Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Švédska na rok 2012a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2015 /* COM/2012/0328 final */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Švédska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2015 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[3], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Švédska na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2011–2014. (4) Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[6], ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. (5) Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (6) Dne 20. dubna 2012 předložilo Švédsko svůj konvergenční program na období 2012–2015 a národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise rovněž v hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 posoudila, zda je Švédsko postiženo makroekonomickou nerovnováhou. Komise ve svém hloubkovém přezkumu[7] dospěla k závěru, že Švédsko se potýká s nerovnováhou, i když nikoliv nadměrnou. (7) Na základě posouzení konvergenčního programu podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu, je vesměs realistický pro rok 2012 a optimistický pro období 2013–2015, kdy se očekává průměrný růst HDP o 3,5 %. Podle prognózy Komise z jara 2012 bude růst HDP v roce 2013 činit 2,1 %. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost na základě dodržování pravidel švédského fiskálního rámce včetně dosažení přebytku čistých půjček veřejných ve výši 1 % HDP v průběhu cyklu. Cílem strategie je i splnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu, zejména dodržení referenční hodnoty 3 % HDP. V programu byl změněn střednědobý rozpočtový cíl z přebytku veřejných financí 1,0 % HDP na schodek 1,0 % HDP. Nový střednědobý cíl náležitě zohledňuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k této změně a na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda[8] je pravděpodobné, že střednědobého cíle bude během programového období dosaženo, a to i s přihlédnutím k dalším možným expanzivním diskrečním opatřením v roce 2013 nebo 2014, jež budou vyplývat z potřeby obnovit skutečnou hodnotu neindexovaných veřejných výdajů. Jistá rizika horšího vývoje ohrožující rozpočtové projekce na rok 2013 a následující roky souvisejí s optimistickými makroekonomickými odhady. Po dočasném porušení výdajového kritéria v roce 2012 by plánovaná míra růstu veřejných výdajů měla být při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu od roku 2013. Míra zadlužení je nižší než 60 % HDP a v programu se během programového období předpokládá její další snižování. (8) Hloubkový přezkum Komise podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 potvrdil, že Švédsko vykazuje poměrně vysoké zadlužení domácností. I když se situace na trzích s bydlením a hypotékami v roce 2011 stabilizovala, přetrvávají některé strukturální deformace, které ohrožují stabilitu těchto trhů v dlouhodobém horizontu. Byla přijata příslušná opatření na zvýšení odolnosti finančního sektoru. Některé současné politiky, kterým bylo věnováno méně pozornosti, však mohou vést k větší volatilitě švédského trhu s bydlením a k nárůstu hypotečního zadlužení: velkorysé možnosti daňového odpočtu plateb úroků a nízké daně z nemovitosti, nízká míra amortizace a přísná regulace nájmů. Pokud jde o nabídku bydlení, brání větší flexibilitě monopol v rámci místního plánování, zdlouhavé postupy v územním plánování a absence hospodářské soutěže. (9) I když se situace na trhu práce v průběhu roku 2011 celkově zlepšila, míra nezaměstnanosti mladých lidí a zranitelných skupin, zejména lidí z rodin migrantů, je nadále vysoká. Ve Švédsku v současné době probíhá několik opatření aktivní politiky trhu práce a reforem v oblasti vzdělávání, jež mají tuto situaci řešit. Většina těchto opatření působí smysluplně a věrohodně, nicméně na hodnocení jejich dopadu je ještě příliš brzy. V každém případě je nejistá relevantnost a účinnost hlavního opatření zaměřeného na nezaměstnanost mladých lidí – nižší DPH na restaurační a stravovací služby, proto je třeba jej přezkoumat. Kromě toho by kladené cíle mohly být vyšší, pokud by se k uvedeným problémům přistupovalo komplexněji a řešily by se rovněž poměrně vysoké mzdy na dolním konci mzdové stupnice a rozdílná pracovněprávní ochrana stálých a dočasných zaměstnanců. (10) Výdaje Švédska na výzkum a vývoj (vyjádřené jako procentní podíl na HDP) jsou druhé nejvyšší v EU a země podle srovnávacího přehledu výzkumu a inovací Unie stojí v oblasti v inovací na předním místě. Pokud však jde o uvádění inovativních výrobků na trh, Švédsko nedosahuje průměru EU a vykazuje negativní trend. Rovněž se zdá, že Švédsko zaostává v zakládání rychle rostoucích inovativních podniků. Vůbec celkově silná pozice Švédska v oblasti výzkumu a vývoje je ohrožena, a to z důvodu značné závislosti země na několika málo velkých nadnárodních společnostech, jež ve stále větší míře přemísťují své výzkumné a vývojové aktivity ze Švédska jinam. Tyto otázky by měl řešit nový zákon o výzkumu a inovacích, jenž má být předložen na podzim 2012. (11) V rámci evropského semestru provedla Komise důkladnou analýzu hospodářské politiky Švédska. Posoudila konvergenční program a národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že budou do vnitrostátních rozhodnutí zahrnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru se odrážejí v doporučeních v bodech 1 až 4 níže. (12) Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program Švédska a její stanovisko[9] se odráží zejména v doporučení v bodě 1 níže. (13) Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem Švédska na rok 2012 a jeho konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se odrážejí zejména v doporučení v bodě 2 níže, DOPORUČUJE, aby Švédsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření: 1. Udržovat zdravou fiskální pozici v roce 2012 a následujících letech tím, že bude podle plánu prováděna rozpočtová strategie a že budou zajištěny další kroky k dosažení střednědobého rozpočtového cíle včetně splnění výdajového kritéria. 2. Přijmout další preventivní opatření, jež ve střednědobém horizontu posílí stabilitu trhů s bydlením a hypotékami, včetně podpory opatrné úvěrové politiky, omezení tendence k zadlužování při financování investic do bydlení a odstranění nedostatků v nabídce bydlení a regulace nájmů. 3. Přijmout další opatření, jež zlepší účast mladých lidí a zranitelných skupin na trhu práce tím, že pozornost bude zaměřena na účinná opatření aktivní politiky trhu práce, bude podporována větší mzdová flexibilita, zejména na dolním konci mzdové stupnice, budou přezkoumány vybrané aspekty právních předpisů na ochranu zaměstnanců, jako jsou zkušební lhůty, s cílem usnadnit přechod na trvalý pracovní poměr, a bude přezkoumána účinnost stávající snížené sazby DPH na restaurační a stravovací služby, jež má podpořit tvorbu pracovních míst. 4. Zaměřit se v budoucím zákoně o výzkumu a vývoji na opatření, jimiž se zdokonalí uvádění inovativních produktů na trh a vývoj nových technologií na podporu rychle rostoucích inovativních podniků. V[e] Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2012) 328 final. [4] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047. [5] Rozhodnutí Rady 201/238/EU ze dne 26. dubna 2012. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 160 final. [8] Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, jež útvary Komise pomocí společně dohodnuté metodiky znovu vypočítaly na základě údajů v programu. [9] Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.