CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 5.6.2013  
COM(2013) 341 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
Konvergen ční zpráva 2013 týkající se Lotyšska 
 
(vyhotovená podle čl. 140 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie 
na žádost Lotyšska) 
{SWD(2013) 196 final}  
 
CS 2   CS ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU  PARLAMENTU A RAD Ě 
Konvergen ční zpráva 2013 týkající se Lotyšska 
 
(vyhotovená podle čl. 140 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie 
na žádost Lotyšska) 
1. Ú ČEL ZPRÁVY  
Podle čl. 140 odst. 1 Smlouvy o fungování Evr opské unie (dále jen „SFEU“) musí 
Komise a ECB nejmén ě jednou za dva roky, nebo na žádost členského státu, na který 
se vztahuje výjimka1, podat Rad ě zprávu o pokroku dosaženém členskými státy p ři 
plnění jejich závazk ů týkajících se uskute čňování hospodá řské a měnové unie. 
Poslední konvergen ční zprávy Komise a ECB týkající se všech členských stát ů, na 
něž se vztahuje výjimka, byly p řijaty v kv ětnu 2012. 
Tato zpráva byla vyhotovena v odpov ěď na žádost Lotyšska p ředloženou dne 
5. března 2013. Podrobn ější posouzení stupn ě konvergence v Lotyšsku obsahuje 
technická p říloha této zprávy (SWD(2013) 196). 
Obsah zpráv vyhotovovaných Komisí a ECB se řídí ustanoveními čl. 140 odst. 1 
SFEU. Podle tohoto článku musí zprávy zahrnovat posouzení slu čitelnosti právních 
předpisů jednotlivých členských stát ů včetně statutů jejich národních centrálních 
bank s články 130 a 131 SFEU a se statutem Ev ropského systému centrálních bank 
a Evropské centrální banky (dále jen „s tatut ESCB/ECB“). Zprávy také musí 
posoudit, zda bylo v daném členském stát ě dosaženo vysokého stupn ě udržitelné 
konvergence na základ ě splnění kritérií konvergence (cenové stability, ve řejných 
financí, stability sm ěnného kurzu, dlouhodobých úrokových sazeb) a zohledn ění 
dalších faktor ů zmíněných v čl. 140 odst. 1 posledním pododstavci SFEU. Čtyři 
kritéria konvergence jsou vymezena v protokolu p řipojeném ke Smlouvám (Protokol 
č. 13 o kritériích konvergence). 
Obecně vzato, hospodá řská a finan ční krize odhalila nedostatky v sou časné správ ě 
ekonomických záležitostí hospodá řské a měnové unie (HMU) a ukázala, že její 
stávající nástroje musí být lépe využ ívány. Toto posouzení probíhá v kontextu 
reformy správy HMU, která byla provedena v posledních t řech letech s cílem zajistit 
udržitelné fungování hospodá řské a měnové unie. Posouzení konvergence je tudíž 
v souladu s obecn ějším přístupem tzv. evropského semestru, který se ucelen ě a od 
nejnižších úrovní po ty ne jvyšší zabývá problémy hospodá řské politiky souvisejícími 
se zajišťováním udržitelnosti ve řejných financí, konkurenceschopnosti, stability 
finančního trhu a hospodá řského růstu. Mezi klí čové inovace v oblasti reformy 
správy, jež umož ňují lépe posoudit proces konvergence každého členského státu a 
jeho udržitelnost, pat ří mimo jiné postup p ři nadměrném schodku, posílený v rámci 
reformy Paktu o stabilit ě a růstu z roku 2011, a nové nástroje v oblasti dohledu nad 
případy makroekonomické nerovnováhy. Tato zpráva bere v úvahu zejména 
                                                 
1 Členské státy, které zatím nesplnily podmínky nezbytné pro p řijetí eura, se ozna čují jako „členské státy, 
na které se vztahuje výjimka“. Dánsko a Spojené království si p řed přijetím Maastrichtské smlouvy 
vyjednaly výjimku a t řetí fáze HMU se neú častní. 
 
CS 3   CS posouzení aktualizace lotyšského programu konvergence2 z roku 2013 a zjišt ění 
obsažená ve zpráv ě mechanismu varování v rámci postupu p ři makroekonomické 
nerovnováze3. 
Kritéria konvergence  
Přezkoumání slučitelnosti vnitrostátních právních p ředpisů, včetně statutu 
národní centrální banky, s článkem 130 a s povinností souladu podle článku 131 
SFEU zahrnuje posouzení dodržování zákazu m ěnového financování ( článek 123) 
a zákazu zvýhodn ěného přístupu (článek 124), slu čitelnosti s cíli ESCB ( čl. 127 
odst. 1) a úkoly ESCB ( čl. 127 odst. 2) a dalších aspekt ů týkajících se za členění 
národní centrální banky do ESCB v okamžiku p řijetí eura. 
Kritérium cenové stability  je vymezeno v čl. 140 odst. 1 první odrážce SFEU: 
„dosažení vysokého stupn ě cenové stability patrného z míry inflace, která se blíží 
míře inflace nejvýše t ří členských stát ů, jež dosáhly v oblasti cenové stability 
nejlepších výsledk ů“. 
Článek 1 Protokolu o kritériích konvergence dále stanoví, že „ kritérium cenové 
stability […] znamená, že členský stát vykazuje dlouhodob ě udržitelnou cenovou 
stabilitu a pr ůměrnou míru inflace m ěřenou v pr ůběhu jednoho roku p řed 
provedeným šet řením, jež nep řekračuje o více než 1,5 procentního bodu míru inflace 
nejvýše t ří členských stát ů, které v oblasti cenové stability dosáhly nejlepších 
výsledků. Inflace se m ěří pomocí indexu spot řebitelských cen na srovnatelném 
základě s přihlédnutím k rozdílnému vymezení pojm ů v jednotlivých členských 
státech “4. Požadavek na udržitelnost znamená, že uspokojivé výsledky v oblasti 
inflace lze p řičíst především odpovídajícímu chování vstupních náklad ů a jiných 
činitelů ovlivňujících vývoj cen strukturáln ě, spíše než vlivu do časných faktor ů. 
Přezkoumání konvergence proto za hrnuje posouzení faktor ů, jež mají dopad na 
výhled inflace, a je dopln ěno odkazem na nejnov ější prognózu inflace vypracovanou 
útvary Komise5. V této souvislosti zpráva rovn ěž posuzuje, zda zem ě 
v nadcházejících m ěsících pravd ěpodobně dosáhne referen ční hodnoty. 
Vypočtená referen ční hodnota inflace v dubnu 2013 činila 2,7 %, p řičemž členskými 
státy, které dosáhly nejlepších výsledk ů, jsou Švédsko, Lotyšsko a Irsko6. 
Ze skupiny stát ů s nejlepšími výsledky však d ůvodně musí být vylou čeny ty zem ě, 
v jejichž mí ře inflace nelze spat řovat významné srovnávací kritérium pro ostatní 
členské státy. P řípady takovýchto členských stát ů s odlišnými hodnotami byly 
v minulosti zaznamenány v konvergen čních zprávách z let 2004 a 20107, neboť míra 
                                                 
2 K dispozici na  
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/economic_governance/sgp/conver gence/programmes/2013_en.ht
m 
3 Komise zve řejnila svou první zprávu mechanismu varování v únoru 2012 a druhou zprávu mechanismu 
varování (v rámci cyklu na rok 2013) v listopadu 2012. Na základ ě závěrů těchto dvou zpráv nebylo 
Lotyšsko p ředmětem hloubkové revize v souvislosti s postupem p ři makroekonomické nerovnováze. 
4 Pro ú čely kritéria cenové stability se inflace m ěří pomocí harmonizovaného indexu spot řebitelských cen 
(HISC), který je definován v na řízení Rady (ES) č. 2494/95.  
5 Všechny prognózy inflace a jiných prom ěnných v této zpráv ě vycházejí z prognózy útvar ů Komise 
z jara 2013. Prognózy útvar ů Komise jsou založeny na souboru obecných p ředpokladů pro externí 
proměnné a na p ředpokladu nezm ěněné politiky p ři zohlednění opatření, která jsou dostate čně podrobně 
známa. Prognóza referen ční hodnoty je spojena se zna čnými nejistotami, nebo ť je sestavována na 
základě předpokládané inflace t ří členských stát ů, u nichž se o čekává, že v daném období dosáhnou 
nejlepších výsledk ů v oblasti cenové stability, čímž se zvyšuje možná velikost odchylky. 
6 Mezním datem pro údaje použité v této zpráv ě je 16. květen 2013.  
7 Litva a Irsko. 
 
CS 4   CS inflace se v nich od pr ůměru v eurozón ě výrazně lišila. Za sou časného stavu je 
oprávněné vyloučit ze skupiny stát ů s nejlepšími výsledky Řecko, nebo ť jeho míra 
inflace a profil se od pr ůměru v eurozón ě značně odchylují, což odráží zejména 
kritickou pot řebu korekcí a výjime čnou situaci v řeckém hospodá řství, a proto by 
jeho zařazení příliš ovlivnilo referen ční hodnotu, a tím i sp ravedlivost tohoto 
kritéria8. Řecko je v seznamu stát ů, které dosáhly nejlepších výsledk ů, nahrazeno 
Irskem. 
Kritérium  konvergence týkající se ve řejných financí je vymezeno v čl. 140 odst. 1 
druhé odrážce SFEU jako „ dlouhodob ě udržitelný stav ve řejných financí patrný ze 
stavu veřejných rozpo čtů nevykazujících nadm ěrný schodek ve smyslu čl. 126 
odst. 6 “. Článek 2 Protokolu o kritér iích konvergence dále sta noví, že toto kritérium 
znamená, že „ v době šetření se na členský stát nevztahuje rozhodnutí Rady podle 
čl. 126 odst. 6 uvedené smlouvy o existenci nadm ěrného schodku “. V rámci 
celkového posílení správy ekonomických záležitostí v HMU byly v roce 2011 rozšířeny sekundární právní p ředpisy týkající se ve řejných financí, v četně nových 
nařízení, kterými se m ění Pakt o stabilit ě a růstu
9. 
SFEU v čl. 140 odst. 1 t řetí odrážce odkazuje na kritérium sm ěnných kurz ů jako 
na „ dodržování normálního fluktua čního rozp ětí stanoveného mechanismem 
směnných kurz ů Evropského m ěnového systému po dobu alespo ň dvou let, aniž by 
došlo k devalvaci v ůči euru “. 
Článek 3 Protokolu o kritériích konvergence stanoví: „ Kritérium ú časti 
v mechanismu sm ěnných kurz ů Evropského m ěnového systému […] znamená, že 
členský stát alespo ň po dobu posledních dvou let p řed šetřením dodržoval fluktua ční 
rozpětí stanovené mechanismem sm ěnných kurz ů Evropského m ěnového systému, 
aniž by byl sm ěnný kurz vystaven silným tlak ům. Zejména pak nesm ěl členský stát 
v tomto období z vlastního podn ětu devalvovat dvoustranný st řední kurz své m ěny 
vůči euru “10. 
Příslušným dvouletým obdobím pr o posouzení stability sm ěnných kurz ů v této 
zprávě je období od 17. kv ětna 2011 do 16. kv ětna 2013. P ři posuzování kritéria 
stability sm ěnných kurz ů Komise bere v úvahu vývoj pomocných ukazatel ů, jako 
jsou vývoj devizových rezerv a krátkodobé úrokové sazby, jakož i úlohu politických opatření, včetně zásahů na devizových trzích, p ři zachování stability sm ěnných 
kurzů. Analýza zohled ňuje také dopad vn ějších oficiálních zp ůsobů financování, 
kdekoli je to vhodné, v četně jejich rozsahu, množství a profilu pomocných tok ů 
a možného podmín ění politickými kritérii. 
Ustanovení čl. 140 odst. 1 čtvrté odrážky SFEU vyžaduje „ stálost konvergence 
dosažené členským státem, na který se vztahuje výjimka, a jeho ú časti v mechanismu 
                                                
 
8 V dubnu 2013 byla pr ůměrná míra inflace Řecka za 12 m ěsíců 0,4 % a pr ůměrná míra inflace eurozóny 
2,2 % s prognózou, že rozdíl mezi ob ěma údaji se bude v následujících m ěsících zvětšovat. 
9 Dne 13. prosince 2011 vstoupila v platnost sm ěrnice o minimálních požadavcích pro vnitrostátní 
rozpočtové rámce, dv ě nová nařízení o makroekonomickém dohledu a t ři nařízení, kterými se m ění Pakt 
o stabilitě a růstu (jedno ze dvou nových na řízení o makroekonomickém dohledu a jedno ze t ří nařízení, 
kterým se m ění Pakt o stabilit ě a růstu, obsahuje nové mechanismy prosazování pro členské státy 
eurozóny). Krom ě praktického uplat ňování dluhového kritéria v postupu p ři nadměrném schodku 
zavedly tyto zm ěny do Paktu o stabilit ě a růstu řadu významných novinek, zejména kritérium výdaj ů, 
které dopl ňuje posuzování pokroku p ři plnění střednědobých rozpo čtových cíl ů pro jednotlivé zem ě. 
10 Při posuzování dodržení kritéria sm ěnných kurz ů Komise ov ěřuje, zda se sm ěnný kurz pohyboval 
blízko středního kurzu ERM II, p řičemž lze zohlednit d ůvody zhodnocení v souladu se Spole čným 
prohlášením o p řistupujících zemích a ERM II p řijatým na neformálním zasedání Rady ECOFIN 
v Aténách dne 5. dubna 2003. 
 
CS 5   CS směnných kurz ů, která se odráží v úrovních dlouhodobých úrokových sazeb “. 
Článek 4 Protokolu o kritériích konv ergence dále stanoví, že „ kritérium konvergence 
úrokových sazeb […] znamená, že v pr ůběhu jednoho roku p řed šetřením průměrná 
dlouhodobá nominální úroková sazba členského státu nep řekračovala o více než 2 
procentní body úrokov ou sazbu nejvýše t ří členských stát ů, které dosáhly v oblasti 
cenové stability nejlepších výsledk ů. Úrokové sazby se zjiš ťují na základ ě 
dlouhodobých státních dluhopis ů nebo srovnatelných cenných papír ů, s přihlédnutím 
k rozdílnému vymezení pojm ů v jednotlivých členských státech “. 
Vypočtená referen ční hodnota úrokové sazby v dubnu 2013 činila 5,5 %. Základem 
pro referen ční hodnotu byly dlouhodobé úrokové mí ry ve Švédsku, v Lotyšsku a 
v Irsku11. 
V konvergen ční zprávě z roku 2012 nebyla do výpo čtu referen ční hodnoty pro 
kritérium dlouhodobé úrokové míry zahrnuta dlouhodobá úroková míra Irska, jednoho z členských stát ů s nejlepšími výsledky, pokud jde o cenovou stabilitu, a to 
z důvodu závažného narušení trhu se stát ními dluhopisy. Dlouhodobá úroková míra 
Irska se však od té doby výrazn ě přibližuje hodnotám ostatních členských stát ů 
eurozóny, což nazna čuje, že dlouhodobá úroková míra Irska se op ět stává 
uplatnitelným referen čním kritériem. 
Ustanovení čl. 140 odst. 1 SFEU vyžaduje rovn ěž přezkoumání ostatních faktor ů, 
které jsou d ůležité pro hospodá řskou integraci a konvergenci. K t ěmto dodate čným 
činitelům patří integrace finan čních a výrobkových trh ů, vývoj platební bilance na 
běžném účtu a vývoj náklad ů na jednotku pracovní síly  a jiných cenových index ů. Ty 
jsou zahrnuty do posouzení cenové stability. Tyto dodate čné činitele jsou d ůležitými 
ukazateli toho, že integrace doty čného členského státu do eurozóny by pokra čovala 
bez potíží, a poskytují bližší pohl ed na udržitelnost konvergence. 
2. S
LUČITELNOST PRÁVNÍCH P ŘEDPISŮ 
V konvergen ční zprávě z roku 2012 dosp ělo posouzení právní konvergence k záv ěru, 
že právní p ředpisy v Lotyšsku, zejména zákon o Lotyšské bance (Latvijas Banka), 
nejsou zcela slu čitelné s povinností souladu podle článku 131 SFEU. Neslu čitelnost 
se týkala zejména nezávislo sti centrální banky, zákazu m ěnového financování a 
začlenění centrální banky do ESCB v dob ě přijetí eura s ohledem na úkoly ESCB 
stanovené v čl. 127 odst. 2 SFEU a v článku 3 statutu ESCB/ECB. 
V návaznosti na posouzení uvedené v konvergen ční zprávě z roku 2012 p řipravila 
lotyšská vláda spole čně s Lotyšskou bankou zm ěny zákona o Lotyšské bance, které 
dne 10. ledna 2013 schválil lotyšský parlam ent. Zákon o Lotyšské bance je 
v pozměněném znění plně slučitelný s články 130 a 131 SFEU. 
3. C ENOVÁ STABILITA  
V době posledního posouzení konvergen ce Lotyšska v roce 2012 byla pr ůměrná míra 
inflace za 12 m ěsíců vyšší než referen ční hodnota. B ěhem 12 m ěsíců předcházejících 
dubnu 2013 činila průměrná míra inflace v Lotyšsku 1,3 %, čili výrazn ě méně než 
referenční hodnota 2,7 %. Podle projekce má tato míra z ůstat na úrovni nižší než 
referenční hodnota i v nadcházejících m ěsících. 
                                                 
11 Referen ční hodnota pro duben 2013 vypo čítá jako aritmetický pr ůměr průměrných dlouhodobých 
úrokových sazeb ve Švédsku (1,6 %), Lotyšsku (3,8 %) a Irsku (5,1 %). 
 
CS 6   CS Poté, co ro ční inflace m ěřená pomocí harmonizovaného indexu spot řebitelských cen 
dosáhla v roce 2008 svého vrcholu ve výši 15,3 %, se v d ůsledku podstatné úpravy 
nominálních mezd a korekce dovozních cen  celková inflace v roce 2009 a 2010 na 
určitou dobu ocitla v záporných hodnotách. Po obratu v hospodá řském cyklu a poté, 
co celosv ětově začaly růst ceny komodit, se pr ůměrná inflace zvýšila z –1,2 % v roce 
2010 na 4,2 % v roce 2011, k čemuž přispělo i zvyšování nep římých daní. Po 
odeznění dopadu t ěchto dočasných účinků se roční míra inflace zmírnila na 2,3 % a 
v dubnu 2013 klesla na –0,4 %. 
Podle prognózy útvar ů Komise z jara 2013 by m ěla inflace m ěřená pomocí 
harmonizovaného indexu spot řebitelských cen dosá hnout v roce 2013 v pr ůměru 
1,4 %, a to mimo jiné v d ůsledku klesajících cen energií a snížení stan dardní sazby 
DPH v červenci 2012 o jeden procentní bod. P ředpokládá se, že v roce 2014 
v souvislosti se zvyšující se domácí popt ávkou a liberalizací trhu s elektrickou 
energií vzroste v pr ůměru na 2,1 %. Cenová úrove ň v Lotyšsku (p řibližně 71 % 
průměru eurozóny v roce 2011) nazna čuje možnost dalšího sbližování cenových 
úrovní v dlouhodobém horizontu. 
Udržitelná konvergence znamená, že dodržení referen čních hodnot odráží spíše 
základní činitele než do časné faktory. V p řípadě Lotyšska p řispělo k nynější nízké 
míře 12měsíční průměrné inflace snížení DPH v červenci 2012. Analýza základních 
činitelů a skutečnost, že referen ční hodnota byla dodržena s širokým rozp ětím, 
nicméně podporují kladné hodnocení spln ění kritéria cenové stability. 
Střednědobé výhledy inflace budou záviset p ředevším na r ůstu mezd v souladu 
s produktivitou, která bude p řevážně závislá na pokra čující flexibilit ě trhu práce. Do 
budoucna je velmi d ůležité, aby udržitelnou konvergenci neohrozil op ětovný nár ůst 
domácí poptávky vyvolaný úv ěry a s tím spojené zvýšení cen aktiv, zejména na trhu 
s nemovitostmi. Vyhlídky na takovýt o výsledek zmenšují politická opat ření Lotyšska 
v reakci na krizi v letech 2008–2009, p řičemž se neo čekává, že by v dohledné 
budoucnosti znovu nastala kombinace činitelů, které v minulosti nastartovaly 
výrazné rozší ření úvěrového sektoru (potla čení úvěrové poptávky, zrychlené 
rozšiřování a integrace finan čního sektoru, rychlé omezení rozložení rizika). Klí čem 
k zachování cenové stability ve st řednědobém horizontu bude zlepšení 
podnikatelského prost ředí, pokrok v získávání nových investic, řešení zbývajících 
nedostatk ů na trhu práce a konkuren ční tvorba cen na výr obkových trzích. Vývoj cen 
bude záviset i na pokra čování prozíravé fi skální politiky, v četně obezřetného 
nastavení mezd ve ve řejném sektoru tak, aby domácí poptávka byla nadále v souladu 
se základními činiteli a napomáhala ukotvit o čekávání v souvislosti s inflací. 
Kritérium cenové stability Lotyšsko spl ňuje. 
 
CS 7   CS -40481216
I.07 I.08 I.09 I.10 I.11 I.12 I.13Lotyšsko Referenční hodnotaGra f  1:  Lotyšsko – Kritérium inflace od roku 2007
 (v  %, 12-m ěsíční klouzav ý pr ůměr)
Poznámka: te čky za prosinec 2013 znázor ňují předpokládanou referen ční
hodnot u a 12-m ěsíční průměrnou inflaci v zemi.
Zdroj: Eurostat, prognóza útvar ů Komise z jara 2013 .  
4. V EŘEJNÉ FINANCE  
Na Lotyšsko se v sou časné době vztahuje rozhodnutí Rady o existenci nadm ěrného 
schodku (rozhodnutí Rady ze dne 7. července 2009). Rada doporu čila Lotyšsku 
odstranit nadm ěrný schodek do roku 2012. V roce 2010 dosáhl schodek ve řejných 
financí v Lotyšsku výše 8,1 % HDP, ale v roce 2012 se díky zna čnému úsilí o 
konsolidaci snížil na 1,2 % HDP. Podle prognózy útvar ů Komise z jara 2013 bude 
podíl schodku na HDP za p ředpokladu nezm ěněné politiky v roce 2013 činit 1,2 % a 
v roce 2014 0,9 % HDP. V roce 2012 se podíl hrubého ve řejného dluhu snížil na 
40,7 % HDP a p ředpokládá se, že do konce roku 2014 dá le klesne na 40,1 % HDP. 
V březnu 2012 Lotyšsko podepsalo Smlouvu o stabilit ě, koordinaci a správ ě v HMU 
a v květnu 2012 parlament schválil p říslušný ratifika ční zákon. Smlouva p ředstavuje 
další závazek k provád ění udržitelné fiskální politiky zam ěřené na stabilitu. V lednu 
2013 parlament v posledním čtení schválil rovn ěž zákon o fiskální kázni. Tento 
zákon stanoví zásadu cíleného rozpo čtu po celý cyklus s referen čním strukturálním 
deficitem ve výši 0,5 % HDP a bude p ředstavovat rámec pro fiskální politiku 
opírající se o pravidla, a to zejména dí ky tomu, že omezí procyklické zvyšování 
výdajů. Zákon rovn ěž obsahuje ustanovení o z řízení nezávislé fiskální rady, která 
bude ustavena od 1. ledna 2014 a bude dohlí žet na dodržování souboru fiskálních 
předpisů. Díky důslednému uplat ňování zákona o fiskální kázni bude možno čelit 
rizikům spojeným s tlakem na uvoln ění fiskální politiky po úsp ěšném ozdravném 
programu. 
S ohledem na tento vývoj a na prognózu útvar ů Komise z jara 2013 se Komise 
domnívá, že nadm ěrný schodek byl napraven díky spolehlivému a udržitelnému 
snížení rozpo čtového schodku pod 3 % HDP v roce 2012, což byla lh ůta doporu čená 
Radou. Komise proto doporu čila Radě, aby zrušila rozhodnutí o existenci 
nadměrného schodku v Lotyšsku (SEC(2013) XYZ). 
Pokud se Rada rozhodne rozhodnutí o nadm ěrném schodku v Lotyšsku zrušit, splní 
Lotyšsko kritérium ve řejných financí. 
 
CS 8   CS -12
-10
-8-6-4-2
0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013(*) 2014(*)0102030405060
Saldo ve řejných financí (levá strana grafu) Cyk licky  o čištěné saldo (levá strana grafu)
Veřejný dluh (pravá strana grafu)Graf 2: Lotyšsko – Saldo ve řejných financí a ve řejný dluh
Zdroj: Eurostat, útvary Komise.(v  % HDP)
(*) Prognóza útvar ů Komise z jara 2013.Obrácená st upnice
 
5. S TABILITA SM ĚNNÉHO KURZU  
Lotyšský lat se ú častní ERM II od 2. kv ětna 2005, tj. v dob ě přijetí této zprávy více 
než osm let. P ři vstupu do ERM II se orgány zavázaly k jednostrannému udržování 
směnného kurzu latu v rozp ětí ±1 procenta od st ředního kurzu. Ve dvouletém období 
předcházejícím tomuto hodnocení se sm ěnný kurz latu neodchýlil od svého st ředního 
kurzu o více než ±1 procento a nebyl vystaven tlak ům. Lat byl v ětšinou obchodován 
v silné polovin ě jednostrann ě stanoveného pásma, nebo ť lotyšské ministerstvo 
financí na trhu sm ěnilo své zna čné devizové prost ředky. Koncem roku 2012 a na 
začátku roku 2013 lat devalvoval sm ěrem ke st ředu pásma, a to v d ůsledku menšího 
přísunu deviz ze strany ministerstva financí a o čekávání trhu v souvislosti s p řijetím 
eura. Dopl ňkové ukazatele, nap ř. vývoj devizových rezerv a krátkodobých 
úrokových sazeb, neukazují na tlak na sm ěnný kurz. K poslednímu čerpání 
finančních prost ředků MMF a EU v rámci programu finan ční pomoci došlo v srpnu a 
v říjnu 2010. V červnu 2011 se Lotyšsko emisí dluhopis ů v USD úsp ěšně vrátilo na 
mezinárodní trh dluhopis ů a další transakce násle dovaly, což ukazuje na dobrý 
přístup na trh. 
Lotyšsko spl ňuje kritérium sm ěnného kurzu. 
6. D LOUHODOBÉ ÚROKOVÉ SAZBY  
Průměrná dlouhodobá úroková sazba v Lotyšsku činila meziro čně k dubnu 2013 
3,8 %, což je mén ě než referen ční hodnota ve výši 5,5 %. Pr ůměrná dlouhodobá 
úroková sazba v Lotyšsku p ři posouzení konvergence v roce 2012 dosahovala 
referenční hodnoty (5,8 %) a od té doby postupn ě klesá. Rozdíl mezi dlouhodobými 
úrokovými sazbami v Lotyšsku a sazbami dlouhodobých referen čních dluhopis ů 
eurozóny se podstatn ě zmenšil v roce 2010 poté, co byla obnovena d ůvěra 
v navázání m ěny, fiskální konsolidace p řinesla výsledky a p řevod prost ředků v rámci 
programu pomoci vytvo řil dostatečnou likviditu latu. Snižování rozdílu po p řestávce 
v roce 2011 pokra čovalo v roce 2012, zatímco d ůvěra trhu v Lotyšsko dále rostla. 
Ministerstvo financí se n ěkolika menšími emisemi v první polovin ě roku 2011 vrátilo 
na domácí trh desetiletých dluhopis ů. V roce 2012 ministerstvo financí vydalo novou 
sérii referen čních desetiletých dluhopis ů, ale pouze v pom ěrně omezeném množství, 
přičemž využilo jejich p říznivé likvidní pozice, částečně v důsledku úsp ěšných emisí 
dluhopisů v USD. 
Lotyšsko spl ňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. 
 
CS 9   CS 7. D ALŠÍ FAKTORY  
Přezkoumány byly rovn ěž další faktory, v četně vývoje platební bilance a integrace 
pracovních, výrobkových a finan čních trhů. Bilance zahrani čního obchodu v letech 
2008–2009 se zm ěnila z velkých schodk ů zaznamenaných v období rychlého 
hospodářského rozvoje v p řebytek dosahující v roce 2009 p řibližně 11 % HDP, který 
v roce 2012 klesl p řibližně o 1 % HDP. Obchodní schodek se od roku 2008 podstatn ě 
snížil, avšak od roku 2010 se v d ůsledku obnovy hospodá řství poněkud zhoršil. 
Významná korekce skute čného směnného kurzu v období 2009–2010 však z ůstala do 
velké míry zachována a Lotyšsko i nadále zvyšovalo podíl na vývozním trhu. Příjmový účet se v roce 2009 p řehoupl do p řebytku, což odráželo velké rezervy bank 
v zahraničním vlastnictví na ztráty z úv ěrových operací, a v roce  2011 se vrátil ke 
schodku, když v ětšina bank za čala být op ět zisková. Od roku 2009 se postupn ě 
zlepšovala bilance p římých zahrani čních investic, avšak v roce 2012 se pon ěkud 
zhoršila. Program pomoci EU-MMF pro zl epšení platební bilance, poskytnutý 
Lotyšsku koncem roku 2008, byl v lednu 2012 úsp ěšně ukončen. Lotyšsko si celkem 
vypůjčilo přibližně 4,5 miliardy EUR z celkových 7,5 miliard EUR, jež byly v rámci 
tohoto programu k dispozici. Na základ ě důvěry ve své politiky a obnoveného 
přístupu na trh Lotyšsko nepožádalo o ná sledný program. Do prosince roku 2012 
Lotyšsko v plném rozsahu splatilo své závazky v ůči MMF vyplývající z programu, 
zatímco splátky Evropské komisi spadají na období mezi lety 2014 a 2025. 
Lotyšské hospodá řství je dob ře začleněné do hospodá řství EU díky obchodním 
vztahům a vztah ům v oblasti p římých zahrani čních investic, p řičemž trh práce 
prokázal na trhu v rámci EU vysokou míru mobility a zna čnou pružnost, p řestože 
strukturální nezam ěstnanost je vysoká. Podle vybraných ukazatel ů týkajících se 
podnikatelského prost ředí dosahuje Lotyšsko vícemén ě průměru členských stát ů 
eurozóny. Za čleňování domácího finan čního sektoru do finan čního systému EU 
značně pokročilo, zejména díky vysoké mí ře zahrani čního vlastnictví v bankovním 
systému. V souvislosti s mezinárodním programem finan ční pomoci byl zna čně 
posílen finan ční dohled. Dále byla prohloubena spolupráce s domácími orgány 
dohledu. 
Lotyšsko má dlouholetou tradici a řadu konkuren čních výhod p ři obsluze bankovních 
klientů-nerezident ů, zejména podnikových klient ů ze zemí SNS. Mimo jiné 
v důsledku přeshraniční povahy transakcí p řináší dohled nad bankovními službami 
pro nerezidenty další problémy. Vn itrostátní orgán dohledu zavedl n ěkolik opat ření 
za účelem snížení konkrétních rizi k spojených s touto obchodní činností. Banky 
poskytující obchodní služby nerezident ům si musí uchovávat vysoký podíl likvidních 
aktiv a podléhají dodate čným kapitálovým požadavk ům. Do budoucna z ůstane 
klíčovým faktorem bedlivé sl edování rizik pro finan ční stabilitu, p řipravenost 
přijmout v p řípadě potřeby další regula ční opatření a rozhodné uplat ňování předpisů 
proti praní špinavých pen ěz. 
*** 
Na základ ě hodnocení slu čitelnosti právních p ředpisů a plnění konvergen čních 
kritérií, s p řihlédnutím k dalším faktor ům a za p ředpokladu, že se Rada bude řídit 
doporučením Komise týkajícím se zrušení postupu p ři nadměrném schodku, se 
Komise domnívá, že Lotyšsko spl ňuje podmínky pro p řijetí eura.