EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.5.2018 COM(2018) 386 final 2018/0211(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí Program EU pro boj proti podvodům {SWD(2018) 294 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU V rámci přípravy příštího víceletého finančního rámce by měl být zaveden program na podporu ochrany finančních zájmů EU, jakož i vzájemné správní pomoci mezi celními orgány. V souladu s čl. 30 odst. 4 finančního nařízení z roku 2016 bylo formou pracovního dokumentu útvarů Komise v souvislosti s tímto novým programem provedeno hodnocení ex ante. Tento návrh stanoví den použitelnosti ode dne 1. ledna 2021 a je předkládán Unii 27 členských států v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Odůvodnění a cíle Článek 325 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví společnou povinnost členských států a EU chránit finanční zájmy Unie. Článek 33 SFEU stanoví posílení spolupráce mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí v celních věcech. Provádění minulých víceletých rozpočtů Unie bylo provázeno souborem opatření na podporu členských států a Unie jako celku při předcházení podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie a boji proti nim a při podpoře vzájemné správní pomoci a spolupráce v celních věcech a záležitostech týkajících se zemědělství. Mezi tato opatření patří: i) výdajový program Hercule III, který podporuje činnosti zaměřené na boj proti podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie, ii) informační systém pro boj proti podvodům (AFIS), což je operační činnost spočívající v zásadě v souboru celních IT aplikací provozovaných v rámci společného informačního systému spravovaného Komisí, jenž byl vytvořen za účelem provádění úkolů svěřených Komisi nařízením č. 515/97, a iii) systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), což je nástroj pro bezpečnou elektronickou komunikaci, který členským státům usnadňuje plnění povinnosti podávat zprávy o zjištěných nesrovnalostech – včetně podvodů – a podporuje řízení a analýzu těchto nesrovnalostí. Ačkoli je obtížné vyčíslit finanční dopad těchto opatření, přispěla k tomu, že se do rozpočtu EU podařilo vrátit značný objem prostředků. Například v rámci programu Hercule byl financován vývoj nástroje pro automatizované monitorování (AMT), což je IT nástroj, který zjišťuje anomálie v obchodních tocích. Byl použit v několika celních operacích a pomohl odhalit závažné podvody s podhodnocováním celní hodnoty zboží v rámci dovozu textilu a obuvi ze třetích zemí. Z dosavadních zkušeností vyplývá, že finanční zájmy Unie jsou ohroženy jak podvody, tak nesrovnalostmi. Výroční zpráva o ochraně finančních zájmů EU obsahuje každoročně důkazy o tom, že míra nesrovnalostí včetně podvodů – ačkoli se v průběhu času mění – si žádá opatření ze strany Unie. Kromě toho se bude příští víceletý finanční rámec provádět v kontextu významných změn legislativního a institucionálního rámce pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména v souvislosti se zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce a prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (směrnice PIF). Z hlediska plnění rozpočtu se v případě IMS nejedná o program financování, nýbrž o operační činnost. Komise je pověřena činnostmi souvisejícími s IMS odvětvovými právními předpisy. Systém IMS je třeba řádně udržovat a rozvíjet, aby mohly členské státy plnit své oznamovací povinnosti a poskytovat Komisi nezbytné údaje za účelem analýzy hlavních dosažených výsledků při odhalování nesrovnalostí – včetně podvodů – týkajících se rozpočtu Unie v rámci sdíleného řízení a předvstupních oblastí a podávání zpráv o nich. Podobně jako IMS je i AFIS z hlediska plnění rozpočtu operační činnost.Zejména vzhledem k rostoucí rafinovanosti zločineckých skupin a novým výzvám, které se objevují v boji proti podvodům, mj. v souvislosti s technologickým vývojem, je i nadále výrazně zapotřebí vzájemná správní pomoc mezi celními orgány a spolupráce s Komisí. Nově zavedený Program EU pro boj proti podvodům bude do značné míry vycházet z programu Hercule III, přičemž dojde k určitým zlepšením, jako je možnost financovat nové iniciativy (např. pokud jde o analýzu údajů), a bude jej kombinovat se základem pro financování AFIS a IMS. Využije rovněž v plné míře možností, jež skýtá nové finanční nařízení. Program EU pro boj proti podvodům zajistí kontinuitu podpory Unie, pokud jde o činnosti prováděné členskými státy a Komisí v rámci ochrany finančních zájmů Unie a podporu vzájemné správní pomoci mezi členskými státy a jejich spolupráce s Komisí v celních věcech a záležitostech týkajících se zemědělství. Program EU pro boj proti podvodům rovněž posílí a zefektivní stávající unijní podporu úsilí o ochranu finančních zájmů Unie a podporu vzájemné správní pomoci v celních věcech a využije synergií a zajistí flexibilitu mezi jednotlivými stávajícími činnostmi. Program bude mít dva obecné cíle: 1)Chránit finanční zájmy Evropské unie. 2)Podporovat vzájemnou pomoc mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů. Z obecných cílů přímo vychází tři specifické cíle programu: 1)Předcházet podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie a bojovat proti nim. 2)Podporovat podávání zpráv o nesrovnalostech, včetně podvodů, týkajících se finančních prostředků z rozpočtu Unie ve sdíleném řízení a finančních prostředků předvstupní pomoci z rozpočtu Unie. 3)Zajišťovat nástroje pro výměnu informací a podporu operačních činností v oblasti vzájemné správní pomoci v celních věcech a záležitostech týkajících se zemědělství.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Podporu finančních zájmů Unie řeší několik právních aktů na úrovni Unie, zejména: nařízení č. 883/2013, kterým se stanoví pravidla pro vyšetřování prováděná Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), nařízení č. 515/97 týkající se vzájemné správní pomoci v celních věcech a záležitostech týkajících se zemědělství nebo novější nařízení 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, a směrnice PIF. Ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie obsahují také odvětvové právní předpisy. Program EU pro boj proti podvodům bude zajišťovat pomoc členským státům a příslušným subjektům Unie, aby mohly lépe chránit finanční zájmy Unie. Měl by podporovat výše zmíněné politické nástroje. V oblasti cel bude složka AFIS Programu EU pro boj proti podvodům nadále pokrývat činnosti svěřené Komisi nařízením č. 515/97. Další složka programu – IMS – se bude vztahovat na činnosti svěřené Komisi odvětvovými právními předpisy. •Soulad s ostatními politikami Unie Za účelem podpory dobrého fungování celní unie bude v rámci nového víceletého finančního rámce vytvořen nový nástroj pro vybavení pro celní kontroly, z něhož bude mj. možné podporovat nákup kontrolního vybavení pro celní orgány. Program EU pro boj proti podvodům a program týkající se vybavení pro celní kontroly se budou vzájemně doplňovat, jelikož každý z nich se bude zaměřovat na odlišné druhy podpory celních orgánů: Program EU pro boj proti podvodům bude podporovat mimo jiné nákup vybavení, včetně malého celního vybavení pro celní i jiné než celní orgány, které je konkrétně zacíleno na ochranu finančních zájmů Unie, zatímco nový program pro celní vybavení má spíše financovat pořizování většího celního vybavení s cílem více sjednotit provádění celních kontrol v různých členských státech. Do oblasti působnosti Programu EU pro boj proti podvodům by bez toho, že by docházelo k překryvům s nástrojem pro vybavení pro celní kontroly, mohly spadat například tyto druhy vybavení: digitální forenzní vybavení, sledovací zařízení, zpravodajská zařízení a vybavení pro boj proti nelegálnímu obchodování s cigaretami, např. cvičení psi. Kromě toho bude na rozdíl od nástroje pro vybavení pro celní kontroly Program EU pro boj proti podvodům umožňovat podporu jiných než celních orgánů, například daňových orgánů, justičních orgánů, policejních inspektorátů a pohraniční policie, ministerstev, různých vyšetřovacích orgánů, protikorupčních orgánů atd. Ostatní politiky Unie týkající se oblastí, jako je spravedlnost, cla a vnitřní věci, a jejich příslušné programy budou řešit specifické problémy v daných oblastech, jež budou souviset s ochranou finančních zájmů Unie. Neočekává se, že by se tyto programy a Program EU pro boj proti podvodům jakkoli překrývaly. Způsoby, jak zabránit duplicitám a nalézt synergie mezi Programem EU pro boj proti podvodům a dalšími příslušnými programy v oblastech, jako je spravedlnost, cla a vnitřní věci, budou zvažovány v rámci přípravy ročních pracovních programů. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právní základ Programu EU pro boj proti podvodům bude kombinovat článek 325 SFEU, který stanoví společnou povinnost členských států a Unie chránit finanční zájmy Unie, a článek 33 SFEU o celní spolupráci vzhledem k tomu, že nařízení č. 515/97, které stanoví operační aspekty financované složkou AFIS Programu EU pro boj proti podvodům, vychází z článku 33 SFEU (kromě článku 325 SFEU). •Subsidiarita Nesrovnalosti – včetně podvodů – týkající se rozpočtu Unie jsou ze své podstaty celounijním jevem, který se neomezuje na jednotlivé členské státy. Je to obzvláště patrné, jestliže má podvod přeshraniční rozměr na straně výdajů, nebo na straně příjmů například v případech podhodnocování dováženého zboží, jehož cílem je vyhýbat se placení cel, a které má tak přímý dopad na tradiční vlastní zdroje Unie. Pokud jde o složku Hercule Programu EU pro boj proti podvodům, je intervence na úrovni Unie v oblasti ochrany finančních zájmů Unie z hlediska subsidiarity opodstatněná, jestliže usnadňuje spolupráci mezi Unií a členskými státy nebo mezi jednotlivými členskými státy, aniž by byly dotčeny povinnosti členských států (například co se týče navrhování a provádění jejich vlastních systémů boje proti podvodům). Podpora, která bude poskytována v rámci této iniciativy, posílí přeshraniční spolupráci. Přidaná hodnota AFIS na úrovni Unie vyplývá z jeho koordinačního aspektu, zejména pokud jde o sběr údajů a přístup k nim, kterých by nebylo možné dosáhnout na vnitrostátní úrovni, a také s ohledem na podporu vnitrostátních celních orgánů při řádném plnění jejich úkolů a usnadňování jejich vzájemné pomoci, jakož i spolupráce s Komisí. Systém IMS je jedinou databází na úrovni Unie, která sdružuje ohlášené informace o nesrovnalostech – včetně podvodů – týkajících se finančních prostředků ve sdíleném řízení a finančních prostředků předvstupní pomoci, roztříděné podle oblastí činnosti Unie a podle jednotlivých členských států. Umožňuje různé druhy analýzy a pomáhá vyvíjet unijní politiku boje proti podvodům založenou na důkazech. Přidaná hodnota toho, že je možné si takto vytvořit představu o situaci na úrovni Unie, spočívá v tom, že je možné určit společná rizika a vzorce a v zájmu účinné a rovnocenné ochrany finančních zájmů Unie vymezit a uplatňovat společný přístup v boji proti podvodům. Kromě toho jsou činnosti v rámci složek AFIS a IMS Programu EU pro boj proti podvodům prováděny na úrovni Unie podle ustanovení příslušných právních předpisů Unie, jež jsou samy o sobě v souladu se zásadou proporcionality. •Proporcionalita Složka Hercule Programu EU pro boj proti podvodům poskytuje členským státům cílenou pomoc při plnění povinnosti chránit finanční zájmy Unie. Omezuje se na to, co je nezbytné pro dosažení navržených cílů, a je tudíž v souladu se zásadou proporcionality. Složky AFIS a IMS se pouze týkají finančních povinností uložených Komisi sekundárními právními předpisy a nedotýkají se operačních aspektů AFIS a IMS. Jako takové jsou v souladu se zásadou proporcionality. •Volba nástroje

Právní základ předchozího programu Hercule (nařízení č. 250/2014) pozbude platnosti na konci roku 2020. Bude proto nutné zavést Program EU pro boj proti podvodům na základě nového nařízení, aby byla zajištěna kontinuita podpory Unie, pokud jde o činnosti prováděné Komisí a členskými státy, s cílem poskytovat pomoc v boji proti podvodům. Přijetí Programu EU pro boj proti podvodům skýtá příležitost zkombinovat složku Hercule se základem pro financování AFIS a IMS za účelem zvýšení efektivnosti a využití synergií v operační, správní a rozpočtové oblasti. 3.VÝSLEDKY ZPĚTNÝCH HODNOCENÍ, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Zpětná hodnocení / kontroly účelnosti platných právních předpisů Program Hercule byl v uplynulých letech hodnocen dvakrát. Zpráva ex post, kterou Komise vypracovala k hodnocení programu Hercule II (2007–2013), byla přijata a předložena Evropskému parlamentu a Radě v květnu 2015. Zpráva Komise o hodnocení Hercule III v polovině období (od 1. ledna 2014 do června 2017, tj. první polovina sedmiletého období, po které program trvá) byla přijata a předložena na začátku ledna 2018. Toto hodnocení ukázalo, že program Hercule III z velké části splnil svůj účel ochrany finančních zájmů Unie. Program byl tedy vyhodnocen jako účelný. Ukázal se být relevantní, přičemž bylo možné zvážit rozšíření jeho operačních cílů; mechanismy potřebné k zajištění jeho soudržnosti byly k dispozici. Program se také ukázal být celkově účinný. Jako možné zlepšení bylo v rámci hodnocení navrženo, aby se zmírnila zátěž spojená s podáváním žádostí a zpráv. Komise za tímto účelem začala používat elektronický systém řízení pro předkládání, zpracovávání a správu žádostí o granty v rámci programu. Existence tohoto programu na úrovni Unie je jasnou přidanou hodnotou a zároveň bylo zjištěno, že činnosti prováděné v rámci programu jsou udržitelné. Pokud jde o AFIS a IMS, nejedná se o finanční programy, a proto nepodléhají příslušným hodnoticím cyklům. Existují však určité ukazatele, které je možné vzít v úvahu pro účely hodnocení jejich výsledků v oblasti souvisejících operačních činností. Kromě toho Komise pravidelně přezkoumává AFIS a předkládá o něm příslušné zprávy. Z nejnovějších zpráv vyplývá, že více než 80 % uživatelů z členských států je spokojeno s funkcemi a výkonnostními charakteristikami jednotlivých aplikací AFIS, jakož i s poskytovanými školeními týkajícími se AFIS. Ve zvláštní zprávě č. 19/2017 o dovozních postupech dospěl Evropský účetní dvůr (EÚD) k závěru, že specifické aplikace AFIS jsou účinným nástrojem pro zjišťování potenciálních případů podvodu souvisejících se závadným popisem původu zboží a podhodnocováním/podfakturací. Mohou rovněž představovat užitečné nástroje pro odhad objemu neuhrazeného cla. V téže zvláštní zprávě EÚD rovněž uvádí, že využití nástrojů a programů Unie pro výměnu informací o clech a k větší spolupráci nedosáhlo jejich plného potenciálu. Zvláštní zpráva také dospěla k závěru, že některé celní informační systémy AFIS se nevyužívají dostatečně. Zvláštní zprávy EÚD č. 10/2015 a 24/2016 obsahovaly doporučení ohledně IMS. Další podrobnosti ke zpětným hodnocením současných programů lze nalézt v oddíle 1.2 hodnocení ex ante, jež je připojeno k legislativnímu návrhu. •Konzultace se zúčastněnými stranami Dne 13. března 2018 Komise uspořádala jednodenní pracovní seminář se zúčastněnými stranami v členských státech (většinou zástupci koordinačních služeb pro boj proti podvodům a celních správ) s cílem projednat možnosti činností v rámci budoucího programu. Konzultace potvrdila nutnost trvalé podpory formou programu Unie pro boj proti podvodům. Příloha 2 hodnocení ex ante shrnuje zjištění této cílené konzultace se zúčastněnými stranami. Komise rovněž uspořádala otevřenou veřejnou konzultaci v souvislosti s přípravou budoucích odvětvových právních předpisů, jež budou připojeny k návrhu víceletého finančního rámce pro období po roce 2020. Pouze velmi malý počet obdržených příspěvků se týkal aspektů souvisejících s Programem EU pro boj proti podvodům. •Externí odborné konzultace Vypracováním hodnocení výsledků programu Hercule III v souladu s nařízením č. 250/2014 byl pověřen externí dodavatel. Nezávislá studie provedená dodavatelem poskytla důkladné zhodnocení Hercule III v polovině období a nastínila některé možné cíle a činnosti v rámci programu do budoucna, zejména v oblasti přeshraniční spolupráce mezi členskými státy, spolupráce s partnery mimo Unii, jakož i řešení výzev spojených s novým technologickým vývojem. Vedla rovněž ke zjištění, že jen několik opatření zahrnovalo výměnu zaměstnanců mezi vnitrostátními správními orgány a jen málo opatření zahrnovalo i mezinárodní účast. •Posouzení dopadů Vzhledem k tomu, že Program EU pro boj proti podvodům je pokračováním – s některými úpravami – stávajících iniciativ (Hercule, AFIS a IMS), a s ohledem na jeho strukturu a omezenou velikost jeho rozpočtu se mělo za to, že posouzení dopadů není zapotřebí. Místo toho je formou pracovního dokumentu útvarů Komise poskytnuto hodnocení ex ante v souladu s čl. 30 odst. 4 finančního nařízení z roku 2016. •Zjednodušení Jak program Hercule III, tak operační činnost AFIS i systém pro podávání zpráv IMS jsou cenným příspěvkem k ochraně finančních zájmů Unie a vzájemné správní pomoci v celní oblasti. Program EU pro boj proti podvodům začlení financování těchto tří nástrojů do jediného programu, což má tu výhodu, že na jedné straně bude každý z nástrojů nadále zajišťovat specializovanou službu, pro kterou byl zaveden, a na straně druhé budou vytvořeny podmínky pro zefektivnění postupů a vytvoření synergií, jakož i podmínky pro zmírnění administrativní zátěže a zjednodušení řízení. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Finanční krytí pro provádění Programu EU pro boj proti podvodům na období 2021–2027 činí 181 207 000 EUR v běžných cenách. Podrobné rozdělení prostředků podle jednotlivých let, včetně prostředků na platby a požadovaných lidských a správních zdrojů, je uvedeno v legislativním finančním výkazu, který je připojen k tomuto návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Návrh nařízení, kterým se zavádí Program EU pro boj proti podvodům, stanoví tyto tři hlavní ukazatele týkající se specifických cílů programu: a)Podpora předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie a boje proti nim, měřená na základě: ·míry spokojenosti s činnostmi organizovanými a (spolu)financovanými prostřednictvím programu, ·procentního podílu členských států, které získají v každém roce programu podporu. b)Míra spokojenosti uživatelů s používáním systému pro řízení nesrovnalostí. c)Množství informací, jež jsou poskytnuty v rámci vzájemné pomoci, a počet podpořených činností v souvislosti se vzájemnou pomocí. V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v nichž tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků, provede Komise průběžné a závěrečné hodnocení. V rámci hodnocení bude posouzen dopad programu na základě jeho ukazatelů a cílů a podrobné analýzy toho, do jaké míry lze program považovat za relevantní, účelný a účinný a zda poskytuje dostatečnou přidanou hodnotu na úrovni EU a je soudržný s ostatními politikami Unie. Hodnocení budou vycházet i ze získaných poznatků a zkušeností s cílem určit případné problémy či veškeré možnosti, jak do budoucna zlepšit prováděné činnosti nebo jejich výsledky. Závěry hodnocení doplněné o připomínky budou sděleny Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropskému účetnímu dvoru. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I nařízení uvádí základní parametry Programu EU pro boj proti podvodům na období 2021–2027 příštího víceletého finančního rámce, včetně oblasti působnosti programu a jeho finančního krytí, jež je rozděleno mezi jeho tři složky (Hercule, AFIS a IMS). Kapitola I rovněž stanoví podmínky účasti třetích zemí na programu. Pokud jde o provádění programu, odkazuje kapitola I do značné míry na finanční nařízení. Co se týče nákladů krytých v rámci AFIS, je v příloze I nařízení uveden orientační seznam nákladů krytých z programu. Kapitola II uvádí podrobnosti týkající se provádění programu prostřednictvím grantů, a zejména možných příjemců grantů. Patří mezi ně orgány, jež mohou přispět k dosažení jednoho z cílů programu a jsou z jedné z těchto zemí: členského státu nebo zámořské země či území s ním spojeného, třetí země přidružené k programu nebo třetí země uvedené v pracovním programu. Kapitola III obsahuje ustanovení týkající se plánování, monitorování a hodnocení programu. Uvádí konkrétně uplatňované ukazatele a způsoby podávání zpráv a je v ní objasněn postup průběžného hodnocení. Stanoví rovněž pravomoc Komise přijímat akty v přenesené pravomoci pro úzce vymezené účely. Kapitola IV popisuje přechodná a závěrečná ustanovení a stanoví zrušení nařízení o programu Hercule III a ustanovení o financování AFIS v nařízení č. 515/97. 2018/0211 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí Program EU pro boj proti podvodům EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33 a 325 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Účetního dvora (), v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Článek 325 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie a členské státy musí bojovat proti podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie. Unie by měla činnosti v těchto oblastech podporovat. (2)Dosavadní podpora těchto činností prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 804/2004/ES (program Hercule), jež bylo změněno a jehož platnost byla prodloužena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 878/2007/ES (program Hercule II), které bylo zrušeno a nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 250/2014 (program Hercule III), umožnila zintenzivnit činnosti prováděné Unií a členskými státy v oblasti boje proti podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie. (3)Podpora členských států a kandidátských a potenciálních kandidátských zemí při podávání zpráv o nesrovnalostech a podvodech ohrožujících finanční zájmy Unie prostřednictvím systému pro řízení nesrovnalostí (IMS) je požadavkem odvětvových právních předpisů pro Evropský zemědělský záruční fond a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti a Evropský námořní a rybářský fond, Azylový, migrační a integrační fond a nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí, Fond evropské pomoci nejchudším osobám a nástroj předvstupní pomoci od programového období 2014–2020. IMS je nástroj pro bezpečnou elektronickou komunikaci, který členským státům, jakož i kandidátským a potenciálním kandidátským zemím usnadňuje plnění povinnosti podávat zprávy o zjištěných nesrovnalostech a který podporuje řízení a analýzu nesrovnalostí. (4)Nařízení Rady (ES) č. 515/97 a rozhodnutí Rady 2009/917/SVV stanoví, že Unie má podporovat vzájemnou pomoc mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů. (5)Tato podpora je poskytována řadě operačních činností. Mezi ně patří informační systém pro boj proti podvodům (AFIS), IT platforma, která se skládá ze souboru aplikací provozovaných v rámci společného informačního systému spravovaného Komisí. V rámci platformy AFIS je rovněž provozován IMS. Aby byla zajištěna udržitelnost takového systému, je v průběhu let zapotřebí stabilní a předvídatelné financování. (6)Podpora Unie v oblastech ochrany finančních zájmů Unie, podpora podávání zpráv o nesrovnalostech a podpora vzájemné správní pomoci a spolupráce v celních věcech a záležitostech týkajících se zemědělství by měla být sjednocena do jediného programu, Programu EU pro boj proti podvodům („program“), s cílem posílit součinnost a rozpočtovou flexibilitu a zjednodušit řízení. (7)Program proto kombinuje složku odpovídající programu Hercule, další složku zajišťující financování IMS a třetí složku, v níž jsou financovány činnosti svěřené Komisi podle nařízení (ES) č. 515/97, včetně platformy AFIS. (8)Platforma AFIS zahrnuje několik informačních systémů, včetně celního informačního systému (CIS). CIS je automatizovaný informační systém, jehož cílem je napomáhat členským státům při předcházení, vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, tím, že rychlejší šíření informací zvýší účinnost postupů spolupráce a kontrolních postupů jejich celních správ. CIS pokrývá případy správní i policejní spolupráce v rámci jediné infrastruktury. Pro účely správní spolupráce je CIS stanoven nařízením (ES) č. 515/97, přijatým na základě článků 33 a 325 Smlouvy o fungování Evropské unie. Pro účely policejní spolupráce je CIS stanoven rozhodnutím 2009/917/SVV, přijatým na základě čl. 30 odst. 1 písm. a) a čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii. Použití CIS pro policejní spolupráci nelze technicky oddělit od jeho použití pro spolupráci správní, jelikož oba druhy spolupráce probíhají v rámci jediného IT systému. Vzhledem k tomu, že CIS je sám o sobě jen jedním z několika informačních systémů provozovaných v rámci AFIS a že počet případů policejní spolupráce je v CIS menší než počet případů spolupráce správní, považuje se použití AFIS pro policejní spolupráci za doplňkové k použití pro spolupráci správní. (9)Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu [odkaz bude podle potřeby aktualizován podle nové interinstitucionální dohody: bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení] pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu. (10)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou uvedena ve finančním nařízení a stanoví zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie se rovněž týkají ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků, pokud jde o právní stát v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základní podmínkou řádného finančního řízení a efektivního financování z EU. (11)Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení pravidel. Mělo by se přitom také zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. (12)Pro zajištění kontinuity – v rámci programu – financování všech činností svěřených Komisi podle nařízení (ES) č. 515/97, včetně platformy AFIS, uvádí příloha I orientační seznam činností, jež mají být financovány. (13)Nákup vybavení prostřednictvím nástroje Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly může mít pozitivní dopad na boj proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy EU. Jak u nástroje Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly, tak u programu pro boj proti podvodům je třeba zajistit, aby nedocházelo ke zdvojování podpory Unie. Program by měl v zásadě zacílit svou podporu na pořizování druhů vybavení, jež nespadají do oblasti působnosti nástroje Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly, nebo vybavení, v jehož případě jsou příjemci jiné orgány než orgány, na něž se zaměřuje nástroj Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly. Vyhýbat se překryvům je třeba zejména v kontextu přípravy ročních pracovních programů. (14)Program by měl být otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP). Měl by být rovněž otevřen účasti přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů, jakož i zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách. Program by měl být také otevřen dalším třetím zemím za předpokladu, že uzavřou zvláštní dohodu vztahující se na jejich účast v programech Unie. (15)S ohledem na dosavadní hodnocení programů Hercule a s cílem posílit program by měla být ve výjimečných případech možná účast právnických osob usazených ve třetí zemi, která není přidružena k programu, aniž by tyto osoby musely nést náklady své účasti. (16)Program by měl být prováděn s přihlédnutím k doporučením a opatřením uvedeným ve sdělení Komise ze dne 6. června 2013 s názvem „Zintenzivnění boje proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky – ucelená strategie EU“, jakož i ve zprávě o pokroku při provádění tohoto sdělení ze dne 12. května 2017.

(17)V roce 2016 Unie ratifikovala Protokol o odstranění nezákonného obchodu s tabákovými výrobky Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku („protokol“). Protokol by měl sloužit k ochraně finančních zájmů Unie, jelikož se týká boje proti nezákonnému přeshraničnímu obchodu s tabákem, který vede ke ztrátám příjmů. Program by měl podporovat sekretariát Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku při plnění jeho úkolů spojených s protokolem. Kromě toho by měl také podporovat další činnosti organizované sekretariátem v souvislosti s bojem proti nezákonnému obchodu s tabákem. (18)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (19)Třetí země, které jsou členy EHP, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, úřadu OLAF, jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. (20) (21)Podle [odkaz bude podle potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. (22)V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je nutné provádět hodnocení tohoto programu na základě informací, jež se shromáždí v souladu s příslušnými požadavky na monitorování při současném zamezení nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení účinků programu v praxi. (23)Za účelem vypracování ustanovení týkajících se rámce pro monitorování a hodnocení programu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. (24)Právní základ pro financování AFIS je stanoven v čl. 42a odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 515/97. Toto nařízení by mělo uvedený právní základ nahradit a stanovit nový. Ustanovení čl. 42a odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 515/97 by proto měla být zrušena. (25)Nařízení (EU) č. 250/2014, kterým se zavádí program Hercule III, se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Toto nařízení stanoví program navazující na program Hercule III od 1. ledna 2021. Nařízení (EU) č. 250/2014 by proto mělo být zrušeno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I



OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1



Předmět Toto nařízení zavádí Program EU pro boj proti podvodům (dále jen „program“). Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. Článek 2



Cíle programu 1.Program má tyto obecné cíle: a)ochrana finančních zájmů Unie; b)podpora vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráce s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů. 2.Program má tyto specifické cíle: a)předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Evropské unie a boj proti nim;

b)podpora podávání zpráv o nesrovnalostech, včetně podvodů, týkajících se finančních prostředků z rozpočtu Unie ve sdíleném řízení a finančních prostředků předvstupní pomoci z rozpočtu Unie; c)zajišťování nástrojů pro výměnu informací a podpory operačních činností v oblasti vzájemné správní pomoci v celních věcech a záležitostech týkajících se zemědělství. Článek 3 Rozpočet 1.Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí 181,207 milionu EUR v běžných cenách. 2.Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: a)114,207 milionu EUR na cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. a); b)7 milionů EUR na cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. b); c)60 milionů EUR na cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. c). 3.Částku uvedenou v odstavci 1 lze použít na technickou a správní pomoc určenou pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace. Článek 4 Třetí země přidružené k programu Program je otevřen těmto třetím zemím: a)členům Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; b)přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátům v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; c)zemím, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; d)dalším třetím zemím v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě vztahující se na účast třetí země v některém programu Unie a za předpokladu, že dohoda: a)zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami třetí země, která se účastní programů Unie; b)stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich administrativní náklady. Tyto příspěvky představují v souladu s čl. [21 odst. 5] finančního nařízení účelově vázané příjmy; c)neuděluje třetí zemi ohledně daných programů rozhodovací pravomoc;

d)zaručuje právo Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. Článek 5 Provádění a formy financování z prostředků Unie 1.Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. 2.Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů a zadávání veřejných zakázek, jakož i formou náhrady cestovních výloh a denních diet podle článku 238 finančního nařízení. 3.Program může poskytovat financování na opatření prováděná v souladu s nařízením (ES) č. 515/97, zejména za účelem pokrytí druhů nákladů uvedených v orientačním seznamu v příloze I. 4.Je-li v rámci opatření, na něž je poskytována podpora, pořizováno vybavení, vytvoří Komise podle potřeby koordinační mechanismus pro zajištění účinnosti a interoperability s ohledem na veškeré vybavení zakoupené s podporou z programů Unie. Článek 6 Ochrana finančních zájmů Unie Účastní-li se třetí země programu na základě rozhodnutí podle mezinárodní dohody nebo na základě jiného právního nástroje, udělí tato třetí země příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Evropskému účetnímu dvoru nezbytná práva a potřebný přístup, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě Evropského úřadu pro boj proti podvodům tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům. KAPITOLA II GRANTY Článek 7 Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení. Článek 8 Způsobilá opatření Pro financování jsou způsobilá pouze opatření určená k provádění cílů uvedených v článku 2. Článek 9

Způsobilé subjekty 1.Kromě kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení se použijí kritéria způsobilosti stanovená v odstavci 2. 2.Způsobilé jsou tyto subjekty: a)orgány veřejné správy, jež mohou přispět k dosažení jednoho z cílů uvedených v článku 2 a jsou usazeny v jedné z těchto zemí: a)členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojeném; b)třetí zemi přidružené k programu; c)třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3; b)výzkumné a vzdělávací instituce a neziskové subjekty, jež mohou přispět k dosažení cílů uvedených v článku 2, pokud byly zřízeny a působí po dobu nejméně jednoho roku v členském státě nebo třetí zemi přidružené k programu nebo třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3; c)jakákoli právnická osoba založená podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace. 3.Subjekty uvedené v odstavci 2, jež jsou usazeny ve třetí zemi, která není přidružena k programu, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti, pokud je to nezbytné pro dosažení cílů daného opatření. 4.Subjekty uvedené v odstavci 2, jež jsou usazeny ve třetí zemi, která není přidružena k programu, by obecně měly nést náklady své účasti. KAPITOLA III TVORBA PROGRAMŮ, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Článek 10 Pracovní program Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. Článek 11 Monitorování a vykazování

1.Ukazatele pro vykazování pokroku dosaženého při plnění obecných a specifických cílů programu stanovených v článku 2 jsou uvedeny v příloze II. 2.Pro zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 za účelem změn přílohy II s cílem přezkoumat nebo doplnit ukazatele, je-li to považováno za nezbytné, a za účelem doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. 3.Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a případně členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování. Článek 12 Hodnocení 1.Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu. 2.Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění programu. 3.Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku 1 provede Komise závěrečné hodnocení programu. 4.Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropskému účetnímu dvoru. Článek 13 Přenesení pravomoci Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 za účelem vypracování ustanovení týkajících se rámce pro monitorování a hodnocení podle článku 11. Článek 14 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 13 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 13 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

KAPITOLA IV PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 15



Informace, komunikace a publicita 1.Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. Uvedení původu a zajištění viditelnosti finančních prostředků Unie se nevyžaduje v případech, kdy by mohlo být ohroženo účinné provádění operačních činností v rámci boje proti podvodům a celních operačních činností. 2.Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2. Článek 16 Změna nařízení (ES) č. 515/97 V článku 42a nařízení (ES) č. 515/97 se zrušují odstavce 1 a 2. Článek 17 Zrušení 3.Nařízení č. 250/2014 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021. Článek 18 Přechodná ustanovení 1.Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení č. 250/2014 a podle článku 42a nařízení (ES) č. 515/97, které se na příslušná opatření použijí až do jejich ukončení. 2.Finanční krytí programu může zahrnovat i výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu k programu od opatření přijatých podle nařízení č. 250/2014 a podle článku 42a nařízení (ES) č. 515/97. Článek 19

Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2021. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad 1.6.Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Program EU pro boj proti podvodům 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 03 Jednotný trh 03 03 Program EU pro boj proti podvodům 1.3.Návrh/podnět se týká: ◻ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ⌧ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu.

Článek 325 SFEU stanoví, že Unie a členské státy musí bojovat proti podvodům a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Evropské unie. Článek 33 SFEU stanoví posílení spolupráce mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí v celních věcech, jež je dále upřesněna v nařízení č. 515/97 o vzájemné správní pomoci a uskutečňována mimo jiné prostřednictvím platformy AFIS. Povinnosti týkající se podávání zpráv v IMS jsou stanoveny v příslušných odvětvových právních předpisech. V tomto rámci bude Program EU pro boj proti podvodům poskytovat příjemcům podporu, aby mohli lépe chránit finanční zájmy EU a rozvíjet vzájemnou správní spolupráci v celních věcech. Program se bude provádět prostřednictvím ročních pracovních programů v období let 2021–2027. 1.4.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účelnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. Důvody pro akci na evropské úrovni (ex ante) Jak ukazují statistiky zveřejněné ve výročních zprávách o boji proti podvodům („zprávách PIF“), podvody ohrožující finanční zájmy EU jsou přeshraničním jevem, který postihuje všechny členské státy EU. Pro řešení podvodů a také pro usnadňování vzájemné správní pomoci v celních věcech je zapotřebí koordinovaná akce. Hercule, AFIS a IMS jsou nástroje, které členské státy a Unii v tomto ohledu již dlouhou dobu podporují. Tento návrh má za cíl zefektivnit finanční podporu těchto nástrojů po dobu trvání příštího víceletého finančního rámce. Očekávaná vytvořená přidaná hodnota na úrovni Unie (ex post) Očekává se, že program bude nadále členské státy a Unii podporovat v boji proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy EU financováním činností (technická pomoc a odborná příprava), které by jinak nemusely být na vnitrostátní úrovni k dispozici, ve všech členských státech. Bude rovněž zajišťovat služby (AFIS a IMS), jež by v zájmu plnění daných cílů měly být poskytovány centralizovaně a horizontálně, pro všechny členské státy. Jak již tomu bylo v případě centralizovaného nákupu přístupu k různým příslušným databázím, program také umožní úspory. 1.4.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Hercule, AFIS a IMS jsou dlouhodobé nástroje EU pro boj proti podvodům a nesrovnalostem poškozujícím rozpočet EU a pro podporu vzájemné správní pomoci mezi celními správami a spolupráce s Komisí. Jsou předmětem pravidelných hodnocení a průzkumů spokojenosti uživatelů, jež do značné míry prokázaly přidanou hodnotu každého z nich. V případě programu Hercule bylo nejnovějším takovým hodnocením hodnocení Hercule III v polovině období, jehož součástí bylo rovněž nezávislé hodnocení, jež bylo zveřejněno v lednu 2018. Hodnocení dospělo k závěru, že program se ukázal být relevantním, že jsou zavedeny mechanismy pro zajištění jeho soudržnosti a že je účelný a účinný. Zároveň bylo zjištěno, že existence tohoto programu na úrovni EU je jasnou přidanou hodnotou a že činnosti prováděné v rámci programu jsou do značné míry udržitelné. AFIS je jakožto operační činnost předmětem průzkumů spokojenosti uživatelů, interního auditu a – v případě společných celních operací – hodnocení účastníků. AFIS byl hodnocen kladně; nejnovější dostupné údaje svědčí o více než 80% míře spokojenosti uživatelů s jeho funkcemi a výkonnostními charakteristikami i souvisejícími školeními. Kromě toho dospěl Evropský účetní dvůr k závěru, že informace týkající se zpráv o stavu kontejneru a spravedlivých cen poskytované prostřednictvím aplikací AFIS „rejstřík CSM“ a „nástroj pro automatizované monitorování“ jsou účinným nástrojem pro zjišťování potenciálních případů podvodu souvisejících se závadným popisem původu zboží a podhodnocováním/podfakturací. IMS je podrobován analýze v úzké spolupráci s členskými státy v rámci složky skupiny odborníků COCOLAF pro podávání zpráv a analýzu. 1.4.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Hercule je jediným programem EU, který je výhradně věnován podpoře boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy EU. AFIS a IMS jsou operační činnosti zajišťující specializované služby pro členské státy. Hodnocení Hercule prokázala, že podpora poskytovaná v rámci Hercule je jedinečná z hlediska rozsahu i obsahu. V rámci budoucího víceletého programového období bude vytvořen nový nástroj Unie pro finanční podporu na vybavení pro celní kontroly s cílem řešit příslušné problémy v oblasti celních kontrol podporou nákupu kontrolního vybavení pro celní orgány. Nový nástroj bude doplňovat Program EU pro boj proti podvodům, jehož podpora na pořizování vybavení bude omezená co do objemu, zacílená na ochranu finančních zájmů EU a určená pro celní i jiné než celní orgány. 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad ⌧ Časově omezená doba trvání –⌧ s platností od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2027, –⌧ finanční dopad od roku 2021 do roku 2027, –⌧ finanční dopad od roku 2021 do roku 2030 pouze u prostředků na platby.

– ◻ Časově neomezená doba trvání –provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –poté plné fungování. 1.6.Předpokládaný způsob řízení ⌧ Přímé řízení Komisí –⌧ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie, –◻ prostřednictvím výkonných agentur. ◻ Sdílené řízení s členskými státy ⌧ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi, –⌧ mezinárodní organizace a jejich agentury: sekretariát Rámcové úmluvy o kontrole tabáku, –◻EIB a Evropský investiční fond, –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení, –◻ veřejnoprávní subjekty, –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Program bude prováděn v rámci přímého řízení. Existuje však možnost, že v souvislosti s financováním sekretariátu Rámcové úmluvy o kontrole tabáku se bude konkrétní akce provádět v rámci nepřímého řízení.

2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Ukazatele pro sledování provádění a pokroku programu jsou uvedeny v příloze II návrhu nařízení. V kontextu ročních pracovních programů budou příjemcům finanční podpory uloženy přiměřené požadavky na vykazování. 2.2.Systémy řízení a kontroly 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie. Program bude prováděn úřadem OLAF v rámci přímého řízení. Existuje však možnost, že v souvislosti s financováním sekretariátu Rámcové úmluvy o kontrole tabáku se bude konkrétní akce provádět v rámci nepřímého řízení. Program EU pro boj proti podvodům bude do značné míry vycházet ze stávajícího programu Hercule a kombinovat jej s AFIS a IMS. Mechanismy provádění financování, způsoby plateb a kontrolní opatření se ukázaly být účinnými a přiměřenými. Budou se proto nadále používat v rámci Programu EU pro boj proti podvodům, přičemž se zároveň využije flexibility zavedené finančním nařízením, které má být přijato v roce 2018 (např. využití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů). Pro všechny transakce s výjimkou plateb předběžného financování, u nichž se bude uplatňovat centralizovaný způsob řízení, se bude používat částečně decentralizovaný postup schvalování finančních transakcí, přičemž protiváhu bude představovat rozpočtový útvar úřadu OLAF. V úřadu OLAF má každý vedoucí oddělení a ředitel pověření od generálního ředitele (pověřené schvalující osoby), a proto podle podmínek vnitřních pravidel pro plnění rozpočtu určená dále pověřená schvalující osoba plně odpovídá za provádění (tj. finanční a operační) programu a – po ověření, že byly v rámci zahájení a ověření operace provedeny nezbytné úkoly a kontroly – musí rozhodnout, zda operaci schválit, či zamítnout. Specifika spisů ke grantům: – Granty budou spravovány elektronicky od zveřejnění výzvy k podávání návrhů až po poslední platbu prostřednictvím systému Komise pro správu grantů eGrants. – Granty budou mít podobu jedné ze zjednodušených forem financování stanovených finančním nařízením, jež má být přijato v roce 2018: • jednorázové částky, • paušální sazba, • jednotkové náklady. Díky zjednodušeným formám grantů se budou moci příslušné schvalující osoby úřadu OLAF soustředit spíše na řádné provádění akce než na skutečné náklady. – Standardní grantové dohody stanoví podmínky pro financování a činnosti v rámci grantu, včetně kapitoly o kontrolních metodách. – V závislosti na různých proměnných (hodnota zakázky, složitost souboru podkladů) budou provádět pracovníci zodpovědní za finanční a provozní ověření podkladů kontroly ex post na místě. Během těchto kontrol se bude posuzovat kvalita a rovněž finanční dopad výstupu. – Způsoby plateb se budou uplatňovat jednotně na základě předběžného financování. Platba zůstatku se provede do 60 dní ode dne předložení závěrečné zprávy.

Specifika spisů OLAF k veřejným zakázkám: – Budou vypracovány podrobné zadávací podmínky, které budou základem konkrétní smlouvy. Počítá se s tím, že opatření proti podvodům budou obsažena ve všech smlouvách uzavřených mezi úřadem OLAF a externím subjektem. – Úřad OLAF bude provádět kontroly veškeré odvedené práce a dohlížet na všechny operace a služby dodavatele, s nímž byla uzavřena rámcová smlouva. – Většina úkolů během zadávacího řízení bude prováděna elektronicky prostřednictvím různých aplikací elektronického zadávání zakázek, jako jsou eTendering (elektronické nabídkové řízení), eSubmission (elektronické předložení nabídky), eInvoice (elektronická fakturace) atd. Shrnutí: Dosavadní zkušenosti s programy Hercule I, II a III a se systémem AFIS ukazují, že způsoby plateb a kontrolní metody fungují velmi dobře a je zajištěn soulad s finančním nařízením. 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění. Úřad OLAF zavedl postupy vnitřní kontroly, jež mají zajistit přiměřené řízení rizik v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných transakcí s přihlédnutím k víceletému charakteru programů a povaze příslušných plateb. Cílem kontrol je zajistit, aby odhadovaná míra chyb nepřesáhla 2 % ročně. Má se za to, že úroveň rizika je u grantových dohod nízká, jelikož u přibližně 90 % akcí jsou příjemci orgány veřejné správy nebo donucovací orgány v členských státech. Úroveň rizika u smluv uzavíraných na základě zadávacího řízení lze považovat za nízkou, jelikož významnou část výdajů právně a finančně kryje rámcová smlouva uzavřená na dobu jednoho roku s možností trojího prodloužení. Tento přístup, který zahrnuje konference, studie, případná školení v oboru digitální forenzní analýzy, rámcové smlouvy používané v souvislosti s AFIS a setkání a školení podle nařízení č. 515/97, bude nadále uplatňován i v budoucnu. V souladu s požadavky Komise se bude každý rok provádět posuzování rizik. Systémy vnitřní kontroly: Operační útvary odpovídají za operační ověření. V úřadu OLAF ověřují všechny spisy před jejich přijetím a zpracováním dále pověřenou schvalující osobou alespoň tři pracovníci (dva finanční a jeden operační pracovník). Zaměstnanci OLAF, jež schvalující osoba určí k ověřování finančních operací, jsou vybíráni na základě svých znalostí, schopností a zvláštních předpokladů, jež prokazují diplomy či odpovídající odborné zkušenosti, nebo po absolvování vhodného školení. Trvale se odborně vzdělávají a rozvíjí, aby si stále udržovali požadovanou úroveň odborné způsobilosti. Kontroly ex ante provádí finanční ověřovatelé rozpočtového útvaru úřadu OLAF u každé transakce (granty a veřejné zakázky), kterou musí schválit dále pověřená schvalující osoba. Během těchto kontrol ex ante se na základě kontrolních seznamů ověřuje legalita a správnost transakcí. Jsou-li zaznamenány chyby a/nebo nedostatky, kontrolní seznamy se aktualizují, aby pokrývaly zjištěné riziko. Účetnictví kontroluje jednou za měsíc účetní korespondent pod dohledem dále pověřené schvalující osoby rozpočtového útvaru. Kromě toho posuzuje úřad OLAF každoročně účinnost svých hlavních systémů vnitřní kontroly, včetně postupů realizovaných prováděcími subjekty v souladu s příslušnými pokyny Komise. Posouzení se opírá o řadu kontrolních opatření a zdrojů informací včetně posuzování rizik prováděného vedením a sledování ohlášených případů výjimek, případů nedodržení pravidel a nedostatků ve vnitřní kontrole v souvislosti s auditními zjištěními. 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce). Náklady na kontroly vyhodnotil úřad OLAF s přihlédnutím ke své netypické pozici jakožto úřad, který je pověřen bojem proti podvodům a je zastáncem silného kontrolního prostředí, jako přiměřené. Cílem kontrol je zajistit, aby odhadovaná míra chyb nepřesáhla 2 % ročně.

Při vyhodnocování nákladové efektivnosti a účinnosti kontrolního systému vycházel úřad OLAF z posouzení nejrelevantnějších klíčových ukazatelů týkajících se zadávání veřejných zakázek a výsledků kontrol a dospěl ke kladnému závěru. Hloubka hodnocení obecně dosahuje úrovně 3 a v některých případech i úrovně 4, pokud byla provedena kontrola na místě. Granty Celkové náklady na kontroly v souvislosti s granty (tj. včetně nákladů souvisejících s finančními kontrolami ex ante a ex post) byly ve výroční zprávě o činnosti za rok 2017 odhadnuty na 7,1 % celkové částky příslušných transakcí. Očekává se, že v návaznosti na zavedení zjednodušených forem financování ve výzvách k podávání návrhů v roce 2019 se náklady na kontroly mohou dále snížit na 6,3 % příslušných transakcí. Tyto kontroly nezjistily žádné finanční chyby, jež by mohly mít nepříznivý dopad na věrohodnost. Znamená to, že vedení má dostatečnou záruku, že cíle finančního řízení a vnitřních kontrol se daří naplňovat. Zadávání veřejných zakázek Náklady na kontroly týkající se zadávacích řízení dosahují podle posouzení ve výroční zprávě o činnosti 1,59 % rozpočtu vyčleněného na zadávání veřejných zakázek. Náklady na kontroly v souvislosti s možným financováním sekretariátu Rámcové úmluvy o kontrole tabáku lze odhadnout na 1,4 %. Kontroly ex post nezjistily žádné významné finanční chyby, jež by mohly mít nepříznivý dopad na věrohodnost. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům. Finanční zájmy Unie budou chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními finančního nařízení, jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění a článku 6 tohoto návrhu. Celkově lze říci, že již zavedená opatření proti podvodům skýtají přiměřenou záruku, že rizika v souvislosti s podvody jsou dobře řízena a pravděpodobnost jejich výskytu je nízká. S přihlédnutím k posouzení rizika podvodů, kontrolnímu prostředí, zavedeným postupům a poslání úřadu OLAF bylo rozhodnuto, že důraz bude kladen na tyto cíle: 1. Udržet vysokou úroveň kontroly finančních prostředků spravovaných úřadem OLAF Ačkoli má úřad OLAF jen malý operační rozpočet a jeho finanční transakce jsou omezeného rozsahu, kvůli svému poslání v boji proti podvodům musí jít příkladem. Úřad OLAF proto omezuje riziko podvodů tím, že má s ohledem na finanční prostředky, které spravuje, zavedeno silné kontrolní prostředí. 2. Prosazovat nejvyšší možnou úroveň bezúhonnosti zaměstnanců úřadu OLAF Existence organizační kultury, která podporuje bezúhonnost zaměstnanců, má v boji proti podvodům naprosto zásadní význam. Vzhledem k tomuto cíli je důležité mít zavedená pravidla, jež všichni uznávají a jsou všem jasná. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek číslo [název…] RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. [21 odst. 2 písm. b)] finančního nařízení 1 03 03 Program EU pro boj proti podvodům RP ANO ANO ANO NE 03 03 01 Předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Unie a boj proti nim RP ANO ANO ANO NE 03 03 02 Podpora podávání zpráv o nesrovnalostech včetně podvodů RP ANO ANO ANO NE 03 03 03 Poskytování finančních prostředků na akce prováděné v souladu s nařízením č. 515/97 RP ANO ANO ANO NE

3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce 1 Jednotný trh, inovace, digitální oblast 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po roce 2027 CELKEM 03 03 01 Předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Unie a boj proti nim Závazky (1) 15,160 15,359 15,662 16,075 16,608 17,270 18,073 114,207 Platby (2) 9,023 12,700 14,623 15,500 15,900 16,400 17,500 12,561 114,207 03 03 02 Podpora podávání zpráv o nesrovnalostech včetně podvodů Závazky (3) 0,929 0,941 0,960 0,985 1,018 1,059 1,108 7,000 Platby (4) 0,929 0,941 0,960 0,985 1,018 1,059 1,108 p.m. 7,000 03 03 03 Poskytování finančních prostředků na akce prováděné v souladu s nařízením č. 515/97 Závazky (5) 7,964 8,069 8,228 8,445 8,725 9,073 9,495 60,000 Platby (6) 7,566 7,665 7,817 8,023 8,289 8,620 9,020 3,000 60,000 Prostředky správní povahy financované z krytí programu Závazky = Platby (7) 0 0 0 0 0 0 0 Prostředky na krytí programu CELKEM Závazky =1+3+5+7 24,053 24,369 24,850 25,506 26,351 27,402 28,676 181,207 Platby =2+4+6 17,518 21,307 23,400 24,508 25,207 26,078 27,628 15,561 181,207



Okruh víceletého finančního

rámce 7 „Správní výdaje“ Tento oddíl se vyplní pomocí „rozpočtových údajů správní povahy“, jež se nejprve uvedou v příloze legislativního finančního výkazu (příloha V vnitřních pravidel), která se pro účely konzultace mezi útvary vloží do aplikace DECIDE.



v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po roce 2027 CELKEM Lidské zdroje 1,502 1,502 1,502 1,502 1,502 1,502 1,502 10,514 Ostatní správní výdaje 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,105 Prostředky z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce CELKEM (Závazky celkem = platby celkem) 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 10,619 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po roce 2027 CELKEM Prostředky ze všech OKRUHŮ

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky 25,570 25,886 26,367 27,023 27,868 28,919 30,193 191,826 Platby 25,012 25,180 23,927 24,518 25,280 26,228 27,377 25,012 191,826 3.2.2.Odhadovaný souhrnný dopad na prostředky správní povahy –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –☑ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Roky 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 CELKEM OKRUH 7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 1,502 1,502 1,502 1,502 1,502 1,502 1,502 10,514 Ostatní správní výdaje 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,015 0,105 Mezisoučet za OKRUH 7

víceletého finančního rámce 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 10,619 Mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní výdaje

správní povahy Mezisoučet

mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce CELKEM 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 1,517 10,619 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.



3.2.2.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –☑ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky Roky 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) Ústředí a zastoupení Komise 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 Delegace Výzkum • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) – SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD Okruh 7 Financovaní z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce – v ústředí – při delegacích Financovaní z krytí programu – v ústředí – při delegacích Výzkum Jiné (upřesněte) CELKEM 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 10,5 Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci 6 úředníků AD: strategické plánování, monitorování a přezkum 4,5 AST: přímí nadřízení a operační a finanční ověřování Externí zaměstnanci Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. 3.2.3.Příspěvky třetích stran Návrh/podnět: