ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o pokroku Albánie v boji proti korupci a organizované trestné činnosti a v reformě soudnictví /* COM/2014/0331 final */





ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o pokroku Albánie v boji proti korupci a organizované trestné činnosti a v reformě soudnictví 1. Úvod Tato zpráva reaguje na závěry ze zasedání Rady dne 17. prosince 2013, v nichž se uvádí: „Rada na základě zprávy, kterou má předložit Komise, posoudí pokračující provádění protikorupčních strategií a strategií v oblasti reformy soudnictví a nedávno přijatých příslušných právních předpisů, jakož i pokračující trend proaktivního vyšetřování a stíhání, mimo jiné v oblasti organizované trestné činnosti. S ohledem na uvedenou zprávu a pokud bude konstatováno, že Albánie navázala na slibný pokrok, kterého doposud dosáhla, Rada se zájmem očekává rozhodnutí týkající se udělení statusu kandidátské země Albánii v červnu roku 2014 s výhradou potvrzení Evropskou radou.“ V souladu s požadavkem Rady se tato zpráva zaměřuje v prvé řadě na boj proti korupci a organizované trestné činnosti a na reformu soudnictví a osvětluje některé klíčové události v oblastech, které jsou důležité pro další začleňování Albánie do EU. Zabývá se obdobím od zveřejnění poslední zprávy o pokroku[1] a vychází z informací, které Komise shromáždila a podrobila analýze, včetně údajů dodaných dotčenou zemi, dále ze vzájemného hodnocení a z pravidelných kontaktů s členskými státy a mezinárodními organizacemi. Během vykazovaného období učinila albánská vláda konkrétní kroky a prokázala trvalou politickou vůli v oblasti reformních opatření souvisejících s EU, které se týkají široké škály otázek. V listopadu vláda a opozice spojily síly a přijaly usnesení o začlenění do EU. Od té doby vláda a opozice nadále podporují začlenění do EU, i když na vytváření konsenzu se podepsalo stále konfrontačnější klima ve vztazích mezi těmito dvěma stranami, přičemž opozice mimo jiné odmítla v některých parlamentních výborech hlasovat o důležitých otázkách. V listopadu byl zahájen dialog na vysoké úrovni o klíčových prioritách, aby se na ně zaměřilo reformní úsilí a napomohlo tak začlenění této země do EU. Na druhém zasedání dialogu na vysoké úrovni počátkem března představila Albánie plán, který nastiňuje střednědobé úsilí této země o splnění klíčových priorit pro zahájení přístupových jednání. Na tomto zasedání projevily vláda i opozice konstruktivní odhodlání provést reformní opatření související s EU. 2. Nejnovější vývoj Nový zákon o státní službě nabyl účinnosti dne 26. února 2014 a jeho prováděcí předpisy byly přijaty včas, aby mohl vstoupit v platnost dne 1. dubna. Jedná se o zásadní pokrok ke zlepšení profesionality a meritokracie a k boji proti politizaci, neefektivnosti a korupci v mnoha orgánech veřejného sektoru. Provádění je nezbytné monitorovat. Od října vznikalo politické napětí kvůli propouštění zaměstnanců a jejich převádění na nižší funkce zejména v důsledku disciplinárních opatření a restrukturalizace ve veřejných institucích. Za těchto okolností vláda zastavila od března do července veškeré přijímání nových zaměstnanců, aby umožnila plnou funkčnost nového zákona, čímž se snaží zajistit solidní a transparentní náborový proces. Základní podmínkou je naprosté dodržování právních předpisů a soudních rozhodnutí. Parlament přijal opatření k posílení svého dohledu nad nezávislými institucemi. Přesto docházelo ke sporům ohledně zřizování, způsobu jmenování a práce mnoha nezávislých institucí a orgánů, které jsou odpovědné parlamentu. Je nezbytné řádně provádět platné právní předpisy a zvyšovat profesionalitu těchto institucí. Obavy stále vyvolává to, že vedoucí představitelé a správní rady těchto institucí jsou voleni prostou většinou v parlamentu, protože by tím mohla být ohrožena jejich nezávislost. Na rozdíl od případu právních předpisů týkajících se Vysokého inspektorátu pro přiznávání majetku a střet zájmů (HIDAACI), bylo by pro nově navrhované právní předpisy prospěšné, kdyby je zkoumali mezinárodní odborníci; albánská vláda požádala o vzájemné hodnocení a posouzení výkonnosti, struktury a kapacity nezávislých institucí s cílem posílit jejich fungování a nezávislost. Vláda nadále usiluje o hospodářskou reformu a o lepší správu ekonomických záležitostí, aby znovu nastartovala růst a zvýšila konkurenceschopnost. Byla zřízena Národní hospodářská rada s premiérem jako předsedou a za účasti podnikatelských kruhů, jejímž posláním je vést hospodářské reformy a zajišťovat jejich soudržnost. Makroekonomickou stabilitu i nadále upevňuje zdravá měnová politika a inflace zůstává na nízké úrovni. Tolik potřebnou fiskální konsolidaci usnadní úvěrová dohoda s Mezinárodním měnovým fondem. Umožní zlikvidovat velké nedoplatky nahromaděné v průběhu tří let a podpoří zásadní reformy, které se týkají správy veřejných financí, daňového systému, důchodového systému a energetiky. Díky reformám se již podařilo zvýšit výběr daní a cel a zintenzivnilo se vyšetřování případů neodvádění daně z přidané hodnoty (DPH) a daňových podvodů. Hospodářský a fiskální program na období let 2014–2016 vymezuje rámec pro podporu růstu a makroekonomické stability a vyjmenovává nezbytné strukturální reformy v některých klíčových oblastech, včetně posílení právního státu, zlepšování prostředí pro podnikání a investování a řešení problémů na trhu práce. Co se týče krize na Ukrajině a sladění postojů v rámci SZBP, připojila se Albánie ke všem prohlášením a stanoviskům EU. 3. Protikorupční politika Od října albánské orgány dále posílily právní a institucionální rámec boje proti korupci. V listopadu byl jmenován národní koordinátor boje proti korupci, který koordinuje činnost státních orgánů a nezávislých institucí jak na ústřední, tak na místní úrovni. Pro usnadnění tohoto procesu byla zřízena síť kontaktních míst pro boj proti korupci na všech rezortních ministerstvech a v nezávislých institucích. Mandát kontaktních míst zahrnuje podávání zpráv národnímu koordinátorovi, poskytování poradenství příslušným úředníkům a sledování provádění protikorupční strategie v příslušných institucích a ministerstvech. V dubnu dokončil národní koordinátor boje proti korupci národní protikorupční strategii, která byla předmětem rozsáhlých konzultací s občanskou společností a soukromým sektorem a kterou je ještě třeba přijmout. Po ní by měly následovat komplexní akční plány. Novela trestního řádu přijatá v březnu převedla trestné činy korupce spáchané vysoce postavenými státními úředníky, s výjimkou trestných činů zneužití úřadu, do působnosti prokuratury pro stíhání závažné trestné činnosti a soudu pro závažné trestné činy. Aktivní a pasivní korupce soudců, prokurátorů, soudních úředníků, vysoce postavených státních úředníků a místních volených zástupců nyní spadá do soudní pravomoci soudu pro závažné trestné činy, aby se korupce na vysoké úrovni dostala více do středu pozornosti. V právních předpisech je ještě třeba zavést definici „vysoce postavených úředníků“ a „místních volených zástupců“. V březnu bylo právně umožněno zajištění nebo konfiskace nezákonného majetku nabytého z korupční trestné činnosti. V květnu byl koncipován nový zákon o přístupu k informacím, který stanoví správní sankce jakož i postupy pro šetření stížností podaných Komisi pro právo na informace a ochranu osobních údajů. Zákony týkající se přiznávání majetku a prohlášení o střetu zájmů, které byly změněny v dubnu 2014, v současné době procházejí postupem formálního přijímání. Novelizovaný zákon o střetu zájmů rozšiřuje zákaz navazovat smluvní vztahy s veřejnými orgány na soudce a prokurátory na prvním a odvolacím stupni. Předkládání nepravdivých informací je trestným činem, což prokazuje odhodlání řešit střet zájmů. Zákon o přiznávání majetku nyní vyžaduje, aby státní úředníci ukládali aktiva převyšující 1,5 milionu albánských leků (přibližně 10 700 EUR) do banky. Pokud jde o spolupráci mezi donucovacími orgány v oblasti boje proti korupci i proti organizovanému zločinu, podepsaly generální prokuratura, ministerstvo vnitra a státní zpravodajská služba v prosinci memorandum o porozumění, jehož cílem je vytvořit společnou platformu pro výkon proaktivního vyšetřování. Je třeba posílit spolupráci mezi donucovacími orgány, včetně zabezpečeného systému výměny informací pro zvýšení efektivity při vyšetřování. V dubnu se počet protikorupčních prokurátorů v regionálních prokuraturách zvýšil z 22 na 33 osob. Co se týče výsledků, počet případů korupce, které policie postoupila prokuratuře, vzrostl od října 2013 do března 2014 o 16 % oproti stejnému období předchozího roku. Ve stejném období rozsoudily okresní soudy o 8 % věcí méně, zatímco odvolací soudy rozsoudily o 81 % věcí více. Probíhá pět vyšetřování korupce uvnitř soudního systému a k jednomu odsouzení v systému soudnictví došlo u odvolacího soudu. Pokud jde o volené funkcionáře na státní a místní úrovni, soudy projednávají pět případů, v nichž figuruje 25 obžalovaných, a dvě trestní věci se vyšetřují kvůli zneužití funkce a dalším podezřením. Celkově však počet vyšetřování a odsouzení zůstává nízký, zejména co se týče případů korupce na vysoké úrovni. Mnoho vyšetřování trestných činů korupce nekončí pravomocným rozsudkem, což ukazuje na potřebu posílit nezávislost, účinnost a odpovědnost soudů a zvýšit kapacitu policie a prokuratury. V květnu byly zavedeny měsíční schůzky pod předsednictvím generálního prokurátora a generálního ředitele policie, na nichž se mají řešit nedostatky v oblasti účinnosti vyšetřování a spolupráce mezi těmito orgány. Stále přetrvává řada překážek, jako jsou ustanovení týkající se odposlechů a sledování, promlčecích lhůt pro šetření, přípustnost důkazů pro soudní řízení a vyšetřování celkově nadále jen reaguje na podněty. Je třeba posílit vyšetřovací kapacitu donucovacích orgánů pro vyšetřování, a to včetně kapacity pro vyšetřování finanční a hospodářské trestné činnosti. Je třeba, aby současný právní rámec obsahoval ustanovení, jež umožní policii získávat informace pro účely vyšetřování od veřejných institucí a soukromých subjektů, které poskytují veřejné služby, a umožňoval ukládat odrazující sankce v případě nevyhovění. Albánie se vyzývá, aby mezi trestné činy zahrnula nezákonné obohacování, což by bylo příznivé znamení. Další úsilí je třeba vynaložit ve věci mechanismů sankcí v případě nedodržení interinstitucionálních memorand o porozumění. Vysoký inspektorát pro přiznávání majetku a střet zájmů (HIDAACI) učinil v prvním čtvrtletí roku 2014 kroky ke zlepšení své výkonnosti. Prokuratuře oznámil několik případů ukrytého majetku, mezi nimi tři soudce, jednoho prokurátora, jednoho velvyslance a dvou inspektorů. Jak HIDAACI, tak orgány vnitřní kontroly by celkově měly plnit své úkoly více proaktivním způsobem, pomocí lepšího hodnocení rizika se zaměřovat na nevysvětlené nabytí majetku a vlastní údaje ověřovat křížovou kontrolou s dostupnými přiznáními majetku a prohlášeními o střetu zájmů. Zpřístupnění majetkových přiznání donucovacím a vyšetřovacím orgánům je v tomto ohledu zcela zásadní. Zveřejňování majetkových přiznání, jak se předpokládá v plánu hlavních priorit, by zvýšilo odpovědnost a povzbudilo úsilí o odhalování nevysvětleného nabytí majetku. Celkem vzato, byla tu trvalá politická vůle jednat rozhodně v prevenci korupce a v jejím potírání. Zahájené strukturální reformy svědčí o komplexním přístupu zahrnujícím širokou škálu institucí. Rozsáhlé konzultace před načrtnutím protikorupční strategie ukazují, že se vláda snaží zapojit široké spektrum zúčastněných stran. Byly zahájeny průřezové práce na zlepšení proaktivního vyšetřování, systematické analýzy rizik a na překonávání překážek ve snaze zvýšit účinnost vyšetřování. Bude potřeba, aby se Albánie v zájmu svého dalšího pokroku v začleňování do EU zaměřila na posílení právních předpisů týkajících se majetkových přiznání a střetů zájmu, zintenzivnila proaktivní vyšetřování a zavedla další opatření ke zvýšení účinnosti vyšetřování, aby i nadále navazovala na své počáteční snahy s cílem dosahovat kvalitních výsledků při vyšetřování, stíhání a vydávání pravomocných rozsudků o případech korupce. Pro boj s korupcí bude mít zásadní význam také předpokládaná hluboká reforma soudnictví. 4. Boj proti organizované trestné činnosti Od října došlo k několik organizačním změnám v policii a prokuratuře a k přijetí byly připraveny klíčové právní předpisy, které se týkají organizace a výcviku policie a kontroly střelných zbraní. V březnu bylo vyhlášeno otevřené výběrové řízení pro nábor nových policistů. Navzdory obtížné rozpočtové situaci došlo ke zvýšení finančních prostředků na platy policistů v roce 2014 o 10 %. Od září bylo z disciplinárních důvodů propuštěno 39 policistů. Co se týče terorismu financovaného z organizované trestné činnosti, byl v rámci policie zřízen nový protiteroristický útvar. Na albánském území policie zorganizovala úspěšné operace v oblasti boje proti drogám, obchodování s lidmi, praní peněz a zabavování výbušnin a zúčastnila se podobných operací v zahraničí. V oblasti mezinárodní policejní a soudní spolupráce byl v lednu ratifikován čtvrtý dodatkový protokol k Evropské úmluvě o vydávání. Od října 2013 do konce dubna 2014 došlo do Albánie 25 žádostí o právní pomoc z členských států EU. Ve stejném období bylo z členských států EU do Albánie vydáno 34 osob a albánské orgány vydaly 49 osob do členských států EU. Policie a odbor veřejné bezpečnosti ministerstva vnitra Itálie podepsaly protokol o operativní spolupráci. Albánie spolupracuje s Itálií a Řeckem na zřízení společného střediska policejní spolupráce pro kontrolu nezákonných přeshraničních aktivit v Sarandě. Konají se pravidelná setkání styčných důstojníků partnerských zemí, na nichž si vyměňují informace o vyšetřování majetku pocházejícího z trestné činnosti. Dohodu o operativní spolupráci s Europolem, podepsanou v prosinci loňského roku, ratifikovala Albánie dne 20. března. Výměnu informací usnadňuje albánský styčný úředník přidělený v Europolu. Ve vykazovaném období se Albánie zúčastnila jedné Europolem podporované mezinárodní policejní operace, při níž byla odhalována kradená a nelegálně prodaná vozidla. Výsledkem operace bylo stíhání 24 pachatelů. Orgány by měly aktivněji využívat všechny dostupné nástroje mezinárodní spolupráce a více využívat smíšené vyšetřovací týmy. Je třeba posílit schopnost používat zvláštní vyšetřovací techniky z hlediska právního a procesního rámce. Pokud jde o boj proti obchodování s lidmi, Úřad národního koordinátora pro boj proti obchodování s lidmi oživil národní referenční mechanismus, zintenzivnil preventivní a osvětové činnosti a dokončuje novou národní strategii a akční plán na období 2014–2016. V roce 2014 dostal Úřad národního koordinátora pro boj proti obchodování s lidmi poprvé vlastní rozpočet. V Tiraně, Vloře a Elbasanu vznikly tři mobilní útvary, díky nimž bylo identifikováno více obětí a potenciálních obětí. Jednou za měsíc se konají setkání regionální policie s prokuraturou pro stíhání závažných trestných činů. V zájmu řešení problému nucené práce a vnitrostátního obchodování s lidmi začal inspektorát práce ve spolupráci s tiranskou policií kontrolovat noční kluby. V březnu byla uvedena do provozu speciální telefonní linka pro oběti obchodování s lidmi a od listopadu 2013 mohou získat právní pomoc s 30 % slevou na odměnách advokátů. Poslední změny trestního zákoníku týkající se obchodování s lidmi by měly být uplatňovány zvlášť pozorně, struktury pověřené jejich prováděním by měly být posíleny a vyšetřování případů vnitrostátního obchodování s lidmi by mělo být intenzivnější. Počet odsouzení za obchodování s lidmi byl i nadále nízký. Aby bylo možné na tento jev proaktivně reagovat, je třeba posílit schopnosti posouzení hrozby a rizika s ohledem na identifikaci obětí obchodování s lidmi. Co se týče boje proti praní peněz, za období od října 2013 do poloviny dubna 2014 ve srovnání se stejným obdobím předešlého roku došlo k mírnému zvýšení počtu trestných činů praní peněz, které policie předala prokuratuře, ale počet pachatelů zůstal takřka stejný. Počet odsouzení za praní peněz však zůstal nízký. Od října 2013 až do konce března předala policie prokuratuře pro stíhání závažné trestné činnosti 45 věcí k zahájení trestního vyšetřování nabytí majetku, což znamená mírné zvýšení oproti srovnatelnému období předchozího roku. Finanční vyšetřování by mělo být systematicky uplatňováno a je třeba zvýšit schopnost k jeho účinnému provádění, což by mělo vést k zabavení většího množství majetku pocházejícího z trestné činnosti. Co se týče hospodářské trestné činnosti, v období mezi říjnem a prosincem 2013 proběhla velká policejní operace namířená proti ilegálním hernám; v jejím důsledku bylo vyšetřováno 720 hospodářských trestných činů a zabaveno velké množství vybavení pro hazardní hry v celkové hodnotě 8,5 milionu EUR. Zajištění a zabavení majetku je třeba uplatňovat systematicky. Schopnost interinstitucionálního centra pro námořní operace (IMOC) sledovat operativní aspekty boje proti organizované trestné činnosti se zvýšila díky modernizaci 7 pobřežních radarů, které pokrývají celé teritoriální vody země. Plně funkční je globální systém správy informací, tj. on-line databáze pro výměnu informací donucovacích orgánů. Konalo se společné proškolení operačních dovedností obslužného personálu. Je nezbytné věnovat zvláštní pozornost analýze rizik vyplývajících ze skončení platnosti moratoria na rychlé čluny. Pokud jde o boj proti drogám, národní plán proti pěstování drog se právě provádí. Od října 2013 do konce března 2014 ve srovnání se stejným obdobím minulého roku zabavování drog pokračovalo tím, že bylo zabaveno více marihuany (18,8 t oproti 13,6 t) a kokainu (14,5 kg oproti 1,7 kg), ale heroinu bylo zabaveno méně (25,6 kg oproti 44,8 kg). V březnu, dubnu a květnu se konala veřejná likvidace zabavených drog. Celkově ve stejném období vedlo více operací k vyššímu počtu stíhání za obchodování s drogami. Je třeba, aby vyšetřování případů drog systematicky doprovázelo souběžné finanční vyšetřování. V zájmu uzavření drogových tras jsou nezbytné intenzivnější systematické kontroly na modré hranici. Mezinárodní spolupráce s Itálií, Řeckem, Německem, Belgií, USA a Kosovem[2] přispěla ve stejném období k zatčení 51 osob podezřelých z mezinárodního obchodu s drogami oproti 31 zatčeným osobám ve stejném období předešlého roku. Je třeba zintenzivnit boj proti sítím obchodu s drogami prostřednictvím další mezinárodní spolupráce a využíváním zvláštních vyšetřovacích technik založených na posuzování hrozeb a paralelním finančním vyšetřováním. Konkrétní opatření k likvidaci pěstíren narkotik je třeba zintenzivnit. Do národního plánu proti pěstování drog je třeba doplnit měřitelné ukazatele výkonnosti a očekávané přínosy. Celkem vzato, byly zavedeny organizační změny a k přijetí byly připraveny klíčové právní předpisy v oblasti organizace a výcviku policie a kontroly střelných zbraní. Mezinárodní policejní a soudní spolupráce zesílila díky provádění dohod o vydávání. Byl oživen národní referenční mechanismus v boji proti obchodování s lidmi prostřednictvím zvýšené spolupráce donucovacích orgánů. Vyšetřování přineslo některé příznivé výsledky v oblasti boje proti drogám, obchodování s lidmi a praní peněz. Je třeba zintenzivnit boj proti pěstování drog. V zájmu dalšího rozhodného postupu na cestě k začlenění do EU je třeba, aby Albánie dosahovala dobrých výsledků v boji proti organizovanému zločinu prostřednictvím spolupráce mezi orgány, zvýšenou účinností proaktivního vyšetřování a systematickým využíváním finančních šetření, přičemž bude více spolupracovat na mezinárodní a regionální úrovni – mimo jiné s Europolem –, a zesílí své snahy o potírání všech forem organizované trestné činnosti. 5. Reforma soudnictví V zájmu zvýšení účinnosti soudního systému byla v lednu oznámena opatření k reformě soudnictví. Albánie požádala o spolupráci Benátskou komisi a vypracovala plán pěti klíčových priorit, včetně reformy soudního systému. Byla zahájena příprava strategie pro období 2014–2020. V únoru byla v rámci ministerstva spravedlnosti zřízena poradní pracovní skupina pro reformu soudnictví. V březnu požádala Albánie Benátskou komisi o posouzení dvou souborů změn občanského soudního řádu a trestního řádu. Jeden soubor změn dává soudci právo udělit pokutu advokátům, kteří se opakovaně neúčastní občanskoprávních a trestněprávních soudních líčení; druhý soubor omezuje druhy dovolání, která lze podávat k Nejvyššímu soudu. Cílem těchto změn je snížit pracovní zátěž soudů a zvýšit jejich efektivnost. Pomoc Benátské komise se má postupně rozšířit na širokou škálu témat. V souladu s pozměněnými ustanoveními občanského soudního řádu v současnosti přezkoumává většinu občanskoprávních věcí u Nejvyššího soudu senát složený ze tří soudců. V zájmu účinnějšího fungování Nejvyššího soudu je třeba přijmout další opatření. Ty zahrnují harmonizaci a zveřejnění judikatury, změny trestního řádu, kterými se změní postupy uplatňované u Nejvyššího soudu, pokud jde o složení senátů, jež přezkoumávají trestněprávní věci, dále přijetí ustanovení, jejichž cílem je snižování počtu dovolání, dokončení probíhající vnitřní reorganizace Nejvyššího soudu a obsazení tří zbývajících volných míst v Nejvyšším soudu. Nedávno byl poprvé zveřejněn úplný seznam soudců i s jejich zařazením a je to krok směrem ke zvýšení transparentnosti systému pro jmenování, povyšování a překládaní soudců. Je třeba provést hodnocení soudců za období 2007–2009 a následující roky. Jsou zapotřebí další opatření, která zajistí, že postupy pro jmenování, povyšování a překládaní soudců v rámci Nejvyšší soudní rady vycházejí výhradně ze schopností uchazečů a dalších objektivních kritérií. Jednotný elektronický systém přidělování věcí ICMIS, který zajišťuje náhodné a transparentní přidělování soudní agendy soudcům a pomáhá sledovat nevyřízené věci, zatím nepoužívají všechny soudy. Týká se to zejména okresního soudu v Tiraně, soudu pro závažné trestné činy, odvolacího soudu pro závažné trestné činy a nově zřízených správních soudů, kde tento systém zatím nefunguje. Soudní rozhodnutí by měla být dána k dispozici všem právníkům a široké veřejnosti. Měla by být rovněž zveřejněna v databázi s možností vyhledávání, a to společně se zdůvodněním a v přiměřené lhůtě, jakož i v souladu s doporučením komisaře pro ochranu údajů. Novela trestního řádu přijatá s ohledem na činy korupce spáchané vysoce postavenými státními úředníky (viz oddíl 3. Protikorupční politika) zavádí postupy, jimiž se řídí postup pro rušení jejich imunity. Pro osobní nebo domovní prohlídku nebo zbavení svobody řadových soudců na žádost prokurátora se vyžaduje souhlas Nejvyšší soudní rady. U soudců Nejvyššího soudu a Ústavního soudu musí o souhlas se zrušením imunity Nejvyšší soud požádat generální prokurátor. Když se jedná o trestné činy spojené s korupcí, zůstávají členové Nejvyššího soudu a Ústavního soudu na rozdíl od řadových soudců a prokurátorů v pravomoci Nejvyššího soudu. Nejvyšší soudní rada zaslala generálnímu prokurátorovi informace o šesti případech podezření na korupci. Od října 2013 zahájil ministr spravedlnosti kárné řízení proti 19 soudcům, která byla předána k posouzení Nejvyšší soudní radě. K dnešnímu dni vyřídila Nejvyšší soudní rada pět těchto případů, z toho jednoho soudce odvolala, dalšího přeložila na dva roky k soudu nižšího stupně a třem soudcům vyslovila výstrahu před odvoláním. V prosinci 2013 v samostatném případě pozastavila Vysoká soudní rada jednomu soudci výkon jeho funkce až do přijetí pravomocného rozhodnutí. Ministr spravedlnosti zahájil řízení proti dvěma prokurátorům. Systém kárných opatření by se měl zpřísnit, měla by se přezkoumat úloha ministra spravedlnosti v kárném řízení i v Nejvyšší soudní radě, měly by se účinně provádět nová pravidla o imunitě soudců a měla by se zavést evidence sankcí. Pokud jde o efektivnost, počínaje listopadem 2013 vzniklo všech šest správních soudů, odvolací správní soud a Správní kolegium Nejvyššího soudu. Do těchto soudů, které vyřizují mimo jiné věci převedené od jiných soudů, byli jmenováni soudci, kteří složili zkoušky. Je třeba dokončit obsazování zbývajících devíti volných míst v pěti správních soudech mimo hlavní město Tirana a zajistit pro tyto soudy právní úředníky a prostory. Po rozhodnutí Ústavního soudu z března 2014, který prohlásil zákon o soudní správě z dubna 2013 za protiústavní, je zapotřebí vyplnit tuto právní mezeru a přijmout předpisy, jež budou upravovat činnost soudů a jejich zaměstnanců. Podle zmíněného rozhodnutí se pro schválení zákona v roce 2013 vyžadovala kvalifikovaná většina, nikoli prostá většina v parlamentu. Co se týče přístupu ke spravedlnosti, je třeba provést ustanovení pozměňující zákon o právní pomoci z roku 2008, pokud jde o osvobození od soudních poplatků pro některé kategorie občanů a zřizování místních kanceláří právní pomoci (právní poradny). Celkem vzato, Albánie prokázala své odhodlání provést reformu soudnictví, zejména tím, že spolupracuje s Benátskou komisí na zlepšení nezávislosti, odpovědnosti a profesionality justice. Bylo vyvinuto určité úsilí zmenšit skluz a pracovní zátěž soudů obecně a zvýšit transparentnost soudnictví. Byla přijata opatření na podporu odpovědnosti soudců a prokurátorů přijetím postupů upravujících zrušení jejich imunity. V návaznosti na kárné řízení byla přijata řada sankcí. V zájmu dalšího rozhodného postupu na cestě začleňování do EU bude třeba, aby Albánie důsledně realizovala reformu soudnictví prostřednictvím trvalého zapojení Benátské komise, dále přijetím významných dalších ustanovení zejména k posílení nezávislosti a odpovědnosti v souladu s plánem reformy soudnictví, jakož i přiměřeným prováděním přijatých opatření. 6. Závěr Albánie nadále provádí a konsoliduje reformní opatření související s EU, zejména ta, která se týkají statusu kandidátské země. Projevuje trvalou politickou vůli jednat rozhodně v prevenci korupce a v boji proti ní. Strukturální reformy svědčí o komplexním přístupu zahrnujícím širokou škálu institucí. Byly zavedeny důležité legislativní reformy v boji proti organizované trestné činnosti. Vyšetřování obchodu s drogami a další závažné a organizované trestné činnosti přineslo pozitivní výsledky. Albánie prokázala své odhodlání provést reformu soudnictví, zejména tím, že spolupracuje s Benátskou komisí na zlepšení nezávislosti, odpovědnosti a profesionality justice. Na základě zjištění této zprávy Komise potvrzuje své doporučení, aby Rada udělila Albánii status kandidátské země. Je důležité, aby systematický reformní přístup Albánie trvale pokračoval, neboť udržitelné výsledky reformy budou rozhodující pro další začleňování země do EU. Tato zpráva již popisuje řadu klíčových úkolů, s nimiž se Albánie musí v zájmu svého pokroku na cestě začleňování do EU vypořádat. V boji proti korupci bude potřeba, aby se Albánie v zájmu svého dalšího pokroku v začleňování do EU zaměřila na posílení právních předpisů týkajících se majetkových přiznání a střetů zájmů, zintenzivnila proaktivní vyšetřování případů korupce a zavedla další opatření ke zvýšení účinnosti vyšetřování, aby nadále navazovala na své počáteční snahy s cílem dosahovat kvalitních výsledků při vyšetřování, stíhání a vydávání pravomocných rozsudků. Pro boj s korupcí bude rozhodující také předpokládaná hluboká reforma soudnictví. V boji proti organizovanému zločinu bude potřeba, aby Albánie v zájmu svého dalšího rozhodného pokroku v začleňování do EU dosáhla dalších dobrých výsledků prostřednictvím větší spolupráce mezi orgány, vyšší účinnosti proaktivních vyšetřování a systematického využívání finančního vyšetřování, posílila svou mezinárodní a regionální spolupráci, včetně spolupráce s Europolem, a zintenzivnila své úsilí o potírání všech forem organizovaného zločinu. Pokud jde o reformu soudnictví, bude potřeba, aby Albánie v zájmu dalšího rozhodného postupu na cestě začleňování do EU důsledně realizovala reformu soudnictví prostřednictvím trvalého zapojení Benátské komise, přijetím významných dodatečných ustanovení – v souladu s plánem reformy soudnictví – jakož i přiměřeným prováděním přijatých opatření. Navíc je zásadní, aby byl reformní proces provázen oživeným a konsolidovaným politickým dialogem mezi vládou a opozicí. Kompromisní a konstruktivní práce v parlamentě je zásadní pro udržitelnost reforem a zřízení Národní rady pro začlenění do EU, sdružující všechny zúčastněné strany, je klíčem ke konsenzu v celé albánské společnosti. Klíčové problémy zjištěné v této zprávě budou v říjnu 2014 dále rozpracovány ve zprávě Komise o pokroku. [1]Poslední balíček Komise týkající se rozšíření, včetně zprávy o pokroku Albánie, byl zveřejněn dne 16. října 2013. [2] Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/99 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.