenních rizik a závažných havárií, které by vedly k podmínkám, jež nejsou zahrnuty v rámci projektových nehod;
*

Kodex OIE = v budoucnu B. abortus, B. melitensis nebo B. suis v jedné kapitole s doporučením pro (podle současného návrhu): turovité [skot (Bos taurus, B. indicus, B. frontalis, B. javanicus a B. grunniens), bizon (Bison bison and B. bonasus) a vodní buvol (Bubalus bubalis)], ovce (Ovis aries) a kozy (Capra aegagrus), prasata (Sus scrofa), velbloudovité [dromedary camel (Camelus dromedarius), velbloud dvouhrbý (Camelus bactrianus), lama (Lama glama), alpaka (Lama pacos), guanako (Lama guanicoe) a vikuňa (Vicugna vicugna)], jelenovité [srnec obecný (Capreolus capreolus), jelen lesní (Cervus elaphus elaphus), jelen wapiti (C. elaphus canadensis), jelen sika (C. nippon), jelen sambar (C. unicolor unicolor), jelen rusa (C. timorensis), daněk evropský (Dama dama,), jelenec běloocasý, černoocasý, ušatý (Odocoileus spp.) a sob polární (Rangifer tarandus)], zajíce polního (Lepus europaeus).
(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/ 2013 ze dne … 2013 („rámcový program Horizont 2020“) (12) si klade za cíl zvýšit dopad na výzkum a inovace spojením rámcového programu Horizont 2020 a prostředků soukromého sektoru v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispět k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti , pozvednout soukromé investice a pomoci při zvládání společenských výzev. Tato partnerství by měla být založena na dlouhodobém závazku zahrnujícím vyvážený příspěvek od všech partnerů, měla by být odpovědná za dosažení stanovených cílů a být v souladu se strategickými cíli Unie týkajícími se výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a mělo by umožňovat zapojení široké škály zainteresovaných subjektů činných ve svých konkrétních oblastech, a to na základě dlouhodobého závazku. Zapojení Unie do těchto partnerství může mít formu finančních příspěvků do společných podniků zřízených na základě článku 187 Smlouvy podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (12a) č . 1982/2006/ES („sedmý rámcový program“).
(15)

Aby se zajistilo, že fondy dlouhodobých investic jsou zacílené na dlouhodobé investice a přispívají k finančnímu a udržitelnému růstu hospodářství EU , měla by pravidla týkající se portfolia fondů dlouhodobých investic vyžadovat jasné vymezení kategorií aktiv, do nichž smějí fondy dlouhodobých investic investovat, a podmínek jejich způsobilosti. Fond dlouhodobých investic by měl investovat minimálně 70 % svého kapitálu do způsobilých investičních aktiv a minimálně 60 % svého kapitálu do cenných papírů vydaných podnikem způsobilým pro portfolio usazeným v Unii . Pro zajištění integrity fondů dlouhodobých investic je rovněž žádoucí zakázat fondu dlouhodobých investic provádění určitých finančních transakcí, které by mohly ohrozit jeho investiční strategii a cíle zvýšením dalších rizik, která se liší od rizik, která lze očekávat, když je fond zaměřen na dlouhodobé investice. Aby se zajistilo jasné zaměření na dlouhodobé investice, což může být užitečné pro retailové investory, kteří nejsou obeznámeni s méně obvyklými investičními strategiemi, fond dlouhodobých investic by neměl mít povoleno investovat do finančních derivátových nástrojů kromě investování do těchto nástrojů pro účely zajištění před riziky vyplývajícími z vlastních investic . Vzhledem k likvidní povaze komodit a finančních derivátových nástrojů, které vůči nim vytvářejí nepřímou expozici, nevyžaduje investování do komodit dlouhodobý závazek investora, a proto by mělo být vyloučeno. Toto zdůvodnění se nepoužije na investice do infrastruktury nebo do společností spojených s komoditami nebo společnosti, jejichž výnos nepřímo souvisí s výnosem komodit, jako jsou hospodářství v případě zemědělských komodit nebo elektrárny v případě energetických komodit.
(1)

Klimaticko-energetický balíček (4), který vyzývá všechna hospodářská odvětví včetně odvětví mezinárodní námořní dopravy, aby přispěla k dosažení snížení emisí, stanoví jasný mandát: „… Pokud členské státy do 31. prosince 2011 neschválí mezinárodní dohodu Mezinárodní námořní organizace (IMO), která by do svých cílů v oblasti snižování emisí zahrnula rovněž emise z mezinárodní námořní dopravy, nebo pokud Společenství do stejného dne neschválí žádnou takovou dohodu uzavřenou v rámci UNFCCC, měla by Komise předložit návrh na zahrnutí emisí z mezinárodní námořní dopravy v souladu s harmonizovanými postupy do závazku Společenství v oblasti snižování emisí s cílem, aby navrhovaný akt vstoupil v platnost do roku 2013. Uvedený návrh by měl minimalizovat veškeré nepříznivé dopady na konkurenceschopnost Společenství a přihlížet rovněž k potenciálním přínosům pro životní prostředí.“
1.

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že aby společné podniky mohly využívat přínosů zjednodušených finančních pravidel, jež jsou lépe uzpůsobena jejich povaze vycházející z partnerství veřejného a soukromého sektoru, měly by být společné podniky zřízeny na základě článku 209 finančního nařízení. Uvedené tři orgány se nicméně rovněž dohodly na následujícím: — S ohledem na zvláštní povahu a stávající status společných podniků a s cílem zachovat kontinuitu 7. rámcového programu by společné podniky měly i nadále podléhat oddělenému udělování absolutoria ze strany Evropského parlamentu na doporučení Rady. Z tohoto důvodu budou do základních právních aktů, jimiž se společné podniky zřizují v rámci programu Horizont 2020, zaneseny zvláštní odchylky od článku 209 finančního nařízení. Předmětem těchto odchylek bude oddělené udělování absolutoria, jakož i veškeré další nezbytné úpravy. — Aby společné podniky mohly přínosů zjednodušení zavedených novým finančním rámcem využívat neprodleně, je nezbytné, aby vstoupilo v platnost nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 30. září 2013 o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru, na něž odkazuje článek 209 finančního nařízení.
(12b)

V antidumpingových řízeních by měla být délka vyšetřování omezena na devět měsíců a vyšetřování by mělo být uzavřeno do dvanácti měsíců od zahájení řízení. V antisubvenčních řízeních by měla být délka vyšetřování omezena na devět měsíců a vyšetřování by mělo být uzavřeno do deset měsíců od zahájení řízení. Prozatímní clo by mělo být v každém případě ukládáno pouze v období, které začíná 60 dnů a končí šest měsíců od zahájení řízení. [pozm. návrh 9]
(8b)

Evropský parlament se domnívá, že stávající systém financování Unie, kdy 74 % příjmů pochází z vnitrostátních příspěvků založených na HND a 11 % příjmů ze stávajících statistických příspěvků založených na DPH, pouze posiluje logiku „přiměřené návratnosti“, jež převládá v každé diskusi v Radě, a to jak na straně příjmů, tak na straně výdajů rozpočtu Unie a vede k zavádění složitých a netransparentních rozpočtových slev a dalších opravných mechanismů a přispívá k opakujícímu se problému nedostatku prostředků na platby v ročním rozpočtovém procesu. Evropský parlament se také domnívá, že stávající systém brání utvoření dostatečné většiny v Radě, jež by umožnila začlenit do ročních rozpočtů dostatečnou výši prostředků na platby ke splnění právních povinností a politických závazků EU.