Komise dále hodlá požádat evropské normalizační organizace o revizi harmonizovaných norem používaných na podporu směrnice 2014/34/EU a týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu, a to za účelem zohlednění technologických změn.

Tato skutečnost uživatelům harmonizovaných norem přináší důležitou právní jistotu a stabilitu. Snižuje náklady pro výrobce, což je důležité pro investory, a umožňuje malým a středním podnikům uvádět bez dalších nákladů na trh výrobky, které jsou v souladu s právními předpisy Unie. Zvyšuje také veřejnou odpovědnost regulačních orgánů, které musí na harmonizované normy náležitě dohlížet. V roce 2020 Komise hodlá požádat o vypracování a/nebo revizi harmonizovaných norem na podporu právních předpisů EU, a to v několika klíčových oblastech, jako je např. ochrana životního prostředí a jednotný trh pro zboží.

Normy plní zprostředkující úlohu, protože výrobcům nabízejí stabilní základ pro investice do nových technologií a pro digitalizaci výrobních procesů.

Pracovní program nemá žádné rozpočtové dopady nad rámec toho, co je již stanoveno v návrhu rozpočtu na rok 2020.

U nově přijatého nařízení (EU) 2019/1009 o hnojivech dochází k rozšíření působnosti z hnojiv vyrobených z těžených či chemicky vyráběných anorganických materiálů na hnojiva vyráběná z recyklovaných či organických materiálů. Harmonizace analytických zkušebních metod pro ověřování shody hnojivých výrobků z druhotných surovin umožní zavedení společných inspekčních a zkušebních postupů pro ověřování souladu s požadavky právních předpisů, což usnadní obchod na jednotném trhu.

V kontextu nařízení (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek hodlá Komise požádat evropské normalizační organizace o vytvoření migračních limitů pro omezené látky (polycyklické aromatické uhlovodíky) v pryžových a plastových materiálech používaných ve spotřebních výrobcích.

Náležité fungování systému harmonizace vytvořeného v rámci nařízení (EU) č. 305/2011 o stavebních výrobcích nebo jeho prostřednictvím vyžaduje společný technický jazyk. Komise v této souvislosti hodlá požádat o vytvoření série norem.

Vzhledem k vlivu subjektů posuzování shody na jednotný trh a zejména na malé a střední podniky je důležité zajistit, aby pro akreditaci a posuzování shody platila ve všech členských státech stejně přísná pravidla. Proto Komise požádá o vypracování harmonizovaných norem na podporu nařízení (ES) č. 765/2008 o požadavcích na akreditaci a nařízení (ES) č. 1221/2009 o dozoru nad trhem.

V neposlední řadě budou zapotřebí harmonizované normy, které podpoří soulad s požadavky na přístupnost pro výrobky a služby stanovenými směrnicí (EU) 2019/882. Tyto normy pomohou harmonizovat přístupy, které výrobci a poskytovatelé služeb v současnosti využívají ke splnění požadavků v případě, že vyrábějí či poskytují výrobky a služby se specifickými prvky přístupnosti, a umožní tak osobám se zdravotním postižením získat lepší přístup k výrobkům a službám na vnitřním trhu.

2.2Strategické priority pro systém evropské normalizace

Komise hodlá nadále spolupracovat se svými partnery v rámci systému evropské normalizace ve strategicky významných oborech s cílem zajistit, aby vytvořené normy podporovaly její obecné politické priority pro plně funkční jednotný trh.

Umělá inteligence bude mít široký dopad na hospodářství i na celou společnost. V roce 2018 Komise uznala význam umělé inteligence pro jednotný trh ve svém sdělení „Umělá inteligence pro Evropu“. Sdělení definuje evropskou iniciativu v oblasti umělé inteligence jako součást jednotného digitálního trhu a zdůrazňuje její význam pro odvětví Unie na konkurenčním světovém trhu. Normalizace pomáhá řešit výzvy, které tato klíčová technologie přináší, zejména v oblasti bezpečnosti, odpovědnosti a etických aspektů. Vytváření norem zohledňujících evropskou perspektivu pro provoz systémů založených na umělé inteligenci by pro evropské normalizační organizace mělo být významnou prioritou.

Normalizace je důležitá pro rozvoj tzv. internetu věcí, protože bezpečnost, ochrana, spolehlivost a interoperabilita mají ve světě, jehož středobodem jsou chytrá zařízení, zásadní význam. Evropské normalizační organizace by se proto měly zaměřit na vytváření norem, které zdokonalují bezpečnostní protokoly, předvídají kybernetické útoky a snižují jejich riziko a zajišťují interoperabilitu různých sítí internetu věcí.

Ochrana technologií před kybernetickými hrozbami prostřednictvím kybernetické bezpečnosti je nezbytným předpokladem pro možnost jejich zavedení a využívání. Tato skutečnost je důležitá z důvodu ochrany soukromí, ale i z důvodu ochrany kritické evropské infrastruktury, jako jsou zařízení na výrobu energie a přenosové a telekomunikační sítě. „Akt EU o kybernetické společnosti“ vytváří rámec evropského certifikátu kybernetické bezpečnosti pro výrobky, služby a procesy v oblasti informačních a komunikačních technologií. Normalizace má v novém rámci významnou úlohu. Komise proto očekává úzkou spolupráci ohledně záležitostí kybernetické bezpečnosti mezi evropskými normalizačními organizacemi a agenturou EU pro kybernetickou bezpečnost (ENISA) s cílem dále dotvořit evropský jednotný trh, reagovat na rychle se měnící a náročnou oblast soukromí a zvýšit úroveň kybernetické bezpečnosti v EU obecně.

Komise přijala doporučení týkající se „evropského formátu pro výměnu elektronických zdravotních záznamů“. Doporučení podporuje digitální transformaci zdravotní péče v EU snahou o uvolnění toku údajů o zdravotním stavu přes hranice a poskytováním podpory členským státům při zajišťování, aby lidé měli možnost bezpečného přístupu k údajům o svém zdravotním stavu a jejich výměny kdekoli v rámci EU. Tato technologie umožní lidem rychlý přístup k údajům o jejich zdravotním stavu a sdílení těchto údajů se zdravotnickými pracovníky, např. při konzultaci u specialisty nebo v případě poskytnutí neodkladné zdravotní péče v jiné zemi EU.

Evropské normalizační organizace by měly podporovat zavádění doporučeného formátu pro výměnu elektronických zdravotních záznamů vytvářením aktuálních norem pro ochranu údajů o zdravotním stavu a zajištění bezpečnosti sítí a informačních systémů, o něž se tyto elektronické systémy zdravotních záznamů opírají. Pomohou tím zamezit narušení bezpečnosti údajů a minimalizovat riziko bezpečnostních incidentů.

V roce 2018 bylo přijato sdělení „Na cestě k automatizované mobilitě: strategie EU pro mobilitu budoucnosti“, které zdůrazňovalo, že propojená a automatizovaná mobilita pravděpodobně změní způsob přemísťování lidí a používání, prodeje a vlastnictví automobilů. Dá také vzniknout novým oblastem pro rozvoj podnikání a položí základy pro nové služby v oblasti mobility na měnícím se energetickém trhu. Úspěch takové změny mobility závisí na výkonnosti, cenové dostupnosti a udržitelnosti nového systému. Úlohou normalizace je podpora interoperability a propojení mezi různými subsystémy, např. systémy vozidel, dopravních komunikací a energetiky. Evropské normalizační organizace by měly úzce spolupracovat s automobilovým průmyslem, dodavateli energií a odvětvím informačních a komunikačních technologií na vytváření norem souvisejících s interoperabilitou kooperativních systémů, které budou zahrnovat všechny třídy vozidel bez ohledu na zemi původu a značku. Důležitá je zejména podpora normalizace komunikačních protokolů pro konvoje nákladních vozidel různých značek.

Pro železniční sektor má podobně zásadní význam tvorba norem pro digitalizaci, automatizaci a kybernetickou bezpečnost. Takové normy usnadní integraci různých železničních subsystémů do multimodálního dopravního systému a zabezpečí jeho potenciální slabiny či součásti před neoprávněným přístupem.

Ocelářský průmysl dosáhl v minulých desetiletích významného snížení emisí skleníkových plynů zlepšením energetické účinnosti a zavedením nových technologií. Současné procesy však dosáhly svých limitů a pro snížení emisí skleníkových plynů je třeba vyvíjet nové technologie, aby bylo možné dosáhnout cílů stanovených v rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a dlouhodobé strategie do roku 2050. Náležité zohlednění norem ve fázi výzkumu nových a inovativních výrobních procesů pomůže zajistit bezproblémový přechod k nízkouhlíkovému hospodářství. Kromě toho mohou evropské normy podpořit harmonizované zavádění inovativních technologií výroby oceli na jednotném trhu.

Evropský program rozvoje obranného průmyslu měl za cíl podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu Unie. Jde o pilotní program Evropského obranného fondu, který poskytne členským státům finanční pobídky pro účast na společném výzkumu obranného vybavení a technologií v EU podle příštího víceletého finančního rámce na období let 2021–2027. Evropský program rozvoje obranného průmyslu má v rámci evropského obranného akčního plánu poskytnout evropskému obrannému průmyslu finanční podporu během fáze vývoje nových výrobků a technologií ve vybraných oblastech. Program rozvoje evropského obranného průmyslu na období let 2020–2021 byl přijat 19. března 2019 a 4. dubna 2019 byly zveřejněny výzvy k podávání návrhů na rok 2019. Intenzivnější spolupráce mezi členskými státy v oblasti obrany přináší úspory z rozsahu snížením nákladů na výrobu a nákup vojenského materiálu. Normy by měly tuto spolupráci podporovat nabídkou společné nomenklatury pro navrhování, vývoj a nákup příslušného materiálu.