Balíček opatření pro posílení odolnosti demokracie předkládaný spolu s tímto sdělením představuje vyvážené, komplexní a cílené akce na podporu integrity a účinného průběhu voleb do Evropského parlamentu v roce 2019. Jedná se o společnou odpovědnost všech aktérů zapojených do volebního procesu. Vyžaduje to neustálou ostražitost a flexibilní adaptaci na dynamické prostředí a rozvoj nových technologií. Stanovením pokynů, doporučení a nezbytných nástrojů mohou evropské a vnitrostátní politické strany, vlády jednotlivých států, orgány, soukromé subjekty a další zainteresované strany přehledněji a za rovných podmínek spolupracovat na vytváření bezpečnějšího demokratického prostředí.

Je důležité, aby bylo co nejvíce jasno v tom, jak v tomto novém kontextu provádět evropská pravidla pro ochranu údajů. Zároveň musíme podobným způsobem zintenzivnit naše úsilí o větší informovanost, transparentnost a bezpečnost. Občané by měli mít možnost rozpoznat, kdo k nim na internetu prostřednictvím reklamy a politických zpráv promlouvá a kdo tyto politické zprávy a reklamu financuje. Pokyny k provádění nových pravidel pro ochranu údajů v kontextu voleb do Evropského parlamentu by měly přispět k větší srozumitelnosti a lepšímu pochopení, zatímco intenzivnější spolupráce a lepší výměna informací jak mezi příslušnými orgány, tak i s jinými stranami přispějí k větší bezpečnosti.

Po volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 Komise ve své povolební zprávě z roku 2015 přislíbila určit, jak dále posílit evropský rozměr a demokratickou legitimnost rozhodovacího procesu Unie a dále zkoumat důvody dlouhodobě nízké volební účasti v některých členských státech a snažit se tento problém řešit. V únoru 2018 Komise vyzvala k včasnému a průběžnému zapojení občanů do diskuse o evropských otázkách, dřívějšímu zahájení kampaně politických stran před volbami do Evropského parlamentu, včetně kampaní jejich kandidátů na funkci předsedy Evropské komise, dále k větší transparentnosti, pokud jde o vazby mezi vnitrostátními a evropskými politickými stranami, a k tomu, aby členské státy propagovaly právo volit, a to zejména u nedostatečně zastoupených skupin.

Online aktivity, a týká se to i aktivit v průběhu volebního procesu, se rychle rozvíjejí, proto je nezbytné posílit bezpečnost a zajistit rovné politické podmínky. Obvyklé („offline“) volební záruky, jako jsou pravidla pro politickou komunikaci v období voleb, transparentnost výdajů na volební kampaň a stanovení jejich maximální výše, dodržování doby zákazu volební agitace a rovné zacházení s uchazeči, by měly platit také online. Stejně tak by měla v prostředí online platit i pravidla týkající se transparentnosti a omezení politické reklamy v televizi a na billboardech. Tak tomu v současnosti není a je třeba to před příštími volbami do Evropského parlamentu vyřešit.

Evropští občané by měli plně chápat možnosti, jež mají při politickém rozhodování ve volbách k dispozici. Obnáší to jednak větší povědomí o hrozbách, jednak větší transparentnost v rámci našeho politického procesu. Otevřený veřejný prostor, který chrání před nepřípustným ovlivňováním, zajišťuje rovné podmínky pro politické kampaně a volební procesy, kterým mohou občané důvěřovat. Zásadním úkolem pro naše demokracie je dát prostor dynamickým politickým kampaním, při nichž voliči získají jasný a nezkreslený obrázek o idejích a programech stran, jež se ucházejí o jejich hlas. Proti podvodům a dalším úmyslným pokusům o manipulaci voleb je proto třeba aktivně bojovat, mimo jiné formou sankcí.

Mezi úkoly bezpečnostní unie patří i zajištění odolnosti demokratických systémů EU: útoky na volební infrastrukturu a informační systémy kampaní jsou hybridní hrozby, kterými se Unie musí zabývat. Hromadné a politicky motivované dezinformační kampaně na internetu, jež mají někdy původ ve třetích zemích a které mají zdiskreditovat volby a zpochybnit jejich legitimitu, jsou považovány za rostoucí hrozbu pro naše demokracie. Evropská unie by měla přijmout veškerá opatření v její pravomoci, na jejichž základě by hájila své demokratické procesy proti manipulaci, za níž stojí třetí země nebo soukromé zájmy. Ukázalo se, že cílené dezinformace se objevují právě v období voleb. Tyto útoky postihují integritu a spravedlnost průběhu voleb, narušují důvěru občanů ve volené zástupce a celkově zpochybňují demokracii jako takovou.

Volby do Evropského parlamentu v květnu 2019 proběhnou ve značně odlišném kontextu, než tomu bylo při všech předchozích hlasováních. Politické výzvy, před kterými Unie a její členské státy stojí, jsou enormní. Je zjevné, že je třeba vystavět pevnější Unii se silným a důvěryhodným vystupováním na světové scéně, na které se o moc přetahují globální mocnosti, jež ne vždy sdílejí všechny naše zájmy či hodnoty. Pevná Unie založená na účinné soudní spolupráci, výměně informací za účelem boje proti terorismu a organizované trestné činnosti a na hladce fungujícím vnitřním trhu vyžaduje vzájemnou důvěru mezi členskými státy a v naše demokratické systémy. V této mimořádné situaci tedy budou výsledky voleb do Evropského parlamentu v květnu 2019 spoluurčovat budoucnost Evropské unie v příštích letech.

2.doporučení osvědčených postupů zaměřených na rizika dezinformací a kybernetických útoků a na podporu transparentnosti a odpovědnosti online ve volebním procesu EU; dále o posílení spolupráce mezi příslušnými orgány a zavedení nástrojů, které jim umožní zasáhnout a v případě potřeby uložit sankce na ochranu integrity volebního procesu;

3.řešení situací, v nichž politické strany nebo přidružené nadace využívají praktik porušujících pravidla na ochranu údajů s cílem záměrně ovlivnit nebo se pokusit o ovlivnění výsledků voleb do Evropského parlamentu.

Při předkládání tohoto balíčku Komise dbala na to, aby nevznikala zbytečná administrativní zátěž a aby se evropským, regionálním a vnitrostátním politickým stranám a nadacím nepřiměřeně neomezoval manévrovací prostor.

1.Stávající opatření EU na ochranu svobodných a spravedlivých voleb

Unie již podnikla důležité kroky k ochraně integrity voleb a posílení demokratického procesu.

Díky obecnému nařízení o ochraně osobních údajů, přímo použitelnému v celé Unii od 25. května 2018, má nyní Evropská unie v plném rozsahu nástroj, který přispívá k prevenci i řešení případů nezákonného použití osobních údajů. Evropská unie tímto v této oblasti stanoví nové standardy.

Kromě toho byl nedávno pozměněn akt o volbě členů Evropského parlamentu, mimo jiné v zájmu zajištění větší transparentnosti volebního procesu v Evropě. Revidované nařízení o statusu a financování evropských politických stran, jež bylo přijato dne 3. května 2018, zvyšuje uznání, efektivnost, transparentnost a odpovědnost evropských politických stran a evropských politických nadací. Doporučení Komise (EU) 2018/234 zdůrazňuje klíčová opatření posilující efektivní průběh voleb do Evropského parlamentu v roce 2019.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) se vztahuje na nevyžádaná sdělení pro účely přímého marketingu, včetně politických zpráv zasílaných politickými stranami a dalšími aktéry zapojenými do politického procesu. Zajišťuje také důvěrnost a chrání informace uložené v koncovém zařízení uživatele, jako je chytrý telefon nebo počítač. Navrhované nařízení o soukromí a elektronických komunikacích, které se v současnosti projednává, dále posílí kontrolu ze strany občanů zvýšením transparentnosti a rozšířením ochrany nad rámec tradičních telekomunikačních operátorů tak, aby zahrnovalo internetové služby elektronických komunikací.

Kromě toho Komise nedávno ve svém sdělení z 26. dubna 2018 navrhla evropský přístup k boji proti šíření dezinformací na internetu. Tímto sdělením se Komise zasazuje o transparentnější, věrohodnější a odpovědnější prostředí online. Jedním z hlavních cílů je vypracování kodexu zásad boje proti dezinformacím, který by měl zejména přimět online platformy a reklamní průmysl k zajištění transparentnosti a omezení možností cílené politické reklamy. Kodex by měl být zveřejněn v září 2018, přičemž měřitelné výsledky by se měly dostavit do října.

Konkrétně by se signatáři kodexu měli dohodnout na tom, že odstřihnou podvodné internetové stránky či stránky obsahující dezinformace od příjmů z reklamy a zajistí transparentnost sponzorovaného obsahu – zejména politické a tematické reklamy. Dále by měli jednak zavést systém jasného značení a pravidel pro fungování botů a zajistit, že jejich aktivity si nelze splést s činností lidí, jednak zintenzivnit úsilí o rušení falešných účtů. Signatáři by se měli rovněž dohodnout na tom, že podpoří vypracování indikátorů věrohodnosti zdrojů obsahu, a tím umožní jeho hodnocení uživateli. Mimo to by měli snížit viditelnost dezinformací zlepšením dohledatelnosti věrohodného obsahu a poskytovat uživatelům informace o prioritním zobrazování obsahu pomocí algoritmů. Kromě toho by měli důvěryhodným organizacím ověřujícím fakta a akademické obci poskytovat přístup k datům platformy. Posouzení kodexu bude součástí práce na akčním plánu, který bude obsahovat konkrétní návrhy, jak má EU koordinovaně reagovat na problém dezinformací, a který Komise a vysoká představitelka předloží do konce roku.

Pokud jde o „tradičnější“ kybernetické incidenty, jako např. například vniknutí do systémů IT nebo poškození internetových stránek, bylo vymezení trestných činů a minimální úrovně sankcí za útoky na informační systémy harmonizováno na úrovni Evropské unie směrnicí 2013/40/EU o útocích na informační systémy.

Skupina pro spolupráci, jež byla ustavena podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148, označila kybernetickou bezpečnost voleb jako společný problém. Tato skupina, kterou tvoří příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za kybernetickou bezpečnost, Komise a Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací, zmapovala stávající vnitrostátní iniciativy v oblasti kybernetické bezpečnosti sítí a informačních systémů používaných při volbách. Odhalila rizika související s nedostatečnou úrovní kybernetické bezpečnosti, jež mohou mít vliv na příští volby do Evropského parlamentu a vypracovala kompendium o kybernetické bezpečnosti volebních technologií, jež zahrnuje i technická a organizační opatření na základě zkušeností a osvědčených postupů. Toto kompendium poskytuje praktické pokyny pro orgány zabývající se kybernetickou bezpečností a pro volební orgány.

2.Další podpora odolnosti demokracie: posílení sítí spolupráce, transparentnosti online, ochrany před kybernetickými bezpečnostními incidenty a boje proti dezinformačním kampaním v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu

Vzhledem k rozsahu problematiky a k tomu, že formální povinnosti v této oblasti jsou rozděleny mezi více orgánů, bude smysluplných výsledků dosaženo pouze tehdy, budou-li spolupracovat všichni příslušní aktéři.

Toto sdělení doprovází doporučení Komise o sítích pro volební spolupráci, transparentnosti online, ochraně před kybernetickými bezpečnostními incidenty a boji proti dezinformačním kampaním v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu. V zájmu zajištění svobodných a spravedlivých voleb by měli toto doporučení všichni aktéři provést v dostatečném předstihu před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019.

V doporučení vyzýváme členské státy ke zřízení a podpoře vnitrostátních volebních sítí. Orgány členských států s působností ve volebních věcech by měly co nejdříve účinně spolupracovat s orgány v souvisejících oblastech (jako jsou úřady pro ochranu údajů, regulační orgány pro sdělovací prostředky, úřady pro kybernetickou bezpečnost atd.). V případě potřeby by měly také spolupracovat s donucovacími orgány. To jim umožní rychle odhalit potenciální hrozby pro volby do Evropského parlamentu a okamžitě vymáhat dodržování stávajících pravidel včetně uložení dostupných finančních sankcí, jako je vrácení veřejného příspěvku. Právní předpisy EU a členských států je třeba dodržovat a prosazovat. V tomto ohledu Komise vyzývá členské státy, aby v souladu s platným vnitrostátním a unijním právem podporovaly sdílení informací úřadů pro ochranu údajů s orgány odpovědnými za volební dohled a monitorování činností a financování politických stran, pokud z jejich rozhodnutí vyplývá či pokud existují jiné oprávněné důvody se domnívat, že případné porušení souvisí s politickou činností vnitrostátních politických stran nebo nadací v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu.

Rovněž se doporučuje, aby členské státy určily kontaktní místa, která se zapojí do evropské sítě pro spolupráci na volbách do Evropského parlamentu. Komise podpoří tyto sítě pro spolupráci svoláním prvního zasedání určených kontaktních míst do ledna 2019. Při respektování pravomocí členských států a procesních požadavků, které se vztahují na příslušné orgány, poskytne toto fórum základ pro evropský proces varování v reálném čase a platformu pro výměnu informací a postupů mezi orgány členských států.

Politické strany, nadace a organizace pořádající kampaně musí zaručovat transparentní postupy ve své politické komunikaci s občany a dbát na to, aby volební proces v Evropě nenarušily nekalé praktiky. Komise předkládá konkrétní opatření s cílem posílit transparentnost, aby občané viděli, kdo stojí za politickou komunikací, která se k nim dostává, a kdo ji platí. Členské státy by měly tuto transparentnost podporovat a usnadňovat, stejně jako úsilí příslušných orgánů při monitorování porušování pravidel a jejich vymáhání, a to i případným uložením sankcí. V příslušných případech by měly být donucovací orgány zapojeny rovněž do zajišťování odpovídající reakce na incidenty a do uplatňování vhodných sankcí.