CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 11.6.2015  
COM(2015) 288 final  
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ  
Třetí zpráva o provádění národních strategických plánů a strategických směrů 
Společenství pro rozvoj venkova (2007 –2013)  
{SWD(2015) 114 final}   
 
2 PŘEDMLUVA  
 
Tato zpráva je třetí zprávou Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu 
výboru a Výboru regionů o provádění národních strategických plánů (NSP)1 a strategických směrů Společenství 
pro rozvoj venkova (2007 –2013)2.  
Tato zpráva Komise3 vychází z analýzy a přezkumu souhrnných zpráv, které členské státy předložily v roce 
20144, a z dalších dostupných informací, zejména finančních a  fyzických společných ukazatelů pro monitorování 
a z činností Evropské sítě pro rozvoj venkova.  
Tato zpráva shrnuje hlavní vývoj, současné tendence a výzvy, které bylo třeba řeš it při provádění NSP a 
strategických směrů Společenství.  
Je důležité poznamenat, že údaje použité v  této zprávě představují úhrnné údaje od počátku programového 
období v roce 2007 do konce roku 2013. Ačkoli rok 2013 odpovídá konci programového období, nez namená 
konec jeho provádění, které je prodlouženo až do 31. prosince 2015.5 Do tohoto okamžiku bude stále realizován 
velký počet operací a závěrečný přehled výsledků programů bude k dispozici až na konci roku 2016.  
                                                            
1 Viz hlava II kapitola II nařízení Rady (ES) č.  1698/2005 ze dne 20. září 200 5 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV).  
2 Rozhodnutí Rady ze dne 20. února 2006 o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 –
2013) (2006/144/ES).  
3 Viz článek 14 nařízení  Rady (ES) č.  1698/2005 ze dne 20. září 2005 s  názvem „Zpráva Komise“.  
4 Viz článek 13 nařízení Rady (ES) č.  1698/2005 ze dne 20. září 2005. Tyto souhrnné zprávy popisují pokrok při provádění NSP a 
cílů a příspěvek k plnění strategických směrů Společenství . 
5  Podle tzv.  pravidla N+2 mohou členské státy vynakládat výdaje v souvislosti s  programy na  období 2007 –2013 až do konce roku 
2015.  
 
3  
 
OBSAH  
1. Souvislosti a přehled  ................................ ................................ ................................ ...............................  4 
1.1 Priority Společenství v  souvislosti s rozvojem venkova v  období let 2007 –2013  ................................ .. 4 
1.2 Přehled rozpočtu a operačních cílů  ................................ ................................ ................................ .........  5 
2. Provádění priorit Společenství  ................................ ................................ ................................ ................  6 
2.1 Přehled hlavních výsledků  ................................ ................................ ................................ ......................  6 
2.2. Provádění podle jednotlivých os a opatření ................................ ................................ .............................  8 
3. Jaké jsou vyhlídky?  ................................ ................................ ................................ ...............................  12 
 
 
4 1. SOUVISLOSTI A PŘEHLED  
1.1. Priority Společenství v  souvislosti s rozvojem venkova v  období let 2007 –2013  
V únoru 2006 přijala Rada Evropské unie strategické směry pro rozvoj venkova na  období 2007 –
20132, jimiž stanovila tři klíčové tem atické priority:  
 Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví.  Evropský zemědělský fond pro rozvoj 
venkova (EZFRV)6 by měl přispět k  silnému a  dynamickému zemědělsko -potravinářskému 
odvětví v Evropě tím, že se zaměří na priority přenosu znalostí, modernizaci, inovaci a kvalitu 
v potravinářském řetězci a  na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidskéh o 
kapitálu. K dosažení cíle v  oblasti konkurenceschopnosti přispívají převážně opatření 
seskupená v „ose 1“ programů rozvoje venkova.  
 Zlepšování životního prostředí a krajiny.  Za účelem ochrany a rozšiřování přírodních zdrojů a 
krajin EU ve venkovských obl astech by prostředky vyčleněné na tuto prioritu měly přispět ke 
třem prioritním oblastem na úrovni EU: biologické rozmanitosti, zachování a rozvoji systémů 
zemědělství a lesnictví s vysokou přírodní hodnotou a tradičních zemědělských krajin; ochraně 
vody a  zmírňování změny klimatu. K dosažení cíle v oblasti životního prostředí přispívají 
převážně opatření seskupená v „ose 2“ programů rozvoje venkova.  
 Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace hospodářství 
venkova.  Prostředky vyčleněné na tyto cíle by měly přispět k  zastřešující prioritě vytváření 
pracovních příležitostí a  podmínek pro růst. Intervence by se měly použít zejména k podpoře 
budování kapacit, získávání dovedností a organizace strategie místního rozvoje,  jakož i na 
pomoc zachování přitažlivosti venkovských oblastí i pro budoucí generace. Při podpoře 
odborné přípravy, informovanosti a podnikání je nutno vzít v úvahu konkrétní potřeby žen, 
mladých lidí a starších pracovníků. K dosažení širších cílů v oblast i rozvoje venkova přispívají 
opatření seskupená v „ose 3“ programů rozvoje venkova společně s osou 4.  
Kromě tematických priorit zdůrazňují přijaté strategické směry pro rozvoj venkova také potřebu:  
 Budování místních kapacit pro zaměstnanost a diverzifikaci  a zároveň přispívání k tematickým 
prioritám. Tato horizontální osa, rovněž nazývaná „osa Leader“ (osa  4), by měla hrát důležitou 
úlohu při zlepšování řízení a uvolňování endogenního potenciálu pro rozvoj venkovských 
oblastí na základě strategií místního r ozvoje.  
 Zajištění soudržnosti programování.  Měla by být zajištěna maximální součinnost v rámci 
jednotlivých os i mezi nimi navzájem. Případně by měly být zohledněny další strategie na 
úrovni EU.  Měly by být uvolněny prostředky pro zlepšení řízení a  uskuteč ňování politik. 
Zejména by měly být zřízeny evropské a vnitrostátní sítě pro rozvoj venkova jakožto platforma 
pro výměnu osvědčených postupů a zkušeností se všemi aspekty návrhu politiky, řízení a 
provádění mezi zúčastněnými stranami.  
 Doplňkovosti nástrojů  Společenství.  Aby bylo možné podporovat součinnost mezi 
strukturálními politikami, politikami zaměstnanosti a politikami rozvoje venkova, měly by 
členské státy zajistit vzájemnou doplňkovost a soudržnost akcí financovaných z různých fondů 
EU. 
Strategické směry stanoví rámec, na jehož základě členské státy připravily své národní strategické 
plány, jimiž se priority EU převádějí na priority národní a které slouží jako reference pro programy 
rozvoje venkova. Tyto programy rozvoje venkova provádějí priority pr ostřednictvím souborů 
vybraných opatření, která jsou seskupena podle jednotlivých os (viz tabulka 1 se seznamem opatření 
podle os)7. Programy mohou být buď národní, nebo regionální a byly schváleny Komisí v  letech 2007 
a 2008. Jejich provádění je monitorov áno a vyhodnocováno na základě společného rámce pro 
monitorování a hodnocení.  
 
                                                            
6 Nařízení Rady (ES) č.  1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro  
rozvoj venkova (EZFRV).  
7 Všechny tabulky jsou uvedeny v  pracovním dokumentu útvarů Komise.  
 
5 1.2. Přehled rozpočtu a operačních cílů  
Celkový rozpočet EZFRV na celé programové období 2007 –2013 činí 96,2 miliardy EUR. Aby byla 
zaručena vyvážená strategie, EZFRV stanovil pro každou tematickou osu minimální úrovně výdajů, 
které se uplatní v  každém programu rozvoje venkova (10  %, 25  % a 10  % v uvedeném pořadí pro osy 
1, 2 a  3). U osy 4 (Leader) je pro každý program vyhrazeno minimálně 5 % (2,5 % pro EU -12) 
financování z rozp očtu EU. Celkové dostupné rozpočtové prostředky jsou vyšší, neboť zdroje EZFRV 
jsou doplněny o financování z  vnitrostátních veřejných zdrojů8. 
Osa 1
33%Osa 2
45%
Osa 3
14%
Osa 4
6%Technick á pomoc
1,5%
Přímé platby Bulharsku 
a Rumunsku 0,5%
 
Obrázek č. 1. Relativní význam os v  rámci celkového příspěvku z  EZFRV v  programovém období 
2007 –2013 (EU -27). 
 
Jakmile bylo provedeno programování na úrovni členských států, mělo finanční rozdělení mezi různé 
osy, jakož i definování hlavních cílů pro rok 2013 tyto výsledky, které jsou uvedeny výše na obrázku 
1: 
– Osa 1 „Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a les nictví “ představuje 33  % všech 
prostředků EZFRV. Očekává se, že tato osa do konce programového období přispěje k 
realizaci 575 000 investičních projektů na modernizaci zemědělských hospodářství a k podpoře 
34 000 podniků s cílem zvýšit hodnotu zemědělských  a lesnických produktů.  
– Osa 2 „ Zlepšování životního prostředí a krajiny “ je s  45 % všech prostředků EZFRV 
rozhodující. Plánovaným výsledkem je uplatňování agroenvironmentálního řízení na 47 
milionech hektarů (ha) zemědělské půdy, vyplácení náhrad za znevýh odnění na 55 milionů 
hektarů zemědělské půdy v  méně příznivých podmínkách a  horských oblastech a podpora  1,3 
milionu hektarů zemědělské půdy tak, aby splňovaly požadavky sítě NATURA 2000.  
– Osa 3 „ Kvalita života ve venkovských oblastech a diverzifikace hospo dářství venkova “ má s 
14 % všech prostředků EZFRV menší podíl. Očekává se, že do roku 2013 přispěje k rozvoji 
nebo vytvoření 73 350 podniků ve venkovských oblastech a k podpoře 29 000 projektů obnovy 
vesnic.  
– Osa 4 „Leader“ představuje 6  % všech finančních prostředků EZFRV. Největší část podpory 
pro provádění strategií místního rozvoje má přispět k  diverzifikaci a  kvalitě života (projekty 
v rámci osy 3).  
Kontrola stavu a  Plán evropské hospodářské obnovy si vyžádaly dodatečné rozpočtové prostředky 
ve výši 4,9  miliardy EUR, které byly přiděleny 6 výzvám. Většina finančních prostředků je 
soustředěna do oblastí biologické rozmanitosti (31  %, tj. 1,5 miliardy EUR) a vodního hospodářství 
(27 %, tj. 1,3 miliardy EUR). Na  restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných vý robků je vyčleněno 
15 % dodatečného rozpočtu (0,7 miliardy EUR), opatření v  oblasti změny klimatu představují 14  % 
(0,7 miliardy EUR) a  obnovitelné zdroje energie 6  % (0,3 miliardy EUR). Členské státy se také 
rozhodly investovat 35  % prostředků určených na  evropskou hospodářskou obnovu do  širokopásmové 
infrastruktury, tj. 0,3 miliardy EUR z  vyčleněné 1 miliardy EUR.  
                                                            
8 Veškeré finanční údaje v  této zprávě se týkají EZFRV, není -li výslovně uvedeno jinak.  
 
6 2. PROVÁDĚNÍ PRIORIT SPOLEČENSTVÍ  
2.1. Přehled hlavních výsledků  
Celkové výdaje z  EZFRV vynaložené členskými státy EU -27 do  konce roku 2013 činily 71 miliard 
EUR9, což představuje 74  % celkového rozpočtu na období 2007 –2013 ve  výši 96,2 miliardy EUR 
(posuzované období představuje 7 let z celkového devítiletého prováděcího období10). Roční výdaje 
po počátečním pomalém začátku během prvních let p rogramového období 2007 –2013 jsou celkově 
uspokojivé.  
Situace v  členských státech není zdaleka totožná (obrázek č. 2). Dva členské státy vynaložily více než 
90 %, zatímco osm členských států méně než 70  %. 
  
0%20%40%60%80%100%
IE
AT
LU
FI
LV
BE
SE
SK
EE
DE
SI
UK
CZ
FR
PT
LT
EU-27
NL
PL
CY
HU
DK
ES
MT
IT
BG
RO
GR
 
Obrázek č. 2. Celkové výdaje z rozpočtu EZFRV  do konce roku 2013 ve srovnání s  celkovými 
prostředky vyčleněnými na období 2007 –2013  
 
Provádění osy 1 (68  %) je víceméně v  souladu s výdajovým  cílem pro období 2007 –2013, neboť bylo 
schváleno provedení významného počtu investičních projektů.  
Osa 2 vykaz uje nejvyšší míru plnění (86  %) s vyváženými hodnotami mezi členskými státy. Tuto 
vysokou míru plnění lze vysvětlit rozdíly v mechanismech plnění mezi investičními opatřeními osy 1 
a 3 a nejvýznamnějšími opatřeními osy 2.  
Osa 3 vykazuje značný nárůst oprot i konci roku 2011 (60  % v porovnání s  31 % dosaženými do konce 
roku 2011), kdy bylo oznámeno významné zpoždění při provádění opatření11. Existují však rozdíly 
mezi členskými státy, přičemž některé z  nich plní své cíle stále se zpožděním.  
Osa 4 vykazuje míru  plnění 46  %, což je hodnota, která je výrazně ovlivněna zpožděním při provádění 
místních strategií a  zřizováním místních akčních skupin v  různých členských státech. Při provádění 
iniciativy Leader došlo mezi členskými státy k významné nejednotnosti.  
                                                            
9 Platby členským státům se týkaly kalendářních roků 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 a 2013. Nelze je srovnávat s finančními  
zprávami Komise Evropskému parlamentu a  Radě o  provádění EZFRV, které jsou založeny na  rozpočtovém roku.  
10 Platby z EZFRV v obdob í 2007 –2013 lze provádět 2 roky po posledních závazcích (2013), tedy až do konce roku 2015.  
11 Druhá zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o 
provádění národních strategických plánů a strateg ických směrů Společenství pro rozvoj venkova (2007 –2013).  
 
7 
01020304050
Osa 1 Osa 2 Osa 3 Osa 4v miliardách EURVýdaje EZFRV v období 2007 –2013
Prostředky přidělené z EZFRV v 
období 2007 –2013 
Obrázek č. 3. Výdaje z rozpočtu EZFRV do  konce roku 2013 ve  srovnání s  celkovými prostředky 
vyčleněnými na  období 2007 –2013 podle jednotlivých os.  
 
Zaměříme -li se konkrétně na míru provádění kontroly stavu a Plánu evropské hospodářské obnovy, 
bylo do konce ro ku 2013 z celkové plánované částky 4,95 miliardy EUR vydáno 3,3 miliardy EUR 
(74 %), což potvrzuje pozitivní trend ohlášený v roce 2012 po očekávaném skromném začátku v roce 
2010. Pokud se podíváme na čerpání podle jednotlivých opatření, ukazuje se, že změ na klimatu, 
problematika biologické rozmanitosti a odvětví mléka a mléčných výrobků vykazují nejvyšší míru 
čerpání, neboť dosahují 100 %, 94 % a 85 % podílu, zatímco širokopásmové připojení, vodní 
hospodářství a obnovitelné zdroje energie s 31 %, 28 % a 21  % podílem zaostávají. Vyšší čerpání v 
oblasti  biologické rozmanitosti a  změny klimatu se vysvětluje skutečností, že  tyto problémy byly 
převážně řešeny prostřednictvím opatření osy 2.  
 
 - 250 500 750 1.000 1.250 1.500
Změna klimatu Obnovitelné
zdroje energieVodní
hospodářstvíBiologická
rozmanitostOdvětví mléka
a mléčných
výrobkůŠirokopásmová
infrastrukturav milionech EUR
Nové výzvy
Výdaje z kontroly stavu a Plánu 
evropské hospodářské obnovy na 
období 2010 –2013
Prostředky přidělené z kontroly stavu 
a Plánu evropské hospodářské obnovy 
na období 2010 –2013
 
 
8 Obrázek č. 4. Celkové výdaje (EZFRV) z rozpočtu kontroly stavu a Plánu evropské hospodářské 
obnovy do  konce roku 2013 ve  srovnání s  celkovými prostředky vyčleněnými na  období 2007 –2013 
pro „nové výzvy“ (údaje ze společného rámce pro monitorování a  hodnocení, 2013).  
Během procesu plánování programů byla zohledněna součin nost v  rámci jednotlivých os i mezi nimi 
navzájem a  celková konsistence (závislost programu rozvoje venkova na  analýze situace, pokud jde o 
silné a slabé stránky, hodnocení programu rozvoje venkova ex ante. ..). Tyto cíle byly sledovány 
během celého program ového období, zejména prostřednictvím monitorování (monitorovací výbory...), 
hodnocení a činností celostátních sítí pro venkov a Evropské sítě pro rozvoj venkova (ENRD) 
(společné analýzy či výměna informací a  postupů mezi manažery programů rozvoje venkova a 
zúčastněnými subjekty...).  
V prvních letech prováděcího období byly zavedeny mechanismy zajišťující doplňkovost mezi 
EZFRV a  strukturálními fondy EU. Jedná se o mechanismy vymezující hranice a/nebo koordinační 
mechanismy, jako je například meziresortní s ubjekt.  
 
2.2. Provádění podle jednotlivých os a opatření  
 
Osa 1 - Zlepšování konkurenceschopnosti zemědělského a lesnického odvětví  
Celkové výdaje EZFRV na osu 1 zaznamenané za období 2007 –2013 představují 68  % všech 
prostředků EZFRV na období 2007 –2013 (průměr EU -27).  
Do konce roku 2013 bylo u tohoto cíle dosaženo těchto hlavních výsledků:  
 2 430  000 účastníků úspěšně dokončilo odborn ou přípravu v  oblasti zemědělství a/nebo 
lesnictví (88  % z odhadovaného cíle pro rok 2013 pro toto období);  
 136 000 podniků zavádí nové produkty a/nebo nové technologie (54  % cílového počtu);  
 80 miliard EUR z celkového objemu investic (80  % cíle12) bylo vyn aloženo na nejdůležitější 
investiční opatření osy 1, přičemž EZFRV se podílel částkou ve  výši 17 miliard EUR (28 
miliard EUR celkových veřejných výdajů (EZFRV + příspěvky členských států).  
 
051015
121 123 125 112 113 111 141 Ostatní
osa 1v miliardách EUR
Opatření
Výdaje EZFRV v období 2007 –
2013
Prostředky přidělené z EZFRV v 
období 2007 –2013
 
Obrázek č. 5. Výdaje z rozpočtu EZFRV do konce roku 2013 ve srov nání s celkovými prostředky 
vyčleněnými na období 2007 –2013 v rámci osy 1 podle jednotlivých opatření.  
 
                                                            
12 Celkové investice zahrnují soukromé a  veřejné výdaje pro tato investiční opatření (112; 121; 122; 123; 125; 126).  
 
9 Opatření 121 (modernizace zemědělských hospodářství) je největším opatřením v  rámci osy 1 
z hlediska rozpočtových prostředků EZFRV (11,6 miliardy EUR). Čerpání plateb v  rámci tohoto 
opatření činí 75  % celkového rozpočtu, přičemž již bylo dokončeno 379  000 projektů modernizace 
(66 % cíle). Celkový objem realizovaných investic přesahuje 39 miliard EUR a očekává se, že do 
konce programového období 2007 –2013 dosáhne 49 miliard EUR. Příznivé čerpání svědčí o velkém 
zájmu zemědělců o investice, což potvrzuje nárůst rozpočtu během programového období.  
Opatření 123 (přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům) je využíváno z  58 %. Je z něj 
podporováno 22  885 hospodářství, přičemž cíl je 34  029 hospodářství. Celkový objem investic činí 
17,4 miliardy EUR (což je 71  % cíle).  
Opatření 125 (infrastruktura související s rozvojem a přizpůsobením zemědělství a lesnictví) vykazuje 
do konce roku 2013 míru finančníh o plnění 55 %  . Dosud vynaložené výdaje EZFRV ve výši 2,6 
miliardy EUR vedly k celkovým investicím ve výši 7,2 miliardy EUR (veřejné + soukromé). Počet 
operací, na něž byla poskytnuta podpora, převyšuje 43  500 (99  % cíle), přičemž průměrné investice 
dosahu jí přibližně 160  000 EUR, což je nižší hodnota, než se očekávalo a odpovídá to nižšímu 
vynakládání výdajů (55  %).  
Opatření 112 (zahájení činnosti mladých zemědělců) vykazuje míru využití ve výši 77  %, výdaje 
EZFRV představují více než 2,1 miliardy EUR a  počet podporovaných mladých zemědělců dosahuje 
téměř 145  000. 
 
Osa 2 - Zlepšování životního prostředí a krajiny  
Celkové výdaje EZFRV na osu 2 za období let 2007 –2013 představují 86  % všech přidělených 
prostředků.  
Do konce roku 2013 bylo při plnění tohoto cíle dosaženo zejména těchto hlavních výsledků:  
 plocha o velikosti 46,9 milionu hektarů v rámci hospodaření s půdou, které přispívá ke zlepšení 
životního prostředí (biologická rozmanitost, kvalita vody, půdy a zmírňování změn klimatu), 
což představuje 27  % celkové využívané zemědělské půdy v EU 13. Do této plochy spadá 7,6 
milionu hektarů na  podporu ekologického zemědělství;  
 plocha o velikosti 1,5 milionu hektarů na  podporu specifického hospodaření s půdou 
v oblastech sítě Natura 2000 nebo prostřednictvím rá mcové směrnice o  vodě;  
 plocha o velikosti 340 000 hektarů s poskytnutou podporou na zalesnění zemědělských 
a nezemědělských oblastí.  
 
                                                            
13 Využívaná zemědělská půda v rámci zjišťování o struktuře zemědělských podniků z roku 2010 (Eurostat, aktualizace z  listopadu 
roku 2014).  
 
10 
0510152025
214 212 211 221 226 215 227 Ostatní
osa 2v miliardách EUR
Opatření
Výdaje EZFRV v období 2007 –
2013
Prostředky přidělené z EZFRV v 
období 2007 –2013 
Obrázek č. 6. Výdaje z rozpočtu EZFRV do konce roku ve srovnání s celkovými prostředky 
vyčleněnými na období 2007 –2013 v  rámci osy 2 podle jednotlivých opatření.  
 
Tři největší opatření z  hlediska rozpočtových prostředků jsou zároveň opatření s  nejvyšším čerpáním 
ze všech opatření osy 2: 211 (platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v horských 
oblastech, 100% č erpání), 212 (platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v  oblastech 
jiných než horských, 91% čerpání) a 214 (agroenvironmentální platby, 87% čerpání).  
V případě opatření 214 činí výdaje EZFRV více než 20 miliard EUR. Agroenvironmentální platb y 
zahrnovaly více než 1,5 milionu podniků a celková podporovaná oblast měla rozlohu 46,9 milionu 
hektarů. V provádění různých operací mezi evropskými programy rozvoje venkova neexistuje 
jednotnost, avšak celková míra plnění potvrzuje, že agroenvironmentáln í platby zaujímají v  rámci 
opatření v  oblasti životního prostředí přední místo. Opatření 214 hraje klíčovou roli také při 
dosahování cílů kontroly stavu SZP, pokud jde o biologickou rozmanitost a  změnu klimatu.  
 V rámci opatření 211 a  212 je podporována pl ocha o rozloze více než 55 milionů hektarů v méně 
příznivých podmínkách a  horských oblastech tak, aby se kompenzovala jejich znevýhodnění 
přírodními podmínkami. Jejich úroveň finančního čerpání se blíží 100  %. 
Opatření 221 (první zalesnění zemědělské půdy)  hraje v  rámci rozpočtu osy 2 také svou roli, a to 
zejména při plnění závazků z  předchozích programových období. U  většiny programů rozvoje 
venkova se celkový rozpočet od  začátku programového období snížil. Opatření však vykazuje 77% 
úroveň čerpání a zahrn uje plochu o rozloze více než 271  000 hektarů zalesněné půdy. Dalšími 
nejvýznamnějšími opatřeními na podporu v odvětví lesnictví z hlediska rozpočtových prostředků jsou 
opatření 226 (obnova lesnického potenciálu a zavádění preventivních opatření) a  opatřen í 227 
(neproduktivní investice). Obě opatření podpořila společně investice do evropského lesnictví ve výši 
více než 3 miliardy EUR.  
 
Osa 3 - Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace hospodářství venkova  
Celkové výdaje EZFR V na osu 3 za období let 2007 –2013 představují 60  % všech přidělených 
prostředků.  
Do konce roku 2013 bylo u tohoto cíle dosaženo těchto hlavních výsledků:  
 Osa 3 přispěla k  vytvoření pracovních míst (75  000), a to za situace, kdy ve venkovských 
oblastech r oste nezaměstnanost14. 
                                                            
14 Nezaměstnanost v  řídce osídlených venkovských oblastech vzrostla celkově ze 7,1  % v roce 2007 na  10,3  % v roce 2013 
a v přechodných oblastech ze 7  % v roce 2007 na  10,2  % v roce 2013 (zdroj:  Eur ostat). 
 
11  21 miliard EUR celkového objemu investic (soukromých a  veřejných) prostřednictvím 
příspěvku z  EZFRV ve  výši 7 miliard EUR [10 miliard EUR celkových veřejných  prostředků 
(EZFRV + příspěvek z  veřejných zdrojů členských států)]15. 
 135 000 operací na podporu rozvoje nezemědělských činností ve venkovských oblastech, 
včetně zakládání podniků a nových aktivit v oblasti cestovního ruchu16. 
 
024
321 322 312 311 313 323 Ostatní
osa 3v miliardách EUR
Opatření
Výdaje EZFRV v období 2007 –2013
Prostředky přidělené z EZFRV v 
období 2007 –2013
 
Obrázek č. 7. Výdaje z rozpočtu EZFRV do konce období 2007 –2013 ve srovnání s celkovými 
prostředky vyčleněnými na období 2007 –2013 v rámci osy 3 podle jednotlivých opatření.  
 Největším opatřením osy 3 z hlediska celkových přidělených prostředků je opatření 321 (základní 
služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova), v jehož rámci bylo čerpáno 60 % pro středků a bylo 
dokončeno více než 50 000 projektů. Jeho celkový objem investic realizovaných do  konce roku 2013 
činí zhruba 5,3 miliardy EUR, přičemž příspěvek z  EZFRV činí 2,3 miliardy EUR.  
Avšak pokud jde o provádění, je nejpokročilejším opatřením osy 3  opatření 322 (obnova a  rozvoj 
vesnic) s čerpáním na  úrovni 73  %, což odpovídá částce 6,8 miliardy EUR celkového objemu investic 
na podporu činností týkajících se obnovy (s příspěvkem z  EZFRV ve  výši 2,5 miliardy EUR) v téměř 
40 000 vesnicích.  
Oproti tomu míra plnění opatření 312 (zakládání a  rozvoj podniků) zůstává poměrně nízká (45  %), 
i když počet podporovaných mikropodniků (více než 61  000) je poměrně blízko cíle (84  %). 
V případě opatření  311 (diverzifikace činností nezemědělské povahy) je úroveň plněn í v souladu 
s osou 3 (62  %). Celkový objem investic činí více než 4,2 miliardy EUR a zahrnuje 35  000 příjemců.  
 
Osa 4 - Budování místních kapacit pro zaměstnanost a diverzifikaci  
Celkové výdaje EZFRV na osu 4 za období let 2007 –2013 představují 46  % všech přidělených 
prostředků.  
Do konce roku 2013 bylo u tohoto cíle dosaženo těchto hlavních výsledků:  
 Téměř 139  000 projektů financovaných ze 2  402 místních akčních skupin.  
 
                                                            
15 Byla podpořena tato investiční opatření: 311, 313, 321, 322 a 323. 
16 Byla podpořena opatření  311, 312 a  313.  
 
 
12 
02,55
413 431 Ostatní osa 4v miliardách EUR
Opatření
Výdaje EZFRV v období 2007 –
2013
Prostředky přidělené z EZFRV v 
období 2007 –2013 
Obrázek č. 8. Výdaje z rozpočtu EZFRV do  konce roku 2013 ve  srovnání s  celkovými pros tředky 
vyčleněnými na  období 2007 –2013 v rámci osy 4 podle opatření17. 
 
Na konci roku 2013 činil celkový počet místních akčních skupin 2  40218. Tento počet se ve srovnání 
s iniciativou Leader+ zdvojnásobil a  na polovině území se přístup podle iniciativy Lead er uplatňuje 
poprvé.  
Vzhledem k tomu, že výběr místních akčních skupin byl dokončen poměrně pozdě, mnoho z 
vybraných místních akčních skupin začalo provádět projekty spojené s jejich strategií místního 
rozvoje se zpožděním. Tím je vysvětleno relativně níz ké finanční čerpání finančních prostředků 
EZFRV na osu 4, které představuje 46  % všech prostředků pro tuto osu, avšak v  posledním čtvrtletí 
došlo k  podstatnému nárůstu výdajů.  
Některé členské státy poukázaly na konkrétní problémy. Prosazováním iniciativy L eader se významně 
změnil přístup, což vedlo ke značným administrativním úpravám (správní reorganizaci, odborné 
přípravě pracovníků).  
 
 
3. JAKÉ JSOU VYHLÍDKY ?  
Celkové finanční čerpání je vesměs uspokojivé, a  to i přes určité nepříznivé podmínky, jako je 
například hospodářská situace. Míra plnění dosažená do konce roku 2013 a celkové výsledky 
výstupních ukazatelů potvrzují, že hlavní obtíže při provádění oznámené v  předchozích zprávách již 
byly z  větší části překonány.  
V některých členských státech však př etrvává nižší čerpání, a to zejména ve vztahu k provádění osy 3 
a osy 4. V případě těchto dvou os z dostupných údajů vyplývají rozdíly mezi členskými státy, a to 
zejména pokud jde o provádění iniciativy LEADER. Celková dobrá míra čerpání jasně prokazuje 
funkčnost iniciativy LEADER, ale nízké úrovně provádění oznámené v některých programech rozvoje 
venkova poukazují na rozdíly mezi venkovskými oblastmi Unie. V  této souvislosti může hrát 
významnou roli propojování prostřednictvím Evropské sítě pro rozvoj venk ova. 
V jednotlivých programech bylo provedeno mnoho oprav na základě potíží, jež se objevily v  prvních 
letech provádění, přičemž byla zohledněna doporučení z  hodnocení v  polovině období a  použití 
dodatečných finančních prostředků k  řešení nových úkolů (kon trola stavu) a  překonání hospodářské 
                                                            
17   Opatření 413 odpovídá operacím osy 3 typu LEADER a  opatření 431 se týká  provozních nákladů a nákladů na propagaci místních 
akčních skupin.  
18 V souladu s průzkumem Evropské sítě pro rozvoj venkova (červen 2014).  
 
13 krize (soubor opatření pro evropskou hospodářskou obnovu). Většina zaznamenaných změn byly 
přesuny rozpočtových prostředků mezi opatřeními, přizpůsobení cílových příjemců  a/nebo kritérií 
způsobilosti. Hlavními důvody p ozorovaných změn v  rozpočtu byly změny strategických priorit, 
nízké míry čerpání, jakož i reakce na překonání nepředvídatelných problémů vzhledem k širšímu 
politickému, ekonomickému nebo legislativnímu kontextu.  
Systém monitorování politiky rozvoje venkov a poskytuje přehled hlavních výstupů a  výsledků pro 
druhý pilíř SZP. Konkrétně v  rámci osy 1 bylo úspěšně vyškoleno přibližně 2,4 milionu zemědělců a 
byly mobilizovány investice do 637 tisíc projektů ve výši více než 80 miliard EUR. V  rámci osy 2 
byla na p loše o rozloze 47 milionů hektarů provedena opatření zaměřená na  problémy životního 
prostředí. V rámci osy 3 bylo dokončeno více než 50 000 projektů základní služby pro hospodářství a 
obyvatelstvo venkova a podpořeno nebo založeno bylo 62 000 mikropodniků.  Doposud byla rovněž 
poskytnuta podpora 140 000 projektům v rámci iniciativy LEADER (osa 4).  
Tato situace bude doplněna hodnocením ex post , v jehož rámci bude posouzen celkový dopad politiky 
rozvoje venkova. Řídicí orgány předloží Komisi hodnocení program u rozvoje venkova ex post  pro 
každý jednotlivý program rozvoje venkova do konce roku 2016, po kterém bude následovat syntéza 
na úrovni EU.