CS Úřední věstník Evropské unie C 132/47

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Na cestě k aktu o jednotném trhu pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství 50 návrhů pro lepší společnou práci, podnikání a obchod“

KOM(2010) 608 v konečném znění

2011/C 132/08

Zpravodajové: paní FEDERSPIEL, pan SIECKER, pan VOLEŠ

Dne 27. října 2010 se Komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Na cestě k Aktu o jednotném trhu Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství 50 návrhů pro lepší společnou práci, podnikání a obchod

KOM(2010) 608 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. března 2011.

Na 470. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 15. a 16. března 2011 (jednání dne 15. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 108 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 12 členů se zdrželo hlasování.

1. Obecné poznámky

1.1 EHSV vítá iniciativu Komise zaměřenou na nastartování a oživení jednotného trhu, shledává však, že Komise neprovedla patřičnou syntézu zpráv Montiho, Lamassoureho, Gonzáleze, Grecha a Hercoga tak, aby byl skutečně vytvořen jednotný trh pro spotřebitele a občany, jak požadoval Evropský parlament v usnesení ze dne 10. května 2010.

1.2 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) pozorně sleduje jednotný trh z pohledu občanské společnosti a v roce 1994 za tímto účelem zřídil Středisko pro sledování jednotného trhu (SSJT). Žádá tudíž Evropskou komisi, aby SSJT jako jednu z hlavních zúčastněných stran zapojila do takových iniciativ, jako je fórum o jednotném trhu.

1.2.1 EHSV vítá záměr Komise považovat konzultaci občanské společnosti a dialog s ní za prioritu při přípravě a provádění nových opatření a doufá tedy, že jakožto její institucionální zástupce bude oslovován v raném stádiu navrhování a přípravy těchto opatření a rovněž při hodnocení jejich dopadu, ať už ex ante, či ex post.

1.3 Vzhledem k tomu, že organizace občanské společnosti zastupují uživatele jednotného trhu, je jejich příspěvek nepostradatelným prvkem pro správné zaměření opatření, která jsou nezbytná pro jeho opětné nastartování. 50 zkoumaných návrhů je pouze začátkem dlouhodobého procesu oživení jednotného trhu. Tento proces by se neměl nikdy zastavit, neboť jednotný trh je dílo, na kterém se neustále pracuje.

1.4 EHSV stanovil řadu opatření, která v Aktu o jednotném trhu postrádá, a předloží co nejdříve návrhy, které též přispějí ke zvýšení důvěry občanů. Mezi chybějící opatření patří poplatky za autorská práva, přezkum směrnice o autorských právech, neutralita sítě, ochrana údajů, ochrana investorů, protokol o sociálním pokroku, statut evropských soukromých společností, elektronické zadávání zakázek, evropské ratingové agentury, rovné postavení mužů a žen, mikropodniky a rodinné podniky, opatření na podporu zakládání nových podniků a rozšiřování již existujících podniků, kreditní a debetní karty, elektronické platby, spotřební úvěry, předlužení, mezibankovní převody, mládež, úplné zavedení eura, zlepšení fungování jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) atd.

1.5 EHSV v tomto stanovisku nepředkládá obsáhlou studii všech návrhů pro Akt o jednotném trhu. Některými návrhy se již zabývala jeho stanoviska. Výbor vydá podrobnější názor, jakmile budou předloženy návrhy Evropské komise navazující na toto sdělení, včetně návrhů souvisejících se stěžejními iniciativami strategie Evropa 2020. EHSV si stanovil priority, na kterých se dohodly základní složky evropské občanské společnosti v něm zastoupené. EHSV lituje, že Komise náležitě nezohlednila připomínky a závěry Zprávy o občanství EU za rok 2010 – Odstranit překážky pro výkon práv občanů EU (1). Tyto priority by měly všem účastníkům jednotného trhu v praxi umožnit plně využít jeho potenciál. EHSV trvá na tom, že je třeba zvolit holistický přístup, který přesáhne umělé rozdělení Aktu o jednotném trhu na tři pilíře. Cílem Výboru je napravit eklektickou povahu návrhů a doporučit větší provázanost a vzájemnou závislost jednotlivých opatření. Návrhy se doplňují tím, že se vzájemně ovlivňují a mají dopad na společnost jako celek: pracovníky, spotřebitele, podniky a občany stejnou měrou. Pro žádnou z těchto kategorií neexistuje samostatný jednotný trh. Podle Smlouvy o Evropské unii (čl. 3 odst. 3) „Unie vytváří vnitřní trh. Usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, založený na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě, vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí. Podporuje vědecký a technický pokrok.“ Výbor trvá na zaručení vysoké úrovně ochrany spotřebitelů.

1.6 Pro získání podpory veřejnosti má prvořadý význam otevřená komunikace o přidané hodnotě a výzvách. Krátkodobé politické cíle, z nichž často pramení malá důslednost či nevyvážené návrhy a také finanční, hospodářské, politické a sociální krize, nepřispívají k důvěře občanů v EU. Je důležité vzít v úvahu běžnou realitu a skutečné obavy občanů.

1.7 Evropská komise nemůže sama odpovídat za šíření osvěty o otázkách jednotného trhu a za informování veřejnosti o nástrojích (2) dostupných pro všechny. Nepostradatelný je vklad organizované občanské společnosti a zapojení vlád států, které si musejí uvědomit, že jednotný trh je nedílnou součástí našich domácích ekonomik. Politické strany, sdělovací prostředky, vzdělávací instituce a všechny zainteresované strany mají historickou odpovědnost za to, aby EU byla schopná úspěšně řešit výzvy globalizovaného světa na základě hodnot, které dosud charakterizovaly naše sociálně tržní hospodářství. Svět na nás nebude čekat. Roztříštěnost Evropy, protekcionismus, nacionalismus a chybějící vize nám neumožní konkurovat novým světovým mocnostem.

1.8 Jednotný trh je jádrem evropské integrace a strategie Evropa 2020. Monitorování, řízení a prosazování právních předpisů v oblasti jednotného trhu má zásadní význam. Za tímto účelem by Evropská komise měla úzce spolupracovat s členskými státy díky lepšímu využívání hodnotící tabulky jednotného trhu.

2. Konkrétní připomínky

Následující priority nejsou řazeny v žádném specifickém preferenčním pořadí. Číslování návrhů Aktu o jednotném trhu je uvedeno v závorce.

2.1 Listina základních práv jako nedílná součást jednotného trhu (29)

Komise chce zajistit, aby byla zohledňována práva zaručená listinou, včetně práva provádět kolektivní akce. Znovu zdůrazňuje povinnosti uložené evropským institucím a skutečnost, že Listina základních práv se stala právně závaznou. Výše citovaný čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii jasně stanoví, že hospodářské svobody musejí být v rovnováze s dodržováním základních sociálních práv. Profesor Monti tento problém uznává a navrhuje vytvořit novou rovnováhu mezi jednotným trhem a základními právy sdružovat se v odborových organizacích. EHSV doporučuje Komisi, aby plně začlenila listinu do jednotného trhu a vyzvala členské státy s výjimkou, aby ji přijaly.

2.2 Služby (4 a 43)

Další rozvoj jednotného trhu se službami by měl povzbudit využívání veškerého potenciálu služeb, který přinese další růst, vytvoří nová pracovní místa a zvýší výběr a konkurenci na trhu, což bude ku prospěchu spotřebitelům. Prospěch z toho budou mít též všichni poskytovatelé služeb, zejména malé a střední podniky, ať už vyvíjejí činnost na celém jednotném trhu nebo místně, a to díky zjednodušení právních předpisů a odstranění překážek vstupu na trh. EHSV požaduje bezpečnost, vyšší kvalitu a dostupnost služeb pro spotřebitele a podniky. Je rovněž třeba zlepšit provádění směrnice o službách, rozvíjet činnost jednotných kontaktních míst, zvýšit poskytování informací přeložených do jiných jazyků a současně zlepšit správní spolupráci mezi členskými státy a zvýšit povědomí o možnosti poskytovat přeshraniční služby.

Rovněž vítá dlouho očekávaný návrh revidovaného nařízení o právech cestujících s ohledem na nedávné události a zejména zvláštní případ projednávaný Soudním dvorem Evropské unie.

2.2.1 Maloobchodní finanční služby (40 a 41)

Jednou z oblastí, kde byly zaznamenány největší nedostatky v dotváření jednotného trhu, jsou maloobchodní finanční služby. Vedle hypotečního úvěru stojí za pozvednutí na naprostou prioritu různé další aspekty, jež označil EHSV ve svých stanoviscích a také Komise.

EHSV vítá iniciativu pro zlepšení přístupu k základním bankovním službám, jakož i transparentnost a porovnatelnost bankovních poplatků.

2.3 Služby obecného zájmu (25)

Komise se zavazuje přijmout do roku 2011 sdělení spolu se souborem opatření týkající se služeb obecného zájmu. EHSV vítá iniciativu na podporu hodnocení veřejných služeb a odstranění překážek univerzálního přístupu a opakovaně žádá o závaznou rámcovou směrnici (3). Cílem sdělení a dalších opatření v oblasti veřejných služeb by měla být podpora členských států v tom, aby rozvíjely a zlepšovaly své veřejné služby v souladu s Protokolem o službách veřejného zájmu. Hodnocení veřejných služeb by mělo zahrnovat kritické podrobné posouzení předchozích liberalizací a měly by se ho zúčastnit všechny hlavní zainteresované strany. EHSV zaměřuje pozornost zejména na zachování úrovně kvality a dostupnosti, včetně snadné výměny na zvýšení konkurence. EU by měla rozvíjet odborné poznatky související se způsobilostí posuzovat dopad všech iniciativ v oblasti jednotného trhu a dalších iniciativ EU v oblasti veřejných služeb v souladu s Protokolem o službách veřejného zájmu.

2.4 Udržitelný rozvoj (10, 11 a 27)

EHSV vítá myšlenku předložit plán energetické účinnosti s cílem využít potenciál značných energetických úspor. Potřebujeme fungující jednotný trh s energií, aby se zajistily cenově dostupné, jisté a udržitelné dodávky spotřebitelům. Plně fungující jednotný trh s energií přináší spotřebitelům širší výběr a nižší ceny, je však třeba posílit společné minimální standardy. Rozvoj tzv. inteligentního měření, které zvyšuje povědomí o vzorcích spotřeby, a související náklady si žádají další regulační opatření, která zajistí rychlé zavedení nových technologií a zvýšení účinnosti prostřednictvím soutěže v oblasti energetických služeb. EHSV se navíc zajímá o výsledky proveditelnosti iniciativy o ekologické stopě (4).

2.5 Malé a střední podniky a jiné právní formy podnikání (5) (12, 13, 14 a 37)

2.5.1 Za hlavní problém malých a středních podniků (MSP) lze považovat jejich přístup k financování, zejména v důsledku krize. MSP spoléhají převážně na půjčky od bank, neboť nemají přístup na kapitálové trhy a k jiným zdrojům financování. EHSV proto vítá návrh na zlepšení přístupu MSP na kapitálové trhy. Financování MSP lze rovněž zlepšit otevřením jednotného trhu fondům rizikového kapitálu, zejména v oblasti inovací a nových technologií.

2.5.2 Přístup k financování je však pouze jednou částí problému. MSP a sociální ekonomika rovněž potřebují, aby se postupně důkladně snižovala zbytečná administrativní zátěž, která na ně vzhledem k jejich menší velikosti dopadá nepřiměřeně. Za tímto účelem je důležité, aby byla lépe prováděna iniciativa Small Business Act, a přinesla tak očekávané výsledky, včetně například statutu evropských soukromých podniků. Ze stejného důvodu by mělo mít vysokou prioritu zjednodušení směrnic o účetních standardech pro MSP. Opatření nezbytná k podpoře udržitelného rozvoje a k ochraně životního prostředí by měla být koncipována tak, aby prošla testem očekávaných dopadů na MSP.

2.5.3 EHSV vítá závazek Komise přijmout nařízení o statutu evropské nadace a zahájit studii o situaci vzájemných pojišťoven. EHSV se domnívá, že tato studie by měla vést ke statutu evropské vzájemné pojišťovny. Kromě toho EHSV naléhá na Komisi a členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k zajištění toho, aby se rovněž statut evropského sdružení stal skutečností.

2.6 Konkurenceschopnost (19, 20 a 21)

Podpora podnikání je hlavním zdrojem růstu a zaměstnanosti. Znamená to uplatňovat zásady inteligentní regulace. Prvním krokem ke zlepšení podnikatelského prostředí by mohlo být propojení obchodních rejstříků, které by přispělo k hladšímu fungování jednotného trhu. EHSV rovněž vítá další opatření na zlepšení podnikatelského prostředí a řízení jednotného trhu a způsobů komunikace. Rychlé vytvoření společného konsolidovaného základu zdanění společností (SKZZS) a přezkum směrnic o DPH by měly posílit přeshraniční aktivity podniků.

2.7 Normalizace (6)

Normy jsou hlavním stavebním kamenem jednotného trhu a EHSV podporuje opatření na zvýšení účinnosti normalizačního procesu. Zdůrazňuje zároveň, že je důležité zvýšit zapojení spotřebitelů a MSP a současně trvalým a udržitelným způsobem zaručit, že budou odstraněny nákladové faktory, které jim v tomto zapojení brání. Normy by neměly být určovány specifickými aktéry. Normy EU musí hrát mnohem důležitější úlohu ve světovém obchodu a měly by být prosazovány v nadcházejících obchodních jednáních na bilaterální a multilaterální úrovni.

2.8 Jednotný digitální trh (2, 5 a 22)

2.8.1 Elektronický obchod se zdá být hlavní obětí roztříštěnosti jednotného trhu, již charakterizují neharmonizovaná pravidla, nedostatečná interoperabilita informačních systémů a nevyřešené otázky práv duševního vlastnictví. EHSV se tedy domnívá, že vyřešení těchto problémů může okamžitě přispět k rozšíření rámce činnosti podniků, ke zvýšení výběru produktů a služeb pro spotřebitele a ke zlepšení spokojenosti občanů s fungováním jednotného trhu, aniž by se narušila ochrana spotřebitelů. Návrh v oblasti elektronického obchodu tedy má prvořadý význam.

2.8.2 Elektronická interoperabilita je jednou z priorit pro usnadnění všech aktivit na jednotném trhu. Vytvoření skutečného jednotného digitálního trhu musí vycházet ze vzájemného uznání např. elektronických podpisů, elektronických osvědčení, elektronického ověřování a elektronických formulářů. K posílení správní spolupráce a k lepší výměně údajů sloužících administrativě, podnikům a občanům by přispělo zvětšení rozsahu systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) (6).

2.8.3 Co se týče udělování a správy autorských práv je nezbytné usnadnit celoevropské udělování licencí pro obsah a stanovit celoevropská pravidla pro autorská práva zohledňující všechny zájmy. Akt o jednotném trhu není na tomto poli dostatečně aktivní, pro spotřebitele lze udělat více.

2.9 Správa podniků a zapojení pracovníků (36, 37, 38)

Výbor vítá návrh Komise zahájit veřejnou konzultaci ohledně správy podniků a její podporu inovačním sociálním projektům. Komise musí posílit závazek EU na zlepšení správy podniků s cílem dalšího rozvoje zapojení zaměstnanců a zlepšení transparentnosti informací poskytovaných podniky. Právo zaměstnanců na informace, konzultace a účast bylo v různých formách zapojení pracovníků začleněno do Smlouvy jako jedno ze základních práv: čl. 151 odst. 1 SFEU – „sociální dialog“ a čl. 153 odst. 1, kde se uvádí, že „Unie podporuje a doplňuje činnost členských států v těchto oblastech: f) zastupování a kolektivní obrana zájmů pracovníků a zaměstnavatelů včetně spolurozhodování“. Veřejná konzultace by se tedy měla zabývat tím, jak zlepšit transparentnost informací o sociálních a environmentálních otázkách a lidských právech, které poskytují podniky. EHSV kriticky posoudí iniciativu pro sociální podnikání, včetně možnosti zachovat dobrovolnou povahu sociální odpovědnosti podniků, když Výbor obdrží konkrétní žádost o vypracování stanoviska.

2.10 Volný pohyb pracovníků a jejich hospodářské svobody (30)

Komise plánuje přijmout legislativní návrh s cílem zlepšit provádění směrnice o vysílání pracovníků, do něhož bude vloženo nebo k němuž bude připojeno ustanovení vyjasňující výkon základních sociálních práv v souvislosti s hospodářskými svobodami jednotného trhu. Tím se nenavrhuje přezkum, nýbrž nový právní akt o lepším provádění této směrnice. Měly by se vyjasnit rozpory v provádění této směrnice a měla by se řádně definovat pravomoc členských států uplatňovat své pracovní normy a své systémy průmyslových vztahů, včetně zásadní úlohy kolektivního vyjednávání v různých formách. Výsledek tohoto objasnění může ukázat, zda je přezkum směrnice o vysílání pracovníků potřebný. To by nemělo jít na úkor pravidel hospodářské soutěže a zásady nediskriminace na základě státní příslušnosti. Každý přezkum stávající legislativy a každý nový legislativní akt by měl vycházet z konzultací se sociálními partnery a z rovnováhy mezi vysokými pracovními normami a hospodářskými svobodami (7).

2.11 Právní předpisy pro veřejné zakázky (17)

2.11.1 Komise předloží v roce 2012 návrhy právních předpisů zjednodušujících a aktualizujících pravidla EU, aby se zadávání zakázek stalo flexibilnějším a veřejné zakázky mohly lépe využívat jiných politik. Veřejné zakázky mohou podpořit inovační a zelený růst ve stávajícím právním rámci. Podle pravidel schválených v roce 2004 by žádný nový návrh neměl bránit účasti konkurentů z jiných členských států. Měla by být dodržena zásada rovného zacházení.

2.11.2 Komise by své iniciativě v oblasti veřejných zakázek měla věnovat větší pozornost přetrvávající nerovnováze ve vzájemné otevřenosti trhů s veřejnými zakázkami mezi EU a jejími hlavními obchodními partnery. Mělo by se zvážit, v jakém rozsahu mohou zůstat trhy EU s veřejnými zakázkami udržitelně otevřené, když třetí země nebudou zachovávat rovné podmínky. V této souvislosti musí všichni aktéři, členské státy a třetí země dodržovat ratifikované úmluvy MOP a lidská práva.

2.11.3 Od zahájení projektu jednotného trhu v polovině 80. let minulého století se projednává začlenění základní sociální doložky do pravidel zadávání zakázek. Těmto požadavkům bylo vyhověno během přezkumu těchto pravidel v roce 2004. Po přezkumu směrnic EU o zadávání zakázek by se měl umožnit plné využití současného rámce pro začlenění sociálních a environmentálních kritérií do veřejných zakázek, budou-li tato kritéria v souladu se základními zásadami práva EU (8).

2.12 Vnější rozměr (24)

EHSV považuje návrh na zaručení konkurenceschopnosti evropských podniků na světových trzích za jednu z hlavních priorit, neboť jednotný trh nelze vyjmout z globální soutěže. V jednáních s hlavními obchodními partnery je nezbytné důrazněji prosazovat sbližování právních předpisů a přijetí mezinárodních norem vycházejících z norem EU. Vnější rozměr vnitřního trhu a zavádění pravidel spravedlivého obchodu jsou zásadně důležité nejen pro konkurenceschopnost podniků, ale rovněž co se týče ochrany našeho sociálního a environmentálního modelu před narušením hospodářské soutěže. Globální konkurenceschopnost by však neměla být podporována na úkor dodržování základních práv spotřebitelů a občanů.

2.13 Přístup k právní ochraně / Kolektivní odškodnění (46)

Přístup k právní ochraně má zásadní význam pro to, aby spotřebitelé získali důvěru v jednotný trh. Současné konzultace o alternativním řešení sporů (ADR) a kolektivním odškodnění, které si vyžádal Evropský parlament (9) a Montiho zpráva, musí vést k předložení legislativních návrhů Komise. EHSV vítá nadcházející legislativní návrh týkající se alternativních způsobů řešení sporů, jehož předložení je plánováno v pracovním programu Komise na rok 2011, a zasazuje se o jeho rychlé přijetí. To však samo o sobě není zárukou toho, že návrhy budou předloženy včas, ani že zajistí skutečné zavedení správně koncipovaných, účinných mechanismů, tak aby byl spotřebitelům a podnikům poskytnut soubor vhodných nástrojů a předešlo se neopodstatněným sporům.

V Bruselu dne 15. března 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 603 v konečném znění.

(2) Mj. např. SOLVIT, EURES, evropská spotřebitelská centra nebo síť Enterprise Europe Network.

(3) Úř. věst. C 221, 8.9.2005, s. 17.

(4) Ekologická stopa vychází z principu, že je možné vyjádřit spotřebu jednotlivce pomocí plochy, která je potřebná k produkci toho, co spotřebuje. V roce 2008 to bylo 2,2 hektarů na osobu, přičemž bylo k dispozici pouze 1,8 hektarů.

(5) Pojem MSP a odkaz na podniky musí být rozšířen tak, aby zahrnoval všechny typy přístupu k jednotnému trhu, ať již ziskové či neziskové. To by mělo přispět k ucelenějšímu a lepšímu pochopení jednotného trhu a jeho různých subjektů. Jakékoli opatření v oblasti MSP je též relevantní pro všechny typy subjektů sociální ekonomiky, stejně jako potřeba snížit byrokracii, odstranit překážky a zbytečnou administrativní zátěž.

(6) Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 103.

(7) Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 90.

(8) Viz body odůvodnění 1 a 4 směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby.

(9) Zpráva o vytvoření jednotného trhu pro spotřebitele a občany (Louis Grech, poslanec EP).