Návrh rovněž posílí spolupráci s třetími zeměmi a dále zlepší možnosti výměny informací mezi touto agenturou a Europolem, včetně osobních údajů týkajících se osob podezřelých z přeshraniční trestné činnosti. Tento návrh je pro Komisi jasnou prioritou a Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby navrhované právní předpisy přijaly během stávajícího funkčního období Evropského parlamentu. To vyžaduje, aby oba spolunormotvůrci přijali mandát k vyjednávání nejpozději do konce roku 2018. Počátkem roku 2019 tak bude možné zahájit třístranná jednání.

Dále v Evropském parlamentu a v Radě probíhají práce na legislativním návrhu z května 2018 na posílení Vízového informačního systému (VIS). Návrh stanoví rozšíření oblasti působnosti databáze tak, aby obsahovala údaje o dokumentech k dlouhodobému pobytu a jejich držitelích, dále zdokonalené kontroly napříč databázemi s cílem odhalit a identifikovat případná rizika migrace a bezpečnostní rizika před vydáním víz nebo po vydání dokumentu k dlouhodobému pobytu, jakož i posílení kapacit pro prevenci, odhalování a vyšetřování trestné činnosti. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby přijaly mandát k vyjednávání do konce roku 2018 a nejpozději do začátku roku 2019 zahájily třístranná jednání, což bude nezbytné k tomu, aby spolunormotvůrci dosáhli dohody o tomto návrhu během stávajícího funkčního období Evropského parlamentu.

Pokud jde o návrh Komise na posílení systému Eurodac rozšířením jeho oblasti působnosti tak, aby zahrnovala nejen identifikaci žadatelů o azyl, ale rovněž identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a těch, kteří do EU vstupují nelegálně, nedošlo v posledních měsících k žádnému pokroku v jednáních, a to navzdory předběžné politické dohodě dosažené mezi spolunormotvůrci v červnu 2018. Je naléhavě nutné, aby spolunormotvůrci tuto prioritní legislativní iniciativu dokončili v souladu s dohodou v rámci společného prohlášení. Jednak je nezbytné zajistit, aby údaje o neoprávněně pobývajících státních příslušnících třetích zemí a o těch, kteří do EU vstoupili nelegálně, byly součástí navrhované interoperability informačních systémů EU, jednak jde o součást úsilí o nalezení rychlého řešení azylové reformy. Návrh na posílení systému Eurodac je jedním z pěti nejpokročilejších návrhů zaměřených na reformu společného evropského azylového systému; stejně jako u ostatních návrhů v pokročilé fázi by spolunormotvůrci měli uzavřít jednání do konce roku 2018.

V posledních měsících bylo dosaženo dohody o řadě legislativních priorit bezpečnostní unie: spolunormotvůrci dosáhli dohody ohledně zřízení evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS), jenž umožní předběžnou kontrolu osob, které cestují do EU bez víz, zaměřenou na bezpečnost a nelegální migraci; dohodli se na posílení Schengenského informačního systému, který je nejvíce využívaným systémem sdílení informací pro účely řízení bezpečnosti a správy hranic v Evropě; dosáhli dohody ohledně návrhu na posílení mandátu eu-LISA, Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva; dohodli se na silnějších pravidlech kriminalizujících praní peněz a prostřednictvím 5. směrnice o boji proti praní peněz přijali nová opatření k posílení pravidel EU pro předcházení praní peněz a financování terorismu. V případě opatření, která dosud nebyla přijata, by měl být tento závěrečný krok rychle učiněn.

Je nutné dodat silnější podnět pro realizaci iniciativ v rámci bezpečnostní unie s cílem zlepšit naši společnou bezpečnost a odolnost proti kybernetickým hrozbám, které narušují mezinárodní systém pravidel. Dne 4. října 2018 bylo oznámeno, že sídlo Organizace pro zákaz chemických zbraní v Haagu bylo v dubnu 2018 cílem nepřátelské kybernetické operace provedené ruskou vojenskou zpravodajskou službou. Tato operace byla narušena nizozemskými zpravodajskými službami ve spolupráci se Spojeným královstvím. Předseda Evropské rady Donald Tusk, předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker a vysoká představitelka/místopředsedkyně Federica Mogherini společně vyjádřili vážné obavy ohledně tohoto pokusu narušit integritu Organizace pro zákaz chemických zbraní a tyto akce odsoudili. EU musí nadále o to více posilovat odolnost v digitální oblasti u svých orgánů a orgánů členských států, jakož i u mezinárodních partnerů a organizací. To jen podtrhuje význam opatření v rámci bezpečnostní unie podporujících členské státy při řešení hrozeb, které přinášejí kybernetické útoky, hybridních hrozeb a chemických, biologických, radiologických a jaderných (CBRN) rizik.

Komise tyto návrhy předložila jako příspěvek k zasedání vedoucích představitelů v Salcburku ve dnech 19.–20. září 2018, na němž byla zdůrazněna potřeba soustředit se na evropská řešení s cílem posílit schopnosti členských států při řešení stálých a vyvíjejících se hrozeb. S blížícími se volbami do Evropského parlamentu je nezbytně nutné, abychom plnili společný cíl zvyšování bezpečnosti všech občanů v EU. Jednání v Salcburku proto poskytlo příležitost dodat pozitivní impuls pro přijetí prioritních legislativních iniciativ před volbami do Evropského parlamentu v květnu 2019, včetně nejnovějších iniciativ, které Komise předložila v souvislosti s projevem o stavu Unie 2018. Nadcházející měsíce budou rozhodující pro co největší pokrok v projednávání návrhů právních předpisů tak, aby bylo možné uzavřít interinstitucionální jednání během tohoto funkčního období Evropského parlamentu.

Prioritou EU rovněž zůstává zvyšování kybernetické bezpečnosti a boj proti kyberkriminalitě. Dne 12. září 2018 Komise v souvislosti s projevem o stavu Unie 2018 přijala legislativní návrh nařízení na shromáždění zdrojů a odborných znalostí z oblasti technologií kybernetické bezpečnosti. Aby bylo možné držet krok s neustále se vyvíjejícími kybernetickými hrozbami, návrh počítá s vytvořením sítě národních koordinačních center s cílem koordinovat dostupné financování a lépe jej zacílit na spolupráci, výzkum a inovace v oblasti kybernetické bezpečnosti. Nové Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost bude spravovat finanční zdroje EU určené na kybernetickou bezpečnost v rámci navrhovaných programů Digitální Evropa a Horizont Evropa a usnadňovat společné investice Unie, členských států a průmyslu do rozvoje odvětví kybernetické bezpečnosti v EU. Kromě toho bude v rámci budoucího Evropského obranného fondu, který nedávno navrhla Komise, v zásadě možné podporovat projekty kybernetické obrany. Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost by v případě těchto projektů mohlo na žádost členských států působit jako vedoucí projektu. Tento návrh je pro Komisi jasnou prioritou a Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby navrhované právní předpisy přijaly během stávajícího funkčního období Evropského parlamentu. To vyžaduje, aby oba spolunormotvůrci přijali mandát k vyjednávání nejpozději do konce roku 2018. Počátkem roku 2019 tak bude možné zahájit třístranná jednání.

Komise posílí osvětu a bude nadále vést dialog s orgány členských států zejména prostřednictvím konference na vysoké úrovni o kybernetických hrozbách pro volby, jež proběhne ve dnech 15.–16. října 2018 a jejíž závěry budou podkladem pro příští kolokvium o základních právech (26.–27. listopadu 2018) na téma „Demokracie v Evropské unii“. Analýza výsledků kodexu zásad a závěry konference na vysoké úrovni budou podkladem pro společný akční plán pro boj proti dezinformacím, který Komise a vysoká představitelka předloží do konce roku v návaznosti na závěry Evropské rady z června roku 2018 a projev o stavu Unie v roce 2018. Tento akční plán podá zprávu o pokroku dosaženém při provádění sdělení o boji proti dezinformacím na internetu. Na základě zkušeností pracovní skupiny East Stratcom bude akční plán v úzké spolupráci s členskými státy obsahovat návrhy na podporu koordinovanějšího přístupu k dezinformacím. Akční plán se bude rovněž zabývat mandátem a zdroji všech tří pracovních skupin a bude zvažovat způsoby posílení jejich schopnosti řešit dezinformace pocházející z těchto tří regionů. To pomůže zajistit, aby úsilí na úrovni EU a členských států bylo dostatečně přizpůsobeno s ohledem na komplexitu dezinformačních kampaní, které vedou nepřátelské subjekty.

Kromě toho Komise předložila pokyny k uplatňování práva Unie o ochraně údajů, které pomohou vnitrostátním orgánům a evropským a vnitrostátním politickým stranám a dalším aktérům zapojeným do volebního procesu uplatňovat ve volebním kontextu povinnosti v oblasti ochrany údajů podle práva EU. Komise rovněž předložila legislativní návrh na cílenou změnu nařízení o financování politických stran z roku 2014, který umožní uložit peněžité sankce za porušování pravidel týkajících se ochrany údajů s cílem úmyslného ovlivnění výsledku evropských voleb. Sankce budou tvořit pokuty ve výši až 5 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo nadace. Tento návrh je pro Komisi jasnou prioritou a Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby zajistily, že navrhované cílené změny budou zavedeny včas pro volby do Evropského parlamentu v roce 2019. To vyžaduje, aby oba spolunormotvůrci co nejdříve přijali mandát k vyjednávání, aby mohla být neprodleně zahájena třístranná jednání.

Jak nedávno ohlásil předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie 2018, Komise dne 12. září 2018 předložila soubor opatření pro zabezpečení svobodného a spravedlivého průběhu voleb. V doporučení o sítích pro volební spolupráci, transparentnosti online, ochraně před kybernetickými bezpečnostními incidenty a boji proti dezinformačním kampaním Komise povzbuzuje členské státy, aby zřídily vnitrostátní sítě pro volební spolupráci příslušných orgánů, jako jsou volební orgány, orgány kybernetické bezpečnosti, úřady pro ochranu údajů a donucovací orgány, a aby určily kontaktní místo, které se zapojí do sítě pro volební spolupráci na evropské úrovni. Členské státy musí rovněž zkontrolovat, zda jsou jejich volební zákony připraveny na vedení kampaní online. Musí také zajistit, aby volební pravidla a sankce, které se vztahují na činnosti offline, včetně transparentnosti a financování kampaní, mohly být vymáhány i v případě činností online. Komise vyzývá členské státy a rovněž evropské a vnitrostátní politické strany, nadace a organizace pořádající kampaně, aby opatření stanovená v doporučení provedly co nejdříve.

Tento návrh je pro Komisi jasnou prioritou a Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby navrhovaný právní předpis přijaly během stávajícího funkčního období Evropského parlamentu. To vyžaduje, aby oba spolunormotvůrci přijali mandát k vyjednávání nejpozději do konce roku 2018. Počátkem roku 2019 tak bude možné zahájit třístranná jednání.

5.Minimalizace manévrovacího prostoru teroristů

EU přijala přísná opatření k minimalizaci manévrovacího prostoru teroristů a dalších zločinců. Díky systematickým bezpečnostním kontrolám všech osob, které překračují vnější hranici a zpracování údajů podle směrnice o jmenné evidenci cestujících je pro teroristy obtížnější vstoupit do EU a pohybovat se v ní. Směrnice o boji proti terorismu pomáhá předcházet teroristickým útokům pomocí kriminalizace činností, jako je financování terorismu, podstoupení výcviku či vycestování za účelem terorismu, jakož i organizace nebo usnadňování takové cesty. Posílená pravidla pro předcházení praní peněz a financování terorismu podle 5. směrnice o boji proti praní peněz a rovněž nedávno dohodnutá pravidla o boji proti praní peněz prostředky trestního práva ztíží teroristům získání přístupu k finančním prostředkům. Komise vyzývá členské státy, aby v zájmu zintenzivnění boje proti financování terorismu a praní peněz tyto nástroje co nejrychleji provedly. Posílený právní rámec o kontrole nabývání a držení zbraní spolu s pokračujícími opatřeními namířenými proti obchodování s palnými zbraněmi omezuje nabídku palných zbraní dostupných pro zločince a teroristy.

Přestože se v EU v boji proti terorismu a dalším bezpečnostním hrozbám značně pokročilo, neexistuje žádný společný přístup Unie k vyšetřování přeshraničních teroristických trestných činů, jejich stíhání a k souvisejícímu ukládání trestů. Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) je jediným subjektem Unie s pravomocí vést trestní vyšetřování a stíhat trestné činy před příslušnými vnitrostátními soudy a pohánět pachatele před soud, proto má nejlepší předpoklady k tomu, aby výrazně posílil stávající snahy v rámci boje proti teroristickým trestným činům v Evropské unii. V návaznosti na projev o stavu Unie 2017 předložila Komise dne 12. září 2018 iniciativu za účelem rozšíření pravomocí Úřadu evropského veřejného žalobce na vyšetřování a stíhání přeshraničních teroristických trestných činů spolu s návrhem rozhodnutí Evropské rady, kterým se mění článek 86 SFEU s ohledem na pravomoci Úřadu evropského veřejného žalobce. Komise vyzývá Evropskou radu, aby se společně s Evropským parlamentem touto iniciativou zabývala a rozhodla o rozšíření pravomocí Úřadu evropského veřejného žalobce na teroristické trestné činy dotýkající se několika členských států.

EU má sice proti praní peněz k dispozici přísné právní předpisy, nedávné případy praní peněz v některých bankách EU však vzbudily obavy, že se jejich dodržování ne vždy v celé EU pokaždé kontroluje a účinně vymáhá. Dne 12. září 2018 Komise v souvislosti s projevem o stavu Unie 2018 navrhla posílit úlohu Evropského orgánu pro bankovnictví při dohledu nad finančním sektorem v oblasti boje proti praní peněz. Navrhovaná opatření dále posílí dohled nad finančními institucemi v EU s cílem lépe řešit hrozby praní peněz a financování terorismu. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby schválily navrhovaná opatření s cílem posílit úlohu Evropského orgánu pro bankovnictví a aby co nejdříve a nejpozději do začátku roku 2019 přijaly příslušná legislativní opatření.

Elektronické důkazy jsou důležité v převážné většině vyšetřování trestných činů. Za účelem získání takových důkazů od poskytovatelů služeb musí soudní orgány stále častěji podávat žádost v jiné jurisdikci. Proto má zásadní význam, aby se při vyšetřování a stíhání trestné činnosti, včetně případů terorismu a kyberkriminality, zajistila možnost snazšího a rychlejšího sběru důkazů efektivním způsobem, a to i v přeshraničním kontextu. Existuje proto skutečná potřeba, aby spolunormotvůrci přijali návrhy Komise z dubna 2018 na zlepšení přeshraničního shromažďování elektronických důkazů pro trestní řízení. V Radě probíhají diskuse. Nadcházející zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 11.–12. října 2018 je pro ministry důležitou příležitostí k projednání klíčových aspektů návrhů, zejména pokud jde o rozsah působnosti této iniciativy, jakož i její procedurální hlediska a nezbytné záruky s cílem dohodnout se na postoji Rady nejpozději do prosince 2018. Vzhledem k významu elektronických důkazů pro vyšetřování téměř všech typů trestných činů vyzývá Komise Evropský parlament a Radu, aby na této prioritní legislativní iniciativě bezodkladně pracovaly, přijaly nejpozději do konce roku 2018 mandát k vyjednávání a neprodleně zahájily třístranná jednání. Díky tomu by stále bylo možné vyhlásit tento legislativní akt před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019, jak se všechny tři orgány dohodly ve společném prohlášení.

Komise nadále pozorně sleduje vývoj v oblasti elektronických důkazů v zemích mimo EU, včetně zákona o objasnění zákonného využívání údajů v zámoří (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act, CLOUD Act) ve Spojených státech. O tomto tématu se bude diskutovat na politické úrovni na zasedání ministrů spravedlnosti a vnitra EU a USA ve Washingtonu ve dnech 8.–9. listopadu 2018. Komise rovněž pozorně sleduje vývoj týkající se jednání o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě Rady Evropy o kyberkriminalitě, který se týká přístupu k elektronickým důkazům. Návrhy Komise ohledně elektronických důkazů vytvářejí pevný základ pro koordinovaný a soudržný přístup jak v rámci EU, tak ze strany EU na mezinárodní úrovni. V reakci na výzvu Rady pro spravedlnost a vnitřní věci z června 2018 má Komise v úmyslu co nejdříve navrhnout přijetí dvou doporučení ohledně směrnic pro jednání o mezinárodních aspektech návrhů o elektronických důkazech, konkrétně o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě o kyberkriminalitě a o dohodě mezi EU a Spojenými státy o přeshraničním přístupu k elektronickým důkazům. Načasování přijetí, jež by bylo pro obě doporučení stejné, souvisí s pokrokem dosaženým v jednání o návrzích o elektronických důkazech a s dostatečným objasněním otázek týkajících se parametrů a záruk budoucích vnitřních ujednání EU, jakož i potřebných záruk v právních systémech partnerských třetích zemí.

Vzhledem k významu finančních informací pro vyšetřování předložila Komise v dubnu 2018 legislativní návrh na usnadnění používání finančních a dalších informací k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání závažných trestných činů. Tato prioritní legislativní iniciativa usiluje jednak o to, aby měly určené donucovací orgány a úřady pro vyhledávání majetku z trestné činnosti přímý přístup k informacím o bankovních účtech, které jsou evidovány ve vnitrostátních centralizovaných registrech bankovních účtů, jednak o posílení spolupráce mezi vnitrostátními finančními zpravodajskými jednotkami a donucovacími orgány. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby bezodkladně pracovaly na této prioritní legislativní iniciativě, a to s ohledem na to, že se všechny tři orgány ve společném prohlášení o legislativních prioritách dohodly na zajištění přijetí tohoto legislativního aktu před volbami do Evropského parlamentu 2019. To vyžaduje, aby oba spolunormotvůrci přijali mandát k vyjednávání co nejdříve a neprodleně zahájili třístranná jednání.

Teroristé použili při mnoha útocích v EU podomácku vyrobené výbušniny. Takové výbušniny se pachatelé rovněž pokusili použít v ještě větším počtu případů neúspěšných a zmařených útoků. Komise s cílem co nejvíce omezit přístup teroristů k nebezpečným prekurzorům výbušnin, které lze zneužít pro podomácku vyrobené výbušniny, v dubnu 2018 předložila legislativní návrh na posílení omezení týkajících se uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání. Tato iniciativa navazuje na doporučení Komise z října 2017 a usiluje o zaplnění bezpečnostních mezer pomocí řady opatření, jako jsou zákaz dalších chemikálií, které by mohly být použity k výrobě podomácku vyrobených výbušnin, povinné kontroly rejstříku trestů u osob, které žádají o licenci na nákup látek podléhajících omezení, a objasnění, že předpisy platné pro hospodářské subjekty se vztahují také na společnosti, které působí online. K dosažení těchto cílů je nezbytné, aby spolunormotvůrci přijali mandát k vyjednávání do konce roku 2018 a nejpozději do začátku roku 2019 zahájili třístranná jednání, neboť pouze tak bude možné, aby spolunormotvůrci dosáhli dohody o tomto návrhu během stávajícího funkčního období Evropského parlamentu.

S cílem ztížit teroristům a dalším zločincům zneužívání či padělání dokumentů používaných pro vstup do EU nebo pohyb po jejím území a současně usnadnit výkon práv občanů EU na volný pohyb Komise předložila v dubnu 2018 legislativní návrh na posílení bezpečnostních prvků vnitrostátních průkazů totožnosti a povolení k pobytu. Návrh u vnitrostátních průkazů totožnosti stanoví minimální bezpečnostní normy pro doklady, které zahrnují zejména biometrickou fotografii a otisky prstů ukládané na čip průkazu totožnosti. Návrh rovněž stanoví minimální informace, které mají obsahovat povolení k pobytu vydávaná občanům EU žijícím v jiném členském státě, jakož i úplnou harmonizaci formátu pobytových karet rodinných příslušníků ze zemí mimo EU. Od obou spolunormotvůrců se očekává, že do listopadu 2018 obdrží mandát k vyjednávání, který by měl být základem pro rychlý pokrok a přijetí návrhu během stávajícího funkčního období Evropského parlamentu.

Za účelem minimalizace manévrovacího prostoru teroristů Komise vyzývá Evropskou radu: Iniciativa v souvislosti s projevem o stavu Unie 2018: ·aby se zabývala iniciativou s cílem rozšířit pravomoci Úřadu evropského veřejného žalobce. Komise rovněž vyzývá Evropský parlament a Radu: Iniciativa v souvislosti s projevem o stavu Unie 2018: ·aby schválily opatření na posílení úlohy Evropského orgánu pro bankovnictví při dohledu nad finančním sektorem v oblasti boje proti praní peněz a aby co nejdříve – nejpozději do začátku roku 2019 – přijaly příslušná legislativní opatření. Priority společného prohlášení: ·aby bezodkladně přijaly mandát k vyjednávání o legislativních návrzích, které se týkají elektronických důkazů, a neprodleně zahájily třístranná jednání, ·aby bezodkladně přijaly mandát k vyjednávání o legislativním návrhu na usnadnění používání finančních informací a neprodleně zahájily třístranná jednání. Ostatní: ·aby do konce roku 2018 přijaly mandát k vyjednávání o legislativním návrhu na posílení omezení týkajících se uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání, ·aby do listopadu 2018 přijaly mandát k vyjednávání o legislativním návrhu na posílení bezpečnostních prvků vnitrostátních průkazů totožnosti a povolení k pobytu.

III. PROVÁDĚNÍ DALŠÍCH PRIORIT V OBLASTI BEZPEČNOSTI

1.Provádění dohodnutých opatření v rámci bezpečnostní unie

Opatření přijatá EU v rámci bezpečnostní unie mohou zajišťovat maximální přínosy a maximální podporu vnitrostátním orgánům pracujícím v terénu pouze tehdy, pokud budou nástroje Unie plně provedeny všemi členskými státy. K dosažení tohoto cíle Komise poskytuje členským státům podporu pro úplné provedení a uplatňování opatření dohodnutých v rámci bezpečnostní unie, včetně usnadnění výměny osvědčených postupů a poskytování finančních prostředků. Avšak v případě potřeby Komise nebude váhat plně využívat všech opatření, která má k dispozici, k prosazování práva EU, včetně případného zahájení řízení o nesplnění povinnosti, jako tomu bylo u následujících případů týkajících se neoznámení přijatých opatření.

S uplynutím lhůty pro provedení směrnice EU o jmenné evidenci cestujících dne 25. května 2018 zahájila Komise dne 19. července 2018 řízení o nesplnění povinnosti se 14 členskými státy, jež neoznámily přijetí vnitrostátních právních předpisů, které plně provádějí směrnici – nezbytný nástroj v boji proti terorismu a závažné trestné činnosti. Současně Komise i nadále podporuje všechny členské státy v jejich úsilí o dokončení vývoje systémů jmenné evidence cestujících, včetně usnadnění výměny informací a osvědčených postupů. Pracovní program Fondu pro vnitřní bezpečnost na rok 2018 předpokládá další financování ve výši 1,5 milionu EUR na vzájemné propojení vnitrostátních útvarů pro informace o cestujících.

Lhůta pro provedení směrnice o prosazování práva v souvislosti s ochranou údajů ve vnitrostátním právu uplynula dne 6. května 2018. Komise proto dne 19. července 2018 zahájila řízení o nesplnění povinnosti s 19 členskými státy, jež neoznámily přijetí vnitrostátních právních předpisů, které plně provádějí směrnici.

Lhůta pro provedení směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů (směrnice o bezpečnosti sítí a informací) ve vnitrostátním právu uplynula dne 9. května 2018. Komise proto dne 19. července 2018 zahájila řízení o nesplnění povinnosti se 17 členskými státy, jež neoznámily přijetí vnitrostátních právních předpisů, které plně provádějí směrnici. Lhůta pro určení provozovatelů, kteří budou podléhat požadavkům směrnice, tzv. provozovatelé základních služeb, je stanovena na 9. listopadu 2018. V rámci oborového přístupu ke kybernetické bezpečnosti Komise pracuje na pokynech pro zohlednění příslušných požadavků odvětví energetiky. Konference na vysoké úrovni, kterou společně pořádá rakouské předsednictví a Komise, se uskuteční dne 11. října 2018 v Bruselu.

Lhůta pro provedení směrnice o boji proti terorismu uplynula dne 8. září 2018 a lhůta pro provedení směrnice o kontrole nabývání a držení zbraní pak uplynula dne 14. září 2018. Komise v současné době posuzuje oznámení obdržená od členských států a v případě potřeby využije své pravomoci strážkyně Smluv k zahájení řízení o nesplnění povinnosti s cílem zajištění plného provedení těchto nástrojů. Komise rovněž posuzuje provedení 4. směrnice o boji proti praní peněz a usiluje o zajištění provedení těchto pravidel v praxi. Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti s 20 členskými státy, jež neoznámily přijetí vnitrostátních právních předpisů, které směrnici provádějí. V případě potřeby bude nadále využívat svých pravomocí, aby zajistila plné provedení této směrnice.

Komise vyzývá všechny členské státy, aby plně provedly a uplatňovaly všechna opatření a nástroje EU schválené v rámci bezpečnostní unie.

Vzhledem k tomu, že lhůta pro provedení uplynula, Komise naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k úplnému provedení následujících směrnic ve vnitrostátním právu a oznámily je Komisi: ·směrnice EU o jmenné evidenci cestujících, u níž stále musí osm členských států oznámit provedení ve vnitrostátním právu a dva členské státy musí oznámení o provedení dokončit, ·směrnice EU o prosazování práva v souvislosti s ochranou údajů, u níž stále musí jedenáct členských států oznámit provedení ve vnitrostátním právu a dva členské státy musí oznámení o provedení dokončit, ·směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů, u níž stále musí osm členských států oznámit provedení ve vnitrostátním právu a tři členské státy musí oznámení o provedení dokončit, ·směrnice o boji proti terorismu, u níž stále musí devět členských států oznámit provedení ve vnitrostátním právu a deset členských států musí oznámení o provedení dokončit, ·směrnice o kontrole nabývání a držení zbraní, u níž stále musí 21 členských států oznámit provedení ve vnitrostátním právu a pět členských států musí oznámení o provedení dokončit, a ·4. směrnice o boji proti praní peněz, u níž stále musí jeden členský stát oznámit provedení ve vnitrostátním právu a tři členské státy musí oznámení o provedení dokončit.

2. Ochrana veřejných prostor