CS Úřední věstník Evropské unie C 39/33

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2018/C 39/10)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“

EU č.: PDO-FR-02206 – 21.11.2016

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.8 Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ je nepasterovaný šumivý cidre, bez přidaného CO2, který je vyráběn ze stoprocentní šťávy jablek určitých tradičních odrůd vyšlechtěných k výrobě cidru.

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ se vyznačuje slámově žlutou až oranžově žlutou barvou a jemnou perlivostí. Má jemnou vůni, v níž jsou zastoupeny máslové tóny a tóny sušené trávy. Jeho chuť je vyvážená s převahou hořkých složek. Nenápadná kyselost chuti dodává hlavním hořkých složkám svěží charakter.

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ extra-brut se vyznačuje výraznější strukturou tříslovin s dominantní hořkostí.

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ má tyto vlastnosti:

— skutečný objemový obsah alkoholu přesahuje 3,5 % obj.,

— celkový objemový obsah alkoholu přesahuje 5,5 % obj.,

— obsah cukru je vyšší než 18 gramů na litr a nižší nebo rovný 35 gramům na litr,

— hustota je vyšší než 1 009 a nižší nebo rovná 1 017,5 při teplotě 20 °C

— minimální tlak je 1 bar při teplotě 20 °C nebo 2 g/l CO2.

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ ve verzi „extra-brut“ má tyto vlastnosti:

— skutečný objemový obsah alkoholu přesahuje 5 % obj.,

— celkový objemový obsah alkoholu přesahuje 5,5 % obj.,

— obsah cukru je nižší nebo rovný 18 gramům na litr,

— hustota je nižší nebo rovná 1 009 při teplotě 20 °C

— minimální tlak je 1 bar při teplotě 20 °C nebo 2 g/l CO2.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Jablka používaná k výrobě cidru pocházejí ze sadů, které se nacházejí v dané zeměpisné oblasti a které byly označeny jako vhodné k výrobě nápoje „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ na základě identifikačních kritérií týkajících se místa výsadby, která byla pro toto označení schválena.

Tyto sady jsou plně zatravněny a minimálně 30 % sadu tvoří volně rostoucí vysokokmenné stromy.

Jablka patří do pozitivního seznamu tradičních odrůd, které jsou převážně hořké a hořkosladké.

Mezi hlavní odrůdy tvořící minimálně 60 % rozlohy sadu patří:

Hořké a hořkosladké : Belle fille de la Manche, Binet Rouge, Bois Jingant, Cartigny, Closette, Feuillard, Gros amer, Marin Onfroy, Peau de Chien, Petit amer, Rouge de Cantepie, Sans Pareille, Tapin, Tête de Brebis, Taureau.

Mezi doplňkové odrůdy tvořící maximálně 40 % rozlohy sadu patří:

Hořké a hořkosladké : Argile rouge, Bedan, Doux moine, Fréquin, Kermerrien, Marie-Ménard, Sergent.

Sladké : Clos Renaux, Douce Coët, Doux Lozon.

Kyselé : Petit Jaune, Grasselande, Gros jaune.

Odrůdy jablek určené k výrobě cidru, které nejsou uvedeny výše a pěstují se na vysokokmenných stromech, mohou zabírat maximálně 20 % celkové rozlohy sadu.

Každá kupáž musí z alespoň 60 % obsahovat hlavní odrůdy.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny úkony od pěstování jablek po druhotné kvašení cidru výhradně v lahvi se provádějí ve vymezené zeměpisné oblasti definované v bodě 4.

Stáčení do lahví probíhá v dané zeměpisné oblasti. Druhotné kvašení probíhá výhradně v lahvi kvašením části zbytkového cukru. Trvá nejméně 8 týdnů. Poté je možné uvést cidre na trh.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Cidre, u něhož se požaduje označení původu „Cidre Cotentin“/„Cotentin“, nelze deklarovat po výrobě, nabízet veřejnosti, odesílat, nabízet k prodeji nebo prodávat, aniž by v prohlášeních, inzerci, prospektech, na etiketách, fakturách, nádobách jakéhokoli typu bylo uvedeno výše uvedené označení spolu s logem Evropské unie pro CHOP. Logo může být doplněno nápisy „AOP“ nebo „appellation d’origine protégée“ (chráněné označení původu).

Název chráněného označení původu a nápis „Appellation d’origine“ nebo „Appellation“ a „protégée“ musí být uvedeny viditelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, aby bylo možné je jasně odlišit od všech dalších textových či obrazových informací.

Na etiketě musí být nápis „appellation d’origine protégée“ umístěn bezprostředně pod názvem chráněného označení a nesmí být mezi ně vložen jakýkoli jiný text.

Uvedení nápisu „extra brut“ je povinné pro cidre s obsahem cukru nižším nebo rovným 18 gramům na litr.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

V departementu Manche:

Celé území kantonů Agon-Coutainville, Bricquebec, Cherbourg-Octeville 1, Cherbourg-Octeville 2, Cherbourg-Octeville 3, Créances, Equeurdreville-Hainneville, La Hague, Les Pieux, Saint-Lô, Saint-Lô 1, Tourlaville, Valognes a Val-de-Saire.

Kanton Carentan s výjimkou obcí Catz a Carentan les Marais, pokud jde o území delegovaných obcí Brévands, Saint-Pellerin a Les Veys

V kantonu Condé-sur-Vire: obce Condé-Sur-Vire, Moyon Villages, pokud jde o území delegované obce Mesnil-Opac, a Thorigny-les-villes, pokud jde o území delegované obce Brectouville. Kanton Coutances s výjimkou obcí Orval-sur-Sienne a Regnéville-sur-Mer.

Kanton Saint-Lô 2 s výjimkou obcí La Barre-de-Semilly, La Luzerne a Soulles.

V kantonu Pont-Hébert: obce Amigny, Cavigny, Le Dézert, Graignes-Mesnil-Angot, Le Hommet-d’Arthenay, La Meauffe, Le Mesnil-Rouxelin, Le Mesnil-Véneron, Pont-Hébert, Rampan, Remilly les Marais, Saint-Georges-Montcocq a Tribehou.

V kantonu Quettreville-sur-Sienne: obce Belval, Cametours, Cerisy-la-Salle, Montpinchon, Ouville a Savigny.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost zeměpisné oblasti

Popis přírodních faktorů, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí.

Zeměpisná oblast zaujímá severní polovinu departementu Manche. Většina území se nachází v Armorickém masivu (břidlicové a pískovcové sedimenty, prvohorní žula) s výjimkou malého pásma na severovýchodě, které je tvořeno vápencovými útvary Pařížské pánve. Celé území pokrývá různě silný jílovitý povlak. Toto území je prakticky totožné s územím poloostrova Cotentin.

Jedná se o pahorkatou nížinu, kde nadmořská výška nepřesahuje 170 m. Rozhled většinou zastiňují více či méně husté křovinaté porosty.

Pozemky vybrané pro zakládání sadů a sklizeň jablek se rozkládají v lesnatých místech a vytvářejí přirozeně ohraničené ostrůvky. Půda je rozmanitá, hluboká a dobře odvodněná, ale není v žádném případě písčitá nebo písčito-kamenitá.

Podnebí oblasti Cotentin je výrazně oceánské, což ještě zvýrazňuje skutečnost, že se jedná o poloostrov. Toto podnebí se vyznačuje častými (více než 150 dní v roce) a poměrně bohatými srážkami (v průměru 900 až 1 000 mm), malými teplotními rozdíly, kdy teploty málokdy klesají pod bod mrazu. Oblast je poměrně větrná s převážně západním větrem, který bývá velmi silný.

Popis lidských faktorů, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí

Cotentin je známý svými sady pro pěstování jablek k výrobě cidru již od 13. století, kdy lodě dovezly ze severozápadního Španělska odrůdy s výrazným obsahem tříslovin. K rozmachu výroby cidru dochází díky nařízením, které postupně zakázaly pivo a víno s cílem vyhradit co nejvíce orné půdy na pěstování obilovin. V této souvislosti se rozvinula praxe zatravněných sadů: louky, na kterých se pase dobytek, mají ještě druhé využití díky jabloním, jež jsou na nich vysázeny a přinášejí ovoce. Vzhledem k tomuto dvojímu využití jsou pozemky ohraničeny živými ploty, které slouží nejen jako ohrada, ale chrání dobytek i stromy před větrem.

Pěstování jablek k výrobě cidru se rozšiřuje a zlepšuje. Tento druh ovocnářství vzniká v Cotentinu v 16. století a díky svým propagátorům, jako jsou Guillaume Dursus a Sire de Gouberville Le premier, se z odrůd vybraných jablek začíná vyrábět cidre, který získá vynikající pověst. Sire de Gouberville zkoušel zpracovávat ovoce jednotlivých odrůd a postupně vytřídil jablka vynikající kvality. Některé z těchto odrůd, např. Marin Onfroy, existují dodnes.

Později se vedle tradičních sadů s vysokokmeny začínají zakládat zvláštní sady, v nichž se vysazují stromy na nízkém kmeni a které jsou rovněž zatravněné a zalesněné.

Místní odrůdy, specifické pro tuto zeměpisnou oblast, jsou převážně hořké a hořkosladké a bohaté na fenoly, jako například odrůdy Petite amer, Taureau nebo Cartigny, které jsou hojně zastoupeny na celém území této oblasti a v různých typech sadů.

Současné postupy výroby cidru dokládají propracovanost a dodržování know-how výroby nápoje „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ z místních odrůd, které spočívá v druhotném kvašení v lahvích a zákazu pasterace.

Specifičnost produktu

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ je nepasterovaný cidre, bez přidaného CO2, který je vyráběn ze stoprocentní šťávy jablek. Vyznačuje se slámově žlutou až oranžově žlutou barvou a jemnou perlivostí. Pokud jde o chuť, jeho jemná kyselost zaručuje dobrou vyváženost a nechává vyniknout hořkosti, která je velmi svěží. Je-li „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ vyroben v kvalitě „extra-brut“, vyznačuje se výraznější strukturou tříslovin s dominantní hořkostí.

Příčinná souvislost

Pro tuto zeměpisnou oblast je jednak charakteristické oceánské podnebí, jednak chov dobytka probíhající zároveň s pěstováním jablek. To, že se vybírají pozemky, které jsou chráněny křovinatými porosty a mají hlubokou půdu, umožňuje jabloním, aby se přizpůsobily větrným podmínkám. Díky tomu nedochází k padání ovoce před jeho úplným dozráním ani k vykořeňování stromů. Kromě toho udržování trvalého zatravnění sadu vytváří podmínky, které příznivě ovlivňují složení jablek (vysoký podíl cukru, snížený obsah dusíku) tak, aby byly vhodné k výrobě cidru.

Kvalitu úrody zvyšuje účinek travnatého povrchu, který změkčuje dopad jablek, a zajišťuje, že se na zemi uchovají v dobrém stavu.

V této souvislosti se hořkosti cidru dosahuje prostřednictvím různých způsobů kombinace hořkých a hořkosladkých odrůd, které v sadech převažují a k jejichž výběru se dospělo na základě staletých zkušeností. Nízká kyselost produktu je dána tím, že kyselé odrůdy jsou v této zeměpisné oblasti zastoupeny méně. Nepřetržité používání tradičních metod zpracování, které k prvnímu kvašení vyžadují použití přirozených kvasinek, jež se vyskytují na povrchu ovoce, a které vylučují dosycování nebo pasteraci, dodává nápoji „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ hořkou svěžest.

Svůj věhlas si nápoj „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ drží již po několik století. Lékař Julien le Paulmier uvedl ve svém slavném pojednání „de vino et pomaco“ z 16. stolení toto: „Cidre, jenž se vyrábí v oblasti Cotentin, je nejlepším cidrem celé Normandie.“

To dokazují i první umístění, které získávali výrobci z Quibou, Valognes, Turqueville, Dangy, Saint-Lô nebo Saussey v soutěžích pořádaných francouzským pomologickým sdružením u příležitosti výročních pomologických kongresů od konce 19. století do třicátých let dvacátého století.

Místní nadšení pro „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ se v dnešní době projevuje v pořádání řady soutěží a různých slavností na jeho počest. Tento výrobek vyzdvihuje i řada zvučných jmen francouzské i světové gastronomie, jako např. Étoile, časopis Guide Michelin, který mu ve svém čísle z června/července 2006 udělil ocenění „Coup de coeur“. V roce 2011 pak byly všechny cidry vyrobené v Cotentin oceněny prestižním americkým gastronomickým časopisem „The Art of Eating“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-50b2dc68-9cbe-48a6-93c9-3d8befac98d0/telechargement

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.