Národní správa soudů pokračovala v aktivní podpoře soudů i během pandemie COVID-19. Od počátku pandemie COVID-19 vyvíjela Národní správa soudů zvláštní úsilí, aby pomohla soudům vyrovnat se s jejími důsledky . Mimo jiné poskytla pomoc při krizové komunikaci, vydala příručku o používání vzdáleného připojení při soudních jednáních a zajistila poskytnutí IT vybavení . Pravidelná setkání s vedením soudů (viz výše) jim umožnila diskutovat o metodách řešení konkrétních problémů a sdílet své zkušenosti s kolegy.

Orgány zavádějí několik projektů na zlepšení digitalizace soudnictví. Nový systém řízení případů pro správní a specializované soudy, připravený ve spolupráci se soudci, byl dokončen v prosinci 2020 a byl zaveden na všech příslušných soudech, ačkoli se objevily některé technické problémy. Systém mimo jiné umožňuje uživatelům podávat stížnosti, dostávat písemnosti a kontrolovat stav řízení online. Umožňuje rovněž vyhotovovat rozsudky ve strojově čitelném formátu. Podobný systém řízení případů pro obecné soudy je ve vývoji a jeho dokončení se očekává do konce roku 2022. Ministerstvo spravedlnosti dále na konci roku 2020 dokončilo systém, který umožňuje automatickou anonymizaci a anotaci rozhodnutí soudů a dalších orgánů, což by mělo zvýšit elektronickou dostupnost dokumentů . Ministerstvo spravedlnosti kromě toho vyvíjí nový nástroj pro oznamování, který budou využívat soudy a některé další orgány a který by měl zvýšit využitelnost shromážděných informací .

Reforma státního zastupitelství začíná přinášet výsledky v podobě vyšší účinnosti a specializace. V září 2019 byl úřad nejvyššího státního zástupce sloučen s jedenácti místními státními zastupitelstvími do jediného Národního státního zastupitelství . Reorganizace umožnila centralizaci a rozvoj jednotných vnitrostátních postupů stíhání, lepší spolupráci v rámci státního zastupitelství a rovnoměrnější rozdělení zdrojů . Umožnila rovněž větší specializaci státních zástupců . To vedlo k lepší účinnosti, o čemž svědčí mimo jiné zvýšení počtu vyřešených případů na jednoho státního zástupce . Reforma má rovněž význam pro boj proti korupci (viz oddíl II). Státní zastupitelství informovalo o nahromadění nevyřešených případů, které bylo způsobené pandemií COVID-19, a obdrželo další finanční prostředky určené k vyřízení těchto nevyřešených případů .

Finsko je stále vnímáno jako jedna z nejméně zkorumpovaných zemí v EU i ve světě. Dne 27. května 2021 byla přijata speciální komplexní vládní strategie boje proti korupci. Cílem strategie je posílit boj proti korupci, mimo jiné prostřednictvím vyjasnění oblastí odpovědnosti, zvyšování povědomí a prevence, zlepšení transparentnosti a účinnosti protikorupčních právních předpisů i příslušného výzkumu. Ačkoli orgány kladou velký důraz na boj proti finanční kriminalitě a přijaly opatření k řešení zahraničního podplácení, jeho odhalování a stíhání zůstává stále problematické. Lobbing není v současnosti regulován, vláda však připravuje legislativu, která by zavedla registr transparentnosti. Diskutuje se také o legislativních iniciativách, které by měly řešit obavy týkající se „efektu otáčivých dveří“ mezi veřejnou správou a soukromými zájmy. Projednává se revize systému podávání majetkových přiznání veřejných činitelů a do konce roku 2021 by měl vstoupit v platnost návrh na úpravu ochrany oznamovatelů jako nový samostatný zákon.

Odborníci a vedoucí pracovníci podniků vnímají Finsko jako jednu z nejméně zkorumpovaných zemí na světě. V indexu vnímání korupce za rok 2020, který sestavila organizace Transparency International, dosáhlo Finsko 85 ze 100 bodů a řadí se na 2. místo v Evropské unii a 3. místo celosvětově. Toto vnímání se však za posledních pět let zhoršilo.

První národní protikorupční strategie byla přijata dne 27. května 2021 . V listopadu 2019 rozhodla ministerská pracovní skupina pro vnitřní bezpečnost a posílení právního státu o zahájení další přípravy protikorupční strategie. Dne 23. dubna 2020 jmenovalo Ministerstvo spravedlnosti přípravnou a řídicí skupinu pro vypracování protikorupční strategie a akčního plánu pro Finsko s cílem zlepšit účinnost protikorupčních a preventivních opatření. Strategie je komplexní, zahrnuje preventivní i reaktivní aspekty a jejím cílem je posílit boj proti korupci, zvyšování povědomí o korupci a její prevenci, dále vyjasnit oblasti odpovědnosti a posílit spolupráci mezi orgány a zlepšit účinnost protikorupčních právních předpisů i příslušného výzkumu . Ke strategii je připojen podrobný akční plán na období 2021–2023, který zahrnuje všechny oblasti strategie, stanoví přesná opatření a určuje odpovědné orgány. Samotný přípravný proces přispěl ke zvýšení povědomí veřejnosti a rozšíření konsenzu o potřebě lepší dostupnosti informací o této problematice.

Ačkoli pro stíhání korupce neexistují specializované útvary , reforma státního zastupitelství umožnila větší specializaci jednotlivých státních zástupců. Restrukturalizace státního zastupitelství v roce 2019 posílila konzistentnost postupů stíhání a umožnila větší specializaci státních zástupců (viz oddíl I) . V současnosti se korupcí zabývá šest specializovaných státních zástupců. Kromě toho je 19 státních zástupců specializovaných na stíhání trestných činů spáchaných osobami ve veřejné funkci. Všichni místní státní zástupci jsou příslušní ke stíhání méně závažných případů korupce . Spolupráce mezi orgány odpovědnými za boj proti korupci je údajně účinná ve všech oblastech a sahá až na regionální úroveň. Na vyšetřování případů podezření z korupce se úzce podílí finanční zpravodajská jednotka.

Průměrný roční počet stíhaných případů korupce a hospodářské kriminality zůstává ve sledovaném desetiletém období relativně stejný a činí v průměru deset případů ročně . V posledních letech bylo velmi vysoké procento případů korupce nakonec soudy zamítnuto. Většina korupčních trestných činů stíhaných orgány se vyskytuje v oblasti hospodářské trestné činnosti.

Byla přijata opatření k odstranění nedostatků v oblasti prevence, odhalování a stíhání zahraničního podplácení. OECD uvádí, že od roku 2017 nebyl odhalen, vyšetřován ani stíhán žádný případ zahraničního podplácení. Vláda uvedla, že provádí komplexní posouzení této problematiky a zahájila zavedení preventivních opatření. Jsou realizovány vzdělávací programy pro soudce, státní zástupce a příslušníky donucovacích orgánů. Finsko rovněž vypracovalo podrobný dokument s pokyny pro malé a střední podniky, který se zabývá korupčními riziky, včetně zahraničního podplácení. Cílem těchto pokynů je zvýšit povědomí o korupčních rizicích a důsledcích v soukromém sektoru při působení na domácích nebo mezinárodních trzích a poskytnout podnikům praktické nástroje pro řešení korupce.

Byly vzneseny obavy ohledně rámce pro vyšetřování členů vlády. Ministři mohou být voláni k odpovědnosti za pochybení ve veřejné funkci pouze prostřednictvím zvláštního ústavního postupu, kdy o vznesení obvinění rozhoduje parlament po vyslechnutí stanoviska Výboru pro ústavní právo . Skupina států Rady Evropy proti korupci (GRECO) vyjádřila obavy ohledně omezených vyšetřovacích a stíhacích pravomocí v rámci tohoto postupu, což by mohlo působit potíže v souvislosti s případy korupce na vysoké úrovni.

Kodex chování pro státní zaměstnance a osoby ve vrcholných výkonných funkcích, který konsoliduje stávající pokyny, byl vydán dne 7. května 2021. Doposud byl etický rámec pro státní úředníky nekonsolidovaný a rozptýlený mezi několik zákonů . Kodex chování sjednocuje pravidla týkající se hodnot, obecných povinností, vedlejších povolání, darů a výhod a je závazný pro všechny státní zaměstnance včetně osob ve vrcholných výkonných funkcích, avšak s výjimkou ministrů . Ministerstvo financí rovněž dne 1. května 2021 aktualizovalo metodický dokument o pohostinnosti, výhodách a darech přijímaných státními zaměstnanci. Na podzim roku 2020 byly ministrům poskytnuty pokyny týkající se darů a jejich evidence.

Lobbing ve Finsku stále není regulován, připravuje se legislativa o registru transparentnosti. Ministerstvo spravedlnosti nedávno zveřejnilo zprávu zkoumající lobbistické praktiky ve Finsku . Zpráva označuje lobbing za rozšířenou praxi, která často zůstává v utajení. Specializovaná parlamentní pracovní skupina pokračuje v práci na právním předpise o registru transparentnosti s cílem zlepšit rozhodovací proces a zvýšit důvěru veřejnosti. Jako první krok se předpokládá zavedení povinnosti registrace lobbistů, kteří ovlivňují rozhodování na úrovni ústřední vlády, s vyloučením místních a regionálních samospráv, i když rozsah působnosti by mohl být později rozšířen . Očekává se, že zákon o registru transparentnosti vstoupí v platnost v roce 2023, přičemž cílem je současně zavést elektronický registr .

Vláda připravuje legislativní návrhy na přísnější regulaci efektu otáčivých dveří. Vládní návrh na prodloužení čekací lhůty po skončení funkce ze šesti na dvanáct měsíců pro státní zaměstnance by měl být parlamentu předložen na podzim 2021. Pokud jde o ministry, vláda v současnosti připravuje legislativní návrh na omezení efektu otáčivých dveří s cílem řešit možné střety zájmů vznikající po jejich odchodu z veřejné funkce. Tento návrh měl být parlamentu předložen na jaře 2021 . O fenoménu otáčivých dveří se široce diskutuje vzhledem k některým případům, o nichž informovaly celostátní sdělovací prostředky. Střet zájmů není stále v právních předpisech definován, ačkoli již dříve bylo doporučeno zavést nebo posílit formální systém kontroly prohlášení ministrů a oznámení dalších osob pověřených nejvyššími výkonnými funkcemi.

Legislativu týkající se financování politických stran a volebních kampaní přezkoumává parlamentní pracovní skupina. Na financování politických stran dohlíží Národní kontrolní úřad. Existují však obavy, že současná pravidla obsahují mezery, které by umožnily nezveřejňovat původ všech finančních příspěvků. Parlamentní pracovní skupina v rámci programu Národní demokracie přezkoumává vývoj legislativy týkající se financování politických stran a volebních kampaní, přičemž svou zprávu vydá v roce 2021 .

Systém podávání majetkových přiznání je ve stavu přezkumu. Majetkové přiznání vysoce postavených vládních úředníků upravuje zákon o veřejných činitelích v ústředních vládních institucích . Očekává se, že v průběhu roku 2021 bude parlamentu předložena změna zákona, která by povinnost podávání majetkového přiznání rozšířila i na zvláštní poradce ministrů. Předpokládají se rovněž změny týkající se státních zaměstnanců, které by omezily jejich diskreční pravomoc, pokud jde o informace, které mají být zahrnuty do jejich prohlášení o zájmech, a rozsah, v jakém mají být informace považovány za relevantní pro posouzení jejich schopnosti vykonávat funkce nezávisle .

Připravuje se legislativa na ochranu oznamovatelů. Obecná právní úprava ochrany oznamovatelů neexistuje a případy oznámených porušení práva se řeší prostřednictvím zvláštní legislativy, jako je pracovní právo a trestní právo. Finsko v současnosti připravuje novou legislativu o ochraně oznamovatelů, aby ve svém vnitrostátním právu provedlo směrnici EU o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie. Vstup tohoto předpisu v platnost se očekává v polovině prosince 2021. Ministerstvo financí mezitím v březnu 2021 jmenovalo pracovní skupinu, která má připravit technický kanál pro oznamování nesrovnalostí vládním organizacím, což souvisí s provedením směrnice EU o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie.

Během pandemie COVID-19 byly protikorupční legislativa a další opatření uplatňovány obvyklým způsobem. Národní úřad pro vyšetřování sleduje a analyzuje dopad pandemie COVID-19 na korupci. Zatímco obecně není korupce ve finském zdravotnictví považována za závažný problém, odpovědné orgány si uvědomují zvýšenou míru rizika během pandemie COVID-19 a pod vedením Ministerstva financí se ve spolupráci s obcemi připravuje strategie pro lepší a udržitelnější postupy zadávání veřejných zakázek s cílem toto riziko snížit .

III.Pluralita a svoboda sdělovacích prostředků

Ve Finsku je svoboda projevu chráněna ústavou, která zaručuje i přístup k veřejným dokumentům. Finsko vyžaduje, aby poskytovatelé mediálních služeb zveřejňovali informace o své vlastnické struktuře. Úkoly a pravomoci Finské agentury pro přepravu a komunikace (Traficom), což je regulační orgán pro sdělovací prostředky, jsou stanoveny zákonem. Byla přijata legislativa k provedení revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách ve vnitrostátním právu .

Regulační orgán pro sdělovací prostředky – Finská agentura pro přepravu a komunikace (Traficom) – funguje nezávisle a efektivně, ale jeho ekonomická situace je nadále problematická . V nejnovějším vydání monitoru plurality sdělovacích prostředků (2021) byl tento regulační orgán pro sdělovací prostředky vyhodnocen jako spravedlivý a transparentní. Podle monitoru je riziko vyšší pouze kvůli částečné rozpočtové kontrole tohoto orgánu ze strany vlády a nedostatečnému rozpočtu. Regulační orgán oznámil možné propuštění až 56 lidí z téměř 1 000 zaměstnanců. Navzdory těmto problémům došlo v Traficomu v poslední době k mírnému navýšení lidských zdrojů pro úkoly v oblasti dohledu nad sdělovacími prostředky. Národní audiovizuální institut, další nezávislý orgán pro sdělovací prostředky se specializovanějšími funkcemi , naopak hlásí mírné navýšení svých zdrojů ve srovnání s předchozím rokem a byl schopen přijmout nové zaměstnance.

Nová legislativa zlepšila transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků . V rámci provedení revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách ve vnitrostátním právu vstoupily ve Finsku v lednu 2021 v platnost nové předpisy, které poskytovatelům mediálních služeb ukládají povinnost zveřejňovat informace o své vlastnické struktuře. Dříve neexistovala žádná zvláštní pravidla upravující transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků, ačkoli dobrovolné zveřejňování informací bylo běžné a na mediální společnosti se vztahovala obecná pravidla pro zveřejňování informací o společnostech s ručením omezeným . Monitor plurality sdělovacích prostředků uvádí, že koncentrace zpravodajských sdělovacích prostředků ve Finsku je nadále velmi vysoká.

Vláda vypsala podpůrné granty ve snaze pomoci mediálnímu sektoru překonat krizi COVID-19. V říjnu 2020 vláda vypsala grant ve výši 7,5 milionu EUR, jehož cílem je podpořit pandemií COVID-19 postižené sdělovací prostředky zaměřené na výrobu obsahu, zvýšit nabídku různorodého novinářského obsahu a podpořit žurnalistiku na místní, regionální a celostátní úrovni . Grant byl udělen všem mediálním společnostem, které splnily především ekonomická kritéria včetně prokázání poklesu prodeje reklamy, zúčastněné strany však poukazují na to, že některé středně velké mediální společnosti nemohly všechna stanovená kritéria splnit . Pracovní skupina jmenovaná Ministerstvem dopravy a spojů prověří, zda by nebylo možné zavést na podporu žurnalistiky ve Finsku trvalejší mechanismus pomoci .

V reakci na vládní program plánuje Ministerstvo spravedlnosti aktualizovat zákon o otevřenosti vládních činností . Vláda mimo jiné posoudí, zda by se zákon mohl vztahovat na údaje a informace v širším smyslu a zda by se jeho působnost neměla rozšířit i na právnické osoby vlastněné nebo ovládané veřejným sektorem . Dodržování tohoto zákona bude rovněž zpřísněno. Vnímaný trend posledních let, který se přiklání k přísnějšímu výkladu pravidel ze strany některých orgánů, včetně policie, stále trvá. Ministerstvo spravedlnosti jmenovalo pracovní skupinu, která má do června 2023 postupně posoudit a vyjasnit dostatečnost oblasti působnosti a případné nedostatky stávající právní úpravy a navrhnout řešení. Toto posouzení se bude týkat strukturálních změn i digitalizace. Pracovní skupina má později v roce 2021 předložit návrh, zda je třeba provést naléhavé změny legislativy . Nevládní organizace tuto iniciativu obecně vítají. Zaznívá také požadavek na lepší vyváženost mezi ochranou soukromí a přístupností informací ve veřejném zájmu .

Připravuje se několik právních reforem, které by měly řešit obtěžování novinářů na internetu . Ministerstvo spravedlnosti zveřejnilo vládní návrh na změnu trestního zákoníku, který má umožnit státním zástupcům v určitých případech podat jménem oběti obžalobu za protiprávní vyhrožování a cílené útoky. Cílem uvedené změny je řešit zranitelné postavení novinářů na volné noze a osob ve veřejných funkcích a měla by vstoupit v platnost na podzim roku 2021 . K řešení nenávistných projevů namířených proti novinářkám Ministerstvo spravedlnosti rovněž zahájilo přípravy k další změně trestního zákoníku, aby mezi příčiny, které jsou důvodem pro zpřísnění trestní sazby za (jakýkoli) trestný čin, bylo přidáno i pohlaví . Zdá se, že novinářská obec tyto kroky do značné míry vítá, zejména pokud jde o řešení online hrozeb . Kromě toho vláda uvažuje o potřebě zpřísnit soudní zákazy kontaktu, které mohou chránit život, zdraví, svobodu nebo pokoj osob tím, že určité osobě zamezí kontakt s nimi a zabrání případným trestným činům. Vláda zkoumá, zda současný legislativní rámec dostatečně řeší nenávistné kampaně na internetu, a možnosti, jak zlepšit účinnost soudních zákazů kontaktu a snížit počet jejich porušení . Unie novinářů společně s mediálními domy a oborovými sdruženími provozuje podpůrný fond na pomoc novinářům, kteří se stali obětí výhrůžek a jiných forem obtěžování . V platformě Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů nebyla od vydání zprávy o právním státu 2020 vydána žádná nová varování pro Finsko , ale v monitoru plurality sdělovacích prostředků 2021 se uvádí, že novináři jsou stále častěji obtěžováni online, většinou formou výhrůžek a očerňujících kampaní, a zejména novinářky zažívají verbální útoky na základě pohlaví a hrozby sexualizovaného násilí.