–Zajištění toho, aby se financování investic dostalo do reálné ekonomiky. Evropský portál investičních projektů a Evropské centrum pro investiční poradenství byly zřízeny s cílem pomáhat financování investic dostat se do reálné ekonomiky.

Tento návrh je klíčovou součástí akčního plánu pro vytváření unie kapitálových trhů a má napomoci diverzifikaci zdrojů financování a uvolnění kapitálu tím, že investorům, správcům fondů a portfoliovým podnikům usnadní možnost těžit z fondů EuVECA a EuSEF. Kapitálové trhy nabízejí přístup k široké škále poskytovatelů financování a nabízejí výstupní příležitost investorům do rizikového kapitálu a společensky odpovědným podnikům, investorům se soukromým kapitálem či neformálním investorům (tzv. „business angels“), kteří do společností investují v raném stádiu jejich vývoje.

Komise si klade za cíl dále podpořit rozvoj těchto trhů, a proto se snaží zajistit, aby rámce EuVECA a EuSEF fungovaly při podpoře investic do rizikového a sociálního kapitálu co nejlépe. Z tohoto důvodu se Komise rozhodla urychlit přezkum požadovaný oběma nařízeními v roce 2017, a to tak, že zahájila legislativní přezkum jakožto součást iniciativy Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů 2016 (dále jen „REFIT“). Cílem tohoto přezkumu bylo posoudit dosavadní výkonnost obou těchto rámců, zejména to, zda byly účelné, účinné, soudržné, relevantní a zda EU přinesly přidanou hodnotu. Přezkum odhalil řadu faktorů, které rozvoj těchto fondů brzdí, především pravidla určující způsob, jakým fondy investují do aktiv, způsob, jakým správci fondy řídí, jak se obě nařízení vzájemně ovlivňují s ostatními platnými právními předpisy týkajícími se investičních fondů, a požadavky, které fondy musí splňovat, aby mohly těžit z přeshraničního styku.

Zdroje a dostupnost financování pro malé a střední podniky jsou důležitými faktory jejich rozvoje, růstu a úspěchu. Aby byly podpořeny nové oblasti růstu a posun směrem k inovační ekonomice, je třeba posílit nové možnosti financování na podporu začínajících podniků, inovačních MSP a sociálních podniků. Vzhledem k tomu, že banky se pro poskytování tohoto typu financování obvykle nacházejí v méně výhodném postavení, přístup k rizikovému kapitálu a kapitálu sociálního podnikání je pro financování růstu tohoto segmentu hospodářství EU klíčový. Chybějící možnosti tohoto typu financování jsou opakovaně uváděny jako překážka, kterou je třeba v zájmu podpory hospodářského růstu EU řešit. Co se týče trhu rizikového kapitálu, EU rovněž stále nedohání Spojené státy, nýbrž za nimi dále zaostává. Ačkoli objem hospodářství EU a USA je srovnatelný, Spojené státy poskytují společnostem více rizikového kapitálu, a to i MSP. V akčním plánu na vytvoření unie kapitálových trhů se uvádí, že pokud by trhy rizikového kapitálu v EU byly na stejné úrovni jako v USA, bylo by pro financování společností v letech 2009 až 2014 k dispozici 90 miliard EUR. V roce 2014 bylo přibližně 90 % veškerých investic rizikového kapitálu v EU soustředěno v osmi členských státech: Spojeném království, Německu, Švédsku, Dánsku, Finsku, Nizozemsku, Francii a Španělsku. Avšak i na těchto rozvinutějších trzích představuje rizikový kapitál méně než 0,1 % HDP.

Tento návrh je třeba vnímat v širší souvislosti s pracemi na uvolnění investic do rostoucích podniků. Investiční plán pro Evropu představuje komplexní strategii podpory vytváření pracovních míst, růstu a investic. Hlavním prvkem investičního plánu je akční plán pro vytváření unie kapitálových trhů, jehož cílem je omezit roztříštěnost kapitálových trhů, odstranit regulační překážky financování ekonomiky a zvýšit přísun kapitálu pro podniky díky vytvoření skutečně jednotného kapitálového trhu. Cílem investičního plánu pro Evropu je mobilizace dalších soukromých investic s využitím veřejných fondů prostřednictvím Evropského fondu pro strategické investice („EFSI“). V tomto rámci vzniká za účelem podnícení soukromých investic do trhů rizikového kapitálu v Evropě rovněž celoevropský fond fondů umožňující investice do evropského rizikového kapitálu. Kombinací kapitálu soukromého sektoru s podporou z EU má být dosaženo přilákání kapitálu velkých institucionálních investorů do třídy aktiv evropského rizikového kapitálu a zvýšení dopadu, jejž má podpora z EU na odvětví evropského rizikového kapitálu.

Pokud jde o účelnost nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013, zájem o příležitosti nabízené nařízením (EU) č. 345/2013 by se mohl dále zvýšit, avšak omezený zájem o možnosti stanovené nařízením (EU) č. 346/2013 je zjevně neuspokojivý. Jak nařízení (EU) č. 345/2013, tak nařízení (EU) č. 346/2013 omezuje řada překážek; jedná se zejména o omezení týkající se velkých správců, jejichž portfolio přesahuje hodnotu 500 milionů EUR a kteří nemohou používat označení „EuVECA“ a „EuSEF“, minimální vstupní vklad ve výši 100 000 EUR pro neprofesionální investory a zvláštní omezení způsobilých investic (tj. definice podniků kvalifikovaných pro portfolio). U menších fondů byla minimální investice v hodnotě 100 000 EUR zmíněna jako potenciální překážka, avšak menší investice pro neprofesionální investory jsou již k dispozici pro aktiva malých a středních podniků, a to prostřednictvím řady alternativních nástrojů (např. skupinového financování (crowdfundingu), primárních veřejných nabídek akcií atd.). Fondy EuSEF a EuVECA jsou rozdílné nástroje s dlouhodobým výhledem (např. minimální délka období, během něhož nelze akcie prodat, činí u těchto fondů pět let), který vyžaduje vyšší prahové hodnoty a větší ochranu investorů.

Soudržnosti je dosaženo díky tomu, že nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 doplňují směrnici AIFMD, neboť se týkají malých správců, jejichž portfolia mají hodnotu nižší než 500 milionů EUR, s cílem nabídnout jim příležitost k uvedení fondů EuVECA i EuSEF na zahraniční trhy.

Pokud jde o přidanou hodnotu EU, nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 řeší mezeru, která v právních předpisech existovala před jejich přijetím. Cílem bylo umožnit malým správcům uvádět fondy na zahraniční trhy a zvýšit objem nebankovního kapitálu, který je k dispozici pro investice do začínajících podniků a sociálních podniků. Přidaná hodnota EU spočívá také v tom, že nařízení tvoří „jednotné soubory pravidel“, jejichž účelem je zajistit, aby měli investoři co nejkvalitnější a co nejlépe srovnatelné informace pro investování do fondů EuVECA i EuSEF v celé Evropě.

•Konzultace se zúčastněnými stranami

Tento návrh čerpá z celé řady veřejných konzultací, konkrétně veřejných konzultací, které podnítila Zelená kniha o budování unie kapitálových trhů (od 18. února 2015 do 13. května 2015), veřejných konzultací o přezkumu nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 (od 30. září 2015 do 6. ledna 2016), veřejných konzultací zahájených Výzvou k předložení důkazů – regulačním rámcem EU pro finanční služby (od 30. září 2015 do 31. ledna 2016) a tematického odborného semináře (27. ledna 2016).

Výsledky konzultací naznačují, že pro rozšíření okruhu správců majících povolení ke správě fondů využívajících označení „EuVECA“ a „EuSEF“ a jejich uvádění na trh existuje široká podpora, pakliže budou zahrnuti také správci s povolením na základě článku 6 směrnice 2011/61/EU. Tento návrh otevírá trh fondů EuVECA a EuSEF správcům s povolením na základě směrnice AIFMD, díky čemuž budou moci nabízet kompletní sortiment produktů zákazníkům ze svých domovských i ostatních členských států, což následně povede k většímu celkovému rozšíření těchto fondů. Tito správci budou muset i nadále splňovat požadavky vyplývající ze směrnice AIFMD a zároveň dodržovat vybraná pravidla nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013.

Zástupci zúčastněných stran měli rozdílné názory, co se týče snížení minimální požadované hodnoty investic do fondů EuVECA a EuSEF neprofesionálními investory ve výši 100 000 EUR. Někteří dotazovaní se snížením tohoto minimálního vstupního vkladu souhlasili. Navrhovali rozšíření okruhu potenciálních investorů, aby se zvýšila možnost volby pro neprofesionální investory. Jiní dotazovaní považovali rizikový profil, smluvní povinnosti a nelikvidní povahu investic do rizikového kapitálu a sociálních podniků za nepříliš vhodné pro neprofesionální investory s menším kapitálem. Další uváděli, že k podpoře této skupiny investorů by byla zapotřebí dodatečná pravidla na ochranu investorů, jejichž náklady by nevyvážily potenciální nárůst investorské základny. Jako příklad úrovně ochrany, kterou lze vyžadovat, byl uveden portfoliový přístup pro individuální investory podobný přístupu stanovenému v nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic. S ohledem na výše uvedené argumenty zachovává tento návrh vstupní vklad ve výši 100 000 EUR, a to z těchto důvodů: nižší minimální investice by znamenala značné riziko pro ochranu investorů, což by mohlo poškodit důvěru investorů ve fondy EuVECA a EuSEF. Snížení prahové hodnoty pro investice by nevyhnutelně musela doprovázet dodatečná opatření na ochranu neprofesionálních investorů, která by jednak navýšila náklady a jednak by znamenala menší výsledný přínos flexibilnějších režimů fondů EuVECA a EuSEF.

Nepřímé náklady správců na registraci fondů EuVECA a EuSEF zahrnují požadavky na vlastní kapitál. Dotazovaní zdůrazňovali, že příslušné orgány si vykládají pojem „dostatečný kapitál“ rozdílně, přičemž některé příslušné orgány v plném rozsahu uplatňují požadavky na správce s povolením podle směrnice AIFMD. Dotazovaní rovněž zpochybňovali slučitelnost dodatečných poplatků, které ukládají některé hostitelské členské státy, s nařízením (EU) č. 345/2013 a nařízením (EU) č. 346/2013. Tento návrh řeší problém ukládání požadavků nad rámec požadavků vyplývajících z nařízení (tzv. gold-plating) tím, že žádá Evropský orgán pro cenné papíry a trhy („ESMA“), aby vypracoval regulační technické normy pro metodiku pro určování hodnoty dostatečného vlastního kapitálu. Rovněž upřesňuje, že členské státy nesmějí pro přeshraničním fondům EuVECA a EuSEF ukládat poplatky.

Nařízení (EU) č. 345/2013 i nařízení (EU) č. 346/2013 zakazují stanovit jakékoli požadavky nebo správní postupy v souvislosti s nabízením kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu v hostitelských členských státech. Aby bylo zajištěno důsledné dodržování tohoto zákazu ve všech členských státech, toto nařízení výslovně stanoví, že hostitelské členské státy nesmějí poplatky ani podobné sazby ukládat.

Většina odpovědí podpořila rozšíření okruhu aktiv způsobilých k investicím ze strany fondů EuVECA s argumentem, že definice podniku kvalifikovaného pro portfolio podle nařízení (EU) č. 345/2013 je příliš restriktivní. Jako zdůvodnění tohoto tvrzení uváděly skutečnost, že pro správce je obtížné dostatečné investice odpovídající definici i atraktivitu následných investic určit. Odpovědi také navrhovaly navýšit prahovou hodnotu počtu zaměstnanců a odstranit omezení obratu a rozvahy. Tento návrh umožňuje investice v podnicích s počtem až 499 zaměstnanců (malé společnosti se střední tržní kapitalizací). Tato úprava uvede okruh způsobilých investic podle nařízení (EU) č. 345/2013 do souladu s programy rizikového kapitálu spravovanými Evropským investičním fondem a podporovanými finančními programy EU, jako je nástroj InnovFin. Kromě toho tento návrh umožňuje rovněž investice do malých a středních podniků kotovaných na trhu pro růst malých a středních podniků, jak je definován ve směrnici 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů, aby mohly rostoucí subjekty, které již mají přístup k jiným zdrojům financování, přijímat kapitál také z fondů EuVECA. Tento návrh také umožňuje provedení následných investic do určitého podniku, který po první investici již nesplňuje definici podniku kvalifikovaného pro portfolio.

•Sběr a využití výsledků odborných konzultací

Komise vycházela z informací poskytnutých orgánem ESMA. Komise rovněž uspořádala tematický odborný seminář, který se konal dne 27. ledna 2016, dvoustranná setkání a telekonference se zúčastněnými stranami a využila statistické údaje poskytnuté odvětvovými sdruženími.

•Posouzení dopadů

Tento návrh doprovází zpráva o posouzení dopadů, která zvažuje celou řadu možností politiky, tj. zda povolit správcům povoleným na základě směrnice AIFMD používat označení „EuVECA“ a „EuSEF“, zda rozšířit definici podniků kvalifikovaných pro portfolio obsaženou v nařízení (EU) č. 345/2013, zda zachovat minimální vstupní vklad a zda upřesnit administrativní postupy a dodatečná opatření ukládaná hostitelskými členskými státy.

Výbor pro kontrolu regulace vydal kladné stanovisko s doporučeními k dalšímu zlepšení návrhu zprávy o posouzení dopadů dne 13. května 2016. Návrh zprávy byl následně upraven tak, aby zohlednil připomínky Výboru. Hlavní změny se týkaly kontextu a načasování legislativní revize, prezentace upřednostňovaných možností, zjednodušujících prvků a úspor administrativních nákladů. Revidovaná zpráva o posouzení dopadů a shrnutí zprávy o posouzení dopadů jsou zveřejněny spolu s tímto návrhem.

Níže uvedená tabulka poskytuje přehled různých zvolených opatření spolu s posouzením jejich dopadu na příslušné zúčastněné strany, výhod a proporcionality.

Upřednostňované možnosti politiky Dopady na náklady Výhody pro správce spravující fondy EuVECA a EuSEF, investory a portfoliové podniky Proporcionalita Umožnit správcům povoleným na základě směrnice AIFMD užívat označení „EuVECA“ a „EuSEF“. Rozšířit definici podniků kvalifikovaných pro portfolio obsaženou v nařízení (EU) č. 345/2013. Zachovat minimální investice v hodnotě 100 000 EUR. Výslovně zavést ustanovení v nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 s cílem zabránit zatěžujícím administrativním postupům a dalším opatřením (včetně poplatků ukládaných hostitelskými členskými státy) a nepřiměřeným požadavkům stanoveným domovskými členskými státy. Jelikož byly hlavní rysy režimu zachovány, nebudou existovat žádné dodatečné náklady pro správce aktiv. Náklady budou pravděpodobně nižší než v současné době, protože upravené právní předpisy budou výslovně specifikovat, jak má být v požadavcích dosaženo proporcionality. Správcům povoleným na základě směrnice AIFMD bude umožněno užívat označení „EuVECA“ a „EuSEF“, což bude pravděpodobně mít příznivý dopad na poplatky, které investoři platí správcům, jelikož správci povolení na základě směrnice AIFMD dosáhnou vyšších úspor z rozsahu. Zachování prahové hodnoty 100 000 EUR zajišťuje, že nové požadavky na ochranu spotřebitele, jako jsou pravidla úschovy či diverzifikace, nebudou nutné. Tyto požadavky by jinak způsobily navýšení nákladů pro správce aktiv a nepřímo i navýšení poplatků placených investory. Žádný dopad na rozpočet EU . Hlavní rysy režimu byly pro správce drobných aktiv zachovány a budou dále posíleny. Je zachován vyvážený přístup mezi ochranou investorů a nižšími náklady na flexibilitu režimu. Neexistují žádná dodatečná rizika pro investory. Správci s povolením na základě směrnice AIFMD budou mít prospěch z prostředků rámců EuVECA a EuSEF a budou moci uvádět na trh prostředky z fondů EuVECA a EUSEF pro profesionální a další investory, kteří se mohou zavázat k částce v hodnotě 100 000 EUR. Mohou se také zaměřit na institucionální investory, například pojišťovny, které jsou již nyní motivovány k investování do tohoto rámce fondů v souladu s akty v přenesené pravomoci podle směrnice Solventnost II. Rostoucí počet správců aktiv, kteří budou moci používat označení EuVECA a EuSEF, bude mít příznivý vliv na investice do malých a středních podniků, malých společností se střední tržní kapitalizací a sociálních podniků. Rozšíření definice podniku kvalifikovaného pro portfolio tak, aby zahrnovala větší subjekty, umožní diverzifikaci portfolií fondů EuVECA a nadále umožní malým subjektům se střední tržní kapitalizací přístup k financování z EuVECA. Rozšíření definice podniku kvalifikovaného pro portfolio obsažené v nařízení (EU) č. 345/2013 umožní investování do trhů pro růst malých a středních podniků, a tím podpoří rozvoj těchto trhů. Investoři budou mít přístup k diverzifikovanějším portfoliím EuVECA s potenciálně nižším rizikem. Administrativní zátěž pro správce EuVECA a EuSEF se sníží. Upřednostňované možnosti jsou v souladu s ostatními právními předpisy a iniciativami, zejména směrnicí AIFMD, trhy pro růst malých a středních podniků podle směrnice 2014/65/EU a unií kapitálových trhů, a posilují programy financování EU včetně programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), programu Horizont 2020 a Evropského fondu pro strategické investice. Upřednostňované možnosti berou v úvahu zásadu proporcionality, která je zakotvena v čl. 5 odst. 4 Smlouvy o EU, jsou dostatečné k dosažení cílů a nepřekročí rámec toho, co je pro jejich dosažení nezbytné. Zvolené možnosti politiky usilují o rovnováhu mezi veřejným zájmem, ochranou investorů, hledisky bezpečnosti a důvěry a souvisejícími náklady. Vyhýbají se zbytečné zátěži. Navrhované právní předpisy nejdou nad rámec toho, co je nezbytné pro dosažení společného právního rámce pro fondy EuVECA a EuSEF. Byly pečlivě uváženy a navrženy tak, aby podporovaly určité funkce, potenciál k růstu a inovační schopnosti odvětví EuVECA a EuSEF.

•Účelnost právních předpisů a zjednodušení

Nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 jsou dobrovolnými rámci upravujícími fondy, a přijetí těchto rámců tedy závisí na zájmu příslušného subjektu zřídit takové fondy. Tento návrh snižuje zbytečnou zátěž a náklady pro správce, kteří mají zájem zřídit fondy EuVECA a EuSEF.

Správci fondů EuVECA a EuSEF v současné době podléhají registraci podle nařízení (EU) č. 345/2013 nebo nařízení (EU) č. 346/2013 a směrnice 2011/61/EU. Tento návrh tyto dvojí požadavky ruší. Přezkum nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 odhalil, že při stejné velikosti fondu se dostatečné vlastní zdroje mohou v různých členských státech pohybovat od 6 500 EUR do 125 000 EUR, přičemž horní prahová hodnota odpovídá maximálním požadavkům na kapitál pro správce s povolením na základě AIFMD. Aby se zabránilo takovému ukládání požadavků nad rámec požadavků nařízení, stanoví tento návrh, že metodika pro určování hodnoty dostatečného vlastního kapitálu by měla být stanovena v regulačních technických normách orgánu ESMA. Přezkum dále ukázal, že některé příslušné orgány ukládají poplatky za uvádění přeshraničních fondů EuVECA a EuSEF na trh na svém území. Roční poplatky se pohybují v rozmezí od 300 EUR do 3 000 EUR, což odpovídá úrovni pro přeshraniční alternativní investiční fondy uváděné na trh správci s povolením na základě AIFMD. Kromě toho některé hostitelské členské státy ukládají další jednorázové poplatky v rozmezí od 300 EUR do 3 000 EUR při zahájení přeshraničního uvedení na trh. Tento návrh takovou praxi zakazuje.

V tomto ohledu zpráva o posouzení dopadů naznačuje úsporu nákladů ve výši přibližně 40 500 EUR za rok za každý fond EuVECA a EuSEF uvedený na trh ve 27 členských státech a celkovou úsporu nákladů ve výši 32 milionů EUR za dobu pěti let pro všechny nové fondy EuVECA.