DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (dále jen „nařízení o letištních časech“) stanoví pravidla pro přidělování letištních časů na letištích EU. Článek 10 nařízení vymezuje tzv. pravidlo „bez využití propadá“, podle něhož musí letečtí dopravci využít alespoň 80 % letištních časů z přidělených sérií letištních časů v rámci daného plánovacího období (letního nebo zimního), aby si udrželi právo na stejnou sérii letištních časů na příští odpovídající plánovací období (tj. „historická“ práva).

Pandemie COVID-19 zapříčinila náhlý a nebývalý pokles poptávky ze strany cestujících (nejhlubší pokles byl zaznamenán v dubnu 2020, kdy došlo k poklesu o 89 % ve srovnání s týmiž týdny v roce 2019). Jelikož letecké společnosti nemohly nadále dodržovat běžné pravidlo „bez využití propadá“, aniž by riskovaly značné finanční a environmentální škody, EU dvakrát pozměnila nařízení o letištních časech s cílem toto pravidlo upravit. Pozměněným nařízením byly Komisi rovněž svěřeny přenesené pravomoci, aby mohla prodloužit úlevu od pravidel využívání letištních časů a upravit míru jejich využívání, pokud by omezení letového provozu z důvodu onemocnění COVID-19 přetrvávalo a bylo pravděpodobné, že bude nadále trvat. Komise tuto pravomoc využila třikrát. Platnost stávajících pravidel pro úlevu od využívání letištních časů skončí dne 29. října 2022. Přenesené pravomoci Komise vypršely dne 21. února 2022, a Komise tudíž nemůže úlevu EU od pravidel využívání letištních časů prodloužit na období po letním plánovacím období 2022.

Pravidlo „bez využití propadá“ bylo zcela pozastaveno na období od 1. února 2020 do 27. března 2021 (tj. úplné upuštění od pravidla). Vzhledem k následnému oživení poptávky po letecké dopravě související s očkovací kampaní a zavedením digitálního certifikátu EU COVID zaujala EU stanovisko, že by se úleva od pravidel využívání letištních časů měla zaměřit na to, co je nezbytné a vyvážené, a to zavedením určitých aspektů, které přispívají k hospodářské soutěži. Svou podstatou poskytuje úleva od pravidel využívání letištních časů určitou výhodu pro zavedené letecké společnosti na úkor nově vstupujících dopravců, kteří by teoreticky byli schopni poskytovat letecké služby, ale nemají přístup ke kapacitě letiště. S cílem snížit riziko omezujících účinků na hospodářskou soutěž byla postupně zvyšována míra využití letištních časů z 0 % na 64 % (pro letní plánovací období 2022). Když byla míra využití letištních časů zvýšena nad 0 %, byla jako dodatečný ochranný mechanismus zavedena řada nových výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů. Tyto výjimky umožňují zmírnění omezení ve zvláštních případech, kdy letecká společnost nemůže provozovat lety z důvodu opatření, která zavedly orgány veřejné moci ke zmírnění šíření onemocnění COVID-19 (například zákazy letů či omezení volného pohybu osob na konci těchto tratí).

Zároveň byla zavedena další pravidla pro maximální využití kapacity letiště a podporu hospodářské soutěže (např. třítýdenní lhůta pro navrácení letištních časů, které nejsou určeny k využití, přednost pro uživatele letištních časů za určitých okolností atd.). Cílem těchto pravidel je maximalizovat přínos co největšímu počtu uživatelů a umožnit cestujícím využívat výhody konkurenceschopného leteckého trhu a konektivity.

Aktuální úroveň letového provozu států organizace Eurocontrol činí přibližně 86 % úrovně téhož období v roce 2019. Údaje organizace Eurocontrol zároveň ukazují, že se doprava na ostatní kontinenty obnovuje stejným tempem. Letový provoz do Severní Ameriky je pouze o 8 % nižší než v roce 2019 a do Afriky o 37 % nižší než v roce 2019 (s menším omezením letů do severoafrických zemí). Letový provoz do Jižní Ameriky je o 20 % nižší než v roce 2019 a na Blízký východ o 8 % nižší než v roce 2019. Trh nejvíce zaostává v provozu mezi EU a Asií, který činí 65 % úrovně z roku 2019. To lze vysvětlit přetrvávajícími cestovními omezeními z důvodu onemocnění COVID-19, zejména v Číně (letištní časy na dotčených tratích jsou chráněny výjimkami pro odůvodněné nevyužívání letištních časů), a skutečností, že mnoho dopravců musí do asijských zemí létat přes ruský vzdušný prostor. Tím se značně prodlužuje doba letu na dotčených tratích a letecké společnosti jsou nuceny snižovat četnost letů.

Dopravní prognóza organizace Eurocontrol (základní scénář, který je aktuálně překonán) stanoví, že objem provozu na začátku zimního plánovacího období 2022/2023 dosáhne 90 %. Podle téže prognózy bude letový provoz na konci roku 2022 činit 92 % (základní scénář), 96 % (optimistický scénář) nebo 83 % (pesimistický scénář). V červnu 2022 činil objem letového provozu od začátku roku 75 % úrovně z roku 2019 a má vzestupnou tendenci. V květnu 2022 upravila Mezinárodní rada letišť pro Evropu svou prognózu a zvýšila počty cestujících: dříve předpovídaná roční ztráta v osobní letecké dopravě ve výši –32 % je nyní –22 %. Ve své analýze zveřejněné v květnu 2022 společnost CAPA – Centrum pro letectví (poskytující informace o trhu) předpovídá, že nabízená kapacita sedadel může ve třetím čtvrtletí roku 2022 dosáhnout úrovně z roku 2019. Ačkoli počet cestujících stále zaostává, rozdíl mezi nabízenou kapacitou sedadel a počty cestujících se zmenšuje. Vzhledem k tomuto výraznému oživení letecké dopravy se navrhuje od zimního plánovacího období 2022/2023 neupravovat standardní 80% míru využití.

Ze zkušeností získaných během pandemie vyplývá, že epidemiologická situace související s onemocněním COVID-19 je nestálá a nepředvídatelná. Některé orgány veřejného zdraví již varovaly, že případy onemocnění COVID-19 mohou během podzimního a zimního období na severní polokouli opět narůstat. Nelze předvídat dopad potenciálních nových variant ani zvýšeného počtu případů na možnost cestujících cestovat. Kromě toho může být nadále rušivým faktorem vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině.

Pokud se tyto scénáře naplní, je pro zmírnění případných negativních dopadů na úroveň letecké dopravy důležité, aby byl právní rámec pro přidělování letištních časů dostatečně odolný a umožňoval přiměřenou a rychlou úlevu od pravidel využívání letištních časů, která přispívá k hospodářské soutěži. Navrhuje se proto svěřit Komisi na omezenou dobu přenesené pravomoci s cílem případně upravit míru využití letištních časů, pokud bude letový provoz kvůli onemocnění COVID-19 nebo přímým dopadům vojenské agrese Ruska stále nižší než daný limit.

Letecké společnosti by nadále měly využívat výjimky pro odůvodněné nevyužívání letištních časů, pokud orgány veřejné moci zavedou hygienická opatření, jež omezují leteckou dopravu nebo závažným způsobem cestujícím brání cestovat. Rovněž se navrhuje rozšířit výjimku na zavedená opatření v reakci na veškeré epidemiologické situace (související nejen s onemocněním COVID-19), přírodní katastrofy a politické nepokoje ovlivňující letiště. Toto navrhované rozšíření výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů bylo celkově schváleno všemi kategoriemi zúčastněných stran (podrobněji popsáno níže).

Ačkoli provedení nařízení o letištních časech přísluší koordinátorům letištních časů, ze zkušeností vyplývá, že k prosazování cílů nařízení o letištních časech, k zajištění jednotnějšího uplatňování právních předpisů EU na podobné situace a k zachování rovných podmínek je nezbytná užší spolupráce mezi koordinátory. Proto se navrhuje posílení úlohy Sdružení koordinátorů evropských letišť za účelem vydávání pokynů. Pro letecké společnosti je při uplatňování výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů velmi důležitá transparentnost, a proto by koordinátoři měli zveřejňovat, na které destinace se tyto výjimky vztahují. Pokud koordinátor uplatní výjimku na jeden konec tratě, měl by koordinátor na druhém konci tratě rovněž zvážit její uplatnění za předpokladu, že tím nebude nepřiměřeně dotčen letištní provoz ani spravedlivý přístup k omezené kapacitě letiště, anebo obojí. Dále se navrhuje, aby všichni koordinátoři letištních časů mohli udělovat výjimky pro odůvodněné nevyužívání letištních časů na všechny letištní časy, pokud bude většina obyvatel EU ovlivněna opatřeními, jež závažným způsobem brání letecké dopravě.

Komise se během pravidelného kontaktu se zúčastněnými stranami dozvěděla o potřebě řešit některé dopady vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině na letový provoz. Zákaz vstoupit do vzdušného prostoru Běloruska, Ruska a Ukrajiny platící pro letecké dopravce z Unie a ostatních zemí má dopad na plánovaný provoz. Nutnost odchylovat lety může vést ke značnému prodloužení doby letu, což znemožňuje dodržování původního časového rozvržení letištních časů. Zaprvé, Komise plně podporuje, aby koordinátoři využívali poskytované flexibility podle čl. 8 odst. 4 nařízení o letištních časech ke změně letištní časů využívaných pro přímé tratě, na které se vztahuje zákaz vstupu do ruského, běloruského a ukrajinského vzdušného prostoru. Zadruhé se navrhuje objasnit, že by po opětovném otevření ukrajinského vzdušného prostoru měla být leteckým společnostem, jejichž letištní časy na tratích mezi EU a Ukrajinou jsou chráněny podle čl. 10 odst. 4 písm. a), udělena dodatečná lhůta na obnovu v délce šestnácti týdnů předtím, než začnou znovu platit požadavky na využívání letištních časů. Zatřetí se navrhuje, aby Komisi byla svěřena pravomoc k přijetí aktů v přenesené pravomoci s cílem napomoci Ukrajině s obnovou a podpořit letecké společnosti při obnovení konektivity mezi EU a Ukrajinou a snížit míru využití letištních časů na těchto konkrétních tratích mezi letišti v EU a ukrajinskými letišti. Nakonec se navrhuje jednoznačně objasnit, že leteckým dopravcům, na něž se vztahují omezující opatření přijatá podle článku 215 Smlouvy o fungování EU (SFEU), nebo kteří jsou uvedeni na bezpečnostním seznamu EU, nemohou plynout výhody z uplatnění čl. 10 odst. 4 a 4a nařízení o letištních časech. Letištní časy by jim měly být odebrány, aby se zamezilo blokování kapacity letiště.

V období od 26. dubna do 24. května 2022 Komise zveřejnila výzvu k předložení informací a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k navrhované iniciativě prodloužit úlevu od využívání pravidel letištních časů. Komise obdržela celkem 43 odpovědí a 29 z nich je zveřejněno na portálu pro zlepšování právní úpravy .

Všichni respondenti podpořili trvání úlevy od pravidel využívání letištních časů, zejména: i) neustálou dostupnost výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů; ii) spolupráci koordinátorů letištních časů při uplatňování těchto výjimek a iii) svěření přenesených pravomocí Komisi, aby snížila míru využití letištních časů (což podpořily téměř všechny zúčastněné strany). Ze všech respondentů pět zúčastněných stran (tři letecké společnosti a dvě sdružení zastupující většinu letišť v EU) výslovně požadovalo obnovení 80% míry využití a 26 zúčastněných stran výslovně požadovalo nižší míru využití (letecké společnosti zejména žádaly o zachování současné 64% míry využití). Některé zúčastněné strany, zejména členské státy, neuvedly žádnou upřednostňovanou míru využití, avšak podpořily návrh svěřit Komisi pravomoc k přijetí aktů v přenesené pravomoci. Zúčastněné strany dále obecně podpořily návrh, aby letecké společnosti, které v období úlevy od pravidel využívání letištních časů využívaly letištní časy ad hoc, měly k těmto letištním časům přednostní přístup, a to v závislosti na dostupné kapacitě.

Komise uznává, že žádost zachovat nižší míru využití souvisí s nejistotou panující okolo onemocnění COVID-19, vojenskou agresí Ruska vůči Ukrajině a vyplývajícími hospodářskými dopady. Případy onemocnění COVID-19 mohou opět narůstat na začátku zimního plánovacího období, kdy je poptávka obecně menší. Organizace Eurocontrol však očekává, že letový provoz na začátku zimního plánovacího období dosáhne 90 % úrovně z roku 2019. Vyhlášení nižší míry využití proto není v tuto chvíli odůvodnitelné. Komise konstatuje, že existují dostatečné záruky proti neočekávanému a nepříznivému vývoji, zejména možnost kdykoli snížit míru využití letištních časů přijetím aktů v přenesené pravomoci (v případně potřeby postupem pro naléhavé případy) společně se stálou dostupností výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů. Komise rovněž opakovaně uvádí, že se letový provoz nemusí vracet na úrovně provozu z roku 2019, aby mohla být obnovena běžná pravidla využívání letištních časů, neboť je pravděpodobné, že se preference zákazníků změnily a trh se jim musí přizpůsobit. Je zásadní, aby kapacita letiště byla využívána účinně k prospěchu hospodářské soutěže, cestujících a konektivity.

Řada leteckých společností se vyslovila pro rozšíření výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů, například na veřejné doporučení necestovat, na přípojné lety a nejen na přímo dotčené tratě, na nedostupnost základních služeb pozemního odbavování či na další obchodní činností, které jsou zásadní pro podporu letového provozu.

Komise připomíná, že výjimky pro odůvodněné nevyužívání letištních časů se odchylují od běžných pravidel, a měly by proto být omezeny na to, co je nezbytně nutné k tomu, aby nebyla nepřípustným způsobem omezena hospodářská soutěž, což by následně mohlo poškodit spotřebitele. Doporučení členských států necestovat mohou mít vliv na ochotu cestujících cestovat, avšak svou podstatou závažným způsobem nebrání cestování, které se stále uskutečňuje. Pokud na druhém konci tratě existují závažná omezení, například povinná karanténa, omezení volného pohybu osob atd., použije se výjimka, která poskytuje vhodnou ochranu.