[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 30.5.2007

SEK(2007) 723 v konečném znění

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2006–2010

(předložená Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. SOUVISLOSTI

Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dnem 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a také zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Rakouska byl předložen v listopadu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 18. ledna 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.

2. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Rakouska předloženou dne 29. března 2007 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).

Aby bylo jasné, za jakých okolností se rozpočtová strategie v aktualizovaném programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:

1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let

2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a

3. vyhodnocení národního programu reforem ze září 2006 provedené Komisí.

2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období

V posledním desetiletí byl pro hospodářskou výkonnost Rakouska charakteristický stabilní růst nepatrně nad průměrem eurozóny a nedocházelo k žádným zásadním odchylkám. Skutečný růst HDP, který ve velké míře závisel na exportu, se zásadně zpomalil v období 2001–2003, což bylo odrazem hospodářského oslabení v globálním měřítku a zejména v oblasti eurozóny. Díky své zeměpisné poloze mohlo Rakousko využít výhod plynoucích z rostoucí spolupráce se střední a východní Evropou, zejména ze vstupu sousedních zemí do EU. Tato země dosahovala nejnižšího stupně nezaměstnanosti a inflace v eurozóně. Zásluhou své dlouholeté na dohodě založené a přísně centralizované platové politiky Rakousko zvládlo snížování nákladů na jednotku pracovní síly rychleji než v průměru ostatní členové eurozóny, což obrovsky posílilo hospodářský stav země v rámci hospodářské soutěže.

Co se týče veřejných financí Rakousko za posledních deset let zaznamenalo určitou zásadní konsolidaci, kdy došlo ke snížení velkého schodku rozpočtu veřejných financí z poloviny devadesátých let, vedoucí k vyrovnanému rozpočtu v roce 2001, který však sklouznul v následující letech k malému schodku. Byly provedeny významné reformy veřejné správy, důchodů a zdravotní péče, které se zaměřily na snižování všeobecného rozpočtového schodku, v těchto oblastech však stále ještě zůstává prostor pro zlepšování.

2.2. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu

Dne 14. února 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2008. Rada uvítala „ambiciózní strukturální úpravy plánované na programové období“, vyzvala však Rakousko k tomu, „aby zajistilo, že dosáhne střednědobého cíle programu do konce období pro aktualizaci tím, že více upřesní a provede nezbytná opatření, jež podpoří konsolidaci rozpočtu naplánovanou na poslední dva roky programu“.

2.3. Vyhodnocení národního programu reforem ze září 2006 provedené Komisí

Zpráva o provádění národního programu reforem Rakouska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 25. září 2006. Národní program reforem Rakouska uvádí jako priority sedm strategických oblastí: udržitelnost veřejných financí; výzkum, vývoj a inovace; infrastrukturu; konkurenceschopnost na mezinárodní úrovni; životní prostředí; trh práce; vzdělávání a odbornou přípravu.

Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006) [2] konstatovala, že Rakousko dosahuje při provádění svého národního programu reforem dobrých výsledků, zejména v oblasti mikroekonomické. Se zřetelem na zjištěné silné a slabé stránky bylo Rakousku doporučeno přijmout opatření v oblasti zaměstnanosti, především v rámci celoživotního vzdělávání, systému danění a sociálních dávek a odborné přípravy mládeže. Kromě toho se Komise domnívá, že je pro Rakousko mimo jiné důležité, aby dosáhlo vyrovnaného rozpočtu v roce 2008.

Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší; u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z jara 2007, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. |

- Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2006–2010

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

4. Dne 9. července 2007 posoudila Rada aktualizovaný program stability Rakouska na období let 2006–2010. Po všeobecných volbách, které proběhlly v říjnu 2006, byla v lednu 2007 vytvořena nová vláda, která 29. března 2007 předložila parlamentu rozpočet na dvouleté období 2007/2008. Tentýž den, což bylo dva a půl měsíce po lhůtě, která je podle kodexu chování Rakousku stanovena na 15. prosince, byl předložen aktualizovaný program stability.

5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 3,1 % v roce 2006 na průměrně 2,5 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na poněkud rozvážnějších předpokladech růstu do 2008, neboť současné údaje naznačují poněkud větší růst. Předpověď na závěrečná léta programového období se zdá být reálná, dokonce i když se v ní udává nepatrně vyšší míra růstu, než je průměrná potenciální míra růstu vyčíslená útvary Komise. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně.

6. V roce 2006 činil schodek veřejných financí 1,1 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability představoval 1,7 % HDP. Toto zlepšení přesahující stanovený cíl je výsledkem nad očekávání dobrého cyklického vývoje. Přestože poměr příjmů k HDP ve srovnání s loňským rokem mírně poklesl, vzrostla jeho hodnota o více než 1 procentní bod stanovený cílem. Růst HDP, který byl vyšší, než se očekávalo, přispěl ve srovnání s loňským rokem k poklesu podílu primárních výdajů. Podíl primárních výdajů však vzrostl o více než půl procentního bodu nad stanovený cíl, což poukazuje na to, že rozpočet nebyl dodržován tak přísně, jak bylo v plánu.

7. Hlavním cílem rozpočtové strategie je dosáhnout v daném cyklu vyrovnaného rozpočtu, využívat přitom přínosu správní reformy a zároveň posílit položky výdajů v několika kategoriích. Ve srovnání s předešlou aktualizací je ta současná charakteristická tím, že odkládá konsolidaci rozpočtu na závěrečná léta programového období. Podle aktualizace se předpokládá, že se celkový stav veřejných financí zlepší, a to ze schodku ve výši 1,1 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výší 0,4 % v roce 2010. Konsolidace soustředěná především na poslední dva roky programového období, se má být založena na položkách výdajů, hlavní úlohu by při tom mělo hrát omezování sociálních dávek a postupné seškrtávání některých specifických položek. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace odsouvá plánované změny na pozadí poněkud příznivnějšího makroekonomického scénáře.

8. Odklad rozpočtových úprav se odráží taktéž v strukturálním saldu (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky, které se zlepšuje jen velmi zvolna ze schodku ve výši přibližně 1 % HDP v roce 2006 a přehoupne se na hodnotu mírného přebytku teprve až na konci programového období. Podle programu má na rozvrh úprav vliv nákup vojenské výzbroje v letech 2007 až 2009, který je v programu, oproti předpovědi útvarů Komise z jara, považován za jednorázové opatření zvyšující schodek. Stejně jako v předchozí aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uváděný v tomto programu je vyrovnaný stav rozpočtu ze strukturálního hlediska. Záměrem programu je však spíše dosáhnout střednědobého cíle do roku 2009 a v roce 2010 jej mírně překročit, než jej dosáhnout již v roce 2008, jak uváděla předešlá aktualizace. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), měl by jeho dosažením být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádějí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.

9. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007 a 2008 vesměs vyrovnaná, avšak rozpočtové výsledky na rok 2009 a 2010 by mohly být horší, než se očekává, třebaže makronomické předpoklady vypadaly reálně. Předpokládá se, že poměr výdajů k HDP výrazně klesne v závěrečných dvou letech programového období. Postupné seškrtání specifických položek výdajů, zejména týkajících se vojenské výzbroje, a výdaje ušetřené na dávkách v nezaměstnanosti a na důchodech, které jsou výsledkem důchodové reformy z roku 2004, by měly přispět ke snížení poměru výdajů v závěrečných letech programu. Na druhé straně by se v průběhu programového období mohlo vydat více za vzdělání, výzkum a vývoj a infrastrukturu, očekávané zvýšení efektivnosti ve státní správě je však prozatím nejisté. Závěrem program naznačuje možnost dalších daňových škrtů, dotovaných z plánovaných úspor na položky výdajů.

10. S ohledem na toto posouzení rizik je možné, že stav rozpočtu nebude v rámci programu stačit k dosažení střednědobých cílů do roku 2010, jak program předpokládá. Předpověď útvarů Komise z jara odhaduje, že se strukturální schodek v roce 2007 a 2008 prohloubí. Po celou dobu trvání programu se však udrží dostatečně bezpečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené programem není dostačující a mělo by se zrychlit, především v roce 2007 a 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, ve kterém se stanovuje, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by náprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek nižší. Konkrétně to znamená, že zlepšení strukturálního salda je plánováno pouze od roku 2007 do roku 2009, kdy Rakousko očekává, že hospodářské podmínky budou příznivé. Tento závěr je potvrzen dokonce i tehdy, bude-li nákup vojenské výzbroje považován za jednorázové opatření prohlubující schodek, jak se uvádí v tomto programu.

11. Odhaduje se, že se hrubý veřejný dluh v roce 2006 snížil na 62,2 % HDP, což je stále ještě nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by míra zadlužení měla v roce 2008 klesnout pod referenční hodnotu a do konce programového období by měla dále klesat až na hodnotu 56,8 % HDP. S ohledem na posouzení rizik se lze domnívat, že míra zadlužení během programového období bude v první fázi programového období dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě a počítá se, že se k ní do roku 2007 přiblíží.

12. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Rakousku značně nižší než je průměr v EU a předpokládá se, že výdaje na důchody jako podíl HDP z dlouhodobého hlediska klesnou, k čemuž dojde v důsledku výrazného omezení výdajů vycházející z důchodové reformy z roku 2004. Výchozí stav rozpočtu se strukturálním primárním přebytkem tak přispěje k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatel na rozpočet. Pokud ve střednědobém horizontu, jak se tvrdí v programu, dojde ke zvýšení primárních přebytků, a také ke zvýšení zaměstnanosti staršího obyvatelstva, přispěje to ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že Rakousko není vystaveno vysokému riziku v oblasti veřejných financí.

13. Program stability neobsahuje kvanlitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem ze září 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho program stability neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách v důsledku hlavních reforem předpokládaných podle národního programu reforem a rozpočtové výhledy výslovně nezohledňují dopady akcí stanovených v národním programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí uvedená v programu stability odpovídají opatřením uvedeným v národním programu reforem. V obou programech se poukazuje zejména na plánované úspory vzniklé v důsledku správní reformy a posílení výdajů na výzkum a rozvoj.

14. Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.

15. Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů[6].

Celkově lze říci, že v souvislosti s vyhlídkami na významný růst tento program nepředpokládá dostatečný pokrok k střednědobému cíli. To je způsobeno soustředěním změn založených především na omezování výdajů, které nebyly zcela konkretizovány, do posledních let programového období. Existují rizika ohledně dosažení rozpočtových cílů po roce 2008 a je možné, že střednědobého cíle nebude do konce programového období dosaženo. Veřejné zadlužení by se v roce 2007 přiblížilo 60 % referenční hodnoty HDP a v následujících letech by klesalo.

S ohledem na výše uvedené hodnocení Komise vyzývá Rakousko, aby využilo příznivých hospodářských podmínek a schodku v 2006, který je nižší než se plánovalo, přesunulo změny k dosažení střednědobého cíle dopředu a zaměřilo se na ně, zejména pak přísným prováděním omezování výdajů a využitím jakýchkoli neplánovaných daňových příjmů ke konsolidaci, než začne uvažovat o dalších daňových škrtech.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reálný HDP (změna v %) | PS březen 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |

KOM květen 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | neuvedeno | neuvedeno |

Inflace podle HISC (%) | PS březen 2007 | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |

KOM květen 2007 | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | neuvedeno | neuvedeno |

Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | PS březen 20071 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 |

KOM květen 20075 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 20051 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | neuvedeno | neuvedeno |

Saldo veřejných financí (% HDP) | PS březen 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 |

KOM květen 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | neuvedeno | neuvedeno |

Primární saldo6 (% HDP) | PS březen 2007 | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |

KOM květen 2007 | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | neuvedeno | neuvedeno |

Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | SP březen 20071 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 |

KOM květen 2007 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | neuvedeno | neuvedeno |

Strukturální saldo2 (% HDP) | PS březen 20073 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 |

KOM květen 20074 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | neuvedeno | neuvedeno |

Hrubý státní dluh (% HDP) | PS březen 2007 | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |

KOM květen 2007 | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | neuvedeno | neuvedeno |

PS list. 2005 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | neuvedeno | neuvedeno |

Pozn.: |

1Výpočty útvarů Komise založených na informacích z programu s potenciálním růstem odhadovaným na 2.3 %, 2.3 %, 2.4 %, 2.4 % a 2.3 % v jedntlivých letech období 2006–2010. |

2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření |

3Jednorázová a jiná dočasná opatření z programu (nákup vojenských letadel 0.2 % GDP v roce 2007, 0.4 % v roce 2008 a 0.1 % v roce 2009). |

4Ve srovnání s programen (viz pozn 3) prognóza útvarů Komise z jara 2007 nepovažuje nákup vojenských letadel za jednorázové opatření, neboť je rozloženo do několika let a výrazně nezvyšuje veřejné výdaje. |

5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 2.3 %, 2.0 %, 2.2 % a 2.2 %. |

6 Údaje o primárním saldu, které jsou uvedeny v programu a v prognózách útvarů Komise, nelze přímo srovnávat, protože nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) jsou zpracovány jinak. Údaje v programu vycházejí z definic, které odpovídají pravidlům podle kodexu chování. Aby byly údaje Komise o primárním saldu srovnatelné s údaji v programu, je nutné je upravit přibližně o 0,1-0,2% HDP. |

Zdroj: |

Program stability (PS); Ekonomická prognóza útvarů Komise z jara roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise |

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.

[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.

[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[6] Nepovinné údaje ohledně zaměstnanosti a odpracovaných hodin, jakož i platy veřejných institucí nejsou uvedeny.