Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému {SEK(2008) 2093} {SEK(2008) 2094} /* KOM/2008/0388 konečném znení - COD 2008/0127 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 25.6.2008 KOM(2008) 388 v konečném znění 2008/0127 (COD) NÁVRH NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému (předložená Komisí) {SEK(2008) 2093}{SEK(2008) 2094} 2008/0127 (COD) NÁVRH NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[1], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[2], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3], vzhledem k těmto důvodům: (1) Provádění společné dopravní politiky vyžaduje účinný systém letecké dopravy, který by umožňoval bezpečný, pravidelný a udržitelný provoz služeb letecké dopravy a usnadňoval tak volný pohyb zboží, osob a služeb. (2) Přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe[4], nařízení (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi[5], nařízení (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi[6] a nařízení (ES) č. 552/2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu[7] (první balíček právních předpisů o jednotném evropském nebi) byl stanoven pevný právní základ pro hladký a bezporuchový, interoperabilní a bezpečný systém uspořádání letového provozu (ATM). (3) Aby bylo možné dokončit vytváření jednotného evropského nebe, je nezbytné přijmout dostatečná opatření na úrovni Společenství, zejména pak zvýšit výkonnost evropského leteckého systému v klíčových oblastech, jako jsou bezpečnost, kapacita, efektivita letů a nákladů a životní prostředí v rámci vyšších cílů zajištění bezpečnosti. (4) V reakci na silnou poptávku odvětví, členských států a dalších zúčastněných stran po zjednodušení a zvýšení účinnosti regulačního rámce pro letectví v Evropě byla v listopadu 2006 založena Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy (dále jen „skupina na vysoké úrovni“). Tato skupina, složená ze zástupců většiny skupin zúčastněných stran, předložila v červenci 2007 zprávu obsahující soubor doporučení, která mají vést ke zlepšení výkonnosti a řízení evropského leteckého systému. (5) Rada Evropské unie na svém zasedání dne 7. dubna 2008 vyzvala Komisi, aby v souladu s doporučeními skupiny na vysoké úrovni vypracovala všeobecný systémový přístup v souladu s konceptem od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání ( gate-to-gate ) za účelem zvýšení bezpečnosti, zlepšení ATM a zvýšení účinnosti nákladů. (6) Nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR)[8] požaduje, aby byl vypracován a proveden hlavní plán ATM. Provedení hlavního plánu ATM vyžaduje přijetí regulačních opatření na podporu vývoje, zavedení a financování nových koncepcí a technologií. Výsledkem by měl být systém složený z plně harmonizovaných a interoperabilních složek zaručujících vysoce výkonnou leteckou dopravu v Evropě. (7) Skupina na vysoké úrovni doporučila, aby byl životnímu prostředí přikládán stejný význam jako bezpečnosti a efektivitě leteckého systému, a trvala na tom, aby zástupci odvětví a regulační orgány spolupracovali tak, aby ATM co největší měrou přispívalo k udržitelnosti. (8) Aby byl zajištěn stálý a kvalitní dozor nad poskytováním služeb v celé Evropě, měla by být zajištěna dostatečná nezávislost a dostatečné financování vnitrostátních dozorových orgánů. (9) Sociální partneři by měli být lépe informováni a konzultováni v souvislosti se všemi opatřeními, která mají dalekosáhlé sociální důsledky. Měl by být konzultován i výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise č. 98/500/ES z 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni[9]. (10) K dosažení lepší výkonnosti v oblasti ATM a letových navigačních služeb (ANS) je nezbytné vytvořit rámec, který bude definovat, provádět a prosazovat závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech v souladu s politikou Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). Nezanedbatelnou součástí takového rámce by měl být vhodný mechanismus pro ohlašování, zkoumání, hodnocení a šíření údajů o výkonnosti ATM a ANS a příslušné pobídky a odrazující opatření, které by podporovaly dosahování stanovených cílů. (11) Vzhledem k technickému pokroku je nezbytné upravit první balíček právních předpisů o jednotném evropském nebi. (12) Mělo by být jasně stanoveno, že členské státy nesmějí odmítnout určit poskytovatele letových navigačních služeb z důvodu, že je usazen v jiném členském státě nebo je vlastněn státními příslušníky tohoto členského státu. (13) Funkční bloky vzdušného prostoru jsou klíčovými prvky, které umožňují širší spolupráci mezi poskytovateli letových navigačních služeb s cílem zvýšit výkonnost a vytvářet součinnosti. Členské státy by měly funkční bloky vzdušného prostoru vytvořit nejpozději do konce roku 2012. (14) Pokud by zvyšování výkonnosti, především zavedení hlavního plánu ATM, překročilo v současné době dostupné prostředky, měla by být přijata opatření na financování společných projektů. (15) Zprávy Komise Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti a závěrečná zpráva skupiny na vysoké úrovni potvrzují, že síť tratí letových provozních služeb (ATS) a strukturu vzdušného prostoru nelze budovat odděleně, neboť jednotlivé členské státy jsou nedílnou součástí Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN), jak v rámci Společenství, tak mimo něj. (16) Proto by měl být pro všeobecný letový provoz zaveden postupně více integrovaný provozní vzdušný prostor. (17) Společné plánování a integrovaný provoz s cílem překonat regionální potíže by měla usnadnit evropská letová informační oblast (EFIR) zahrnující vzdušný prostor, který spadá pod pravomoc členských států. (18) Uživatelé vzdušného prostoru čelí rozdílným podmínkám přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství a svobody pohybu v něm. Jde o důsledek absence harmonizovaných pravidel Společenství upravujících vzdušný prostor, zejména absence harmonizované klasifikace vzdušného prostoru. Komise by proto měla tato pravidla harmonizovat na základě norem ICAO. (19) EATMN by měla být navržena a realizována s ohledem na účinnost, bezpečnost a environmentální udržitelnost sítě letecké dopravy. Jak zdůraznila Komise Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti ve své zprávě „Hodnocení iniciativ směřujících k zavedení funkčních bloků vzdušného prostoru a jejich přínosu pro zvyšování výkonnosti“, bylo by tohoto cíle nejlépe dosaženo v rámci koordinovaného uspořádání sítě letecké dopravy na úrovni Společenství. (20) Je nezbytné dosáhnout společné a harmonizované struktury vzdušného prostoru v oblasti tratí a založit stávající i budoucí organizaci vzdušného prostoru na společných zásadách, aby bylo zajištěno progresivní provádění hlavního plánu ATM, optimalizace využívání omezených zdrojů tak, aby se předešlo zbytečným nákladům na vybavenost, navrhování a uspořádání vzdušného prostoru v souladu s harmonizovanými pravidly. Za tímto účelem by měla být Komise odpovědná za přijetí potřebných pravidel a prováděcích rozhodnutí s právně závazným účinkem. (21) Skupina na vysoké úrovni doporučila vybudovat nové nebo pokročilé funkce na stávajících základech, posílit postavení Eurocontrolu a zároveň přisoudit Společenství roli jediného normotvůrce a dodržovat zásadu oddělení tvorby právních předpisů od poskytování služeb. Komise by proto měla reformovaný Eurocontrol, s nově zavedenými mechanismy pro správu a řízení, pověřit plněním úkolů vztahujících se k funkcím uvedeným v předchozím bodě odůvodnění, jež nejsou spojeny s přijetím závazných opatření s obecnou působností ani s výkonem práva politického rozhodování. Eurocontrol by měl tyto úkoly plnit nestranně a hospodárně a za plného zapojení uživatelů vzdušného prostoru a poskytovatelů letových navigačních služeb. (22) Měla by být přijata vhodná opatření ke zvýšení účinnosti uspořádání toku letového provozu s cílem pomoci stávajícím provozním jednotkám, včetně centrální jednotky Eurocontrolu pro uspořádání letového provozu, zajistit účinný letový provoz. Sdělení Komise o akčním plánu pro kapacitu letišť, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě[10] navíc zdůrazňuje potřebu zajistit soulad mezi letovými plány a letištními časy. (23) Nedostatek moderních, úplných, kvalitních a včasných leteckých informací ovlivňuje bezpečnost a způsobuje, že uživatelé vzdušného prostoru čelí rozdílným podmínkám přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství a svobody pohybu v něm. Společenství by mělo vzít v úvahu hlavní plán ATM a ve spolupráci s Eurocontrolem se zasadit o modernizaci tohoto odvětví a zajistit, aby uživatelé měli k těmto údajům přístup prostřednictvím jednotného veřejného přístupového bodu, který bude nabízet ověřené a integrované informace moderní a uživatelsky přístupnou formou. (24) S cílem předejít zbytečné administrativní zátěži a překrývání ověřovacích postupů by se pro účely tohoto nařízení měla přijímat osvědčení vydaná v souladu s nařízením Evropského parlamentu a rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES[11], v případech, kdy se vztahují na složky nebo systémy. (25) Skupina na vysoké úrovni ve své závěrečné zprávě doporučila Komisi, aby program SESAR specificky upravoval definici interoperabilních postupů, systémů a výměny informací v rámci Evropy a se zbytkem světa. Jeho součástí by mělo být také vytvoření příslušných norem a stanovení nových prováděcích pravidel či specifikací Společenství v rámci jednotného evropského nebe. (26) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[12]. (27) Komisi by zejména měla být svěřena pravomoc aktualizovat opatření na základě technického nebo provozního vývoje a stanovit základní kritéria a postupy pro výkon některých funkcí při řízení sítě. Jelikož tato opatření mají obecnou působnost a jejich účelem je změna jiných než podstatných prvků tohoto nařízení nebo doplnění tohoto nařízení o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijímána regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. (28) Pokud ze závažných naléhavých důvodů nelze dodržet obvyklé lhůty pro regulativní postup s kontrolou, měla by mít Komise možnost použít postup pro naléhavé případy stanovený v článku 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES. (29) Nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 549/2004 se mění takto: 1) V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Cílem iniciativy jednotné evropské nebe je zdokonalit stávající normy bezpečnosti letecké dopravy, přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy a zlepšit celkovou výkonnost systému uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb (ANS) pro všeobecný letový provoz v Evropě tak, aby byly splněny požadavky všech uživatelů vzdušného prostoru. Toto nařízení tento cíl naplňuje tím, že zřizuje harmonizovaný právní rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe.“ 2) Článek 2 se mění takto: a) Bod 8 se nahrazuje tímto: „8. „uživateli vzdušného prostoru“ rozumí provozovatelé letadel provozovaných v rámci všeobecného letového provozu;“ b) Bod 10 se nahrazuje tímto: „10. „uspořádáním letového provozu (ATM)“ rozumí soubor palubních a pozemních funkcí (letových provozních služeb, uspořádání vzdušného prostoru a uspořádání toku letového provozu) nezbytných pro zajištění bezpečného a efektivního pohybu letadel po celou dobu provozu;“ c) Vkládá se nový bod 13a, který zní: „13a. „hlavním plánem ATM“ rozumí plán, který schválí Rada v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 219/2007;“ d) Bod 21 se zrušuje. e) Bod 22 se nahrazuje tímto: „22. „pružným užíváním vzdušného prostoru“ rozumí koncepce uspořádání vzdušného prostoru uplatňovaná v oblasti Konference evropského civilního letectví na základě „Příručky uspořádání vzdušného prostoru pro uplatnění koncepce pružného užívání vzdušného prostoru“, kterou vydal Eurocontrol;“ f) Bod 25 se nahrazuje tímto: „25. „funkčním blokem vzdušného prostoru“ rozumí blok vzdušného prostoru stanovený na základě provozních požadavků a zřízený bez ohledu na státní hranice, v němž je poskytování letových navigačních služeb a dalších pomocných funkcí optimalizováno a/nebo integrováno;“ g) Bod 37 se zrušuje. 3) Článek 4 se nahrazuje tímto: „ Článek 4 Určení a nezávislost vnitrostátních dozorových orgánů 1. Členské státy podle svého uvážení a společně nebo samostatně jmenují nebo zřídí jeden či více orgánů jako svůj vnitrostátní dozorový orgán, který převezme úkoly jemu svěřené v rámci tohoto nařízení a v rámci opatření uvedených v čl. 3 odst. 1. 2. Členské státy zajistí, aby při plnění úkolů uvedených v odstavci 1 byly vnitrostátní dozorové orgány alespoň funkčně nezávislé na jakémkoliv jiném veřejném či soukromém subjektu. 3. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně. Zajistí rovněž, aby nezávisle, nestranně a transparentně jednali i pracovníci vnitrostátních dozorových orgánů a osoby odpovědné za jejich řízení. 4. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly k plnění svých povinností dostatečné lidské i finanční zdroje. 5. Členské státy oznámí Komisi název a adresu vnitrostátního dozorového orgánu včetně změn v těchto údajích, jakož i opatření přijatá k zajištění souladu s odstavci 2, 3 a 4.“ 4) V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí. 5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1, 2, 4 a 6 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.“ 5) Článek 6 se nahrazuje tímto: „ Článek 6 Poradní orgán odvětví Aniž je dotčena úloha výboru a Eurocontrolu, zřídí Komise „poradní orgán odvětví“, složený z poskytovatelů letových navigačních služeb, sdružení uživatelů vzdušného prostoru, letišť, zástupců zpracovatelského průmyslu a orgánů profesního zastoupení zaměstnanců. Úlohou tohoto orgánu je poskytovat Komisi poradenství při provádění jednotného evropského nebe.“ 6) Článek 8 se nahrazuje tímto: „ Článek 8 Prováděcí pravidla 1. Komise přijme prováděcí pravidla, pokud tak výslovně stanoví toto nařízení nebo nařízení uvedená v článku 3 nebo pokud je to jinak nezbytné v zájmu dosažení cílů uvedených nařízení. 2. K vytvoření prováděcích pravidel může Komise vydat Eurocontrolu pověření s vymezením úkolů, které je třeba vykonat, a jejich harmonogramem. V této souvislosti se Komise snaží co nejlépe využít ujednání, jejichž prostřednictvím Eurocontrol zajišťuje účast a konzultace všech zainteresovaných stran, pokud tato ujednání odpovídají postupům Komise v oblasti transparentnosti a konzultací a nejsou v rozporu s jejími institucionálními závazky. Komise jedná v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 2. 3. Na základě práce provedené podle odstavce 2 jsou postupem podle čl. 5 odst. 3 přijímána rozhodnutí o uplatnění výsledků této práce v rámci Společenství a o lhůtách pro jejich provedení. 4. Komise může v rámci postupu podle čl. 5 odst. 3 přijmout alternativní opatření k dosažení cílů dotyčného pověření: a) pokud Eurocontrol nemůže pověření, jež mu bylo vydáno podle odstavce 2, přijmout nebo b) pokud Komise po konzultacích s výborem dospěje k názoru, že: i) práce vykonávaná na základě tohoto pověření nepostupuje vzhledem ke stanovené lhůtě dostatečně rychle nebo ii) výsledky vykonané práce nejsou dostatečné. 5. Komise jedná v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3: a) pokud se rozhodne nevydat Eurocontrolu pověření podle odstavce 2 nebo b) pokud prováděcí pravidla, která mají být přijata, nespadají do působnosti Eurocontrolu.“ 7) Článek 10 se mění takto: a) Ve druhém odstavci se druhá odrážka nahrazuje tímto: „– všechny skupiny uživatelů vzdušného prostoru,“ b) Třetí pododstavec se nahrazuje tímto: „Konzultace se zúčastněnými stranami se týká zejména vývoje a zavádění nových koncepcí a technologií v rámci EATMN a obsahuje mechanismy pro vhodné zapojení konkrétního výboru pro kolektivní vyjednávání zřízeného na základě rozhodnutí Komise 98/500/ES*.“ ________________ * Úř. věst L 225, 12.8.1998, s. 27. 8) Článek 11 se nahrazuje tímto: „ Článek 11 Systém sledování výkonnosti 1. Za účelem zlepšení výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě v rámci jednotného evropského nebe zřídí Komise systém sledování výkonnosti. Součástí systému jsou zejména následující prvky: a) pravidelná kontrola, sledování a měření výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě a studie ad hoc určené k řešení konkrétních problémů; b) postupy a odpovědnost za sběr, ověřování, zkoumání, hodnocení a šíření údajů souvisejících s poskytováním letových navigačních služeb a funkcí sítě všemi příslušnými stranami, včetně provozovatelů letišť, koordinátorů letišť, poskytovatelů letových navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, vnitrostátních dozorových orgánů, členských států a Eurocontrolu; c) příslušné klíčové oblasti výkonnosti na základě dokumentu ICAO č. 9854 „Provozní koncepce celosvětového uspořádání letového provozu“**, upravené v případě potřeby tak, aby zohledňovaly konkrétní potřeby jednotného evropského nebe a příslušné cíle pro tyto oblasti; d) klíčové ukazatele výkonnosti pro měření výkonnosti a stanovených cílů; e) stanovení výkonnostních cílů pro celé Společenství, jejich referenčního období, trvajícího nejméně tři roky a nejdéle pět let, a příslušná konvergenční kritéria v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3; f) kritéria pro vypracování vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti vnitrostátními dozorovými orgány. Tyto plány zejména: – vycházejí z obchodních plánů poskytovatelů služeb; – řeší všechny složky nákladů vnitrostátní nebo regionální nákladové základny; – zahrnují závazné výkonnostní cíle odpovídající výkonnostním cílům pro celé Společenství; – jsou předmětem konzultace s poskytovateli letových navigačních služeb, zástupci uživatelů vzdušného prostoru, provozovateli letišť a koordinátory letišť; g) kritéria a postupy pro hodnocení, schvalování, sledování a vymáhání vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti, včetně: i) hodnocení vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti Komisí s cílem zajistit, aby alespoň společně splňovaly cíle pro celé Společenství; ii) schválení vnitrostátních či regionálních plánů výkonnosti Komisí v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3; iii) sledování provádění vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti, včetně příslušných varovných mechanismů; iv) hodnocení plnění výkonnostních cílů jednou ročně a ke konci referenčního období a stanovení nových cílů pro příští referenční období; v) nápravných opatření, včetně příslušných pobídek a/nebo odrazujících opatření, která členské státy uplatní v případě, že vnitrostátní nebo regionální cíle nejsou každoročně nebo ke konci referenčního období splněny. 2. Aniž je dotčena role výboru, může Komise stanovit, že Eurocontrol nebo jiný příslušný veřejný subjekt bude působit jako „orgán pro kontrolu výkonnosti“. Úkolem orgánu pro kontrolu výkonnosti je pomáhat Komisi v provádění systému sledování výkonnosti uvedeného v odstavci 1. Komise zajistí, aby orgán pro kontrolu výkonnosti jednal při plnění úkolů, které mu Komise svěřila, nezávisle. 3. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8.“ _______________________ **První vydání z roku 2005. 9) V článku 12 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. S ohledem na původní cíle a budoucí potřeby obsahují zprávy hodnocení výsledků, jichž bylo dosaženo pomocí opatření uskutečněných podle tohoto nařízení, včetně příslušných informací o vývoji odvětví, zejména informací týkajících se hledisek hospodářských a sociálních, hledisek ochrany životního prostředí a hledisek zaměstnaneckých a technologických, jakož i kvality služeb.“ Článek 2 Nařízení (ES) č. 550/2004 se mění takto: 1) V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. S ohledem na funkční bloky vzdušného prostoru, které přesahují vzdušný prostor spadající pod pravomoc více než jednoho členského státu, uzavřou dotyčné členské státy dohodu o dozoru, jejž tento článek stanoví ve vztahu k poskytovatelům letových navigačních služeb poskytujícím služby, jež se k těmto blokům vztahují. Tyto členské státy se dále vynasnaží uzavřít dohodu o dozoru, jejž tento článek stanoví rovněž ve vztahu k poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří své služby poskytují v jiném členském státě, než ve kterém mají své hlavní místo podnikání, přičemž si vzájemně uznávají úkoly, které v oblasti dohledu již plní.“ 2) Článek 4 se nahrazuje tímto: „ Článek 4 Bezpečnostní požadavky Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení prováděcí pravidla, jejichž součástí jsou příslušná ustanovení bezpečnostních předpisů Eurocontrolu (ESARR) a následné změny těchto předpisů, jež spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, popř. s vhodnými úpravami a zlepšeními.“ 3) Článek 5 se zrušuje. 4) V článku 7 se odstavec 6 nahrazuje tímto: „6. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9, zajišťuje vydané osvědčení poskytovatelům letových navigačních služeb možnost nabízet své služby členským státům, jiným poskytovatelům letových navigačních služeb, uživatelům vzdušného prostoru a letištím ve Společenství.“ 5) Článek 8 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Členské státy zajistí výlučné poskytování letových provozních služeb v rámci jednotlivých bloků vzdušného prostoru vztahujících se ke vzdušenému prostoru, který spadá pod jejich pravomoc. Za tímto účelem členské státy určí poskytovatele letových provozních služeb, který je držitelem osvědčení platného ve Společenství. Členský stát nesmí odmítnout jmenovat poskytovatele letových provozních služeb z důvodu, že vnitrostátní právní systém daného členského státu vyžaduje, aby poskytovatelé letových provozních služeb poskytující služby ve vzdušném prostoru spadajícím pod pravomoc daného členského státu: a) byli vlastněni přímo nebo formou většinového podílu drženého tímto členským státem nebo jeho státními příslušníky, b) měli hlavní místo podnikání nebo sídlo na území daného členského státu nebo c) využívali výhradně zařízení v daném členském státě.“ b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Ve vztahu k funkčním blokům vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 9a, které zasahují do vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc více než jednoho členského státu, určí dotyčné členské státy v souladu s odstavcem 1 nejméně jeden měsíc před zřízením daného bloku vzdušného prostoru společně jednoho nebo více poskytovatelů letových provozních služeb.“ 6) Vkládá se nový článek 9a, který zní: „ Článek 9a Funkční bloky vzdušného prostoru 1. Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k tomu, aby co nejdříve, avšak nejpozději do konce roku 2012, zřídily funkční bloky vzdušného prostoru s cílem dosáhnout maximální kapacity a účinnosti sítě uspořádání letového provozu v rámci jednotného evropského nebe, udržet vysokou úroveň bezpečnosti a přispět tak k celkové výkonnosti systému letecké dopravy a snížení jejích dopadů na životní prostředí. Členské státy mezi sebou v co nejvyšší míře spolupracují na tom, aby zajistily soulad s tímto ustanovením. 2. Pro funkční bloky vzdušného prostoru platí zejména tato kritéria: a) jsou zakládány z důvodů bezpečnosti; b) umožňují optimální využití vzdušného prostoru s ohledem na plynulost toků letového provozu; c) jsou odůvodněny svou celkovou přidanou hodnotou, včetně optimálního využívání technických a lidských zdrojů na základě analýzy nákladů a přínosů; d) zajišťují hladké a pružné převzetí odpovědnosti za řízení letového provozu mezi stanovišti letových provozních služeb; e) zajišťují slučitelnost různých uspořádání vzdušného prostoru; f) splňují podmínky vyplývající z regionálních dohod uzavřených v rámci ICAO a g) dodržují regionální dohody uzavřené ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, zejména dohody s evropskými třetími zeměmi. 3. Funkční blok vzdušného prostoru se zřizuje pouze vzájemnou dohodou všech členských států, pod jejichž pravomoc spadá část vzdušného prostoru uvnitř funkčního bloku vzdušného prostoru, nebo prohlášením jednoho členského státu, pokud tento vzdušný prostor spadá zcela pod jeho pravomoc. Před zřízením funkčního bloku vzdušného prostoru poskytne (poskytnou) dotyčný členský stát (dotyčné členské státy) Komisi, ostatním členským státům a dalším zainteresovaným stranám odpovídající informace, jež umožní posoudit jeho (jejich) soulad s kritérii uvedenými v odstavci 2, a dá (dají) jim možnost k vyjádření svých připomínek. 4. Pokud se funkční blok vzdušného prostoru vztahuje ke vzdušnému prostoru, který zcela nebo částečně spadá pod pravomoc dvou nebo více členských států, obsahuje dohoda, kterou byl funkční blok vzdušného prostoru zřízen, nezbytná ustanovení o způsobu, jak blok změnit a jak z bloku mohou členské státy vystoupit, včetně přechodných ustanovení. 5. Jestliže mezi dvěma nebo více členskými státy vyvstanou problémy ohledně přeshraničního funkčního bloku vzdušného prostoru, který zasahuje do vzdušného prostoru spadajícího pod jejich pravomoc, mohou dotyčné členské státy tuto záležitost společně předložit výboru pro jednotné nebe, který vydá stanovisko. Toto stanovisko je určeno dotyčným členským státům. Aniž je dotčen odstavec 3, členské státy toto stanovisko zohlední při hledání řešení. 6. Rozhodnutí uvedená v odstavcích 3 a 4 se oznamují Komisi za účelem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. V takto zveřejněném oznámení se uvede den vstupu daného rozhodnutí v platnost. 7. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8 rámcového nařízení.“ 7) V článku 12 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Jestliže poskytovatelé letových navigačních služeb poskytují soubor služeb, uvádějí a zveřejňují ve svých finančních účtech příslušné náklady a příjmy letových navigačních služeb členěné v souladu se systémem poplatků za letové navigační služby podle článku 14, a případně vedou konsolidované účetnictví o ostatních službách, jež nejsou letovými navigačními službami, jak by je byli povinni vést, kdyby dané služby poskytovaly samostatné podniky.“ 8) Článek 14 se nahrazuje tímto: „ Článek 14 Obecně V souladu s požadavky článků 15 a 16 přispívá systém poplatků za letové navigační služby k větší transparentnosti při stanovování a ukládání poplatků uživatelům vzdušného prostoru a při vymáhání těchto poplatků, přispívá k efektivitě nákladů na poskytování letových navigačních služeb a k efektivitě letů a zároveň zajišťuje optimální úroveň bezpečnosti. Tento systém je rovněž v souladu s článkem 15 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 a se systémem poplatků za traťové navigační služby, který používá Eurocontrol.“ 9) Článek 15 se mění takto: a) Odstavec 2 se mění takto: i) Písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) náklady, jež se mají rozdělit mezi uživatele vzdušného prostoru, se stanoví jako náklady na poskytování letových navigačních služeb včetně příslušných úroků z kapitálových investic, odpisů majetku a nákladů na údržbu, provoz, řízení a správu;“ ii) Písmeno b) se nahrazuje tímto: „b) náklady, jež je v této souvislosti třeba zohlednit, zahrnují náklady stanovené na zařízení a služby poskytované a uskutečňované podle Evropského oblastního navigačního plánu ICAO. Mohou zahrnovat i náklady, které vzniknou vnitrostátním dozorovým orgánům a/nebo uznaným organizacím, a další náklady, jež vzniknou příslušnému členskému státu a poskytovateli služeb v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb. Nezahrnují náklady na sankce uložené členskými státy podle článku 9 rámcového nařízení ani náklady na nápravná opatření uložená členskými státy v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. g) bodem v) rámcového nařízení;“ iii) Písmeno d) se nahrazuje tímto: „d) není povoleno vzájemné dotování mezi traťovými navigačními službami a letištními a přibližovacími službami řízení letů. Mezi různými kategoriemi letových navigačních služeb je dotování povoleno buď pouze v jedné z těchto kategorií, nebo když k tomu existují objektivní důvody, které jsou jasně vymezeny;“ b) Odstavec 3 se mění takto: i) Úvodní věta se nahrazuje tímto: „Členské státy dodržují při stanovení poplatků v souladu s odstavcem 2 tyto zásady:“ ii) Za písmeno b) se vkládá nový bod, který zní: „ba) poplatky se stanoví za kalendářní rok, a to nejméně na období tří, nejdéle však pěti let;“ iii) Písmeno c) se nahrazuje tímto: „c) letové navigační služby mohou vynášet dostatečné příjmy, které zajišťují přiměřenou návratnost aktiv a přispívají k nezbytnému zhodnocení kapitálu;“ iv) Písmeno e) se nahrazuje tímto: „e) poplatky podporují bezpečné, účinné, efektivní a udržitelné poskytování letových navigačních služeb s ohledem na vysokou úroveň bezpečnosti a efektivity nákladů a motivují k integrovanému poskytování služeb. Za tímto účelem a ve vztahu k vnitrostátním nebo regionálním plánům výkonnosti mohou vnitrostátní dozorové orgány zavést mechanismy, včetně pobídek spočívajících ve finančním zvýhodnění či znevýhodnění, s cílem pobídnout poskytovatele letových navigačních služeb a/nebo uživatele vzdušného prostoru k tomu, aby podporovali kvalitnější poskytování letových navigačních služeb, např. zvyšováním kapacity, zkracováním doby zpoždění a udržitelným rozvojem, a zároveň zachovávali optimální úroveň bezpečnosti.“ c) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Komise může v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení rozhodnout, že se poplatky využijí k financování společných projektů, jejichž cílem je pomoci určitým kategoriím uživatelů vzdušného prostoru a/nebo poskytovatelů letových navigačních služeb při zlepšování sdílené infrastruktury letové navigace, k lepšímu poskytování letových navigačních služeb a k lepšímu využívání vzdušného prostoru, zejména tam, kde je to nutné k provádění hlavního plánu ATM. V těchto rozhodnutích se uvede společný projekt a stanoví především harmonogram jeho provádění, náklady účtované uživatelům vzdušného prostoru a způsob jejich rozdělení mezi členské státy. 5. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8 rámcového nařízení.“ 10) V článku 16 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: „1. Komise zajišťuje průběžný přezkum dodržování zásad a pravidel uvedených v článcích 14 a 15, přičemž jedná ve spolupráci s členskými státy. Komise usiluje o vytvoření nezbytných mechanismů pro využívání odborných znalostí Eurocontrolu a výsledky přezkumu sdílí s členskými státy, Eurocontrolem a zástupci uživatelů vzdušného prostoru. 2. Komise na žádost jednoho nebo více členských států, které se domnívají, že zásady a pravidla uvedené v článcích 14 a 15 nebyly řádně uplatněny, nebo z vlastní iniciativy vyšetřuje veškerá tvrzení o údajném nedodržení či neuplatnění příslušných zásad a/nebo pravidel a výsledky svého šetření sdělí členským státům, Eurocontrolu a zástupcům uživatelů vzdušného prostoru. Do dvou měsíců od obdržení žádosti a po vyslechnutí dotyčného členského státu a konzultaci výboru pro jednotné nebe Komise v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 2 rámcového nařízení rozhodne o použití článků 14 a 15 a o tom, zda se v příslušném postupu může pokračovat.“ 11) Článek 17 se nahrazuje tímto: „ Článek 17 Změny příloh Opatření, jejichž cílem je změna jiných než podstatných prvků příloh tak, aby zohledňovaly vývoj v oblasti technické či provozní, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení. Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup pro naléhavé případy podle čl. 5 odst. 5 rámcového nařízení.“ 12) V článku 18 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: „1. Vnitrostátní dozorové orgány jednající v souladu s vnitrostátními právními předpisy ani Komise nezveřejňují informace důvěrné povahy. 2. Ustanovením odstavce 1 nejsou dotčena práva vnitrostátních dozorových orgánů ani Komise na zveřejňování informací v případech, kdy je to nezbytné k plnění jejich povinností. Tehdy musí být zveřejnění informací přiměřené a zohledňovat oprávněné zájmy poskytovatelů letových navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, letišť a jiných zúčastněných stran na ochraně jejich obchodního tajemství.“ 13) Vkládá se nový článek 18a, který zní: „ Článek 18a Přezkum 1. V rámci pravidelného přezkumu podle čl. 12 odst. 2 rámcového nařízení a nejpozději čtyři roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost Komise dokončí výhledovou studii o podmínkách budoucího uplatnění tržních zásad na poskytování a vytváření komunikačních, navigačních, přehledových, meteorologických a leteckých informačních služeb. 2. Na základě závěrů této studie a s ohledem na dosažený pokrok Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, případně doplněnou o návrh, kterým uplatňování tržních zásad rozšíří na jednu nebo více služeb uvedených v odstavci 1 nebo kterým stanoví další kroky.“ Článek 3 Nařízení (ES) č. 551/2004 se mění takto: 1) Článek 2 se zrušuje. 2) Článek 3 se nahrazuje tímto: „ Článek 3 Jednotná evropská letová informační oblast (EFIR) 1. Společenství a členské státy požádají ICAO o zřízení a uznání jednotné evropské letové informační oblasti (EFIR). Za tímto účelem a s ohledem na záležitosti, jež spadají do pravomoci Společenství, předloží Komise doporučení Radě v souladu s článkem 300 Smlouvy, a to nejpozději do […][13]. 2. EFIR je v souladu s čl. 1 odst. 3 pojata tak, aby zahrnovala vzdušný prostor, který spadá pod pravomoc členských států, a může zahrnovat i vzdušný prostor evropských třetích zemí. 3. Zřízením EFIR není dotčena povinnost členských států podle čl. 8 odst. 1 nařízení o poskytování služeb určit poskytovatele letových provozních služeb pro vzdušný prostor, který spadá pod jejich pravomoc. 4. Členské státy jsou vůči ICAO v rámci zeměpisných hranic letových informačních oblastí nadále odpovědné za horní vzdušný prostor a letové informační oblasti, které jim ICAO svěřila ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.“ 3) Vkládá se nový článek 3a, který zní: „ Článek 3a Letecké informace 1. Aniž je dotčeno zveřejňování leteckých informací členskými státy, Komise ve spolupráci s Eurocontrolem zajistí dostupnost vysoce kvalitních leteckých informací v elektronické podobě, prezentovaných harmonizovaným způsobem a vyhovujících požadavkům všech příslušných uživatelů na jejich kvalitu a včasnost. 2. Pro účely odstavce 1 Komise: a) vytváří infrastrukturu leteckých informací pro celé Společenství v podobě elektronického integrovaného zpravodajského portálu s neomezeným přístupem pro veřejnost. Tato infrastruktura integruje přístup k požadovaným údajům a poskytování těchto údajů, které zahrnují, ale neomezují se na letecké informace, informace ohlašovny letových provozních služeb (ARO), meteorologické informace a informace o uspořádání toku provozu; b) v úzké spolupráci s Eurocontrolem a ICAO podporuje modernizaci a harmonizaci poskytování leteckých informací v nejširším slova smyslu. 3. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8 rámcového nařízení.“ 4) Článek 4 se nahrazuje tímto: „ Článek 4 Pravidla létání a klasifikace vzdušného prostoru Komise v souladu s postupem podle článku 8 rámcového nařízení přijme prováděcí pravidla s cílem: a) zahrnout příslušná ustanovení norem ICAO a doporučených postupů týkajících se pravidel létání, popř. s vhodnými úpravami a zlepšeními; b) harmonizovat uplatňování klasifikace vzdušného prostoru ICAO, popř. s vhodnými úpravami a zlepšeními, s cílem zajistit plynulé poskytování letových navigačních služeb v rámci jednotného evropského nebe.“ 5) Článek 5 se zrušuje. 6) Článek 6 se nahrazuje tímto: „ Článek 6 Navrhování a uspořádání sítě 1. Síť uspořádání letového provozu (ATM) umožňuje optimální využívání vzdušného prostoru a zajišťuje, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám. 2. Za účelem dosažení cílů uvedených v odstavci 1 zajišťuje Komise provádění těchto funkcí: a) navrhování evropské sítě tratí ATS; b) koordinace a přidělování omezených zdrojů, zejména radiových kmitočtů a kódů radarových odpovídačů; c) další řídící funkce pro síť ATM, jak jsou popsány v hlavním plánu ATM. Komise může v rámci své kontroly a na vlastní odpovědnost svěřit Eurocontrolu úkoly související s výkonem výše uvedených funkcí, jež nevyžadují přijetí závazných opatření s obecnou působností ani výkon politického rozhodování. Tyto úkoly jsou plněny nestranně a hospodárně, s přihlédnutím k potřebám celé sítě ATM a za plného zapojení uživatelů vzdušného prostoru a poskytovatelů letových navigačních služeb. 3. Opatření, jejichž cílem je úprava jiných než podstatných prvků tohoto článku jeho doplněním a jež se vztahují k vymezení základních kritérií a postupů pro výkon funkcí uvedených v odstavci 2, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení. 4. Prováděcí pravidla k opatřením uvedeným v odstavci 3 se přijímají v souladu s článkem 8 rámcového nařízení. Jednotlivá opatření stanovená v těchto prováděcích pravidlech přijímá Komise. Prováděcí pravidla mohou stanovit, že ze závažných naléhavých důvodů může určitý typ rozhodnutí přijímat Eurocontrol v souladu s pokyny vydanými Komisí. 5. Jiná hlediska navrhování vzdušného prostoru než ta, jež jsou uvedena v odstavci 2, se řeší na vnitrostátní nebo regionální úrovni. Proces navrhování zohlední požadavky provozu a jeho složitost a jeho součástí bude úplná konzultace se všemi skupinami dotčených uživatelů vzdušného prostoru. 6. Členské státy svěří Eurocontrolu provádění činností souvisejících s uspořádáním toku letového provozu, jak stanoví prováděcí pravidlo přijaté postupem podle čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení a v souladu s požadavky stanovenými Komisí podle článku 9.“ 7) V článku 9 se vkládá nový odstavec 3, který zní: „3. Prováděcí pravidla obsahují ustanovení zajišťující soulad mezi letovými plány a letištními časy a nezbytnou koordinaci s přilehlými oblastmi.“ Článek 4 Nařízení (ES) č. 552/2004 se mění takto: 1) Vkládá se nový článek 6a, který zní: „ Článek 6a Alternativní způsob ověření shody Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na složky nebo systémy, považuje se pro účely článků 5 a 6 tohoto nařízení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti pro použití nebo prohlášení ES o ověření, pokud je jeho součástí prokázání shody s podstatnými požadavky tohoto nařízení a příslušnými prováděcími pravidly pro zajištění interoperability.“ 2) Článek 9 se nahrazuje tímto: „ Článek 9 Změna příloh Opatření, jejichž cílem je změna jiných než podstatných prvků příloh tak, aby zohledňovaly vývoj v oblasti technické či provozní, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení. Ze závažných naléhavých důvodů může Komise využít postup pro naléhavé případy podle čl. 5 odst. 5 rámcového nařízení.“ 3) Příloha II se mění takto: a) V části A se první odstavec bodu 2 „Podpora nových provozních koncepcí“ nahrazuje tímto: „Síť EATMN, její systémy a její složky musí na koordinovaném základě podporovat nově schválené a platné provozní koncepce, které zlepšují kvalitu, udržitelnost a účinnost letových navigačních služeb, zejména pokud jde o bezpečnost a kapacitu.“ b) Část B se mění takto: i) První odstavec bodu 3.1.2 „Podpora nových provozních koncepcí“ se nahrazuje tímto: „Systémy zpracování údajů o letu musí umožnit postupné zavádění schválených a potvrzených vyspělých provozních koncepcí pro všechny fáze letu, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.“ ii) Bod 3.2.2 „Podpora nových provozních koncepcí“ se nahrazuje tímto: „3.2.2. Podpora nových provozních koncepcí Systémy zpracování přehledových dat se musí přizpůsobovat rostoucí dostupnosti nových zdrojů přehledových informací tak, aby se zvyšovala celková kvalita služeb, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.“ iii) Bod 4.2 „Podpora nových provozních koncepcí“ se nahrazuje tímto: „4.2. Podpora nových provozních koncepcí Komunikační systémy musí podporovat zavádění schválených a potvrzených vyspělých provozních koncepcí pro všechny fáze letu, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.“ Článek 5 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Ustanovení čl. 6 odst. 2 a 6 nařízení (ES) č. 551/2004 ve znění tohoto nařízení se použije ode dne uvedeného v příslušných prováděcích pravidlech, avšak nejpozději tři roky od vstupu tohoto nařízení v platnost. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) 549/2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe, nařízení (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi, nařízení (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a nařízení (ES) č. 552/2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu. 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Aktivita: „Vnitrozemská, letecká a námořní doprava“ Cíl: „Zajistit vytvoření vnitřního trhu dopravních služeb“ 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 06 02 03 – Bezpečnost dopravy 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Návrhy se týkají změny právních předpisů Společenství. Doba trvání v zásadě není omezena. Z praktických důvodů se uvažuje o období od předpokládaného data přijetí (2009) do konce finančního výhledu (2013). 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | Nepov. | Nerozl. [14] | NE | NE | NE | č. ( ) | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. ( ) | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem | Provozní výdaje[15] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 | Položky plateb (PP) | b | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[16] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 | Položky plateb | b+c | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[17] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,170 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,117 | 1,425 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 11,710 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,117 | 1,425 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 11,710 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[18] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zavedení a sledování provádění právních předpisů v oblasti uspořádání letového provozu. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Rozvoj trhu letecké dopravy vyžaduje pevnou infrastrukturu. Uspořádání letového provozu je součástí této infrastruktury (společně s letišti). Účinnost této transevropské sítě vyžaduje zásah Společenství o to více, že uspořádání letového provozu představuje přirozený monopol. Právní předpisy o jednotném nebi usnadní provedení a rozvoj hlavního plánu SESAR. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Zajistit vytvoření vnitřního trhu dopravních služeb Konkrétní cíle se týkají letových navigačních služeb. Jedná se o zvýšení výkonnosti sítě s cílem podpořit rozvoj civilního letectví formou regulace uspořádání letového provozu. Stávající systém nezávazných výkonnostních měření se mění na regulační systém, který podpoří výkonnost systému. Komise stanoví výkonnostní cíle, přičemž spoléhá na nezávislý orgán pro ověřování výkonnosti. Do regulačního procesu bude zapojen i výbor pro jednotné evropské nebe, zřízený stávajícími právními předpisy. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Účinky na výkonnost nebudou jen monitorovány, ústředním tématem reformy je ověřování a regulace výkonnosti. Jako přirozený monopol bude muset uspořádání letového provozu splnit konkrétní výkonnostní cíle. Tyto cíle budou stanoveny i v úzké spolupráci s uživateli vzdušného prostoru, kteří systém financují a jsou jeho klienty, a s poskytovateli letových navigačních služeb, kteří dodávají služby. Jednotným nebem byl vytvořen institucionální rámec, který umožňuje zúčastněným stranám, především uživatelům vzdušného prostoru, sdělovat své názory na účinnost opatření. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) Legislativní návrhy byly vypracovány na základě dvou zpráv. Komise požádala Komisi Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti, aby provedla nezávislé hodnocení vlivu jednotného nebe na výkonnost systému uspořádání letového provozu. Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec letecké dopravy[20] naznačila, jakým politickým směrem by se návrhy měly ubírat. Skupina požadovala jednotné uplatňování „metody Společenství“, kdy se rozhodnutí přijímají na evropské úrovni hlasováním kvalifikovanou většinou a provádění se ponechává na silném partnerském vztahu mezi členskými státy a Společenstvím. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Zprávy uvedené v bodu 6.2.1 vycházejí ze stávajících právních předpisů o jednotném nebi. Na jednotné nebe I bude tedy uplatněno hodnocení ex-post a na jednotné nebe II hodnocení ex-ante . 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Návrhy zavádějí výroční hodnocení (v rámci pětiletých plánovacích období) s cílem regulovat výkonnost systému, a proto vyžadují intenzivní a trvalé hodnocení účinnosti právní úpravy. 7. Opatření proti podvodům Nepoužije se. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Rok 2008 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[22] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | Zaměstnanci financovaní[23] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[24] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Regulace výkonnosti si žádá intenzivní proces hodnocení výkonnosti v odvětví ATM, stanovení výkonnostních cílů na úrovni Společenství, schválení těchto obecných cílů, postup pro převedení těchto cílů stanovených pro celou síť na místní cíle, včetně konzultace s uživateli vzdušného prostoru, a přijetí místních cílů Komisí. Komise dále zajistí efektivitu funkce uspořádání sítě. To vyžaduje vypracování prováděcích pravidel a monitoring. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP/PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | – interní (intra muros) | – externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok 2008 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[26] | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | [1] Úř. věst. C… [2] Úř. věst. C… [3] Úř. věst. C… [4] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1. [5] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10. [6] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20. [7] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26. [8] Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s.1. [9] Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 27. Rozhodnutí naposledy změněné nařízením Komise (ES) č. 1792/2006 (Úř. věst. L 362, 20. 12. 2006, s. 1). [10] KOM(2006) 819. [11] Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1. [12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí změněné rozhodnutím 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11). [13] Datum čtyři roky od data vstupu novelizujícího nařízení v platnost. [14] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [15] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [16] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [17] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [18] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [19] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [20] Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec letecké dopravy, 2007, „ Rámec pro podporu zvýšení výkonnosti “, Brusel, 47 s. [21] Jak je popsáno v bodě 5.3. [22] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [24] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [25] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [26] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.