ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
129.

připomíná, že kromě přijetí opatření k dosažení cíle EU – klimatické neutrality do roku 2050 – je nezbytné řešit uhlíkovou stopu v poptávce EU po dovážených výrobcích; vyzývá Komisi, aby určila a odstranila překážky bránící zelenému růstu a ekologickým inovacím a překážky, které brání přístupu na trh pro oběhové výrobky a služby ze zemí mimo EU nebo jej omezují; vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti a přínosy snížení cel a necelních překážek pro některé výrobky a služby s cílem podpořit rozvoj oběhového hospodářství, a to i v souvislosti s probíhajícím přezkumem všeobecného systému preferencí EU; vybízí v tomto ohledu Komisi, aby do oblasti působnosti jednání o dohodě o environmentálních produktech, která by měla být zintenzivněna, přidala rozměr oběhového hospodářství; vyzývá Komisi, aby zohlednila zvláštní potřeby malých a středních podniků v EU, pomáhala malým a středním podnikům při začleňování oběhového hospodářství do jejich obchodního modelu, a to i prostřednictvím pobídek, a aby je podporovala při provádění obchodních strategií pro vývoz produktů oběhového hospodářství, zejména prostřednictvím zavedení nástroje pro posuzování rizik týkajících se pravidel původu, jež Komise v současné době zvažuje; vyzývá Komisi, aby se v rámci WTO postavila do čela s cílem prosadit rozlišování výrobků na základě jejich obsahu uhlíku jakožto způsob, jak zajistit rovné podmínky v oblasti regulace;
53.

konstatuje, že migrujícím dětem, a zejména těm bez doprovodu a odděleným od rodin, nadále hrozí vysoké riziko, že se na migračních trasách do EU i v rámci EU stanou oběťmi násilí, obchodování s lidmi a vykořisťování; konstatuje, že dívky jsou ohroženy sexuálním vykořisťováním a genderově podmíněným násilím na všech migračních trasách; žádá členské státy, aby dětem bez doprovodu, které jsou oběťmi obchodování s lidmi, poskytly pomoc, podporu a ochranná opatření odpovídající jejich specifickým potřebám, aby jim po příjezdu přidělily opatrovníka a zajistily jim řádné a přizpůsobené životní podmínky; připomíná, že tato opatření by měla zohledňovat nejlepší zájmy dětí bez doprovodu jak z krátkodobého, tak z dlouhodobého hlediska; odsuzuje skutečnost, že některé členské státy využívají zajištění jako prostředek „ochrany“ nezletilých osob bez doprovodu, a to i v policejních celách; připomíná, že by členské státy měly přezkoumat alternativy k zajištění, zejména v případě dětí; připomíná, že zajištění není nikdy v nejlepším zájmu dítěte a že by členské státy měly zabezpečit nevazební ubytování uzpůsobené dětem;
4.

zdůrazňuje, že dovednosti a celoživotní učení jsou zásadní pro udržitelný růst, produktivitu, investice a inovace, a jsou proto klíčovými faktory pro konkurenceschopnost podniků, zejména malých a středních; zdůrazňuje, že úzká spolupráce a výměna osvědčených postupů mezi všemi příslušnými činiteli zapojenými do rozvoje dovedností, a to i mezi sociálními partnery a všemi úrovněmi veřejné správy, jsou klíčové pro to, aby každý mohl získat dovednosti potřebné na trhu práce a celkově ve společnosti; zdůrazňuje v této souvislosti potřebu shromažďovat aktuální údaje, informace a prognózy týkající se potřeb v oblasti dovedností a poptávky po dovednostech na trhu práce, a to i na místní úrovni; podporuje zahájení paktu pro dovednosti, který má za úkol podpořit opatření společností k prohlubování dovedností a změně kvalifikace evropské pracovní síly; vyzývá k tomu, aby místní pakty pro dovednosti lépe oslovily osoby z odvětví nejvíce postižených krizí COVID-19 a pomohly jim se změnou jejich kvalifikace, aby zůstaly aktivní na trhu práce;
14.

připomíná svůj revidovaný jednací řád, podle nějž jsou poslanci vyzýváni k tomu, aby se v praxi systematicky setkávali pouze s těmi zástupci zájmových skupin, kteří jsou zaregistrováni v rejstříku transparentnosti; dále připomíná, že poslanci jsou vyzýváni k tomu, aby na internetu zveřejňovali všechna plánovaná setkání se zástupci zájmových skupin spadajících do působnosti rejstříku transparentnosti, zatímco zpravodajové, stínoví zpravodajové a předsedové výborů mají u každé zprávy povinnost na internetu zveřejňovat všechny plánované schůzky se zástupci zájmových skupin spadajících do působnosti rejstříku transparentnosti; v tomto ohledu poukazuje nicméně na to, že volení zástupci se mohou setkávat s kýmkoli, koho považují za relevantní a důležité pro svou politickou práci, a to bez omezení;
21.

pokazuje na strategický význam urychlení synchronizace pobaltské elektrizační soustavy s evropskou kontinentální sítí a zdůrazňuje, že by budoucí provoz jaderné elektrárny Astravec neměl nijak brzdit desynchronizaci Estonska, Lotyšska a Litvy, pokud jde o síť BRELL, a že by Evropská unie měla pokračovat v zapojení těchto tří pobaltských států do elektrizační soustavy EU;
—

s ohledem na stanovisko agentury FRA č. 3/2019 ze dne 4. března 2019„Update of the 2016 Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on fundamental rights in the ‚hotspots‘set up in Greece and Italy“ (Aktualizace stanoviska Agentury Evropské unie pro základní práva z roku 2016 k základním právům v tzv. hotspotech zřízených v Řecku a Itálii),
K.

vzhledem k tomu, že prostředí sdělovacích prostředků v Kazachstánu vévodí státem vlastněné nebo státem dotované sdělovací prostředky; vzhledem k tomu, že od ledna do července 2020 bylo fyzicky napadeno 7 novinářů a zadrženo 21 novinářů, blogerů a aktivistů, z nichž sedm právě během zpravodajství; vzhledem k tomu, že kazašské orgány v roce 2020 zahájily 38 případů trestního stíhání novinářů z údajného páchání trestných činů, jako je šíření nepravdivých informací a podněcování k protestům; vzhledem k tomu, že v roce 2016 byla zakázána činnost všech hlavních celostátních opozičních deníků a že nezávislí novináři stále čelí pronásledování; vzhledem k tomu, že orgány podaly trestní oznámení proti šéfredaktorovi nezávislého deníku Uralskaja Nedelja Lukpanovi Achmedjarovi za to, že informoval o korupčním jednání místní elity, a že fyzicky napadaly a několikrát zadržely novinářku kazašské služby RFE/RL Saniju Tojkenovou za to, že informovala o pokojných shromážděních a parlamentních volbách v roce 2021;
D.

vzhledem k tomu, že negativní dopady pandemie jsou tak dalekosáhlé, že dále přispěly ke zmenšování občanského prostoru v členských státech v celé Evropě, přičemž mnoho organizací pracujících s mládeží a sportovních organizací se potýká s vyhlídkou, že bude muset ukončit činnost, což by mělo negativní dopad na zavedené struktury evropské a mezinárodní spolupráce a podstatně by to omezilo občanskou angažovanost;
19.

vyzývá členské státy, aby náležitě zohlednily doporučení Komise ohledně oblasti působnosti a podmínek GTL a aby nepřidávaly podmínky pro transfery na základě GTL, které by byly v rozporu s podmínkami uvedenými v doporučení nebo které by je oslabovaly; zdůrazňuje, že je třeba zajistit překlady vnitrostátních předpisů o licencích k transferu, a to alespoň do angličtiny; vyzývá Komisi, aby členské státy plně podporovala a byla jim nápomocna při vypracovávání harmonizovaných souhrnných a individuálních licencí k transferu pro projekty Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) a Evropského obranného fondu;
—

s ohledem na pracovní dokument 26760 řady NBER z února 2020, který vypracovali Ethan Ilzetzki (London School of Economics), Carmen M. Reinhart (Harvard University) a Kenneth S. Rogoff (Harvard Kennedy School) a který nese název „Why is the euro punching below its weight?“ (Proč euro nevyužívá svůj potenciál?) (12),
8.

konstatuje, že nový plán stanoví konkrétní cíle pro řešení přetrvávajících nedostatků v digitálním vzdělávání, například pokud jde o konektivitu, digitální dovednosti a online vzdělávací obsah; vítá, že Komise naplánovala přezkum plánu v polovině období a že hodlá rozšířit shromažďování údajů; vyzývá Komisi, aby vytvořila komplexní systém monitorování pro všechny politiky digitálního vzdělávání, který by měl být využíván ke sdílení osvědčených postupů v celé EU a být podkladem pro přezkum v polovině období; znovu opakuje, že je třeba, aby byl stanoven jasný harmonogram provádění a aby byly Parlamentu i Radě předloženy jednoznačné referenční hodnoty a dílčí cíle; je i nadále přesvědčen, že tento plán si žádá jednoznačnější správní a koordinační strukturu, do které by měl být zapojen Parlament a která by měla umožňovat průběžně sledovat vývoj a výkon; vyzývá proto Komisi, aby zřídila fórum, které by spojovalo členské státy, Parlament a další zúčastněné strany a odborníky, včetně poskytovatelů vzdělávání a organizací občanské společnosti;
78.

vyjadřuje vážné znepokojení nad masivní emigrací vysoce kvalifikovaných pracovníků z Kosova a vyzývá k zavedení komplexních sociálně-ekonomických opatření k řešení úbytku obyvatelstva; žádá Komisi a země západního Balkánu, aby vypracovaly regionální strategii, která by řešila přetrvávající nezaměstnanost mladých lidí tím, že by se zaměřila na problémy vyplývající z nesouladu vzdělávacího systému a dovedností potřebných na trhu práce, zlepšila by kvalitu výuky a zajistila by dostatečné prostředky pro aktivní opatření na trhu práce a programy odborného vzdělání i odpovídající služby zařízení pro péči o děti a předškolní výchovu;
44.

vítá setrvalé zdokonalování procesu konzultací veřejnosti a požaduje další pokrok při zajišťování smysluplného a včasného zapojení občanské společnosti do rozhodovacích procesů v různých oblastech politiky, jakož i při zajišťování finanční udržitelnosti nevládního sektoru; konstatuje, že restrukturalizace rozpočtu by měla projít řádným procesem konzultací a neměla by oslabovat udržitelnost sektoru občanské společnosti;
5.

vítá spolupráci srbské vlády a národního shromáždění na Národním konventu o Evropské unii; vyzývá srbskou vládu, aby co nejdříve jmenovala nového vedoucího vyjednávacího týmu pro přistoupení Srbska k Evropské unii; vyzývá Srbsko, aby zlepšilo správní kapacity Ministerstva pro evropskou integraci s cílem lépe vést jednání o členství a aby vyvinulo veškeré úsilí k tomu, aby byl proces evropské integrace co nejinkluzivnější a co nejotevřenější;
18.

vyjadřuje politování nad tím, že víceletý finanční rámec (VFR) na období 2021–2027 nezahrnuje zvláštní rozpočtovou položku pro udržitelný cestovní ruch, což by představovalo závazek k provádění evropské politiky cestovního ruchu schválené Parlamentem v jeho usnesení o dopravě a cestovním ruchu v roce 2020 a v dalších letech; konstatuje, že tato rozpočtová položka by se nepřekrývala s finanční podporou, kterou má odvětví cestovního ruchu k dispozici v rámci stávajících fondů EU, ani by ji nenahrazovala; vyjadřuje politování nad tím, že cestovní ruch dosud nebyl zahrnut jako nezávislý cíl do nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech nebo do programu pro jednotný trh;
88.

vyzývá sociální partnery, aby prozkoumali potenciál digitalizace, dat a umělé inteligence pro zvýšení udržitelné produktivity, při současném respektování práv pracovníků, zlepšení jejich podmínek a zaměstnatelnosti a investování do programů na zvyšování kvalifikace, rekvalifikaci, změny kvalifikace, celoživotní učení a digitální gramotnost; konstatuje, že zvyšování povědomí, vzdělávání a transparentnost ohledně technologií založených na datech je důležité proto, aby občanům EU umožnilo pochopit tyto technologie a podílet se na jejich spravedlivém uplatňování; zdůrazňuje, že zaměstnanci by měli mít právo vědět, kde a jak jsou jejich data shromažďována, používána, uchovávána či sdílena; vyzývá k tomu, aby se předcházelo nadměrnému a nepřiměřenému dohledu nad pracovníky; domnívá se, že vnitrostátní odbory by měly být více zapojeny do poskytování doporučení a pokynů ohledně ochrany údajů a soukromí na pracovišti;
V.

vzhledem k tomu, že energetické zdroje založené na fosilních palivech, zejména na pevných fosilních palivech, podkopávají úsilí o dosažení klimatické neutrality, a že Evropská unie by proto měla poskytovat ucelený regulační rámec, který by dále podporoval využívání obnovitelných zdrojů energie, jako je solární energie a energie z biomasy, a nikoli energetické zdroje založené na fosilních palivech; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu by politika soudržnosti měla zaručit zásadu „energetické účinnosti na prvním místě“ zaměřenou na zefektivnění poptávky po energii a jejích dodávek a měla by být uplatňována a respektována v případě všech investic souvisejících s energií v rámci politiky soudržnosti; vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech by mohlo mít z hlediska dosažení spravedlivé transformace energetiky, která nepoškodí společnost a nikoho neopomine, zásadní význam přechodné využívání zdrojů energie založených na zemním plynu do 31. prosince 2025; vzhledem k tomu, že regionální strategie v oblasti životního prostředí by měly být propojeny s ambiciózními cíli v oblasti klimatu, které by mohly jít nad rámec celkového cíle dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální EU, a měly by v souladu s ustanoveními nařízení o Evropském fondu regionálního rozvoje a Fondu soudržnosti vést do 31. prosince 2025 k postupnému ukončení používání fosilních paliv, mj. projektů plynárenské infrastruktury, podpořit jejich nahrazení udržitelně vyráběnou energií z obnovitelných zdrojů a udržitelně vyráběnými materiály a produkty a podporovat účinné využívání zdrojů a obecně udržitelný rozvoj (14);
29.

zdůrazňuje, že by měla být zajištěna řádně řízená logistika týkající se sběru odpadu a zařízení, které již není používáno, jež by rybářům pomohla v jejich převážně dobrovolném úsilí; konstatuje, že by to zahrnovalo jednotný sběr lovných zařízení na palubě plavidel do pytlů nebo kontejnerů a zajištění odpovídajících zařízení v přístavech;
65.

vybízí Albánii, aby diverzifikovala svou výrobu energie, zajistila ekonomicky a environmentálně zdravé investice do vodních elektráren a zvýšila nákladově efektivní investice do větrných a solárních zdrojů; naléhavě žádá vládu, aby minimalizovala dopad na biologickou rozmanitost tím, že zastaví stavbu vodních elektráren v chráněných oblastech, zejména v okolí řek Valbona a Vjosa, a v souladu se svým oznámením co nejdříve vytvoří národní park Vjosa podél celého toku této řeky; zdůrazňuje, že je třeba zlepšit posuzování vlivu na životní prostředí, strategické posuzování vlivů na životní prostředí a transparentnost postupů v ekologicky citlivých odvětvích a více se zaměřit na stíhání trestných činů proti životnímu prostředí; zdůrazňuje, že je důležité zlepšit strategii Albánie v oblasti jaderné bezpečnosti a ochrany před radiací; konstatuje, že Albánie ještě nedosáhla plného souladu se směrnicí Rady 2013/59/Euratom ze dne 5. prosince 2013, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření;
13.

bere na vědomí, že bylo podáno přibližně 275 000 stížností a uděleno 785 správních pokut za různá porušení nařízení GDPR během prvních 18 měsíců jeho platnosti, nicméně poukazuje na to, že řešena byla dosud pouze velmi malá část podaných stížností; je si vědom problémů, které způsobila porušení ochrany osobních údajů a připomíná stávající pokyny EDPB, které vyjasňují mimo jiné harmonogram pro oznamování, komunikaci se subjekty údajů a nápravu; zdůrazňuje, že pro harmonizaci rozdílných vnitrostátních přístupů by mohl být užitečný evropský standardní formulář oznámení o porušení ochrany osobních údajů; vyjadřuje však politování nad tím, že výše pokut se v různých členských státech výrazně liší a že některé pokuty ukládané velkým společnostem jsou příliš nízké na to, aby měly zamýšlený odrazující účinek proti porušování ochrany údajů; vyzývá úřady pro ochranu osobních údajů, aby posílily prosazování, stíhání a trestání v souvislosti s porušením ochrany osobních údajů a aby plně využívaly možností nařízení GDPR k ukládání pokut a aby využívaly i další nápravná opatření; zdůrazňuje, že zákaz zpracování osobních údajů získaných způsobem, který není v souladu s nařízením GDPR, nebo povinnost je vymazat, mohou mít stejný odrazující účinek, jako pokuty, ne-li větší; vyzývá Komisi a EDPB, aby harmonizovaly sankce prostřednictvím pokynů a jasných kritérií, jak to provedla konference německých orgánů dohledu, s cílem zvýšit právní jistotu a zabránit tomu, aby se společnosti usazovaly v místech, kde jsou ukládány nejnižší sankce;
13.

vyzývá členské státy, aby společně se zástupci osob se zdravotním postižením průběžně posuzovaly vlastnosti, rozmanitost a účinnost stávajících chráněných dílen z hlediska toho, zda mohou zúčastněným osobám se zdravotním postižením poskytnout dovednosti a odbornost k získání zaměstnání na otevřeném trhu práce, aby zajistily, že tyto dílny budou zahrnuty do právního rámce týkajícího se sociálního zabezpečení, pracovních podmínek, minimálních mezd a nediskriminace a že je bude chránit, a aby postupně ukončovaly ustanovení, která porušují Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením, zejména článek 27; žádá Komisi, aby tento proces sledovala; připomíná, že chráněné dílny by pro pracovníky se zdravotním postižením měly představovat pouhou dočasnou etapu v rámci celého jejich produktivního věku; vyzývá v této souvislosti členské státy, aby v plném souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením vypracovaly a podporovaly modely zaměstnanosti podporující začlenění na otevřeném trhu práce a mimo chráněné dílny; dále trvá na tom, že by pracovníkům se zdravotním postižením v chráněných dílnách měla být zaručena alespoň práva a statut odpovídající pracovním právům lidí pracujících na otevřeném trhu práce; vyzývá v této souvislosti členské státy, aby urychlily deinstitucionalizaci a zajistily účinné, regionální a decentralizované systémy péče, včetně služeb sociální aktivace, a to na všech úrovních společnosti, a zajistily tak hladší zapojení osob se zdravotním postižením na trhu práce a do celé společnosti;
30.

je toho názoru, že rozvoj digitálních dovedností je předpokladem k tomu, aby se všichni Evropané mohli zapojit do života společnosti a těžit z výhod digitální transformace; poukazuje na to, že to však vyžaduje reformy v oblasti vzdělávání, dovedností a také celoživotního učení, které by odpovídaly měnícímu se trhu práce a umožnily by rozvoj a zavádění klíčových digitálních technologií a utváření digitální budoucnosti Evropy; dále upozorňuje na to, že s cílem zabránit digitální propasti je třeba podpořit rovnost v horizontálním přístupu k digitální infrastruktuře, vybavení a dovednostem;
17.

zdůrazňuje, že spotřební daň z obsahu uhlíku ve všech spotřebovaných výrobcích, a to domácích i dovážených, by zcela neodstranila riziko úniku uhlíku, byla by technicky náročná vzhledem ke složitosti vysledovatelnosti uhlíku v globálních hodnotových řetězcích a mohla by představovat značnou zátěž pro spotřebitele; uznává, že pevně stanovené clo nebo daň z dovozu by mohly být jednoduchým nástrojem, který by poskytl silný a stabilní signál o ceně dováženého uhlíku z hlediska životního prostředí; domnívá se však, že vzhledem ke své pevné povaze by taková daň byla méně flexibilním nástrojem, který by nemohl tolik odrážet měnící se cenu v rámci EU ETS; zdůrazňuje, že v praxi by se měnící se daň, která automaticky odráží cenu v rámci EU ETS, rovnala pomyslnému systému ETS; uznává, že pokud by byl CBAM fiskální povahy, existovala by možnost, že by byl zaveden mechanismus založený na čl. 192 odst. 2 SFEU;
G.

vzhledem k tomu, že vojenský personál a civilisté zadržení před příměřím a po něm mají podle mezinárodního práva různé postavení; vzhledem k tomu, že na jedné straně by měl být vojenský personál, který byl zajat před příměřím a po něm, uznán za válečné zajatce a měl by požívat ochrany podle Ženevských úmluv; vzhledem k tomu, že na druhé straně je nutné uznat civilní osoby zajaté v průběhu konfliktu za chráněné osoby a že by měly požívat ochrany podle Ženevských úmluv; vzhledem k tomu, že civilní osoby zajaté po uzavření příměří jsou místo toho chráněny podle mezinárodního práva v oblasti lidských práv;
8.

připomíná, že v čl. 18 odst. 4 písm. q) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost se uvádí, že národní plány pro oživení a odolnost by měly obsahovat „shrnutí konzultačního procesu vedeného v souladu s vnitrostátním právním rámcem s místními a regionálními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a dalšími relevantními zúčastněnými stranami a popis toho, jak je v tomto plánu zohledněn příspěvek zúčastněných stran“; vyzývá Komisi, aby vyzvala členské státy ke konzultacím se všemi vnitrostátními zúčastněnými stranami a aby zajistila zapojení občanské společnosti a místních a regionálních orgánů do provádění plánů, a zejména do jejich monitorování, a aby zajistila, že v případě budoucích změn nebo nových plánů proběhnou konzultace;
23.

vyzývá Komisi a Radu, aby zintenzívnily dialog s novou vládou USA o politice v oblasti zdanění digitální ekonomiky a snažily se najít společný přístup při jednáních inkluzivního rámce G20/OECD do června 2021; vítá nedávné prohlášení vlády USA ohledně obnovení aktivní účasti na jednáních OECD s cílem dosáhnout dohody a ustoupení od modelu „bezpečného přístavu“; vyzývá Komisi, aby pečlivě posoudila dopady nových úprav navrhovaných Spojenými státy v pilíři I; vyzývá členské státy, aby se postavily proti ustanovení o „bezpečném přístavu“, které by mohlo reformní úsilí ohrozit; vyzývá Komisi, aby usilovala o vlastní návrh, který by řešil výzvy spojené s digitalizovanou ekonomikou, pokud by do prvního pilíře reformy bylo ustanovení o „bezpečném přístavu“ zahrnuto; připomíná v tomto ohledu dlouhodobý návrh Komise, který se zaměřuje na princip významné digitální přítomnosti;
O.

vzhledem k tomu, že vlády některých států čelí silné kritice za to, že se v době pandemie COVID-19 vydaly nebezpečnou politickou cestou, vzdorovaly regionálním a místním zdravotním iniciativám a vyhrožovaly, že do regionů, které uvalily místní omezení volného pohybu osob, vyšlou armádu, který by tato omezení zrušila, a vzhledem k tomu, že tyto vlády jsou rovněž obviňovány z toho, že nerespektují základní směrnice WHO ani osvědčené postupy v oblasti řízení pandemií či vědecky podložené pokyny v oblasti veřejného zdraví;
E.

vzhledem k tomu, že fenomén dětské chudoby a sociálního vyloučení jsou všudypřítomnými problémy, které se vyskytují ve všech společnostech a které se nejlépe řeší komplexními a široce pojatými politikami, jež jsou úzce cílené při svém uplatňování a široce rozkročené co do působnosti a týkají se jak dětí, tak i jejich rodin a komunit, a upřednostněním investic do vytváření nových příležitostí a řešení; vzhledem k tomu, že do řešení těchto problémů musí být zapojeny všechny části společnosti, a to od místních, regionálních, vnitrostátních a evropských orgánů až po občanskou společnost a soukromý sektor;
26.

vyzývá členské státy, aby příslušným orgánům odpovědným za prohlídky, registrace a schvalování vozidel, výrobcům vybavení používaného při prohlídkách a výrobcům vozidel usnadňovaly systematickou výměnu údajů o technických prohlídkách a o záznamech z počitadel ujetých kilometrů; v tomto ohledu vítá studii proveditelnosti týkající se platformy informací o vozidlech, kterou nechala vypracovat Komise; vyzývá Komisi a členské státy, aby pracovaly na zřízení této platformy informací v rámci příští revize s cílem urychlit a usnadnit výměnu údajů a zajistit účinnější koordinaci mezi členskými státy; zdůrazňuje, že tato platforma informací o vozidlech by měla umožnit proces prohlídek a výměny údajů zcela bez použití tištěných dokumentů, a to při plném respektování kybernetické bezpečnosti a ochrany údajů vůči třetím stranám; vítá v tomto ohledu skutečnost, že Komise zavedla platformu EU MOVEHUB a její nedávno vyvinutý modul ODOCAR, čímž se poskytla IT infrastruktura pro výměnu údajů z počitadel ujetých kilometrů v celé Unii na základě databázového řešení, včetně možnosti výměny informací se sítí Eucaris; vyzývá Komisi ke zhodnocení toho, zda by používání platformy EU MOVEHUB mělo být pro členské státy v rámci budoucí revize povinné;