P9_TA(2022)0068

Nový strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období po roce 2020

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2022 o novém strategickém rámci EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období po roce 2020 (včetně lepší ochrany pracovníků před expozicí škodlivým látkám, stresem v práci a poškozeními z opakovaného namáhání) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Evropský parlament,

— s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii,

— s ohledem na články 153 a 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

— s ohledem na článek 3 Evropské sociální charty Rady Evropy,

— s ohledem na článek 3 Listiny základních práv Evropské unie,

— s ohledem na úmluvy a doporučení Mezinárodní organizace práce (MOP) v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci,

— s ohledem na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje do roku 2030, a zejména na cíl 8.8 s názvem „Chránit pracovní práva a podporovat bezpečné pracovní prostředí“,

— s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, jejímiž smluvními stranami jsou EU i všechny členské státy,

— s ohledem na zprávu Mezivládního panelu OSN pro změnu klimatu (IPCC) nazvanou „Změna klimatu 2021: fyzikální základy“,

— s ohledem na evropský akční rámec Světové zdravotnické organizace (WHO) pro duševní zdraví na období 2021–2025 (1),

— s ohledem na směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (2),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. února 2021„Evropský plán boje proti rakovině“ (COM(2021)0044),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. června 2021 nazvané „Strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027 – Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v měnícím se světě práce“ (COM(2021)0323),

— s ohledem na stanovisko skupiny odborníků Komise o účinných způsobech investování do zdraví ze dne 23. června 2021 nazvané „Podpora duševního zdraví pracovníků ve zdravotnictví a dalších nezbytných pracovníků“,

— s ohledem na evropský pilíř sociálních práv, který dne 17. listopadu 2017 vyhlásily společně Parlament, Rada a Komise (dále jen „pilíř“), a zejména na jeho zásady 5 až 10,

— s ohledem na Akční plán Komise pro evropský pilíř sociálních práv ze dne 4. března 2021,

— s ohledem na Portské prohlášení Evropské rady ze dne 8. května 2021,

— s ohledem na závěry Rady z října 2019 o „ekonomice blahobytu“, v nichž se zdůrazňuje zásadní význam podpory duševního zdraví na pracovišti,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 20. října 2021 nazvané „Zdraví a bezpečnost při práci – strategický rámec EU (2021–2027)“,

— s ohledem na rámec EU pro opatření v oblasti duševního zdraví a pohody, který byl přijat na závěrečné konferenci o společné akci v oblasti duševního zdraví a pohody konané ve dnech 21.–22. ledna 2016 (3),

— s ohledem na strategii EU pro práva osob se zdravotním postižením na období 2021–2030,

— s ohledem na první společnou zprávu o provádění rámcové dohody evropských sociálních partnerů o digitalizaci (2021),

— s ohledem na pokyny Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) ze dne 24. dubna 2020 s názvem „COVID-19: návrat na pracoviště – přizpůsobení pracovišť a ochrana pracovníků“,

— s ohledem na zprávu agentury EU-OSHA ze dne 22. října 2021 nazvanou „Práce na dálku a zdravotní rizika v kontextu pandemie COVID-19: Důkazy z praxe a politické důsledky“,

— s ohledem na své usnesení ze dne 11. září 2018 o možnostech opětovného začlenění pracovníků, kteří se zotavují z úrazu a nemoci, do kvalitních zaměstnání (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2020 o evropské ochraně přeshraničních a sezónních pracovníků v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19 (5),

— s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2020 o silné sociální Evropě pro spravedlivou transformaci (6),

— s ohledem na své usnesení ze dne 21. ledna 2021 obsahující doporučení Komisi k právu odpojit se (7),

— s ohledem na své usnesení ze dne 16. září 2021 o spravedlivých pracovních podmínkách, právech a sociální ochraně pracovníků platforem – nové formy zaměstnanosti související s digitálním rozvojem (8),

— s ohledem na své usnesení ze dne 20. října 2021 s doporučeními Komisi k ochraně pracovníků před azbestem (9),

— s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A9-0023/2022),

A. vzhledem k tomu, že při vymezování a provádění všech politik a činností Unie musí být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví;

B. vzhledem k tomu, že podle Ústavy WHO je zdraví „stav úplného blaha tělesného, duševního a sociálního a nezáleží jen v tom, že není nemoci neb neduhu“ (10);

C. vzhledem k tomu, že podle WHO je duševní zdraví „stav duševní pohody, v němž jedinec uskutečňuje své schopnosti, dokáže se v životě vyrovnat s běžnými stresy, dovede pracovat produktivně a užitečně a je schopen se podílet na životě své komunity“ (11);

D. vzhledem k tomu, že v roce 2018 bylo v EU-27 více než 3 300 smrtelných úrazů a 3,1 milionu úrazů bez smrtelných následků; vzhledem k tomu, že v důsledku nemocí z povolání každoročně zemře více než 200 000 pracovníků (12); vzhledem k tomu, že výše uvedené údaje nezahrnují všechny úrazy způsobené nehlášenou prací, a proto lze předpokládat, že skutečná čísla výrazně převyšují oficiální statistiky (13); vzhledem k tomu, že podle Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) bylo v roce 2017 20 % pracovních míst v Evropě nekvalitních a vystavovalo pracovníky zvýšenému riziku pro jejich tělesné či duševní zdraví; vzhledem k tomu, že 14 % pracovníků je vystaveno vysoké míře psychosociálních rizik (14); vzhledem k tomu, že 23 % evropských pracovníků se domnívá, že je kvůli jejich práci v ohrožení jejich bezpečnost nebo zdraví; vzhledem k tomu, že v roce 2015 průzkum pracovních podmínek v Evropě (EWCS) zjistil, že 21 % pracovních míst v Evropě představovalo „prestižní pracovní místa“ (15); vzhledem k tomu, že práce v terénu v rámci EWCS 2020 byla v důsledku vypuknutí pandemie COVID-19 pozastavena, ale v červenci 2021 byla znovu zahájena s cílem zveřejnit výsledky do konce roku 2022;

E. vzhledem k tomu, že riziko pracovních úrazů je více než třikrát vyšší u pracovníků, kteří pracují ve svém zaměstnání méně než čtyři týdny, než u pracovníků, kteří pracují ve svém zaměstnání déle než jeden rok (16);

F. vzhledem k tomu, že klesající trendy v počtu pracovních úrazů a úmrtí na pracovišti nejsou ve všech zemích stejné;

G. vzhledem k tomu, že cílem evropského plánu boje proti rakovině je snížit zátěž pacientů, jejich rodin a systémů zdravotní péče, kterou představuje rakovina; vzhledem k tomu, že nejčastější příčinou úmrtí souvisejících s prací je rakovina, která odpovídá za 52 % všech úmrtí souvisejících s prací v EU; vzhledem k tomu, že karcinogenům lze přičíst každoročně odhadem 100 000 úmrtí v důsledku rakoviny jako nemoci z povolání (17); vzhledem k tomu, že různé agentury, zúčastněné strany a WHO zařadily na seznam priorit v oblasti karcinogenů, mutagenů a reprotoxických látek na pracovišti, pro něž je třeba stanovit závazné limitní hodnoty, 50 až 70 látek nebo skupin látek; vzhledem k tomu, že na pracovišti jsou pracovníci často vystaveni směsi látek, které mohou zvyšovat zdravotní rizika, mít nepříznivé účinky na jejich reprodukční orgány a vést ke snížené plodnosti či k neplodnosti a rovněž negativně ovlivnit vývoj plodu a laktaci;

H. vzhledem k tomu, že expozice azbestu má na svědomí přibližně 88 000 životů v Evropě ročně a je příčinou 55–75 % případů rakoviny plic vyvinuté v souvislosti s výkonem povolání, a vzhledem k tomu, že azbest je hlavní příčinou rakoviny plic a odpovídá za 45 % případů (18); vzhledem k tomu, že se očekává, že úmrtnost vyplývající z této expozice bude až do konce dvacátých a třicátých let 21. století nadále stoupat (19); vzhledem k tomu, že i když je azbest v EU od roku 2005 zakázán, stále se běžně vyskytuje v administrativních budovách, školách, obytných budovách, infrastruktuře, zařízeních veřejné dopravy a ve vodovodních sítích; vzhledem k tomu, že 80 % případů rakoviny z povolání, které jsou jako takové uznávány v členských státech, souvisí s azbestem;

I. vzhledem k tomu, že faktory, jako je záření, stres, organizace práce a pracovní podmínky, jsou všechny spojeny s rakovinou související s prací; vzhledem k tomu, že v důsledku různých faktorů, jako je změna klimatu, je na vzestupu výskyt rakoviny kůže jako jedné z nejrozšířenějších nemocí z povolání, avšak pouze velmi malé procento kožních nádorů, které souvisejí s prací, je uznáváno za nemoc z povolání; vzhledem k tomu, že pracovníci vykonávající svou práci venku, zejména ti, kteří pracují v zemědělství, lesnictví, stavebnictví a cestovním ruchu, čelí značnému riziku vzniku nemelanomového karcinomu kůže (NMSC) v důsledku zvýšené expozice ultrafialovému záření (UVR); vzhledem k tomu, že pracovníci ve zdravotnictví a v záchranných složkách, kteří hrají zásadní úlohu v připravenosti na mimořádné události a reakci na ně, jako jsou hasiči a zdravotní sestry, čelí podobné expozici, k čemuž se přidružuje ještě stres v důsledku zvýšené pracovní zátěže, což může zvýšit psychosociální rizika; vzhledem k tomu, že na evropské úrovni dosud neexistuje společný přístup k prevenci expozice ultrafialovému záření (20); vzhledem k tomu, že v současné době chybějí spolehlivé a srovnatelné údaje na úrovni EU o expozici rizikovým faktorům na pracovišti, které mohou přispívat k rozvoji rakoviny (21); vzhledem k tomu, že přibližně 2 % onkologické zátěže v EU lze připsat ionizujícímu záření a že expozice radonu a produktům jeho rozpadu ve vnitřních prostorách je druhou hlavní příčinou rakoviny plic v Evropě (22), (23);

J. vzhledem k tomu, že změna klimatu již má a nadále bude mít negativní dopad na lidské zdraví, bezpečnost při práci a na pracovní podmínky; vzhledem k tomu, že podle poslední zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu budou pracovní podmínky stále více ovlivněny významnými změnami počasí, jako jsou vlny veder a vydatné dešťové srážky; vzhledem k tomu, že zvýšená expozice vysokým teplotám na pracovišti zvyšuje rizika úpalu, dehydratace, únavy, nedostatečné koncentrace a komplikací chronických onemocnění; zdůrazňuje, že změna klimatu má dopad také na nemoci související s výkonem povolání, na jejichž vzniku se podílejí biologičtí činitelé, neboť např. zvyšující se teploty mají vliv na zeměpisnou distribuci vektorů (klíšťata, komáři) biologických činitelů a následné snazší šíření nemocí do regionů, kde se dosud nevyskytovaly; vzhledem k tomu, že je nezbytné přizpůsobit pracovní postupy tak, aby zohledňovaly dopady změny klimatu (24);

K. vzhledem k tomu, že dobré psychosociální pracovní prostředí posiluje duševní a fyzickou pohodu pracovníků; vzhledem k tomu, že psychosociální rizika mohou vyplývat ze špatného uspořádání, organizace a řízení práce a špatného sociálního kontextu práce a mohou vést k negativním psychickým, fyzickým a sociálním důsledkům, jako je stres, úzkost, vyhoření nebo deprese, které patří do druhé největší skupiny subjektivních zdravotních problémů souvisejících s prací (25); vzhledem k tomu, že stres při práci může významně zvýšit riziko vzniku a zhoršení muskuloskeletálních poruch, srdečních chorob, autoimunitních onemocnění a revmatických/chronických zánětlivých onemocnění (26); vzhledem k tomu, že podle údajů nadace Eurofond a agentury EU-OSHA zažívá nadměrný pracovní stres 25 % pracovníků v Evropě; vzhledem k tomu, že 51 % pracovníků v EU uvádí, že stres je na jejich pracovišti běžný, a téměř 80 % vedoucích pracovníků vyjadřuje v souvislosti s pracovním stresem znepokojení (27), což znamená, že psychosociální rizika se týkají většiny společností (28); vzhledem k tomu, že více než polovina všech ztracených pracovních dnů je v EU způsobena stresem souvisejícím s prací (29); vzhledem k tomu, že přístupy k psychosociálním rizikům a právní předpisy v této oblasti se v jednotlivých členských státech výrazně liší; vzhledem k tomu, že duševní zdraví a pohodu evropské populace lze pozitivně ovlivnit, bude-li věnována pozornost strategiím uplatňovaným na pracovišti; vzhledem k tomu, že předcházení psychickým problémům a podpora duševního zdraví by rovněž přispěly k omezení chování, jež ohrožuje zdraví, jako je konzumace alkoholu, drog a tabáku, fyzická nečinnost a špatná strava; vzhledem k tomu, že vyšší úroveň duševní a fyzické pohody přímo souvisí s lepší výkonností na pracovišti;

L. vzhledem k tomu, že v závislosti na logistických zdrojích mohou pracoviště hrát důležitou úlohu v oblasti veřejného zdraví tím, že budou mezi svými zaměstnanci ve větší míře propagovat zdravý životní styl, podporovat provozování sportovních a fyzických aktivit a zdůrazňovat význam ochrany zdraví ve všech jeho aspektech;

M. vzhledem k tomu, že zásadní úlohu při prevenci a zmírňování dopadu zdravotních rizik hraje zdravotní gramotnost, která přispívá k tomu, že obyvatelstvo lépe pochopí protiopatření a posoudí rizika jednotlivých zdravotních hrozeb;

N. vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 ukázala, že je třeba zajistit bezpečnost a ochranu pracovníků, včetně jejich duševního zdraví; vzhledem k tomu, že zdůraznila význam investic do veřejného zdraví; vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 způsobila rychlý nárůst práce na dálku, kdy téměř polovina všech zaměstnanců v EU během období, kdy byl omezen volný pohyb osob, pracovala alespoň z části své pracovní doby z domova (30) a zároveň převzala větší pečovatelské povinnosti; vzhledem k tomu, že je prokázáno, že práce na dálku má výrazný dopad na organizaci pracovní doby, neboť si žádá větší flexibilitu a neustálou dostupnost pracovníků (31), což často vede ke kolizi mezi pracovním a soukromým životem; vzhledem k tomu, že se očekává, že využívání práce na dálku zůstane nadále vyšší než před krizí COVID-19, nebo že se bude dokonce ještě dále zvyšovat (32); vzhledem k tomu, že práce na dálku sloužila během krize jako ochrana pracovních míst, o které by jinak mohli pracovníci přijít (33); vzhledem k tomu, že práce z domova rovněž poskytuje pracovníkům svobodu přizpůsobit svou pracovní dobu a harmonogram tak, aby odpovídaly jejich vlastním osobním a rodinným potřebám (34); vzhledem k tomu, že některé studie naznačují, že vnímání práce na dálku se od začátku pandemie podstatně zlepšilo, což se promítá do všeobecné preference hybridních pracovních uspořádání (35);

O. vzhledem k tomu, že u osob, které pravidelně pracují z domova, je více než dvakrát vyšší pravděpodobnost, že budou pracovat déle než 48 hodin týdně, a hrozí jim, že mezi pracovními dny budou odpočívat méně než 11 hodin; vzhledem k tomu, že téměř 30 % osob pracujících na dálku uvádí, že pracují ve svém volném čase každý den nebo několikrát týdně, zatímco u osob na pracovišti se tak stává méně než v 5 % případů, a vzhledem k tomu, že osoby pracující na dálku mají také větší pravděpodobnost, že budou mít nepravidelnou pracovní dobu; vzhledem k tomu, že nejčastější zdravotní rizika spojená s prací z domova jsou psychosociální rizika (36); vzhledem k tomu, že vyšší míra využívání práce z domova rovněž vedla k vyššímu výskytu fyzických problémů, jako jsou muskuloskeletální poruchy, v důsledku sedavého způsobu života, špatných ergonomických podmínek, dlouhé pracovní doby a stresu souvisejícího s prací;

P. vzhledem k tomu, že měnící se trh práce může mít potenciální dopady na bezpečnost a ochranu zdraví při práci a na pracovní podmínky, a to v souvislosti s demografickým vývojem, zaváděním nových technologií, jako jsou nanotechnologie a umělá inteligence, a nových generací stávajících nástrojů nebo strojních zařízení, s přítomností nových látek a chemických výrobků a s novými druhy pracovních míst; vzhledem k tomu, že více pracovníků se přesouvá do práce prostřednictvím platforem, netradiční práce nebo atypického zaměstnání;

Q. vzhledem k tomu, že krize COVID-19 odhalila zranitelnost pracovníků v nestandardním pracovním poměru, včetně pracovníků získávajících práci prostřednictvím digitálních pracovních platforem a osob samostatně výdělečně činných; vzhledem k tomu, že je velmi pravděpodobné, že podíl práce prostřednictvím platforem bude na trhu práce nadále narůstat; vzhledem k tomu, že osoby samostatně výdělečně činné jsou vyloučeny z oblasti působnosti strategického rámce pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, jelikož se na ně nevztahují právní předpisy EU o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci; vzhledem k tomu, že pracovníci platforem mohou být vystaveni zvýšeným zdravotním a bezpečnostním rizikům, která se netýkají pouze fyzického zdraví, ale mohou rovněž ovlivnit psychosociální zdraví nepředvídatelnou pracovní dobou, intenzitou práce, konkurenčním prostředím, přetížením informacemi a izolací; vzhledem k tomu, že nové výzvy pro budoucnost práce představuje algoritmické řízení, jehož prostřednictvím může být na pracovníky vyvíjen nadměrný tlak na rychlost a efektivitu; vzhledem k tomu, že tento způsob řízení může ohrozit bezpečnost silničního provozu u pracovníků platforem v odvětví dopravy a doručovacích služeb, zejména cyklistů jako zranitelných účastníků silničního provozu, a ohrozit bezpečnost ostatních účastníků silničního provozu; vzhledem k tomu, že pracovnicím platforem, zejména řidičkám a ženám poskytujícím úklidové a pečovatelské služby v soukromí, může hrozit zvýšené riziko, že se stanou oběťmi sexuálního obtěžování a násilí, a incident přitom neohlásí, neboť nástroje pro oznamování takovýchto případů neexistují, obětem chybí kontakt s osobou, která jim práci zprostředkovává, a pracovnice se obávají špatného hodnocení a ztráty práce v budoucnosti; vzhledem k tomu, že sexuální obtěžování a násilí, k němuž při práci zprostředkovávané platformami dochází, není dostatečně hlášeno (37);

R. vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 ukázala, že hlavními centry šíření nákazy mohou být i pracoviště; vzhledem k tomu, že nejistota pracovní a životní perspektivy sezónních pracovníků v Evropě, zejména v odvětví zemědělství, byla dobře zdokumentována již před krizí vyvolanou onemocněním COVID-19 (38); vzhledem k tomu, že znepokojivé zprávy o porušování práv přeshraničních a sezónních pracovníků, pokud jde o pracovní a životní podmínky, ukazují, že se jejich situace během pandemie ještě zhoršila; vzhledem k tomu, že krátkodobí pracovníci jsou často ubytováni ve skupinách, což ztěžuje omezení sociálních kontaktů a zvyšuje riziko infekce; vzhledem k tomu, že k rozsáhlým nákazám onemocněním COVID-19 došlo v průmyslových odvětvích, jako je zpracování potravin; vzhledem k tomu, že nejisté formy zaměstnání, jako je dočasná práce, zdánlivá samostatná výdělečná činnost nebo práce v subdodavatelských řetězcích, pravidelně vylučují pracovníky ze služeb v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a odborné přípravy; vzhledem k tomu, že cílem Evropského orgánu pro pracovní záležitosti (ELA) je zajistit spravedlivou mobilitu pracovních sil tím, že bude členským státům a Komisi nápomocen při účinném uplatňování a prosazování práva Unie v oblasti mobility pracovních sil a koordinace systémů sociálního zabezpečení v rámci EU, včetně podávání zpráv o podezření na nesrovnalosti, jako je porušení pracovních podmínek a pravidel v oblasti zdraví a bezpečnosti, pokud se o těchto nesrovnalostech dozvědí při plnění svých úkolů;

S. vzhledem k tomu, že prevence, zvyšování povědomí, dobré životní podmínky a podpora kultury bezpečnosti a ochrany zdraví při práci mohou přinést pozitivní výsledky v podobě zlepšení zdraví zaměstnanců a poskytnutí nových pracovních příležitostí nebo příležitostí k dobrovolné činnosti;

T. vzhledem k tomu, že důležitou úlohu při uplatňování politiky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci na regionální i místní úrovni hraje inspekce práce; vzhledem k tomu, že doporučení MOP prosazuje jednoho inspektora práce na 10 000 pracovníků, aby mohl provádět účinné a včasné inspekce s cílem vymýtit všechny formy zneužívání; vzhledem k tomu, že podle výzkumu agentury EU-OSHA 88 % zaměstnavatelů uvádí, že dodržování právních předpisů je hlavním důvodem k tomu, aby se zaměřovali na bezpečnost a ochranu zdraví při práci (39);

U. vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 klade mimořádné nároky na zdravotnické pracovníky; vzhledem k tomu, že náročné pracovní prostředí a obavy o osobní bezpečnost a bezpečnost rodiny měly negativní dopad na psychiku; vzhledem k tomu, že zdravotničtí pracovníci se ve srovnání s odborníky z jiných oblastí potýkají s vyšší mírou stresu, úzkosti a depresí (40); vzhledem k tomu, že se Evropská unie musí poučit z krize COVID-19 a zavést účinný systém pro koordinaci reakce na jakékoli budoucí ohrožení veřejného zdraví, včetně prevence, připravenosti a plánování reakce na pracovišti;

V. vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 odhalila a prohloubila nerovnosti mezi ženami a muži; vzhledem k tomu, že v klíčových pozicích v první linii zdravotnictví, v sociální oblasti, vzdělávání a pečovatelství pracují ženy; vzhledem k tomu, že v období, kdy pandemie kulminovala, tyto pracovnice pracovaly přesčas a měly problémy se sladěním pracovního a rodinného života, vzhledem k tomu, že ačkoli jsou tato povolání považována za zásadní, patří stále mezi nejméně doceňovaná a nedostatečně platově ohodnocená pracovní místa v EU; vzhledem k tomu, že ženy jsou obzvláště ohroženy krizí způsobenou onemocněním COVID-19 a hospodářské a sociální důsledky této krize na ně mají výraznější dopady (41);

W. vzhledem k tomu, že je důležité uplatňovat genderové hledisko na ochranu zdraví a bezpečnost při práci, neboť v závislosti na pohlaví mohou být lidé více vystaveni určitým druhům látek nebo rizik a mohou být vůči nim zranitelnější; vzhledem k tomu, že genderové aspekty by se měly řešit v souvislosti s právem odpojit se;

X. vzhledem k tomu, že řešení problematiky expozice nebezpečným látkám a jiným rizikovým faktorům na pracovišti je obzvláště důležité pro překonání nerovností v oblasti zdraví, neboť na některé kategorie pracovníků z řad nejzranitelnějších osob může mít zvýšené vystavení takovým rizikovým faktorům také nepříznivý vliv; vzhledem k tomu, že zdravotně postižení, mladí lidé a senioři jsou obzvláště zranitelní v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19; vzhledem k tomu, že je pravděpodobné, že budou neúměrně postiženi a budou potřebovat zvláštní podporu, což je třeba v rámci reakce na pandemii zohlednit ve strategii pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci; vzhledem k tomu, že osoby se zdravotním postižením, chronickými onemocněními nebo osoby, které se zotavují z úrazu nebo nemoci, mohou vyžadovat individualizovanou podporu a přizpůsobení pracoviště, když se chtějí zapojit na trh práce; vzhledem k tomu, že výzkum ukazuje, že těmto skupinám hrozí velké riziko vzniku problémů v oblasti duševního zdraví; vzhledem k tomu, že neexistují-li předpisy, které by stanovovaly úpravu pracovního prostředí a přiměřená přizpůsobení, včetně postupů v případě nouzové evakuace, zejména pro zaměstnance se zdravotním postižením, může to vést k fyzickému, psychickému a psychologickému tlaku, který může ohrozit jejich zdraví a bezpečnost, obzvláště když pracovní digitální nástroje zatím nejsou pro osoby se zdravotním postižením plně dostupné;

Y. vzhledem k tomu, že Úmluva Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která v EU vstoupila v platnost v roce 2011, stanoví, že „státy, které jsou smluvní stranou této úmluvy, přijmou účinná a vhodná opatření, mimo jiné prostřednictvím vzájemné podpory, s cílem umožnit osobám se zdravotním postižením dosáhnout a udržet si maximální nezávislost, plnou tělesnou, duševní, sociální a odbornou způsobilost a plné začlenění a účast na všech aspektech života“, a „uznává právo osob se zdravotním postižením na práci na rovnoprávném základě s ostatními, včetně práva na příležitost získat přístup na základě volného pracovního života nebo na otevřeném pracovním prostředí“, a že „uznává právo osob se zdravotním postižením na práci na rovnoprávném základě s ostatními“;

Z. vzhledem k tomu, že podle nadace Eurofound (42) si občané EU nejsou rovni, pokud jde o schopnost vrátit se do práce během úrazu či nemoci nebo po nich; vzhledem k tomu, že pouze jedna ze tří osob pracujících v EU, jejichž každodenní činnost je do velké míry nebo poněkud omezena chronickým onemocněním, uvádí, že její pracoviště bylo přizpůsobeno jejím zdravotním problémům; vzhledem k tomu, že nadace Eurofound rovněž poukázala na to, že u pracovníků s nízkou úrovní dosaženého vzdělání a pracovníků v povoláních s nízkou kvalifikací existuje nejen větší pravděpodobnost chronické nemoci a omezení jejich každodenní činnosti, ale také je u nich méně pravděpodobné, že budou moci využít přizpůsobené pracoviště;

AA. vzhledem k tomu, že vědecké poznatky o expozici různým nebezpečím se v posledních letech značně rozšířily; vzhledem k tomu, že je tedy zapotřebí aktualizovat evropský seznam nemocí z povolání; vzhledem k tomu, že Komise ve svém doporučení 2003/670/ES ze dne 19. září 2003 týkajícím se evropského seznamu nemocí z povolání (43) členským státům doporučuje, aby do svých vnitrostátních právních předpisů co nejdříve začlenily právní a správní předpisy o odškodnění za nemoci z povolání; vzhledem k tomu, že členské státy by měly ve svých vnitrostátních právních předpisech zaručit, že každý pracovník bude mít právo na odškodnění za nemoc z povolání, pokud trpí zdravotními potížemi, u nichž lze prokázat, že se s ohledem na jejich původ i povahu jedná o nemoc z povolání; vzhledem k tomu, že stávající nedostatečná harmonizace uznávání nemocí z povolání může vést k diskriminaci některých pracovníků v EU, v jejichž zemi se nemoci z povolání uznávají více nebo naopak méně;

AB. vzhledem k tomu, že přísné normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, rovnováha mezi pracovním a soukromým životem, pracovní prostředí přiměřené věku, nižší kvantitativní požadavky a autonomie pracovní doby by mohly starším lidem umožnit dobrovolně zůstat na trhu práce; vzhledem k tomu, že je třeba věnovat zvláštní pozornost potřebám pracovníků na fyzicky a psychicky náročných pracovních pozicích;

AC. vzhledem k tomu, že na pracovišti a při řízení spojeném s prací dochází k dopravním nehodám motorových vozidel v souvislosti s výkonem povolání, a to většinou za použití podnikového vozidla; vzhledem k tomu, že smrtelné nehody a úmrtí na silnicích související s výkonem povolání jsou v jednotlivých členských státech hlášeny různě, což ztěžuje porovnávání statistik o nehodách spojených s povoláním; vzhledem k tomu, že podle odhadů se nehody související s výkonem povolání podílejí přibližně na čtvrtině až více než třetině všech úmrtí souvisejících s povoláním; vzhledem k tomu, že na úrovni EU neexistuje žádná standardizovaná definice úmrtí na silnicích v souvislosti s výkonem povolání; vzhledem k tomu, že existuje několik celoevropských cílů zaměřených na snížení úmrtnosti při dopravních nehodách, avšak žádný z nich se přímo netýká dopravních nehod souvisejících s výkonem povolání;

AD. vzhledem k tomu, že tradiční zdravotní rizika, například ruční manipulace s těžkými břemeny, hluk, nepohodlné pracovní pozice a stereotypní pohyby rukou, stále ohrožují mnoho pracovníků a na jako takové na ně poukázal pátý průzkum pracovních podmínek vypracovaný nadací Eurofound (44); vzhledem k tomu, že mezi rizikové faktory pro revmatická a muskuloskeletální onemocnění na pracovišti patří vibrace, zvedání těžkých břemen, práce se zobrazovacími jednotkami, používání strojů a těžkého vybavení; vzhledem k tomu, že ze všech zdravotních problémů spojených s povoláním způsobují revmatická a muskuloskeletální onemocnění největší ztrátu produktivity (45);

AE. vzhledem k tomu, že kardiovaskulární a respirační onemocnění související s prací jsou druhým největším faktorem úmrtí, k nimž dochází v souvislosti s prací; vzhledem k tomu, že s nimi jsou přímo spojeny vysoké nároky na psychiku, pracovní zátěž, dlouhá pracovní doba, duševní poruchy, nejistota zaměstnání a fyzická nečinnost (46);

AF. vzhledem k tomu, že bezpečnost a ochrana zdraví při práci musí být považována za etickou a sociální povinnost a za přísný zákonný požadavek, který musí podnikatelé splňovat;

1. vítá strategický rámec Komise, a zejména zavedení přístupu „vize nula“ k pracovním úrazům a nemocem z povolání, včetně připravovaného nového srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů týkajícího se smrtelných pracovních úrazů; vyjadřuje však politování nad mírou ambicí strategie v oblasti BOZP, která neodpovídá cíli přístupu „vize nula“, a vyzývá Komisi, aby předložila návrhy odpovídající tomuto cíli; vyzývá k vytvoření plánu pro snížení počtu úrazů a úmrtí na pracovišti, s odpovídajícím financováním ze strany EU pro členské státy, aby bylo možné dokončit přechod k „nulovým obětem“; zdůrazňuje, že „vize nula“ by neměla vést k nižšímu oznamování pracovních úrazů a nemocí z povolání; vyzývá Komisi, aby do přístupu „vize nula“ zahrnula všechna zranění a úrazy, jakož i fyzické a duševní otřesy; vyzývá Komisi a členské státy, aby se mnohem více zaměřovaly na preventivní strategie, jako je posílení inspektorátů práce, vnitrostátních služeb v oblasti zdraví a bezpečnosti a dialogu se sociálními partnery, a zajistily tak, aby všichni zaměstnanci bez ohledu na typ nebo velikost zaměstnavatele měli právo na nejvyšší možnou ochranu zdraví a bezpečnost; vyzývá k ambicióznímu provádění a monitorování nového strategického rámce pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027, a to i s ohledem na dopad pandemie COVID-19; vyzývá k pravidelným aktualizacím strategického rámce a ke zdokonalení vnitrostátních strategií v souladu s vývojem trhů práce a souběžnou digitální a ekologickou transformací; domnívá se, že u několika aspektů politiky EU v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci je zapotřebí úzké spolupráce se sociálními partnery a důrazných legislativních opatření, která by doplnila řadu měkkých opatření plánovaných za účelem realizace „vize nula“; vyzývá k jasnému důrazu na zapojení pracovníků a k posílení konzultací se sociálními partnery, pokud jde o přístup „vize nula“; vítá skutečnost, že summit o BOZP v roce 2023 se zaměří zejména na pokrok v přístupu „vize nula“;

2. vyzývá Komisi, aby v evropském plánu boje proti rakovině zvýšila své ambice, pokud jde o boj proti rakovině související s výkonem povolání; požaduje, aby směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci ( 47 ) byla průběžně a na základě ambiciózního časového rámce aktualizována, a to tak, že ve směrnici budou po předložení akčního plánu a po konzultaci Poradního výboru pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bezodkladně, a to nejpozději do konce roku 2022, stanoveny limitní hodnoty expozice na pracovišti pro nejméně 25 dalších prioritních látek; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby Komise zajistila dostatečný počet zaměstnanců, včetně zaměstnanců v příslušných odděleních a orgánech; zdůrazňuje, že vytvoření komplexních národních registrů ve všech členských státech by mohlo umožnit celoevropský sběr údajů o expozici karcinogenům; vyzývá k úzké spolupráci mezi orgány EU a příslušnými agenturami, členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami a k intenzivnímu zapojení sociálních partnerů do aktivního využívání shromážděných údajů, na něž by navázala nezbytná legislativní a nelegislativní opatření zaměřená na boj proti rakovině spojené s výkonem povolání; vyzývá členské státy, aby v souladu s vnitrostátními postupy zajistily, aby všichni pracovníci měli právo ukončit práci v případě bezprostředního nebezpečí a mimořádných nebezpečných pracovních podmínek;

3. 3 a biologická limitní hodnota na 150 μg olova na litr krve, což představuje krok správným směrem, neboť původně navrhovaná biologická limitní hodnota dostatečně nechrání ženy, zvláště pak těhotné ženy vítá závazek Komise uvedený ve směrnici 2004/37/ES, totiž revidovat limitní hodnoty expozice olovu a jeho sloučeninám a diisokyanátům; konstatuje, že Výbor pro posuzování rizik (RAC) Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) doporučuje, aby byla atmosférická limitní hodnota stanovena na 4 μg/ma biologická limitní hodnota na 150 μg olova na litr krve, což představuje krok správným směrem, neboť původně navrhovaná biologická limitní hodnota dostatečně nechrání ženy, zvláště pak těhotné ženy ( 48 ) ; vyzývá Komisi, aby zaručila, že veškeré návrhy na revidované limitní hodnoty expozice olovu a jeho sloučeninám zajistí stejnou ochranu všem pracovníkům bez ohledu na pohlaví; vítá závazek Komise zařadit endokrinní disruptory mezi kategorie látek vzbuzujících mimořádné obavy podle nařízení (ES) č. 1907/2006 ( 49 ) (nařízení REACH) a klasifikovat je podle nařízení (ES) č. 1272/2008 ( 50 ) (nařízení CLP); zdůrazňuje, že pracovníci by měli být právními předpisy EU chráněni před expozicí endokrinním disruptorům; upozorňuje, že automatizace a robotizace některých činností by mohly výrazně snížit riziko vystavení pracovníků karcinogenům na pracovištích; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí další opatření pro prevenci, odhalování a lepší rozpoznávání rakoviny z povolání související s prací na noční směny; vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost skupinám obyvatel, které jsou obzvláště vystaveny nebezpečným chemickým látkám, jako jsou pracovníci v chemickém a zemědělském průmyslu, nebo které jsou zvláště zranitelné, jako jsou těhotné nebo kojící ženy;

4. 3 (1 000 vláken/m 3 ); vyzývá Komisi, aby předložila návrh rámcové směrnice EU pro vnitrostátní strategie odstraňování azbestu; vyzývá Komisi, aby aktualizovala směrnici 2010/31/EU vítá závazek Komise předložit v roce 2022 legislativní návrh na další snížení expozice pracovníků azbestu; vyzývá Komisi, aby zvýšila své ambice a předložila evropskou strategii pro odstranění veškerého azbestu v souladu se zprávou Parlamentu obsahující doporučení Komisi o ochraně pracovníků před azbestem; vyzývá Komisi, aby byla ambiciózní ve svém úsilí o dosažení odstranění veškerého azbestu a aby revidovala směrnici 2009/148/ES ( 51 ) , pokud jde o minimální požadavky na certifikované školení pracovníků vystavených azbestu, a aby přednostně aktualizovala limitní hodnotu expozice azbestu, která by měla být stanoveny na 0,001 vlákna/cm(1 000 vláken/m); vyzývá Komisi, aby předložila návrh rámcové směrnice EU pro vnitrostátní strategie odstraňování azbestu; vyzývá Komisi, aby aktualizovala směrnici 2010/31/EU ( 52 ) a doplnila do ní povinnou kontrolu budov a následné odstranění azbestu a dalších nebezpečných látek před zahájením renovačních prací, a zakázala tak zapouzdřování a zatavování materiálů obsahujících azbest, které je technicky možné odstranit; vyzývá Komisi k předložení legislativního návrhu, který zohlední stávající vnitrostátní právní předpisy, jakož i posouzení dopadů nejúčinnějších modelů povinné kontroly budov před jejich prodejem nebo pronájmem sestávající z povrchové diagnózy přítomnosti azbestu prováděné profesionálním subjektem s příslušnou kvalifikací a povolením, a který stanoví minimální požadavky na vystavování osvědčení o azbestu pro budovy postavené před rokem 2005 nebo před rokem, v němž byl vydán ekvivalentní vnitrostátní zákaz azbestu; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily lepší rozpoznání onemocnění souvisejících s azbestem a kompenzace všem pracovníkům vystaveným azbestu, a chránily tak zdraví stavebních i jiných pracovníků v rámci ekologické transformace; vyzývá k tomu, aby vždy, kdy je to možné, byla použita analytická přenosová elektronová mikroskopie (ATEM) nebo podobné pokročilé metody počítání vláken;

5. je přesvědčen, že směrnice Rady 89/391/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci ( 53 ) by nemusela být dostatečně účinná pro svět práce ve 21. století a nejnovější vývoj na trzích práce, včetně posuzování a zvládání psychosociálních rizik; domnívá se proto, že v zájmu posílení tohoto aspektu by měla být doplněna; připomíná svůj požadavek, aby Komise zahrnula do svého strategického rámce pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci právo odpojit se, a svůj výslovný požadavek, aby jako součást tohoto rámce vyvinula nová psychosociální opatření; v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby zvýšila ambice strategického rámce pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci; vyzývá Komisi, aby na základě konzultace se sociálními partnery navrhla směrnici o psychosociálních rizicích a dobrých pracovních podmínkách, která by byla zaměřená na účinnou prevenci těchto rizik na pracovišti, např. úzkosti, depresí, vyhoření a stresu, včetně rizik způsobených strukturálními problémy, jako je organizace práce (tj. špatné vedení, špatné uspořádání práce nebo nesoulad mezi znalostmi a schopnostmi pracovníka a přidělenými úkoly); vyzývá Komisi a členské státy, aby zřídily mechanismus pro předcházení takovým rizikům a pro reintegraci dotčených zaměstnanců na pracoviště a aby přešly od opatření na úrovni jednotlivce k přístupu spočívajícímu v organizaci práce, a to v souladu s obecnými zásadami hierarchie prevence uvedenými ve směrnici 89/391/EHS; vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny, pokud jde o minimální počet pracovníků poskytujících služby pracovního lékařství, které jsou nezbytné k zajištění odpovídajícího dohledu nad zdravím při práci ( 54 ) ; domnívá se, že nedílnou součástí plánů připravenosti v oblasti BOZP na budoucí zdravotní krize by měla být ochrana a podpora duševního zdraví; zdůrazňuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována duševnímu zdraví zdravotnických pracovníků a dalších klíčových pracovníků; vítá v tomto ohledu příspěvek skupiny odborníků pro účinné způsoby investování do zdraví (EXPH) v jejím stanovisku k podpoře duševního zdraví pracovníků ve zdravotnictví a dalších klíčových pracovníků; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily odpovídající následná opatření a provádění těchto doporučení;

6. zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby pracovníci měli v případě nemocí z povolání k dispozici řádné možnosti uplatnění nároku na odškodnění; vyzývá Komisi, aby po konzultaci se sociálními partnery přezkoumala doporučení Komise z roku 2003 týkající se evropského seznamu nemocí z povolání a rozšířila jej, například o muskuloskeletální poruchy související s prací, poruchy duševního zdraví související s prací, zejména deprese, vyhoření, úzkost a stres, a všechna onemocnění související s azbestem, rakoviny kůže a revmatické a chronické záněty; vyzývá Komisi, aby toto doporučení po konzultaci se sociálními partnery převedla do podoby směrnice, v níž sestaví minimální seznam nemocí z povolání a stanoví minimální požadavky pro uznávání těchto nemocí a odpovídající odškodnění dotčených osob;

7. zdůrazňuje skutečnost, že pracovnice čelí větším potížím s ochranou zdraví a zajištěním dobrých pracovních podmínek, zejména ve zdravotnictví a pečovatelských službách; vítá skutečnost, že Komise posiluje přístup zohledňující rovnost žen a mužů ve vztahu k bezpečnosti a ochraně zdraví při práci; vyzývá Komisi a členské státy, aby začleňovaly hledisko rovnosti žen a mužů do všech opatření v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti při práci a ve všech těchto opatřeních braly v potaz význam genderových rozdílů; vyzývá Komisi, aby chystanou legislativní iniciativu týkající se předcházení genderově motivovanému násilí na ženách a domácímu násilí a boji proti nim založila na rámcové dohodě o obtěžování a násilí na pracovišti; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby se preventivní a ochranná opatření zaměřená na vymýcení násilí, diskriminace a obtěžování na pracovišti, včetně násilí a obtěžování od třetích stran (tj. zákazníků, klientů, návštěvníků nebo pacientů), uplatňovala bez ohledu na důvod a příčinu obtěžování a aby nebyla omezená na případy založené na diskriminačních důvodech; vyzývá členské státy, aby ratifikovaly úmluvu MOP č. 190 a doporučení č. 206 o násilí a obtěžování a zavedly nezbytné zákony a politická opatření za účelem zákazu, prevence a řešení násilí a obtěžování ve světě práce;

8. vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly strategie přípravy na stárnoucí pracovní sílu, na vyšší počet zaměstnanců s chronickým onemocněním a na nutnost přizpůsobit pracoviště zaměstnancům se zdravotním postižením, aby aktivně podporovaly opětovné začleňování a nediskriminaci a přizpůsobovaly pracovní podmínky osobám se zdravotním postižením nebo s chronickým onemocněním nebo osobám, které se zotavují z nemoci; zdůrazňuje, že je třeba definovat a provádět konkrétní a individualizované strategie, které pracovníkům usnadní procesy zotavování a rehabilitace; zdůrazňuje, že tyto strategie by měly zahrnovat podporu vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení pro osoby všech věkových kategorií, lepší sladění profesního a soukromého života a prosazování mezigenerační výměny na pracovišti; zdůrazňuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována také pečujícím osobám;

9. vyzývá Komisi, aby ve strategii tykající se práv osob se zdravotním postižením na období 2021–2030 poskytla členským státům a zaměstnavatelům jasné a ambiciózní pokyny ohledně přizpůsobování pracoviště a provádění přiměřených úprav pro osoby se zdravotním postižením; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti ambiciózním způsobem revidovala směrnici 2000/78/ES o rovném zacházení; trvá na tom, že stejně tak důležité je věnovat pozornost situaci pracovníků s chronickým onemocněním;

10. vyzývá Komisi a členské státy, aby ve svých strategiích BOZP věnovaly zvláštní pozornost mladým pracovníkům se zvláštním důrazem na pracovníky mladší 18 let; připomíná, že podle statistik existuje u osob ve věku od 18 do 24 let větší pravděpodobnost závažného pracovního úrazu než u starších dospělých, a to z důvodu nedostatku zkušeností, nedostatečné odborné přípravy a dohledu, chabého povědomí mladých lidí o vlastních právech a povinnostech zaměstnavatele, nedostatečného uznávání jejich potřeb ze strany zaměstnavatelů a vystavení nejistým pracovním podmínkám, což vede ke vzniku nemocí z povolání ještě v mládí či v pozdější fázi života ( 55 )

11. připomíná, že pracovníci platforem mohou být vystaveni vyšším zdravotním a bezpečnostním rizikům jak při práci pro platformy na místě, tak při práci prostřednictvím on-line platforem; zdůrazňuje, že tato rizika nejsou omezena jen na psychické zdraví, ale týkají se i psychosociálního zdraví, na které může mít dopad nepředvídatelná pracovní doba, intenzita práce, konkurenční prostředí, informační přetížení a izolace coby nově se objevující rizikové faktory; vítá návrh směrnice o zlepšení pracovních podmínek pracovníků platforem, který předložila Komise; zdůrazňuje, že na základě vyvratitelné domněnky pracovního poměru pracovníků platforem v souladu s vnitrostátními definicemi uvedenými v příslušné legislativě členských států nebo v kolektivních smlouvách by všichni pracovníci platforem měli mít nárok na odškodnění v případě pracovních úrazů a nemocí z povolání a měli by mít zajištěné sociální zabezpečení, včetně nemocenského pojištění a pojištění pro případ invalidity; v tomto ohledu připomíná svá doporučení formulovaná v usnesení ze dne 16. září 2021 o spravedlivých pracovních podmínkách, právech a sociální ochraně pracovníků platforem – nové formy zaměstnanosti související s digitálním rozvojem,

12. vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby se na všechny pracovníky, kteří mají pracovní smlouvu nebo pracovní poměr podle definic vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv či praxe, a to i na nestandardní pracovníky ( 56 ) , osoby skutečně i falešně samostatně výdělečně činné a mobilní pracovníky, vztahovaly právní předpisy a politiky v oblasti BOZP; zdůrazňuje, že pro zajištění těch nejpřísnějších norem bezpečnosti a ochrany zdraví při práci má zásadní význam kolektivní vyjednávání; zdůrazňuje, že evropská a mezinárodní lidská práva zaručují všem pracovníkům právo sdružovat se v odborech, zakládat odbory a vstupovat do nich, zapojit se do kolektivního vyjednávání, kolektivně jednat na obranu svých práv a požívat ochrany na základě kolektivních smluv bez ohledu na zaměstnanecké postavení ( 57 )

13. vyzývá Komisi, aby bezpečnost a ochranu zdraví zahrnula do všech relevantních strategií a politik EU týkajících se ekologické a digitální transformace a také umělé inteligence; zdůrazňuje, že řešení na pracovišti založená na umělé inteligenci musí být etická, zaměřená na člověka, stejně jako transparentní a spravedlivá a že musí bránit jakýmkoli negativním dopadům na zdraví a bezpečnost pracovníků; vyzývá Komisi, aby po konzultaci se sociálními partnery zvážila předložení legislativní iniciativy, která by vyjasnila závazky a povinnosti v oblasti BOZP ve vztahu k systémům umělé inteligence a novým způsobům práce; zdůrazňuje, že vzdělávání a odborná příprava pracovníků a opatření k zajištění účinných strategií v oblasti BOZP jsou nezbytné pro zavedení a používání umělé inteligence na pracovišti, jakož i pro její používání ze strany pracovníků; zdůrazňuje, že umělá inteligence a digitalizace věrohodně usnadňují součinnost mezi člověkem a strojem a nabízejí hospodářské a společenské výhody, jakož i nové příležitosti pro podniky, ovšem i obavy ve vztahu k BOZP, jako je vznik nových forem monitorování a řízení pracovníků na základě shromažďování velkého množství údajů v reálném čase, což může vzbuzovat právní, regulační a etické otázky; vyzývá zejména k zavedení záruk proti nepříznivým dopadům algoritmického řízení na zdraví a bezpečnost pracovníků; zdůrazňuje, že algoritmy používané v oblasti práce musí být transparentní, nediskriminační a etické a že algoritmická rozhodnutí musí být odpovědná, napadnutelná a případně zvratná, a proto musí podléhat lidskému dohledu; zdůrazňuje úlohu sociálních partnerů při předvídání vznikajících pracovních rizik v důsledku rozvoje rušivých technologií;

14. připomíná, že změna klimatu má přímé dopady na zdraví pracovníků; připomíná, že vyšší intenzita extrémních povětrnostních jevů povede k vyššímu počtu fyzických zranění a že změna klimatu by mohla rovněž zvýšit riziko rakoviny kůže, expozice prachu a psychosociálních obtíží; trvá na tom, že neadekvátní organizace práce může situaci rovněž zhoršit; zdůrazňuje úlohu sociálních partnerů při předvídání vznikajících pracovních rizik v důsledku změny klimatu; připomíná, že zdraví a bezpečnost pracovníků spadá do pravomoci EU a že v souladu se směrnicí 89/391/EHS by zaměstnanci měli být chráněni před veškerými riziky, včetně rizik nově se objevujících; vyzývá Komisi, aby důkladně a naléhavě posoudila nová a nově se objevující rizika změny klimatu pro BZOP s cílem lépe chránit pracovníky před vystavením vyšším teplotám, přírodnímu ultrafialovému záření a dalším souvisejícím a bezpečnostním rizikům;

15. vyzývá k posilování ochrany před vystavením UV záření na úrovni EU, zvláště v rámci právních předpisů v oblasti BOZP pro pracovníky, kteří vykonávají práci ve venkovních prostorách; vyzývá proto Komisi, aby revidovala směrnici 2006/25/ES o expozici zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (optickým zářením z umělých zdrojů) ( 58 ) a zahrnula do její oblasti působnosti sluneční záření; vyzývá Komisi k posouzení provádění a účinnosti stávajících opatření na ochranu pracovníků vystavených ionizujícímu záření, jako jsou posádky letadel, pracovníci jaderných elektráren, pracovníci v odpovídajících průmyslových zařízeních, výzkumní pracovníci a zdravotničtí a veterinární pracovníci činní v odvětví radiologie, radioterapie nebo nukleární medicíny, a vyzývá rovněž k jejich revizi, bude-li to nutné pro zavedení odpovídajících opatření;

16. vyzývá Komisi, aby v rámci stávající interinstitucionální struktury zavedla mechanismus včasného varování s cílem zjistit, kde jsou zapotřebí úpravy a revize stávajících směrnic v oblasti BOZP týkající se odvětví, která prochází neustálou změnou a která mohou být ovlivněna například novými vědeckými údaji o nebezpečných výrobcích nebo vývojem na trzích práce a pracovních podmínek v rámci souběžné digitální a ekologické transformace; zdůrazňuje, že do tohoto mechanismu je zvláště nutné zapojit odvětvové sociální partnery, neboť měnící se situaci budou čelit jako první;

17. vyzývá členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní politiky pro zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci jako základní součásti zadávání veřejných zakázek;

18. vyzývá Komisi, aby v budoucích obchodních dohodách EU prosazovala širší téma důstojné práce a zajistila, aby byly v rámci povinných závazků v oblasti pracovních a sociálních norem řádně zohledňovány normy BOZP. vyzývá Komisi, aby podpořila kandidátské země při harmonizaci jejich právních rámců s unijním acquis v oblasti BOZP; vyzývá Komisi a členské státy, aby úzce spolupracovaly s organizacemi MOP a WHO s cílem prosazovat v rámci základních pracovních zásad a práv stanovených organizací MOP právo na bezpečné a zdravé pracovní prostředí a zajistily dodržování těchto zásad ze strany subjektů činných v rámci globálních dodavatelských řetězců; vítá záměr Komise navrhnout celounijní zákaz výrobků pocházejících z nucené práce;

19. vítá záměr posílit spolupráci s partnerskými zeměmi EU, regionálními a mezinárodními organizacemi a dalšími mezinárodními fóry s cílem celosvětově zpřísnit bezpečnostní normy a normy ochrany zdraví při práci; vyzývá Komisi, aby aktivně podporovala začlenění práva na bezpečné a zdravé pracovní prostředí do rámce MOP pro základní zásady a práva v práci;

20. domnívá se, že v přeshraničních regionech by měla být podporována společná přeshraniční odborná příprava a sdílení osvědčených postupů zdravotnického personálu a pracovníků v oblasti veřejného zdraví;

Plán připravenosti na budoucí zdravotní krize: poučení z pandemie COVID-19 a její dopady na výkon práce

21. zdůrazňuje, že je nezbytné vyvodit ponaučení z pandemie COVID-19 a zvýšit připravenost na případné budoucí zdravotní krize; podporuje výzvu určenou členským státům, aby ve svých vnitrostátních strategiích v oblasti BOZP vypracovaly plány připravenosti na budoucí krize po konzultacích se sociálními partnery z členských států, mimo jiné i za účelem provádění pokynů a nástrojů EU; zdůrazňuje, že pro tyto plány jsou zapotřebí účinné koordinační mechanismy EU; domnívá se, že základem každého zdravotního plánu připravenosti by mělo být zdokonalení způsobu, jakým jsou sdělovány ověřené informace; domnívá se, že nedílnou součástí plánů připravenosti v oblasti BOZP na budoucí zdravotní krize by měla být ochrana a podpora duševního zdraví; zdůrazňuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována duševnímu zdraví zdravotnických a dalších klíčových pracovníků; vítá, že Komise hodlá v úzké spolupráci se subjekty působícími v oblasti veřejného zdraví zahájit podrobné posouzení dopadů pandemie a účinnosti unijních a vnitrostátních rámců v oblasti BOZP, které má sloužit k vypracování nouzových postupů a pokynů pro rychlé zavedení, provádění a sledování opatření v případě možných budoucích zdravotních krizí; vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost přeshraničním regionům s cílem posílit spolupráci; domnívá se, že po vyhlášení stavu ohrožení veřejného zdraví v Unii, jak je stanoveno v budoucím nařízení ( 59 ) o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách, by se mělo začít s prováděním opatření stanovených ve vnitrostátních plánech připravenosti v oblasti BOZP, která by byla koordinována na úrovni EU;

22. připomíná závazek Komise posoudit potřebu dalších opatření ke zlepšení fungování stávajícího regulačního rámce EU pro bezpečnost a ochranu zdraví a nutnost změny směrnice 2000/54/ES o biologických činitelích při práci; vyzývá Komisi, aby bezodkladně provedla cílenou revizi uvedené směrnice a vycházela při tom z poznatků získaných z koronavirové pandemie za účelem lepší připravenosti, dokonalejšího plánování reakce a větší odolnosti na všech pracovištích; zdůrazňuje, že tato revize by měla zajistit, aby směrnice byla s to reagovat na pandemie a usnadnit zavádění vnitrostátních nouzových plánů pro případ propuknutí pandemie a poskytování písemných instrukcí v různých jazycích zaměstnavateli ve vztahu k rizikům v oblasti BOZP, sanitárních opatření a organizace práce pro všechny pracovníky; vítá záměr Komise začlenit onemocnění COVID-19 do doporučení týkajícího se evropského seznamu nemocí z povolání;

23. vyzývá Komisi a členské státy, aby výrazně upřednostňovaly a odpovídajícím způsobem financovaly posílení výzkumu a shromažďování údajů na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni v oblasti BOZP, zejména pokud jde o příčiny a dopady ve vztahu k duševnímu zdraví, psychosociálním a ergonomickým rizikům a muskuloskeletálním poruchám, nemocem z povolání, nádorovým onemocněním vzniklým z povolání a chronickým zánětlivým onemocněním ve všech odvětvích, a aby provedly podrobné posouzení problémů, jakož i dopadu měnícího se světa práce, včetně příležitostí a výzev, pokud jde o zdraví a bezpečnost v souvislosti s prací na dálku a prací z domova i o právo odpojit se s cílem analyzovat vliv pohlaví, věku a zdravotního postižení; vyzývá Komisi, aby na tento výzkum po konzultaci se sociálními partnery navázala legislativními i nelegislativními opatřeními na ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků;

24. vyzývá Komisi, aby provedla další výzkum ekonomických nákladů na zdravotní péči a vyloučení z pracoviště;

25. vyzývá Komisi, aby předložila legislativní rámec s cílem stanovit minimální požadavky pro práci na dálku v celé Unii, aniž by došlo k negativnímu dopadu na podmínky zaměstnávání pracovníků na dálku; konstatuje, že tento rámec by měl být vypracován po konzultaci s členskými státy a evropskými sociálními partnery při plném respektování vnitrostátních modelů trhu práce a při zohlednění rámcových dohod sociálních partnerů o práci na dálku a o digitalizaci; zdůrazňuje, že by tento rámec měl vyjasnit pracovní podmínky, včetně poskytování a používání vybavení a stanovení odpovědnosti za ně, a to i pokud jde o stávající a nové digitální nástroje, a že by měl zajistit, aby byl tento druh práce vykonáván dobrovolně a aby práva, rovnováha mezi pracovním a soukromým životem, pracovní zátěž a výkonnostní normy pracovníků na dálku byly stejné jako v případě zaměstnanců na pracovišti; zdůrazňuje, že tato legislativní iniciativa by měla být založena na komplexním posouzení, mimo jiné i psychosociálních rizik spojených s digitálními a distančními pracovními postupy a pracovním prostředím, které není jasně odděleno od soukromého života; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve prospěch osob se zdravotním postižením, které se nacházejí v přechodu na práci na dálku nebo procházejí distanční odbornou přípravou, byla přijata opatření k zajištění přístupnosti a inkluzivní technologie;

26. vyzývá Komisi, aby po konzultaci se sociálními partnery navrhla směrnici o minimálních normách a podmínkách s cílem zajistit, aby všichni pracovníci mohli účinně uplatňovat své právo odpojit se, a regulovat využívání stávajících a nových digitálních nástrojů pro pracovní účely v souladu se svým usnesením ze dne 21. ledna 2021, které obsahuje doporučení Komisi k právu odpojit se, a to s přihlédnutím k rámcové dohodě sociálních partnerů o digitalizaci;

27. vítá závazek Komise modernizovat legislativní rámec pro BOZP pomocí revize směrnic 89/654/EHS ( 60 ) a 90/270/EHS ( 61 ) o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro pracoviště a práci se zobrazovacími jednotkami; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu byla ambicióznější a neprodleně navrhla širší a komplexnější směrnici o předcházení muskuloskeletálním poruchám a revmatickým onemocněním souvisejícím s prací a o jejich zvládání; žádá členské státy, aby posílily svůj výzkum a zintenzivnily shromažďování údajů; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby se směrnice vztahovala na všechna rizika související s prací, která mohou vést k revmatickým či chronickým a muskuloskeletálním onemocněním, jako je zvedání břemen, opakující se pohyby, vibrace nebo stání či sezení po dlouhou dobu; připomíná, že u pracovnic je větší pravděpodobnost, že budou postiženy muskuloskeletálními poruchami; připomíná Komisi, že návrh týkající se muskuloskeletálních poruch souvisejících s prací musí při posuzování, prevenci a léčbě těchto onemocnění zahrnovat silný genderový rozměr; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily zavedení pružné pracovní doby pro pracovníky trpící muskuloskeletálními poruchami nebo revmatickými či chronickými zánětlivými nemocemi; vyzývá Komisi a členské státy, aby se zabývaly pracovními riziky souvisejícími s nemocemi oběhové soustavy;

28. vyzývá Komisi a členské státy, aby vybízely podniky k podpoře zdraví pracovníků s využitím logistických zdrojů, které mají k dispozici, vydáváním doporučení týkajících se zdravého životního stylu, podporou fyzické aktivity tím, že pracovníkům umožní přístup do vyhrazených míst v místě práce nebo usnadní přístup ke specializovaným vnějším strukturám, podpoří vytváření interních sportovních týmů, poskytnou garáže pro jízdní kola, podpoří konzumaci odpovídající výživy poskytováním zdravých, vyvážených a rozmanitých jídel v jídelnách a pomocí dávkovačů přírodních nápojů, budou distribuovat značky vyzývající zaměstnance, aby udržovali prostory okolo společných vchodů a východů bez škodlivých látek, jako je cigaretový kouř, a přijmou veškerá další vzdělávací opatření, která by mohla sloužit tomuto účelu, jako je podpora Evropského kodexu proti rakovině; zdůrazňuje pozitivní dopad řádného vzdělávání a odborné přípravy vedoucích pracovníků a pracovníků odpovědných za zaměstnance na předcházení psychosociálním rizikům a obtěžování na pracovišti; vyzývá Komisi a členské státy k zajištění toho, aby vedoucí pracovníci a pracovníci odpovědní za zaměstnance absolvovali nebo dokončili povinnou odbornou přípravu, včetně odborné přípravy v oblasti prevence psychosociálních rizik a boje proti obtěžování, než se ujmou svých povinností na pracovišti; vybízí členské státy a sociální partnery, aby v souladu se svými předpisy a svou praxí navrhli iniciativy ke zlepšení odborné přípravy zástupců podniků a vedoucích pracovníků v oblasti BOZP; vyzývá členské státy, aby podpořily aktivní účast zaměstnanců na uplatňování preventivních opatření v oblasti BOZP a zajistily, aby se zástupci pro danou oblast mohli účastnit školení na vyšší než základní úrovni;

29. připomíná řadu případů porušování práv pracovníků během pandemie, zejména u mobilních pracovníků, včetně přeshraničních, sezónních a migrujících pracovníků, kteří byli vystaveni nezdravým nebo nebezpečným životním a pracovním podmínkám, jako je špatné či přeplněné ubytování, a kteří nebyli dostatečně informováni o vlastních právech; opakuje svou výzvu Komisi, aby bezodkladně přijala opatření ke zlepšení situace v oblasti zaměstnanosti, pracovních, zdravotních a bezpečnostních podmínek mobilních a migrujících pracovníků, jako jsou přeshraniční, vyslaní a sezónní pracovníci, včetně přezkumu úlohy agentur práce, náborových agentur, dalších zprostředkovatelů a subdodavatelů, s cílem zjistit nedostatky v ochraně s ohledem na zásadu rovného zacházení a konkrétní problémy v oblasti zdraví a bezpečnosti, jimž mobilní a migrující pracovníci čelí, jako je přístup k odpovídajícímu vybavení a zařízením, kvalitní ubytování, bezpečná doprava a důstojné stravování ( 62 ) , a řešit potřebu revidovat stávající legislativní rámec za účelem řešení zjištěných nedostatků, jakož i zajištění připravenosti na pandemii s využitím ponaučení z koronavirové krize; vyzývá Komisi a členské státy k zajištění toho, aby ubytování pracovníků, pokud je zajišťuje zaměstnavatel, bylo bezpečné, důstojné a splňovalo minimální normy; zdůrazňuje úlohu Evropského orgánu pro pracovní záležitosti (ELA) při napomáhání členským státům a Komisi v účinném uplatňování a vymáhání právních předpisů EU v oblasti mobility pracovních sil a v koordinaci systémů sociálního zabezpečení v rámci Unie; zdůrazňuje, že je třeba zvážit revizi mandátu orgánu ELA v souvislosti s hodnocením, které má být provedeno v roce 2024, s cílem zahrnout ustanovení o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci; vyzývá agenturu EU-OSHA a orgán ELA, aby spolupracovaly s cílem podpořit Komisi a členské státy při zlepšování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci u mobilních a migrujících pracovníků; vyzývá Komisi, aby prozkoumala, jak mohou digitální nástroje pomoci posílit přeshraniční prosazování norem bezpečnosti a ochrany zdraví při práci u všech mobilních pracovníků, včetně osob samostatně výdělečně činných a mobilních státních příslušníků neunijních zemí, na které se vztahují pravidla EU o vnitrounijní mobilitě; vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s orgánem ELA a po řádném posouzení předložila legislativní návrh evropského průkazu sociálního zabezpečení pro všechny mobilní pracovníky a státní příslušníky neunijních zemí – na které se vztahují pravidla EU pro vnitrounijní mobilitu –, který by příslušným vnitrostátním orgánům a sociálním partnerům poskytl nástroj ke spravedlivému a účinnému prosazování pravidel EU v oblasti mobility pracovních sil a koordinace sociálního zabezpečení na trhu práce s cílem zajistit rovné podmínky v Unii, a to i pokud jde o ochranu zdraví a bezpečnost mobilních pracovníků, jak je uvedeno v usnesení Parlamentu ze dne 25. listopadu 2021 o zavedení evropského průkazu sociálního zabezpečení s cílem zlepšit digitální prosazování práv na sociální zabezpečení a spravedlivou mobilitu ( 63 )

30. zdůrazňuje, že je třeba zajistit začlenění norem BOZP do zadávání veřejných zakázek, a vyzývá v tomto ohledu členské státy, aby předložily vnitrostátní politiky s cílem toto zajistit; vyzývá Komisi, aby sdílela osvědčené postupy týkající se toho, jak začlenit normy BOZP do pravidel pro zadávání veřejných zakázek a jak zapracovat ustanovení o BOZP do vnitrostátního práva v souladu se směrnicí o zadávání veřejných zakázek;

Provádění předpisů a jejich vymáhání

31. zdůrazňuje zásadní úlohu vnitrostátních inspektorátů práce při zajišťování souladu s právními předpisy v oblasti zdraví a bezpečnosti a při prevenci onemocnění a zranění spojených s výkonem povolání; vyzývá členské státy, aby vyčlenily odpovídající finanční částky pro vnitrostátní inspektoráty práce a provedly doporučení MOP zavést jednoho inspektora práce na každých 10 000 pracovníků za účelem provádění rychlých a účinných inspekcí v zájmu vymýcení všech forem zneužívání; vyzývá Komisi, aby provedla a šířila výsledky studie o tom, jak vnitrostátní inspektoráty práce provádějí své inspekce a jaký rozsah a obsah tyto inspekce mají, a to i pokud jde o počet zjištěných porušení předpisů a ukládání účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, s cílem zmapovat jejich schopnost prosazovat stávající pravidla v oblasti BOZP v zájmu zajištění rovných podmínek umožňujících dostatečnou ochranu; vyzývá Komisi, aby v rámci působnosti Poradního výboru pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci zřídila zvláštní tripartitní pracovní skupinu pro prosazování předpisů, která by tento průzkum sledovala; vyzývá Komisi a členské státy, aby racionalizovaly normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci ve všech sférách politiky a zlepšily preventivní opatření a prosazování stávajících pravidel a právních předpisů v oblasti BOZP; zdůrazňuje v tomto ohledu úlohu sociálních partnerů a vnitrostátních služeb v oblasti zdraví a bezpečnosti; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily větší koordinaci, spolupráci a odborné vzdělávání na evropské úrovni;

32. vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily odpovídající financování a přístup všech pracovníků ke školicím a vzdělávacím zařízením v oblasti zdraví a bezpečnosti za účelem prevence pracovních úrazů a nemocí; zdůrazňuje, že v tomto ohledu je nutná úzká spolupráce se sociálními partnery;

33. vyzývá Komisi, aby řešila rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které vedou k nekalé hospodářské soutěži nejen na vnitřním trhu, ale i ve vztahu k neunijním zemím;

34. vyzývá Komisi, aby zahájila posouzení služeb v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti a ve vztahu k poučení ve sféře poskytování externích služeb v uvedené oblasti od okamžiku, kdy byla zavedena ustanovení čl. 7 odst. 3 směrnice 89/391/EHS; naléhavě vyzývá Komisi, aby vypracovala doporučení pro posílení vnitrostátních externích služeb v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti s cílem zlepšit prevenci rizik na pracovišti;

35. vyzývá členské státy, aby podávaly zprávy o cílech stanovených ve vnitrostátních strategiích BOZP a aby zajistily odpovídající financování na podporu jejich provádění; zdůrazňuje, že sociální partneři by měli být plně zapojeni do provádění vnitrostátních plánů v oblasti BOZP nebo do navazujících postupů; zdůrazňuje, že je třeba uznat sociální partnery a zástupce pro bezpečnost a ochranu zdraví na pracovišti a zapojit je do navrhování, provádění a prosazování legislativního rámce pro BOZP; vyzývá Komisi, aby zahájila výzkum na poli koncepcí a postupů pro účinnější účast pracovníků a jejich zástupců v odborových organizacích a pracovních radách ve všech fázích posuzování rizik a politiky v oblasti BOZP na úrovni podniků a aby spustila financování programů zaměřených na posílení podílu pracovníků na činnostech podniků v oblasti BOZP; vyzývá členské státy, aby zrušily veškeré vnitrostátní právní předpisy, které brání kolektivnímu vyjednávání, mimo jiné i ve vztahu k záruce přístupu odborů na pracoviště z organizačních důvodů, sdílení informací a konzultací a posilování zastoupení pracovníků, a tím zajistily odpovídající normy BOZP na pracovišti;

36. zdůrazňuje, že balíček opatření v oblasti mobility a iniciativy v jeho rámci, včetně pokynů Komise týkajících se pravidel pro dobu řízení a odpočinek, mohou zlepšit bezpečnost a ochranu zdraví při práci; vyzývá členské státy, aby posílily silniční dohled a zajistily dodržování těchto pravidel, včetně zaručení toho, aby zaměstnavatelé zaručili řádnou pracovní dobu řidičů, a zabránili tak nadměrnému pracovnímu zatížení, čímž se zvýší bezpečnost silničního provozu; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve svých vnitrostátních strategiích bezpečnosti silničního provozu stanovily jasné cíle pro snížení počtu úmrtí na silnicích při nehodách souvisejících s výkonem práce; vyzývá Komisi, aby předložila podobné iniciativy s cílem zlepšit zdraví a bezpečnost pracovníků v leteckém a námořním odvětví; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby členské státy podávaly zprávy a předkládaly statistiky o nehodách na silnicích souvisejících s výkonem práce;

37. zdůrazňuje, že by všichni pracovníci měli být náležitě chráněni bez ohledu na velikost podniků a že by měla být poskytována podpora zejména mikropodnikům a malým a středním podnikům, aby se těmto subjektům pomohlo při řádném uplatňování pravidel v oblasti BOZP; zdůrazňuje úlohu agentury EU-OSHA, jež spočívá v tom, že mikropodnikům a malým a středním podnikům poskytuje nástroje a standardy, které tyto subjekty potřebují k posouzení rizik pro své pracovníky a k provádění odpovídajících preventivních opatření; domnívá se, že by agentura EU-OSHA měla být posílena, aby mohla účinněji podporovat vytváření zdravých a bezpečných pracovišť v celé Unii a dále rozvíjet iniciativy zaměřené na zlepšení prevence na pracovišti ve všech odvětvích činnosti;

o

o o

38. pověřuje svou předsedkyni, aby předala toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

(1) Návrh usnesení k evropskému akčnímu rámci WHO pro duševní zdraví na období 2021–2025, 71. Regionální výbor pro Evropu, 13.–15. září 2021.

(2) Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) Úř. věst. C 433, 23.12.2019, s. 9.

(5) Úř. věst. C 362, 8.9.2021, s. 82.

(6) Úř. věst. C 445, 29.10.2021, s. 75.

(7) Úř. věst. C 456, 10.11.2021, s. 161.

(8) Přijaté texty, P9_TA(2021)0385.

(9) Přijaté texty, P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) Informativní přehled WHO nazvaný „Duševní zdraví: posílení naší reakce“, březen 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12) Tisková zpráva Evropské komise o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci v měnícím se světě práce, 28. června 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_21_3170

(13) Eurostat, statistika pracovních úrazů, listopad 2020.

(14) Eurofond, Šestý průzkum pracovních podmínek v Evropě – souhrnná zpráva (aktualizace z roku 2017), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2017.

(15) Různé kategorie označující kvalitu pracovních míst naznačují, že obraz je diferencovanější a neomezuje se na pouhou polarizaci mezi vysoce kvalitními a málo kvalitními pracovními místy. Analýza seskupuje pracovníky do pěti profilů kvality pracovních míst: „prestižní“ pracovní místa (zahrnující 21 % pracovníků); „běžná“ pracovní místa“ (25 %), „aktivní manuální“ pracovní místa (21 %); „stresující“ pracovní místa (13 %); a „nekvalitní“ pracovní místa (20 %). Struktura skóre kvality pracovních míst napříč profily se liší, což potvrzuje předpoklad, že kvalita pracovních míst zahrnuje různé aspekty.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) EU-OSHA, Mezinárodní srovnání nákladů na pracovní úrazy a nemoci z povolání, 2017.

(18) Takala, J., Pracovní dokument – Eliminating occupational cancer in Europe and globally (Odstraňování rakoviny jako nemoci z povolání v Evropě a na celém světě), 2015, s. 6.

(19) „Global Asbestos Disaster“ (Globální azbestová katastrofa), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) EU-OSHA, průzkum mezi zaměstnanci o expozici rizikovým faktorům přispívajícím k nádorovým onemocněním, 20. května 2020.

(22) Informativní přehled WHO nazvaný „Radon a zdraví“, 2. února 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23) Evropský parlament, GŘ IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster (Posilování Evropy v boji proti rakovině – postupovat dál a rychleji), červenec 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24) IPCC, šestá hodnotící zpráva, Regionální informační přehled – Evropa. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) Eurostat, Subjektivní zdravotní problémy a rizikové faktory související s prací – klíčové statistiky, září 2021.

(26) EU-OSHA, Muskuloskeletální poruchy: spojitost s psychosociálními rizikovými faktory při práci, 2021.

(27) Eurofound a EU-OSHA, Psychosociální rizika v Evropě: prevalence a strategie pro prevenci, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2014.

(28) EU-OSHA, Psychosociální rizika a stres na pracovišti. https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29) EU-OSHA, Údaje o BOZP: stres v práci – fakta a čísla, 2009.

(30) Eurofound, Living, working and COVID-19 (Život, práce a COVID-19), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2020.

(31) Eurofound a Mezinárodní úřad práce, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work (Práce vykonávaná kdykoli a kdekoli: účinky na svět práce), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, a Mezinárodní úřad práce, Ženeva, 2017.

(32) Evropský odborový institut, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition, (Práce z domova po pandemii Covid-19: základní podmínky pro úspěšnou transformaci), 2021.

(33) Eurofound a Společné výzkumné středisko Evropské komise (2021), K čemu právě došlo? Omezení volného pohybu osob v souvislosti s pandemií COVID-19 a změny na trhu práce, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2021.

(34) Eurofound, Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age (Práce na dálku a mobilní práce s využitím informačních a komunikačních technologií: Flexibilní práce v digitálním věku), řada New forms of employment (Nové formy zaměstnanosti), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2020.

(35) Microsoft Work Trend Index, „The next great disruption is hybrid work – are we ready?“(„Dalším velkým narušením je hybridní práce – jsme připraveni?“), 2021.

(36) EU-OSHA, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications, (Práce na dálku a zdravotní rizika v souvislosti s pandemií COVID-19: důkazy z praxe a politické důsledky), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2021.

(37) Mezinárodní organizace práce, World Employment and Social Outlook 2021, The role of digital labour platform in transforming the world of work (Úloha digitálních pracovních platforem při transformaci světa práce). https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Evropská konfederace odborových svazů, informativní sdělení nazvané „National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector)“ (Vnitrostátní opatření zaměřená na sezónní pracovníky k řešení nedostatku pracovních sil (zejména v odvětví zemědělství), 29. května 2020. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39) EU–OSHA, Third European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 3) (3. evropský průzkum podniků na téma nových a vznikajících rizik), 2019; https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) Da Silva Neto, AM. a kol., „Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis“ (Psychologické dopady pandemie COVID-19 na zdravotnické pracovníky: systematický přehled s metaanalýzou), „Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry“ (Pokrok v neuro-psychofarmakologii a biologické psychiatrii), 10. ledna 2021.

(41) Infografika Evropského parlamentu, „Jaké dopady měla krize koronaviru na ženy“, 1. března 2021. https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20210225STO98702/understanding-the-impact-of-covid-19-on-women-infographics; Evropský institut pro rovnost žen a mužů, https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42) Eurofound, novinový článek s názvem: „Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace“ (Pouze jeden ze tří pracovníků s omezující chronickou nemocí má přizpůsobené pracoviště), 15. října 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43) Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 28.

(44) Eurofound, Průzkum pracovních podmínek v Evropě 2021 https://www.eurofound.europa.eu/cs/surveys/2021/pruzkum-pracovnich-podminek-v-evrope-2021

(45) https://eular.org/myUploadData/files/ eular_vision_paper_on_eu_health_policy_branded.pdf

(46) Niedhammer I., Bertrais S., Witt K. (2021), „Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis“ (Psychosociální vlivy při práci a jejich dopady na zdraví: metapřehled 72 přehledů literatury s metaanalýzou), Scand J Work Environ Health 2021; 47(7):489-508.

(47) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50).

(48) Evropský odborový institut, „Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work“ (Limitní hodnoty expozice olovu a jeho sloučeninám při práci a rovné zacházení pro ženy a muže na pracovišti), 14. prosince 2020.

(49) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(50) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

(51) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/148/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí azbestu při práci (Úř. věst. L 330, 16.12.2009, s. 28).

(52) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

(53) Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1.

(54) Doporučení MOP č. 171 o službách pracovního lékařství https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55) https://osha.europa.eu/cs/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) Článek 23 Všeobecné deklarace lidských práv uvádí, že „Na ochranu svých zájmů má každý právo zakládat s jinými odborové organizace a přistupovat k nim“; Úmluva č. 87 MOP o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat, 1948; a úmluva MOP č. 98 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat.

(58) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/25/ES ze dne 5. dubna 2006 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (optickým zářením z umělých zdrojů) (Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 38).

(59) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. listopadu 2020 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 1082/2013/EU (COM(2020)0727), který předložila Komise. Parlament přijal změny návrhu ve dnech 14. září a 11. listopadu 2021 (přijaté texty, P9_TA(2021)0377 a P9_TA(2021)0449).

(60) Směrnice Rady 89/654/EHS ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví na pracovišti (Úř. věst. L 393, 30.12.1989, s. 1).

(61) Směrnice Rady 90/270/EHS ze dne 29. května 1990 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro práci se zobrazovacími jednotkami (Úř. věst. L 156, 21.6.1990, s. 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Přijaté texty, P9_TA(2021)0473.