V oblasti digitalizace maximalizuje Nástroj pro propojení Evropy užitek, který může jednotný digitální trh přinést občanům, podnikům i veřejné správě. Rozvoj digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a úrovní bezpečnosti podpoří všechny inovativní digitální služby včetně propojené mobility a dalších služeb veřejného zájmu. Dále přispěje k tomu, aby všichni hlavní socioekonomičtí aktéři, jako jsou školy, nemocnice, dopravní uzly, hlavní poskytovatelé veřejných služeb a silně digitalizované podniky, měli do roku 2025 přístup k širokopásmovému připojení (1 Gbit/s) zaměřenému na budoucnost. Přispěje k celkovému připojení evropských území k internetu, a to i těch nejvzdálenějších regionů.

V dopravě hodlá Nástroj pro propojení Evropy přispět k dokončení obou vrstev sítí TEN-T – strategické páteřní sítě (tj. hlavní sítě) do roku 2030 a její rozsáhlejší vrstvy (tj. globální sítě) do roku 2050. Rovněž podpoří zavádění evropských systémů řízení dopravy u všech způsobů dopravy, zejména u letecké a železniční, a pomůže EU přejít k inteligentní, udržitelné, inkluzivní, bezpečné a zabezpečené mobilitě (například zřízením evropské sítě dobíjecí infrastruktury pro alternativní paliva). Odhaduje se, že dokončení hlavní sítě TEN-T do roku 2030 vygeneruje v letech 2017 až 2030 celkem 7,5 milionů pracovních míst ročně a další zvýšení HDP Unie v roce 2030 o 1,6 %.

Vzhledem k důležitosti boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provedení Pařížské dohody a se závazkem plnit cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje stanoví návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027, který Komise předložila, ambicióznější cíl, pokud jde o začleňování oblasti klimatu do všech programů EU tak, aby celkem 25 % výdajů EU přispívalo k plnění cílů v oblasti klimatu. Předpokládá se, že podstatně k tomuto cíli přispěje právě Nástroj pro propojení Evropy, z jehož finančního rámce by celkem 60 % mělo přispívat k plnění cílů v oblasti klimatu. Příspěvek tohoto programu k dosažení tohoto celkového cíle bude sledován prostřednictvím systému EU pro sledování problematiky klimatu na vhodné úrovni rozčlenění, včetně použití přesnějších metodik, budou-li k dispozici. Komise bude i nadále každoročně poskytovat informace o prostředcích na závazky v souvislosti s ročním návrhem rozpočtu.

Nástroj pro propojení Evropy „je navržen tak, aby podporoval investice do transevropských sítí. Tyto sítě a přeshraniční spolupráce jsou zásadní nejen pro fungování jednotného trhu, ale mají také strategický význam při realizaci energetické unie a jednotného digitálního trhu a při rozvoji udržitelných způsobů dopravy. Bez zásahu EU nejsou soukromé subjekty a vnitrostátní orgány dostatečně motivovány k tomu, aby do projektů přeshraniční infrastruktury investovaly“.

Nástroj pro propojení Evropy se zaměřuje na projekty s nejvyšší evropskou přidanou hodnotou a směřuje investice do projektů s přeshraničním dopadem a do celoevropských interoperabilních systémů a služeb, u nichž je nezbytné, aby finanční podpora pokračovala i po roce 2020. Svými účinnými způsoby práce napravuje selhání trhu a pomáhá aktivovat další investice z jiných zdrojů, zejména ze soukromého sektoru, a to v součinnosti a doplňkovosti s programem InvestEU a dalšími programy Unie.

Opatření programu by se měla přiměřeným způsobem používat k nápravě selhání trhu nebo řešení suboptimálních investičních situací, aniž by docházelo ke zdvojování činností nebo vytěsňování soukromého financování, při zachování jasné evropské přidané hodnoty. Zajistí se tak soulad opatření programu s pravidly EU o poskytování státní podpory a zamezí se nepatřičnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

Dopravní, energetickou a digitální infrastrukturu podporuje v různé míře řada finančních programů a nástrojů EU, včetně Nástroje pro propojení Evropy, Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, iniciativy Horizont Evropa, fondu InvestEU a programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE). Je důležité využívat různé finanční programy a nástroje Unie co nejúčinněji, a maximalizovat tak komplementaritu a přidanou hodnotu investic podporovaných Unií. To by se mělo podařit díky zjednodušenému investičnímu procesu, který by v úzké spolupráci s členskými státy umožnil větší přehlednost připravovaných dopravních projektů a soudržnost mezi příslušnými programy Unie.

Co se týče obnovitelných zdrojů energie, přispěje Nástroj pro propojení Evropy k tomu, by EU splnila svůj navržený cíl pro rok 2030 nákladově efektivním způsobem, pokud jde o transformaci energetiky a zohlednění tématu obnovitelné energie, včetně propojení odvětví.

V odvětví dopravy přispívá Nástroj pro propojení Evropy k dlouhodobým cílům EU, pokud jde o dokončení hlavní sítě TEN-T do roku 2030 a pokroku směrem k dokončení globální sítě TEN-T do roku 2050. Patří sem přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu, zavádění systému SESAR a evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS) a přechod na nízkouhlíkové hospodářství prostřednictvím inovační infrastruktury, včetně páteřní dobíjecí infrastruktury EU do roku 2025.

Respondenti v digitální oblasti zdůraznili ústřední roli širokopásmového připojení jako katalyzátoru hospodářského a sociálního rozvoje v rámci společnosti a odvětví. V zájmu zvýšení konkurenceschopnosti EU vyzvali k navýšení investic do konektivity a 5G, což by pomohlo zlepšit hospodářské výsledky, vytvořilo pracovní místa v EU a podpořilo kvalitativní skok v přechodu na digitální společnost.

·Nástroj pro propojení Evropy je účinným a cíleným nástrojem k investování do transevropské infrastruktury (TEN) v dopravě, energetice a digitálním odvětví. Od roku 2014 se z tohoto nástroje investovalo 25 miliard EUR, což vedlo k celkovým investicím do infrastruktury v EU ve výši přibližně 50 miliard EUR. Nástroj pro propojení Evropy přispívá k naplňování priorit Komise v oblasti zaměstnanosti, růstu a investic, vnitřního trhu, energetické unie a klimatu a jednotného digitálního trhu. Tímto způsobem posiluje konkurenceschopnost a modernizaci hospodářství EU.

Zjednodušení programu sníží regulační zátěž a náklady na dodržování předpisů pro partnery zapojené do programu, a v důsledku toho se pozitivně promítne do konkurenceschopnosti EU v příslušných odvětvích. Rovněž bude předpokladem pro další snahy v oblasti digitalizace podle pokynů pro zlepšování právní úpravy a v souladu s již zavedenými digitálními podpůrnými službami pro provádění programu (např. informačním systémem TENtec).

S využitím získaných poznatků a s ohledem na nové výzvy a výsledky (zejména v digitálním odvětví) se posuzovalo, zda je třeba upravit cíle pro pokračování programu. Byly identifikovány problémy, před nimiž stojí nový program Nástroj pro propojení Evropy, a bylo provedeno posouzení, jak by tento nástroj mohl přispět ke společným cílům víceletého finančního rámce, jako je zjednodušení, větší flexibilita a zlepšení výkonnosti. Z hlediska efektivního dosahování stanovených cílů programu se dále projednávaly struktura a priority, kalibrace se současným Nástrojem pro propojení Evropy a očekávaný prováděcí mechanismus nového programu. Alternativní možnosti provádění se posuzovaly zejména u rozšíření intervenčního rozsahu programu, a to jak v digitálním pilíři, tak u přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie.

Stanoví, že pro převod z Fondu soudržnosti v odvětví dopravy budou vnitrostátní přidělené prostředky představovat 70 % celkového převodu a budou uznány do 31. prosince 2023. Dále stanoví, že členské státy mohou požadovat, aby prostředky, které jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení, mohly být převedeny do Nástroje pro propojení Evropy.

Komise provede průběžné hodnocení programu a hodnocení ex post, aby posoudila jeho efektivnost, účelnost, relevanci, soudržnost a přidanou hodnotu, a to v souladu s čl. 34 odst. 3 finančního nařízení.

(4)S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provedení Pařížské dohody a k plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje by toto nařízení proto mělo změnu klimatu zohledňovat a mělo by vést ke splnění celkového cíle, tj. aby se 25 % výdajů z rozpočtu EU vynakládalo na podporu cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že 60 % z celkového finančního krytí programu bude vynaloženo na opatření, která přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu, a to mimo jiné na základě těchto ukazatelů z Ria („Rio markers“): i) 100 % na výdaje na železniční infrastrukturu, alternativní paliva, čistou městskou dopravu, přenos elektřiny, skladování elektřiny, inteligentní sítě, přepravu CO2 a energii z obnovitelných zdrojů; ii) 40 % na vnitrozemské vodní cesty a multimodální dopravu a plynárenskou infrastrukturu – bude-li to umožněno větším využitím vodíku z obnovitelných zdrojů nebo bioplynu. Příslušná opatření budou identifikována během přípravy a provádění programu a znovu posouzena v rámci příslušných hodnocení a přezkumných postupů. Aby infrastruktura neutrpěla potenciálními dlouhodobými dopady změny klimatu a aby se zajistilo, že náklady na emise skleníkových plynů, které při projektu vzniknou, budou zahrnuty do ekonomického hodnocení projektu, měly by projekty podporované programem podléhat kontrole z hlediska klimatu v souladu s pokyny, které by Komise měla ve vhodných případech vypracovat soudržně s pokyny připraveným pro jiné programy Unie.

(3)Program by měl být zaměřen na podporu projektů týkajících se změny klimatu, ekologicky a sociálně udržitelných projektů a případně opatření ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně. Zejména by se měl zvýraznit příspěvek programu k dosažení cílů Pařížské dohody, jakož i navrhovaných cílů v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a dlouhodobého cíle týkajícího se dekarbonizace.

(1)Aby bylo možno dospět k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a stimulovat vytváření pracovních míst, potřebuje Unie moderní a vysoce výkonnou infrastrukturu, která přispěje k propojení a integraci Unie a všech jejích regionů v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Toto propojení by mělo pomoci zlepšit volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb. Transevropské sítě by měly usnadnit přeshraniční propojení, posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přispět k dosažení konkurenceschopnějšího sociálně tržního hospodářství a k boji proti změně klimatu.

(5)Aby byly splněny povinnosti týkající se podávání zpráv stanovené v čl. 11 písm. c) směrnice (EU) 2016/2284 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES, pokud jde o využívání finančních prostředků Unie na podporu opatření přijatých za účelem dosažení souladu s cíli této směrnice, je třeba sledovat výdaje související se snižováním emisí nebo látek znečišťujících ovzduší podle této směrnice.

(6)Důležitým cílem tohoto programu je zajistit větší synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím. Pro tento účel by měl program zajistit přijetí meziodvětvových pracovních programů, které by se mohly zabývat konkrétními intervenčními oblastmi, například pokud jde o propojenou a automatizovanou mobilitu nebo alternativní paliva. Program by měl dále v rámci každého odvětví dát možnost zohlednit jako způsobilé některé součásti náležející do jiného odvětví, pokud tento přístup zlepší socioekonomický přínos investice. Synergie mezi odvětvími by při výběru opatření měly být podněcovány prostřednictvím kritérií pro udělení grantů.

(7)Hlavní směry pro transevropskou síť TEN-T, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (dále jen „hlavní směry pro sítě TEN-T“), identifikují infrastrukturu sítě TEN-T, upřesňují požadavky, které musí splňovat, a stanoví pravidla jejich uplatňování. Tyto hlavní směry zejména předpokládají dokončení hlavní sítě do roku 2030 vytvořením nové infrastruktury, ale i zásadní modernizací a rekonstrukcí infrastruktury stávající.

(8)Aby se dosáhlo cílů uvedených v hlavních směrech pro sítě TEN-T, je nutné přednostně podpořit přeshraniční a chybějící spojení, případně zajistit, aby byla podpořená opatření v souladu s pracovními plány koridorů zavedenými podle článku 47 nařízení (EU) č. 1315/2013 a s celkovým rozvojem sítě z hlediska výkonnosti a interoperability.

(9)Aby se zohlednil nárůst objemu dopravy a vývoj sítě, mělo by být upraveno sladění koridorů hlavní sítě a jejich předem určených úseků. Tyto úpravy by měly být přiměřené, aby byla zachována soudržnost a účinnost rozvoje koridorů a koordinace. Délka koridorů hlavní sítě by se proto neměla prodloužit o více než 15 %.

(10)Po celé Unii je třeba podporovat investice upřednostňující inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu. V roce 2017 Komise představila „Evropu v pohybu“, rozsáhlou řadu iniciativ, které mají zvýšit bezpečnost silničního provozu, podpořit inteligentní zpoplatnění silnic, snížit emise CO2, omezit znečištění ovzduší a přetížení dopravy, podpořit propojenou a autonomní mobilitu a zajistit pracovníkům řádné podmínky a dobu k odpočinku. Unie by tyto iniciativy měla finančně podporovat, v příslušných případech prostřednictvím tohoto programu.

(11)Hlavní směry pro sítě TEN-T s ohledem na nové technologie a inovace vyžadují, aby sítě TEN-T umožňovaly dekarbonizaci u všech druhů dopravy prostřednictvím podněcování energetické účinnosti a používání alternativních paliv. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU stanoví společný rámec opatření pro zavedení infrastruktury pro alternativní paliva v Unii s cílem minimalizovat závislost dopravy na ropě a omezit dopad dopravy na životní prostředí a vyžaduje, aby členské státy zajistily, že do 31. prosince 2025 budou vybudovány veřejně přístupné plnicí nebo dobíjecí stanice. Jak je uvedeno v návrzích Komise z listopadu 2017, je k podpoře nízkoemisní mobility zapotřebí komplexního souboru opatření, včetně finanční podpory, jestliže tržní podmínky neposkytují dostatečnou pobídku.

(12)V rámci svého sdělení „Udržitelná mobilita pro Evropu: bezpečná, propojená a čistá“ zdůraznila Komise, že automatizovaná vozidla a pokročilé systémy pro propojení budou znamenat bezpečnější vozidla, která bude možné snáze sdílet a budou dostupnější pro všechny občany, včetně těch, kteří dosud služeb mobility nemohou využívat, jako jsou starší lidé a zdravotně postižení občané. V této souvislosti Komise rovněž navrhla „Strategický akční plán EU pro bezpečnost silničního provozu“ a revizi směrnice 2008/096 o řízení dopravní infrastruktury.

(13)V zájmu zlepšení realizace dopravních projektů v méně rozvinutých částech sítě by se měla část prostředků z Fondu soudržnosti přesunout do programu na financování dopravních projektů v členských státech způsobilých k čerpání financí z Fondu soudržnosti. Výběr projektů způsobilých pro financování by měl v počáteční fázi a v rámci limitu 70 % převáděného finančního rámce respektovat výši prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti. Zbývajících 30 % převáděného finančního rámce by mělo být přiděleno formou soutěže projektům, které se nacházejí v členských státech způsobilých k čerpání z Fondu soudržnosti, kdy přednost mají přeshraniční a chybějící spojení. Komise by měla podpořit členské státy způsobilé k čerpání z Fondu soudržnosti při sestavování vhodného seznamu projektů, a to zejména posílením institucionální kapacity dotčených orgánů veřejné správy.

(14)Po společném sdělení o zlepšení vojenské mobility v Evropské unii v listopadu 2017 zdůraznil Akční plán vojenské mobility přijatý 28. března 2018 Komisí a vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, že politika dopravní infrastruktury nabízí jasnou příležitost ke zvyšování synergií mezi potřebami obrany a sítí TEN-T. Akční plán uvádí, že do poloviny roku 2018 by Rada měla posoudit a potvrdit vojenské požadavky na infrastrukturu a že útvary Komise do roku 2019 určí části transevropské dopravní sítě, jež jsou vhodné pro vojenskou dopravu, včetně nutných modernizací stávající infrastruktury. Finanční prostředky Unie na realizaci projektů dvojího užití by měly být prováděny prostřednictvím programu na základě zvláštních pracovních programů, v nichž budou uvedeny platné požadavky vymezené v rámci Akčního plánu.

(15)Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v oblasti dopravy a nutnost poskytnout unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu.

(16)S ohledem na významný objem investic potřebných k pokroku směrem k dokončení hlavní sítě TEN-T do roku 2030 (odhadem 350 miliard EUR v letech 2021–2027), globální sítě TEN-T do roku 2050 a investic do dekarbonizace, digitalizace a rozvoje měst (odhadem 700 miliard EUR v letech 2021–2027) je vhodné co nejefektivněji využít různé finanční programy a nástroje Unie, a maximalizovat tím evropskou přidanou hodnotu investic podporovaných Unií. Mělo by se to podařit díky zjednodušení investičního procesu, který by umožnil větší přehlednost připravovaných dopravních projektů a soudržnost mezi příslušnými programy Unie, zejména Nástrojem pro propojení Evropy, Evropským fondem pro regionální rozvoj, Fondem soudržnosti a fondem InvestEU. V příslušných případech je třeba vzít v úvahu zejména základní podmínky uvedené v příloze IV nařízení (EU) č. XXX [nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a finančních pravidlech pro ně a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy vnějších hranic a společné vízové politiky].

(17)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 určuje priority transevropské energetické infrastruktury, jež je nezbytné splnit, aby Unie dosáhla svých cílů politiky v oblasti energetiky a klimatu, identifikuje projekty společného zájmu, jež jsou ke splnění těchto priorit nezbytné, a stanoví opatření v oblasti udělování povolení, účasti veřejnosti a regulace, jež mají urychlit či usnadnit realizaci uvedených projektů, včetně kritérií způsobilosti těchto projektů k čerpání finanční pomoci Unie.

(18)Směrnice [přepracované znění směrnice o energiích z obnovitelných zdrojů] zdůrazňuje potřebu vytvořit podpůrný rámec sestávající ze zlepšeného využívání finančních prostředků Unie, s výslovným odkazem na umožnění opatření na podporu přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie.

(19)Ačkoli dokončení síťové infrastruktury zůstává prioritou v oblasti rozvoje obnovitelné energie, zařazení přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie odráží přístup přijatý v rámci iniciativy Čistá energie pro všechny Evropany s kolektivní odpovědností za dosažení ambiciózního cíle u obnovitelné energie v roce 2030 a změnu politického kontextu s ambiciózními dlouhodobými cíli v oblasti dekarbonizace.

(20)Inovativní technologie v oblasti infrastruktury, které umožňují přechod na nízkouhlíkovou energii a systémy mobility a zlepšují zabezpečení dodávek, jsou ve vztahu k programu Unie v oblasti dekarbonizace nezbytné. Zejména ve svém sdělení z 23. listopadu 2017 „Sdělení o posílení evropských energetických sítí“ zdůraznila Komise, že úloha elektřiny, kdy budou obnovitelné zdroje energie představovat v roce 2030 polovinu výroby elektřiny, bude stále větší hybnou silou dekarbonizace odvětví, v nichž až doposud převažovala fosilní paliva, jako je doprava, průmysl, vytápění a chlazení, a že v souladu s tím se do centra zájmu politiky transevropské energetické sítě stále častěji dostává propojení elektroenergetických soustav, skladování elektřiny a projekty inteligentních sítí. Na podporu cílů Unie v oblasti dekarbonizace by se měla věnovat patřičná pozornost a dávat přednost technologiím a projektům přispívajícím k přechodu na nízkouhlíkové hospodářství. Komise se zaměří na zvýšení počtu přeshraničních projektů v oblasti inteligentních sítí, inovativního skladování a přepravy oxidu uhličitého podporovaných z programu.

(21)Realizace jednotného digitálního trhu závisí na základní infrastruktuře pro digitální konektivitu. Digitalizace evropského průmyslu a modernizace odvětví, jako je doprava, energetika, zdravotní péče a veřejná správa, závisí na univerzálním přístupu ke spolehlivým, dostupným sítím s vysokou a velmi vysokou kapacitou. Digitální připojení se stalo jedním z rozhodujících faktorů pro překlenutí hospodářských, sociálních a územních rozdílů, podporu modernizace místních ekonomik a posílení diverzifikace hospodářské činnosti. Rozsah intervence programu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu by se měl upravit tak, aby odrážel její vzrůstající význam pro hospodářství a společnost obecně. Je proto nezbytné stanovit infrastrukturní projekty společného zájmu pro digitální konektivitu, aby Unie mohla splnit své cíle v oblasti jednotného digitálního trhu, a zrušit nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014.

Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu. Cílem směrnice (EU) 2018/XXX [evropský kodex pro elektronické komunikace] je mimo jiné vytvořit regulační prostředí, které vybízí k soukromým investicím do sítí pro digitální konektivitu. Je však jasné, že zavádění sítí zůstane v řadě oblastí po celé Unii komerčně neúnosné, a to kvůli různým faktorům, jako je odlehlost, územní nebo místní specifika, malá hustota osídlení a různé sociálně-ekonomické faktory. Program by proto měl být upraven tak, aby přispíval k dosažení těchto strategických cílů stanovených ve strategii pro gigabitovou společnost a doplňoval podporu poskytovanou na zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou z jiných programů, zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a fondu InvestEU.

(22)Ačkoli všechny sítě pro digitální konektivitu, které jsou připojeny k internetu, jsou z podstaty transevropské, zejména v důsledku fungování aplikací a služeb, které umožňují, prioritu pro podporu prostřednictvím programu by měla získat opatření s nejvyšším očekávaným dopadem na jednotný digitální trh, mimo jiné prostřednictvím svého souladu s cíli sdělení Strategie pro gigabitovou společnost, a na digitální transformaci hospodářství a společnosti s ohledem na zjištěná selhání trhu a překážky v provádění.

(23)Školy, univerzity, knihovny, místní, regionální nebo vnitrostátní správní orgány, hlavní poskytovatelé veřejných služeb, nemocnice a zdravotní centra, dopravní uzly a digitálně intenzivní podniky jsou subjekty a místy, které mohou působit na důležité součásti sociálně-ekonomického vývoje ve svém okolí. Tito sociálně-ekonomičtí aktéři musí mít špičkové gigabitové připojení, aby mohli zajišťovat přístup k nejlepším službám a aplikacím pro evropské občany, podniky a místní komunity. Program by měl podporovat přístup ke gigabitovému připojení pro tyto sociálně-ekonomické aktéry, aby se co nejvíce projevilo jejich pozitivní nepřímé působení na širší hospodářství a společnost, včetně vytváření větší poptávky po připojení a službách.