[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |

V Bruselu dne 27.1.2011

KOM(2011) 22 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ

Současný stav postupu při nadměrném schodku v členských státecha posouzení opatření, jež přijaly Kypr, Finsko, Bulharsko a Dánsko v reakci na doporučení Rady ze dne 13. července 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financíSEK(2011) 113 v konečném zněníSEK(2011) 114 v konečném zněníSEK(2011) 115 v konečném zněníSEK(2011) 116 v konečném znění

ÚVOD A SOUVISLOSTI

Pakt o stabilitě a růstu vyžaduje, aby Komise zahájila postup při nadměrném schodku, kdykoli schodek členského státu přesáhne referenční hodnotu 3 % HDP, jež je stanovena ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Většina členských států EU se v současné době potýká se schodkem veřejných financí překračujícím referenční hodnotu 3 % HDP. Původ tohoto v mnoha případech podstatného zhoršení schodku i dluhové pozice je třeba hledat v kontextu bezprecedentní celosvětové finanční krize a zhoršení hospodářské situace v letech 2008 až 2009. Jelikož Komise uznává důležitou úlohu rozpočtové politiky, požádala ve svém plánu evropské hospodářské obnovy z listopadu 2008, který schválila Evropská rada v prosinci 2008, o fiskální stimul.

V říjnu 2009 využila Evropská rada prvních známek hospodářské obnovy a schválila ambiciózní strategii ústupu od fiskální angažovanosti, která by se měla koordinovat mezi členskými státy v rámci konzistentního provádění Paktu o stabilitě a růstu a zahrnovat včasné ustoupení od fiskálního stimulu. Pokud budou prognózy Komise i nadále vypovídat ve smyslu úspěšně pokračující hospodářské obnovy a její udržitelnosti, měla by fiskální konsolidace ve všech členských státech EU začít nejpozději v roce 2011. V úvahu by se měly brát specifické okolnosti v jednotlivých zemích a v řadě zemí by konsolidace měla začít dříve. Plánované tempo fiskální konsolidace by navíc mělo být usilovné a ve většině členských států bude muset podstatně přesahovat referenční hodnotu 0,5 % HDP ročně ve strukturálním vyjádření. K důležitým politikám, které budou ústup od fiskální angažovanosti doprovázet, patří dále posílené vnitrostátní rozpočtové rámce, jejichž cílem je podpora důvěryhodnosti konsolidačních strategií, a opatření na podporu dlouhodobé fiskální udržitelnosti, jak se zdůrazňuje v Paktu o stabilitě a růstu. Navíc by se mělo zintenzívnit úsilí v oblasti strukturálních reforem, aby se zvýšila produktivita a podpořily dlouhodobé investice. Tento konsolidační proces je podpořen evropským semestrem pro koordinaci politik a probíhající reformou správy hospodářských záležitostí v EU.

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 potvrdila, že reálná ekonomika v některých částech projevuje známky zlepšení, avšak přetrvává nejistota. Období obnovené důvěry v návrat k růstu se střídají s fázemi zhoršení, také v důsledku rizik spjatých s trhem státních dluhopisů. Evropské ekonomiky stojí před významnými korekcemi. Finanční odvětví se ještě nevrátilo k normálu a existují situace zranitelnosti vůči zátěži a závislost na veřejné podpoře. Dohoda Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 9. května 2010 a zavedení finančních pojistek (tj. opatření, jež podpírají finanční odvětví) představují v této souvislosti důležité kroky na cestě k zajištění stability eurozóny a hospodářství členských zemí EU.

V této souvislosti spustila Komise u příležitosti zveřejnění roční analýzy růstu dne 12. ledna 2011 první evropský semestr koordinace hospodářských politik. Tento evropský semestr poskytne rámec pro sladění načasování a posouzení programů stability a konvergenčních programů, jež nastiňují makroekonomické výhledy a fiskální plány, s národními programy reforem, jimiž se sledují cíle strategie Evropa 2020. V centru průzkumu ročního růstu stojí integrovaný přístup, jenž zahrnuje potřebu přísné rozpočtové konsolidace pro zvýšení hospodářské stability, reformy trhu práce pro zvýšení zaměstnanosti a prorůstová opatření. Všechny členské státy, zejména ty, proti nimž je veden postup při nadměrném schodku, by měly růst veřejných výdajů pevně udržovat pod mírou střednědobého růstu HDP, a přitom upřednostňovat výdaje slučitelné s udržitelným rozvojem v oblastech jako výzkum, vzdělání a energie. Členské státy, na něž se vztahuje postup při nadměrném schodku, by kromě toho měly naplánovat vývoj svých výdajů a definovat obsáhlá opatření, kterými hodlají nadměrný schodek odstranit. Pro členské státy s obzvlášť velikými strukturálními schodky rozpočtu, s velmi vysokými veřejnými dluhy nebo s velkými finančními potížemi bude muset být toto úsilí v roce 2011 jednoznačnou prioritou. V případě, že dojde k nečekaně vyššímu hospodářskému růstu nebo budou zaznamenány nečekaně vyšší příjmy, by měla být fiskální konsolidace urychlena.

SOUčASNÝ STAV POSTUPU PřI NADMěRNÉM SCHODKU V čLENSKÝCH STÁTECH

Postup při nadměrném schodku je v současnosti veden proti všem členským státům kromě Estonska, Lucemburska a Švédska. V důsledku kladného vyhodnocení opatření, jež přijalo devatenáct členských států, je nyní postup při nadměrném schodku proti těmto devatenácti státům pozastaven[1]. Na základě dostupných informací je většina z těchto států na dobré cestě ke snížení schodku v souladu s doporučeními Rady. Navzdory stávajícímu kladnému hodnocení se však Komise domnívá, že u některých z dotyčných členských států stále existuje řada rizik.

Ohledně zbývajících členských států provedla nyní Komise vyhodnocení opatření, jež přijaly Kypr, Finsko, Bulharsko a Dánsko v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97[2] (viz oddíl 3 a přílohu). U Irska, u něhož vydala Rada poslední doporučení podle čl. 126 odst. 7 dne 7. prosince, učiní Komise podobné vyhodnocení po vypršení lhůty dne 7. června, jak stanoveno v uvedeném doporučení.

Podle Paktu o stabilitě a růstu pokračuje Komise v bedlivém monitoringu rozpočtového vývoje a přijme nezbytná doporučení podle Smlouvy a nařízení (ES) č. 1467/97, aby Rada učinila další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku, pokud opatření členského státu není prováděno nebo se ukáže být neodpovídajícím.

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 plánuje zmenšení schodku veřejných financí ze 6,8 % HDP v roce 2010 na 5,1 % HDP v roce 2011 v EU a ze 6,3 % na 4,6 % v eurozóně. Odhaduje se, že fiskální úsilí členských států, vyjádřené jako zlepšení ve strukturálním schodku (schodku očištěném od cyklického dopadu a dočasných politických opatření), v roce 2011 činí 1 procentní bod HDP v EU (1,1 procentního bodu v eurozóně). Důraz na strukturální (tj. trvající) opatření má význam vzhledem k doporučení Rady, aby členské státy věrohodným a udržitelným způsobem dostaly schodek veřejných financí pod 3 % HDP.

Některé členské státy (Německo, Nizozemsko, Finsko, Bulharsko a Malta) by podle prognózy měly opravit nadměrný schodek během období, jehož se prognóza týká, a to ve lhůtě stanovené Radou nebo dokonce před vypršením této lhůty. Ve většině případů by v roce 2011 fiskální úsilí mělo (značně) překročit průměrné roční fiskální úsilí doporučené Radou v souvislosti s postupem při nadměrném schodku. V Rakousku a Dánsku by se podle prognózy měl schodek přiblížit k referenční hodnotě již v roce 2012, tedy rok před vypršením lhůty stanovené Radou. V Rakousku by další opatření z prosince měla přiblížit schodek k referenční hodnotě ještě více.

Ve většině případů je zlepšení ve strukturálním saldu v roce 2011 ve značné míře v souladu s doporučeným fiskálním úsilím, jež vzhledem k výjimečným okolnostem bylo obvykle zadáno jakožto roční průměr až do vypršení lhůty pro opravu. Plánované zlepšení ve strukturální saldu v Portugalsku, Španělsku, Francii a Rumunsku má v roce 2011 být nad požadovaným průměrným ročním fiskálním úsilím. Zlepšení ve strukturálním saldu v souladu s požadovaným průměrným ročním fiskálním úsilím se předpokládá u Spojeného království. Na základě stávajících informací se zbývající průměrné roční úsilí, jehož je třeba ke korekci nadměrného schodku do roku 2012 u Rumunska, do roku 2013 u Portugalska, Španělska a Francie a do finančních let 2014/15 u Spojeného království, jeví dosažitelným.

V Itálii a Slovinsku zlepšení strukturálního saldo v roce 2010 i 2011 mírně zaostává za požadovaným průměrným ročním fiskálním úsilím a schodek veřejných financí je vyšší, než se předpokládalo při poslední aktualizaci programu stability (zejména ve Slovinsku). Průměrné roční úsilí, jež je ještě třeba vynaložit ke korekci nadměrného schodku do roku 2012 u Itálie a do roku 2013 u Slovinska, se jeví jako limitované a dosažitelné. V případě Slovenska se rozpočtový vývoj v roce 2010 ukázal daleko horším, než se předpokládalo při poslední aktualizaci programu stability. Rozpočet na rok 2011 však obsahuje významný soubor konsolidačních opatření, jenž má podle prognózy znovu navodit rozpočtovou konsolidaci. U České republiky doporučila Rada na rok 2010 cíl co do salda veřejných financí, jehož splnění předpokládá podzimní prognóza, přičemž schodek se má díky lepším cyklickým podmínkám zmenšovat o něco rychleji, než se předpokládalo při poslední aktualizaci konvergenčního programu. Ačkoli pro rok 2011 zlepšení ve strukturálním saldu mírně zaostává za požadovaným průměrným ročním fiskálním úsilím, doplňkové průměrné roční fiskální úsilí potřebné ke stlačení schodku na 3 % HDP je do uplynutí lhůty dobře dosažitelné.

V důsledku podzimní prognózy z roku 2010 přijaly Kypr a Lotyšsko další opatření, jež uvedou rozpočtovou situaci do souladu s doporučeními Rady. U Litvy ještě prognóza nezahrnuje dopad nouzové doložky v rozpočtu, jež spustí doplňkový rozpočet v případě, že budou ohroženy cíle postupu při nadměrném schodku. U Belgie (kde bylo plnění rozpočtu na rok 2010 lepší, než se očekávalo) prognóza ještě nezahrnuje rozpočet na rok 2011, ale orgány zatím vyhlásily svůj závazek snížit v roce 2011 schodek pod 4 %, což je lepší, než se stanovilo v posledním aktualizovaném programu stability.

Ohledně Řecka přijala Rada v květnu 2010 revidované rozhodnutí zaslat výzvu podle čl. 126 odst. 9 a článku 136 SFEU, v níž se stanoví rok 2014 jakožto konečný termín pro opravu nadměrného schodku. Řecko by mělo dosáhnout schodku 8 % HDP v roce 2010, 7,6 % v roce 2011, 6,5 % v roce 2012, 4,9 % v roce 2013 a 2,6 % v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009–2014 strukturální saldo alespoň o 10% HDP. Ve svém sdělení ze dne 9. prosince dospěla Komise k závěru, že Řecko uspokojivě plní květnové rozhodnutí Rady.

Vzhledem k prognóze z podzimu 2010 a k následným informacím po zveřejnění prognózy Komise nepovažuje opatření učiněná žádným z výše uvedených členských států pro nápravu nadměrného schodku za neodpovídající.

U uvedených členských států, kde by fiskální úsilí v roce 2011 (případně i v roce 2010) zůstalo pod požadovaným ročním průměrným úsilím, se doplňkové úsilí pro zbytek konsolidačního období zdá dobře dosažitelným. Čím větší však je nezbytná rozpočtová korekce, tím naléhavější je potřeba zamezit případnému rozpočtovému poklesu a anticipovat nezbytná rozpočtová opatření.

Komise zejména vyzývá ty členské státy, kde úsilí o korekci prozatím zůstalo pod průměrným ročním úsilím doporučeným Radou, aby vystupňovaly své konsolidační úsilí a případně podepřely svou konsolidační strategii oznámením rozhodných, konkrétních a strukturálních opatření, zejména při vypracovávání programů stability a konvergenčních programů, jež se mají v dubnu předložit Radě a Komisi v novém evropském semestru.

U Maďarska plánovala podzimní prognóza schodek 4,7 % HDP v roce 2011. Jednorázový dopad následně přijatých změn penzijního systému by však mohl v roce 2011 snížit nominální rozpočtový schodek pod 3 % HDP. Strukturální saldo se nicméně v roce 2011 nadále zhoršuje, což by mohlo podnítit opětovný skluz rozpočtu do schodku přibližně 5% HDP v roce 2012, pokud nebudou přijata další opatření. Počínaje rokem 2011 by bylo nutné další značné konsolidační úsilí, aby se zajistila udržitelná oprava nadměrného schodku do roku 2011, termínu stanoveného Radou. V Polsku se předpokládal na rok 2010 schodek ve výši 7,9 %, což je o 1,0 procentní bod více, než bylo stanoveno v konvergenčním programu z roku 2010, a nelze rozpoznat strukturální zlepšení. Po prognóze z podzimu 2010 ohlásilo Polsko další opatření, jež, pokud budou přijata, by mohla v roce 2011 ve značné míře uvést fiskální úsilí do souladu s doporučeným průměrným ročním fiskálním úsilím. V období 2011 až 2012 by bylo třeba dalšího významného konsolidačního úsilí ke stlačení schodku veřejných financů pod 3 % HDP v roce 2012, což je termín stanovený Radou. Vzhledem k výše uvedenému požádal komisař Rehn Maďarsko a Polsko dopisem o to, aby znovu potvrdily svůj závazek plně respektovat doporučení Rady a brzy ohlásily trvalá, konkrétní a specifická opatření na podporu tohoto závazku.

POSOUZENÍ OPATřENÍ PřIJATÝCH KYPREM, FINSKEM, BULHARSKEM A DÁNSKEM

V souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady č. 1467/97, kde se stanoví, že po vypršení lhůty poskytnuté členskému státu ke přijetí opatření na základě doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, „… uvědomí Komise Radu o tom, zda považuje přijatá opatření za dostačující k zajištění patřičného pokroku při odstraňování nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou, za předpokladu, že se tato opatření plně provádějí a že hospodářský vývoj odpovídá prognózám“ , se v tomto oddíle (a příloze tohoto sdělení) posuzují opatření přijatá Kyprem, Finskem, Bulharskem a Dánskem v reakci na doporučení Rady ze dne 13. července 2010, s cílem ukončit situaci nadměrného schodku. Tato doporučení byla založena na prognóze útvarů Komise z jara 2010 a na dohodnutých zásadách, z nichž vychází strategie ústupu od fiskální angažovanosti. Jako lhůtu pro přijetí účinných opatření v reakci na tato doporučení Rada stanovila datum 13. ledna 2011.

Podle nařízení (ES) č. 1467/972 a revidovaného souboru pravidel[3] je nutno mít za to, že členský stát přijal účinná opatření, pokud jednal podle doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie. Soubor pravidel stanoví, že při posuzování účinnosti opatření by mělo být zejména zohledněno, zda dotyčný členský stát dosáhl ročního zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, jak původně doporučila Rada. Rovněž stanoví, že pokud se ukáže, že zjištěná korekce nedosahuje doporučené výše, měl by být proveden pečlivý rozbor příčin tohoto nesplnění. Pro případ víceleté korekce soubor pravidel stanoví, že by se posouzení mělo hlavně zaměřit na opatření přijatá k zajištění odpovídající fiskální korekce v roce následujícím po zjištění nadměrného schodku.

Na tomto základě Komise posoudila opatření přijatá Kyprem, Finskem, Bulharskem a Dánskem v reakci na doporučení Rady ze dne 13. července 2010. Na základě současných informací se zdá, že Kypr, Finsko, Bulharsko a Dánsko přijaly opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Komise je tudíž toho názoru, že v současné době není třeba, aby tyto členské státy přijímaly další kroky v postupu při nadměrném schodku. Podrobné údaje týkající se tohoto posouzení jsou uvedeny v příloze 1 tohoto sdělení v oddílech zaměřených na jednotlivé země.

V souladu se Smlouvou a ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu bude Komise vývoj rozpočtu na Kypru, ve Finsku, Bulharsku a Dánsku nadále bedlivě sledovat.

PŘÍLOHA

KYPR

Postup při nadměrném schodku a nejnovější doporučení

Podle oznámení o postupu při nadměrném schodku z dubna 2010 dosahoval schodek veřejných financí na Kypru 6,1 % HDP v roce 2009, ačkoli ještě v roce 2008 byl vykázán přebytek 0,9 %. Bylo to důsledkem vážného zhoršení hospodářské situace a diskrečních opatření v reakci na toto zhoršení hospodářské situace (v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy), ale také poměrně velkých účinků struktury HDP způsobených daňově mnohem méně výnosnou skladbou růstu. Souběžně s tímto vývojem veřejný hrubý dluh dosahoval 56,2 % HDP, byl tedy značně pod referenční hodnotou 60 % HDP, trend však byl rostoucí. V rámci tohoto kontextu rozhodla Rada dne 13. července 2010, že dochází k nadměrnému schodku, a adresovala Kypru doporučení v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí do roku 2012.[4] Ve svých doporučeních Rada stanovila lhůtu k přijetí účinného opatření do 13. ledna 2011.

Rada Kypru zejména doporučila přijmout ve střednědobém rámci taková opatření, aby bylo možné věrohodným a udržitelným způsobem snížit schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP. Za tímto účelem by Kypr zejména měl: a) provést nezbytná opatření ke snížení schodku na maximálně 6 % HDP v roce 2010 a vymezit konsolidační strategii zaměřenou na stranu výdajů s cílem snížit do roku 2012 schodek pod referenční hodnotu; b) zajistit za tímto účelem průměrné roční fiskální úsilí ve výši nejméně 1½ % HDP v období let 2011–2012, což by také mělo přispět k postupnému návratu poměru hrubého veřejného dluhu k HDP k referenční hodnotě uspokojivým tempem prostřednictvím obnovení odpovídající úrovně primárního přebytku; a c) upřesnit a nekompromisně provádět opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do roku 2012 v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a zrychlit snižování schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo rozpočtové podmínky jsou lepší, než se momentálně očekává.

Za účelem omezení rizik ohrožujících korekci bylo kyperským orgánům uloženo, aby posílily závaznost střednědobého rozpočtového rámce Kypru a zlepšily sledování provádění rozpočtu během roku. Kromě toho bylo kyperským orgánům doporučeno, aby zlepšily dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zavedením reformních opatření ke kontrole výdajů na důchody a zdravotní péči s cílem omezit předpokládaný růst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Kypru bylo konečně doporučeno využít každé příležitosti nad rámec fiskální konsolidace, včetně lepších hospodářských podmínek, k urychlení snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP.

Rada stanovila Kypru lhůtu do 13. ledna 2011 k přijetí efektivních opatření ke snížení schodku z roku 2010 na maximálně 6 % HDP a k vymezení konsolidační strategie zaměřené na výdaje, s cílem snížit schodek pod referenční hodnotu do roku 2012 tím, že se pro období let 2011 až 2012 zajistí průměrné roční fiskální úsilí alespoň 1½ % HDP.

Ve svém hodnocení přijatých opatření se Komise opírá o informace poskytnuté poté, co vláda dne 16. prosince přijala rozpočet na rok 2011 spolu s balíkem opatření fiskální konsolidace, a o prognózu útvarů Komise z podzimu 2010, která zohledňuje návrh rozpočtu.

Posouzení přijatých opatření

V prognóze útvarů Komise z podzimu 2010 se na základě tehdy dostupných informací (včetně návrhu rozpočtu) odhadovalo, že rozpočtový schodek se zřejmě v roce 2010 stabilizuje na úrovni podobné předchozímu roku, tj. na 5,9 % HDP, neboť okrajové zvýšení příjmů by mělo být plně kompenzováno nárůstem výdajů. Nedávno zveřejněné peněžní údaje z konsolidovaných účtů ústřední vlády a spravovaných fondů sociálního zabezpečení na období leden až listopad 2010 však vypovídají na podporu odhadu nižšího rozpočtového schodku oproti očekávání, neboť vykazují zlepšení v odbourávání schodku o 0,5 procentního bodu oproti témuž období roku 2009.

Komise tudíž činí závěr, že očekávaný rozpočtový výstup za rok 2010 by měl být v souladu s doporučením Rady o snížení schodku za rok 2010 na maximálně 6% HDP. Navíc protože jsou hospodářské podmínky lepší, než se v době vydání doporučení Rady očekávalo, došlo k mírnému zrychlení snižování schodku.

Na základě tehdy dostupného návrhu rozpočtu na rok 2011 plánovaly útvary Komise v prognóze z podzimu 2010[5] schodek 5,7 % HDP na rok 2011.

Zákon o rozpočtu na rok 2011[6] vytyčuje za cíl schodek 5,4 % HDP na základě odhadovaného schodku na rok 2010 o hodnotě těsně pod 6% HDP. Na straně příjmů nezačleňuje rozpočet doplňková opatření kromě postupného zrušení daňových úlev, jež byla součástí stimulačních opatření, a harmonizace spotřebních daní uvalených na ropné produkty, jež nabyla účinnosti v červnu loňského roku. Uvedená opatření jsou nicméně částečně kompenzována snížením ostatních stávajících příjmů. Na straně výdajů je rozpočet zaměřen na úspory snížením provozních výdajů, jakož i omezením veřejných investic a omezením zaměstnanosti ve veřejné sféře. Tyto prvky jsou však plně kompenzovány nárůstem mzdových nákladů ve veřejné sféře, úrokových plateb a sociálních výdajů.

S cílem snížit rozpočtový schodek na 4,5 % HDP v souladu s doporučeními Rady z loňského července ohledně ukončení situace nadměrného schodku veřejných financí (EDP 126.7) přijaly kyperské orgány spolu s rozpočtem balík fiskálních konsolidačních opatření. Jak je vysvětleno v dopise ministra financí Stavrakise členu Komise Rehnovi ze 7. ledna 2011, orgány odhadují konsolidaci vyplývající z tohoto balíku na 1 procentní bod HDP, z čehož 0,6 procentního bodu HDP jsou na straně příjmů a trvalé povahy. Koaliční strany se nadto dohodly na dalším souboru opatření, který bude předložen parlamentu ke schválení v únoru 2011. Podle odhadu orgánů by tento soubor měl v roce 2011 přinést další konsolidaci o 0,6 procentního bodu HDP, a to z opatření na podporu příjmů i z opatření na omezení výdajů.

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 nezačleňuje nedávno přijatý balík konsolidačních opatření, neboť ten k rozhodnému dni pro zohlednění údajů ještě neexistoval. Z této prognózy vyplývá zlepšení ve strukturálním saldu (salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a ostatní dočasná opatření) o ¾ procentního bodu HDP v roce 2011, po neutrálním dopadu v roce 2010. Přijetí zmíněného balíku opatření fiskální konsolidace beze změny by zlepšilo celkové saldo i strukturální saldo o 1 procentní bod HDP. Přijetí dalšího souboru chystaných opatření, jež lze vyčíslit na 0,6 procentního bodu HDP, by mělo přinést podobný efekt. Zlepšení celkového salda a strukturálního salda v roce 2011 by mělo celkově činit přibližně 2¼ procentního bodu HDP. Celkové saldo by se tedy díky bázovému efektu výsledného schodku v roce 2010 (o 0,4 procentního bodu HDP nižšího oproti očekávání) mělo v roce 2011 zlepšit tak, že by schodek měl činit 3¾ % HDP.

Existují však rizika co do dosažení cílových hodnot schodku, jež vyplývají zejména ze standardní praxe přijímání dodatečných rozpočtů v průběhu roku. Další značné riziko vyplývá z toho, že v sociálních transferech může dojít k překročení výdajů v důsledku tlaku na přijetí opatření ke zmírnění dopadu zvýšení nepřímých daní a dopadu indexace mezd na mzdové náklady ve veřejném sektoru v případě vyšší inflace, než se očekávalo. Kromě toho existují rizika ohledně rozpočtového dopadu nahlášených, leč doposud nepřijatých konsolidačních opatření v důsledku tlaků od dotčených stran.

Na základě těchto skutečností dospěla Komise k závěru, že Kypr zajistil fiskální úsilí v rozsahu minimálně 1½ procentního bodu HDP v roce 2011 a přijal účinná opatření k odstranění stávajícího nadměrného schodku do roku 2012. Většina opatření fiskální konsolidace přijatých Kyprem však byla na straně příjmů, ačkoli Rada doporučila konsolidační strategii zaměřenou na výdaje.

V prognóze z podzimu 2010 odhadovaly útvary Komise, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP u Kypru se roku 2011 zvýší na 65,2 %, a to z důvodu vyššího primárního schodku. Kyperské orgány počítají s tím, že celkový veřejný dluh se v roce 2010 zvýší na téměř 62% HDP (oproti 58 % v roce 2009) hlavně v důsledku negativního dopadu primárního schodku. Na rok 2011 orgány počítají s mírným růstem poměru dluhu k HDP na 63,8 %, opět v důsledku primárního schodku. Přijetí balíku opatření fiskální konsolidace by však mělo stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2011 na úrovních podobných roku 2010, a to omezením primárního schodku. Pokračování konsolidačních opatření v roce 2012 by ve spojení s urychlením růstu mělo přispět ke zvrácení vývoje dluhu do sestupného trendu.

S ohledem na projekce útvarů Komise a na opatření přijatá po rozhodném dni pro zohlednění údajů do prognózy se očekává, že Kypr v horizontu prognózy začne znovu snižovat poměr hrubého veřejného dluhu k HDP.

Nebyl také ohlášen pokrok v oblasti posilnění fiskálního řízení, jako třeba urychlení provádění kyperského tříletého střednědobého rozpočtového rámce a posilování jeho závazné povahy. Doposud se debatuje o plánech reforem penzijního systému.

Závěry

Na základě momentálně dostupných informací se zdá, že Kypr přijal opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Kypr v souladu s doporučeními Rady především přijal opatření k nápravě nadměrného schodku do roku 2012 a zajistí odpovídající fiskální úsilí v roce 2011.

Existují však rizika co do dosažení cílových hodnot schodku, jež vyplývají hlavně ze standardní praxe přijímání dodatečných rozpočtů v průběhu roku, ale také z možných nadměrných výdajů v sociálních transferech a dopadu indexace mezd na mzdové náklady ve veřejné sféře. Vzhledem k těmto rizikům musejí kyperské orgány bedlivě sledovat vývoj rozpočtu a být připraveny přijmout nápravná opatření, pokud by se některé z těchto rizik naplnilo.

Komise je dále toho názoru, že Kypr potřebuje účinněji posílit závaznou povahu střednědobého rozpočtového rámce a zavést opatření řešící dlouhodobou udržitelnost kyperských veřejných financí v souladu s doporučeními Rady.

Z hlediska výše uvedeného posouzení Komise zastává názor, že v současné době nejsou v postupu při nadměrném schodku Kypru zapotřebí žádné další kroky. V souladu se Smlouvou a ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu bude Komise vývoj rozpočtu na Kypru nadále bedlivě sledovat.

Tabulka: Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Reálný HDP (změna v %) | KOM | 3.6 | -1.7 | 0.5 | 1.5 |

CY | 3.6 | -1.7 | 0.6 | 1.5 |

SP | 3.6 | -1.7 | 0.5 | 1.5 |

Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KOM2 | 3.1 | -1.2 | -2.2 | -1.8 |

CY | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |

SP1 | 2.9 | -1.3 | -2.4 | -2.5 |

Saldo veřejných financí (% HDP) | KOM | 0.9 | -6.0 | -5.9 | -5.7 |

CY | 0.9 | -6.0 | -5.9 | -5.4 |

SP | 0.9 | -6.1 | -6.0 | -4.5 |

Primární saldo (% HDP) | KOM | 3.7 | -3.4 | -3.6 | -3.3 |

CY | 3.7 | -3.4 | -3.6 | -3.0 |

SP | 3.7 | -3.6 | -3.7 | -2.1 |

Cyklicky očištěné saldo (% HDP) | KOM | -0.3 | -5.5 | -5.1 | -5.0 |

CY | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |

SP1 | -0.2 | -5.6 | -5.1 | -3.5 |

Strukturální saldo3 (% HDP) | KOM | -0.3 | -5.7 | -5.7 | -5.0 |

CY | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |

SP | -0.2 | -5.6 | -5.2 | -3.6 |

Hrubý veřejný dluh (% HDP) | KOM | 48.3 | 58.0 | 62.2 | 65.2 |

CY | 48.3 | 58.0 | 61.9 | 63.8 |

SP | 48.4 | 56.2 | 61.0 | 63.2 |

Poznámky: |

1 Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programu přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programu. |

2 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2009–2012 ve výši 2,5%, 1,5%, 1,1% a 1,1%. |

3 Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí 0,3 % HDP v roce 2009 a 0,7 % v roce 2010, všechna snižují schodek. |

Zdroj: |

Aktualizovaný program stability z dubna 2010 (SP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2010 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

FINSKO

Postup při nadměrném schodku a nejnovější doporučení

Dopad zhoršení hospodářské situace a diskreční fiskální stimuly způsobily ve Finsku zhoršení veřejných financí. Podle oznámení o postupu při nadměrném schodku z dubna 2010, jež předložilo ministerstvo financí, usilovaly orgány v roce 2010 o schodek veřejných financí ve výši 4,1 % HDP. Jarní prognóza útvarů Komise počítala pro rok 2010 s mírně nižším schodkem ve výši 3,8 % HDP. V rámci tohoto kontextu rozhodla Rada dne 13. července 2010, že dochází k nadměrnému schodku, a adresovala Finsku doporučení v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU s cílem ukončit tuto situaci do roku 2011.[7] Ve svých doporučeních Rada stanovila lhůtu k přijetí účinného opatření do 13. ledna 2011.

Rada doporučila Finsku věrohodným a udržitelným způsobem snížit celkový schodek veřejných financí pod 3 % HDP. Finské orgány by za tímto účelem měly konkrétně a) uskutečnit v roce 2010 fiskální opatření podle plánu uvedeného v poslední aktualizaci programu stability a současně zajistit, aby plánované překročení referenční hodnoty 3 % HDP bylo omezené a dočasné; b) zajistit v roce 2011 fiskální úsilí přinejmenším na úrovni 0,5 % HDP a c) upřesnit opatření, kterými bude zajištěna plánovaná náprava nadměrného schodku v roce 2011.

Rada kromě toho vyzvala Finsko, aby po nápravě nadměrného schodku zajistilo rozpočtovou konsolidaci směřující ke střednědobému cíli pro rozpočtovou pozici – strukturálnímu přebytku ve výši ½ % HDP.

Ve svém hodnocení přijatých opatření vychází Komise z prognózy útvarů Komise z podzimu 2010, jež zohledňuje rozpočtová opatření na rok 2011, jakož z aktualizované prognózy ministerstva financí ze dne 20. prosince 2010.

Posouzení přijatých opatření

Po zhoršení veřejných financí ze značných celkových přebytků veřejných financí na schodek ve výši 2,5 % zaznamenaný v roce 2009 počítalo oznámení o postupu při nadměrném schodku z dubna 2010 EDP s dalším zvýšením schodku na 4,1 % HDP v roce 2010. Poslední prognózy útvarů Komise i finských orgánů však v roce 2010 počítají s daleko omezenějším zvýšením schodku. V reakci na robustní znovuoživení hospodářské činnosti zaznamenané od druhého čtvrtletí roku 2010 následné prognózy Komise i finských orgánů zrevidovaly hospodářský i fiskální výhled na rok 2010 a také na roky následující směrem vzhůru. Ačkoli po zahájení postupu při nadměrném schodku nebyla na rok 2010 ohlášena žádná větší nová opatření v oblasti daní ani výdajů, zlepšení v hospodářském prostředí automaticky posílilo daňové příjmy. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 počítá v roce 2010 s poměrem schodku 3,1 % HDP, čímž se zase zlepší výhled na následující roky oproti očekávání z jara 2010. To je značně lepší výsledek než schodek 4,1 % HDP, který vytyčily finské orgány v oznámení o postupu při nadměrném schodku z dubna 2010, o něž se opírala doporučení Rady ze dne 13. července 2010. Podobně se v poslední aktualizované prognóze ministerstva financí z prosince 2010 očekává, že v roce 2010 dosáhne schodek 3,2 % HDP (oznámení o postupu při nadměrném schodku z října 2010 počítalo se schodkem 3,3 % HDP).

Souhrnem lze konstatovat, že fiskální politika byla v roce 2010 expanzivní. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 odhaduje, že strukturální bilance se v roce 2010 oslabí o 1 procentní bod, což odráží podíl fiskálního stimulačního programu provedeného v uvedeném roce. Stimulační program byl realizován v souladu s posledním aktualizovaným programem stability z února 2010 a doporučeními Rady.

Komise proto dospěla k závěru, že Finsko se drželo doporučení Rady, neboť zajistilo, že plánované porušení referenční hodnoty 3 % HDP zůstane omezené a dočasné.

Na rok 2011 se předpokládaný schodek značně zlepšil od aktualizovaného programu stability z února 2010, který na uvedený rok počítal se schodkem 3,0 % HDP. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 předpokládá na rok 2011 schodek ve výši 1,6 % HDP. Ve své poslední prognóze ze dne 20. prosince 2010 předpokládají orgány poměr schodku veřejných financí k HDP ve výši 1,3 % (podobně se v oznámení o postupu při nadměrném schodku z října 2010 usilovalo o schodek 1,4 %). Toto zlepšení oproti prognózám z jara 2010 lze z větší části vysvětlit neočekávaně dobrým hospodářským výsledkem a neočekávaně dobrým výsledkem veřejných financí v roce 2010, který se projevuje ještě v roce 2011. V průběhu rok 2010 byla však také vypořádána některá diskreční daňová zvýšení, čímž se v roce 2011 zlepšilo celkové saldo veřejných financí o zhruba 0,6 % HDP. Ačkoli nebyla oznámena žádná výjimečná snížení rozpočtových výdajů, měl by se růst výdajů také zmírnit, neboť některé z investičních projektů z dřívějšího balíku stimulačních opatření jsou postupně ukončovány a místní správy budou pravděpodobně reagovat na napjatou finanční situaci úsporami ve svých rozpočtech. Ústřední vláda i místní správy budou také nadále provádět dlouhodobé programy s cílem podpořit produktivitu veřejného sektoru, což by také mělo přinést některé úspory v personálních nákladech.

Prognóza Komise také v roce 2011 předpokládá zlepšení ve strukturálním saldu o málo menší než 1 procentní bod. Tento odhad v široké míře odpovídá měření zdola nahoru, jímž byla zjišťována velikost diskrečních fiskálních opatření v roce 2011.

Na základě těchto skutečností dospěla Komise k závěru, že Finsko zajistilo fiskální úsilí v rozsahu minimálně ½ procentního bodu HDP v roce 2011 a přijalo účinná opatření k odstranění stávajícího nadměrného schodku do roku 2011.

Závěry

Na základě současných informací se zdá, že Finsko přijalo opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Finsko zejména v souladu s doporučeními Rady přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 a zajistí v roce 2011 odpovídající fiskální úsilí.

Z hlediska výše uvedeného posouzení Komise zastává názor, že v současné době nejsou v postupu při nadměrném schodku Finska zapotřebí žádné další kroky. V souladu se Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu bude Komise vývoj rozpočtu ve Finsku nadále bedlivě sledovat.

Tabulka: Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

BULHARSKO

Postup při nadměrném schodku a nejnovější doporučení

Dopad zhoršení hospodářské situace a zvýšené výdaje vyplývající ze značných závazků, jež uzavřela odcházející vláda před parlamentními volbami v polovině roku 2009, vedly ke zhoršení situace veřejných financí v Bulharsku. Spolu s posunem k daňově méně náročné skladbě růstu to v roce 2009 vedlo v Bulharsku k celkovému schodku veřejných financí 3,9 % HDP, zatímco v roce 2008 byl přebytek 1,8 %.[8] V tomto kontextu Rada dne 13. července 2010 rozhodla, že existuje nadměrný schodek, a adresovala Bulharsku doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU s cílem tuto situaci ukončit do roku 2011.[9] Ve svých doporučeních stanovila ke přijetí účinného opatření lhůtu do 13. ledna 2011.

Rada Bulharsku zejména doporučila snížit nejpozději do roku 2011 věrohodným a udržitelným způsobem celkový schodek veřejných financí pod 3% HDP. Za tímto účelem by bulharské orgány konkrétně měly: a) učinit nezbytná opatření k zamezení zhoršení schodku za rok 2011 nad rámec plánovaných 3,8 % HDP; b) zajistit v roce 2011 fiskální úsilí přinejmenším na úrovni ¾ % HDP a c) specifikovat a provést opatření nezbytná k dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011. K omezení rizik této korekce bylo bulharským orgánům doporučeno posílit fiskální řízení a transparentnost tím, že upevní kontrolní mechanismy ministerstva financí v oblasti výdajů, posílí závazný charakter střednědobého rozpočtového rámce a zlepší dohled nad plněním rozpočtu v průběhu roku.

Rada stanovila 13. leden 2011 jako lhůtu, ve které bulharská vláda přijme účinná opatření a upřesní opatření, jež budou nezbytná k nápravě nadměrného schodku.

Ve svém hodnocení přijatých opatření se Komise opírá o prognózu útvarů Komise z podzimu 2010, jež zohledňuje rozpočtová opatření stanovená v rozpočtu na rok 2011, a bere v úvahu i další informace poskytnuté bulharskými orgány koncem prosince 2010 a v lednu 2011.

Posouzení přijatých opatření

V prognóze útvarů Komise z podzimu 2010 se předpokládá, že poměr celkového schodku veřejných financí k HDP se v roce 2010 sníží na 3,8 % HDP ze 4,7 % HDP v roce 2009, tedy v souladu s cílem vytyčeným v revidovaném rozpočtu na rok 2010, o nějž se opírá doporučení Rady. Tato projekce je založena na do značné míry nezměněném hospodářském výhledu vzhledem k prognóze útvarů Komise z jara 2010, z níž vycházela doporučení Rady z 13. července 2010. Zahrnuje dále jednorázovou položku zvyšující schodek, jež vyplývá ze zrušení pohledávek za třetími zeměmi (0,1 % HDP), a zahrnuje výpadek příjmů v běžných daních a úspory v investičních výdajích oproti plánům vytyčeným v revidovaném rozpočtu na rok 2010. Nejnovější prognóza orgánů předpokládá mírně lepší poměr schodku k HDP v roce 2010, a to 3,6 % HDP. Prognóza útvarů Komise navrhuje zlepšení strukturálního salda o přibližně 1½ % HDP v roce 2010.

Komise proto dospěla k závěru, že rozpočtový výsledek za rok 2010 by měl být v souladu s doporučením Rady, aby se za rok 2010 dosáhlo cílové hodnoty schodku ve výši 3,8 % HDP, která byla stanovena v revidovaném rozpočtu na rok 2010.

Na rok 2011 předpokládá prognóza útvarů Komise z podzimu 2010 schodek ve výši 2,9 % HDP, což obnáší roční snížení schodku o 0,9 % HDP, přičemž se vychází z předpokladu nezměněné politiky, očekávaného zlepšení v hospodářském výhledu a opatrného posouzení opatření fiskální konsolidace stanovených v rozpočtu na rok 2011. Orgány očekávají mírně nižší schodek ve výši 2,5 % HDP; rozdíl lze vysvětlit hlavně optimističtější projekcí hospodářské činnosti. O dosažení tohoto fiskálního cíle budou usilovat zvýšením celkových příjmů veřejných financí, jež bude navozeno očekávaným hospodářským oživením a opatřeními na zvýšení příjmů, jakož i omezením růstu výdajů a vyšší efektivitou výdajů. Ve strukturálním vyjádření poukazuje prognóza útvarů Komise na zlepšení strukturálního salda o ¾ % HDP v roce 2011.

Rizika ohledně dosažení cílové hodnoty schodku za rok 2011 většinou souvisí s makroekonomickým scénářem, z něhož vycházejí rozpočtové projekce na rok 2011. Pomalejší hospodářské oživení s méně příjmově bohatou skladbou růstu může vést k neočekávaným výpadkům příjmů navzdory konzervativním odhadům rozpočtových příjmů. Na straně výdajů mohou vytvořit dodatečné tlaky na výdaje místní a prezidentské volby, jež se mají konat ve druhé polovině roku 2011. Vzhledem k těmto rizikům musí bulharské orgány bedlivě sledovat vývoj rozpočtu a být připraveny přijmout nápravná opatření, kdyby se některé z uvedených rizik naplnilo.

Na základě těchto skutečností dospěla Komise k závěru, že Bulharsko zajistilo fiskální úsilí v rozsahu ¾ procentního bodu HDP a přijalo účinná opatření k odstranění stávajícího nadměrného schodku do roku 2011.

Určitý pokrok byl také učiněn v oblasti fiskálního řízení a byly podniknuty některé iniciativy ke zlepšení efektivity veřejných výdajů. Se sociálními partnery byla dohodnuta opatření pro další reformu penzijního systému ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a jejich provádění si vyžádá další legislativní opatření .

Závěry

Na základě současných informací se zdá, že Bulharsko přijalo opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Bulharsko přijalo nezbytná opatření k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 zejména tím, že zamezilo zhoršení schodku za rok 2010 nad plánovanou hodnotu 3,8 % HDP a uzákonilo odpovídající fiskální úsilí v rozpočtu na rok 2011 v souladu s doporučeními Rady.

Komise je dále názoru, že Bulharsko by mělo být efektivnější při posilování závazné povahy svého střednědobého rozpočtového rámce v souladu s doporučeními Rady.

Z hlediska výše uvedeného posouzení Komise zastává názor, že v současné době nejsou v postupu při nadměrném schodku Bulharska zapotřebí žádné další kroky. V souladu se Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu bude Komise vývoj rozpočtu v Bulharsku nadále bedlivě sledovat.

Tabulka: Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

DÁNSKO

Postup při nadměrném schodku a nejnovější doporučení

Dopad zhoršení hospodářské situace a diskreční fiskální stimuly způsobily v Dánsku zhoršení veřejných financí. Celkové saldo veřejných financí se z přebytku 3,2 % HDP v roce 2008 zvrátilo do schodku 2,7 % HDP v roce 2009 a v roce 2010 se má schodek zvýšit na 5,5 % HDP. Na základě těchto skutečností Rada dne 13. července 2010 rozhodla, že existuje nadměrný schodek, a podala Dánsku doporučení v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2013[10]. Ve svých doporučeních Rada stanovila lhůtu do 13. ledna 2011, ve které je nutno přijmout účinná opatření.

Rada doporučila Dánsku ve střednědobém horizontu přijmout taková opatření, aby se důvěryhodným a udržitelným způsobem snížil schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP. Za tímto účelem by dánské orgány zejména měly: a) v roce 2010 provést fiskální opatření podle plánu uvedeného v posledním aktualizovaném konvergenčním programu a v roce 2011 zahájit konsolidaci s cílem snížit schodek pod referenční hodnotu do roku 2013; b) zajistit průměrné roční fiskální úsilí nejméně 0,5 % HDP v letech 2011–2013; c) upřesnit a nekompromisně provádět opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do roku 2013 v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a zrychlit snižování schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo rozpočtové podmínky jsou lepší, než se momentálně očekává.

Ve svém posouzení přijatých opatření vychází Komise z prognózy útvarů Komise z podzimu 2010 a bere v úvahu rozpočet na rok 2011, prognózu vlády z prosince a konsolidační opatření předložená vládou dne 25. května. V posouzení jsou také zohledněny informace o přijatých účinných opatřeních, jež Komisi poskytlo dánské ministerstvo financí dne 13. ledna 2011.

Posouzení přijatých opatření

V prognóze útvarů Komise z podzimu 2010 se poukazuje na zlepšení v celkovém saldu veřejných financí ve výši 1,6 procentního bodu v období 2010 až 2012 (z -5,1 % HDP v roce 2010 na -3,5 % HDP v roce 2012). Ve své poslední aktualizované makroekonomické prognóze (z prosince 2010) předpokládají dánské orgány v roce 2010 poměr schodku k HDP ve výši 3,6 % HDP[11], který by se měl dále zvýšit na 4,7 % HDP v roce 2011, a poté klesnout na 3,4 % HDP v roce 2012, což by bylo blízko referenční hodnotě rok před koncem lhůty stanovené Radou.

V květnu 2010 zajistila dánská vláda parlamentní podporu pro soubor konsolidačních opatření určených ke splnění doporučení z postupu při nadměrném schodku. Tato opatření zahrnují odklad dříve plánovaných snížení daní a dočasné pozastavení automatické indexace různých daňových prahových hodnot (tzv. pravidlo §20 ) do roku 2014, reformu podpory v nezaměstnanosti a zkrácení doby pobírání podpory v nezaměstnanosti ze čtyř let na dva roky a zavedení stropu pro odčitatelnost odborových členských příspěvků. Růst vládní spotřeby je navíc v období 2011 až 2013 omezen. Opatření z květnového balíku konsolidačních opatření již byla uzákoněna, jako doporučila Rada. Rozpočet na rok 2011 kromě toho znovu potvrzuje záměr vlády omezit růst vládní spotřeby. Změny ve způsobu financování obcí a v kontrole jejich výdajů by měly snížit riziko překročení výdajů.[12]

Komise tudíž dospěla k závěru, že Dánsko se drželo doporučení Rady provést v roce 2010 fiskální opatření, jak bylo stanoveno v posledním aktualizovaném konvergenčním programu, a v roce 2011 zahájit konsolidaci.

Očekávané průměrné roční konsolidační úsilí z těchto opatření během období 2011 až 2013 činí přibližně ½ % HDP, což by bylo v souladu s doporučením Rady. Ačkoli se do roku 2012 předpovídá zřetelné zlepšení v rozpočtovém saldu, strukturální saldo by se během daného období mělo mírně zhoršit. Výchozí růst potenciální produkce v období 2010 až 2013, odhadnutý obecně dohodnutou metodou, by měl být velmi nízký, což je neobvyklé a mohlo by to ukazovat na stávající nejistoty ve výpočtu dánské potenciální produkce.

Vzhledem k výše uvedeným konsolidačním opatřením nemá momentálně Komise žádnou známku toho, že doporučené fiskální úsilí co do ročního průměrného strukturálního salda by nemělo být dosaženo ve střednědobém rámci, tj. mezi lety 2011 a 2013. Domnívá se tudíž, že Dánsko podle současných informací přijalo účinná opatření k ukončení nadměrného schodku do roku 2013.

Závěry

Na základě současných informací se zdá, že Dánsko přijalo opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou. Dánsko zejména provedlo v roce 2010 fiskální opatření, jak bylo stanoveno v posledním aktualizovaném konvergenčním programu, a v souladu s doporučeními Rady zahájilo v roce 2011 konsolidaci.

Z hlediska výše uvedeného posouzení Komise zastává názor, že v současné době nejsou v postupu při nadměrném schodku Dánska zapotřebí žádné další kroky. V souladu se Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu bude Komise vývoj rozpočtu v Dánsku nadále bedlivě sledovat.

Tabulka 1: Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

[1] U každého členského státu bylo Radě sděleno vyhodnocení opatření přijatých po šestiměsíční lhůtě z doporučení. Všechna sdělení Komise, jakož i ostatní dokumenty související s (proběhlým nebo probíhajícím) postupem při nadměrném schodku proti jednotlivým členským státům lze nalézt na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

[3] „Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů“, které Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci schválila dne 10. listopadu 2009, jsou k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Kypru jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Prognózy útvarů Komise z podzimu 2010 byly zveřejněny dne 29. listopadu 2010. Rozhodným dnem pro zohlednění údajů byl 15. listopad 2010.

[6] Zákon o rozpočtu na rok 2011 byl parlamentem přijat dne 16. prosince 2010.

[7] Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Finska jsou k dispozici na internetové stránce:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] V oznámení o postupu při nadměrném schodku z října 2010 byly výstupy celkového salda veřejných financí revidovány na přebytek 1,7 % HDP v roce 2008 a schodek 4,7 % HDP v roce 2009. Hlavní důvody spočívaly v metodologických změnách ohledně zavedení účtování o některých daňových výnosech k okamžiku platby, jakož i v některých dodatečných pasivech veřejných financí, jež se objevily ve druhé polovině roku 2010.

[9] Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Bulharska jsou k dispozici na internetové stránce:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Dánska jsou k dispozici na internetové stránce: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Saldo dánských veřejných financí za rok 2010 je nižší než v prognóze útvarů Komise z podzimu 2010 především v důsledku dočasného a neočekávaného nárůst příjmů z taxace výnosů penzijních fondů, jenž nebyl zahrnut do prognózy útvarů Komise.

[12] Na rozpočet budou mít pravděpodobně v příštích letech dopad další dvě připravované iniciativy. Zaprvé se v současnosti dojednává reforma studentských stipendií, jež by měla vést ke snížení doby jejich trvání. Tato reforma by tudíž měla dále snížit veřejné výdaje. Zadruhé vláda navrhla postupné ukončení režimu předčasného odchodu do důchodu do roku 2034, a to s kladným dopadem na dlouhodobou udržitelnost, ale s krátkodobými rozpočtovými náklady. Tato reforma by zejména mohla vést ke značnému jednorázovému dopadu na saldo veřejných financí v roce 2012. Těmito jednorázovými náklady by nebyla dotčena náprava nadměrného schodku do roku 2013. Momentálně není možné adekvátně vyčíslit rozpočtové dopady těchto dvou iniciativ.