Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Strategie pro udržitelný růst na rok 2020

(dodatkové stanovisko)

[COM(2019) 650 final]

(2021/C 10/16)

Zpravodaj: Philip VON BROCKDORFF

Rozhodnutí předsednictva 28. 5. 2020 Právní základ čl. 32 odst. 1 jednacího řádu a čl. 29 písm. a) prováděcích předpisů k jednacímu řádu Odpovědná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato v sekci 8. 9. 2020 Přijato na plenárním zasedání 29. 10. 2020 Plenární zasedání č. 555 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 250/0/6

Preambule

Toto stanovisko je součástí balíčku dvou návazných stanovisek, přičemž jedno stanovisko se týká roční strategie pro udržitelný růst (COM(2019) 650 final) a druhé se týká doporučení k hospodářské politice eurozóny (COM(2019) 652 final). Jejich cílem je aktualizovat a rozvinout předchozí návrhy EHSV (1) na základě posledního vývoje, dopadu onemocnění COVID-19 a hospodářského oživení, jakož i na základě různých zpráv a doporučení zveřejněných v rámci stávajícího evropského semestru. Tento balíček stanovisek představuje souhrnný příspěvek občanské společnosti EU k hospodářské, sociální a environmentální politice na příští cyklus evropského semestru, jehož zahájení se očekává v listopadu 2020. EHSV vyzývá Evropskou komisi a Radu, aby tento příspěvek zohlednily v rámci nadcházejícího podzimního balíčku k evropskému semestru a z něho vyplývajícího interinstitucionálního rozhodovacího procesu.

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV považuje za pozitivní, že roční strategie pro udržitelný růst je významným krokem vpřed k přijetí sociálnějšího, inkluzivnějšího a udržitelnějšího hospodářského modelu, cílů udržitelného rozvoje, a zejména závazku k přeměně současného modelu růstu v zelený růst. Tento závazek je i nadále mimořádně důležitý kvůli hospodářským a sociálním dopadům onemocnění COVID-19, a je třeba jej zohlednit v nadcházejícím podzimním balíčku pro evropský semestr, ve kterém Evropská komise stanoví hospodářské a sociální priority EU.

1.2. EHSV se domnívá, že k účinné reakci na dopady pandemie COVID-19 je zapotřebí posouzení hospodářských i sociálních dopadů. Tato posouzení členským státům umožní plně porozumět tomu, jak dopady onemocnění COVID-19 ovlivnily hospodářství a pohyb lidí, zboží a služeb v rámci celé EU. Navíc musejí vlády postupovat rychle a důrazně, aby se vypořádaly s pandemií COVID-19 a jejími dopady, čehož lze dosáhnout pouze tehdy, budeme-li těmto dopadům dobře rozumět.

1.3. Vlády musejí reagovat přijímáním podpůrných makroekonomických politik, které pomohou obnovit důvěru a podpoří oživení poptávky. Avšak aby se tak stalo, doporučuje EHSV revidovat pravidla Paktu o stabilitě a růstu tak, aby podporovala hospodářské oživení a poskytla vládám dostatečný manévrovací prostor, jakož i kapacitu k provedení velice potřebných investic do infrastruktury, zejména s ohledem na změnu klimatu. Za nezbytnou pro podporu podniků všech velikostí při přechodu na digitální a zelenou ekonomiku je považována také flexibilita pravidel státní podpory. Mimořádně důležitý, zejména pro malé a střední podniky, je rovněž přístup k financování, ale také přezkum strategie pro malé a střední podniky.

1.4. Stejná argumentace platí i pro sociální oblast, kde je zapotřebí, aby vlády přijaly účinná a finančně zajištěná opatření v oblasti veřejného zdraví, jež zabrání dalšímu šíření nákazy. Stejně důležité je i to, aby prováděly dobře zacílené politiky na podporu systémů sociálního zabezpečení a ochránily příjmy zranitelných sociálních skupin, které nejvíce trpí snížením příjmů způsobeným hospodářským útlumem. Rovněž je třeba podporovat členství v odborech s cílem pomoci dosáhnout cílů evropského pilíře sociálních práv, což je v této krizové době velice potřebné.

1.5. Vzhledem k pandemii COVID-19 nabylo ještě většího významu spravedlivé zdanění, protože vlády čelí obrovským finančním tlakům z důvodu podpory mimořádných opatření. EHSV je však také přesvědčen, že hospodářský útlum způsobený pandemií COVID-19 odhalil vnitřní slabiny a nedokončenost evropské měnové unie. EU dlouho diskutovala o fiskální unii a balíček na podporu oživení a odolnosti v hodnotě 750 miliard EUR je navzdory svým nedostatkům důkazem, že EU činí několik velkých kroků k integraci. Jestli toto opatření přiblíží členské státy k fiskální unii, není zatím zřejmé. Nelze ale pochybovat o tom, že je nezbytné přehodnocení daňové politiky v rámci EU, a to mimo jiné za účelem podpory veřejných investic do infrastruktury, vzdělávání, zdravotní péče a sociální ochrany.

1.6. EHSV zdůrazňuje význam úlohy čelných politických představitelů v této krizové době. Vyjednávání o balíčku na podporu oživení a odolnosti odhalila trhliny v rámci EU. Tyto trhliny nejsou dobrým znamením s ohledem na institucionální a ústavní změny, které jsou nutné k tomu, aby se EU pevněji postavila na vlastní nohy, přeje-li si být i nadále důležitou a jednotnou silou v Evropě i na celém světě.

1.7. EHSV považuje plán „Next Generation EU“ za vítaný a dobře načasovaný. Tento plán však bude vyžadovat obrovské úsilí na straně členských států i Komise, má-li být proveden současně s obvyklým souhrnným rozpočtem EU na období 2021–2027. Nadále přetrvávají otázky ohledně rozdílných kapacit v rámci EU, a tudíž může být nezbytné, aby Komise dále podporovala budování kapacit, jakož i proces určování projektů. Pokud jde o VFR na období 2021–2027, Výbor lituje, že Rada omezila výši původního návrhu Komise. Evropský parlament a EHSV ve svém stanovisku Víceletý finanční rámec na období po roce 2020 ( 2 ) se již vyjádřily v tom smyslu, že považují návrh Komise za neuspokojivý.

1.8. Důležité je také jednat rychle – veškerá zbytečná zpoždění při schvalování a provádění dohodnutého plánu vytvářejí riziko, že bude hospodářské oživení EU závažně ohroženo a cíle roční strategie pro udržitelný růst nebudou dosaženy a současně že bude ohrožena obživa a blahobyt tisíců pracovníků a majitelů malých podniků po celé EU.

1.9. EHSV považuje roční strategii pro udržitelný růst za příležitost pro EU, jak se posunout směrem k hospodářskému modelu, který klade stejně velký důraz na hospodářské i sociální cíle/cíle v oblasti začleňování. Kvůli hospodářským výzvám způsobeným pandemií COVID-19 bychom neměli přestat usilovat o uskutečnění cílů roční strategie pro udržitelný růst. Pandemie COVID-19 prokázala přinejmenším to, že sociální rozměr je stejně důležitý jako hospodářský rozměr našich životů.

1.10. Ačkoliv EHSV podporuje úsilí o zvýšení produktivity v celé EU, nemělo by tohoto cíle být dosaženo na úkor hospodářské udržitelnosti nebo pracovních podmínek. Hospodářská prosperita je klíčová a lze jí dosáhnout, pokud se prostřednictvím růstu zvyšuje hodnota pro hospodářství a společnost a životy lidí se skutečně mění k lepšímu, přičemž se posiluje odolnost vůči budoucím vnějším otřesům a napomáhá se zajištění konvergence mezi zeměmi a regiony.

2. Strategie pro udržitelný růst na rok 2020 a COVID-19

2.1. Dne 17. prosince 2019 přijala Evropská komise podzimní balíček, který obsahuje strategii pro udržitelný růst na rok 2020 a společnou zprávu o zaměstnanosti. Klíčovým sdělením obsaženým v roční strategii pro udržitelný růst je, že hospodářský růst není cílem sám o sobě a ekonomika musí být přínosná pro lidi i planetu. Přechod na nový model růstu je v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu, a tedy potažmo s hospodářstvím, které respektuje skutečnost, že naše přírodní zdroje jsou omezené. Nový hospodářský model růstu je rovněž v souladu s cíli v oblasti zaměstnanosti, které jsou stanoveny ve společné zprávě o zaměstnanosti, přičemž především tvorba pracovních míst vede k trvalé prosperitě v EU.

2.2. Zelenou dohodu pro Evropu je možné definovat jako „nový udržitelný model růstu“ EU, který pomáhá naplnit cíle udržitelného rozvoje, jak dokládá transformace, která je částečně zohledněna ve čtyřech nových prioritách roční strategie pro udržitelný růst: a) udržitelnost životního prostředí, b) růst produktivity, c) spravedlnost a d) makroekonomická stabilita. Tyto priority nyní nahradily „magický trojúhelník“ investic, fiskální udržitelnosti a strukturálních reforem obsažený v předchozí roční analýze růstu.

2.3. Obecně platí, že roční strategie pro udržitelný růst je významným krokem vpřed k přijetí rétoriky sociálnějšího, inkluzivnějšího a udržitelnějšího hospodářského modelu, přijetí cílů udržitelného rozvoje, a zejména závazku k přeměně současného modelu růstu v zelený růst. To EHSV považuje za pozitivní. Roční strategie pro udržitelný růst rovněž objasňuje, že se týká udržitelnosti ve všech jejích podobách, nikoliv jen udržitelnosti životního prostředí. Životní prostředí, produktivita, spravedlnost a stabilita – všem těmto hlediskům Evropská komise skutečně přisuzuje stejnou váhu.

2.4. Komise se rovněž domnívá, že nový hospodářský program bude vyžadovat období přechodu, který musí být „spravedlivý a inkluzivní“ a musí zajistit, „aby lidé byli vždy na prvním místě“, a že jeho „náklady nesmí nést ti nejzranitelnější“, přičemž uznává, že „jak změna klimatu, tak doprovodné politiky mají významné důsledky z hlediska distribuce“. Nevyhnutelným důsledkem tohoto přechodného období budou kompromisy, například nárůst ceny dopravy a případné ztráty pracovních míst. EHSV zastává názor, že tyto kompromisy budou vyžadovat posouzení sociálního dopadu a přiměřenou reakci ze strany sociálních a fiskálních politik v rámci celé EU. Tato posouzení nyní získala nový rozměr s ohledem na dopad onemocnění COVID-19 na hospodářství, sociální aspekty a v menší míře i na klima.

2.5. Hospodářský dopad pandemie COVID-19 byl v zásadě trojí: pandemie přímo ovlivnila výrobu, způsobila narušení dodavatelských řetězců a trhů a měla finanční dopad na firmy a finanční trhy. Plný dopad na evropské ekonomiky však není možné v této fázi odhadnout a bude z velké části záviset na tom, zda později v průběhu tohoto roku zasáhne Evropu druhá vlna. Přesto je zcela zjevné, že pandemie COVID-19 ekonomiky tvrdě postihla. Doba, kdy dojde k následnému oživení, je i nadále nejistá a nestálá situace spolu s dopady pandemie COVID-19 na trhy vedly k hospodářskému poklesu v celé EU. Ačkoliv souhrnný HDP zemí EU-27 měl podle očekávání v roce 2020 vzrůst o 1,2 %, nyní má podle prognózy dojít kvůli pandemii COVID-19 k poklesu o 7,4 %. Pro srovnání, pokles během finanční krize v roce 2009 vedl v zemích EU-28 ke snížení HDP o 4,5 %. Současná krize nyní vyvolala v EU nejhlubší recesi v její historii a míra nezaměstnanosti má stoupnout z 6,7 % v roce 2019 na 9 %.

2.6. Pandemie COVID-19 měla také dopad na systémy sociálního zabezpečení, přičemž pod tlak kvůli důsledkům pandemie a do finančních potíží způsobených zejména financováním mimořádných opatření a odložením plateb daní se dostaly mimo jiné zdravotní péče, pojištění pro případ nezaměstnanosti a důchody. Jelikož výše příjmů jednotlivců a rodin se snižuje a dochází ke ztrátám příjmů, očekává se, že se v EU zvýší počet osob žijících v relativní chudobě. Proto je posouzení sociálního dopadu pandemie COVID-19 stejně důležité jako posouzení dopadu na ekonomiky.

2.7. Sociální dopad bude také vyžadovat určitou změnu pohledu, pokud jde o důraz kladený v roční strategii pro udržitelný růst na sociální rozměr EU. Sociální práva jsou výslovně uvedena v rámci cíle Spravedlnost roční strategie pro udržitelný růst, včetně tvrzení, že „aby EU posílila svoji výkonnost v hospodářské a sociální oblasti, musí plně dodržovat zásady evropského pilíře sociálních práv“. Onemocnění COVID-19 je důkazem důležité úlohy, kterou by mohl plnit evropský systém zajištění dávek v nezaměstnanosti (SURE), jak je nastíněno v roční strategii pro udržitelný růst, a podpory, kterou by mohli pracovníci požívat v dobách vnějších hospodářských otřesů. Je však pravděpodobné, že onemocnění COVID-19 prohloubí stávající nerovnosti na trhu práce EU, a zdá se, že negativní dopad bude větší v případě pracovníků, kteří dosáhli nižšího vzdělání a mají nižší mzdy, jakož i mladších pracovníků a žen ( 3 ) . Ve své současné podobě roční strategie pro udržitelný růst nedosahuje rovnováhy mezi sociálním a ekonomickým rozměrem v EU. Proto je zapotřebí silnějšího důrazu na cílení na dospělé s nízkou kvalifikací, na nedostatky v oblasti digitálních dovedností a na rozšiřování dovedností a rekvalifikaci, a to zejména kvůli dopadům pandemie COVID-19.

2.8. V případě scénáře hospodářského oživení je EHSV rovněž přesvědčen, že Zelená dohoda se musí stát také hospodářskou a sociální dohodou a nabídnout podnikům a spotřebitelům pobídky k přechodu na udržitelné produkty na straně jedné a zlepšit kvalitu života občanů EU tím, že se předejde „újmě“ způsobené změnou klimatu a transformací, jak navrhuje mechanismus pro spravedlivou transformaci Zelené dohody pro Evropu. V této souvislosti se považuje za nezbytnou maximální flexibilita při výkladu pravidel státní podpory, díky které bude možné poskytnout pobídky k investicím a přímému vstupu veřejného sektoru do podniků s cílem posílit hospodářskou činnost a optimalizovat vytváření kvalitních pracovních míst v regionech dotčených nutností transformace. Současně by transformace měla aktivně usilovat o snížení nerovnosti a boj proti chudobě jako součást integrované sociální strategie a strategie pro udržitelný hospodářský růst.

2.9. Udržitelná a sociálně přínosná produktivita a hospodářský růst spolu s adaptivními strukturálními změnami jsou také nezbytné pro podporu dostatečné sociální ochrany, mimo jiné přiměřených důchodů, důstojných příjmů, kvalitních pracovních míst a veřejných služeb – zejména zdravotnictví a bydlení.

2.10. Roční strategie pro hospodářský růst zmiňuje pojem „spravedlivé zdanění“ a nemůže být pochyb o tom, že daňové úniky, vyhýbání se daňovým povinnostem a někdy neúprosný závod ke dnu oslabují schopnost vybírat nezbytnou výši daní, která odpovídá potřebám ekonomik a občanů. Roční strategie pro hospodářský růst rovněž potvrzuje úlohu daní v oblasti financování sociálního státu a konstatuje, že „vnitrostátní systémy daní a dávek by měly být optimalizovány s cílem posílit pobídky pro účast na trhu práce, zvýšit spravedlnost a transparentnost a zajistit finanční udržitelnost a přiměřenost systémů sociálního zabezpečení“. S ohledem na onemocnění COVID-19 nabylo spravedlivé zdanění většího významu nejen za účelem podpory mimořádných opatření, ale stejnou měrou i za účelem podpory financování střednědobých až dlouhodobých vnitrostátních a unijních plánů hospodářského oživení, zejména veřejných investic do infrastruktury, vzdělávání, zdravotní péče a sociální ochrany.

2.11. Makroekonomická politika je pro dosažení udržitelného hospodářského růstu i nadále klíčová, ale roční strategie pro udržitelný růst, jež byla zveřejněna na konci loňského roku, konstatovala v oblasti růstu znepokojivý výhled. Situace se nyní kvůli onemocnění COVID-19 ještě zhoršila, a tím se znovu zdůrazňuje úloha vládních příjmů a výdajů, jak jsou vymezeny fiskální politikou, která je právě tak důležitá jako politika monetární. Návrat k úsporným opatřením není na místě s ohledem na dlouhodobě se vlekoucí dopady po finanční krizi. Vyrovnaný rozpočet se nyní jeví pro většinu členských států – ne-li pro všechny – jako zcela nemožný, alespoň v krátkodobém až střednědobém horizontu. Cíl makroekonomické stability je nicméně klíčem k hospodářskému oživení. Stability však nelze dosáhnout, pokud nebude přepracován Pakt o stabilitě a růstu, a to nad rámec nedávné dočasné aktivace obecné únikové doložky v návaznosti na pandemii COVID-19. Kromě toho se také považuje za nezbytné přezkoumat nařízení o státní podpoře, mimo jiné za účelem podpory zelených investic.

2.12. Dále nabude na významu proces semestru, jehož ústřední součástí bude konkurenceschopná udržitelnost, jakožto citlivý monitorovací nástroj a ukazatel nezbytných politických opatření a reformních kroků. Avšak kvůli onemocnění COVID-19 a silnému důrazu na hospodářské oživení není možné dosáhnout cíle zajištění makroekonomického růstu bez sociální soudržnosti a udržitelnosti. Z toho vyplývá důležitost zajištění silnějšího právního základu pro zapojení občanské společnosti jako rovnocenného partnera do procesu semestru. EHSV rovněž zdůrazňuje, jak velmi důležité pro EU bude období po odeznění onemocnění COVID-19. To, zda bude EU relevantní pro občany, zcela záleží na účinnosti jejího plánu oživení a její roční strategie pro udržitelný růst, která se následně promítne do schopnosti EU dosáhnout smysluplného zlepšení života obyčejných lidí.

3. Reakce EU na onemocnění COVID-19 a jeho relevantnost pro roční strategii pro udržitelný růst

3.1. Krize způsobená onemocněním COVID-19 výrazně zasáhla hospodářství EU a světové hospodářství. Řadě členských států nyní hrozí recese, která může mít závažné důsledky a přinést nebývalou míru nezaměstnanosti. Nezbytná opatření k omezení šíření onemocnění měla za následek významné omezení nabídky a poptávky. Byly zasaženy hospodářské činnosti v oblasti dopravy, maloobchodu, zpracovatelského průmyslu, volnočasových aktivit, pohostinství, rekreace, řemesel a kultury. A je také zjevné, že důvěra veřejnosti ve zdravotnickou reakci na onemocnění COVID-19 má přímé a bezprostřední hospodářské důsledky.

3.2. Narušení dodavatelských řetězců, která zasáhla zpracovatelský průmysl, a klesající ceny komodit spolu s prudce rostoucími cenami za zdravotní péči a produkty IKT hospodářský dopad onemocnění COVID-19 ještě zhoršily. Navíc nebývale vysoké půjčky členských států na financování počátečních mimořádných opatření reagujících na pandemii zhoršily schopnost provádět fiskální stimul na úrovni, která je nezbytná ke stabilizaci hospodářství a k boji proti zdravotní a lidské krizi, o rychlém hospodářském oživení po krizi nemluvě.

3.3. Malé a střední podniky ( 4 ) , osoby samostatně výdělečně činné a pracovníci se smlouvou na nulový počet hodin byli zasaženi nejvíce. Krize zásadně změnila podnikatelské prostředí pro malé a střední podniky a tato změna má obrovský negativní dopad na stovky tisíc malých a středních podniků po celé EU. Změna také ohrožuje ústřední úlohu, kterou mají malé a střední podniky v našem každodenním životě. Malé a střední podniky zajišťují sociální stabilitu na místní a regionální úrovni, kde tvoří páteř hospodářské činnosti ve společnostech. Jsou podstatou evropského modelu sociálního zabezpečení a jejich vlastníci-vedoucí pracovníci mají větší zájem na střednědobém a dlouhodobém rozvoji svých společností a místního hospodářství než na krátkodobých ziscích a obratu ( 5 ) . Kromě toho byla řemesla a malé a střední podniky vždy v popředí kulturního vývoje v celé Evropě a plní důležitou úlohu jako hybná síla udržitelné změny a ochrany dědictví, hodnot a know-how. Malé a střední podniky jsou nyní více než když dříve nezbytné pro životaschopnost center měst a pro zachování přitažlivosti venkovských oblastí, protože zajišťují každodenní potřeby obyvatelstva a zaručují sociální stabilitu a soudržnost.

3.4. Současná krize zasáhla všechny bez rozdílu, ale hrozí, že kvůli ní přijdeme o výdobytky v oblasti rovnosti žen a mužů a zhorší se feminizace chudoby, zranitelnost vůči násilí a rovná účast žen na pracovní síle ( 6 ) . Ačkoliv plný dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 je příliš složité odhadovat, dá se bezpečně tvrdit, že hrozí, že dopady krize mohou vést ke zvrácení pokroku v oblasti boje proti chudobě, kterého bylo dosaženo v uplynulých desetiletích, a ke zhoršení míry nerovnosti v celé EU. Současně je možné, že členské státy budou nuceny vyčlenit více finančních a lidských zdrojů, než se plánovalo, mají-li být splněny lhůty pro dosažení stanovených cílů udržitelného rozvoje.

3.5. Uzavření škol a institucí vysokoškolského vzdělávání mělo široké spektrum nepříznivých dopadů na děti a mladé lidi, včetně přerušení učení. To vše mohlo mít dopady na rozvoj dovedností, kariérní vyhlídky a případné celoživotní výdělky. Úsilí v oblasti hospodářského oživení by proto mělo podporovat přístup k širokopásmovému internetu pro nízkopříjmové domácnosti a zajištění počítačového hardwaru pro účely vzdělávání školních dětí.

3.6. Naopak pozitivní je, že se digitální technologie během této tuto krize staly pozitivním nástrojem, který více než kdy dříve usnadnil pokračování obchodní činnosti, on-line učení a propojování lidí a současně jim pomáhal zachovat si dobré duševní zdraví. Avšak nerovný přístup k širokopásmovému připojení a nedostupnost IKT brání účinné účasti na dálku a přístupu k možnostem absolvování školní výuky na dálku.

3.7. Více se strategií pro udržitelný růst na rok 2020 souvisí to, že krize způsobená onemocněním COVID-19 mohla mít zásadní a nepříznivý dopad na úsilí v oblasti udržitelného růstu. Dlouhodobé hospodářské zpomalení by mohlo mít nepříznivý vliv na provádění roční strategie pro udržitelný růst a na závazky ohledně lhůt vyplývající z Pařížské dohody o změně klimatu a z cílů udržitelného rozvoje. Je nepříjemnou skutečností, že jsme na tuto krizi mohli být lépe připraveni, kdyby členské státy před jejím vypuknutím přijaly udržitelnější a hospodářsky odolnější strategie. Onemocnění COVID-19 ve skutečnosti odhalilo inherentní slabiny v hospodářstvích EU, zejména jejich nadměrnou závislost na většinou procyklických hospodářských politikách a na hospodářských odvětvích, která jsou vysoce zranitelná vůči vnějším hospodářským otřesům.

3.8. Na politické úrovni vyžaduje tato krize čelné politické představitele schopné činit rozhodnutí, kteří věří v solidaritu, transparentnost a spolupráci. Není vhodné se v této době zabývat vlastními zájmy, vzájemným obviňováním a politizováním. Především nesmíme připustit, aby se v době krize uvolnila pravidla právního státu. Obecně se má za to, že právní stát je nezbytný pro hospodářský růst ( 7 ) , ale právní stát je zjevně pojem s mnoha rozměry, který zahrnuje řadu samostatných prvků, od bezpečnosti osob a vlastnických práv až po kontrolu vlády a korupce. To je podle názoru EHSV slučitelné s hospodářskou udržitelností, a tudíž s roční strategií pro udržitelný růst.

3.9. Reakce EU na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 byla dalekosáhlá a zaměřovala se na zmírnění dopadů této krize. Shrnutí těchto iniciativ je uvedeno na obrázku 1 níže. Obrázek 1 Reakce Evropy na pandemii COVID-19

3.10. Všechna výše uvedená opatření budou představovat významné podpoření hospodářského oživení EU. Facilita na podporu oživení a odolnosti (dále jen „facilita“) poskytne rozsáhlou finanční podporu veřejným investicím a velmi potřebným reformám, díky nimž budou ekonomiky členských států odolnější a lépe připravené na budoucnost. Pomůže členským státům řešit hospodářské a sociální problémy, kterým po krizi čelí, a to v klíčových oblastech, jako je sociální oblast, zaměstnanost, dovednosti, vzdělávání, výzkum, inovace a zdraví, ale také otázky související s podnikatelským prostředím, včetně veřejné správy a finančního sektoru. Je však nutné se zabývat jednou otázkou, a sice schopností jednotlivých členských států provádět reformy a podporovat investice do infrastruktury. Tato schopnost se v jednotlivých státech liší, a v zájmu zajištění účinnosti a efektivity investic tak může být nezbytná koordinovaná reakce na úrovni EU.

3.11. Je zásadní, že tato facilita také zajistí, aby se investice zaměřovaly na výzvy a investiční potřeby související se zelenou a digitální transformací, čímž bude zajištěn soulad udržitelného hospodářského oživení s roční strategií pro udržitelný růst. Investice do zelených a digitálních technologií pomohou zvýšit energetickou účinnost v různých klíčových odvětvích hospodářství a pomohou vytvořit pracovní místa a udržitelný růst. To by mohlo EU poskytnout výhodu jakožto průkopníkovi celosvětového úsilí o hospodářské oživení a díky diverzifikaci klíčových dodavatelských řetězců by jí to rovněž mohlo pomoci dosáhnout vyšší odolnosti a menší závislosti.

3.12. Úspěch této facility bude záviset z velké míry na identifikaci a přípravě nutné ke směřování prostředků na příslušné projekty, a to v souladu s prioritami představenými v evropském semestru. Je rovněž mimořádně důležité úzce sladit hospodářskou a sociální politiku s doporučeními poskytnutými v rámci procesu semestru. EHSV podporuje názor, že plány na hospodářské oživení a zvýšení odolnosti, které mají být financovány facilitou, tvoří nedílnou součást procesu, který usiluje o zohlednění doporučení pro jednotlivé země, jak je nastíněno v evropském semestru. Tyto nástroje proto zlepší účinnost procesu a podpoří provádění strategie pro udržitelný růst na rok 2020.

3.13. EHSV se rovněž domnívá, že nástroje pomohou posílit růstový potenciál a hospodářskou a sociální odolnost dotčených členských států, a tím přispějí k sociální soudržnosti. Rovněž podporují zelenou a digitální transformaci, která je tak potřebná pro hospodářskou udržitelnost a odolnost. EHSV opakuje, že důležitou úlohu při vývoji projektů, které prospívají komunitám a hospodářství jako celku, mají vlády. EHSV rovněž vítá záměr Komise sledovat celý proces, tj. určování, vývoj a provádění způsobilých projektů, aby byla zajištěna transparentnost. EHSV je však toho názoru, že by Komise měla zajistit, aby se transparentností rozumělo i to, že budou do tohoto procesu zapojeny všechny příslušné zúčastněné strany.

3.14. Proto je zásadní, aby bylo financování dostupné v rámci plánu na podporu oživení „Next Generation EU“ spravedlivé, dostupné a přístupné těm, kteří jej nejvíce potřebují, tj. zejména malým a středním podnikům, a to v souladu s cíli stanovenými v roční strategii pro udržitelný růst. To znamená zajistit, aby byly finanční prostředky a podpora určené na tyto účely rozdělovány vhodnými kanály, jako jsou např. národní rozvojové agentury, jelikož malé a střední podniky se obvykle financují prostřednictvím bankovního odvětví ( 8 ) . Přístup k financování je velice významný pro malé a střední podniky, protože jim nabízí nezbytnou likviditu jak během nouzové fáze krize, tak během fáze ukončování opatření a hospodářského oživení, a díky tomuto přístupu mohou investovat do dalšího rozvoje v rámci přechodu na digitální a zelenou ekonomiku. Tyto investice pomáhají malým a středním podnikům účinně si poradit s opožděnými platbami, a tudíž jim zajišťují dostatek likvidity.

3.15. S ohledem na nebývalé výzvy, kterým malé a střední podniky čelí, vyzývá EHSV Komisi, aby aktualizovala strategii pro malé a střední podniky, tak aby zohledňovala nové okolnosti, které nastaly od vypuknutí pandemie COVID-19. EHSV rovněž vyzývá k víceúrovňové správě za účasti mnoha subjektů při provádění politiky v oblasti malých a středních podniků. Sladění opatření a rozpočtů mezi jednotlivými úrovněmi správy – evropskou, vnitrostátní, regionální a místní – a účinné zapojení organizací na podporu podnikání do procesu rozhodování mají mimořádný význam.

3.16. Malé a střední podniky rovněž potřebují podporu vnitrostátních inspektorátů bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (BOZP) a externích specializovaných služeb v oblasti BOZP s cílem posoudit nové riziko spojené s onemocněním COVID-19 a správně provést požadovaná opatření a snížit související zátěž a náklady. Kromě toho budou malé a střední podniky potřebovat podporu při zajišťování nezbytných osobních ochranných prostředků pro zaměstnance na pracovišti. Transparentnost a efektivní komunikace jsou stejně důležité pro dodavatele, subdodavatele i klienty.

4. Rekonstrukce EU a roční strategie udržitelného růstu

4.1. EHSV považuje plán „Next Generation EU“ za vítaný a dobře načasovaný. Je však zcela zjevné, že bude zapotřebí velkého úsilí ze strany členských států i Komise, má-li být tento plán proveden současně s obvyklým souhrnným rozpočtem EU na období 2021–2027. Nejdůležitější je však jednat rychle. Veškerá zbytečná zpoždění při schvalování a provádění dohodnutých opatření vytvářejí riziko, že bude hospodářské oživení EU ohroženo a cíle roční strategie pro udržitelný růst nebudou dosaženy a současně že bude ohrožena obživa a blahobyt tisíců pracovníků a majitelů malých podniků po celé Evropě. Stejně důležité je, aby nebylo znemožněno dosažení celkového cíle, pokud jde o splnění cílů roční strategie pro udržitelný růst, kvůli hospodářským problémům nebo krátkodobé politické účelnosti. Pokud jde o VFR na období 2021–2027, Výbor lituje, že Rada omezila výši původního návrhu Komise. Evropský parlament a EHSV ve svém stanovisku Víceletý finanční rámec na období po roce 2020 ( 9 ) se již vyjádřily v tom smyslu, že považují návrh Komise za neuspokojivý.

4.2. To znamená postupný přechod na takový model růstu, který považuje i jiné než ekonomické cíle a inkluzivní cíle za stejně důležité jako cíle ekonomické. Je načase, aby EU byla ambicióznější a aby usilovala o inkluzivnější cíl: uspokojení potřeb co největšího počtu občanů EU počínaje bydlením a konče zdravotnictvím, při současném zabezpečení našich ekosystémů – od stabilního klimatu a úrodné půdy po zdravé oceány a ochrannou ozónovou vrstvu. Jinými slovy, měření hospodářského pokroku jako prostředku, který nás posouvá od neudržitelného a neinkluzivního růstu k udržitelnějšímu modelu inkluzivního růstu.

4.3. EHSV se rovněž domnívá, že hospodářský otřes vyvolaný touto krizí vede k opětovnému zamyšlení se nad využíváním zdrojů a nad křehkostí zásobování. Současně EU musí posílit přístupy, které zlepšují jak odolnost, tak efektivitu, jako je oběhové hospodářství, opatření v oblasti klimatu a případně zvýšení ambicí v oblasti vnitrostátně stanovených příspěvků – zamýšlené snížení emisí skleníkových plynů.

4.4. V měnové unii, jako je eurozóna, jsou koordinace a účinné mechanismy na sdílení rizika nezbytností a měly by umožňovat velký fiskální tlak, který je věrohodný, a současně omezovat rozdíly v rámci měnové unie. To je podle EHSV klíčové pro hospodářskou rekonstrukci a oživení, jakož i pro podporu nejzranitelnějších osob ve společnosti. Zatímco rekonstrukce a oživení jsou nezbytné pro vytvoření pracovních míst a bohatství v EU, je nutný také velký fiskální stimul s cílenými opatřeními zaměřenými na poskytnutí pomoci osobám, které jsou nejvíce zasaženy onemocněním COVID-19. K opatřením mohou patřit rozmanité prostředky na zachování přístupu ke zdravotní péči a základním životním potřebám.

4.5. Výše uvedený fiskální stimul by mohl být usnadněn revidovaným Paktem o stabilitě a růstu. Takovýto revidovaný pakt by měl klást menší důraz na odhad cyklicky upravovaných rozpočtových deficitů členských států. Místo toho je třeba zaměřit pozornost na sledování nárůstu veřejných výdajů. Konkrétně by se pak každá vláda zavázala k výdajům v souladu s perspektivou hospodářského růstu a očekávaných daňových příjmů a v souladu se střednědobým dluhovým cílem. Díky tomu by členské státy získaly větší fiskální prostor a větší prostor pro vnitrostátní rozhodování (v partnerství se zúčastněnými stranami) za účelem zavádění plánů oživení po krizi způsobené onemocněním COVID-19 s větším důrazem na úlohu vlády při podpoře hospodářského oživení. Nutnou podmínkou trvalého a inkluzivního hospodářského růstu je samozřejmě zachovávání makroekonomické stability. EHSV se rovněž domnívá, že cílem makroekonomické politiky je udržitelnost hospodářského růstu, ochrana životního prostředí a sociální blahobyt, a to při zachování spravedlnosti a vyváženosti. Konkrétně, protože jsou nezaměstnanost a podzaměstnanost hlavními příčinami chudoby, je stěžejním úkolem udržet hospodářství co nejblíže plné zaměstnanosti.

4.6. Fáze rekonstrukce a oživení by měla klást sociální aspekt na stejnou úroveň jako hospodářský rozměr. Podstatou udržitelné hospodářské činnosti je úzká vazba mezi oběma těmito rozměry. Hospodářská udržitelnost, včetně kapitálových investic, úzce souvisí s ekologickým rozměrem, např. s hospodárným využíváním zdrojů a energie, ale také se sociálním rozměrem, v jehož rámci se vytvoření a zabezpečení pracovních míst se spravedlivou mzdou a dobrými pracovními podmínkami považuje za stejně důležité. EHSV rovněž zastává názor, že je třeba aktualizovat hlavní směry politik zaměstnanosti EU s ohledem na onemocnění COVID-19 a východiskem by mohlo být posouzení dopadů na trh práce.

4.7. Jak je uvedeno v odstavci 4.6, udržitelná hospodářská činnost podporuje ekologický rozměr, a Zelenou dohodu pro Evropu je možné považovat za příležitost, jak dosáhnout výsledků jak z hlediska hospodářských (definovaných jako soukromých a sociálních) přínosů, tak z hlediska tvorby pracovních míst. EHSV podporuje názor Komise, že by Zelená dohoda pro Evropu měla být klíčovou složkou rekonstrukce a oživení a současně by se měla zabývat veškerými negativními sociálními dopady vyplývajícími z přechodu na udržitelnou hospodářskou činnost.

4.8. Tentýž argument platí konkrétně i v případě digitalizace, kdy se důraz klade na účinnost a současně na minimalizaci veškerých negativních dopadů způsobených přechodem na digitalizaci služeb. Pandemie COVID-19 zdůraznila význam digitální transformace pro zachování provozu podniků. Propagace digitalizace mezi malými a středními podniky ve všech odvětvích se musí zrychlit a rozšířit. Je třeba, aby se iniciativy zaměřovaly na prakticky orientovanou propagaci a rozšiřování procesů digitálního podnikání v malých a středních podnicích, na bezpečnost IT a na rozvoj digitálních dovedností. Kromě toho musí být centra pro digitální inovace otevřená různým technologiím a musí usilovat o digitalizaci místních malých a středních podniků. Klíčovou roli bude plnit také elektronická veřejná správa, která umožní on-line správní řízení s cílem odstranit překážky a urychlit postupy. Digitalizací, prostřednictvím iniciativ v oblasti elektronické veřejné správy a omezením byrokratické zátěže pro malé a střední podniky, by orgány veřejné moci vytvořily přístupnější digitální prostředí pro podnikatele.

4.9. Právní stát, a zejména správa ekonomických záležitostí, zastávají při dosahování udržitelného hospodářského růstu klíčovou úlohu. Správa ekonomických záležitostí je nezbytným prostředkem k zajištění sociální a hospodářské rovnosti, ale pro účely udržitelnosti vyžaduje pochopení a respektování stanovisek a postojů jednotlivých zájmových skupin ve společnosti, jakož i snahu o usmíření těchto rozdílů. V této souvislosti je zapotřebí naléhavých opatření na podporu rozšíření členství a účasti v odborech mezi stále početnějšími vrstvami pracovníků, kteří v současnosti zastoupeni nejsou.

4.10. Vyšší produktivita má zásadní význam pro vyrovnání demografických trendů a podporu konvergence směrem vzhůru napříč zeměmi a regiony. Konkrétně pak jde o ty země a regiony po celé EU, které vyžadují nadprůměrnou míru rozvoje a produktivity, aby dosáhly úrovní, které jim pomohou dospět k udržitelnému hospodářskému růstu. Aby mohla ekonomika v budoucnu i nadále růst udržitelným způsobem, musí zvýšit svou schopnost růstu, ale jen do té míry, dokud je tento růst zdrojem přidané hodnoty pro ekonomiku, společnost a její občany. Vyšší produktivita je tedy prostředkem k dosažení určitého cíle: tímto cílem jsou lepší životní a pracovní podmínky a vyšší kvalita životního prostředí, a to úměrně schopnostem a kvalifikacím specifickým pro danou práci. V této souvislosti je nutné provádět strategie ke zlepšení konkurenceschopnosti podniků na vnitrostátních a celosvětových trzích s aktivní účastí samotných pracovníků, a to za účelem podpory pozitivní atmosféry ve vztazích mezi sociálními partnery.

4.11. Onemocnění COVID-19 bylo pro EU zlomovým okamžikem. Historie bude soudit účinnost naší reakce, a to nikoliv z pohledu bezprostředních opatření za účelem podpory jednotlivců a domácností zasažených hospodářskými a sociálními dopady omezení volného pohybu osob, ale podle toho, do jaké míry střednědobá a dlouhodobá reakce povede k rekonstrukci a oživení, které skutečně změní životy milionů občanů EU k lepšímu.

V Bruselu dne 29. října 2020. předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Úř. věst. C 120, 14.4.2020, s. 1 a Úř. věst. C 120, 14.4.2020, s. 7.

(2) Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106.

(3) Fana, M., Tolan, S., Torrejón, S., Urzi Brancati, C. a Fernández-Macías, E., The COVID-19 confinement measures and EU labour markets (Opatření omezující volný pohyb osob v důsledku pandemie COVID-19 a trhy práce v EU), č. JRC120578, Společné výzkumné středisko, 2020.

(4) ECCP, European SMEs and the Impact of COVID-19 (Evropské malé a střední podniky a dopad krize COVID-19), European Cluster Collaboration Forum, 2020.

(5) SMEunited, Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited (Strategie ukončování opatření a hospodářského oživení – krize COVID-19: návrhy od SMEunited), politický dokument, 2020.

(6) 5. Pouliakas, K., Branka, J., EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide? (Pracovní místa v EU nejvíce ohrožená omezením fyzického kontaktu v důsledku COVID-19: Zhorší pandemie propast na trhu práce?) IZA Discussion Paper č. 13281 (2020).

(7) Dam, K. W., The law-growth nexus: The rule of law and economic development (Souvislost práva a růstu. Právní stát a hospodářský rozvoj). Brookings Institution Press, 2007.

(8) Bénassy-Quéré, A., Marimon, R., Pisani-Ferry, J., Reichlin, L., Schoenmaker, D. a di Mauro, B. W., 16 COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan (COVID-19: Evropa potřebuje plán oživení po katastrofě). Europe in the Time of Covid-19, 2020, s. 103.

(9) Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106.