EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.5.2020 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí Program InvestEU



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU Pro víceletý finanční rámec (VFR) na období 2021–2027 je třeba poskytnout investiční program EU, který by se zaměřil na průřezové cíle spočívající ve zjednodušení, flexibilitě, součinnosti a soudržnosti napříč příslušnými politikami EU. Úvahy, které Komise předložila v diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU, zdůrazňují, že je třeba „udělat více za méně peněz“ a v době rozpočtových omezení a značných investičních potřeb využít možností, které skýtá rozpočet EU. Kvůli dopadu pandemie COVID-19 na evropskou ekonomiku a riziku asymetrického oživení v rámci EU a členských států tyto potřeby značně vzrostly. Proto Komise stahuje svůj dřívější návrh na Program InvestEU, který předložila v květnu 2018, a předkládá Evropskému parlamentu a Radě návrh nový. Tento nový návrh plně odráží částečnou dohodu, které již bylo dosaženo mezi Evropským parlamentem a Radou v dubnu 2019. Navyšuje se původně navrhované finanční krytí a mění se oblast působnosti návrhu tak, aby odrážela konkrétní potřeby evropské ekonomiky po pandemii. Komise nyní souběžně navrhuje řešit negativní socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 pro pracovníky, domácnosti a společnosti v Unii. Mnoho evropských společností se již v důsledku krize potýká s obtížemi a tyto problémy se ještě umocní, jelikož omezení ekonomických a sociálních aktivit zůstávají v platnosti a pravidla pro omezení kontaktů nadále ovlivňují podnikatelskou činnost v mnoha odvětvích. Tyto obtíže mohou přetrvávat ještě dlouho po skončení stávajících omezení. V reakci na hospodářskou a sociální krizi způsobenou pandemií COVID-19 je třeba změnit návrh Komise z roku 2018 týkající se Programu InvestEU tak, aby lépe odpovídal změněným okolnostem. Změny částečné dohody, jíž dosáhli spoluzákonodárci, spočívají v navýšení finančního krytí, s nímž se počítalo pro původně navrhovaný Program InvestEU, aby se zohlednila obecná potřeba vyšších investic a existence zvýšeného rizika. Nový návrh rovněž rozšiřuje oblast působnosti Programu InvestEU. Aby bylo možné uspokojit budoucí potřeby evropského hospodářství a zajistit nebo zachovat strategickou autonomii v klíčových odvětvích, doplňuje se do programu nová oblast. Aby bylo možné splnit ambiciózní cíle politik Unie, je nadále zásadně důležité přilákat soukromý kapitál k financování investic a zároveň přizpůsobit strategii tak, aby měla větší politický význam. Program InvestEU bude přispívat k plnění cílů politik Unie, kdykoli bude vhodné použít vratnou investiční podporu. Program InvestEU má jedinečné předpoklady k tomu, aby během oživení po hluboké hospodářské a sociální krizi poskytoval dlouhodobé financování a podporoval politiky Unie. V současné krizi není rozdělování zdrojů na trhu zcela efektivní a vnímané riziko výrazně ovlivňuje tok soukromých investic. Za těchto okolností je základní prvek Programu InvestEU, tj. snižovat u projektů riziko, aby přilákaly financování ze soukromých zdrojů, obzvláště hodnotný a měl by být využit. Vylepšený Program InvestEU bude schopen poskytovat životně důležitou podporu společnostem ve fázi oživení a zároveň v souladu se svými původními cíli zajistí, že se investoři více zaměří na střednědobé a dlouhodobé politické priority Unie, jako je Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán Zelené dohody pro Evropu a strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy. Program zlepší kapacitu skupiny Evropské investiční banky a národních podpůrných bank a dalších prováděcích partnerů k podstupování rizik s cílem podpořit hospodářské oživení za stávajících podmínek, kdy se tato jejich kapacita ocitá pod zvýšeným tlakem. Pandemie COVID-19 představuje pro globální i unijní ekonomiku výrazný otřes. V důsledku nezbytných opatření zavedených proti šíření tohoto onemocnění došlo v EU k výraznému poklesu ekonomické aktivity. Očekává se, že pokles HDP EU v roce 2020 bude činit přibližně 7,5 %, tedy bude mnohem výraznější než během finanční krize v roce 2009 a bude mít nevyhnutelné nepříznivé sociální dopady. S vypuknutím pandemie vyšla najevo propojenost globálních dodavatelských řetězců a odhalily se některé slabiny, jako je příliš velká závislost strategických odvětví na nediverzifikovaných externích zdrojích dodávek. Tyto slabiny je třeba řešit, aby se zlepšila reakce Unie na mimořádné události i odolnost celého hospodářství při současném zachování její otevřenosti vůči hospodářské soutěži a obchodu v souladu s jejími pravidly. V době hospodářského útlumu je nutná silná reakce na úrovni Unie, zejména je třeba zlepšit odolnost hospodářských subjektů, a tím posílit a udržet autonomii strategických odvětví, aby se zajistila dlouhodobá konkurenceschopnost evropského hospodářství. Toho lze dosáhnout pouze se silným jednotným trhem a za rovných podmínek. Je zásadní, aby ekonomiky členských států, které byly dopadem pandemie zasaženy nejvíce, těžily z podpory programů v rámci rozpočtu EU. Kromě toho by Komise měla mít možnost podílet se na možném navýšení kapitálu (v jednom nebo více kolech) Evropského investičního fondu (EIF), který bude hrát zásadní úlohu při podpoře hospodářského oživení tím, že bude vydávat záruky, provádět sekuritizační operace a podporovat kapitálové investice v celé Unii. Ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 by mělo být pro tento účel vyčleněno finanční krytí ve výši až 900 000 000 EUR, aby Unie zastupovaná Komisí měla možnost zachovat si svůj celkový podíl na kapitálu EIF. •Odůvodnění a cíle Vytvořením Programu InvestEU se stanoví jednotný mechanismus podpory investic EU pro vnitřní činnost v rámci VFR na období 2021–2027. Program InvestEU vychází z úspěšných zkušeností s fondem EFSI a stávajícími finančními nástroji pro vnitřní politiky. Bude se opírat o čtyři pilíře: i) Fond InvestEU poskytující záruku EU; ii) Poradenské centrum InvestEU poskytující technickou pomoc obzvláště v oblasti rozvoje projektů; iii) Portál InvestEU poskytující snadno dostupnou databázi na podporu projektů při zajišťování financování a iv) operace kombinování zdrojů. Fond InvestEU se bude snažit přilákat soukromé investice a bude založen na poptávce. Bude podporovat zejména výzkum, inovace, digitalizaci, udržitelné investice do infrastruktury a strategické společnosti, ale bude rovněž zohledňovat potřeby v sociální oblasti a potřeby malých a středních podniků. Důležité bude rovněž zaměřit se na menší a lokální projekty. Nové prvky související s krizí Současná situace poškozuje společnosti v Unii, jelikož mohou být negativně ovlivněny faktory, které jsou mimo jejich kontrolu a kontrolu vnitrostátních orgánů a orgánů na úrovni Unie. V důsledku stávajícího rozšíření onemocnění COVID-19 mohou společnosti v Unii čelit rizikům likvidity, která by mohla vést k platební neschopnosti, ale také systémovějšímu riziku znehodnocení aktiv, jež by mohlo vést k oslabení strategických součástí průmyslu Unie. Aby bylo možné řešit nedostatky, které vznikly během krize v důsledku narušení dodavatelských řetězců, průmysl Unie by navíc měl posílit svou kapacitu tak, aby byl schopen pokrýt širší části strategických hodnotových řetězců. Tím, že se určité investiční oblasti označí za „strategické“ a takto se k nim bude přistupovat, prosadí EU tolik potřebnou rozsáhlou transformaci průmyslu a zajistí větší autonomii pro hospodářství Unie v souladu se zastřešujícími politikami, jako je strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy a Zelená dohoda pro Evropu. Tyto dlouhodobé politické priority by měly být kombinovány s opatřeními na podporu oživení, která byla přijata v návaznosti na pandemii COVID-19. Cílená a ambiciózní akce na úrovni Unie, která umožní plně využít potenciál jednotného trhu, bez ohledu na fiskální kapacitu členských států, pokud jde o navýšení a podporu investic, povede ke zvýšení konkurenceschopnosti, odolnosti a bezpečnosti Unie v budoucnu. Spolu s navýšením zdrojů v rámci oblasti pro udržitelnou infrastrukturu se proto navrhuje dále posílit Program InvestEU prostřednictvím facility pro strategické investice, tj. páté oblasti – oblasti strategických evropských investic –, která se zaměří na budování silnějších evropských hodnotových řetězců v souladu se strategickou agendou Unie a Novou průmyslovou strategií pro Evropu, jež předložila Komise. Takové posílení je v situaci po krizi obzvláště důležité, neboť některé členské státy nemusí mít finanční prostředky na to, aby pro tyto projekty zajistily státní podporu, a mnoho projektů navíc přesahuje hranice a vyžaduje evropský přístup. Optimální využití potenciálu jednotného trhu, včetně jeho prvků, které přispívají k inovacím a účinnosti, navíc vyžaduje účast společností z mnoha členských států, a nikoli pouze těch, které jsou z fiskálního hlediska schopny investovat po skončení tohoto obtížného období. Tento návrh pomůže tyto obtíže překonat. Oblast strategických evropských investic by se zaměřila především na podporu konečných příjemců, kteří jsou usazeni v některém členském státě a působí v Unii a jejichž činnosti mají pro Unii strategický význam, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a posílení odolnosti v jedné z těchto oblastí: a) poskytování kritické zdravotní péče, výroba a vytváření zásob léčivých přípravků, zdravotnických prostředků a zdravotnických potřeb, posílení kapacity pro reakce na krize v oblasti zdraví a systému civilní ochrany; b) kritická infrastruktura, fyzická či virtuální, včetně těch prvků infrastruktury, které byly identifikovány jako kritické v oblastech energetiky, dopravy (včetně nákladní železniční dopravy), životního prostředí, zdraví, bezpečné digitální komunikace, 5G, internetu věcí, platforem pro online služby, bezpečného cloud computingu, zpracování nebo ukládání dat, platební a finanční infrastruktury, leteckého a kosmického průmyslu, obrany, komunikací, sdělovacích prostředků, vzdělávání a odborné přípravy, volební infrastruktury a citlivých zařízení, jakož i pozemků a nemovitostí, jež jsou pro využívání této kritické infrastruktury zásadní;

c) poskytování zboží a služeb, které slouží k provozu a údržbě kritické infrastruktury podle písmene b); d) klíčové základní, transformační, zelené a digitální technologie a průlomové inovace, jsou-li investice strategicky významné pro průmyslovou budoucnost Unie, včetně: i) umělé inteligence, technologie blockchain, softwaru, robotiky, polovodičů, mikroprocesorů, technologií edge cloudu, vysoce výkonné výpočetní techniky, kybernetické bezpečnosti, kvantových technologií, fotoniky, průmyslové biotechnologie; ii) technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie, technologií pro skladování energie včetně baterií, udržitelných dopravních technologií (včetně obnovy a dovybavení mobilních dopravních prostředků s použitím těchto technologií), aplikací pro čistý vodíkový pohon a palivové články, dekarbonizačních technologií pro průmysl, zachycování a ukládání uhlíku, technologií pro oběhové hospodářství; iii) biomedicíny, nanotechnologií, léčivých přípravků a pokročilých materiálů (jako je grafen); e) výrobní zařízení pro hromadnou výrobu informačních, komunikačních a technologických součástek a zařízení v EU; f) dodávky a vytváření zásob kritických vstupů pro veřejné subjekty, podniky nebo spotřebitele v Unii, včetně energie, surovin, technických materiálů nebo potravinového zabezpečení, s ohledem na účinné využívání zdrojů a oběhovost ve strategických hodnotových řetězcích a g) kritické technologie a vstupy pro bezpečnost Unie a jejích členských států (jako jsou obranné a kosmické odvětví a kybernetická bezpečnost) a zboží dvojího užití ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Rady (ES) č. 428/2009. Pátá oblast by ve srovnání s původními oblastmi obnášela přidanou hodnotu za stávajících okolností tím, že by se zaměřila na příjemce nebo projekty z důvodu jejich velkého strategického významu pro Evropu, což je aspekt, který nebyl v ostatních oblastech zdůrazněn. Mohlo by se například jednat o společnosti působící v cílových odvětvích nebo malé a střední podniky, které se účastní těchto dodavatelských řetězců tím, že vyrábějí konkrétní součásti. Tyto operace mohou být v podnikatelském prostředí po pandemii COVID-19 často přirozeně rizikovější, neboť předkladatelé projektů jsou více vystaveni rizikům na straně zvýšené poptávky nebo nabídky. Některé oblasti, jako jsou polovodiče (včetně mikroprocesorů), datové technologie, 5G a kvantové technologie, mají zvláštní význam pro bezpečnost, důvěru a inovace. Zároveň vyžadují rozsáhlé investice, aby bylo možné pokrýt celý hodnotový řetězec strategických vstupů, které někdy pocházejí téměř výhradně z omezených zdrojů mimo EU, opatřit si a chránit technologické know-how a zároveň zavést a nahradit kritickou infrastrukturu, aby se zmírnila přílišná závislost na dodavatelích ze zemí mimo EU. Pátá oblast by se zaměřila jak na konkrétní projekty (např. na podporu velkých konsorcií nebo partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež usilují o vývoj specifické technologie a budování kritické infrastruktury), tak na poskytování širšího financování, například podporou vzniku celých ekosystémů podnikatelů, kteří působí v cílových odvětvích (např. inovativní malé a střední podniky pracující na technologiích, které mají potenciální význam pro průmyslovou biotechnologii a léčivé přípravky). Kromě toho by z podpory v rámci této oblasti měly těžit především významné projekty společného evropského zájmu. Požadavky na adicionalitu v této oblasti by se lišily od adicionality, která se plánovala pro původní oblasti InvestEU. Například adicionalita podpory podle páté oblasti pro velké korporace by spočívala spíše v udržování a rozvoji jejich produkce v Unii nebo, pokud je třeba zohlednit veřejný pořádek nebo bezpečnost, pod kontrolou evropských investorů a v rychlejším zavádění inovativních technologií, a nikoli v posuzování podpory z InvestEU čistě z hlediska rizik. Tato podpora by doplňovala podporu poskytnutou v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizaci, která se zaměří na rozvoj nových strategických kapacit. Rovněž bude zajištěna konkrétní součinnost pro následné investice do rozvoje strategických začínajících podniků EU a malých a středních podniků, jak vyplývá z Evropské rady pro inovace (ERI) rámcových programů EU pro výzkum a inovace (Horizont Evropa). Fond InvestEU Fond InvestEU sestává z rozpočtové záruky EU, která podpoří finanční produkty poskytované prováděcími partnery. Zaměřuje se na projekty s přidanou hodnotou EU a prosazuje jednotný přístup k financování cílů politik EU. Nabízí účinnou a efektivní kombinaci finančních nástrojů EU pro konkrétní oblasti politiky. Jakožto jednotný investiční režim pro vnitřní politiky Unie je Program InvestEU jak politickým nástrojem, tak i nástrojem k provádění. Obecným cílem Programu InvestEU jakožto politického nástroje je podporovat cíle politik Unie mobilizací veřejných i soukromých investic v rámci EU, a tím řešit selhání trhu a nedostatek investic, které brání dosažení cílů EU v oblasti udržitelnosti, konkurenceschopnosti a inkluzivního růstu, jakož i strategické autonomie Unie. Účelem je poskytnout financování hospodářským subjektům s takovým rizikovým profilem, který soukromé finanční subjekty ne vždy mohou nebo chtějí řešit, aby se podpořila konkurenceschopnost hospodářství EU, udržitelný růst, konvergence, sociální odolnost, inkluzivnost a integrace kapitálových trhů v EU v souladu s cíli politik EU v různých odvětvích. Program InvestEU, podpořený zárukou EU, přispěje k modernizaci rozpočtu EU a zvýší jeho dopad tím, že se bude „dělat více za méně peněz“. Pro ekonomicky životaschopné projekty s kapacitou vytvářet příjmy může systematičtější využívání rozpočtové záruky pomoci zvýšit dopad veřejných finančních prostředků. Program InvestEU by měl mít kapacitu utvářet strategii EU pro řešení stále příliš slabé investiční aktivity v Unii, která se ještě zhoršila kvůli krizi způsobené pandemií COVID-19. Diverzifikací zdrojů financování a podporou dlouhodobého a udržitelného financování přispěje Program InvestEU k integraci evropských kapitálových trhů v rámci unie kapitálových trhů a k posílení jednotného trhu a zároveň i k provádění Zelené dohody pro Evropu a investičního plánu Zelené dohody pro Evropu. Je důležitým nástrojem pro plnění cílů Nové průmyslové strategie pro Evropu. Jako celounijní zdroj finančních, tržních, technických a politických odborných znalostí by měl Program InvestEU rovněž fungovat jako katalyzátor pro finanční inovace ve službách cílů politik. Jako nástroj k provádění má Fond InvestEU plnit rozpočet EU prostřednictvím rozpočtové záruky účinnějším způsobem, dosáhnout úspor z rozsahu, více zviditelnit činnost EU a zjednodušit rámec pro podávání zpráv a odpovědnost. Cílem navrhované struktury je zjednodušení, větší flexibilita a odstranění možného překrývání mezi zdánlivě podobnými nástroji podpory EU. Kromě záruky EU na úrovni Unie předpokládá návrh možnost, aby členské státy využívaly část finančních prostředků v rámci sdíleného řízení prostřednictvím vyhrazené složky záruky EU v rámci Fondu InvestEU při sledování stejných cílů, pokud na celostátní nebo regionální úrovni dojde k selhání trhu nebo suboptimální investiční situaci.

Navrhuje se, aby celková záruka EU činila až 75 153 850 000 EUR se zvlášť vymezenou částí pro oblast strategických evropských investic až do výše 31 153 850 000 EUR. Poradenské centrum InvestEU a Portál InvestEU Poradenské centrum InvestEU bude v průběhu celého investičního cyklu poskytovat poradenství a podpůrná a doprovodná opatření pro vývoj projektů, aby se podpořil vznik a vývoj projektů a přístup k financování. Poradenské centrum InvestEU bude působit v oblastech politiky Programu InvestEU a bude i jednotným přístupovým místem pro předkladatele projektů a zprostředkovatele. Poradenské centrum InvestEU bude doplňovat technickou pomoc, jež se realizuje v rámci programů sdíleného řízení. Aby se zajistilo, že oblast strategických evropských investic a ostatní čtyři oblasti budou moci plně využívat všech prvků Fondu InvestEU, měla by být složka poradenství a další doprovodná opatření Programu InvestEU přiměřené cílům návrhu. Celkové finanční krytí včetně doprovodných opatření by mělo činit až 724 733 000 EUR, aby byly zohledněny potřeby této nové oblasti, jakož i rostoucí potřeby ostatních čtyř oblastí za současné situace. Portál InvestEU pak posílí viditelnost investičních příležitostí v Unii, a pomůže tak předkladatelům projektů při hledání financování. Tento návrh stanoví datum použitelnosti od 1. ledna 2021. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh je plně v souladu s platnými předpisy v této oblasti politiky, jelikož Program InvestEU poskytuje záruku EU, aby bylo možné účinně využívat rozpočtové fondy EU, pokud jsou operace s kapacitou vytvářet příjmy financovány v souladu s cíli politiky EU. Mezi ně patří unie kapitálových trhů, strategie pro jednotný digitální trh, balíček opatření nazvaný Čistá energie pro všechny Evropany, akční plán EU pro oběhové hospodářství, strategie pro nízkoemisní mobilitu, evropský obranný akční plán a Evropský obranný fond, kosmická strategie pro Evropu, evropský pilíř sociálních práv, Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán Zelené dohody pro Evropu a Nová průmyslová strategie pro Evropu. V rámci své působnosti podporuje Fond InvestEU tyto vzájemně se posilující strategie finančně. Návrh doplňuje nástroj na podporu solventnosti v rámci EFSI. Účelem nástroje na podporu solventnosti je poskytnout podporu pro krátkodobé potřeby v oblasti solventnosti, které vyplývají z bezprostředních důsledků hospodářského poklesu způsobeného pandemií COVID-19 pro nejvíce postižené společnosti, a jeho cílem je obnovit jejich kapitálovou pozici, zatímco InvestEU se zaměří na dlouhodobé investice na podporu cílů politik EU, včetně strategické autonomie a odolnosti evropského hospodářství. Oblast strategických evropských investic podle tohoto návrhu bude ve svém přístupu cílenější a více orientovaná do budoucna, než je tomu u nástroje na podporu solventnosti v rámci EFSI. Tato nová oblast podpoří projekty a společnosti, které mají význam pro dosažení nebo udržení strategické autonomie v klíčových hodnotových řetězcích na jednotném trhu, a to podporou rozšíření projektů v Unii a posilováním kapitálu a dlouhodobého financování společností v Unii jako alternativy k možným převzetím společnostmi ze zemí mimo EU. Podporovány by byly rovněž strategické společnosti s přeshraniční činností. •Soulad s ostatními politikami Unie Program InvestEU doplňuje grantové financování a další akce v podporovaných oblastech politiky, jako je Horizont Evropa, Nástroj pro propojení Evropy, program Digitální Evropa, jednotný trh, konkurenceschopnost malých a středních podniků a Evropský statistický program, Evropský kosmický program, Evropský sociální fond+, Kreativní Evropa, program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a Evropský obranný fond. V příslušných případech bude zajištěna součinnost s nástroji vnější politiky. Program je rovněž v souladu s dalšími politikami Unie, jako je například Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán Zelené dohody pro Evropu, strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy, Nová průmyslová strategie pro Evropu, unie kapitálových trhů, sociálně silná Evropa pro spravedlivou transformaci a další politiky a programy EU s významem pro strategickou autonomii a odolnost Unie, jako je Evropský obranný fond, nařízení EU o vesmíru a nařízení o prověřování přímých zahraničních investic. Kombinování s grantovým financováním zajistí doplňkovost s dalšími výdajovými programy. Program InvestEU rovněž doplňuje evropské strukturální a investiční fondy. Aby se usnadnilo využívání některých fondů v rámci sdíleného řízení (Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond+ (ESF+), Fond soudržnosti, Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV)) prostřednictvím finančních produktů, budou mít členské státy možnost využít Programu InvestEU. Ve srovnání se současnou situací se jedná o zásadní zjednodušení, neboť v tomto případě se použije pouze jeden soubor pravidel. Akce Programu InvestEU by se měly využívat k tomu, aby přiměřeně řešily selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovaly nebo vytlačovaly soukromé financování, a měly by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost akcí podle Programu InvestEU a pravidel EU pro státní podporu a zabrání se nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Komise ve spolupráci s prováděcími partnery vypracuje pokyny pro ověřování udržitelnosti a vhodným způsobem při tom využije kritéria stanovená v [nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování], na jejichž základě budou prováděcí partneři posuzovat environmentální, klimatické a sociální dopady financovaných projektů. Tyto pokyny napomohou politickým cílům Zelené dohody pro Evropu a zajistí, aby InvestEU nepodporoval projekty, které maří cíle Unie v oblasti klimatu a životního prostředí a sociální cíle. Navíc by se mohly zvážit cílené pobídky pro finanční produkty vyhrazené pro klimatické, environmentální a sociální priority, jejichž dosažení je obtížné, například v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky, a u nichž bylo zjištěno vyšší riziko, takže tyto dodatečné pobídky by byly odůvodněné. Fond InvestEU rovněž vytvoří speciální systém pro zajištění dalších investic ve prospěch regionů zapojených do spravedlivé transformace (pilíř 2 mechanismu pro spravedlivou transformaci), který doplní Fond pro spravedlivou transformaci (pilíř 1) a úvěrový nástroj pro veřejný sektor (pilíř 3). 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh je založen na článku 173 (Průmysl) a čl. 175 třetím pododstavci (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). V souladu s ustálenou judikaturou se právní základ uvádí, aby byl zřejmý hlavní obsah návrhu. Postupy stanovené pro oba články týkající se právního základu jsou tytéž (řádný legislativní postup).

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Cílů tohoto návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Hospodářská krize způsobená pandemií COVID-19 vyžaduje reakci na evropské úrovni, aby se podpořilo rychlé oživení hospodářství Unie prostřednictvím podpory společností a zachování hodnotových řetězců Unie. Návrh je obzvláště důležitý v situaci po krizi, aby bylo možné vybudovat odolnou, inkluzivní a integrovanou evropskou ekonomiku a zachovat jednotný trh i ve prospěch těch členských států, které nemají tolik finančních prostředků, aby takové projekty podpořily pomocí vnitrostátních zdrojů financování. Projekty s přeshraničním rozměrem budou rovněž vyžadovat přístup na úrovni Unie. Podpora stanovená tímto návrhem pomůže tyto obtíže překonat. Multiplikační účinek a dopad v praxi budou mnohem vyšší, než jakých by bylo možné dosáhnout prostřednictvím investiční ofenzivy v jednotlivých členských státech. Podpořila by se tím průmyslová politika EU a společné úsilí členských států o dosažení technologické a strategické autonomie sdílením investic. Jednotný trh Unie zajistí větší atraktivitu pro investory a lepší diverzifikaci rizik napříč odvětvími a zeměpisnými oblastmi. Program InvestEU bude zahrnovat investice a přístup k financování na podporu politických priorit EU tím, že bude řešit selhání trhu a nedostatek investic v celé EU. Podpoří také na úrovni EU tvorbu, vývoj a tržní testování inovativních finančních produktů a systémů k jejich šíření pro potřeby nových nebo komplexních selhání trhu a nedostatku investic. Dobrovolná složka členského státu by umožnila řešit selhání trhu a nedostatek investic v jednotlivých zemích, přičemž by čerpala z finančních produktů vytvořených na centrální úrovni, čímž by se zajistilo účinnější geografické využívání zdrojů, pokud je to opodstatněné. Členským státům by to umožnilo uplatnit část jejich finančních prostředků v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu+ (ESF+), Fondu soudržnosti, Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) prostřednictvím Fondu InvestEU. Navrhovaná struktura se dvěma složkami v každé oblasti politiky umožňuje účinně uplatňovat zásadu subsidiarity. Kromě toho se budou tyto dvě složky v každé oblasti řídit stejnými pravidly Fondu InvestEU, což umožní jasnější a jednodušší rámec pro využívání jednotlivých zdrojů finančních prostředků EU. •Proporcionalita Dlouhodobé cíle EU v oblasti udržitelnosti, konkurenceschopnosti, inkluzivního růstu a strategické autonomie a odolnosti vyžadují významné investice do různých oblastí politiky. To zahrnuje mimo jiné nové modely týkající se mobility, energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, přírodního kapitálu, inovací, digitalizace, dovedností, sociální infrastruktury, oběhového hospodářství, opatření v oblasti klimatu, oceánů, zakládání a růstu malých podniků, jakož i strategické autonomie a odolnosti Unie. Je třeba obnovit úsilí při řešení přetrvávající roztříštěnosti trhu a selhání trhu způsobených neochotou soukromých investorů podstupovat rizika, omezenou finanční kapacitou veřejného sektoru a strukturální neefektivností investičního prostředí. Členské státy nejsou schopny tyto nedostatky v investicích samy dostatečně překlenout. Zásah na úrovni EU zajišťuje, že může být mobilizováno kritické množství zdrojů, aby se maximalizoval reálný dopad investic. Návrh nenahrazuje investice členských států, ale naopak tyto investice doplňuje tím, že podpoří zejména projekty, které přinášejí přidanou hodnotu EU. Zásah na úrovni EU navíc umožňuje úspory z rozsahu při využívání inovativních finančních produktů, jelikož působí jako katalyzátor soukromých investic v celé Unii a pro tento účel co nejlépe využívá evropských institucí a jejich odborných zkušeností. Zásah EU rovněž poskytuje přístup k různorodému portfoliu evropských projektů, čímž urychluje soukromé investice a umožňuje rozvoj inovativních řešení v oblasti financování, která lze podle situace rozšířit nebo napodobit ve všech členských státech. Zásah na úrovni EU je jedinou možností, jak účinně řešit investiční potřeby spojené s cíli politiky pro celou EU. Kromě toho budou k vyřešení zbývajících nedostatků v oblasti investic v období 2021–2027 i nadále zapotřebí strukturální reformy a vylepšené regulační prostředí. Návrh počítá s podporou pro společnosti, hodnotové řetězce a ekosystémy, které mají strategický význam, a reaguje na slabiny, jež odhalila pandemie COVID-19. Mobilizace soukromých finančních prostředků na podporu investic a obnovy spolu s veřejnými finančními prostředky zajistí pákový efekt rozpočtových zdrojů. Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení sledovaných cílů nezbytné. •Volba nástroje Účelem návrhu je vytvořit jediný nástroj poskytující rozpočtovou záruku EU na podporu finančních a investičních operací prováděcích partnerů v souladu se závěry posouzení dopadů, aby bylo možné navázat na úspěch EFSI a předchozích finančních nástrojů a současně zohlednit získané poznatky, pokud jde mimo jiné o zamezení roztříštěnosti a možného překrývání. Navrhovaným nástrojem je proto nařízení. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti stávajících právních předpisů Návrh vychází z poznatků získaných při hodnocení předchozích finančních nástrojů a EFSI. Konkrétně bylo v roce 2018 provedeno nezávislé hodnocení EFSI, kromě několika dalších hodnocení EFSI, jež byla provedena od jeho vzniku:

·hodnocení Komise o využití záruky EU a fungování záručního fondu EFSI , doplněné o stanovisko Účetního dvora , ·hodnocení EIB týkající se fungování EFSI (říjen 2016) a ·nezávislé externí hodnocení uplatňování nařízení o EFSI (listopad 2016). Hlavní zjištění těchto hodnocení byla shrnuta ve sdělení Komise o investičním plánu pro Evropu (COM(2016) 764). Všechna hodnocení dospěla k závěru, že záruka EU prokázala svou relevantnost a umožnila EIB provádět rizikovější činnosti a zavést rizikovější produkty na podporu širšího okruhu příjemců. Ukázalo se, že i EFSI je vhodným nástrojem k mobilizaci soukromého kapitálu. Pokud jde o řízení, nezávislé hodnocení z roku 2018 poukázalo na význam investičního výboru pro důvěryhodnost systému, transparentnost jeho rozhodnutí a kvalitu srovnávacího přehledu, který byl vyhodnocen jako vhodný nástroj, který umožňuje konzistentní přístup k prezentaci projektů a shrnutí závěrů hodnocení. Na základě podepsaných operací mobilizoval EFSI do konce roku 2019 investice ve výši 401 miliard EUR, což odpovídá 80 % cíle. Pokud jde o schválené operace, činil v uvedené době jejich objem 458 miliard EUR, což odpovídá 92 % cíle. Mobilizované investice ze schválených operací dosáhly cíle 315 miliard EUR do poloviny roku 2018. Očekává se, že cíle 500 miliard EUR bude dosaženo. Hodnocení zaznamenala určitou koncentraci v členských státech s dobře rozvinutými institucionálními kapacitami. Pokud se však mobilizované investice posoudí ve vztahu k hrubému domácímu produktu těchto členských států, je tato koncentrace mnohem méně výrazná. Nicméně za účelem dalšího zlepšení zeměpisné vyváženosti posílil EFSI 2.0 význam Evropského centra pro investiční poradenství. Ke dni 31. prosince 2019 je aktuální multiplikační účinek EFSI obecně v souladu s tím, co bylo vyhodnoceno na počátku – agregovaný globální multiplikátor 15,66 dosažený ke konci roku 2019 v porovnání s cílovou hodnotou 15 pro konec investičního období. EFSI rovněž účinně mobilizuje soukromé investice. Přibližně 69 % mobilizovaných investic pochází ze soukromého sektoru. Pokud jde o účinnost, potvrdilo se, že dostupnost záruky EU je účinným nástrojem, který výrazně zvyšuje objem rizikovějších operací Evropské investiční banky. Záruka EU konkrétně zmrazuje v porovnání s finančními nástroji méně rozpočtových zdrojů, protože vyžaduje v porovnání s úrovní finančních závazků obezřetné, avšak omezené rezervy. Předpokládá podmíněný závazek, a očekává se proto, že dosáhne úspor z rozsahu, což povede k vyššímu objemu mobilizovaných investic na jedno vydané euro. Důkazy, které byly analyzovány jako součást nezávislého hodnocení v roce 2018, rovněž jasně ukázaly, že velikost záruky EU v rámci EFSI je odpovídající. Rovněž bylo zjištěno, že přístup použitý pro modelování cílové sazby EFSI je obecně přiměřený a je v souladu s odvětvovými normami, ale byly navrženy určité změny. Rozpočtová záruka se rovněž ukázala jako nákladově efektivnější pro rozpočet EU, neboť omezuje platby poplatků za správu hrazené prováděcímu partnerovi. V případě EFSI dokonce dostává EU náhrady za poskytnutou záruku EU v rámci oblasti politiky pro infrastrukturu a inovace. Nezávislé hodnocení z roku 2016 zdůraznilo potřebu lépe definovat a vyjasnit pojem adicionality. Nařízení o EFSI 2.0 proto obsahuje několik opatření, která tento pojem a kritéria objasňují a zlepšují transparentnost procesu. Nezávislé hodnocení z roku 2018, které mohlo vyhodnotit pouze operace schválené v rámci EFSI, a nemohlo tedy otestovat nová opatření EFSI 2.0, potvrdilo potřebu více objasnit pojem adicionality a definici suboptimálních investičních situací. Dospělo zejména k závěru, že operace EFSI se vyznačují vyšším stupněm rizika ve srovnání se standardními operacemi Evropské investiční banky (operace jiné než EFSI), jak vyžaduje nařízení o EFSI. Z různých průzkumů a rozhovorů však vyplynulo, že v rámci oblasti politiky pro infrastrukturu a inovace EFSI mohlo dojít k určitému vytěsňování. Dospělo se k závěru, že by bylo vhodné se takové situaci u Programu InvestEU vyhnout. Nezávislé hodnocení z roku 2018 rovněž zdůraznilo nefinanční přidanou hodnotu, kterou je přilákání nových investorů, demonstrace a tržní testy nových produktů a modelů financování a podpora a přijímání vyšších provozních standardů ze strany poskytovatelů finančních služeb. Hodnocení, jež provedla EIB v roce 2016, a nezávislé hodnocení z roku 2018 potvrdily, že EFSI způsobil zpočátku narušení jiných finančních nástrojů na úrovni EU tím, že nabízel podobné finanční produkty, zejména dluhový nástroj v rámci Nástroje pro propojení Evropy a část InnovFin, přičemž toto narušení bylo částečně vyřešeno opětovným zacílením stávajících nástrojů na nové tržní segmenty. Návrh týkající se Fondu InvestEU rovněž vychází z poznatků získaných při hodnocení předchozích finančních nástrojů během dvou desetiletí (Nástroj pro propojení Evropy, Horizont 2020, COSME atd.) a nástrojů zavedených v dřívějších finančních rámcích, jako je rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace. Tato hodnocení obecně potvrzují, že v Evropě i nadále existují mezery ve financování v odvětvích a oblastech politiky, na něž se vztahují finanční nástroje EU, a že investiční podpora na úrovni EU je i nadále relevantní a nezbytná pro splnění cílů politiky EU. Hodnocení však rovněž zdůrazňují, že je třeba posílit soudržnost mezi různými finančními nástroji na úrovni EU a dalšími iniciativami EU, že je třeba lépe využívat součinnosti s celostátními a regionálními iniciativami a že stávající nástroje se vzájemně překrývají. Hodnocení poukazují na potřebu lepší koordinace a koncipování nástrojů na podporu investic, aby se minimalizovalo jejich potenciální překrývání. Expanze činností vytvořila potřebu posílit mechanismy pro celkovou koordinaci opatření, zabránit nadbytečnému rozrůstání a dosáhnout větší součinnosti. Pokud jde o nástroje COSME, které nabízejí podporu malým a středním podnikům, jež mají zásadní význam pro budoucí konkurenceschopnost Unie, hodnocení ukazují, že významným důvodem pro podporu těchto nástrojů je selhání trhu a obtížný přístup k financování, kterému malé a střední podniky čelí. Zejména začínající podniky, menší podniky a podniky, které nemají dostatečné zajištění, mají problémy s přetrvávajícími a strukturálními nedostatky na trhu s dluhovým financováním v celé EU. Účetní dvůr ve zvláštní zprávě shledal, že záruční mechanismus pro malé a střední podniky má pozitivní dopad na růst podporovaných malých a středních podniků. V souladu s doporučeními Účetního dvora je třeba zlepšit zacílení na příjemce a koordinaci s režimy jednotlivých států. Z hodnocení vyplývá, že pokud jde konkrétně o finanční nástroje InnovFin v rámci programu Horizont 2020, je přístup k financování i nadále zásadním problémem při zlepšování výkonnosti Evropy v oblasti inovací. Hodnocení potvrzují, že finanční nástroje InnovFin se osvědčily v kontextu rostoucí poptávky po rizikovém financování výzkumu a inovací a umožnily skupině Evropské investiční banky pokrýt nové rizikovější segmenty. Opět však zdůrazňují potřebu posílit součinnost s dalšími programy financování EU a potřebu odstranit zbývající překážky v kontextu pomoci inovativním společnostem při jejich růstu od založení až po expanzi. Bylo rovněž poukázáno na to, že pouze relativně malý počet podniků, které získaly granty z programu Horizont 2020, těžilo z finančních nástrojů programu Horizont 2020, což může inovativním společnostem bránit v růstu. Fond InvestEU bude na těchto zkušenostech stavět a zaměří se na příjemce v oblasti výzkumu a inovací (včetně inovativních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací), aby získali lepší přístup k financování ve všech fázích svého rozvoje. Využije součinnosti mezi grantovým financováním a financováním založeným na trhu tím, že usnadní kombinování zdrojů. Audit Evropského účetního dvora týkající se záručního mechanismu navíc doporučil zaměřit se lépe na příjemce v inovativnějších společnostech. Sdružováním odborných znalostí a zdrojů bude Fond InvestEU stále více zaměřovat svou podporu na podniky, které se zapojují do inovačních činností s vyšším rizikem. V sociální oblasti a v souvislosti s programem pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) existují empirické důkazy o tom, že investice do sociální infrastruktury, sociálních podniků vyrábějících zboží („hmotná aktiva“), jakož i do sociálních služeb, myšlenek a lidí („nehmotná aktiva“) jsou v Unii značně nedostačující, i když mají zásadní význam pro to, aby se členské státy rozvinuly ve spravedlivou a inkluzivní společnost založenou na znalostech. Mikrofinancování a sociální podniky v Evropě stále představují nedávný vývoj a jsou součástí rozvíjejícího se trhu, který dosud není plně rozvinutý. Jak bylo zdůrazněno v hodnocení EaSI v polovině období, které proběhlo v roce 2017, podpořily finanční nástroje EaSI zranitelné osoby a mikropodniky a usnadnily přístup k financování pro sociální podniky, a dosáhly tak významného sociálního dopadu. Z hodnocení vyplývá, že nasazení plného potenciálu, který ukázaly dosud dosažené výsledky, dostatečně odůvodňuje pokračování investiční podpory v sociální oblasti a potřebu, aby v rámci Programu InvestEU byla poskytnuta dodatečná kapacita.

Zpráva o posouzení dopadů Programu InvestEU obsahuje podrobné shrnutí výsledků těchto hodnocení. V lednu 2019 zveřejnil Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu (č. 03/2019) o Evropském fondu pro strategické investice. Zpráva uvádí, že EFSI je účinný při mobilizaci finančních prostředků na podporu významných dodatečných investic v EU. Zpráva rovněž identifikovala některé oblasti, v nichž je třeba dosáhnout zlepšení. Většina z nich již byla z velké části vyřešena nařízením o EFSI 2.0, zatímco jinými se zabývá legislativní návrh týkající se InvestEU. InvestEU konkrétně posílí doplňkovost a zabrání zdvojování a překrývání mezi různými nástroji. Kromě toho bude InvestEU dále posilovat a upřesňovat kritéria týkající se posuzování adicionality a odhadu investic mobilizovaných v souladu s požadavky nového finančního nařízení ((EU) 2018/1046). V návaznosti na doporučení Evropského účetního dvora ohledně zlepšení zeměpisného rozložení provedla řídící rada EFSI v roce 2019 studii s cílem analyzovat hlavní příčiny pozorovaného zeměpisného rozložení a přijala opatření k dalšímu zlepšení zeměpisné vyváženosti při současném zohlednění povahy EFSI, jež se řídí poptávkou. V květnu 2020 zveřejnil Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu (č. 12/2020) o Evropském centru pro investiční poradenství (EIAH). Zpráva dospěla k závěru, že ke konci roku 2018 se centrum EIAH dosud neprokázalo jako účinný nástroj pro posílení investic v EU. Během období auditu bylo dokončeno pouze několik úkolů, které měly významný dopad na nabídku projektů vhodných pro investice, a většina úkolů centra EIAH se týkala raných fází investičního cyklu projektů, takže mohou mít účinky pouze v dlouhodobém horizontu. Evropský účetní dvůr poukázal na velkou spokojenost příjemců se specializovanými poradenskými službami, které byly poskytnuty prostřednictvím podpory centra EIAH, a na to, že většina úkolů centra EIAH se týkala odvětví a členských států s vysokou prioritou. Evropský účetní dvůr však zjistil, že centrum EIAH obdrželo jen málo žádostí, jež by vyústily v plnohodnotné poradenství v porovnání s dostupnými zdroji. Kromě toho je zapotřebí jasnější strategie a lepších postupů pro monitorování investic, jež byly výsledkem úkolů centra EIAH. Navíc se spolupráce s partnery za účelem zlepšení zeměpisného pokrytí i přes úsilí centra EIAH vyvíjela pomalu kvůli právní složitosti a různé míře ochoty národních podpůrných bank a jejich kapacity pro spolupráci. Poradenské centrum InvestEU se bude obecně zabývat doporučeními Evropského účetního dvora, která zahrnují poznatky získané z fungování centra EIAH, například prostřednictvím –dalšího rozvoje spolupráce s národními podpůrnými bankami s cílem zlepšit přítomnost na místní úrovni a přístup k poradenským službám, –stanovení priorit a zvláštních kritérií pro posuzování hodnoty poradenské podpory a vytvoření rámce pro monitorování výkonnosti, –posílení postupů prověřování pro posuzování hodnoty potenciálních úkolů, aby se maximalizoval přínos centra, –posouzení potřeb v oblasti poradenství a pravděpodobné poptávky po cílených poradenských iniciativách a po rozvoji projektů, které by mohly být podporovány v rámci záruky Fondu InvestEU. •Konzultace se zúčastněnými stranami Návrh je součástí balíčku, jehož cílem je čelit negativním ekonomickým důsledkům pandemie COVID-19, a je krizovým opatřením. Vzhledem k nutnosti začít urgentně poskytovat podporu evropským společnostem těžce zasaženým pandemií a opatřeními omezujícími volný pohyb osob nebylo možné provést konzultace se zúčastněnými stranami ve vztahu k těm prvkům, které jsou ve srovnání s původním návrhem Komise z roku 2018 nové. Pokud jde o ostatní prvky, posouzení dopadů vycházelo z otevřené veřejné konzultace ohledně využívání fondů EU v oblasti investic, výzkumu a inovací, malých a středních podniků a jednotného trhu, a zejména z odpovědí týkajících se podpory EU pro investice . Tento návrh výsledky této otevřené veřejné konzultace zohledňuje. Většina respondentů konkrétně vyjádřila názor, že současná podpora investic ze strany EU dostatečně neřeší politické výzvy, jako je snížení nezaměstnanosti, podpora sociálních investic, usnadnění digitálního přechodu, usnadnění přístupu k financování, zejména pro malé a střední podniky, zajištění čistého a zdravého životního prostředí a podpora průmyslového rozvoje. Respondenti zdůraznili význam celounijních politických výzev mimo jiné v oblastech, jako je výzkum, podpora vzdělávání a odborné přípravy, čisté a zdravé životní prostředí a přechod na nízkouhlíkové a oběhové hospodářství a snižování nezaměstnanosti. Přibližně 60 % respondentů otevřené veřejné konzultace na téma strategické infrastruktury vyjádřilo názor, že obtížný přístup k finančním nástrojům představuje překážku, která stávajícím programům brání úspěšně plnit cíle politiky. Velká většina účastníků podpořila stanovené kroky, které by mohly pomoci zjednodušit a snížit administrativní zátěž. Sem patří zejména menší počet pravidel, která budou jasnější a stručnější, sladění pravidel mezi fondy EU a stabilní, ale flexibilní rámec mezi programovými obdobími. Cílem návrhu je tyto výsledky řešit tím, že se posílí zaměření na politické priority Unie v souvislosti s podporou z Fondu InvestEU. Jednotný soubor pravidel vytvořený Fondem InvestEU by měl vyřešit otázku možného překrývání a zejména usnadnit konečným příjemcům podávání žádostí o podporu. Fond InvestEU má také integrovanou flexibilitu, která mu umožňuje přizpůsobit se vývoji situace a potřeb na trhu. Harmonizovány byly i požadavky na podávání zpráv. •Externí odborné konzultace

Bylo provedeno externí hodnocení v souladu s čl. 18 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice, které je vysvětleno v pododdíle „Hodnocení ex post / kontroly účelnosti stávajících právních předpisů“. •Posouzení dopadů Návrh je součástí balíčku, jehož cílem je čelit negativním ekonomickým důsledkům pandemie COVID-19, a je krizovým opatřením. Vzhledem k nutnosti začít urgentně poskytovat podporu evropským společnostem těžce zasaženým pandemií a opatřeními omezujícími volný pohyb osob nebylo možné provést formální posouzení dopadů ve vztahu k těm prvkům, které jsou ve srovnání s původním návrhem Komise z roku 2018 nové. Pokud jde o ostatní prvky, posouzení dopadů předložené v souvislosti s původním návrhem Komise z roku 2018 podrobně zkoumalo hlavní výzvy pro příští VFR, zejména nedostatek investic a suboptimální investiční situace v různých oblastech politiky, jako je výzkum a inovace, udržitelná infrastruktura, financování malých a středních podniků, jakož i sociální investice. Posouzení dopadů analyzovalo a vysvětlilo varianty navrhované struktury Fondu InvestEU, její správy, cílů, cílových akcí, finančních produktů a konečných příjemců. Ve vhodných případech popsalo posouzení dopadů zvažovaná alternativní řešení a vysvětlilo odůvodnění navrhovaných variant. To se týkalo zejména důvodů pro vytvoření jednotného nástroje investiční podpory, mechanismů provádění a prováděcích partnerů a pro navrhovanou strukturu řízení. Posouzení dopadů zdůraznilo, že stávající zkušenosti s finančními nástroji EU a rozpočtovou zárukou EFSI ukázaly potřebu zjednodušení, zefektivnění a lepší koordinace nástrojů EU na podporu investic během příštího VFR. Zkušenosti s EFSI rovněž odhalily významné přínosy a zvýšení efektivity, které jsou spjaty s používáním rozpočtové záruky, pokud je to možné, namísto tradičních finančních nástrojů. V posouzení dopadů byly zjištěny tyto hlavní charakteristiky Fondu InvestEU: ·Jednotná struktura, která je přímo sdělována finančním zprostředkovatelům, předkladatelům projektů a konečným příjemcům, kteří hledají financování. ·Zvýšení pákového efektu a účinnější využívání rozpočtových zdrojů prostřednictvím jednotné rozpočtové záruky, která tvoří základ různých finančních produktů, jež řeší diverzifikované portfolio rizik. To představuje zvýšení efektivity ve srovnání s možností disponovat různými finančními nástroji nebo vyhrazenými rozpočtovými zárukami, které se zabývají omezeným rozsahem rizik, neboť uvedená záruka vyžaduje nižší míru tvorby rezerv a zároveň zajišťuje rovnocennou úroveň ochrany. ·Zjednodušená a cílená nabídka nástrojů na podporu investic zaměřených na hlavní cíle politiky EU. Tato nabídka by rovněž umožnila kombinovat granty a financování z různých programů EU, běžných úvěrů EIB nebo soukromých financí. ·Schopnost poskytovat specifické nástroje pro jednotlivá odvětví pro řešení konkrétních selhání trhu (např. ekologická lodní doprava, demonstrační projekty v oblasti energetiky, přírodní kapitál). ·Opatření v oblasti flexibility, která umožní Fondu InvestEU rychle reagovat na změny trhu a politické priority, které se v průběhu času vyvíjejí. ·Integrovaná struktura řízení a provádění, která zlepšuje vnitřní koordinaci a posiluje postoj Komise vůči prováděcím partnerům. Výsledkem by byla rovněž efektivnost nákladů na správu, zamezení zdvojování a překrývání a větší viditelnost směrem k investorům. ·Zjednodušené požadavky na podávání zpráv, monitorování a kontrolu. Díky jednotnému rámci se bude Fond InvestEU řídit integrovanými a zjednodušenými pravidly pro monitorování a podávání zpráv. ·Lepší doplňkovost mezi centrálně řízenými programy a programy v rámci sdíleného řízení. To zahrnuje možnost, aby členské státy směrovaly přidělené částky v rámci sdíleného řízení prostřednictvím Fondu InvestEU (ve složce členského státu). ·Přidružení Poradenského centra InvestEU k Fondu InvestEU s cílem podpořit rozvoj a realizaci rezervy financovatelných projektů. Intervence plánované v rámci Fondu InvestEU budou prováděny prostřednictvím různých produktů zaměřených na různá rizika, která by přirozeně vyžadovala vysokou, střední či nízkou míru tvorby rezerv v závislosti na druhu poskytovaného krytí zárukou a podporovaných operací. Komise poskytne pokyny a bude monitorovat používání a rizika různých produktů, aby se zajistilo, že celkové portfolio bude slučitelné s mírou tvorby rezerv stanovenou v návrhu. Dne 27. dubna 2018 vydal Výbor pro kontrolu regulace kladné stanovisko s výhradami. Vznesenými otázkami se zabývá pracovní dokument útvarů Komise – posouzení dopadů. Zpráva nyní lépe vysvětluje stávající překrývání mezi EFSI a centrálně řízenými finančními nástroji. Objasňuje rovněž, jakým způsobem bude možné zabránit případnému překrývání v rámci Fondu InvestEU. Kromě toho jsou podrobněji představeny možnosti navrhované struktury řízení, jakož i úloha jednotlivých subjektů. To zahrnuje srovnání systému řízení, který se v současnosti používá pro EFSI a finanční nástroje, se systémem navrženým podle Fondu InvestEU. Byla doplněna další vysvětlení ohledně předpokladů pro plánovanou úroveň rizika a míru tvorby rezerv, včetně dalších vysvětlení, pokud jde o funkci posuzování rizik v rámci struktury řízení. •Zjednodušení Nepříznivé investiční situace se v současnosti řeší prostřednictvím nesourodého a roztříštěného portfolia finančních nástrojů EU a EFSI. To ztěžuje také sitaci finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců, kteří narážejí na vzájemně se lišící pravidla způsobilosti a podávání zpráv. Cílem Fondu InvestEU je zjednodušit podporu EU pro investice vytvořením jednotného rámce, který pomůže tuto složitost omezit. Fond InvestEU sníží počet dohod v rámci jednoho souboru pravidel, a zjednoduší tak přístup k podpoře EU pro konečné příjemce, správu a řízení nástrojů investiční podpory.

Jelikož Fond InvestEU navíc pokrývá všechny potřeby politiky investiční podpory, umožňuje zefektivnění a harmonizaci požadavků na podávání zpráv a ukazatelů výkonnosti. •Základní práva Návrh nemá dopad na základní práva. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY V souladu se sdělením Komise o rozpočtu EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení zahrnujícího posílený víceletý finanční rámec na období 2021–2027, činí rozpočtový rámec (závazky v běžných cenách) plánovaný pro Program InvestEU 33 524 733 000 EUR, včetně 724 733 000 EUR na pomoc při vývoji projektů a další doprovodná opatření. Celková tvorba rezerv bude činit 33 800 000 000 EUR; z toho 1 000 000 000 EUR bude kryto příjmy a vrácenými a zpětně získanými finančními prostředky plynoucími ze stávajících finančních nástrojů a EFSI. Příjmy a zpětně získané prostředky z Fondu InvestEU mají rovněž poskytnout dodatečné příspěvky na tvorbu rezerv. Z celkového rozpočtového rámce uvedeného výše bude částka 33 000 440 000 EUR dána k dispozici prostřednictvím evropského nástroje na podporu oživení na základě zmocnění stanoveného v novém rozhodnutí o vlastních zdrojích. Účast Unie na možném budoucím navýšení kapitálu EIF (v jednom nebo více kolech) bude vyžadovat finanční krytí ve výši až 900 000 000 EUR ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027. Týká se to podílu Unie na splacené části tohoto navýšení kapitálu. Unie by měla mít možnost zachovat svůj celkový podíl na kapitálu EIF s náležitým přihlédnutím k finančním dopadům. Legislativní finanční výkaz s dalšími rozpočtovými informacemi je přiložen. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Fond InvestEU (záruka EU) bude prováděn prostřednictvím nepřímého řízení. Komise uzavře s prováděcími partnery nezbytné záruční dohody. Poradenské centrum InvestEU bude prováděno prostřednictvím přímého nebo nepřímého řízení v závislosti na povaze asistence. Portál InvestEU bude prováděn převážně prostřednictvím přímého řízení. Dopad Programu InvestEU bude vyhodnocen prostřednictvím hodnocení. Hodnocení bude provedeno v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, ve které tři instituce potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení zhodnotí reálný dopad Programu InvestEU na základě ukazatelů/cílů Programu InvestEU a detailní analýzy míry, do jaké lze Program InvestEU považovat za relevantní, účinný, účelný, do jaké míry poskytuje dostatečnou přidanou hodnotu EU a je soudržný s ostatními politikami EU. Budou obsahovat vyvozené závěry sloužící k identifikaci veškerých nedostatků/problémů nebo jakéhokoli potenciálu k dalšímu zlepšení opatření nebo jejich výsledků a k maximalizaci jejich využití/dopadu. Monitorování výkonnosti bude měřeno pomocí ukazatelů stanovených v návrhu. Kromě těchto klíčových ukazatelů budou v investičních pokynech nebo záručních dohodách obsaženy podrobnější ukazatele vycházející z konkrétních finančních produktů, které mají být zavedeny. Pro Poradenské centrum InvestEU a Portál InvestEU budou navíc stanoveny specifické ukazatele. Od prováděcích partnerů bude požadováno harmonizované podávání zpráv v souladu s finančním nařízením. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I – Obecná ustanovení Obecná ustanovení stanoví obecné i specifické cíle Programu InvestEU, které jsou následně zohledněny v oblastech politiky. Finanční a investiční operace, které mají být podporovány zárukou EU v rámci Fondu InvestEU, přispívají i) ke konkurenceschopnosti Unie včetně výzkumu, inovací a digitalizace; ii) k růstu a zaměstnanosti v hospodářství Unie, k jeho udržitelnosti a k jeho rozměru z hlediska životního prostředí a klimatu, jež přispívají k dosažení cílů udržitelného rozvoje a cílů Pařížské dohody o klimatu a k vytváření kvalitních pracovních míst; iii) k sociální odolnosti, inkluzivitě a inovativnosti Unie; iv) k podpoře vědeckotechnického pokroku, kultury, vzdělávání a odborné přípravy; v) k integraci kapitálových trhů Unie a posilování jednotného trhu, včetně řešení roztříštěnosti kapitálových trhů Unie, diverzifikace zdrojů financování podniků Unie a propagace udržitelného financování; vi) k podpoře hospodářské, sociální a územní soudržnosti tím, že pomáhají působit proti asymetrickému oživení po krizi, nebo vii) k oživení hospodářství Unie po krizi způsobené pandemií Covid-19, při kterém se upevňují a posilují jeho strategické hodnotové řetězce, které často ovlivňují několik členských států a regionů, a zachovávají se a zintenzivňují činnosti strategického významu pro Unii v souvislosti s kritickou infrastrukturou, technologiemi a vstupy pro podniky a spotřebitele. Velikost záruky EU se navrhuje ve výši 75 153 850 000 EUR a míra tvorby rezerv ve výši 45 %, tj. 33 800 000 000 EUR, je potřebná pro tvorbu rezerv (obě částky jsou v běžných cenách). Orientační rozdělení záruky EU mezi oblasti politiky je stanoveno v příloze I. Na oblast evropských strategických investic však byly přiděleny prostředky v rámci záruky EU ve výši až 31 153 850 000 EUR. Velikost tvorby rezerv je založena na druhu předpokládaných finančních produktů a rizikovosti portfolií s ohledem na zkušenosti získané v rámci EFSI a dřívějších finančních nástrojů. Pro Poradenské centrum InvestEU, Portál InvestEU a doprovodná opatření se navrhuje finanční krytí ve výši 724 733 000 EUR (v běžných cenách). Výše krytí je úměrná objemu záruky EU, aby se usnadnilo hladké využití dostupného financování poskytnutím odpovídající poradenské podpory mimo jiné pro předkladatele projektů. Předpokládá se rovněž, že by třetí země mohly být přidruženy k finančním produktům v rámci oblastí politiky Fondu InvestEU, s výjimkou oblasti evropských strategických investic tím, že celou svou účast poskytnou v hotovosti. Tato možnost je stanovena zejména s cílem umožnit v odůvodněných případech pokračování stávajících ujednání, mimo jiné v oblasti výzkumu, nebo aby bylo možno uvažovat o možnostech podpory v souvislosti s procesy přistoupení. Členské státy, které chtějí využít část svých finančních prostředků v rámci sdíleného řízení prostřednictvím Fondu InvestEU, mohou přispět rovněž. Tyto částky doplňují záruku EU ve výši 75 153 850 000 EUR (v běžných cenách). Kapitola II – Fond InvestEU

Tato kapitola určuje pět oblastí politiky Fondu InvestEU: i) udržitelná infrastruktura; ii) výzkum, inovace a digitalizace; iii) malé a střední podniky; iv) sociální investice a dovednosti; v) strategické evropské investice a podrobně popisuje jejich rozsah. Vymezuje také dvě složky záruky EU, totiž: i) složku EU; a ii) složku členského státu, která bude sestávat z dílčích složek pro jednotlivé členské státy, které se rozhodnou, že přispějí částí svých prostředků v rámci sdíleného řízení do Fondu InvestEU. Zvláštní pravidla týkající se složky členských států počítají s dohodou o přiznání příspěvku mezi Komisí a dotčeným členským státem a definují hlavní prvky příspěvku, jako je například velikost, míra tvorby rezerv a podmíněný závazek. Nařízení o společných ustanoveních a další příslušné právní nástroje budou obsahovat nezbytná zmocňovací ustanovení. Jakmile proběhne převod do Fondu InvestEU, provádění složky členského státu se bude řídit pravidly Fondu InvestEU. Komise vybere prováděcího partnera na základě návrhu členského státu a podepíše s dotčeným členským státem záruční dohodu. Návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 vypracovaný Komisí stanoví ambicióznější cíl, pokud jde o zohledňování oblasti klimatu ve všech programech EU, přičemž cílem je, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Příspěvek Programu InvestEU k dosažení tohoto obecného cíle bude sledován prostřednictvím systému EU pro sledování klimatu. Ambiciózní samostatný cíl ve výši alespoň 60 % byl stanoven pro investice, které splňují klimatické a environmentální cíle Unie v oblasti udržitelné infrastruktury. Komise bude informace každoročně předkládat v rámci ročního návrhu rozpočtu. Aby se podpořilo plné využití potenciálu, který má Program InvestEU z hlediska přispění k cílům v oblasti klimatu, bude se Komise snažit určit relevantní činnosti a opatření prostřednictvím procesu přípravy, provádění, přezkumu a hodnocení Programu InvestEU. Kapitola III – Partnerství mezi Komisí a skupinou Evropské investiční banky Vytváří se partnerství mezi Komisí a skupinou Evropské investiční banky. Kromě provádění 75 % záruky EU toto partnerství plní některé poradní úkoly související s bankovními aspekty záručních dohod, zejména ve vztahu k finančnímu riziku, a s řízením rizik portfolia. Skupina Evropské investiční banky bude také plnit ústřední úlohu při realizaci poradenské podpory v rámci Poradenského centra InvestEU. Bude rovněž poskytovat poradenství Komisi a plnit provozní úkoly v souvislosti s centrem. Skupina Evropské investiční banky přijme veškerá nezbytná preventivní a jiná opatření, aby předešla střetům zájmů s jinými prováděcími partnery v souvislosti s úkoly, které vykonává pro Komisi v rámci tohoto partnerství. Kapitola IV – Záruka EU Ustanovení týkající se záruky EU a jejího zavedení jsou stanovena v této kapitole. Zahrnují neodvolatelný charakter záruky EU a její povahu záruky na požádání, investiční období, požadavky na způsobilé finanční a investiční operace a způsobilé typy financování. Způsobilá odvětví pro finanční a investiční operace jsou podrobněji popsána v příloze II. Kromě toho tato kapitola stanoví požadavky na prováděcí partnery, kteří musí mimo jiné projít posouzením pilířů v souladu s finančním nařízením, a požadavky na záruční dohody uzavírané mezi Komisí a prováděcími partnery. V této kapitole jsou rovněž zahrnuty požadavky týkající se odměňování za záruku EU a podmínky pro snížení odměny v řádně odůvodněných případech. Při výběru prováděcích partnerů Komise zváží jejich schopnost plnit cíle Fondu InvestEU a přispět vlastními zdroji, aby byli přilákáni soukromí investoři, bylo zajištěno odpovídající zeměpisné i odvětvové pokrytí a aby se přispělo k novým řešením při selhání trhu a v nepříznivých investičních situacích. Vzhledem ke své roli v rámci Smluv, své schopnosti působit ve všech členských státech a ke stávajícím zkušenostem se současnými finančními nástroji a EFSI by měla skupina Evropské investiční banky zůstat privilegovaným prováděcím partnerem v rámci složky EU. Bude provádět 75 % záruky EU. Prováděcími partnery se mohou stát také národní podpůrné banky nebo instituce. Kromě toho bude možné mít za prováděcí partnery jiné mezinárodní finanční instituce, zejména pokud představují komparativní výhodu z hlediska specifických odborných znalostí a zkušeností v určitých členských státech. Zároveň by mělo být možné, aby jako prováděcí partneři mohly působit i další subjekty splňující kritéria stanovená ve finančním nařízení. Zahrnuje to také podrobné krytí záruky EU v závislosti na různé povaze financování, kterou lze v jejím rámci poskytovat. Kapitola V – Správa Fond InvestEU bude mít poradní výbor složený ze i) zástupců prováděcích partnerů; ii) zástupců členských států; iii) jednoho odborníka jmenovaného Evropským hospodářským a sociálním výborem a iv) jednoho odborníka jmenovaného Výborem regionů. Mezi úkoly poradního výboru patří radit Komisi a řídícímu výboru při navrhování finančních produktů, které mají být prováděny v rámci Fondu InvestEU, a poskytování rad o vývoji trhu, selhání trhu a nepříznivých investičních situacích, jakož i o tržních podmínkách. Poradní výbor se také účastní výměn názorů o vývoji trhu a sdílí osvědčené postupy. Řídící výbor je zřízen, aby stanovil strategické a operační pokyny, přijal metodický rámec pro rizika, dohlížel na provádění Programu InvestEU, byl konzultován s ohledem na užší výběr kandidátů na členy investičního výboru, schválil jednací řád sekretariátu investičního výboru a přijal pravidla platná pro operace s investičními platformami. Řídící výbor sestává ze čtyř zástupců Komise, tří zástupců skupiny Evropské investiční banky a dvou zástupců dalších prováděcích partnerů. Evropský parlament navíc jmenuje jednoho odborníka bez hlasovacího práva. Předsedou je zástupce Komise. Komise provádí u navrhovaných finančních nebo investičních operací před předložením návrhu investičnímu výboru kontrolu politiky s cílem ověřit, zda jsou v souladu s právem EU. Co se týče Evropské investiční banky, navrhuje se, aby návrhy nebyly podrobeny kontrole politiky, jelikož jsou předkládány Komisi v rámci postupu stanoveného v článku 19 protokolu č. 5. Pouze pokud Komise v této souvislosti vydá nepříznivé stanovisko, je finanční nebo investiční operace vyloučena z krytí záruky EU. Využití záruky EU na finanční a investiční operace schvaluje investiční výbor. Jeho členy jsou externí odborníci s odbornými znalostmi v příslušných odvětvích. Výbor se schází v pěti různých složeních, která odpovídají oblastem politiky. Každé složení má čest členů, z nichž čtyři členové jsou stálí a účastní se všech složení. Zbývající dva členové jsou vybíráni tak, aby byly konkrétněji zohledněny aspekty, které daná oblast politiky pokrývá. Je zřízen nezávislý sekretariát, aby byl nápomocen investičnímu výboru. Tento sekretariát je administrativně umístěn v Komisi, ale je odpovědný předsedovi investičního výboru.

Investiční výbor bude mít na starosti také udělování záruk pro operace v rámci nařízení o EFSI. Vyžaduje se srovnávací přehled týkající se všech finančních a investičních operací, který se předloží investičnímu výboru. Zajistí se tak nezávislé, transparentní a harmonizované posouzení žádostí o záruku. Srovnávací přehled obsahuje podrobné informace o dané finanční nebo investiční operaci, mimo jiné pokud jde o přispění dané operace k cílům politiky Unie, adicionalitu, popis selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, dopady investice a finanční profil. Kapitola VI – Poradenské centrum InvestEU Poradenské centrum InvestEU bude poskytovat podporu ve formě poradenství související s určováním, přípravou, rozvojem, strukturováním, zadáváním a prováděním projektů včetně budování souvisejících kapacit. Bude k dispozici pro veřejné a soukromé předkladatele projektů, jakož i pro finanční a další zprostředkovatele. Kapitola VII – Portál InvestEU Portál InvestEU bude zřízen na základě poznatků s portálem projektů v rámci investičního plánu pro Evropu. Komise bude provádět systematické kontroly, zda jsou předložené projekty konzistentní s právem a politikami EU. Prováděcí partneři jsou navíc povinni vzít v úvahu ty projekty, které splňují požadavky na soulad a které spadají do jejich oblasti působnosti. Cílem portálu je zviditelnit investiční projekty v EU, pro které se hledají finanční prostředky. Projekt však nemusí být nutně umístěn na portálu, aby mohl čerpat finanční prostředky EU. Stejně tak umístění na portálu automaticky neznamená, že projekt nakonec záruky EU využije. Kapitola VIII – Odpovědnost, monitorování a podávání zpráv, hodnocení a kontrola Předseda řídícího výboru může být požádán, aby podal zprávu Evropskému parlamentu nebo Radě nebo aby ústně či písemně odpověděl na otázky, které položí. Tato kapitola stanoví pravidelné monitorování a podávání zpráv, přičemž v příloze III stanoví ukazatele, podle nichž bude výkonnost měřena. Obsahuje také ustanovení o auditu a o právech úřadu OLAF, pokud jde o finanční a investiční operace ve třetích zemích. Dále se navrhuje, aby bylo využití záruky EU vyhodnoceno prostřednictvím průběžného a konečného hodnocení v souladu s požadavky finančního nařízení. Průběžné hodnocení bude muset zvážit některé zvláštní znaky nařízení, jako je fungování modalit v rámci partnerství mezi Komisí a skupinou Evropské investiční banky, rozdělení záruky EU mezi skupinu Evropské investiční banky a další prováděcí partnery a provádění Poradenského centra InvestEU. Kapitola IX – Transparentnost a viditelnost Jsou zahrnuta ustanovení týkající se transparentnosti a viditelnosti jednak s ohledem na konečné příjemce a jednak na širokou veřejnost. Kapitola X – Přechodná a závěrečná ustanovení Tato závěrečná kapitola obsahuje ustanovení týkající se příjmů a vrácených a zpět získaných finančních prostředků z předchozích programů. Seznam těchto programů i s fondem EFSI je uveden v příloze IV. Tato kapitola rovněž stanoví postup pro akty v přenesené pravomoci. Předpokládá se, že nařízení bude platit od 1. ledna 2021. 2020/0108 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí Program InvestEU EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 173 a čl. 175 třetí pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Pandemie COVID-19 představuje pro globální i unijní ekonomiku výrazný otřes. V důsledku nezbytných opatření zavedených proti šíření této nemoci došlo v EU k výraznému poklesu ekonomické aktivity. Pro rok 2020 se očekává propad HDP EU přibližně ve výši 7,5 %, mnohem hlubší než během finanční krize v roce 2009. S vypuknutím pandemie se projevila propojenost globálních dodavatelských řetězců a odhalily se některé slabiny, jako je příliš velká závislost strategických odvětví na nediverzifikovaných externích zdrojích dodávek. Tyto slabiny je třeba řešit, aby se zlepšila reakce Unie na mimořádné události i odolnost celého hospodářství při současném zachování její otevřenosti vůči hospodářské soutěži a obchodu v souladu s jejími pravidly. Předpokládá se, že došlo k výraznému snížení investiční aktivity. Ačkoli před pandemií Unie zaznamenala zlepšování poměru investic k HDP, byl stále pod úrovní očekávanou během silného hospodářského oživení a dostatečně nekompenzoval několikaleté období nízké investiční aktivity po krizi z roku 2009. Ještě důležitější je, že stávající a předpovídaná úroveň investic nepokrývá unijní potřeby strukturálních investic, které by umožnily znovu nastartovat a udržet dlouhodobý růst s ohledem na technologické změny a globální konkurenceschopnost, včetně investic do inovací, dovedností, infrastruktury a malých a středních podniků, a na potřebu řešit klíčové společenské výzvy, jako je udržitelnost nebo stárnutí obyvatelstva. V zájmu dosažení cílů politiky Unie a na podporu rychlého, inkluzivního a zdravého hospodářského oživení je proto nezbytná podpora, která umožní řešit selhání trhu a nepříznivé investiční situace a překlenout investiční mezeru v cílových odvětvích. (2)Z hodnocení vyplynulo, že rozmanitost finančních nástrojů poskytnutých ve víceletém finančním rámci 2014–2020 vedla k jisté míře vzájemného překrývání jejich působnosti. Tato rozmanitost také způsobila, že situace byla pro zprostředkovatele a konečné příjemce, kteří naráželi na různá pravidla způsobilosti a podávání zpráv, složitá. Absence vzájemně slučitelných pravidel také představovala překážku pro kombinování několika unijních fondů, přestože by takové kombinace byly prospěšné pro podporu projektů, které potřebovaly různé typy financování. Proto by měl být zřízen jednotný Fond InvestEU, který vychází ze zkušeností s Evropským fondem pro strategické investice (EFSI) zřízeným v rámci investičního plánu pro Evropu, aby bylo možné dosáhnout efektivněji fungující podpory konečných příjemců prostřednictvím integrace a zjednodušení financování nabízeného v rámci jednotného programu rozpočtových záruk, čímž by se zlepšil dopad unijní podpory a zároveň by se snížily náklady Unie hrazené z rozpočtu. (3)V posledních letech přijala Unie ambiciózní strategie pro dokončení jednotného trhu a pro stimulaci udržitelného a inkluzivního růstu a vytváření pracovních míst, jako jsou „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010, „Akční plán pro vytváření unie kapitálových trhů“ ze dne 30. září 2015, „Nová evropská agenda pro kulturu“ ze dne 22. května 2018, „Čistá energie pro všechny Evropany“ ze dne 30. listopadu 2016, „Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství“ ze dne 2. prosince 2015, „Evropská strategie pro nízkoemisní mobilitu“ ze dne 20. července 2016, „Evropský obranný akční plán“ ze dne 30. listopadu 2016, „Vznik Evropského obranného fondu“ ze dne 7. června 2017, „Kosmická strategie pro Evropu“ ze dne 26. října 2016, Interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv ze dne 13. prosince 2017, „Zelená dohoda pro Evropu“ ze dne 11. prosince 2019, „Investiční plán Zelené dohody pro Evropu“ ze dne 14. ledna 2020, „Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci“ ze dne 14. ledna 2020, strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy, strategie pro data a sdělení o umělé inteligenci ze dne 19. února 2020, „Nová průmyslová strategie pro Evropu“ ze dne 10. března 2020 a „Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky“ ze dne 10. března 2020. Fond InvestEU by měl využívat a zesilovat synergie mezi těmito vzájemně se posilujícími strategiemi prostřednictvím podpory investic a přístupu k financování. (4)Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Na podporu těchto reformních priorit si členské státy, v relevantních případech ve spolupráci s místními a regionálními orgány, vytvářejí vlastní národní víceleté investiční strategie. Tyto strategie by měly být prezentovány společně s každoročními národními programy reforem jako způsob vytyčení a koordinace prioritních investičních projektů, které mají být financovány z vnitrostátních či unijních prostředků nebo případně z obou zdrojů. Uvedené strategie by také měly soudržně využívat finanční prostředky Unie a maximalizovat přidanou hodnotu finanční podpory, především podpory poskytované z evropských strukturálních a investičních fondů, z facility na podporu oživení a odolnosti a z Programu InvestEU. (5)Fond InvestEU by měl přispívat ke zlepšování konkurenceschopnosti a k sociálně-ekonomické konvergenci a soudržnosti Unie, mimo jiné v oblasti inovací a digitalizace, k účinnému využívání zdrojů v souladu se zásadami oběhového hospodářství, k udržitelnosti a inkluzivnosti hospodářského růstu Unie a k sociální odolnosti a integraci kapitálových trhů Unie, mimo jiné prostřednictvím řešení, která odstraňují roztříštěnost kapitálových trhů Unie a která zvyšují různorodost zdrojů financování podniků v Unii. Za tímto účelem by měl Fond InvestEU podporovat projekty, které jsou technicky a ekonomicky životaschopné, a to poskytnutím rámce pro využívání dluhových nástrojů, nástrojů pro sdílení rizik a kapitálových nástrojů krytých zárukou z rozpočtu Unie a finančními příspěvky prováděcích partnerů, pokud je to relevantní. Fond InvestEU by měl být založen na poptávce a zároveň by se měl soustředit na zajištění dlouhodobých strategických přínosů souvisejících s hlavními oblastmi politiky Unie, které by jinak nebyly financovány nebo by byly financovány nedostatečně, a měl by tak přispět k plnění cílů politiky Unie. Podpora z Fondu InvestEU by měla pokrývat širokou řadu odvětví a regionů, ale neměla by vést k nadměrné odvětvové nebo zeměpisné koncentraci, a měla by usnadnit přístup projektům tvořeným partnerskými subjekty ve více regionech z celé EU. (6)Kulturní a kreativní odvětví jsou důležitými a rychle rostoucími odvětvími v Unii, přičemž vytvářejí dvojí hospodářskou a kulturní hodnotu odvozenou z duševního vlastnictví a z kreativity jednotlivců. Omezení sociálních kontaktů zavedená během krize COVID-19 však měla na tato odvětví výrazně negativní ekonomický dopad. Nehmotná povaha aktiv v těchto odvětvích navíc omezuje přístup malých a středních podniků a organizací z těchto odvětví k soukromému financování, které je nezbytné k tomu, aby bylo možné investovat, růst a obstát v konkurenci na mezinárodní úrovni. Program InvestEU by měl malým a středním podnikům a organizacím v kulturním a kreativním odvětví nadále usnadňovat přístup k financování. Kulturní a kreativní, audiovizuální a mediální odvětví mají zásadní význam pro naši kulturní rozmanitost a pro demokracii v digitálním věku a jsou nedílnou součástí naší svrchovanosti a autonomie a strategické investice do audiovizuálního a mediálního obsahu a technologií budou určující pro dlouhodobou schopnost vytvářet a distribuovat obsah širokému publiku napříč hranicemi států. (7)Aby Fond InvestEU stimuloval udržitelný a inkluzivní růst, investice a zaměstnanost, a přispěl tak k většímu blahobytu, spravedlivějšímu rozložení příjmů a k větší hospodářské, sociální a územní soudržnosti v Unii, měl by podporovat investice do hmotných i nehmotných aktiv, včetně kulturního dědictví. Projekty financované z Fondu InvestEU by měly splňovat environmentální a sociální standardy Unie, včetně standardů týkajících se pracovních práv. Intervence Fondu InvestEU by měly doplňovat unijní podporu poskytovanou prostřednictvím grantů. (8)Unie schválila cíle stanovené v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (Agenda 2030), její cíle udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda o změně klimatu“) a také sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030. K dosažení těchto cílů i těch, které jsou stanoveny v environmentální politice Unie, je třeba, aby se zásadně zintenzivnila opatření zabývající se udržitelným rozvojem. Proto je třeba věnovat zásadám udržitelného rozvoje v koncepci Fondu InvestEU prvořadou pozornost. (9)Program InvestEU by měl přispívat k budování udržitelného finančního systému v Unii, který bude podporovat přesměrování soukromého kapitálu do udržitelných investic v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise ze dne 8. března 2018 nazvaného „Akční plán: Financování udržitelného růstu“ a ve sdělení Komise ze dne 14. ledna 2020 o investičním plánu Zelené dohody pro Evropu. (10)S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu o změně klimatu a cíle udržitelného rozvoje bude Program InvestEU přispívat k zohledňování oblasti klimatu a k naplňování obecného cíle, kterým je vynakládat 25 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že 30 % celkového finančního krytí Programu InvestEU bude vynaloženo na akce v rámci tohoto programu, které přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění Programu InvestEU a přehodnocovány v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. (11)Přínos Fondu InvestEU k dosažení klimatického cíle bude sledován prostřednictvím unijního systému pro sledování klimatu, který vyvine Komise ve spolupráci s potenciálními prováděcími partnery, přičemž se vhodně využijí kritéria stanovená v [nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic] pro určení toho, zda je určitá hospodářská činnost environmentálně udržitelná. Program InvestEU by měl rovněž přispívat k plnění ostatních dimenzí cílů udržitelného rozvoje. (12)Podle zprávy o globálních rizicích z roku 2018, kterou vydalo Světové ekonomické fórum, souvisí polovina z deseti nejzásadnějších rizik ohrožujících globální ekonomiku s životním prostředím. Tato rizika zahrnují znečištění ovzduší, půdy, vnitrozemských vod a oceánů, mimořádné povětrnostní jevy, ztrátu biodiverzity a neúspěchy v oblasti zmírňování klimatických změn a přizpůsobování se těmto změnám. Environmentální zásady jsou silně zakotveny ve Smlouvách a mnoha unijních politikách. Proto by začleňování environmentálních cílů mělo být podporováno i v rámci operací souvisejících s Fondem InvestEU. Ochrana životního prostředí a předcházení souvisejícím rizikům a jejich řízení by měly být začleněny do přípravy a provádění investic. Unie by rovněž měla sledovat své výdaje související s biologickou rozmanitostí a omezováním znečištění ovzduší, aby splnila povinnosti týkající se podávání zpráv v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284. Investice přidělené na cíle environmentální udržitelnosti by proto měly být sledovány pomocí společných metodik, jež jsou v souladu s metodikami vypracovanými v rámci jiných programů Unie pro klima, biologickou rozmanitost a řízení znečištění ovzduší, čímž by se umožnilo posuzování individuálních i společných dopadů investic na klíčové složky přírodního kapitálu, včetně ovzduší, vody, půdy a biologické rozmanitosti. (13)Investiční projekty, které čerpají výraznou podporu Unie, obzvláště v oblasti infrastruktury, by měly být prověřeny prováděcím partnerem, aby se stanovilo, zda mají environmentální, klimatický či sociální dopad. Investiční projekty s takovým dopadem by měly podléhat prověření udržitelnosti v souladu s pokyny, které by měla vypracovat Komise v úzké spolupráci s potenciálními prováděcími partnery v rámci Programu InvestEU. Tyto pokyny by měly vhodně využít kritéria stanovená v [nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic] pro určení toho, zda je určitá hospodářská činnost environmentálně udržitelná, a měly by být v souladu s pokyny vypracovanými pro jiné programy Unie. V souladu se zásadou proporcionality by takové pokyny měly obsahovat přiměřená ustanovení, aby se zabránilo nepřiměřené administrativní zátěži, a z prověření udržitelnosti by měly být vyloučeny malé projekty do určité velikosti, která se vymezí v pokynech. Pokud prováděcí partner dospěje k závěru, že prověření udržitelnosti není třeba provést, měl by důvody sdělit investičnímu výboru zřízenému pro Fond InvestEU. Operace, které nejsou slučitelné s dosažením cílů v oblasti klimatu, by neměly být pro podporu v rámci tohoto nařízení způsobilé.

(14)Nízká míra investic do infrastruktury v Unii během finanční krize a poté opět během krize COVID-19 oslabila schopnost Unie podporovat udržitelný růst, konkurenceschopnost a konvergenci. Vytváří také riziko konsolidace nerovnováh a má dlouhodobý dopad na rozvoj regionů. Pro splnění cílů Unie týkajících se udržitelnosti, včetně závazků Unie ve vztahu k cílům udržitelného rozvoje, a energetických a klimatických cílů do roku 2030 mají zásadní význam výrazné investice do unijní infrastruktury, zejména do propojení a energetické účinnosti a vytvoření jednotného evropského dopravního prostoru. V souvislosti s tím by se podpora z Fondu InvestEU měla zaměřovat na investice do dopravy, energetiky včetně energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a jiných bezpečných a udržitelných nízkoemisních zdrojů energie, do environmentální infrastruktury a infrastruktury související s klimatem a do námořní a digitální infrastruktury. Program InvestEU by se měl přednostně zaměřovat na oblasti, které jsou podinvestovány a v nichž je zapotřebí více investic. Pro maximalizaci dopadů a přidané hodnoty unijní finanční podpory je vhodné podporovat zjednodušený investiční proces, který umožní zviditelnění rezervy projektů a maximalizuje synergie mezi příslušnými programy Unie v oblastech, jako je doprava, energetika a digitalizace. Vzhledem k bezpečnostním hrozbám by investiční projekty podporované Unií měly zahrnovat opatření pro zajištění odolnosti infrastruktury, včetně údržby a bezpečnosti infrastruktury, a měly by zohledňovat zásady ochrany občanů na veřejných prostranstvích. Zde by se měly doplňovat s působením ostatních unijních fondů, které poskytují podporu pro bezpečnostní komponenty investic do veřejných prostranství, dopravy, energetiky a dalších klíčových infrastruktur, jako je Evropský fond pro regionální rozvoj. (15)V relevantních případech by měl Program InvestEU přispívat k cílům směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 a nařízení o správě a při rozhodování o investicích by měl podporovat energetickou účinnost. (16)Skutečná multimodalita představuje příležitost k vytvoření efektivní dopravní sítě šetrné k životnímu prostředí, která maximálně využívá potenciálu všech dopravních prostředků a vytváří mezi nimi synergii. Program InvestEU by měl podporovat investice do multimodálních dopravních uzlů, které jsou i přes svůj velký ekonomický potenciál a hospodářské opodstatnění spojeny s velkým rizikem pro soukromé investory. Měl by rovněž přispívat k rozvoji a zavádění inteligentních dopravních systémů (ITS). Program InvestEU by měl přispět k zintenzivnění úsilí zaměřeného na vytvoření a uplatňování technologií, které pomáhají zvýšit bezpečnost vozidel a silniční infrastruktury. (17)Program InvestEU by měl přispívat k politikám Unie týkajícím se moří a oceánů prostřednictvím rozvoje projektů a podniků v oblasti modré ekonomiky a prostřednictvím finančních zásad udržitelné modré ekonomiky. Může se jednat o opatření v oblasti námořního podnikání a průmyslu, inovativního a konkurenceschopného námořního průmyslu i obnovitelných mořských zdrojů energie a oběhového hospodářství. (18)Ačkoli úroveň celkových investic v Unii před krizí COVID-19 rostla, investice do rizikovějších činností, jako jsou výzkum a inovace, byly stále nedostatečné a nyní se předpokládá, že v důsledku krize utrpěly výrazný pokles. Výsledný nedostatek investic do výzkumu a inovací poškozuje průmyslovou a hospodářskou konkurenceschopnost Unie a kvalitu života jejích obyvatel. Fond InvestEU by měl poskytovat vhodné finanční produkty pro krytí různých fází inovačního cyklu a širokou škálu zúčastněných subjektů, zejména aby bylo možné v Unii rozšiřovat a zavádět řešení v komerčním měřítku tak, aby tato řešení byla na světových trzích konkurenceschopná a aby se podpořilo přední postavení Unie v oblasti udržitelných technologií na světové úrovni v synergii s programem Horizont Evropa, včetně Evropské rady pro inovace. V tomto ohledu by jako spolehlivý základ pro poskytování této cílené podpory měly sloužit zkušenosti získané z finančních nástrojů, jako je InnovFin – finanční prostředky EU pro inovátory, který byl zaveden v rámci programu Horizont 2020 k usnadnění a urychlení přístupu inovativních podniků k financování. (19)Cestovní ruch je důležitou složkou ekonomiky Unie a současně odvětvím, které v důsledku pandemie COVID-19 zaznamenalo zvláště výrazný propad. Program InvestEU by měl přispívat k posílení dlouhodobé konkurenceschopnosti tohoto odvětví tím, že bude podporovat operace prosazující udržitelný, inovativní a digitální cestovní ruch. (20)Je naléhavě zapotřebí vyvinout velké úsilí v oblasti investování do digitální transformace, jejího posílení a rozdělení jejích přínosů mezi všechny občany a podniky Unie. Silný politický rámec strategie pro jednotný digitální trh by nyní měly doplnit investice s podobnou mírou ambicí, včetně investic do umělé inteligence v souladu s programem Digitální Evropa. (21)Malé a střední podniky představují více než 99 % podniků v Unii a jejich ekonomická hodnota je významná a zásadní. Ovšem vzhledem k tomu, že jsou vnímány jako vysoce rizikové a nemají dostatečné zajištění, čelí problémům v oblasti přístupu k financování. Další výzvy souvisí s potřebou malých a středních podniků a podniků sociální ekonomiky udržet si konkurenceschopnost prostřednictvím digitalizace, internacionalizace, transformace podle zásad oběhového hospodářství, inovací a také zvyšováním dovedností svých zaměstnanců. Malé a střední podniky a podniky sociální ekonomiky mají navíc oproti větším podnikům přístup jen k omezenějšímu souboru finančních zdrojů, neboť obvykle nevydávají dluhopisy a mají jen omezený přístup na burzy cenných papírů a k velkým institucionálním investorům. Mezi malými a středními podniky a podniky sociální ekonomiky jsou rovněž stále četnější inovativní řešení, jako je akvizice podniku zaměstnanci nebo jejich vlastnický podíl v podniku. Problém přístupu k financování je ještě větší v případě malých a středních podniků, jejichž činnost je zaměřena na nehmotná aktiva. Malé a střední podniky v Unii jsou značně závislé na bankách a dluhovém financování formou bankovních kontokorentních úvěrů, bankovních půjček nebo leasingu. Podpora malých a středních podniků, které čelí výše uvedeným výzvám, zajištěním snadnějšího přístupu k financování a poskytováním rozmanitějších zdrojů financování je nezbytná pro zvýšení schopnosti těchto podniků financovat svůj vznik, růst, inovace a udržitelný rozvoj, dosáhnout konkurenceschopnosti a překonat ekonomické otřesy, aby se zvýšila odolnost hospodářství a finančního systému během ekonomických poklesů a udržela schopnost těchto podniků vytvářet pracovní místa a zajistit sociální blahobyt. Toto nařízení rovněž doplňuje iniciativy, které jsou již realizovány v kontextu unie kapitálových trhů. Fond InvestEU by tudíž měl na tyto úspěšné unijní programy, jako je Program pro konkurenceschopnost podniků a malé a střední podniky (COSME), navázat a měl by poskytovat provozní kapitál a investice během celého životního cyklu společnosti, financování pro účely leasingových transakcí a příležitost zaměřit se na specifické, více zacílené finanční produkty. Měl by rovněž maximalizovat účinek veřejnosoukromých fondových jednotek, jako je fond pro primární veřejnou nabídku akcií malých a středních podniků, jehož cílem je podporovat malé a střední podniky směřováním většího objemu soukromého i veřejného kapitálu především do strategických podniků. (22)Jak se uvádí v diskusním dokumentu Komise o sociálním rozměru Evropy ze dne 26. dubna 2017, ve sdělení o evropském pilíři sociálních práv, v právním rámci Unie týkajícím se Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a ve sdělení „Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci“ ze dne 14. ledna 2020, budování inkluzivnější a spravedlivější Unie představuje klíčovou prioritu Unie, jejímž cílem je odstraňovat nerovnosti a podporovat politiky sociálního začleňování v Evropě. Nerovnost příležitostí ovlivňuje především přístup ke vzdělání, odborné přípravě, kultuře, zaměstnání a zdravotním a sociálním službám. Investice do ekonomiky související se společenským, dovednostním a lidským kapitálem a také do integrování znevýhodněných skupin obyvatel do společnosti může zlepšit ekonomické příležitosti, obzvláště při koordinaci na úrovni EU. Fond InvestEU by měl být využíván na podporu investic do vzdělávání a odborné přípravy, včetně rekvalifikací a zvyšování kvalifikací pracovníků mimo jiné v regionech závislých na uhlíkově intenzivním hospodářství a postižených strukturálním přechodem k nízkouhlíkovému hospodářství. Měl by být využíván k podpoře projektů, které vytvářejí pozitivní sociální dopady a posilují sociální začlenění tím, že pomáhají zvyšovat zaměstnanost ve všech regionech, zejména mezi osobami s nízkou mírou dovedností a osobami dlouhodobě nezaměstnanými, a zlepšovat situaci v oblasti genderové rovnosti, rovných příležitostí, nediskriminace, přístupnosti, mezigenerační solidarity, odvětví zdravotních a sociálních služeb, sociálního bydlení, bezdomovectví, digitální inkluze a rozvoje komunit, úlohy a místa mladých lidí ve společnosti a zranitelných osob včetně státních příslušníků třetích zemí. Program InvestEU by měl rovněž podporovat evropskou kulturu a kreativitu se sociálním cílem. (23)Aby bylo možné reagovat na nepříznivé důsledky zásadních společenských proměn v Unii a proměn trhu práce v průběhu následujícího desetiletí, je nezbytné investovat do lidského kapitálu, sociální infrastruktury, mikrofinancování, etického financování a financování sociálních podniků a nových obchodních modelů sociální ekonomiky, včetně investic se sociálním dopadem a uzavírání smluv na dosažení sociálních výsledků. Program InvestEU by měl posilovat vznikající ekosystém sociálního trhu a zvyšovat tak nabídku financování a přístup k němu v případě mikropodniků a sociálních podniků a zařízení sociální solidarity, aby byla uspokojena poptávka těch, kdo to nejvíce potřebují. Zpráva pracovní skupiny na vysoké úrovni o investicích do sociální infrastruktury v Evropě z ledna 2018 nazvaná „Posílení investic do sociální infrastruktury v Evropě“ identifikovala v oblasti sociální infrastruktury a služeb, včetně vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bydlení, pro období let 2018 až 2030 celkovou investiční mezeru ve výši nejméně 1,5 bilionu EUR. Tato oblast tedy vyžaduje podporu, a to i na úrovni Unie. Proto by měla být na podporu rozvoje hodnotového řetězce sociálního trhu a odolnější Unie využita kolektivní síla veřejného, komerčního i filantropického kapitálu a také podpora ze strany nadací a alternativních druhů poskytovatelů finančních prostředků, jako jsou etické, sociální a udržitelné subjekty. (24)V hospodářské krizi vyvolané pandemií COVID-19 není tržní alokace zdrojů zcela efektivní a tok soukromých investic je výrazně ovlivněn vnímaným rizikem. Za těchto okolností je klíčový znak Fondu InvestEU – snižování rizika u ekonomicky životaschopných projektů, aby přilákaly financování ze soukromých zdrojů – obzvláště hodnotný a měl by být posílen, mimo jiné proto, aby se snížilo riziko asymetrického oživení. Program InvestEU by měl být schopen poskytovat životně důležitou podporu společnostem ve fázi oživení a zároveň by měl zajistit, že se investoři více zaměří na střednědobé a dlouhodobé politické priority Unie, jako jsou Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán Zelené dohody pro Evropu, strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy a silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci. Měl by výrazně zvýšit kapacitu skupiny Evropské investiční banky (EIB) a národních podpůrných bank a institucí a dalších prováděcích partnerů podstupovat rizika na podporu hospodářského oživení. (25)Pandemie nemoci COVID-19 představuje pro globální i unijní ekonomiku výrazný otřes. Očekává se mnohem výraznější propad HDP EU než během finanční krize v roce 2009 a to se nevyhnutelně projeví nepříznivými sociálními dopady. Vypuknutí pandemie poukázalo na nutnost řešit strategické slabiny, aby se zlepšila reakce Unie na mimořádné události a odolnost celého hospodářství. Zachování jednotného trhu a rovných podmínek, a to i ve prospěch nejvíce zasažených členských států, může zajistit pouze odolné, inkluzivní a integrované evropské hospodářství. (26)Fond InvestEU by měl fungovat prostřednictvím pěti oblastí politiky, které odpovídají hlavním politickým prioritám Unie, totiž: udržitelná infrastruktura; výzkum, inovace a digitalizace; malé a střední podniky; sociální investice a dovednosti a strategické evropské investice. (27)Oblast politiky pro malé a střední podniky by se měla v první řadě zaměřit na podporu malých a středních podniků, ovšem v jejím rámci by měly být způsobilé i malé společnosti se střední tržní kapitalizací. Společnosti se střední tržní kapitalizací by měly být způsobilé i pro podporu v rámci ostatních čtyř oblastí politiky. (28)Oblast strategických evropských investic by se měla zaměřit především na podporu konečných příjemců, kteří jsou usazeni v členském státě a působí v Unii a jejichž činnosti mají pro Unii strategický význam, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a posílení odolnosti v těchto oblastech: i) poskytování kritické zdravotní péče, výroba a vytváření zásob léčivých přípravků a zdravotnických prostředků a potřeb, posílení kapacity reakce na krize v oblasti zdraví a systému civilní ochrany, ii) kritická infrastruktura, fyzická či virtuální, iii) poskytování zboží a služeb, které slouží k provozu a údržbě uvedené infrastruktury, iv) klíčové základní, transformační, zelené a digitální technologie a průlomové inovace, jsou-li investice strategicky významné pro průmyslovou budoucnost Unie, včetně umělé inteligence, technologie blockchain, softwaru, robotiky, polovodičů, mikroprocesorů, technologií edge cloudu, vysoce výkonné výpočetní techniky, kybernetické bezpečnosti, kvantových technologií, fotoniky, průmyslové biotechnologie, technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, technologií pro skladování energie včetně baterií, udržitelných dopravních technologií, aplikací pro čistý vodík a palivové články, dekarbonizačních technologií pro průmysl, zachycování a ukládání CO2, technologií pro oběhové hospodářství, biomedicíny, nanotechnologií, léčivých přípravků a pokročilých materiálů, v) výrobní zařízení pro hromadnou výrobu informačních, komunikačních a technologických součástek a zařízení v EU, vi) dodávky a vytváření zásob kritických vstupů pro veřejné subjekty, podniky nebo spotřebitele v Unii, vii) kritické technologie a vstupy pro bezpečnost Unie a jejích členských států, jako jsou obranné a kosmické odvětví a kybernetická bezpečnost, a zboží dvojího užití ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Rady (ES) č. 428/2009. Koneční příjemci by měli mít sídlo v členském státě a měli by působit v Unii v tom smyslu, že mají v Unii významné činnosti, pokud jde o personál, výrobu, výzkum a vývoj nebo jiné obchodní činnosti. Možnost získat podporu by měly mít projekty, které přispívají k diverzifikaci strategických dodavatelských řetězců na jednotném trhu prostřednictvím operací na více místech v celé EU. (29)Oblast strategických evropských investic by se měla zaměřit rovněž na dodavatele usazené a působící v Unii, jejichž činnosti mají pro Unii strategický význam a kteří by potřebovali dlouhodobé investice nebo na které se vztahuje mechanismus prověřování přímých zahraničních investic. Kromě toho by z oblasti strategických evropských investic měly těžit především významné projekty společného evropského zájmu. (30)InvestEU by měl rovněž poskytnout podporu na financování k zajištění investic ve prospěch regionů zapojených do spravedlivé transformace. (31)Každá oblast politiky by se měla skládat ze dvou složek, totiž složky EU a složky členského státu. Složka EU by měla přiměřeným způsobem řešit selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace na úrovni celé Unie nebo jednotlivých členských států. Podporované operace by měly mít jasnou unijní přidanou hodnotu. Složka členského státu by měla dát členským státům i regionálním orgánům prostřednictvím členského státu možnost přispět částí svých zdrojů z fondů v rámci sdíleného řízení na tvorbu rezerv pro záruku EU a využít záruku EU na finanční či investiční operace, které mají řešit specifická selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace na jejich vlastním území, a to včetně znevýhodněných a odlehlých oblastí, jako jsou nejvzdálenější regiony Unie, jak se stanoví v dohodě o příspěvcích, aby se naplnily cíle fondů v rámci sdíleného řízení. Operace podporované z Fondu InvestEU prostřednictvím složky EU nebo složky členského státu by neměly duplikovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. (32)Složka členského státu by měla být konkrétně navržena tak, aby umožňovala využití fondů v rámci sdíleného řízení na tvorbu rezerv na záruku vydanou Unií. Tato možnost by zvýšila přidanou hodnotu záruky EU tím, že by podporu na základě této záruky poskytla širšímu okruhu finančních příjemců a projektů a zvýšila by různorodost způsobů dosahování cílů fondů v rámci sdíleného řízení, a současně by zajistila konzistentní řízení rizik podmíněných závazků prostřednictvím provádění záruky EU v rámci nepřímého řízení. Unie by měla zaručit finanční a investiční operace stanovené v záručních dohodách uzavřených mezi Komisí a prováděcími partnery v rámci složky členského státu. Z fondů v rámci sdíleného řízení by měla být zajištěna tvorba rezerv na záruku na základě míry tvorby rezerv stanovené Komisí a uvedené v dohodě o příspěvcích uzavřené s členským státem podle povahy operací a výsledných očekávaných ztrát. Členský stát by převzal ztráty nad rámec očekávaných ztrát vydáním záruky „back-to-back“ ve prospěch Unie. Tato ujednání by měla být uzavřena v jednotné dohodě o příspěvcích uzavřené s každým členským státem, který si tuto možnost dobrovolně zvolí. Dohoda o příspěvcích by měla zahrnovat jednu nebo více specifických záručních dohod, které mají být na základě pravidel Fondu InvestEU v příslušném členském státě prováděny, jakož i jakékoli regionální účelové vázání. Stanovení míry tvorby rezerv případ od případu vyžaduje odchylku od čl. 211 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“). Tato koncepce přináší také jednotný soubor pravidel pro rozpočtové záruky podporované centrálně řízenými fondy nebo fondy v rámci sdíleného řízení, což by usnadnilo jejich kombinování. (33)Mělo by být navázáno partnerství mezi Komisí a skupinou EIB, jež by mělo vycházet z relativních silných stránek každého z partnerů, aby se zajistil maximální dopad politik, účinné zavádění a přiměřený dohled nad rozpočtem a řízením rizik, které by měly podporovat účinný a inkluzivní přímý přístup k záruce EU.

(34)Komise by měla mít možnost účastnit se jednoho nebo více možných navýšení kapitálu Evropského investičního fondu (EIF), aby jeho prostřednictvím mohla směrovat podporu evropskému hospodářství a mohla evropské hospodářství i jeho oživení nadále podporovat. Unie by měla mít možnost zachovat si celkový podíl na kapitálu EIF, s náležitým přihlédnutím k souvisejícím finančním dopadům. Ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 by za tímto účelem mělo být vyčleněno dostatečné finanční krytí. (35)Komise by se měla vedle skupiny EIB seznámit podle okolností i s názory dalších potenciálních prováděcích partnerů, pokud jde o investiční pokyny, systém pro sledo