EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 27.10.2011 
SEK(2011) 1294 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NÁVRHU NA ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o bezpečnosti činností v oblasti v yhledávání, pr ůzkumu a t ěžby ropy a zemního pl ynu na 
moři 
{KOM(2011) 688 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1292 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1293 v kone čném znění}  
 
CS Strana 1 z 8  CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU A POT ŘEBA JEDNAT 
V posledních t řech desetiletích došlo nejmén ě k 11 velkým katastrofám na mo ři1a k několika 
menším incident ům2, které mohly p řerůst ve velké katastrofy. Havárie plošiny Deepwater 
Horizon v dubnu 2010 znovu vyvolala diskuse o řízení rizik p ři těžbě ropy a zemního plynu 
na moři.  
Tato rizika z ůstávají zna čná také v EU, a to i p řes jejich snížení v d ůsledku reforem 
v některých členských státech po haváriích na vrt ných plošinách Piper Alpha (1988) a 
Alexander Kielland (1980). Z četnosti havárií v Evrop ě a jejich nákladové analýzy vyplývá, 
že průměrné roční hospodá řské ztráty zp ůsobené haváriemi na mo ři v EU dnes podle odhadu 
dosahují hodnot v rozmezí 205–915 milion ů EUR3 (což p ředstavuje základní scéná ř 
posouzení dopad ů). Tato situace vyžaduje opat ření, jež povede ke snížení rizik, zajistí 
účinnou reakci na závažné havárie a zaj istí rychlou obnovu postižených region ů a podnik ů. 
Riziko takové události je sou činem pravd ěpodobnosti a d ůsledků jejího vzniku. 
Pravděpodobnost  závažné havárie nelze podce ňovat, zejména s ohledem na informace4 o tom, 
že ukazatele týkající se závažný ch havárií se i nadále nesn ižují. Stále se vyskytující 
předzvěsti5 možných závažných havárií („nebezpe čné situace“) nám p řipomínají, že je nutno i 
nadále zlepšovat postupy a snižovat rizika.   Možné důsledky  závažných havárií v tomto odv ětví jsou obrovské. Zahrnují zna čné oběti na 
životech, závažné škody na životním prost ředí a také škody, jež zasahují pob řežní a mo řské 
životní podmínky
6. Dokonce i menší havárie mohou významn ě snížit důvěru veřejnosti a trhu, 
a preventivní omezení7 produkce mohou ovlivnit bezpe čnost dodávek energie a ekonomiku.  
Navzdory podobným rizik ům funguje odv ětví těžby na mo ři v každé jurisdikci EU podle 
různých environmentálních norem a norem v oblasti bezpe čnosti a ochrany zdraví a právní 
předpisy EU se p říslušných aspekt ů aktivit na mo ři týkají jen z části8. To nevytvá ří příznivé, 
komplexní a jednotné regula ční prostředí v rámci celé EU, kde pr ioritou musí být trvalé 
snižování rizik vzniku závažnýc h havárií. Zlepšení je zapot řebí dosáhnout ve všech regionech, 
ale mimo Severní mo ře je regulace rizik na mo ři méně rozvinutá a spo čívá spíše 
v předepisování podrobných požadavk ů než v účinné kontrole rizik.  Sdělení „Řešení otázky 
bezpečnosti těžby ropy a zemního plynu v pob řežních vodách“ (KOM(2010) 560 v kone čném 
znění) identifikovalo nedostatky a oblast i, kde je nutná ak ce v oblasti regula čních rámc ů EU 
a v postupech odv ětví. Toto posouzení dopad ů hodnotí alternativní možnosti politiky a jejich 
možné dopady.  
                                                 
1 § 2.1 posouzení dopad ů. 
2 Např. Brent B 2003, Gullfaks C 2010, Ganneth F 2011. 
3 Vyjdeme-li z toho, že míra opakování závažných havárií je 35 let a pr ůměrné ekonomické náklady se pohybují 
v rozmezí 5 miliard EUR (pouhé odstran ění škod) – 30 miliard EUR (celkové ekonomické náklady), odpovídá to 
nákladům ve výši 140–850 milion ů EUR ročně. K tomu je nutno p řipočíst odhadované ro ční majetkové ztráty ve 
výši 65 milion ů EUR vyplývající z častějších mén ě závažných zdokumentovaných havárií. Tyto odhady jsou 
založeny na podrobných statistických analýzách pravd ěpodobnosti a havárií, které jsou uvedeny v p říloze I. 
4http://www.ptil.no/news/rnnp-2010-major-challenges- in-important-areas-article7810-79.html  
5 Úniky ropy a zemního plynu, nedostate čné zajištění bezpečnosti výrobního procesu a nedostate čná kontrola 
vrtů; selhání v d ůsledku chybných zm ěn v projektech, nedod ělky údržby. 
6 Např. rybolov, cestovní ruch, n ěkdy přístavy, zem ědělství.  
7 Např. moratoria v Mexickém zálivu v roce 2010, nyní v Itálii a v roce 1988 ve Spojeném království (havárie 
vrtné plošiny Ocean Odyssey). 
8 § 2.1 posouzení dopad ů. 
 
CS Strana 2 z 8  CS Pokud jde o bezpe čnost těžby ropy a zemního plynu v pob řežních vodách, musí EU řešit trojí 
problém: 
1) Riziko vzniku závažné havárie p ři těžbě ropy a zemního plynu ve vodách EU je zna čné a stávající rozt říštěné 
právní předpisy, regula ční postupy a postupy v odv ětví neumož ňují dosáhnout veškerého dosažitelného snížení 
rizik v celé EU. 
2) Stávající regula ční rámec a provozní  podmínky nezajiš ťují co nejú činnější reakci na p řípadné havárie ve 
veškerých vodách EU. 
3) Při stávajících režimech odpov ědnosti nemusí zodpov ědná strana (nap ř. společnost, které uniká ropa) být vždy 
jasně identifikovatelná nebo nemusí být schopna nebo povinna uhradit veškeré náklady spojené s nápravou 
škody, kterou zp ůsobila. 
Následující tabulka podává p řehled o p říslušných rizikových faktorech zjišt ěných v naší 
analýze, p ři konzultacích se zú častněnými stranami a p ři mezinárodních šet řeních .  
Kategorie faktor ů Příslušné faktory  
Faktory značných a nedostate čně zmírněných rizik t ěžby ve vodách EU  
Stárnoucí infrastruktura a stále vysp ělejší průmyslové prost ředí 
Strukturální posun odv ětví k větší diverzifikaci  Vývoj odv ětví 
Posun k „mezním“ aktivitám a novým technologiím  
Nedůsledné využívání nejmodern ějších postup ů a technologií  
Nedodržování p ředpisů a norem  Postupy konkrétních 
společností 
Nedostate čná/nestejná úrove ň zajištění bezpečnosti ve spole čnostech  
Nestejná úrove ň odbornosti regula čních orgán ů  
Nedostate čná transparentnost a nedostate čné sdílení informací  Faktory související 
s regulačním rámcem  
Roztříštěnost regula čního rámce  
Faktory nedostate čné úrovně připravenosti na mimo řádné situace  
Rozdíly mezi členskými státy v oblasti plánování opat ření řešících mimo řádné 
situace  Stav plánování založeného na rizicích 
 
Přeshraniční neslučitelnost prost ředků reakce  
Nedostatek informací o možnostech odv ětví reagovat na mimo řádné situace  Integrace ve řejných 
a odvětvových plán ů 
a prostředků Nestejná kvalita plán ů společností pro řešení mimo řádných situací  
Faktory spojené s nedostate čnými předpisy o odpov ědnosti  
Jasnost a oblast p ůsobnosti právních p ředpisů EU, které se týkají 
odpovědnosti za životní prost ředí 
Nedostate čná finanční způsobilost a nedostate čné záruky  Jasnost a komplexnost p ředpisů 
týkajících se odpov ědnosti  
Nedostate čné systémy náhrady b ěžných škod  
Tabulka 1  
2. ZDŮVODNĚNÍ OPAT ŘENÍ EU 
Primární odpov ědnost a prost ředky potřebné pro kontrolu rizik na mo ři má odvětví. Ke 
snižování rizika vzniku závažné havárie na mo ři je nezbytné, aby se v celé EU staly normou 
nejmodern ější postupy. Lze o čekávat, že po havárii vrtné ploš iny Deepwater Horizon všichni 
provozovatelé p řezkoumali své postupy, avšak reak ce jsou nestejné: jen malá část z nich 
oznámila a/nebo zavedla konkrétní opat ření. To zvýraznilo nutnost p řijmout další opat ření ze 
strany veřejných orgán ů.  
V souladu se zásadou  subsidiarity  lze o činnosti EU uvažovat jen v p řípadě, že může 
dosáhnout cíl ů lépe než členské státy nebo že by činnost pouze na vnitrostátní úrovni 
nemusela vést k optimálním zlepšením. Spojen é království, Nizozemsko, Dánsko a Norsko již 
uplatňují regula ční přístup stanovení cíl ů, avšak mohly by své systémy zlepšit sm ěrem 
k vytvoření souhrnných referen čních hodnot pro oblast Severního mo ře. Větších přínosů by 
mohlo být možné dosáhnout ve St ředomoří, v oblasti Černého a Baltského mo ře, kde mají 
některé zem ě méně zkušeností s řízením rostoucích aktivit na mo ři.  
 
CS Strana 3 z 8  CS Nečinnost na mezinárodní úrovni nebo na úr ovni EU by zhoršila jeden z hlavních 
problémových faktor ů, totiž rozt říštěnost režim ů a vnitrostátních politik v EU.  
Sjednocení vnitrostátních postup ů je žádoucí v oblasti prevence, reakce a odpov ědnosti v EU, 
kde může těžká havárie vést k p řeshraničnímu úniku ropy. Návrh EU se jeví jako nejlepší 
způsob dosažení žádoucí situace v celé EU. Mohl by vy řešit i potíže související se 
smysluplným srovnáváním výsledk ů odvětví, se sdílením zpravodajských informací a údaj ů 
o incidentech.  
Proporcionalita je zajištěna posouzením efektivity, náklad ů a přínosů opatření EU 
směřujících k dosažení žádoucího výsledku.   
Na základ ě toho jsou opat ření na úrovni EU navrhována jen v p řípadě, že cíle m ůže být 
z hlediska náklad ů dosaženo efektivn ěji než vnitrostátními opat řeními. Nákladová efektivita 
je vyžadována v p řípadě, že se jedná o správní náklady (nap ř. transparentnost). Náležit ě jsou 
brány v úvahu také samoregulace odv ětví (např. technika reakce) a mezinárodní alternativy 
(např. občanskoprávní odpov ědnost). 
Protože v ětšina problémových faktor ů je celosv ětové povahy, jsou zárove ň žádoucí 
mezinárodní řešení . Diskuse v rámci organizací OSPAR,  NSOAF, IRF, G-20 a IMO však 
naznačují, že dosažen í rychlého pokroku pouze prost řednictvím t ěchto fór není 
pravděpodobné, nebo ť nemají zast řešující orgán, který by pros adil pokrok nebo zajistil shodu.  
3. HLAVNÍ CÍLE POLITIKY 
Pokud jde o trojí problém, m ěla by iniciativa EU dosáhnout dvou obecných cíl ů:  
1. Zabránit vzniku závažné havárie p ři těžbě ropy a zemního plynu na mo ři v EU (zejména 
pokud jde o havárie v souvislosti s významným rizikem). 
2. Umožnit EU řešení závažných mimo řádných událostí v p řípadě, že preventivní opat ření 
selžou. 
Tyto cíle se člení do čtyř konkrétních cíl ů, jež umožní činit opatření v celé oblasti p ůsobnosti 
odvětví od prevence až po reakci a nápravu škod:  
1. Zajistit důsledné využívání osv ědčených postup ů kontroly významných rizik v činnosti 
odvětví ropy a zemního plynu na mo ři, jež mohou zasáhnout vody nebo pob řeží EU; 
2. Zavést ve všech evropských jurisdikcích osv ědčené regula ční postupy v oblasti t ěžby ropy 
a zemního plynu na mo ři; 
3. Posilovat p řipravenost EU a její sc hopnost reagovat na mimo řádné situace s možným 
dopadem na ob čany, hospodá řství nebo životní prost ředí EU; 
4. Zlepšit a vyjasnit stávající p ředpisy EU v oblasti odpov ědnosti a náhrady za škody. 
 
4. MOŽNOSTI POLITIKY 
Lze uvažovat o n ěkolika možnostech politiky, kter é se navzájem liší mírou zm ěny postup ů na 
moři nebo ambiciózností t ěchto politik. Každá z t ěchto možností politiky sestává z balí čku 
opatření, jež budou ovliv ňovat rizikové faktory identifikované v kapitole 1. Krom ě základní 
možnosti – ne činnosti – (možnost 0) jsou uvažovány čtyři možnosti politiky: 
Možnost 1  („Severní mo ře, základní“) je výchozí úrovní smysluplného zásahu EU. Zavádí do 
právního systému EU zprávu o významných rizicí ch jako koncepci, jež staví na dokumentu 
 
CS Strana 4 z 8  CS týkajícím se bezpe čnosti a ochrany zdraví, který vyžaduje sm ěrnice 92/91/ES, avšak jde dál, 
přičemž odráží uznávané osv ědčené postupy používané v n ěkterých jurisdikcích oblasti 
Severního mo ře. 
Možnost 1+  („Severní mo ře +”) jde dále než možnost 1 v tom, že krom ě zprávy 
o významných rizicích zavádí n ěkterá právn ě nevynutitelná opat ření, která se inspirují široce 
uznávanými osv ědčenými postupy, jež existují v n ěkterých jurisdikcích oblasti Severního 
moře a týkají se nap ř.: přísného posuzování technické zp ůsobilosti žadatel ů o povolení aktivit 
v oblasti ropy a zemního plynu na mo ři; sbližování vnitrostátních plán ů reakce na mimo řádné 
události; budování navzájem kompatibilních prost ředků reakce členských stát ů a prostředků 
reakce, které má dot čené odvětví, a jejich zp řístupnění ostatním zemím podle pot řeby; 
a upřesnění oblasti p ůsobnosti p ředpisů v oblasti životního prost ředí, které lze použít 
k vyvození odpov ědnosti provozovatel ů (např. použitelnost právních p ředpisů o odpadech) p ři 
haváriích zp ůsobených t ěžbou ropy a zemního plynu na mo ři. EU by spole čnostem se sídlem 
v EU také navrhla dobrovolné dohody o uplat ňování norem EU mimo vody EU.  
Možnost 2  („osvědčené postupy EU”) rozvíjí komplexn ější balíček reforem, které vycházejí 
z obecně uznávaných sv ětových osv ědčených postup ů v oblasti kontroly rizika závažných 
nebezpečí. Tyto postupy by byly pro celou EU povinné a sou částí zpráv o významných 
rizicích by se stal o posouzení rizik v oblasti životního prost ředí. Tato možnost by vedla 
k dalším zlepšením i v oblasti Severního mo ře a vytvo řila by předpoklady pro regula ční 
dialog mezi p říslušnými vnitrostátními orgány v rámci celé EU. 
Možnost 3  („agentura EU”) dále posiluje ú činek možnosti 2 tím, že zavádí agenturu EU 
s cílem institucionalizovat, a tím i konsoli dovat reformy dosažené díky možnosti 2. Agentura 
by provád ěla inspekce a šet ření, monitorovala a posilovala shodu p ři provádění předpisů, 
rozvíjela schopnost zásahu a napomáhala budování kapacit v p řilehlých zemích, které nejsou 
členy EU.  
Každou z možností p ředstavuje soubor konkrétních opatření, přičemž některá z nich jsou 
společná pro více možností a ji ná se váží pouze na n ěkterou konkrétní možnost. Protože 
například možnost 1+ staví na  možnosti 1, zahrnuje opat ření možnosti 1 a dopl ňuje je 
o některá další. Možnost 2 obsahuje z části dodate čná opatření a částečně zachovává opat ření, 
která jsou obsažena v p ředchozích možnostech, al e provádí je odlišným zp ůsobem. To odráží 
skutečnost, že jedno opat ření může být provedeno r ůznými zp ůsoby, jež jsou často výrazem 
kompromisu mezi efektivitou a složitostí/proveditelností.  
Tato opat ření vyplynula z konzultací se zú častněnými stranami a z výzkumu. Následující 
tabulka podává úplný vý čet opatření a uvádí, zda jsou nebo nejsou sou částí jednotlivých 
možností; ukazuje také na hlavní zp ůsoby provád ění každého opat ření v rámci r ůzných 
možností. V d ůsledku toho každou možnost politiky ch arakterizuje na jedné stran ě soubor 
opatření, jež byla v dané možnosti zvolena, a up řednostňované způsoby provád ění každého 
opatření v rámci této možnosti. 
 
Č. Opatření 
 Možnost
0 Možnost 
1 Možnost 
1+ Možnost
2 Možnost
3 
1 Podrobné ov ěření technické zp ůsobilosti potenciálního 
provozovatele  0 (= 
neprová
dí se) 0 PO 
(pokyny)  PŘ Agentua 
EU 
2 Zavedení pravidelných inspekcí a sank čního režimu  0 PŘ 
(předpis)  PŘ PŘ EU 
 
CS Strana 5 z 8  CS Č. Opatření 
 Možnost
0 Možnost 
1 Možnost 
1+ Možnost
2 Možnost
3 
3 Předložení formálního posouzení bezpe čnosti ke 
schválení regula čním orgánem  0 P Ř PŘ PŘ EU 
4 Rozší ření zprávy o významných rizicích do komplexního 
modelu řízení rizik  0 0 0 P Ř PŘ 
5 Rozší ření postup ů EU na aktivity v zahrani čí 0 0 PO  PO EU 
6 Zřízení příslušného orgánu  0 0 0 P Ř EU 
7 Zřízení platformy pro regula ční dialog  0 0 0 P Ř EU 
8 Komplexní sdílení info rmací a transparentnost  0 0 0 P Ř PŘ 
9 Připravenost ú činně zasáhnout v p řípadě závažné havárie 
na moři 0 0 PO  PŘ EU 
10 Zajišt ění přeshraniční dostupnosti a kompatibility 
zásahových prost ředků 0 0 PO  PŘ EU 
11 Up řesnění oblasti p ůsobnosti odpov ědnosti za životní 
prostředí 0 0 PO  PŘ PŘ 
Tabulka 2 Porovnání politických možností 
Kromě opatření uvedených v tabu lce 2 byla zjišt ěna další t ři opatření, jež se týkají 
i) bezpečnosti produkt ů, ii) záruk finan ční způsobilosti a iii) systém ů náhrady b ěžných škod. 
Tato opat ření budou ovliv ňovat faktory uvedené v tabu lce 1, ale nejsou dostate čně 
propracovaná, aby mohla být zahrnuta do tohoto posouzení dopad ů, a jsou ponechána stranou 
pro samostatné posouzení. 
5. POSOUZENÍ DOPADU MOŽNOSTÍ 
Posouzení dopad ů zhodnotilo každou z možností podle toho, do jaké míry zmír ňuje rizika, 
jejího dopadu na náklady na dodržování právních p ředpisů členských stát ů EU, odv ětví 
a Komise a širších ne kvantifikovatelných dopad ů (sociálních, hospodá řských 
a environmentálních).  
Možnost 0 (žádná akce EU) nevede k žádným dodate čným náklad ům a nemá dopad na 
základní náklady v rozmezí 205–915 mil. EUR. Neovliv ňuje důsledně problémové faktory ve 
všech členských státech. Lze sice o čekávat ur čitá zlepšení ve vnit rostátních právních 
předpisech a v postupech členských stát ů a odvětví, avšak jejich vliv m ůže být vyvážen 
růstem úrovn ě rizik vyplývajících ze stále složit ějších aktivit na mo ři (složitější a vzdálen ější 
vrty atd.).  
Možnost 1  vede k r ůstu náklad ů na dodržování právních p ředpisů přibližně ve výši 
36 mil. EUR ro čně, které zatíží hlavn ě odvětví. Tato možnost zajiš ťuje důsledné posuzování 
rizik ze strany odv ětví a regula čních orgán ů, tvrdší režim sankcí/pokut a částečné zlepšení 
zajištění bezpečnosti v rámci odv ětví. Výsledné snížení rizika vyjád řené oproti základním 
nákladům se odhaduje p řibližně na 7–30 mil. EUR ro čně, čemuž odpovídá pr ůměrné snížení  
základního rizika o 3 % . 
Možnost 1+  zavádí dodate čné provozní náklady členských stát ů přibližně ve výši 3 mil. EUR  
a další náklady odv ětví ve výši 16 mil. EUR, takže kumulativní náklady odv ětví na 
dodržování právních p ředpisů dosáhnou p řibližně 52 mil. EUR . Zajišťuje omezené zlepšení 
při ověřování technické zp ůsobilosti; up řesňuje odpov ědnost provozovatel ů za znečištění; 
a formalizuje cíl uvést prost ředky a plány pro mimo řádné situace do stavu umož ňujícího 
jejich přeshraniční sdílení. Za číná zajišťovat EU ur čitý vliv na zp řísnění světových norem. 
Přínos možnosti 1+ p ředstavuje 25–109 mil. EUR ro čně, což odpovídá pr ůměrnému 
snížení  základního rizika o 12 % . 
 
CS Strana 6 z 8  CS Možnost 2  představuje pro odv ětví dodate čné náklady na dodržování a provád ění předpisů ve 
výši 70 mil. EUR, tedy kumulativní náklady pro odv ětví přibližně ve výši 122 mil. EUR ; dále 
se počítá se správními náklady ve výši 9–15 mil. EUR, což pro členské státy p ředstavuje 
kumulativní částku 12–18 mil. EUR  plus jednorázové správní náklady p řibližně ve výši 18–
44 mil. EUR. Řeší všechny zjišt ěné problémové faktory. Opat ření obsažená v této možnosti 
celkově snižují náklady základního rizika o 103–455 mil. EUR ro čně, což odpovídá 
snížení  základního rizika o 50 % .  
Možnost 3  konsoliduje p řínosy možnosti 2, podporuje regula ční soudržnost, nabízí 
technickou pomoc pro nové nebo vyvíjející se vnitros tátní režimy a posiluje koordinaci 
a transparentnost. Existuje však obava, že by tato možnost mohla snížit p řínosy režim ů 
založených na riziku tím, že bude klást v ětší důraz na institucionální nebo zpr ůměrované cíle 
na úkor regionálních nebo vnitros tátních priorit. Zavádí ro ční provozní náklady Komise ve 
výši přibližně 34 mil. EUR ro čně a jednorázové po čáteční náklady ve výši 18–44 mil. EUR a 
navíc 10 mil. EUR na nákup základních prost ředků reakce. Náklady odv ětví a členských stát ů 
na dodržování právních p ředpisů a celkové p řínosy této možnosti jsou srovnatelné 
s možností 2. 
6. UPŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI POLITIKY A PRÁVNÍ NÁSTROJ  
Upřednostňovanou možností politiky je možnost 2 , tj. komplexní reforma činnosti na mo ři, 
která prost řednictvím nových právních p ředpisů zvýší úrove ň řízení rizik v celé EU 
a pozvedne p řipravenost odv ětví činnosti na mo ři na mimo řádné situace na úrove ň 
osvědčených postup ů. Kromě konzistentnosti tato možnost zv ětšuje transparentnost v odv ětví 
a zvyšuje výkonnost regula čních orgán ů. 
 Tato možnost m ůže nejvýrazn ěji (o 50 %) snížit základní rizika posílenou prevencí 
a zmírněním důsledků havárie, pokud by k ní p řesto došlo. Snížení rizik vyjád řené 
průměrnými finan čními náklady (p řibližně 279 mil. EUR ro čně) je výhodn ější v porovnání 
s odhadovaným kumulativními  náklady jeho provád ění (správní náklady členských stát ů ve 
výši 12–18 mil. EUR ro čně a náklady odv ětví na dodržování právních p ředpisů ve výši 
122 mil. EUR ro čně). Možnost 2 je z administrativního a ekonomického hlediska dostupn ější, 
neboť dodatečné provozní náklady možnosti 3 (p řibližně 34 mil. EUR ro čně) nepřinášejí 
odpovídající snížení rizik. Možnost 1+ je volbou s mírným pozitivním dopadem (12 %) 
a s nevelkými možnostmi vynucování, a p řínosy možnosti 1 jsou nedostate č
né pro to, aby 
ospravedlnily – by ť nízké – náklady. Ze zú častněných stran jsou zm ěnám naklon ěny nevládní 
organizace a klasifika ční společnosti, již mén ě regulační orgány, a nejmén ě pak odvětví. 
 Navrhuje se provést možnost 2 prost řednictvím nařízení . Je výhodn ější než sm ěrnice díky 
své jasnosti, konzistentnosti a rychlosti provád ění díky p římému použití
9, a protože jeho 
primárním ú čelem je zajistit jednotné uplat ňování předpisů tam, kde provád ění členskými 
státy je v sou časnosti rozt říštěno. Přímým působením na odv ětví by na řízení také zajistilo 
rovnoprávn ější podmínky. Dob ře by také zajiš ťovalo pot řeby plánování pro p řípad vzniku 
mimořádných událostí v boji proti p řeshraničnímu znečištění. 
 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 
                                                 
9 Směrnice jsou up řednostňovány u právních akt ů, které se týkají pr ůmyslových odv ětví s vysokými riziky a 
vysokou hodnotou (nap ř. směrnice IPPC a sm ěrnice SEVESO II), zatímco pro menší odv ětví s vysokými riziky 
(např. civilní letectví) se často používají na řízení.  
 
CS Strana 7 z 8  CS Hodnocení ú činků tohoto na řízení by m ělo být provedeno nejpozd ěji do pěti let od vstupu 
tohoto právního p ředpisu v platnost. V této souvislosti by m ělo být využito výkonnostních 
ukazatelů v oblasti bezpe čnosti a údaj ů o činnostech k ov ěřování shody (viz kapitola 8 
posouzení dopad ů). Očekává se, že návrhy na zlepšení  transparentnosti a podávání zpráv 
usnadní hodnocení a monitoring a umož ní porovnávat rizika aktivit na mo ři v celé EU.  
Pravidelná setkání s p říslušnými orgány navíc umožní, aby Komise mohla toto odv ětví 
monitorovat. Napomohou také sdílení znalostí mezi tradi čními a novými mo řskými oblastmi 
EU.