[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 16.3.2007

KOM(2007) 123 v konečném znění

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a uvolňuje prozatímní clo uložené na dovozy některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky

(předložená Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Souvislosti návrhu |

Odůvodnění cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 („základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozů zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky. |

Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |

Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Neexistují platné předpisy vztahující se na oblast návrhu. |

Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |

Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |

Konzultace zúčastněných stran |

Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení možnost hájit své zájmy. |

Sběr a využití výsledků odborných konzultací |

Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |

Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |

Právní stránka návrhu |

Shrnutí navrhovaných opatření Věc byla zahájena dne 19. ledna 2006 v návaznosti na stížnost výrobního odvětví Společenství. Komise si opatřila a ověřila veškeré nezbytné informace a dne 18. října 2006 byla uložena prozatímní antidumpingová opatření, neboť odpovídající požadavek v oblasti dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství byl splněn. Prozatímní opatření měla podobu cla v rozpětí 0 % až 34,2 %. Po zveřejnění prozatímních opatření bylo šetření, zejména pokud jde o zájem Společenství, prohloubeno. Bylo zjištěno, že dopad na uživatele by byl větší než se odhadovalo v prozatímním nařízení. Nicméně z porovnání různých zájmů včetně zájmů výrobního odvětví Společenství a pěstitelů vyplynulo, že neexistují žádné nezbytné důvody k tomu, aby nebyla uložena opatření v zájmu Společenství. Šetřením bylo zjištěno, že ceny zmrazených jahod stouply v roce 2006 přibližně o 20 %, a aby opatření nepřiměřeně nezasáhla uživatele, má se za to, že nejvhodnější formou opatření bude v tomto případě minimální dovozní cena, dále jen „MDC“. Aby byl vzat v úvahu rozdíl v použitelných celních sazbách při dovozu zmrazených jahod, navrhují se tři různé MDC, jedna pro každý kód KN. MDC se kombinuje s doložkou vykonatelnosti ve formě zvláštního cla, které se vybírá v případě nesprávných deklarací. |

Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |

Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |

Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. |

Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |

Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |

Volba nástrojů |

Navrhovaný nástroj: nařízení. |

Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu. Uvedené nařízení nestanoví náhradní možnosti. |

Rozpočtové důsledky |

Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |

(Důvodová zpráva ověřena - 2 618 znaků – splňuje normu DGT.) |

1. Návrh

NAŘÍZENÍ RADY

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a uvolňuje prozatímní clo uložené na dovozy některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), zejména na článek 9 a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A. POSTUP

1. Prozatímní opatření

2. Dne 18. října 2006 Komise uložila nařízením (ES) č. 1551/2006([2]) („prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR”).

2. Následný postup

3. Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy některých zmrazených jahod z ČLR všichni účastníci obdrželi všechny skutečnosti a úvahy, na kterých se prozatímní nařízení zakládalo. Všem účastníkům byla poskytnuta lhůta, během níž mohli vznést k těmto záležitostem námitky.

4. Někteří účastníci řízení předložili písemné připomínky. Účastníkům, kteří o to požádali, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky účastníků byly posouzeny, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.

5. Všichni účastníci řízení byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se mělo zastavit řízení a měly se uvolnit částky zajištěné prozatímním antidumpingovým clem uloženým podle nařízení Komise (ES) č. 1551/2006 (konečné zjištění). Účastníkům řízení byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohli po tomto zjištění podat připomínky k poskytnutým informacím. Ústní a písemné připomínky účastníků byly zváženy, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.

3. Strany dotčené řízením

6. Komise nadále vyhledávala všechny informace, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Je třeba podotknout, že kromě ověřovacích návštěv, které proběhly v prostorách společností uvedených v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se po zavedení prozatímních opatření uskutečnily další návštěvy na místě v prostorách následujících uživatelů a dovozců ve Společenství:

Dovozci / obchodníci

- BS Foods BV, Gennep, Nizozemsko

- Skogsmat AB, Karlstad, Švédsko

Uživatelé / zpracovatelé

- Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Rakousko

- Agrana, S.A. Neuilly sur Seine, Francie

- Dairy Fruits A/S, Odense, Dánsko

- Groupe Danone, Paříž, Francie

- Materne S.A.S., Limonest, Francie

- Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Německo

- Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Německo

- Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francie

4. Období šetření (OŠ)

7. Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a újmy (dále jen „OŠ“) zahrnuje období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005. Přezkum vývojových tendencí pro analýzu újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce OŠ (dále jen „posuzované období“).

8. Jeden účastník zpochybnil vhodnost zvoleného období šetření a tvrdil, že rok 2005 nebyl reprezentativním rokem, jelikož dovozní ceny v tomto roce byly abnormálně nízké. Výběr OŠ byl však proveden v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že by se OŠ normálně mělo týkat období nejméně šesti měsíců, které bezprostředně předcházely zahájení řízení. Žádné údajné zvláštnosti týkající se roku 2005 proto nebyly při výběru OŠ vzaty v úvahu, ale byly zkoumány v analýze příčinných souvislostí.

9. Na základě výše uvedeného se období šetření (dále jen „OŠ“) podrobně popsané v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.

5. Dotčený produkt a obdobný produkt

10. Je třeba připomenout, že ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený produkt definován jako jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházející z Čínské lidové republiky, v současné době zařaditelné pod kódy KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.

11. Někteří účastníci řízení trvali na tom, že v použití a kvalitě různých druhů zmrazených jahod existují významné rozdíly. Ze stejného důvodu tvrdili, že zmrazené jahody čínského původu nebyly srovnatelné s jahodami, které pocházejí z výrobního odvětví Společenství.

12. V 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že šetření ukázalo, že i přes rozdíly v odrůdě, jakosti, velikosti a následném zpracování sdílejí všechny druhy dotčeného produktu, jakož i zmrazené jahody vyrobené a prodávané na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství, tytéž základní fyzikální a biologické vlastnosti a v podstatě se používají pro tytéž účely. Byly proto považovány za jeden jediný produkt. Vzhledem k tomu, že tito účastníci řízení nepředložili žádné dodatečné důkazy zdůvodňující jejich tvrzení a žádné nové skutečnosti nevyšly najevo, toto tvrzení se zamítá.

13. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné další připomínky týkající se definice produktu a obdobného produktu, obsah a prozatímní závěry 12. až 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.

B. DUMPING

1. Status tržního hospodářství

14. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění o statusu tržního hospodářství. Zjištění uvedená v 17. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

2. Individuální zacházení

15. Tři vyvážející výrobci, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení (dále jen „IZ“), namítali, že by se toto rozhodnutí mělo přezkoumat. Je třeba připomenout, že tyto tři dotčené společnosti nesplnily kritéria b) a e) podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Kritérium b) vyžaduje, aby byly svobodně stanoveny vývozní ceny a množství a podmínky prodeje. Podle kritéria e) by zasahování státu nemělo být takové, aby dovolovalo obcházení opatření, jsou-li jednotlivým vývozcům poskytnuty individuální celní sazby.

16. Žádný z argumentů, které vznesly tři dotyčné společnosti, nemohl pozměnit rozhodnutí učiněná v prozatímní fázi. Zejména bylo zjištěno, že dotčené společnosti byly vystaveny státnímu zásahu, který je omezoval ve svobodném stanovení vývozních množství (kritérium b)).

17. Kromě toho státní zasahování rovněž existovalo v míře, která by pravděpodobně vedla k obcházení opatření, pokud by jednotlivým vývozcům byly poskytnuty individuální celní sazby (kritérium e)).

18. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné další připomínky týkající se zjištění ohledně IZ, zjištění uvedená ve 27. a 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.

3. Běžná hodnota

19. Po zveřejnění prozatímních opatření nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit rozhodnutí o použití Turecka jako srovnatelné země. Toto rozhodnutí se proto potvrzuje. Je třeba připomenout, že za účelem stanovení běžné hodnoty byly upraveny tuzemské ceny tureckých jahod, aby se zohlednila jejich vyšší jakost ve srovnání s čínskými jahodami (viz 39. a 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení).

20. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o běžné hodnotě, se zjištění uvedená ve 29. až 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.

4. Vývozní cena

21. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o vývozní ceně, se zjištění uvedená ve 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.

5. Srovnání

22. Odkazuje se na 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění v uvedeném bodě odůvodnění, se prozatímní zjištění potvrzují.

6. Dumpingové rozpětí

23. S ohledem na výše uvedené jsou konečně stanovená dumpingová rozpětí, která byla vyjádřena jako procento ceny CIF na hranici Společenství před proclením, tato:

Yantai Yongchang Foodstuff 0 %

Dandong Junao Foodstuff 31,1 %Všechny ostatní společnosti 66,9 %

C. ÚJMA

1. Produkce Společenství

24. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné připomínky, se prozatímní zjištění týkající se celkové produkce Společenství, jak jsou uvedena v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.

2. Definice výrobního odvětví Společenství

25. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné připomínky, definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v 52. a 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

3. Výběr vzorků pro účely posouzení újmy

26. Je třeba připomenout, že s ohledem na velký počet výrobců zmrazených jahod ve Společenství byl pro posouzení újmy vybrán vzorek osmi výrobců. Jeden účastník řízení tvrdil, že vzorek výrobců Společenství nebyl reprezentativní, jelikož všichni vybraní výrobci Společenství sídlí v Polsku. Mělo se za to, že vzorek založený na největším objemu produkce by měl rovněž zohledňovat zeměpisnou polohu výrobce, aby byl reprezentativní.

27. Mělo by se připomenout, že 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení naznačuje, že výběr vzorku byl proveden v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že vzorek může být vybrán na základě největšího reprezentativního objemu produkce, který lze přiměřeně vyšetřit v dané časové lhůtě.

28. Výběr vzorku podle této metody by proto musel v první řadě zohledňovat reprezentativnost z hlediska objemu produkce. Nevyžaduje se, aby vzorek rovněž zahrnoval určité zeměpisné zastoupení. Mohlo by se jednat o pomocnou úvahu, ale zjevně tomu tak být nemusí.

29. Mimoto by vzhledem k tomu, že produkce zmrazených jahod je ve velké míře soustředěna v Polsku, nejenom z hlediska objemu, ale také z hlediska počtu výrobců, úvahy o zeměpisné poloze v tomto případě nezabránily výběru vzorku, který se skládá pouze z polských výrobců. Tento argument se tudíž zamítá.

30. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné další připomínky, výběr vzorku pro účely újmy, jak je stanoven v 54. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

4. Spotřeba Společenství

31. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné připomínky, výpočet spotřeby Společenství, jak je stanoven v 56. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

5. Dovozy do Společenství z dotčených zemí

5.1. Objem a tržní podíl dotyčných dovozů

32. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné připomínky, se výpočet objemu a tržního podílu dotčených dovozů, jak je uvedeno v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.

5.2. Dovozní ceny a podbízení

33. Jeden účastník tvrdil, že za účelem analýzy podbízení by se musela provést úprava zohledňující kvalitativní rozdíly mezi zmrazenými jahodami vyrobenými výrobním odvětvím Společenství a vyvážejícími výrobci. Bylo však zaznamenáno, že v prozatímní fázi byly při výpočtu podbízení a prodeje pod cenou zohledněny pouze některé obchodní transakce vyvážejících výrobců. V úvahu nebyly vzaty podřadné vývozy, protože takové výrobky nízké jakosti nevyrábělo a neprodávalo výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností nebyly požadované úpravy oprávněné. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné další připomínky, se dotčené dovozní ceny a zjištění týkající se cenového podbízení, jak jsou uvedené v 62. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.

6. Stav výrobního odvětví Společenství

34. Několik účastníků řízení tvrdilo, že se v roce 2006 zvýšily ceny výrobního odvětví Společenství přibližně na 1 000 eur za tunu a že by se tento fakt měl odrázit v analýze újmy. Mělo by se však připomenout, že OŠ se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 a že období, v němž by se měly zkoumat vývojové tendence týkající se posouzení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce OŠ. Za těchto okolností nebyly cenové pohyby v analýze újmy zohledněny, a to v souladu s čl. 6 odst. 1 poslední větou základního nařízení. Význam tohoto zvýšení cen v roce 2006 je však posouzen níže v oddíle D. Příčinné souvislosti (body odůvodnění 51 až 54).

35. Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu ke stavu výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v těchto bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

6.1. Údaje o výrobě Společenství jako celku

36. Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu k makroekonomickým údajům o výrobním odvětví Společenství jako celku uvedeným v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v těchto bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

7. Závěr o újmě

37. S ohledem na výše uvedené se potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

D. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1. Připomínky účastníků řízení

38. Po zavedení prozatímních opatření různí účastníci řízení tvrdili, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena jinými činiteli. Několika takovými tvrzeními se již náležitě zabývalo prozatímní nařízení. Všechny nové argumenty jsou podle potřeby posouzeny níže.

2. Dopad dovozů ze třetích zemí

39. Bylo namítnuto, že dovozy z Maroka, které mohly být příčinou újmy, nebyly dostatečně posouzeny. Jeden účastník zpochybnil výklad číselných údajů podle 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a naznačil, že marocká cena účtovaná během OŠ byla nižší než vyrovnaná cena výrobního odvětví Společenství. Mělo se za to, že k újmě přispěla právě tato skutečnost.

40. Je třeba připomenout, že tabulka obsažená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ukazuje, že marocká cena byla trvale mnohem vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Maročtí vývozci byli rovněž ovlivněni čínskými vývozy za nízké ceny, a museli tedy reagovat snížením cen účtovaných Společenství. To potvrzuje snižující se objem dovozů zmrazených jahod pocházejících z Maroka. Tento argument proto musel být odmítnut.

3. Dopad kolísání měny

41. Během OŠ zloty oproti euru devalvoval. Někteří účastníci řízení tvrdili, že snížení cen, němuž došlo ve výrobním odvětví Společenství, by se zdálo méně prudké, kdyby byly výpočty analyzovány ve zlotých, a nikoli v eurech. V letech 2004 a 2005 zloty skutečně kolísal, a to přibližně o 10 %. Při posuzování vývojových tendencí cen Společenství mezi těmito dvěma roky činil pokles ceny v eurech 35 %.

42. S ohledem na rozdíl mezi kolísáním měny v hodnotě přibližně 10 % a poklesem ceny, který dosáhl 35 %, nelze devalvaci zlotého oproti euru považovat za hlavní příčinu poklesu cen výrobního odvětví Společenství. Tento argument proto musel být odmítnut.

4. Dopad údajných strukturálních nesrovnalostí nebo spekulativních obchodních rozhodnutí, která učinilo výrobní odvětví Společenství

43. Někteří účastníci řízení dále rozvinuli argument, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení ve 106. až 110. bodě odůvodnění, že újma byla způsobena vlastním přičiněním kvůli špatným obchodním rozhodnutím a strukturálním potížím, jimž čelilo výrobní odvětví Společenství. Mělo se tudíž za to, že tato tvrzení podpoří zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování a připojený pracovní dokument zaměstnanců na totéž téma[3], jakož i usnesení Evropského parlamentu o situaci týkající se bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování přijaté dne 12. října[4].

44. Mělo by se poznamenat, že Komise vzala v úvahu tuto zprávu ve svých prozatímních zjištěních, jak dokládá odkaz ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zatímco tato zpráva a usnesení poskytují důležité informace o odvětví červeného ovoce v rámci Společenství, mělo by se vzít v úvahu, že se oba tyto dokumenty zaměřují na problémy, jimž čelí spíše pěstitelé čerstvých jahod než výrobní odvětví Společenství (mrazírny). V každém případě ani zpráva, ani usnesení nedocházejí k závěru, že by problémy, jimž čelí výrobní odvětví Společenství, byly způsobeny strukturálními nedostatky samotného výrobního odvětví Společenství.

45. Dále se tvrdilo, že přístup Polska k EU vedl k přemístění polské pracovní síly do zemí s vyššími mzdami, což výrobnímu odvětví přineslo další problémy v podobě zvýšených mzdových nákladů na domácím trhu. Rovněž se mělo za to, že následkem nových omezení na hranicích by se výrobní odvětví Společenství již déle nemohlo spoléhat na levnější pracovní sílu ze sousedních třetích zemí. Tvrdilo se, že tento vývoj měl závažné negativní dopady na výrobní odvětví, které je tak náročné na pracovní sílu.

46. Tento vývoj mohl vést ke zvýšení mzdových nákladů pěstitelů. Toto možné zvýšení se však přímo týká nákladů zemědělců, a nikoli nákladů výrobního odvětví Společenství (mrazíren). Proto mezi zvýšenými náklady pěstitelů a náklady výrobního odvětví Společenství existuje pouze částečná souvislost. Kromě toho podle zprávy Komise a pracovního dokumentu podle 42. bodu odůvodnění by se zdálo, že navzdory zvýšení výrobních nákladů se po přistoupení Polska k Evropské unii prodejní ceny čerstvých jahod spíše snížily než zvýšily. Vezmeme-li úvahu, že prodejní ceny klesly, zvýšení nákladů, jemuž čelili pěstitelé čerstvých jahod, nemohlo mít vliv na výrobní odvětví Společenství. Tento argument se proto musí zamítnout.

47. Jeden účastník tvrdil, že investice a restrukturalizace provedené výrobním odvětvím Společenství za účelem zlepšení účinnosti měly negativní vliv na jeho ziskovost a hotovostní tok. Veškeré náklady, s nimiž se setkalo výrobní Společenství z hlediska investic, nepozměňují skutečnost, že ceny během OŠ významně klesly až na úroveň způsobující újmu a že právě nízké ceny měly zdaleka ten největší dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Provedené investice ve skutečnosti přispěly k větší účinnosti výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento argument se proto musí zamítnout.

48. Kromě toho se tvrdilo, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, si toto odvětví způsobilo samo, protože kvalita produkce byla nižší než kvalita produkce pocházející ze Španělska a Kalifornie. Za tímto účelem by se mělo poznamenat, že jak Španělsko, tak i Kalifornie produkují plodiny především pro trh s čerstvým ovocem. Mimoto neexistovaly žádné známky toho, že výrobní odvětví Společenství ztratilo tržní podíl v porovnání s těmito producenty. Dovozy zmrazených jahod z USA činily během OŠ méně než 200 tun a nemohly mít žádný podstatný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Tento argument se proto musí zamítnout.

49. V každém případě, pokud jde o údajné strukturální nedostatky výrobního odvětví Společenství, neexistuje žádný důkaz, který by prokazoval tyto nedostatky na straně výrobního odvětví Společenství. Tato tvrzení se proto musejí odmítnout. Závěry, k nimž se došlo ve 106. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se proto potvrzují.

5. Újma způsobená vlastní vinou následkem úrovní cen stanovených výrobním odvětvím Společenství

50. V souvislosti s obviněním ze spekulativních obchodních rozhodnutí ve prospěch výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno ve 108. a 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jeden účastník tvrdil, že ceny na trhu Společenství nestanovily čínské dovozy, ale především výrobní odvětví Společenství, které má největší podíl na trhu. Tento účastník proto uvedl, že vývojovou tendenci poklesu cen způsobilo výrobní odvětví Společenství samotné, nikoliv dumpingové čínské dovozy.

51. Je jasné, že si výrobní odvětví Společenství v OŠ zachovalo tržní podíl 59 %, čímž si udrželo významnou pozici, pokud jde o tržní ceny. Přestože však byl tržní podíl výrobního odvětví Společenství velký, nelze popřít, že dovozy za nízké ceny z ČLR nabízející o 6 % nižší cenu v porovnání s cenami výrobního odvětví Společenství, měly negativní dopad na tržní ceny. Tyto dumpingové dovozy způsobily celkový tlak na ceny ve Společenství a také dokázaly značně zvýšit jejich tržní podíl ze 4 % v roce 2002 na 20 % v OŠ. Tento argument je proto třeba odmítnout.

6. Cyklická povaha zmrazených jahod a dopad objemu sklizně

52. Zmrazené jahody jsou citlivým zemědělským produktem, přičemž šetření ukázalo, že dostupnost čerstvých jahod má pro cenu zmrazených jahod rozhodující význam. Několik účastníků řízení namítalo, že obzvláště chudá sklizeň v roce 2003 byla hlavní příčinou újmy zjištěné během OŠ. Někteří účastníci řízení také trvali na tom, že cena jahod se typicky řídí čtyřletým cyklem, podle něhož zvýšení ceny vede k nadprodukci a poté k cenovému propadu. Tvrdilo se, že se rok 2005 nacházel na nejnižší úrovni v tomto cyklu a že obzvláště nízké ceny v uvedeném roce byly způsobeny tímto přirozeným kolísáním. Kolísání ceny bylo rovněž možné sledovat v období před rokem 2002, a tento argument dále podpořilo +/- 20% zvýšení ceny, k němuž došlo v roce 2006, tj. v roce po OŠ.

53. Další analýza cen zmrazených jahod mimo dotčené období skutečně ukázala, že ke kolísání cen rovněž docházelo během značného časového období před rokem 2002: například během kampaně v roce 2001 vedla bohatá sklizeň k velmi nízkým cenám. Tyto nízké ceny poté vedly ke snížení produkce zmrazených jahod v následujících letech a umožnily, aby se nato ceny samy stabilizovaly. Analýza vývojových tendencí podporuje tvrzení, že ceny dotčeného výrobku se řídí cyklickým modelem, na který má velký vliv počasí a velikost úrody.

54. Je však třeba připomenout, že se objem dovozů z Číny zvýšil o 380 % v cenách, které se snížily o 38 % během posuzovaného období, a že to mělo významný dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, které ohlásilo neudržitelné ztráty.

55. Třebaže toto přirozené kolísání cen zmrazených jahod a dopad velikosti sklizně nelze jako takové považovat za jedinou nebo nejvýznamnější příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství, tyto faktory měly určitě významný dopad na ceny výrobního odvětví Společenství.

7. Závěr o příčinné souvislosti

56. Podle závěrů v 97. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení šetření ukázalo, že mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou zjištěnou ve výrobním odvětví Společenství existuje příčinná souvislost.

57. Šetření rovněž ukázalo, že mezi cenami výrobního odvětví Společenství a kolísáním cen existuje vzájemný vztah související s cyklickou povahou a sezónními rozdíly ve sklizni. Tento závěr podporují údaje získané před uvažovaným obdobím a během něj, jakož i vývoj po OŠ.

58. I když tyto cyklické změny mohly zhoršit finanční situaci výrobního odvětví Společenství, propad cen výrobního odvětví Společenství a negativní tendenci zjištěnou v analýze stavu výrobního odvětví Společenství, jak je popsán v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nemohou být přisuzovány pouze „modelu přirozeného kolísání“. Analýza vlivu cyklické povahy výrobku a velikost sklizně tedy nepodporují argument, že tyto faktory byly dostatečně významné, aby porušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

59. Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné připomínky, pokud jde o příčinnou souvislost, se závěry 113. až 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.

E. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1. Hlavní úvahy

60. Byla analyzována otázka, zda s ohledem na připomínky a doplňující faktory, které předložili účastníci řízení po zavedení prozatímních opatření, zůstaly v platnosti závěry o tom, že uložení opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství, neboť se v prozatímní fázi vymezení zájmu Společenství zakládalo na posouzení všech různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, zpracovatelů / uživatelů a pěstitelů.

61. Komise se obrátila na značný počet účastníků řízení, aby získala jejich stanoviska. Kromě výrobního odvětví Společenství byli vyslyšeni zástupci všech významnějších uživatelských značek na trhu a sdružení zastupující zájmy uživatelů a dále byla provedena dodatečná ověření na místě.

2. Zájem výrobního odvětví Společenství a odběratelského odvětví

62. V přípravné fázi šetření se ukázalo, že produkci Společenství zpracovává velký počet výrobců v mrazírenském odvětví, které zaměstnává přibližně 2 700 osob pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Mezi situací v mrazírenství a situací pěstitelů, kteří dodávají jahody, existuje také částečná souvislost vzhledem k tomu, že tito pěstitelé pěstují pouze ten druh jahod, který je určen k zmrazení, a že mrazírny jsou jediným trhem pro uvedený výrobek.

63. Je třeba připomenout, že výrobci Společenství utrpěli v posuzovaném období značnou újmu a vykázali ztráty ve výši 12,5 % jako důsledek dumpingových dovozů. Tyto ztráty byly vykázány bez ohledu na skutečnost, že výrobní odvětví Společenství snížilo náklady snížením cen, které platilo pěstitelům za čerstvé jahody. Ceny placené za čerstvé jahody byly nižší než výrobní náklady pěstitelů, a byly proto z dlouhodobého hlediska neúnosné jak pro pěstitele, tak pro výrobní odvětví Společenství. Pokud by ceny zmrazených jahod klesly pod úroveň nezpůsobující újmu, důsledky by byly dvojí. Výrobní odvětví Společenství by utrpělo finanční ztráty, ale riskovalo by i vyčerpání zásob čerstvých jahod v dlouhodobé perspektivě, neboť ceny, které by bylo schopno platit pěstitelům, by byly tak nízké, že pěstitelé by riskovali obchodní výpadek. Je třeba připomenout, že odhadovaný počet komerčních výrobců čerstvých jahod v Polsku byl v roce 2002 96 700, z nichž přibližně 80 000 se věnovalo pěstování jahod pro další zpracování. I když je možné, že tento počet poklesl v důsledku konsolidace odvětví, je nicméně jasné, že pěstování jahod je důležitou hospodářskou činností pro velký počet zemědělských hospodářství v Polsku. Polsko tvrdí, že pěstování jahod v Polsku má klíčový význam pro řadu regionů v zemi, pro které je jinak typická vysoká nezaměstnanost, a že nezavedení opatření by tato čísla týkající se nezaměstnanosti ještě zvýšilo. Polsko rovněž tvrdí, že tito pěstitelé nemohou přejít na výnosnější plodiny, neboť půdní podmínky v těchto oblastech jsou vhodné převážně pro pěstování jahod.

64. Jak bylo uvedeno v prozatímním rozhodnutí (139. bod), ceny placené pěstitelům od roku 2004 byly tak nízké, že výrobní náklady nebyly pokryty.

65. Kromě toho, jak uváděla zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování a připojený pracovní dokument zaměstnanců o tomtéž tématu[5], polští pěstitelé jahod jsou segmentovaným výrobním odvětvím a není pravděpodobné, že by se mohli dostat na jiné trhy, než je místní mrazírna. Následkem toho by zhoršující se finanční situace mrazírenského průmyslu měla podstatný dopad na pěstitele. Skutečnost, že se po OŠ tržní ceny zvýšily znovu na úroveň nezpůsobující újmu a že se čínská úroveň dovozu snížila, může zpochybňovat nutnost opatření pro nápravu situace výrobního odvětví Společenství, ale nic nenaznačuje, že by tento nárůst byl stálý nebo dokonce dlouhodobý.

66. Za těchto okolností je jasné, že by výrobní odvětví Společenství a pěstitelé měli prospěch z přijetí antidumpingových opatření, a že by tato opatření mohla mít stabilizující účinek na trh Společenství. Ceny zmrazených jahod by se nesnížily následkem dovozů jahod pocházejících z ČLR. Výrobci Společenství by tudíž byli schopni zvýšit své ceny a získat odpovídající ziskové rozpětí. To by mělo se vší pravděpodobností kladný vliv na odběratelské odvětví. Došlo se proto k závěru, že uložení opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství a jeho dodavatelů, pěstitelů jahod.

3. Zájem nesouvisejících dovozců

67. Vedle zjištění v přípravné fázi šetření navštívila Komise dva další dovozce dotčeného výrobku. Tito dovozci dovážejí dotčený výrobek z ČLR, ačkoliv každý z nich také obchoduje s jahodami vyprodukovanými v EU, což představuje 50 až 60 % jejich nákupů. Je však třeba vzít v úvahu, že obchodování se zmrazenými jahodami je pouze součástí jejich obchodních činností a činí 30 až 50 % z celkového obratu. Jejich dovozy z ČLR představují přibližně 14 % celkových dovozů dotčeného výrobku. Dovozci jsou proto považováni za reprezentativní. Oba dovozci vyjádřili nesouhlas s antidumpingovými opatřeními. Šetření ukázalo, že s ohledem na to, že se poptávka po jahodách řídí preferencemi spotřebitelů, na něž nebude mít vliv uložení antidumpingových opatření, poptávka po zmrazených jahodách se pravděpodobně nezmění. Je proto nepravděpodobné, že by na dovozce měly dopad vyšší ceny, jelikož by mohli pokračovat v dovozu stejných množství jako dříve a byli by se vší pravděpodobností schopni přesunout podstatnou část dodatečných nákladů na zmrazené jahody na uživatele. To potvrzuje skutečnost, že dřívější cenové rozdíly neměly vliv na prodejní cenu a zisková rozpětí dovozců, protože zůstaly dosti stálé.

68. Prozatímní závěr učiněný v prozatímním nařízení, tj. že se neočekává, že dopady zvýšených dovozních nákladů na dovozce budou významné, se potvrzuje.

4. Zájem uživatelů a spotřebitelů

4.1. Úroveň spolupráce

69. Jak bylo uvedeno ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odpověď od uživatelů a zpracovatelů byla na začátku omezená. V přípravné fázi řízení se Komise setkala s potížemi se sběrem a ověřováním údajů, které by odůvodnily tvrzení uživatelského odvětví. Po vyhlášení prozatímního nařízení proto Komise obnovila své úsilí o povzbuzení spolupráce. Doplňující ověřovací inspekce na místě se konaly v prostorách osmi uživatelských společností. Při těchto inspekcích bylo možné získat informace, které byly užitečné pro posouzení dopadu, od pěti společností. Byly shromážděny dodatečné informace a údaje. Útvary Komise s těmito doplňujícími informacemi provedly novou analýzu možných dopadů, které by uložení opatření mohlo mít na uživatele Společenství.

70. Jeden účastník řízení namítal, že na tuto spolupráci by se neměl brát ohled, protože informace nebyly předloženy v časových lhůtách stanovených v oznámení o zahájení. V tomto ohledu je třeba zaznamenat, že spolupracující společnosti o sobě daly vědět a předložily připomínky k prozatímním opatřením v souladu s pravidly stanovenými v základním nařízení.

71. Informace ověřené na místě se týkají přibližně 9 % celkové úrovně spotřeby Společenství. Kromě toho byla zastoupena různá uživatelská odvětví: výrobci jahodových přípravků používaných jako přísada do jiných výrobků (např. jogurtů), výrobci jogurtů a výrobci jahodových džemů. Nakonec spolupracující sdružení zastupovala přibližně 80 % spotřeby zmrazených jahod ve Společenství. Uznání této úrovně reprezentativnosti je ve shodě s praxí. Argument týkající se malé reprezentativnosti se proto musel zamítnout.

4.2. Cenový dopad opatření

72. Uživatelské odvětví prohlašovalo, že Komise by měla vyhodnotit dopad opatření nejenom na základě analýzy možného cenového zvýšení dovážených čínských jahod. Opatření by měla širší dopad na trh včetně zmrazených jahod z jiných zdrojů.

73. Hlubší šetření skutečně ukázalo, že opatření velmi pravděpodobně vyvolají obecnější cenový nárůst, který se nebude omezovat na nařízené clo ve výši 34,2 % (úroveň prozatímního cla) pro čínské jahody. Mohou také pravděpodobně vést k nárůstu cen u výrobního odvětví Společenství, a to o 19 % až na vypočítanou úroveň nezpůsobující újmu. Toto celkové zvýšení cen by se skutečně zdálo nevyhnutelné, protože narozdíl od jiných odvětví a s ohledem na omezení způsobená počasím a výsledkem sklizně by se jiné strategie, jako je rozšíření trhu z hlediska objemu, nezdály být pro výrobní odvětví Společenství alternativou. A konečně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství společně s čínskými dovozy představují přibližně 80 % spotřeby Společenství, je velmi pravděpodobné, že jiné země vyvážející zmrazené jahody do Společenství rovněž zvýší své ceny, aby se přidržely výrobců určujících cenu.

74. Pokud jde o činnosti uživatelů týkající se jahod, za těchto okolností by uložení cla na úrovni stanovené v prozatímních opatřeních znamenalo zvýšení nákladů na vstupy pro uživatele, a to v průměru přibližně o 6 %. Poměrně mnoho uživatelů by skutečně bylo zatlačeno do situace způsobující ztrátu. Závěry se týkaly činností souvisejících s jahodami, jelikož se šetření zaměřuje na zmrazené jahody jako na dotčený výrobek a netýká se jiných činností dotčených společností. Kromě toho se musí za účelem provedení analýzy újmy a dumpingu zajistit, aby se porovnávaly obdobné činnosti, tj. činnosti vztahující se k šetřenému výrobku.

Tabulka níže ukazuje dopad cen ověřených uživatelů:

Společnost | Skutečný zisk (OŠ) 2005 * | Zisk na základě roku 2005 (OŠ), pokud se ceny jahod všech původů zvýší v souladu se vzorcem uvedeným v 74. bodě odůvodnění a pokud se ceny při opětovném prodeji nezmění * | Zisk, jak je uveden v předchozím sloupci, ale na základě ohlášených skutečných (nebo zvýšených) cen při opětovném prodeji na rok 2006* | Podíl jahodových výrobků na celkovém obratu společnosti (2005) | Celková ziskovost společnosti (2005) |

Společnost A | Mezi +2 % a +4 % | Mezi – 4 % a- 6 % | Mezi -3,0 % a -5,0 % | Mezi 25 % a 30 % | Mezi +2,5 % a +5,0 % |

Společnost B | Mezi +1,0 % a +2,5 % | Mezi - 1,0 % a - 2,5 % | Přibližně 0 % | Mezi 12 % a 17 % | Mezi +4,0 % a +5,5 % |

Společnost C | Přibližně 0 % | Přibližně - 1 % | Mezi +2 % a +4 % | Mezi 5 % a 10 % | Přibližně 0 % |

Společnost D | Mezi +12,0 % a +14,0 % | Mezi +4 %.0 a +8,0 % | Mezi +3,0 % a +5,0 % | Mezi 10 % a 15 % | Mezi +5,0 % a +8,0 % |

Společnost E | Mezi +3,0 % a +5,0 % | Mezi -4,0 % a -6,0 % | Mezi -7,0 % a -9,0 % | Mezi 18 % a 23 % | Přibližně 1 % |

* Pouze u činností týkajících se jahod

75. Zvýšením cen jahod by byli pravděpodobně nejvíce ovlivněni spolupracující výrobci jahodových přípravků a džemů. To je způsobeno skutečností, že relativní význam jahod v receptech pro džemy je mnohem vyšší než význam dalších přísad. Pro dotčené společnosti by zhoršení ziskového rozpětí bylo v řádu 7 až 8 procentních bodů, které by dvěma z nich přineslo ztráty ve výši přibližně 5 %.

76. Pro spolupracující výrobce jogurtů je relativní význam ceny jahod v rámci jejich výrobních nákladů menší, jelikož cena mléčných výrobků se připočítává do výpočtu ceny receptu. Nicméně bylo zjištěno, že jejich ziskové rozpětí bylo v průměru poměrně malé. I když se tudíž celková cena výroby daného jogurtu zvýší pouze o 2 %, stačí to k tomu, aby se ze zisku ve výši 1 % stala ztráta v hodnotě přibližně 1 %.

77. Následkem toho dopad opatření na uživatelské odvětví, pokud jde o zvýšení ceny, bude pravděpodobně větší, než se odhadovalo v analýze vedoucí k prozatímním opatřením. Jak je ovšem uvedeno níže v oddíle 4.4, tento dopad na ceny je z dlouhodobého hlediska pravděpodobně menší.

4.3. Neschopnost přesunout zvýšení nákladů v odbytovém řetězci

78. Jedno uživatelské sdružení tvrdilo, že cla by poškodila mezinárodně konkurenceschopné uživatele zmrazených jahod sídlící ve Společenství. Prohlašovalo, že cla není možné přesunout na jejich zákazníky (maloobchodníky a velkoobchodníky), protože mnozí uživatelé s těmito zákazníky uzavřeli dlouhodobé smlouvy s pevnými cenami. Tyto pevné ceny znamenají, že uživatelé nesou riziko za všechna další zvýšení nákladů. Mnozí uživatelé tvrdili a poskytli důkazy o tom, že jsou pod cenovým tlakem ze strany velkých maloobchodníků / velkoobchodníků a že je velmi obtížné ceny zvyšovat. Tvrdili, že smlouvy mezi uživateli a maloobchodníky určují ceny na období šesti měsíců až jednoho roku. Uživatelé proto tvrdí, že nebudou mít žádnou jinou možnost, než absorbovat dodatečné náklady sami. Na základě výše uvedeného je třeba uznat, že uživatelé budou muset pravděpodobně absorbovat zvýšení nákladů, alespoň v krátkodobém výhledu. Šetření ovšem ukázalo, že bez ohledu na negativní dopad opatření na ziskovost u výrobků obsahujících dotčený výrobek by celková ziskovost uživatelských společností zůstala u většiny uživatelů pozitivní.

79. Do té míry, do níž by bylo možné přesunout zvýšení nákladů, by to mohlo mít dopad na spotřebitelské ceny. Ovocné přípravky, zvláště jogurty, jsou skutečně součástí hlavní stravy velkého segmentu spotřebitelů. Jahodová příchuť je na trhu s jogurty zastoupena ze 20 až 30 %, a bez ohledu na to, že žádná spotřebitelská organizace se v tomto ohledu neozvala, nelze vyloučit, že zvýšení ceny by mohlo mít dopad na spotřebitele, alespoň ze střednědobého až dlouhodobého hlediska. Totéž platí pro džemy.

4.4 Dočasnost dopadu na uživatele

80. V oddíle 4.3 a 4.4 je poukázáno na to, že uložení opatření by mělo pravděpodobně dopad na náklady na vstupní materiál uživatelů, a uživatelé dále tvrdí, že toto zvýšení nákladů budou muset nést po dobu trvání smlouvy s maloobchodním sektorem sami. Lze ovšem předpokládat, že tato neschopnost přesunout případné zvýšení nákladů je dočasná, neboť trvání smluv je omezeno v čase.

4.5 Dostupnost dodávek výrobního odvětví Společenství

81. Mnoho uživatelů mělo za to, že dodávky polských jahod odrůdy Senga sengana jsou zásadní jak co do objemu, tak co do jakosti výroby úplné škály výrobků ze zmrazených jahod. Nebezpečí zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství by tak na ně mělo negativní dopad. Nelze vyloučit, že za stavu, kdy by polské jahody nebyly na trhu k dispozici nebo by byly k dispozici jen omezeně, by uživatelé čelili vážným problémům s nalezením alternativního zdroje dodávek za odrůdy pěstované v Polsku. Ve skutečnosti se zdá velmi nepravděpodobné, že by bylo možno nalézt takové alternativní zdroje, neboť uživatelé sami tvrdili, že takovou kvalitu jako v Polsku nelze nikde jinde nalézt. Kromě toho nelze vyloučit, že za stavu omezené hospodářské soutěže na trhu by uživatelé stejně čelili růstu cen.

5. Závěr týkající se zájmu Společenství

82. Šetření ukázalo, že nejen výrobci Společenství zaměstnávající přibližně 2 700 osob, ale i přibližně 80 000 pěstitelů, jejichž obživa více či méně závisí na jahodách, by mělo ze zavedení opatření prospěch.

83. Jak je podrobně uvedeno ve 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uživatelské odvětví uvedlo, že dodávky dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství jsou zásadní pro to, aby výrobci mohli zajistit úplnou škálu svých výrobků a zásobit trh kvalitními výrobky. Šetření ukázalo, že cyklická povaha suroviny pro výrobní odvětví Společenství, tj. rozdíly v úrodě jahod, mají podstatný dopad na ceny, což je potvrzeno vývojem po OŠ. Jak je však podrobně uvedeno v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ceny byly ve druhé části posuzovaného období a OŠ tak stlačeny, že výrobní odvětví Společenství bylo nuceno platit pěstitelům při nákupu čerstvých jahod ceny nižší než výrobní náklady. To vyústilo v ukončení produkce jahod u některých pěstitelů. I když ceny v roce 2006 stouply, je jasné, že dodávky čerstvých jahod výrobnímu odvětví Společenství, a potažmo i uživatelům, mohou být ohroženy, pokud se znovu objeví trend nízkých cen, jak jej lze vidět v posuzovaném období.

84. Hlubší šetření ukázalo, že dopad antidumpingového cla na uživatele by v tomto případě byl značný. Clo by vedlo k omezení ziskovosti nebo dokonce k finančním ztrátám u mnohých uživatelů, v některých případech dokonce ke značným ztrátám, zejména proto, že zvýšení nákladů není možné přesunout z krátkodobého hlediska na velkoobchodní / maloobchodní úroveň. Tento vliv je však méně zřetelný, pokud jde o celkovou ziskovost šetřených uživatelů.

85. Uživatelské odvětví namítalo, že právě existence smluv s pevnými cenami s uživatelským odvětvím zabraňuje zpracovatelskému odvětví, aby přesunulo zvýšení cen v případě opatření na maloobchod. Za předpokladu že tyto smlouvy platí po omezenou dobu, je ovšem třeba předpokládat, že neschopnost uživatelského odvětví přesunout zvýšení nákladů potrvá pouze 6 až 12 měsíců.

86. Zdá se tedy, že uložení konečných opatření by mělo značný dopad na uživatele zmrazených jahod, avšak tento dopad bude pravděpodobně dočasný. Naopak nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství a na pěstitele by byly zásadní a s trvalými důsledky, pokud by opatření nebyla uložena a propad cen by se opakoval.

87. Na základě výše uvedeného se tedy došlo k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody k tomu, aby antidumpingová cla na dovozy zmrazených jahod pocházejících z ČLR nebyla uložena.

F. ULOŽENÍ KONEČNÝCH OPATŘENÍ

1 Podoba konečných opatření

88. Se zřetelem ke konečným závěrům, k nimž se došlo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství, musí být antidumpingová opatření uložena za účelem zabránění vzniku další újmy výrobnímu odvětví Společenství, která by byla způsobena dumpingovými dovozy.

89. Antidumpingová opatření mohou mít různé podoby. Zatímco Komise má širokou posuzovací pravomoc při volbě podoby opatření, účelem zůstává odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu. Valorické clo stanovené v souladu s pravidlem o nižším clu, v rozsahu od 0 % u vyvážejícího výrobce, který má STH, přes 12,6 % u vyvážejícího výrobce majícího IZ po 34,2 % u ostatních společností bylo zavedeno prozatímním nařízením.

90. Po přijetí prozatímních opatření a jak je zdůrazněno v 51. bodě odůvodnění, cena dotčeného výrobku na trhu Společenství vzrostla o +/-20 % v roce 2006, tedy v roce následujícím po období šetření. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je poměrně homogenní a s cílem vyhnout se tomu, aby opatření zasáhla za těchto okolností uživatele nepřiměřeně, se má zato, že minimální dovozní cena, dále jem „MDC“, by byla v tomto případě nejvhodnější podobou opatření. Povšimněte si, že účel minimální dovozní ceny je tentýž jako valorické clo, tj. odstranit účinky dumpingu způsobujícího újmu. Podle této formy cla se nebude platit žádné clo za dovozy uskutečněné za cenu CIF na hranici Společenství, která odpovídá minimální dovozní ceně nebo je vyšší. Pokud se dovozy uskuteční za nižší cenu, bude se platit rozdíl mezi stávající cenou a MDC.

91. Pokud jde o úroveň minimální dovozní ceny, byla stanovena na základě týchž zjištění, konkrétně týchž rozpětí dumpingu a prodeje pod cenou, jak je stanoven v prozatímním nařízení.

92. Při stanovení MDC byly zohledněny jak zjištěná dumpingová rozpětí, tak výše cel nezbytných k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

2. Úroveň odstraňující újmu

93. V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení je konečné clo stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí nebo rozpětí újmy, podle toho, které je nižší. Musela být proto stanovena cena nezpůsobující újmu nebo MDC nezpůsobující újmu, aby bylo možno použít toto pravidlo. Tato MDC nezpůsobující újmu byla poté srovnána s konkrétní MDC nezpůsobující újmu společnosti, která se zakládala na běžné hodnotě upravené na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství.

94. Pro účely výpočtu ceny nezpůsobující újmu musela být vzata v úvahu úroveň cel nezbytná k tomu, aby výrobní odvětví Společenství pokrylo výrobní náklady a dosáhlo zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v průmyslovém odvětví za běžných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že nebyly žádné připomínky účastníků, byly pro stanovení ziskového rozpětí 6,5 % použity tytéž úvahy, jak jsou stanoveny ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

95. Zmrazené jahody se dovážejí pod třemi různými kódy kombinované nomenklatury (kódy „KN“) s různou výší cel v závislosti na množství přidaného cukru nebo jiných sladidel obsažených v dováženém zboží. Aby bylo možno vzít v úvahu různé výše cel, musely být stanoveny různé MDC pro jednotlivé kódy KN.

96. Jak bylo stanoveno ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že jeden čínský vyvážející výrobce nevyváží za dumpingové ceny. Na vývozy této společnosti tedy nebude použito žádné antidumpingové opatření.

97. Ve všech ostatních případech byla MDC nezpůsobující újmu ve výši 684,20 EUR, kterou lze použít na veškerý čínský vývoz, shledána nižší než příslušné nedumpingové MDC. MDC byla proto stanovena na úrovni MDC nezpůsobující újmu pro všechny ostatní vývozy z ČLR.

98. Pokud se dovozy na hranici Společenství uskutečňují za cenu CIF, která se rovná MDC nebo je vyšší, nebude se platit žádné clo. Naopak, pokud se dovozy uskutečňují za ceny nižší než MDC, bude se platit clo odpovídající skutečně placené ceně a MDC.

3. Konečný výběr prozatímních cel

99. Prozatímní cla ve formě valorických cel v rozsahu od 0 % do 34,2 % za dovážený výrobek, která se používala v období od 19. října 2006, by měla být uvolněna. Konečný výběr valorického cla by byl neúměrný odstranění dumpingu způsobujícího újmu, neboť ceny v tomto období byly výrazně vyšší než MDC.

4. Vynutitelnost MDC

100. Systém cel podle MDC může být obtížněji vynutitelný a náchylnější k nesprávné deklaraci celní hodnoty zboží, než jiné podoby opatření. S ohledem na možné nebezpečí, které existuje v souvislosti s dohodami o vyrovnání v tomto tržním odvětví, je skutečně nezbytné zavést dvojitý systém opatření. Tento dvojitý systém se skládá z MDC a pevného cla. V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení se pevně stanovené clo vypočítává na základě váženého průměrného rozpětí újmy, neboť bylo zjištěno, že je nižší než vážené průměrné rozpětí dumpingu. Aby bylo zajištěno skutečné dodržování MDC, dovozci by měli být informováni o tom, že pokud je kontrolou po dodání zjištěno, že (i) čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým dovozcem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před zaplacením cla, jak vyplývá z celního prohlášení, a (ii) podovozní cena je nižší než MDC, na příslušné transakce se zpětně uvalí pevně stanovené clo, ledaže by uvalení pevně stanoveného cla navíc s cenou po dodání vedlo k částce (skutečně zaplacená cena zvýšená o pevně stanovené clo), která je i nadále nižší než MDC. V takovém případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi MDC a podovozní cenou. Celní orgány by měly bezodkladně informovat Komisi o všech případech, kdy zjistí náznaky nesprávné deklarace zboží..

101. V této souvislosti a s cílem řešit vzniklé obavy hodlá Komise zavést tři konkrétní pilíře, aby zajistila trvalou platnost opatření a jejich dodržování. Za prvé se odkazuje na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství, mimo jiné na článek 78, podle něhož celní orgány kontrolovat obchodní doklady a jiné údaje vztahující se k dovozním nebo vývozním operacím se zbožím nebo k následným obchodním operacím s týmž zbožím. Kontrolu lze provést u deklaranta nebo jiné osoby, která se přímo nebo nepřímo obchodně podílí na uvedených operacích, nebo jiné osoby, která má v držení zmíněné doklady a údaje pro obchodní účely. Celní orgány mohou rovněž zboží kontrolovat.

102. Za druhé, kvůli co nejlepší ochraně proti případnému utlumení účinků opatření, zvláště mezi společnostmi ve spojení, Komise oznamuje záměr bezodkladně zahájit přezkum podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení a zavést registraci dovozů v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, pokud jí bude poskytnut důkaz o takovém jednání.

103. Komise se bude opírat mimo jiné o informace z dozoru nad dovozy poskytované vnitrostátními celními orgány i o informace poskytované členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.

2. Sazba konečného antidumpingového cla pro společnost Yantai Yongchang Foodstuff se stanoví takto:

Společnost | Konečné clo | Doplňkový kód TARIC |

Yantai Yongchang Foodstuff | 0,0% | A779 |

3. Pro všechny ostatní společnosti se sazba konečného antidumpingového cla stanoví jako rozdíl mezi minimální dovozní cenou stanovenou v odstavci 4 a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, pokud je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Žádné clo nebude vybíráno, pokud se čistá cena s dodáním na hranice Společenství rovná odpovídající minimální dovozní ceně stanovené v odstavci 4, nebo je vyšší.

4. Pro účely odstavce 3 platí minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. Kde je zjištěno po podovozním ověření, že čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým dovozcem ve Společenství (podovozní cena) ) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před zaplacením cla, jak vyplývá z celního prohlášení, a podovozní cena je nižší než MDC, použije se podle potřeby pevné antidumpingové clo stanovené ve sloupcích 3 nebo 4 níže uvedené tabulky, pokud se uplatněním pevného cla stanoveného podle potřeby ve sloupcích 3 nebo 4 a podovozní ceny nedospěje k částce (skutečně zaplacená cena plus pevné clo) nižší než je minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. V takovém případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou stanovenou ve sloupci 2 níže uvedené tabulky a podovozní cenou. Pokud se toto pevné antidumpingové clo vybírá zpětně, vybere se jen rozdíl převyšující předtím zaplacené antidumpingové clo vypočítané z minimální dovozní ceny.

KÓD KN a charakteristika jahod | Minimální dovozní cena v EUR/t čisté hmotnosti výrobku | Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro společnost Dandong Junao Foodstuff (doplňkový kód TARIC A 780) | Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A 999) |

Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru větším než 13 % hmotnosti (KN 0811 10 11) | 496,8 | 62,6 | 169,9 |

Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru nepřevyšujícím 13 % hmotnosti (KN 0811 10 19) | 566.3 | 71,3 | 193,7 |

Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel (KN 0811 10 90) | 598 | 75,3 | 204,5 |

5. V případech, kdy bylo zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je tedy příslušně upravena pro určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, se částka antidumpingového cla vypočítaná na základě odstavců 4 a 5 sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.

6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 1551/2006 [6] z dovozu jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolní.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Radu

předseda

[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

[2] Úř. věst. L 287, 18.10.2006, s. 3.

[3] Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 29. června 2006 o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování (KOM(2006)0345) a připojený pracovní dokument útvarů Komise „Přezkum odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování v EU“ (SEK(2006) 838).

[4] Znění přijaté na zasedání dne 12. října 2006, část 2 prozatímní vydání, P-6 TA PROV(2006) 10-12, PE 378/421, s. 69.

[5] Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 29. června 2006 o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování (KOM(2006)0345) a připojený pracovní dokument útvarů Komise „Přezkum odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování v EU“ (SEK(2006) 838).

[6] Úř. věst. L 287, 18.10.2006, s. 3.