SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Průběžné hodnocení víceletého programu Unie pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie /* COM/2012/033 final */





SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Průběžné hodnocení víceletého programu Unie pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie 1. Úvod Toto sdělení se týká průběžného hodnocení programu Bezpečnější internet 2009–2013, dále jen „program“. Provedením hodnocení byla pověřena skupina Technopolis Group. Hlavním cílem hodnocení bylo na základě výsledků dotazníků, konzultací se zúčastněnými subjekty a výročních zpráv posoudit program z hlediska významu, efektivnosti a účinnosti a rovněž širšího dopadu a udržitelnosti. Hlavní cíle programu jsou: – zvyšovat informovanost veřejnosti, – poskytnout občanům síť kontaktních míst pro oznamování nedovoleného a škodlivého obsahu a chování, zejména materiálů týkajících se zneužívání dětí, groomingu (navazování kontaktu za účelem zneužití) a internetové šikany, – posílit samoregulační iniciativy v této oblasti a zapojovat dětí do vytváření bezpečnějšího prostředí on-line, – vytvořit znalostní základnu o nových trendech ve využívání on-line technologií a jejich důsledcích pro život dětí. Ve srovnání s předchozími programy byla obecná působnost tohoto programu rozšířena tak, aby zahrnovala i nové on-line technologie, škodlivé kontakty a chování (např. grooming a internetovou šikanu), a jeho cílem je vytvořit znalostní základnu pro tuto oblast. Hlavním mechanismem provádění programu je spolufinancování projektů vybraných na základě veřejných výzev k předkládání návrhů. Tento postup vyústil v řadu projektů financovaných v rámci jednotlivých směrů činnosti, doplňovaných případně nefinancovanými činnostmi. Projekty se zaměřují na vytváření bezpečnějšího on-line prostředí pro mladé lidi a nefinancované iniciativy sahají od podporování Dne bezpečnějšího internetu přes organizování Fóra pro bezpečnější internet, propagaci a podporu samoregulace odvětví po spolupráci s jinými příslušnými organizacemi na mezinárodní úrovni. V rámci svých činností program spolufinancuje centra pro bezpečnější internet, která jsou základem pro práci na zvyšování povědomí[1]. Centra byla zřízena ve všech členských státech EU a také na Islandu, v Norsku a Rusku. Všechna centra, kromě Portugalska, provozují linky pomoci, kde mohou rodičům i dětem poradit v otázkách týkajících se využívání on-line technologií dětmi. Centra a linky pomoci patří do sítě INSAFE[2]. Ve většině zemí jsou součástí center pro bezpečnější internet rovněž horké linky; jejich hlavním úkolem je přijímat zprávy od veřejnosti o nedovoleném obsahu na internetu. Pokud je identifikován nedovolený obsah, horká linka to oznámí příslušným donucovacím orgánům v zemi a/nebo poskytovateli internetových služeb a požádá odstranění obsahu, nebo v případě, že je nedovolený obsah uložen v jiné zemi, informuje člena sítě Mezinárodní asociace internetových horkých linek (INHOPE). Horké linky koordinuje asociace INHOPE[3]. Hlavním cílem práce v rámci tohoto programu je posílit znalosti ohledně používání technologií mladými lidmi. Program podporuje několik výzkumných projektů zabývajících se řadou témat a oborů. Kromě zlepšení výzkumného profilu problematiky bezpečnějšího internetu povedou znalosti vyplývající z mnoha příslušných projektů k vytvoření znalostní základny pro veškeré činnosti programu. Mezi současné projekty na posílení znalostí patří: – Projekt EU Kids Online II (vybraný v rámci předchozího programu), jehož cílem je posílit znalostní základnu, pokud jde o zkušenosti dětí i rodičů a jejich bezpečné, případně riskatní způsoby chování při používání internetu a nových technologií v Evropě. Projekt jako první zkoumá přístupy a akce zaměřené na bezpečnost on-line u dětí i rodičů ve většině evropských členských států. Projekt navazuje na předcházející projekt EU Kids Online I, ale počet zúčastněných zemí se zvýšil z 21 na 25. – Evropský projekt Online Grooming (POG) (vybraný v rámci předchozího programu) má za cíl prozkoumat praktiky delikventů odsouzených za on-line grooming (navazování kontaktů na internetu za účelem zneužití), které používali při vyhledávání svých obětí. POG je první evropský výzkumný projekt, který studuje vlastnosti a chování pachatelů, kteří používají internet k vyhledání svých mladých obětí. Na projektu spolupracuje šest partnerů ze čtyř zemí: Spojeného království, Itálie, Belgie a Norska. Práce na projektu zahrnuje studii mapující a zkoumající dokumentaci týkající se pachatelů groomingu. V rámci projektu budou poskytovány zprávy o výzkumných a politických publikacích vydávaných v partnerských zemích projektu. Kromě toho projekt zahrnuje rozhovory se strategickými zúčastněnými stranami týkající se řízení a prevence on-line groomingu. – Cílem projektu Risk taking Online Behaviour – Empowerment through Research and Training (Rizikové chování na internetu – snížení rizik prostřednictvím výzkumu a učení) (ROBERT) je poučit děti a mládež ze zkušeností ohledně zneužívání na internetu a seznámit je s faktory, kvůli nimž jsou zranitelní, i s faktory, které jim nabízejí ochranu, a učinit tak jejich interakce na internetu bezpečnějšími.[4] Zkoumají se také strategie používané pachateli groomingu na internetu a projekt se snaží získat vědomosti o tom, jakým způsobem se může zneužívání v internetovém prostředí vyvíjet. Děti a mladí lidé budou vedeni k tomu, aby se sami byli schopni na internetu lépe chránit. Skupiny dětí, které jsou považovány za více ohrožené, budou moci využít konkrétních možností ke zvýšení vlastní ochrany. V rámci opatření pro boj proti nedovolenému obsahu tento program spolufinancuje iniciativy na podporu donucovacích orgánů v boji proti materiálům týkajícím se pohlavního zneužívání dětí. – Projekt FIVES (Forensic Image and Video Examination Support) (forenzní podpora v oblasti vyšetřování video materiálů) byl vybrán v rámci předchozího programu a probíhal od 1. února 2009 do 31. ledna 2011. Cílem projektu bylo vyvinout nové nástroje v oblasti informačních a komunikačních technologií speciálně určené ke zkoumání obrázků a videozáznamů pohlavního zneužívání dětí a pomoci tím policii při prověřování velkého množství zabaveného materiálu. – INTERPOL – Mezinárodní obrazová databáze pohlavního vykořisťování dětí (ICSEDB) je projektem, který se zaměřuje na zvyšování počtu dětí vyhledaných a zachráněných před zneužíváním. Ústředním nástrojem je složitý software, který obrazovým srovnáním může najít spojení mezi oběťmi a místy. Rovněž umožňuje oprávněným uživatelům z členských zemí INTERPOLU přístup do databáze přímo a v reálném čase. Jeho konečným cílem je poskytnout přístup do tohoto systému dalším 30 zemím. S cílem zajistit zapojení občanské společnosti zřídila centra pro bezpečnější internet národní mládežnické skupiny, s nimiž provádějí pravidelně konzultace. V říjnu 2010 se podruhé sešla mládež z třiceti zemí Evropy k účasti na evropské mládežnické skupině INSAFE. Diskuse o jejich názorech a návrzích týkajících se bezpečnosti on-line byly východiskem pro širší debatu v rámci Fóra pro bezpečnější internet v roce 2010. Jiným způsobem zapojení občanské společnosti je síť evropské nevládní organizace pro bezpečnost dětí na internetu (eNACSO – Alliance for Child Safety Online II). Je financována až do 31. srpna 2012 a tvoří ji evropské organizace zabývající se právy dětí, které se zasazují o bezpečnost dětí na internetu. Síť zaměřuje své společné strategie a doporučení ohledně změn na vnitrostátní, evropské a mezinárodní činitele s rozhodovacími pravomocemi a další zúčastněné subjekty. Program rovněž usiluje o jednodušší používání filtrovacích programů, označování a služeb týkajících se obsahu šířeného na internetu. Srovnávací studie – SIP-Bench Study – probíhající od roku 2010 do roku 2012 poskytuje seznam, který má pomoci rodičům v Evropě zvolit takový nástroj rodičovské kontroly, který vyhovuje jejich potřebám. První výsledky byly k dispozici v prosinci 2010. První studie SIP-Bench (2006–2008) ukázala, že za toto tříleté období došlo k celkovému vylepšení nástrojů a že i jejich instalace je jednodušší. Internet a mobilní technologie se rozvíjejí prudkým tempem a aby bylo možno rychle reagovat na nový vývoj, pokud jde o jejich využívání dětmi, a na rizika, která to s sebou nese, je důležitá samoregulace odvětví. Program podporuje dvě iniciativy v oblasti samoregulace, které odvětví zahájilo na evropské úrovni. V roce 2007 podepsali hlavní mobilní operátoři a poskytovatelé obsahu Evropský rámec pro bezpečnější používání mobilů mladistvými a dětmi. V roce 2009 podepsaly významné sociální sítě, které působí v Evropě, zásady bezpečnějšího rozvoje sociálních sítí pro EU. Program podporuje akce a kampaně, jako je např. Den bezpečnějšího internetu a Fórum pro bezpečnější internet. 2. CÍLE HODNOCENÍ Hodnocení se vztahuje na první část programu Bezpečnější internet 2009–2013, a hlavní důraz se proto klade na hodnocení vývoje programu, nicméně na hodnocení budou založena i doporučení pro další navazující iniciativy. Hodnocení programu v této fázi, tj. průběžné hodnocení, poskytuje analýzu významu programu, pokud jde o jeho koncepci, efektivnost a účelnost. Kromě toho se hodnotí, zda je program udržitelný a jaký je jeho dopad, přičemž se zvláštní důraz klade na soudržnost. Aby bylo možno zvážit význam programu, zabývá se hodnocení těmito otázkami: – Změnily se problémy, jimiž se zabývá program Bezpečnější internet? – Změnily se od zahájení programu okolnosti, technologie, sociální nebo ekonomické faktory? – Jsou pro dosažení celkového cíle programu nejdůležitější a stále důležité ústřední činnosti? Jsou současné cíle stále důležité pro budoucnost? – Do jaké míry jsou cíle důležité pro uživatele internetu, rodiče, učitele, děti a odvětví? Získaly cílové skupiny nějakou přidanou hodnotu? Efektivnost programu byla hodnocena podle těchto otázek: – Bylo provádění programu uspokojivé? Jsou postupy dostatečně jednoduché? – Byly činnosti programu prováděny efektivně, a to i z hlediska nákladů? – Byla úroveň financování a jiných dostupných zdrojů přiměřená? Pokud jde o účelnost programu, byly řešeny tyto otázky: – Jak přispěly výsledky programu k lepší ochraně dětí na internetu a v širším digitálním prostředí? – Jsou díky programu viditelné nějaké rozdíly? Přiměl účastníky k činnostem, které by bez programu neprováděli? – Existují jiné činnosti, díky kterým by mohlo být výsledků dosaženo efektivněji? Jaké jsou hlavní překážky vyšší efektivnosti a jaké jsou možnosti ji zvýšit? Dopad a udržitelnost programu byly hodnoceny podle těchto otázek: – Dá se čerpat ze zkušeností, které přineslo toto posouzení, při koncipování a provádění nějakého dalšího navazujícího programu? – Do jaké míry program doplňoval jiné programy a iniciativy EU, aby se zamezilo zdvojování a maximalizovaly se jeho účinky? – Dá se předpokládat, že činnosti měly trvalé účinky? – Do jaké míry by k pozitivním změnám, které program přinesl, došlo i bez intervence EU? Metodika hodnocení Hodnocení bylo rozdělena do tří vzájemně se překrývajících etap – zahajovací etapy, etapy shromažďování a analýzy údajů a etapy průběžného hodnocení a závěrečné zprávy. Hlavní způsob shromažďování údajů spočíval ve dvou internetových průzkumech – průzkumu mezi účastníky projektu a širším průzkumu mezi zúčastněnými stranami. Otázky položené v těchto průzkumech vycházely z hlavních otázek hodnocení. Průzkumy doplnily konzultace ohledně širšího okruhu problémů s 25 zúčastněnými stranami zastupujícími účastníky projektu, odvětví, tvůrce politik, jiná generální ředitelství a nevládní organizace. 3. VÝSLEDKY HODNOCENÍ Výsledky hodnocení jsou pozitivní. Ukazují, že program při svém vývoji zohledňuje technologická a sociologická hlediska spojená s bezpečnějším užíváním internetu mladistvými. Dobře reaguje na měnící se požadavky vnějšího prostředí, jak dokládá nynější důraz na sociální média a internetovou šikanu. V zájmu řešení nových problémů je však třeba, aby se v rámci programu zkoumaly i nové otázky a aby do budoucna byla připravena dlouhodobá strategie. Výsledky hodnocení dále ukazují, že program ovlivňuje i jiné činnosti na národní a mezinárodní úrovni – odborné články, výzkum a výsledky programu jsou ve velké míře využívány a citovány. Do programu bylo kromě toho na základě posledního hodnocení začleněno i mnoho různých doporučení. Program probíhal efektivně. Na politické úrovni dobře funguje komunikace se souvisejícími programy EU. Z hodnocení rovněž vyplývá, že je program účelný. Hodnocení vyzdvihlo dobré výsledky programu, pokud jde o existenci horkých linek, linek pomoci a informačních center ve většině členských států. Hodnocení rovněž dospělo k závěru, že současné zaměření a struktura programu jsou přiměřené a v dalším období nejsou nutné významné změny. Pro existenci projektů je zásadní, aby byly podpořeny a financovány programem, zejména s ohledem na současnou problematickou hospodářskou situaci. Celkový obrázek programu je velmi pozitivní; stále však podle výsledků hodnocení existuje prostor pro zlepšení v některých oblastech. Některé zúčastněné strany jsou toho názoru, že je třeba více úsilí věnovat přímému zapojení dětí. Projekty potřebují delší finanční období, aby byla lépe zajištěna návaznost a byl dostatečný prostor pro hodnocení. Je třeba, aby program stále držel krok s technologickým pokrokem – prostřednictvím průzkumu trhu, projektů na posílení vědomostí a výměny všeobecných znalostí. Program musí být rovněž schopen sledovat vývoj v jednotlivých členských státech, pokud jde o otázky týkající se právních předpisů. Vzhledem k riziku škrtů v rozpočtech členských států a následné změny priorit je třeba zajistit, aby národní a regionální priority byly do budoucna v souladu s evropskými prioritami, a maximalizovaly se tak účinky programu. 4. DOPORUČENÍ VYPLÝVAJÍCÍ Z HODNOCENÍ Během průběžného hodnocení byla formulována řada doporučení na podporu účinků budoucích iniciativ. Podle doporučení týkajících se významu programu byl měl program Bezpečnější internet pokračovat ve svém úsilí a zajistit, aby byly zkoumány a financovány ty aktivity, které přinášejí největší ochranu nezletilých na internetu. Neměly by se rozšiřovat cíle programu, ale měly by být zachovány ty současné. Doporučuje se zachovat dlouhodobou strategii programu i jeho problematiku. Znalostní základnu lze zlepšit prostřednictvím vytváření vazeb na hlavní aktéry odvětví, mezinárodní organizace, poskytovatele obsahu a výrobce technologií. Mnoho vazeb se stávajícími zúčastněnými stranami by mohlo být lépe využíváno. Mělo by být zváženo posílení účasti dětí a jejich zapojení do programu, včetně metod, činností, oblastí působnosti atd. Efektivnost programu by mohla zlepšit delší období financování projektů a méně omezení, pokud jde o interní přidělování finančních prostředků. Dále by se mělo zvážit společné provádění programu s dalšími projekty uskutečňovanými Komisí. Sítě horkých linek, linek pomoci a informačních center by měly být dále koordinovány prostřednictvím společných akcí a pracovních skupin. Měla by být nadále podporována spolupráce s asociací INHOPE a sítí INSAFE. Interpol je další spolupráci na projektech v rámci programu Bezpečnější internet nakloněn. Pokud jde o účelnost, bylo by třeba zvýšit povědomí o činnosti programu Bezpečnější internet, a vyrovnat tak potenciální snižování národní/regionální politické podpory. Program by se měl rovněž zaměřit na opatření ke zvýšení jednotnějšího závazku ze strany odvětví a posílit diskusi o právních otázkách souvisejících s ochranou mladistvých. Ve vztahu k vytváření mezinárodních sítí se doporučuje, aby do informační základny přispívaly také kandidátské země a Rusko / jihovýchodní Evropa a aby rovněž mohly využívat znalosti a osvědčené postupy zkušených účastníků. Program by měl zajistit, aby se na základě rostoucí úrovně již zveřejněných informací a jejich působením zlepšovala znalostní základna. Výroční zprávy o projektech by se měly zlepšit, pokud jde o výsledky a účinky. Tento program by měl také zajistit, aby se znalosti dostaly dále do škol a školních osnov. Hodnotící zpráva navrhuje některé iniciativy pro zlepšení účinků a udržitelnosti programu. Za prvé může být vhodné zvážit vytvoření dvou typů fóra – jednoho k projednávání technických otázek vyplývajících z programu a jeho cílů a druhého k projednávání příslušných právních problémů, které se objevují v jednotlivých zemích. Za druhé se navrhuje, aby byly vypracovány další ukazatele pro měření účinků činností zaměřených na zvýšení povědomí veřejnosti v této oblasti. Program by měl rovněž nabídnout více příležitostí k výměně znalostí a projednávání společných problémů u projektů financovaných z různých programů Komise. 5. PŘIPOMÍNKY A ZÁVĚRY KOMISE Průběžné hodnocení potvrzuje, že činnosti a iniciativy programu Bezpečnější internet jsou podle ukazatelů hodnocení úspěšné. Obzvláště pozitivní je skutečnost, že se program úspěšně vyvíjel v souladu s rychle se měnící povahou dané oblasti, a to včetně technických i sociologických otázek. Komise bere plně na vědomí výsledky a zohlední doporučení při probíhajících i budoucích činnostech a strategiích programu. Komise vyzývá Evropský parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, aby: (1) vzaly na vědomí, že provádění programu v první polovině trvání bylo úspěšné; (2) podpořily Komisi v jejím úsilí o zviditelnění, podporu trvalého dialogu a při propojování aktérů a zúčastněných stran v oblasti bezpečnějšího internetu. [1] Centra pro bezpečnější internet: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/projects/centres/index_en.htm [2] Evropská síť informačních center http://www.saferinternet.org/web/guest/home;jsessionid=CFCEC3A1AE9934CF71917E6C207ABB2C [3] Mezinárodní asociace internetových horkých linek INHOPE http://www.inhope.org/gns/home.aspx [4] Risktaking Online Behaviour - Empowerment through Research and Training http://www.childcentre.info/robert/about-the-project/