[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 25.1.2006

KOM(2006) 23 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Tematický program na podporu demokracie a lidských práv na celém světě v rámci budoucích finančních výhledů (období 2007–2013)

OBSAH

1. Úvod 3

2. Souvislosti 3

2.1 Analýza tématu 3

2.2. Stávající polický rámec a rámec spolupráce 4

2.3. Zkušenosti s EIDHR 5

2.4. Odůvodnění tematického programu 6

3. Hlavní znaky tematického programu na podporu demokracie a lidských práv na celém světě 6

3.1. Oblast působnosti a cíle 6

3.2. Obecné zásady a priority 7

3.2.1. Zlepšit oblast dodržování lidských práv a základních svobod tam, kde jsou nejvíce ohroženy a poskytovat podporu a solidaritu obětem represe nebo porušování práv 7

3.2.2. Upevnit úlohu občanské společnosti v podporování lidských práv a demokratické reformy, v podpoře předcházení konfliktům a při rozvoji politické účasti a zastoupení 8

3.2.3. Posílit mezinárodní rámec pro ochranu lidských práv, právní stát a podporu demokracie 10

3.2.4. Vybudovat důvěru v demokratické volební procesy prostřednictvím dalšího rozvoje pozorování voleb 11

3.3. Zásady programování 11

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Tematický program na podporu demokracie a lidských práv na celém světě v rámci budoucích finančních výhledů (období 2007–2013)

1. ÚVOD

Evropská komise navrhla v rámci budoucích finančních výhledů na období 2007 až 2013 novou řadu šesti nástrojů s cílem racionalizovat a zjednodušit současný právní rámec, kterým se řídí opatření v oblasti vnějších vztahů Společenství. Tři nástroje (humanitární pomoc, stabilita a makrofinanční pomoc) mají horizontální charakter, aby reagovaly na konkrétní potřeby a situace. Tři nástroje (předvstupní pomoc, podpora evropského sousedství a rozvojová spolupráce a hospodářská spolupráce) jsou určeny k provádění konkrétních politik a mají určené zeměpisné pokrytí. Tyto nástroje poskytnou v budoucnosti základní právní akty pro výdaje Společenství na podporu programů vnější spolupráce, včetně tematických programů, a nahradí stávající tematická nařízení.

Podle těchto návrhů poskytují tematické programy jedinečnou přidanou hodnotu a zahrnují činnosti doplňující zeměpisné programy, které zůstávají výsadním rámcem spolupráce Společenství se třetími zeměmi[i].

Komise se zavázala, že zahájí s Evropským parlamentem a Radou diskusi o rozsahu působnosti, cílech a prioritách každého tematického programu na základě formálního sdělení určeného oběma orgánům. Výsledkem tohoto procesu budou politické směry pro následující fáze programování, zejména pro tematické strategické dokumenty, které mají být vypracovány v souladu s ustanoveními výše uvedených nástrojů.

Toto sdělení se týká tematického programu na podporu demokracie a lidských práv po celém světě. Vychází z připomínek obdržených v průběhu veřejné konzultace, kterou organizovala Komise[ii]. Konzultace budou pokračovat i v následujících fázích programování. Ve spolupráci s Evropským parlamentem, členskými státy a partnerskými orgány pracujícími s tematickým programem bude Komise rovněž usilovat o podporu širší reflexe a diskuse o evropské roli v oblasti pomoci demokracii a podpory lidských práv[iii].

2. SOUVISLOSTI

2.1 Analýza tématu

Demokracie a ochrana lidských práv představují univerzální hodnoty, o něž je třeba vždy usilovat; pohlíží se na ně rovněž jako na nedílnou součást efektivní práce na zmírnění chudoby a dosažení rozvojových cílů tisíciletí, jako na nezbytné nástroje k vyřešení konfliktů a jejich předcházení a jako na nezbytný rámec boje proti terorizmu[iv]. Demokratické procesy související s odpovědností jsou rovněž klíčové k zajištění průhlednosti státní správy a boje proti korupci.

Demokracie a ochrana lidských práv jsou neoddělitelně spojeny: základní svobody projevu a shromažďování jsou předpokladem politického pluralizmu a demokratického procesu, zatímco demokratická kontrola a rozdělení moci jsou nezbytné pro udržení nezávislého soudnictví a právního státu, jež jsou naopak nutné pro účinnou ochranu lidských práv. Lidská práva mohou být posuzována v kontextu univerzálně přijatých mezinárodních norem, ale na demokracii se musí pohlížet jako na proces, který vychází zevnitř a zahrnuje všechny části společnosti a okruh institucí, které by měly zajistit účast, zastoupení, vnímavost a odpovědnost. Cíl vytvářet a udržet kulturu lidských práv a zajistit, aby demokracie pracovala pro své občany, který je v nově vznikajících demokraciích obzvláště naléhavý a obtížný, představuje nikdy nekončící úkol, který v první řadě náleží lidem dotčené země.

V posledních letech se zvýšila očekávání a závazky a rozvinula se otevřená diskuse o podpoře demokracie a lidských práv na všech úrovních. Bylo dosaženo pokroku, především díky mobilizaci místní občanské společnosti a mezinárodnímu tlaku: mnoho zemí pokročilo k otevřenějším společnostem a spravedlivějším volebním postupům; u řady otázek týkajících se lidských práv se projevuje větší úsilí a lepší veřejné povědomí, jakož i větší počet právních předpisů a lepší vynutitelnost; rozvojové strategie dávají místním komunitám více rozhodovacích pravomocí, aby pomáhaly posilovat slabé a vyloučené. Četné problémy však přetrvávají: politické elity příliš často zůstávají bez politické odpovědnosti, nereagují na očekávání občanů a někdy se uchylují k potlačování nesouhlasných a opozičních hlasů. Etnické, náboženské nebo třídní dělení společnosti může sílit a místo toho, aby vedlo k demokratické debatě, stává zdrojem konfliktů a podkopává pluralismus a dodržování lidských práv.

Prostřednictvím politického dialogu a podmínek, zohledněním v programech spolupráce nebo formou zvláštních projektů se otázky demokracie a lidských práv staly soustavným rysem zahraniční politiky a vnějších činností EU. Šíří se komplexní přístupy k rozvoji založené na lidských právech[v], jakož i podpora budování státu, „řádné správy věcí veřejných“ a rozvoje občanské společnosti. Rozvojová politika má zajistit, aby partnerské země přijaly proces rozvoje a demokratizace za svůj, aby se do něj zapojila vláda a všechny přední místní zúčastněné subjekty, včetně parlamentu.

V mezinárodních jednáních zatím spíše převládají otázky bezpečnosti a boje proti terorismu, ale rovněž se začalo poukazovat na základní příčiny násilí a na význam zajištění lidských práv, právního státu, včetně demokracie pro všechny skupiny obyvatel, aby nedocházelo ke znepřátelení komunit a vytvoření podmínek pro nedostatek bezpečnosti. Předcházení konfliktům tudíž přidalo rozvojovým strategiím a práci s občanskou společností nový rozměr.

2.2. Stávající polický rámec a rámec spolupráce

V průběhu let se ve sděleních Komise, v usneseních Evropského parlamentu a v závěrech Rady formulovala a rozpracovávala politika EU na podporu demokracie a lidských práv ve třetích zemích. Jak uvádějí mandáty vyplývající ze Smlouvy[vi], je dnes znakem všech forem spolupráce se třetími zeměmi rozvoj a posilování demokracie a právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod.

Lidská práva patří mezi značně sledované oblasti: týkají se jich výroční zpráva EU o lidských právech, zvláštní sdělení Komise, zprávy a usnesení Parlamentu a postoje Rady, které pojednávají o konkrétních otázkách ohledně lidských práv[vii]. Rada rovněž zdůraznila zohlednění lidských práv a demokratizace ve vnějších politikách a činnostech, i význam dialogu s občanskou společností. V procesu rozšiřování vymezuje zvláštní zaměření předvstupní strategie kodaňské kritérium týkající se „stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, dodržování lidských práv a respektování a ochranu menšin“. Tyto cíle se odrážejí v různých podobách i v procesu stabilizace a přidružení[viii] a v Evropské politice sousedství[ix]. Dohoda z Cotonou a politika EU v oblasti správy věcí veřejných a rozvoje[x] zahrnují ochranu a podporu lidských práv a demokracie mezi témata, která mají být začleněna do strategií pro jednotlivé země, do dialogů a všech příslušných nástrojů. Naposledy se to projevilo v evropském konsensu o rozvoji[xi], ve strategii EU pro Afriku[xii] a v posledním návrhu Komise ohledně vztahů EU s Latinskou Amerikou[xiii].

Nástroje pro provádění politik EU v oblasti demokracie a lidských práv sahají od politického dialogu a diplomatických nót až po různé nástroje finanční a technické spolupráce. Zvláštním posláním Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva (EIDHR) bylo pomáhat při plnění cílů v oblasti lidských práv a demokracie na mezinárodní a vnitrostátní úrovni a doplňovat činnosti v rámci různých vnitrostátních a regionálních programů spolupráce Společenství. V současné době se řídí dvěma nařízeními[xiv]; její hlavní rámec politiky je stanoven sdělením Komise z roku 2001[xv] a souvisejícími postoji Rady a Evropského parlamentu[xvi] (viz bod 2.3 níže).

S rozvojem úlohy ES při řešení krizí v posledních letech byly aspekty lidských práv a demokracie rovněž zdůrazněny v předcházení konfliktům, v budování míru a v obnově po konfliktu. Mechanismus rychlé reakce[xvii], jakož i spolupráce s občanskou společností a ostatními místními subjekty v oblasti lidských práv a budování demokracie, doplňují činnost EIDHR podporou bezodkladných reakcí na skutečné nebo potenciální konfliktní situace.

2.3. Zkušenosti s EIDHR

EIDHR se od doby svého vzniku značně vyvinula a byla rozsáhle zdokumentována a hodnocena[xviii]. Vzhledem k hlavní silné stránce EIDHR, kterou je schopnost působit, aniž by byl nutný souhlas ze strany hostitelské vlády, byla jejím hlavním posláním podpora činnosti občanské společnosti při podpoře lidských práv a demokracie. Partnery EIDHR jsou v prvé řadě mezinárodní a místní organizace občanské společnosti (OOS)[xix], ale rovněž mezinárodní mezivládní orgány se zvláštními odbornými znalostmi.

EIDHR se pokusila obsáhnout řadu témat souvisejících s obecnými zásadami EU o otázkách lidských práv[xx], jakož i ostatní specifické cíle, mandáty a návrhy Rady a Parlamentu, které se zejména týkaly lidských práv[xxi]. Důraz byl kladen na projekty zabývající se „jediným problémem“, jež se posuzovaly jednotlivě na základě jejich kvalit. I když jejich kolektivní dopad nebo vzájemná součinnost na vnitrostátní úrovni nebyly tak zřetelné, měla většina projektů Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva, vezmou-li se jednotlivě, vysokou kvalitu a často dosahovala pozitivních výsledků v obtížných situacích.

Kromě své práce s občanskou společností má EIDHR vynikající výsledky, pokud jde o podporu mezinárodních nástrojů a mechanismů v oblasti lidských práv a systému mezinárodního trestního soudnictví, včetně mezinárodního trestního soudu (ICC) a ostatních mezinárodních trestních tribunálů ad hoc. To je v souladu s cíli politiky EU[xxii] a odráží silný závazek EU k mnohostrannému přístupu.

EIDHR rovněž představovala nástroj, jehož prostřednictvím Komise rozvíjela úlohu EU jako jednoho z vedoucích subjektů při pozorování voleb na základě zásad a postupů vytyčených ve sdělení o pozorování voleb a pomoci při volbách ze strany EU z roku 2000, schváleném Radou v roce 2001[xxiii].

Současný program EIDHR na období 2005–2006 zařazuje tyto jasně odlišné druhy činností do čtyř obecných „kampaní“ – podpora spravedlnosti a právního státu; rozvíjení kultury lidských práv; podpora demokratického procesu a prosazování tolerance, rovnoprávnosti a míru[xxiv]. Zahrnuje 68 zemí, ze kterých 54 má nástroj pro mikroprojekty (upřednostňuje účast místních organizací občanské společnosti).

Vícenásobné mandáty a vysoká očekávání měly za následek, že Evropské iniciativě pro demokracii a lidská práva se rozšířila řada cílů, témat a způsobilých zemí, zatímco zájem značně převyšující možnosti[xxv] přinesl tlak na mnohem přísnější posuzování priorit a posílení doplňkovosti s vnitrostátními programy. Nový tematický program nabízí příležitost k přezkumu a zpřesnění cílů a postupů stanovení priorit.

2.4. Odůvodnění tematického programu

Odůvodnění samostatného tematického programu společného pro všechny čtyři nové nástroje vychází ze skutečnosti, že podpora demokracie a lidských práv figuruje mezi navrhovanými cíli a vhodnými opatřeními pro všechny zeměpisné nástroje (ENPI, DCECI a IPA), jakož i pro nástroj stability. V rámci zeměpisných programů se objeví příležitosti pro zvláštní intervence. Demokracie a lidská práva jsou však vysloveně otázky globálního zájmu a významu. Proto je nezbytné, aby ES byla schopna vymezit a podporovat konkrétní cíle a opatření na mezinárodní úrovni, jež nemají ani zeměpisnou vazbu, ani souvislost s krizemi[xxvi]. Globální kampaně týkající se lidských práv a demokracie dále vyžadují nadnárodní přístup a mohou zahrnovat činnosti jak v rámci EU, tak v řadě partnerských zemí[xxvii]. Pro činnosti, jakými jsou například volební pozorovatelské mise EU, je potřebný jednotný tematický program, který zajistí soudržnost politik, jednotný systém řízení a společné pracovní normy.

Nezávislost akcí, kterou tematický program nabízí, je navíc zásadním rysem spolupráce s organizacemi občanské společnosti na vnitrostátní úrovni, a to především v otázkách demokracie a lidských práv. Tematický program by na rozdíl od zeměpisných programů s dlouhodobým plánováním měl rovněž být flexibilní a měl by být schopen reagovat na měnící se situace nebo podporovat inovace. Vzhledem k tomu, že je společný všem čtyřem nástrojům, a má tudíž mezikontinentální oblast působnosti, mohou jeho přínosy obsáhnout i vyšší důvěryhodnost partnerských organizací a větší zviditelnění EU.

3. HLAVNÍ ZNAKY TEMATICKÉHO PROGRAMU NA PODPORU DEMOKRACIE A LIDSKÝCH PRÁV NA CELÉM SVěTě

3.1. Oblast působnosti a cíle

Obecným cílem nového tematického programu, který poskytne kontinuitu a bude čerpat ze zkušeností Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva, má být přínos k rozvoji a upevnění demokracie a k dodržování lidských práv ve třetích zemích v souladu s politikami a obecnými zásadami EU. Měl by být globální co do oblasti působnosti a měl by se týkat podobného rozsahu otázek a zemí jako Evropská iniciativa pro demokracii a lidská práva, avšak měl by se vyznačovat strategičtějším a pružnějším přístupem. Měl by nadále doplňovat zeměpisné programy a zejména podporovat integrovaný přístup k budování demokracie a k ochraně lidských práv, jakož i návaznost na oblast bezpečnosti a rozvoje. Bude klást důraz na podporu občanské společnosti, aby se z ní stala účinná síla pro dialog a reformu. Program by proto měl převážně pracovat s občanskou společností a jejím prostřednictvím. To by stejně jako v případě EIDHR tvořilo zásadní profil programu.

Dva klíčové strategické cíle programu by byly:

- zlepšit dodržování lidských práv a základních svobod tam, kde jsou nejvíce ohroženy, a poskytovat podporu a solidaritu obětem represe nebo porušování práv

- upevnit úlohu občanské společnosti v podporování lidských práv a demokratické reformy, v podpoře předcházení konfliktům a při rozvoji politické účasti a zastoupení

Program by nevyžadoval souhlas vlád dotčených zemí a měl by poskytovat přesně stanovenou finanční a technickou pomoc při činnostech, jež nelze vhodným nebo účinným způsobem provádět formou jejich zahrnutí do jiných programů ES[xxviii]. Měl by být schopen podporovat činnosti na mezinárodní, regionální, vnitrostátní a místní úrovni. V rámci EU by rovněž měl být schopen podporovat činnosti, které přímo souvisejí s porušováním lidských práv ve třetích zemích, například pomoc při rehabilitaci obětí mučení z třetích zemí.

Program by měl i rozměr týkající se předcházení konfliktům a jejich řešení, který by se podle potřeby prolínal s intervencemi v krizových situacích podle nového nástroje stability. Doplňoval by zeměpisné programy a další tematické programy, zejména ty, které se týkají nestátních subjektů, lidského a sociálního rozvoje a migrace a azylu a které obsahují prvek ochrany lidských práva a různou formou podporují demokratické procesy[xxix].

Program by měl cíl doplňkovosti, aby odrážel trvající silné odhodlání EU k mnohostranné spolupráci v oblasti demokracie a lidských práv:

- posílit mezinárodní rámec pro ochranu lidských práv, právní stát a podporu demokracie

Stejně jako v případě Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva, bude program zahrnovat i práci v oblasti pozorování voleb, která bude i nadále hlavní oblastí činnosti EU na podporu demokracie a lidských práv. Tematický program nabízí rámec pro společnou jednotnou politiku a řízení volebních pozorovatelských misí EU po celém světě s následujícím cílem:

- vybudovat důvěru v demokratické volební procesy prostřednictvím dalšího rozvoje pozorování voleb

3.2. Obecné zásady a priority

3.2.1. Zlepšit oblast dodržování lidských práv a základních svobod tam, kde jsou nejvíce ohroženy a poskytovat podporu a solidaritu obětem represe nebo porušování práv

Obecným cílem v rámci tohoto strategického cíle má být vytvoření politického prostoru, v jehož rámci se může občanská společnost rozvinout, přispívat k pluralismu ve společnosti a podporovat lidská práva a demokracii. Zaměří se na situace, kde chybějí základní svobody, kde občanská společnost funguje s obtížemi a kde není dostatečný prostor pro politickou pluralitu. Některé země jsou sužovány státní represí, v jiných jsou ohroženy základní svobody a lidská práva v důsledku oslabení či zhroucení státu nebo násilného konfliktu. Tyto situace mohou vzniknout v zemích, se kterými EU nemusela dosud uzavřít smluvní vztah, nebo v partnerských zemích, se kterými mohla být částečně nebo úplně přerušena obecná spolupráce a v ostatních nestálých zemích a obtížných partnerstvích[xxx].

Hlavní důraz by se kladl na podporu základních svobod projevu a sdružování a na ochranu zastánců lidských práv, protože to jsou předpoklady pro činnosti běžné občanské společnosti a pro jakýkoli krok směrem k demokracii[xxxi]. Akce by měla mít, kdykoli to bude možné, ucelený přístup a usilovat o souvislost mezi různými svobodami, o něž se opírá otevřená společnost, a základní zásadou, že „všechna lidská práva jsou univerzální, nedělitelná a vzájemně závislá a propojená“[xxxii]. Veškeré činnosti by se měly zaměřovat na předcházení konfliktům a mohou se v závislosti na konkrétní situaci jednotlivých zemí také týkat konkrétních otázek souvisejících s lidskými právy[xxxiii]. Na úrovni států může činnost občanské společnosti podle tohoto cíle sahat od osvěty či vzdělávání a odborné přípravy až po dialog s klíčovými zúčastněnými subjekty v dotčené zemi nebo konkrétnější podporu týkající se zastánců lidských práv. Specifickým cílem může být ratifikace mezinárodních úmluv a změny v právních předpisech, otázky týkající se vynutitelnosti práva a soudních procesů, volební integrity nebo mnohem širších otázek z oblasti práva a právního řádu. Takovéto otázky mohou být předmětem soustředěné reakce EU na krizové situace (jak to předpokládá navrhovaný nástroj stability), kde by tematický program mohl podpořit trvalejší působení občanské společnosti v oblasti předcházení konfliktům a jejich řešení.

Regionální projekty lze uvážit tam, kde existuje možnost, že vlivné zúčastněné subjekty ze sousedních zemí nebo regionální orgány vyvinou účinný tlak na partnerské úrovni.

Na základě konkrétních okolností se stanoví, které činnosti lze provést a jakou měrou je možné zapojit organizace místní občanské společnosti tak, aby se partneři nevystavovali nebezpečí a aby se zabránilo dalšímu růstu odporu proti demokratickým reformám. Nevládní organizace na mezinárodní nebo regionální úrovni nebo v některých případech mezivládní orgány mohou někdy sloužit jako zprostředkovatelé mezi subjekty místní občanské společnosti a zastánci lidských práv.

Program bude vyžadovat pružnost při reakcích na měnící se okolnosti a na vznikající příležitosti pro akci.

Samostatný cíl, který spadá do tohoto obecného strategického cíle, se týká solidarity s oběťmi represe , konkrétně podpory rehabilitace obětí mučení a špatného zacházení. Program by měl pokračovat se stejnou formou podpory, kterou dostávala v průběhu let rehabilitační střediska jak v rámci EU, tak i mimo ni. To ukazuje skutečnou solidaritu EU a doplňuje obecnou obranu a politická prohlášení proti mučení na vnitrostátní a mezinárodní úrovni. Nedávná hodnocení z března 2005 a z listopadu 2003[xxxiv] navrhla řadu opatření na zlepšení účinnosti rehabilitačních procesů.

3.2.2. Upevnit úlohu občanské společnosti v podporování lidských práv a demokratické reformy, v podpoře předcházení konfliktům a při rozvoji politické účasti a zastoupení

Obecným cílem v rámci tohoto strategického záměru je spolupracovat s občanskou společností v těch zemích, kde je dostatečná svoboda a prostor k manévrování, s cílem pomáhat občanské společnosti při posilování její soudržnosti a při tom, aby se stala účinnou silou pro demokratizaci, předcházení konfliktům a ochranu lidských práv. Tento přístup má rovněž podporovat spolupráci mezi organizacemi občanské společnosti (OOS) a překonat tak monotematické kampaně (které mají sklon štěpit úsilí občanské společnosti). Do tohoto okruhu bude rovněž zahrnuta doplňková podpora malých iniciativ místních organizací občanské společnosti.

V tomto okruhu by měly být tři úrovně činnosti:

Na vnitrostátní úrovni se má klást důraz na podporu dialogu a spolupráce občanské společnosti, například:

- na spolupráci mezi organizacemi občanské společnosti tak, aby se ve své práci vzájemně podporovaly, na budování širokých koalic v různých regionech, společenstvích a skupinách obyvatel, a na zapojení socioekonomických subjektů do podpory společných programů pro lidská práva a demokratickou reformu; to může zahrnovat i společnou kampaň nebo vzdělávací činnost, spolupráci při sledování situace v oblasti lidských práv a politických reforem atd.; témata nemusejí být určena předem, protože budou vycházet z místních priorit, ale měla by usilovat o to, aby se dotýkala průřezových témat, jako je například rovnost žen a mužů, základní pracovní podmínky, práva domorodého obyvatelstva, dětí a ostatních zranitelných skupin;

- dialog v rámci občanské společnosti v hluboce rozdělených společnostech, který spojuje široký okruh zúčastněných stran[xxxv] za účelem analýzy, diskuse a budování konsensu o kontroverzních oblastech politiky (např. menšiny, amnestie a usmíření, náboženství a politika); v této souvislosti by bylo velmi důležité předcházení konfliktům a hledisko rovnosti žen a mužů;

- iniciativy občanské společnosti k navázání dialogu s politickými stranami, zvolenými zástupci a institucemi, např. za účelem posílení politického zastoupení a účasti (včetně posílení účasti žen a ostatních nedostatečně zastoupených skupin), vnímavosti a odpovědnosti; normou by se měl stát přístup založený na větším počtu stran, včetně všech významných stran, které se hlásí k demokracii. Nepočítá se s přímou podporou rozvoje stran.

Na regionální nebo mezinárodní úrovni se má klást důraz na spolupráci s cílem zvýšit přínos a zlepšit účinnost činnosti na vnitrostátní úrovni. Ta se může zaměřit na otázky, jako například:

- spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti z konkrétních regionů, jež jsou sužovány konflikty s nadnárodními důsledky (např. Velká jezera, region řeky Manu, západní Balkán),

- spolupráce a dialog o hluboce rozdělujících politických otázkách, o nichž je možné nejlépe zahájit diskusi na nadnárodní úrovni (např. náboženské menšiny a sekularizace, usmíření a spravedlnost),

- podpora budování kapacit, které mohou poskytnout zvláštní přidanou hodnotu a účinnost nadnárodním sítím organizací občanské společnosti (např. společným vypracováváním dokumentů ve společných regionálních jazycích).

Na místní úrovni by pro místní organizace občanské společnosti existoval grantový nástroj pro malé iniciativy podobný stávajícím ustanovením pro mikroprojekty, ale dostupnější malým organizacím občanské společnosti[xxxvi]. To by mohlo přispět k posílení reprezentativnosti občanské společnosti, například formou podpory činností nových organizací občanské společnosti tvořených skupinami, jejichž zájmy byly až dosud nedostatečně zastoupeny, nebo jinou formou pomoci směřující k upevnění postavení těchto skupin (ať ze vzdálených oblastí, menšin či znevýhodněných skupin atd.). Konkrétní potřeby a priority dialogu v rámci občanské společnosti by bylo možné přesněji vymezit po konzultaci se zástupci občanské společnosti v místě. To by mohlo také usnadnit vzájemné doplňování se zeměpisnými programy a pomoci tomu, aby místní subjekty přijaly postup demokratizace za svůj[xxxvii].

Pokud jde o zeměpisné priority tohoto strategického cíle, je jasné, že předpokládané intervence by mohly prospět velkému počtu zemí. Avšak záměrem pro první fázi činnosti by nemělo být široké rozdělení zdrojů mezi velký počet subjektů, ale naopak zaměření na ty země, které již mají úspěšné zkušenosti s mikroprojekty Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva a mají relativně otevřené společnosti, a kde podpora ES občanské společnosti může být efektivní. V některých zemích by mělo být možné stanovit časový horizont 5–7 let pro dosažení některých cílů udržitelnosti a upevnění činnosti místní občanské společnosti. Toho lze dosáhnout diskusemi a přípravou s hlavními zúčastněnými stranami v dotčené zemi.

3.2.3. Posílit mezinárodní rámec pro ochranu lidských práv, právní stát a podporu demokracie

Obecným cílem tohoto okruhu je v souladu s prioritami politiky EU i nadále přispívat k účinnosti mezinárodních nástrojů tak, jako v případě Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva. Tento nový program může napomoci fungování těchto oblastí (v míře, v níž nejsou zahrnuty v jiných finančních nástrojích a programech):

- základní nástroje upravující lidská práva prostřednictvím příslušných agentur, orgánů a mechanizmů OSN, jako je například Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva (OHCHR), Mezinárodní úmluva o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW), Mezinárodní organizace práce (ILO) atd.,

- mechanizmy mezinárodního trestního soudnictví, jako je například Mezinárodní trestní soud[xxxviii],

- regionální nástroje upravující lidská práva,

- regionální sítě pro odbornou přípravu odborníků z rozvojových zemí v oblasti používání mezinárodních nástrojů upravujících lidská práva,

- specifické mezinárodní nástroje navržené na podporu iniciativ budování demokracie[xxxix]; ty lze rozšířit na společné iniciativy s regionálními organizacemi jako například Radou Evropy,

- kampaně občanské společnosti o konkrétních otázkách lidských práv, zvláště budou-li souviset s iniciativami OSN (např. Světová konference proti rasismu, rasové diskriminaci, xenofobii a související nesnášenlivosti).

Priority tohoto okruhu mají být určovány v souvislosti s cíli EU a v rámci dialogu s příslušnými organizacemi. Organizace občanské společnosti a sítě mohou v této souvislosti rovněž působit jako partneři podílející se na provádění programu.

3.2.4. Vybudovat důvěru v demokratické volební procesy prostřednictvím dalšího rozvoje pozorování voleb

Pozorování voleb je značně citlivá oblast, která velmi zviditelnila EU i její autoritu a posílila její pozici v politických dialozích a přispěla k podpoře lidských práv a demokracie. Pomohla podporovat profesionální přístup a průhlednost při řízení voleb, zabraňuje nekalým praktikám a porušování, a vyvolává důvěru ve volební proces. Koordinační a řídící úloha Evropské komise zajistila díky jednotné metodice a programování vysokou míru soudržnosti a shody mezi jednotlivými volebními pozorovatelskými misemi EU (EU EOM), jakož i politickou nezávislost a zviditelnění. Hlavním cílem v tomto okruhu je pokračovat, stejně jako v případě Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva, v uplatňování tematického programu jako prostředku na podporu volební pozorovatelské kapacity EU. Program může rovněž přispět k budování volební pozorovatelské kapacity na regionální a vnitrostátní úrovni.

Předpokládá se, že volební pozorovatelské mise EU lze, pokud jde o jejich plánování a provádění, dále posilovat. Komise schválila nově dohodnuté obecné zásady pro mezinárodní pozorování voleb[xl] a bude pokračovat ve spolupráci s ostatními subjekty, které mají zkušenosti s volebním pozorováním, jako je například OBSE. Nový program by se měl i nadále soustředit na omezený počet voleb splňujících kritéria užitečnosti, vhodnosti a životaschopnosti, a zároveň zlepšovat kvalitu s postupným zvyšováním kvantity. O prioritách volebních pozorovatelských misí se bude i nadále rozhodovat v souvislosti s kalendářem voleb a politickým vývojem, jakož i v souladu s kritérii uvedenými ve sdělení o pomoci při volbách a pozorování voleb ze strany EU, schváleném Radou v roce 2001[xli].

Je možné pracovat na sledování otázek týkajících se počáteční fáze voleb (např. registrace voličů a kandidátů) a sledování médií, vypracovávat mnohem přesnější zprávy a poskytovat systematičtější pomoc při následné kontrole s cílem dále podpořit demokratizaci a otázky související s lidskými právy. Dále je rovněž nezbytné zabývat se otázkou pozorovatelských misí uzpůsobených konfliktním situacím a volbám po skončení konfliktu.

Nebude-li to předmětem některého zeměpisného programu, měl by tento tematický program rovněž přispět k budování kapacit pro pozorování voleb na regionální úrovni tak, jak tomu je v současnosti prostřednictvím regionálních organizací, jako je například Africká unie (AU), nebo v budoucnosti v jiných regionech, např. arabském světě. Program by měl podobně podporovat místní pozorovatelské a monitorovací kapacity, jakož i širší iniciativy, s cílem zlepšit účast ve volebním procesu a jeho důvěryhodnost[xlii].

3.3. Zásady programování

Po projednání ve výborech Komise rozhodne o čtyřletých (2007–2010) a následně o tříletých (2011–2013) tematických strategických dokumentech (programovacích dokumentech). Na základě tohoto víceletého programování přijme Komise roční akční programy, které stanoví zvláštní cíle, prioritní činnosti, na něž bude poskytována podpora, očekávané výsledky, jakož i orientační výši částek, přičemž přihlédne k souvisejícím iniciativám financovaným z jiných programů. Program bude řídit Komise za využití všech dostupných nástrojů v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly[xliii].

Pokud jde o přezkum v polovině období, bude v průběhu prvního tříletého období (2007–2009) provedeno externí hodnocení operací s cílem získat podklady pro přípravu na druhý tematický strategický dokument (2011–2013). Zprávy budou předány členským státům a Evropskému parlamentu a budou s nimi projednány.

PŘÍLOHA: poznámky pod čarou

[i] Viz sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o „Opatřeních v oblasti vnějších vztahů pomocí tematických programů v rámci budoucích finančních výhledů na období 2007 – 2013“ - KOM(2005) 324 ze dne 3.8.2005.

[ii] Zpětnou vazbu naleznete na adrese http://europa.eu.int/comm/external_relations/consultations/er.htm

[iii] V tomto ohledu lze dále rozvíjet výroční fórum nevládních organizací o lidských právech a zvážit další doplňkové iniciativy.

[iv] Viz například velmi výmluvné představení tématu ve zprávě OSN „In Larger Freedom“ z roku 2005.

[v] Viz Program OSN pro reformu z roku 1997 a meziagenturní „Společné porozumění“ o přístupu k rozvojové spolupráci založeném na lidských právech z května 2003.

[vi] Čl. 11 odst. 1 Smlouvy o EU; čl. 177 odst. 2 a čl. 181a odst. 1 Smlouvy o ES.

[vii] Obecné směry politiky EU vůči třetím zemím v oblasti trestu smrti, červen 1998; Obecné směry politiky EU vůči třetím zemím v oblasti mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, duben 2001; Obecné směry politiky EU v oblasti dětí a ozbrojených konfliktů, prosinec 2003; Obecné směry politiky EU v oblasti zastánců lidských práv, červen 2004.

[viii] Viz. záhřebský summit v listopadu 2000 http://europa.eu.int/comm/enlargement/intro/sap/summit_zagreb.htm.

[ix] Viz. strategický dokument KOM(2004) 373 ze dne 12.5.2004, závěry Rady ze dne 14.7.2004.

[x] Viz sdělení Komise KOM(2003) 615 ze dne 20.10.2003, závěry Rady ze dne 17.11.2003.

[xi] Viz. sdělení o evropské rozvojové politice „Evropský konsensus“ - KOM(2005) 311 ze dne 13.7.2005; společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise „Evropský konsensus o rozvoji“ přijatý dne 22. listopadu 2005.

[xii] „EU a Afrika: na cestě ke strategickému partnerství“ přijato Evropskou radou, 15.– 16. prosince 2005.

[xiii] Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě „Posílené partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou“ -KOM(2005) 636 ze dne 8.12.2005.

[xiv] Nařízení Rady (ES) č. 975/1999 ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003 a nařízení (ES) č. 2240/2004; nařízení Rady (ES) č. 976/1999 ve znění nařízení (ES) č. 907/2003 a nařízení (ES) č. 2242/2004.

[xv] Úloha EU při podpoře lidských práv a demokratizaci ve třetích zemích - KOM(2001) 252 ze dne 8.5.2001; pracovní dokument útvarů Komise SEK(2004) 1041 ze dne 30.7.2004.

[xvi] Viz. závěry Rady o úloze Evropské unie při podpoře lidských práv a demokratizace ve třetích zemích ze dne 25. června 2001; usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. dubna 2002; závěry Rady ze dne 23. února 2004.

[xvii] Nařízení Rady (ES) č. 381/2001 ze dne 26. února 2001 o vytvoření mechanismu rychlé reakce.

[xviii] Viz. poslední tematické hodnocení podpory EIDHR projektům v oblasti rasismu, xenofobie a menšin, http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/documents_en.htm#eidhr; rovněž viz. nejnovější celkové hodnocení EIDHR „No lasting peace and prosperity without democracy and human rights“ (červenec 2005) zadané podvýborem pro lidská práva výboru Evropského parlamentu pro zahraniční věci a provedené pod záštitou the Netherlands Institute for Multiparty Democracy (NIMD), http://www.nimd.org/upload/publications/2005/epfinal.doc

[xix] Pojem „organizace občanské společnosti“ zahrnuje širokou škálu partnerů z občanské společnosti, včetně odborů, sdružení zaměstnavatelů, náboženských skupin, skupin expertů atd.

[xx] Viz. poznámka č. 9.

[xxi] EIDHR se v průběhu let výrazně soustředila na témata zrušení trestu smrti, boje proti mučení a na kampaně prosti rasismu a diskriminaci menšin a rovněž na ně poukazovala na veřejnosti. Zabývala se i právy žen, dětí a domorodého obyvatelstva. Podporuje svobodu slova a sdružování a pluralitní média, prosazuje práva zastánců lidských práv. Má zvláštní mandát pro podporu ochrany a rehabilitace obětí mučení a v této oblasti pomáhá s projekty jak uvnitř EU, tak i za jejími hranicemi. Byla i významným zdrojem podpory zavedení specializovaných oborů vyššího vzdělávání v oblasti lidských práv. Navíc EIDHR do jisté míry rovněž podporuje rozvoj občanské společnosti, demokratické kultury a plurality a budování demokratických institucí.

[xxii] Viz. přepracovaný akční plán k následným krokům v souvislosti se společným postojem k Mezinárodnímu trestnímu soudu, společný postoj Rady ze dne 16. června 2003 k Mezinárodnímu trestnímu soudu; usnesení Evropského parlamentu k postoji Rady pro všeobecné záležitosti k Mezinárodnímu trestnímu soudu ze dne 24. října 2002.

[xxiii] Sdělení Komise o pozorování voleb a pomoci při volbách ze strany EU - KOM(2000) 191 ze dne 11.4.2000; závěry Rady ze dne 31. května 2001; usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2001.

[xxiv] Program Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva pro roky 2005 a 2006 - C(2004) 4475 ze dne 6.12.2004. Čtyři kampaně se dále člení na 17 druhů činností s 3 dalšími průřezovými tématy (děti a ženy, domorodé obyvatelstvo, předcházení konfliktům).

[xxv] Podíl projektových žádostí a úspěšných projektů byl v případě výzev k předkládání návrhů v roce 2004 10:1.

[xxvi] To by například zahrnovalo podporu iniciativám OSN, světovým kampaním a mnohostranné spolupráci v oblasti demokracie a lidských práv s celosvětovým hlediskem. Příklady ze stávajících zkušeností EIDHR zahrnují i podporu zřizování a fungování mezinárodních nástrojů upravujících lidská práva a trestní soudnictví.

[xxvii] To se týká například ochrany a rehabilitace obětí špatného zacházení a mučení. Potřebou další podpory v této oblasti se zabývá několik dalších nástrojů.

[xxviii] Odborná příprava a technická pomoc v oblasti budování kapacit vnitrostátních veřejných institucí, například justice, volebních orgánů či parlamentů patří mezi základní prvky spolupráce zaměřené na demokracii a lidská práva, ale obvykle spadá do větších zeměpisných programů dohodnutých s dotčenou vládou. Stejné pravidlo většinou platí i v případě pomoci regionálním mezivládním orgánům.

[xxix] Činnosti v rámci těchto tematických programů, jako jsou například účast nestátních subjektů na strategiích rozvoje, podpora sociálních práv, ochrana migrantů před vykořisťováním a vyloučením, by proto do této zvláštní oblasti zájmu tematického programu pro demokracii a lidská práva nespadaly.

[xxx] Země, které budou předmětem programu se nesporně časem změní: v některých zemích dojde ke změně režimu, pokroku v demokratizaci, jiné, původně svobodnější, se mohou vrátit k většímu útisku a omezení lidských práv a svobod, nebo se v nich může rozpadnout veřejný pořádek.

[xxxi] Činnosti prováděné prostřednictvím občanské společnosti by doplňovaly ostatní nástroje EU (např. politický dialog, nóty, sankce atd.), kterými lze vyvíjet tlak na vlády, aby pokročily v rozšiřování základních svobod slova a sdružování a aby ustavily či navrátily právní stát.

[xxxii] Vídeňská deklarace a akční program přijaté Světovou konferencí o lidských právech dne 25. června 1993 (vídeňský konsensus), dokument Valného shromáždění OSN A/CONF.157/23 ze dne 12. července 1993, zejména odstavec 5 a 8.

[xxxiii] Konkrétní otázky se mohou týkat lidských práv zahrnutých v obecných směrech politiky EU, například oblasti mučení, trestu smrti, dětí v ozbrojeném konfliktu, zastánců lidských práv a jiných ohrožených skupin. Mohou se týkat i svobody sdělovacích prostředků, svobod odborů, nucené práce, práv žen a rovnosti žen a mužů, obchodování s lidmi, stigmatizace a diskriminace (na základě rasy, náboženství, etnického původu, kasty, sexuální orientace, nemoci, zdravotního postižení atd.).

[xxxiv] Viz. europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/documents_en.htm#evaluations

[xxxv] Významnou úlohu v této souvislosti může sehrát sociální dialog.

[xxxvi] Vychází se z toho, že v souladu s návrhem Komise na změnu článku 164 nařízení o provádění finančního nařízení by se pro granty pod 25 000 EUR povolovaly zjednodušené postupy, čímž by se malým organizacím občanské společnosti umožnilo, aby se mohly účastnit výzev k předkládání mikroprojektů - SEK(2005) 1240 ze dne 12.10.2005.

[xxxvii] Situace se místo do místa liší, proto by takové konzultace mohly být pilotně vyzkoušeny a postupně rozvíjeny v souvislosti s novým programovacím kolem 2007–2010 a 2011–2013.

[xxxviii] Tuto oblast lze rozšířit na mezinárodní a národní tribunály ustavené podle mezinárodně zprostředkované mírové dohody, pokud již nebudou jinak podporovány z nástroje stability.

[xxxix] Například nově zřízený fond OSN pro demokracii.

[xl] Prohlášení o zásadách mezinárodního pozorování voleb a Kodex chování pro mezinárodní pozorovatele, schválené pod záštitou OSN dne 27.10.2005.

[xli] KOM(2000)191 ze dne 11.4.2000, závěry Rady ze dne 31. května 2001.

[xlii] Souběžné iniciativy pomoci v oblasti voleb zaměřené na rozvoj místní kapacity pro udržitelné a profesionální řízení voleb a infrastrukturu by měly být za běžných okolností podporovány včas ze zeměpisných programů.

[xliii] Účinnost tematického programu by mohly posílit i změny finančního nařízení a prováděcích pravidel navrhované v dokumentech KOM(2005) 181 ze dne 3.5.2005 a SEK(2005) 1240 ze dne 12.10.2005.