Návrh nařízení Rady, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři /* KOM/2005/0598 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 24.11.2005 KOM(2005) 598 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 110 - Cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je stanovit rybolovná práva členských států pro rok 2006 na populace ryb v Baltském moři, které z obchodního hlediska patří mezi nejvýznamnější. 120 - Obecné souvislosti V souladu s nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky, musí zajistit společná rybářská politika využívání živých vodních zdrojů za udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. K dosažení těchto cílů významně přispívá roční stanovení rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (TAC), kvót a omezení intenzity rybolovu. Až do tohoto roku byla rybolovná práva stanovována jediným nařízením Rady (tzv. nařízení o TAC a kvótách). Za účelem zjednodušení a jasnosti se však navrhuje, aby byla rybolovná práva pro rok 2006 provedena dvěma rozdílnými nařízeními, první zahrnující oblast Baltského moře a druhé všechny ostatní oblasti. Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vydala v červnu vědecké stanovisko o rybolovných právech pro rok 2006 v Baltském moři. Na základě vědeckého stanovisko jednalo Společenství v září o TAC a kvótách a souvisejících podmínkách s Ruskou federací v rámci Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (IBSFC). Doporučení o TAC a rozdělení mezi obě strany, která IBSFC přijala, vyjadřují závěry jednání a jsou v souladu se společnou rybářkou politikou. Po rozšíření Společenství v roce 2004 zůstaly ve skutečnosti v IBSFC pouze dvě strany, Společenství a Rusko. Společenství IBSFC opustilo a tato organizace přestane prakticky existovat od konce roku 2005. Doporučení přijatá IBSFC proto nejsou po roce 2005 pro Společenství závazná. Nejsou však důvody se těmito doporučeními neřídit a TAC a kvóty uvedená v tomto návrhu vyjadřují doporučení IBSFC. Návrh se zabývá třemi oblastmi, které jsou důležité z hlediska řízení rybolovu v Baltském moři v roce 2006. Oblast stanovení TAC a kvót, oblast omezení intenzity rybolovu a oblast stanovení souvisejících technických a kontrolních opatření. - Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Rybolovná práva a rozdělení mezi členské státy jsou předmětem každoročních nařízení. Posledními jsou nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů. K řízení rybolovu v Baltském moři se rovněž vztahuje nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu.140 - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Navržená opatření jsou v souladu s cíli společné rybářské politiky a s politikou Společenství v oblasti udržitelného rozvoje. 2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů - Konzultace zúčastněných stran Všechny tři důležité části návrhu byly projednávány s odvětvím rybolovu, nevládními organizacemi zabývajícími se otázkami rybolovu v Baltském moři a dotčenými členskými státy. Jednání s odvětvím rybolovu a nevládními organizacemi proběhlo v rámci pracovního zasedání o TAC a kvótách, které dne 23. února uspořádalo v Bruselu GŘ pro rybolov. ICES předložila vědecké podklady a GŘ pro rybolov vysvětlilo svůj postoj ve věci TAC kvót pro rok 2006. Postoj GŘ pro rybolov byl obecně podpořen, ačkoli zástupci odvětví rybolovu obhajovali o něco vyšší TAC pro šprota obecného než byl TAC doporučený ICES. Hlavní diskuze byla vedena o TAC pro obě populace tresek obecných. Obě populace tresek obecných jsou loveny nad míru a zejména populace ve východní části Baltského moře je využívána na neudržitelné úrovni. ICES doporučila výrazné snížení rybolovu obou populací, aby se zajistila jejich obnova na úroveň v rámci bezpečných biologických hranic. Provedení snížení požadovaného pro obnovení populace během jednoho roku by zničilo hospodářský základ odvětví rybolovu a ohrozilo systém řízení. GŘ pro rybolov proto navrhlo dlouhodobý přístup, podle kterého se bude míra rybolovu postupně snižovat na udržitelnou úroveň. Odvětví tento přístup a z toho vyplývající úrovně TAC podpořilo. Jednání se členskými státy proběhla v rámci zasedání IBSFC, které se konalo v září a při kterém všechny členské státy vyjádřily podporu TAC navrženým Komisí. Pokud jde o opatření týkající se intenzity rybolovu a kontroly, jednání s odvětvím, nevládními organizacemi a členskými státy probíhala při několika příležitostech a zejména připomínky odvětví rybolovu byly zahrnuty do návrhu. - Odborné konzultace Společenství každoročně požaduje, aby ICES a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (STECF) poskytly vědecké stanovisko o stavu důležitých populací ryb. Přijaté stanovisko se týká všech populací v Baltském moři, pro které byly navrženy TAC. Navržené TAC jsou na tomto stanovisku založeny, ale nutně se ho důsledně nedrží. U populace šprota obecného je navrhovaný TAC na vyšší úrovni než je úroveň doporučená vědci. ICES doporučila výrazné snížení TAC. V souladu s obecnou politikou spočívající v omezení každoročního kolísání rybolovných práv odpovídá navržený TAC menšímu snížení než je snížení navrhované ICES. Podle předpovědi ICES je populace ve zdravém stavu a může navržený TAC snést. V případě populací tresky obecné odráží navrhované TAC dlouhodobý přístup spočívající v postupném snižování TAC a intenzity rybolovu během několika let až na udržitelnou úroveň. Současně s tímto návrhem předloží Komise návrh dlouhodobého plánu řízení lovišť populací tresky obecné v Baltském moři. Ústředním prvkem tohoto plánu je postupné snižování intenzity rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň, která zaručí stálé a bohaté úlovky. Navržené TAC se proto neřídí stanovisky ICES o odlovech, ale vyjadřují postupný přístup, který se bude používat v dlouhodobém plánu řízení. Hlavní konzultované organizace / odborníci Byly konzultovány tyto organizace: Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (STECF). - Posouzení vlivů Budou-li navržená opatření zavedena, bude jejich výsledkem celkové zvýšení rybolovných práv v Baltském moři pro plavidla Společenství. Zvýší se rybolovná práva na tresku obecnou a některé populace sledě obecného a nižší kvóty pro rybáře budou pouze u šprota obecného. Při stabilních cenách se v roce 2006 očekává zvýšení hodnoty prvního prodeje vykládek z Baltského moře. Návrh neodráží pouze krátkodobá rozhodnutí, ale je zároveň součástí dlouhodobého přístupu spočívajícího v postupném snižování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň. Přístup přijatý v návrhu proto ve střednědobém až dlouhodobém období sice vyústí ve snížení intenzity rybolovu, nicméně bude znamenat stabilní nebo zvýšené kvót. Mezi očekávané dlouhodobé výsledky tohoto přístupu patří zmenšení dopadu na životní prostředí díky snížení intenzity rybolovu, omezení v lovném odvětví z hlediska počtu plavidel a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo a neměnné nebo zvýšené vykládky. 3. PRÁVNÍ ASPEKTY NÁVRHU - Právní základ Právním základem tohoto návrhu je nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, a zejména článek 20 uvedeného nařízení. 4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Návrh nemá dopad na rozpočet Společenství. 5. DALšÍ INFORMACE - Podrobnosti Návrh stanoví pro rok 2006 rybolovná práva pro členské státy lovící v Baltském moři. Návrh dále zavádí přechodná technická a kontrolní opatření použitelná v roce 2006. TAC a kvóty přidělené členským státům jsou uvedeny v příloze I. Navržené hodnoty odrážejí vědecké stanovisko a doporučení přijaté IBSFC na zasedání v září 2005. TAC a kvóty pro obě populace tresky obecné jsou úzce spjaty s omezeními intenzity rybolovu stanovenými v příloze II a bodě 5 přílohy III. TAC lze přijmout pouze v případě, že jsou přijata omezení navržená v příloze II a týkající se období povolení rybolovu tresky obecné a související kontrolní opatření uvedená v bodě 5 přílohy III. Přechodná technická opatření v příloze III (kromě bodu 8) představují důležitá opatření, která nejsou v současné chvíli zahrnuta do nařízení o technických opatřeních v Baltském moři (nařízení Rady (ES) č. 88/98). Komise předložila návrh nového nařízení o technických opatřeních, který tato opatření zahrnuje. Očekává se, že uvedený návrh bude přijat na zasedání Rady v listopadu. V takovém případě mohou být technická opatření v příloze III vypuštěna z tohoto návrhu. Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/1996 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[2], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům, jakož i udržitelné provozování rybolovných činností. (2) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 je Rada povinna stanovit omezení rybolovných práv podle lovišť nebo skupin lovišť a přidělení těchto práv členským státům. (3) Za účelem zajištění účinného řízení rybolovných práv by měly být stanoveny zvláštní podmínky, jimiž se rybolovné činnosti řídí. (4) Je nutné stanovit zásady a určité postupy pro řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby členské státy mohly zajistit řízení plavidel plujících pod jejich vlajkou. (5) Článek 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanoví platné definice přidělení rybolovných práv. (6) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 je třeba určit populace, na něž se vztahují různá opatření uvedeného článku. (7) Článek 2 nařízení (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě[3], nezajišťuje, že úlovky sledě obecného jsou omezeny na omezení odlovů stanovená pro tento druh. Je proto nutné zavést přechodná opatření zajišťující příslušné sledování a sčítání sleďů v netříděných vykládkách. Jsou-li zavedena tato opatření, není nutné zachovat opatření stanovená v uvedeném nařízení. (8) Rybolovná práva by měla být užívána v souladu s právními předpisy Společenství v dané oblasti, a zejména v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentací rybářských plavidel[4], nařízením Rady (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[5], nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[6], nařízením Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Öresundu[7], nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[8], nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel[9], nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku[10]. (9) S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2006 zavedena určitá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovu. (10) Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti zpřístupnit od 1. ledna 2006. Vzhledem k naléhavosti situace je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle části I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství, Evropského společenství uhlí a oceli a Evropského společenství pro atomovou energii, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA IOblast působnosti a definice Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví pro rok 2006 rybolovná práva a související podmínky pro užívání těchto rybolovných práv pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři. Článek 2 Oblast působnosti 1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Společenství (plavidla Společenství) a rybářská plavidla plující pod vlajkou třetích zemí a registrovaná ve třetích zemích, která jsou činná v Baltském moři. 2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu, který se provádí s povolením dotčeného členského státu a pod jeho pravomocí, a o němž byly Komise a členský stát, v jehož vodách je průzkum prováděn, předem informovány. Článek 3 Definice Kromě definic stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 se pro účely tohoto nařízení rozumí: a) oblastmi Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) oblasti vymezené v nařízení (EHS) č. 3880/91; b) „Baltským mořem“ divize ICES IIIb, IIIc a IIId; c) „celkovými přípustnými odlovy (TAC)“ množství, které lze každoročně odlovit z každé populace; d) „kvótou“ část TAC přidělená Společenství, členskému státu nebo třetí zemi. KAPITOLA II Rybolovná práva a související podmínky Článek 4 Omezení odlovů a rozdělení Omezení odlovů, rozdělení těchto omezení mezi členské státy a další podmínky v souladu s článkem 2 nařízení (ES) 847/96 se stanoví v příloze I tohoto nařízení. Článek 5 Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení 1. Rozdělením omezení odlovů mezi členské státy stanoveným v příloze I nesmějí být dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; b) opětovná rozdělení provedená podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93; c) dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; e) odpočty provedené na základě článku 5 nařízení (ES) č. 847/96. 2. Pro účely převedených množství, která mají být přenesena do roku 2007, lze použít čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 odchylně od uvedeného nařízení na všechny populace, na které se vztahuje analytické TAC. Článek 6 Podmínky pro úlovky a vedlejší úlovky 1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovů, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze pokud: a) byly odlovy provedeny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; b) úlovky tvoří část podílu Společenství, který nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán, nebo c) jsou druhy, kromě sledě obecného a šprota obecného, smíchány s ostatními druhy, úlovky byly odloveny vlečnými sítěmi, dánskými nevody nebo podobnými zařízeními o velikosti oka sítě menší než 32 mm, a úlovky nejsou tříděny ani na palubě ani při vykládce. 2. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství s výjimkou odlovů provedených podle odst. 1 písm. c). 3. Je-li vyčerpána kvóta na sledě obecného přidělená členskému státu, nesmí plavidlo plující pod vlajkou tohoto členského státu, registrované ve Společenství a činné v lovištích, na které se uplatňuje příslušná kvóta, vykládat neroztříděné úlovky, v nichž je obsažen sleď obecný. Článek 7 Neroztříděné vykládky 1. Členské státy zajistí, aby byl zaveden přiměřený program odebírání vzorků, který umožní účinné sledování neroztříděných vykládek podle druhů. 2. Neroztříděné úlovky lze vykládat pouze v přístavech a místech vykládky, ve kterých je prováděn program odebírání vzorků podle odstavce 1. Článek 8 Vykládka sledě obecného pro průmyslové účely Nařízení (ES) č. 1434/98 se nepoužije na Baltské moře. Článek 9 Omezení intenzity rybolovu Maximální míry intenzity rybolovu jsou stanoveny v příloze II. Článek 10 Přechodná technická a kontrolní opatření Přechodná technická a kontrolní opatření se stanoví v příloze III. KAPITOLA III Závěrečná ustanovení Článek 11 Prodej mořským organismů odchycených pro vědecké účely Mořské organismy odchycené pro účely vědeckého výzkumu v souladu s čl. 2 odst. 2 mohou být prodány, skladovány, vystaveny a nabídnuty k prodeji pokud: a) nejsou vyčerpána rybolovná práva stanovená v příloze I nebo b) se prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě. Článek 12 Přenos dat Zasílají-li členské státy podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 Komisi data vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, musejí používat kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. Článek 13 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2006. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I Omezení vykládek a související podmínky pro meziroční řízení omezení odlovů vztahující se na plavidla Společenství v oblastech, ve kterých jsou stanoveny omezení odlovů podle druhu a oblasti Tyto tabulky stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle druhu, rozdělení mezi členské státy a související podmínky pro meziroční řízení kvót. Druh: | Sleď obecný | Oblast: | Subdivize 30-31 | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Finsko | 75 099 | Analytický TAC. Použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Švédsko | 16 501 | ES | 91 600 | TAC | 91 600 | Druh: | Sleď obecný | Oblast: | Subdivize 22-24 | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Dánsko | 6 658 | Analytický TAC. Použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 26 207 | Finsko | 3 | Polsko | 6 181 | Švédsko | 8 451 | ES | 47 500 | TAC | 47 500 | Druh: | Sleď obecný | Oblast: | Subdivize 25-27, 28.2, 29 a 32 | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Dánsko | 2 548 | Analytický TAC. Nepoužije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Nepoužije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 676 | Estonsko | 13 015 | Finsko | 25 404 | Lotyšsko | 3 212 | Litva | 3 382 | Polsko | 28 861 | Švédsko | 38 744 | ES | 115 842 | TAC | 128 000 | Druh: | Sleď obecný | Oblast: | Subdivize 28.1 | Clupea harengus | HER/03D.RG | Estonsko | 18 472 | Analytický TAC. Použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Lotyšsko | 21 528 | ES | 40 000 | TAC | 40 000 | Druh: | Treska obecná | Oblast: | Subdivize 25-32 (vody ES) | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Dánsko | 11 307 | Analytický TAC. Nepoužije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Nepoužije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 4 498 | Estonsko | 1 102 | Finsko | 865 | Lotyšsko | 4 204 | Litva | 2 770 | Polsko | 13 019 | Švédsko | 11 455 | ES | 45 339 | TAC | 49 220 | Druh: | Treska obecná | Oblast: | Subdivize 22-24 (vody ES) | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Dánsko | 12 395 | Analytický TAC. Použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 6 061 | Estonsko | 275 | Finsko | 244 | Lotyšsko | 1 026 | Litva | 665 | Polsko | 3 317 | Švédsko | 4 417 | ES | 28 400 | TAC | 28 400 | Druh: | Platýs velký | Oblast: | IIIbcd (vody ES) | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Dánsko | 2 697 | Preventivní TAC. Použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 300 | Švédsko | 203 | Polsko | 565 | ES | 3 766 | TAC | Bezpředmětné | Druh: | Losos obecný | Oblast: | IIIbcd (vody ES) kromě subdivize 32 | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Dánsko | 93 512 | (1) | Analytický TAC. Nepoužije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Nepoužije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 10 404 | (1) | Estonsko | 9 504 | (1) | Finsko | 116 603 | (1) | Lotyšsko | 59 478 | (1) | Litva | 6 992 | (1) | Polsko | 28 368 | (1) | Švédsko | 126 400 | (1) | ES | 451 260 | (1) | TAC | 460 000 | (1) | __________ | (1) Vyjádřeno v počtu kusů ryb. | Druh: | Losos obecný | Oblast: | Subdivize 32 | Salmo salar | SAL/3D32. | Estonsko | 1 581 | (1) | Analytický TAC. Nepoužije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Nepoužije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Finsko | 13 838 | (1) | ES | 15 419 | (1) | TAC | 17 000 | (1) | _________ | (1) Vyjádřeno v počtu kusů ryb. | Druh: | Šprot obecný | Oblast: | IIIbcd (vody ES) | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Dánsko | 41 512 | Analytický TAC. Nepoužije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96. Nepoužije se článek 4 nařízení (ES) č. 847/96. Použije se čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96. | Německo | 26 299 | Estonsko | 48 204 | Finsko | 21 730 | Lotyšsko | 58 219 | Litva | 21 060 | Polsko | 123 552 | Švédsko | 80 250 | ES | 420 826 | TAC | 468 000 | PŘÍLOHA II Omezení intenzity rybolovu 1. Rybolov pomocí vlečných sítí, nevodů a podobných zařízení o velikosti ok 90 mm nebo vyšší nebo pomocí stavitelných tenatových sítí na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatových sítí a třístěnných tenatových sítí o velikosti ok sítě 90 mm nebo vyšší nebo nástražných lovných šňůr pro lov při dně je zakázán: a) od 15. března do 14. května v subdivizích 22-24 a b) od 15. června do 14. září v subdivizích 25–32. 2. Rybolov pomocí vlečných sítí, nevodů a podobných zařízení o velikosti ok 90 mm nebo vyšší nebo pomocí stavitelných tenatových sítí na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatových sítí a třístěnných tenatových sítí o velikosti ok sítě 90 mm nebo vyšší nebo nástražných lovných šňůr pro lov při dně je zakázán každou sobotu od 23:00 UTC do 23:00 UTC následující neděle: a) od 1. ledna do 14. března a od 15. května do 30. října v subdivizích 22-24 a b) od 1. ledna do 14. června v subdivizích 25–32. PŘÍLOHA III Přechodná technická a kontrolní opatření 1. Podmínky používání některých zařízení, kterými je povoleno lovit tresku obecnou v Baltském moři 1.1. Vlečné sítě 1.1.1. Konstrukce sítí Odchylně od přílohy IV nařízení (ES) č. 88/98 vlečné sítě, dánské nevody a podobné sítě o velikosti ok sítě 105 mm nebo vyšší musejí být vybaveny únikovým oknem Bacoma nebo kapsou a nástavcem T90 o velikosti ok sítě a technických specifikacích stanovených v dodatku 1. 1.1.2. Pravidlo jednotné sítě Jsou-li používány vlečná síť, dánský nevod nebo podobná síť s únikovým oknem Bacoma nebo kapsou a nástavcem T90, nesmí se nacházet na plavidle žádný další typ zařízení. 1.2. Tenatové sítě na chytání ryb za žábry 1.2.1 Odchylně od ustanovení přílohy IV nařízení (ES) č. 88/98 se minimální velikost ok tenatových sítí na chytání ryb za žábry stanoví na 110 mm. 1.2.2. Tenatové sítě na chytání ryb za žábry nepřesáhnou maximální délku 12 km u plavidel Společenství, jejichž celková délka je menší nebo rovna 12 m. 1.2.3. Tenatové sítě na chytání ryb za žábry nepřesáhnou maximální délku 24 km u plavidel Společenství, jejichž celková délka je větší než 12 m. 1.2.4. Doba ponoření tenatových sítí na chytání ryb za žábry nepřesáhne 48 hodin od doby, kdy jsou sítě poprvé ponořeny, do doby, kdy jsou sítě zcela vytaženy na palubu plavidla Společenství. 2. Vedlejší úlovky tresky obecné v Baltském moři 2.1. Odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 88/98 nesmějí být na palubě uchováváni žádní podměreční jedinci tresky obecné, s výjimkou případu uvedeného v bodě 2.2. 2.2. Odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 88/98 vedlejší úlovky tresky obecné odlovené při lovu sledě obecného a šprota obecného pomocí sítí o velikosti ok sítě 32 mm nebo menší nepřekročí 3 % hmotnostní. Z tohoto vedlejšího úlovku není na plavidle uchováváno více než 5 % podměrečných tresek obecných. 2.3. Při lovu jiných druhů než sledě obecného nebo šprota obecného pomocí vlečných sítí a dánských nevodů jiných než jsou uvedené v bodě 1.1.2 nesmějí vedlejší úlovky tresky obecné překročit 10 %. 3. Minimální velikost tresky obecné v Baltském moři Odchylně od ustanovení přílohy III nařízení (ES) č. 88/98 je minimální velikost tresky obecné 38 cm. 4. Omezení rybolovu 4.1. Je zakázáno provádět rybolovnou činnost v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84: Oblast 1: – 55°45' s.š., 15°30' v.d. – 55°45' s.š., 16°30' v.d. – 55°00' s.š., 16°30' v.d. – 55°00' s.š., 16°00' v.d. – 55°15' s.š., 16°00' v.d. – 55°15' s.š., 15°30' v.d. – 55°45' s.š., 15°30' v.d. Oblast 2: – 55°00' s.š., 19°14' v.d. – 54°48' s.š., 19°20' v.d. – 54°45' s.š., 19°19' v.d. – 54°45' s.š., 18°55' v.d. – 55°00' s.š., 19°14' v.d. Oblast 3: – 56°13' s.š., 18°27' v.d. – 56°13' s.š., 19°31' v.d. – 55°59' s.š., 19°13' v.d. – 56°03' s.š., 19°06' v.d. – 56°00' s.š., 18°51' v.d. – 55°47' s.š., 18°57' v.d. – 55°30' s.š., 18°34' v.d. – 56°13' s.š., 18°27' v.d. 5. Sledování, inspekce a dohled v souvislosti s obnovou populací tresky obecné v Baltském moři 5.1. Zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři 5.1.1. Odchylně od čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[11], všechna plavidla Společenství o celkové délce 8 m nebo vyšší, které převáží nebo používají jakékoli zařízení o velikosti ok sítě 90 mm nebo vyšší, musejí vlastnit zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři. 5.1.2. Členský stát může vydat zvláštní povolení k rybolovu podle bodu 5.1.1 pouze plavidlům Společenství, která vlastnila v roce 2005 zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři v souladu s bodem 6.2.1 přílohy III nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů[12]. Členský stát však může vydat zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné plavidlu Společenství plujícímu pod vlajkou tohoto členského státu a registrovanému ve Společenství, které nevlastní zvláštní povolení k rybolovu v roce 2005, pokud je zajištěno, že rovnocenná kapacita měřená v kilowatech (kW) nesmí lovit v Baltském moři pomocí zařízení o velikosti ok sítě 90 mm nebo vyšší. 5.1.3. Každý členský stát sestaví a udržuje seznam plavidel vlastnících zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři a na svých oficiálních internetových stránkách tento seznam zpřístupní Komisi a ostatním členským státům ležícím na pobřeží Baltského moře. 5.1.4. Velitel plavidla Společenství nebo zplnomocněný zástupce velitele plavidla Společenství, kterému členský stát vydal zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři, musí uložit kopii tohoto povolení na rybářském plavidle. 5.2. Oznámení o vplutí nebo vyplutí 5.2.1. Pokud plavidlo Společenství, na jehož palubě se nachází více než 50 kg tresky obecné, opouští subdivize 22-24 nebo do nich vplouvá, velitel nebo jeho zplnomocněný zástupce oznámí orgánům státu vlajky datum, čas, polohu při vyplutí nebo vplutí a množství všech úlovků na palubě v živé hmotnosti a podle druhů. Nelze zahájit novou lovnou činnost dokud nebudou vyloženy všechny úlovky tresky obecné. 5.2.2. Pokud plavidlo Společenství, na jehož palubě se nachází více než 50 kg tresky obecné, opouští subdivize 25-32 nebo do nich vplouvá, velitel nebo jeho zplnomocněný zástupce oznámí orgánům státu vlajky datum, čas, polohu při vyplutí nebo vplutí a množství všech úlovků na palubě v živé hmotnosti a podle druhů. Nelze zahájit novou lovnou činnost dokud nebudou vyloženy všechny úlovky tresky obecné. 5.2.3. Aniž jsou dotčeny body 5.2.1. a 5.2.2., plavidla Společenství, která v rámci rybolovu napříč oblastmi překračují linii oddělující subdivize 24 a 25 vícekrát než jednou za 24 hodin a setrvávají v rámci ohraničeného pásma o šířce 5 mil po obou stranách linie mezi subdivizemi, sdělují požadované informace při prvním vplutí a posledním vyplutí v rámci 24 hodin. 5.3. Lodní deníky 5.3.1. Odchylně od čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[13], velitelé plavidel Společenství, jejichž celková délka je 8 m nebo vyšší, vedou lodní deník o činnostech těchto plavidel v souladu s článkem 6 nařízení (EHS) č. 2847/93. 5.4. Míra odchylky Odchylně od čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[14], povolená odchylka v odhadech množství, v kilogramech, ryb, které se nacházejí na palubě plavidla Společenství, je 8 % od čísla uvedeného v lodním deníku. 5.5. Předběžné oznámení 5.5.1. Odchylně od čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93, velitel plavidla Společenství nebo zplnomocněný zástupce velitele plavidla Společenství, na jehož palubě se nachází více než 300 kg živé hmotnosti tresky obecné, informuje příslušné úřady členského státu alespoň dvě hodiny před vplutím do místa vykládky v členském státě o: a) názvu místa vykládky; b) odhadovaný času příjezdu do tohoto místa vykládky, 5.5.2. Odchylně od čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93, velitel nebo jeho zplnomocněný zástupce plavidla Společenství, na jehož palubě se nachází více než 300 kg živé hmotnosti tresky obecné, informuje příslušné úřady členského státu alespoň hodinu před vplutím do místa vykládky v členském státě o množství podle druhů v kilogramech živé hmotnosti všech druhů, jejichž množství na palubě je vyšší než 50 kg. 5.5.3. Plavidla mající na palubě více než 300 kg živé hmotnosti tresky obecné nesmějí začít s vykládáním úlovků, dokud to nepovolí příslušný orgán členského státu, ve kterém má být vykládka provedena. 5.6. Určené přístavy 5.6.1. Pokud je na plavidle více než 750 kg živé hmotnosti tresky obecné, musí být vykládka treska obecné provedena výhradně v určených přístavech. 5.6.2. Každý členský stát určí přístavy, ve kterých se provádí vykládka tresky obecné z Baltského moře o množství vyšším než 750 kg . 5.6.3. Do 15 dní od vstupu tohoto nařízení v platnost, každý členský stát sestaví a udržuje seznam určených přístavů a tento seznam zpřístupní na svých oficiálních internetových stránkách Komisi a ostatním členským státům ležícím na pobřeží Baltského moře. V tomto seznamu jsou uvedeny příslušné kontaktní údaje pro předkládání lodních deníků a prohlášení o vykládkách provedených v tomto členském státě. 5.7. Vážení tresky obecné při první vykládce. 5.7.1. Příslušné úřady členského státu mohou vyžadovat, aby jakékoli množství tresky obecné ulovené v Baltském moři a poprvé vyložené v tomto členském státě, bylo zváženo v přítomnosti kontrolorů dříve, než bude převezeno z přístavu první vykládky na jiné místo. 5.7.2. Každý členský stát stanoví konkrétní inspekční standardy. Tyto standardy budou pravidelně přehodnocovány po provedení rozboru dosažených výsledků. Inspekční standardy se postupně vyvíjejí dokud nebudou dosaženy cílové standardy uvedené v dodatku 2. 5.8. Údaje o intenzitě rybolovu Odchylně od čl. 19a odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93, články 19b, 19c, 19d, 19e a 19k uvedeného nařízení se použijí na plavidla Společenství o celkové délce 8 m nebo vyšší. 5.9. Zprávy VMS 5.9.1. Členské státy zajistí, že následující údaje přijaté podle článku 8, čl. 10 odst. 1 čl. 11 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 jsou zaznamenány v podobě snímatelné počítačem: a) každé vplutí do přístavu a vyplutí z něj; b) každé vplutí do námořní oblasti a vyplutí z námořní oblasti, ve které jsou uplatňována zvláštní pravidla přístupu k vodám a ke zdrojům. 5.9.2. Členské státy ověří předklání lodních deníků a příslušných údajů zaznamenaných do lodního deníku prostřednictvím údajů VMS. Tyto křížové kontroly budou zaznamenávány v počítačem snímatelné podobě pro období tří let. 5.10. Zákaz průjezdu a překládky 5.10.1. Průjezd oblastmi, ve kterých se nesmí lovit treska obecná, je zakázán, pokud nejsou lovná zařízení na plavidle bezpečně uvázaná a připevněná v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. 5.10.2. Překládka tresky obecné je zakázána. 5.11. Přeprava tresky obecné z Baltského moře Odchylně od čl. 13 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 musí být k množství tresky obecné z Baltského moře, které je vyšší než 50 kg a je vyložené k přepravě plavidlem Společenství o celkové délce 8 metrů nebo vyšší, přiloženo prohlášení o vykládce podle čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení. 5.12. Společný dohled a výměna inspektorů 5.12.1. Členské státy provedou společné inspekční a dohledové činnosti a k tomuto účelu stanoví společné pracovní postupy. 5.12.2. Členské státy zapojené do společných inspekčních a dohledových činností zajistí, že inspektoři z každého zúčastněného členského státu jsou alespoň pozváni k účasti na těchto činnostech. 5.12.3. Těchto společných inspekčních a dohledových činností se mohou účastnit inspektoři Komise. 5.12.4. Komise do 31. ledna 2006 svolá zasedání příslušných vnitrostátních inspekčních orgánů za účelem koordinace společného a inspekčního programu na rok 2006. 5.13. Vnitrostátní kontrolní akční programy 5.13.1. Dotčené členské státy určí vnitrostátní kontrolních akční program pro Baltské moře v souladu s dodatkem 3. 5.13.2. Dotčené členské státy do 31. ledna 2006 zpřístupní na svých internetových stránkách Komisi a ostatním členským státům ležícím na pobřeží Baltského moře vnitrostátní kontrolní akční program podle čl. 5.13.1 společně s prováděcím harmonogramem. 5.13.3. Komise svolá zasedání Výboru pro rybolov a akvakulturu za účelem zhodnocení plnění a výsledků vnitrostátních kontrolních akčních programů pro populace tresky obecné v Baltském moři. 6. Zvláštní ustanovení pro subdivizi 28.1 . 6.1. Zvláštní povolení k rybolovu 6.1.1. Pro účely provozování rybolovných činností v subdivizi 28.1 musejí plavidla vlastnit zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94. 6.1.2. Členské státy zajistí, aby plavidla, kterým bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle bodu 6.1.1, byla zařazena na seznam obsahující jejich jména a vnitřní evidenční čísla a aby byl tento seznam každý členský stát předal Komisi. Plavidla uvedená na seznamu musejí splňovat tyto podmínky: a) celkový výkon motoru (kW) plavidel na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl zaznamenán pro každý členský stát v subdivizi 28.1 v letech 2000 a 2001; b) výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kW. 6.2. 7.2 Nahrazení plavidel nebo motorů 6.2.1. Každé jednotlivé plavidlo uvedené na seznamu podle bodu 6.1.2 může být nahrazeno jiných plavidlem Společenství nebo plavidlem plujícím pod vlajkou tohoto členského státu a registrované ve Společenství, pokud: a) při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motoru, jak je uveden v bodě 6.1.2 písm. a) a b) výkon motoru nahrazeného plavidla nepřesáhne v žádném okamžiku 221 kW. 6.2.2. Motor jednotlivého plavidla uvedeného na seznamu podle bodu 6.1.2 může být nahrazen, pokud: a) při nahrazení motoru nepřesáhne výkon motoru plavidla v žádném okamžiku 221 kW a b) výkon nahrazeného motoru nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motoru dotčeného členského státu, jak je uveden v bodě 6.1.2 písm. a). Dodatek 1 k příloze III SPECIFIKACE HORNÍHO OKNA KAPSY ZATAHOVACÍ SÍTě S NÁZVEM „BACOMA“. Popis a. Označení okna Okno je obdélníkový dílec ze síťoviny umístěný v kapse zatahovací sítě. V kapse je pouze jedno okno. b. Velikost kapsy, nástavce a zadní části vlečné sítě I. Kapsa zatahovací sítě se skládá ze dvou dílců, které jsou dohromady na každé straně spojeny obrubami o stejné délce. II. Minimální velikost kosočtverečných ok sítě je 105 mm. Vlákna jsou z kroucených polyetylenových nití, které mají jednoduché vlákno o síle nejvýše 6 mm nebo dvojité vlákno, kde každé vlákno má sílu nejvýše 4 mm. III. Je zakázáno používat kapsy a nástavce, které jsou vyrobeny pouze z jednoho kusu materiálu a mají pouze jednu obrubu. IV. Počet otevřených kosočtverečných ok, kromě ok v obrubách, není po celém obvodu nástavce větší než maximální počet ok po obvodu přední části kapsy zatahovací sítě (obrázek 1). c. Umístění okna I. Okno je vloženo do horního dílce kapsy zatahovací sítě (obrázek 2). II. Okno je umístěno nejvýše 4 oka od zatahovací šňůry včetně ručně kroucené řady ok, přes kterou prochází zatahovací šňůra (obrázek 3 a 4). d. Velikost okna I. Šířka okna, vyjádřená počtem ok, je rovna polovině počtu otevřených kosočtverečných ok v horním dílci. Je-li to nutné, bude dovoleno zachovat nanejvýš 20 % počtu otevřených kosočtverečných ok v horním dílci rozdělených rovnoměrně po obou stranách dílce okna (obrázek 4). II. Délka okna je alespoň 3,5 metru. e. Síťovina okna I. Oka mají minimální velikost otevření 110 milimetrů. Oka mají čtvercový tvar, tzn. všechny čtyři strany síťoviny okna jsou tvořeny šikmo přetnutými oky sítě. II. Síťovina je připevněna tak, že strany ok jsou rovnoběžné a kolmé k podélné ose kapsy. Síťovina je z jednoduchého krouceného materiálu bez uzlů nebo z materiálu dosahujícího podobných vlastností. Síťovinou bez uzlů je síťovina z ok o čtyřech stranách, jejichž rohy vzniknou spletením vláken dvou vedle sebe ležících stran oka. III. Průměr jednotlivých vláken je alespoň 4,9 mm. f. Jiná specifikace I. Specifikace připevnění jsou uvedeny na obrázcích 3 a 4. II. Délka zvedacího popruhu je nejméně: 1. 4 m pro kapsu zatahovací sítě o obvodu mezi 100 a 89 kosočtverečnými oky měřenými na přední straně okna; 2. 3,5 m pro kapsu zatahovací sítě o obvodu mezi 88 a 75 kosočtverečnými oky měřenými na přední straně okna a 3. 3 m pro kapsu zatahovací sítě o obvodu nižším než 75 kosočtverečných ok měřených na přední straně okna. III. Zadní popruh neobklopuje únikové okno „BACOMA“. Musí být vyroben z lana o průměru menším než 20 mm a musí být alespoň 2 m dlouhý. IV. Bóje kapsy zátahové sítě musí být kulovitého tvaru o průměru maximálně 40 cm. Musí být připevněna prostřednictvím lana bóje k zátahové šňůře. V. Buben nesmí překrývat únikové okno BACOMA. Pravidla pro opravu dílců se čtvercovými okny. a. Pro účely inspekce je nutné popsat podrobně pravidla pro opravu poškozených čtvercových ok v únikovém okně BACOMA se čtvercovými oky: I. Je zakázáno používat únikové okno BACOMA se čtvercovými oky, u něhož bylo opraveno 10 % a více ok. II. Čtvercová oka, která byla poškozena, musejí být opravena podle předepsané metody. III. Opravené oko je jakýkoli otvor oka, který byl opravován . b. Metoda opravování únikového okna „BACOMA“ . [pic] Punch: otvor/Patch: záplata/Repaired net with double nesnes: opravená síť se zdvojenými oky i. Očistěte otvor roztavením vláken okolo okrajů otvoru, aby se vlákna nerozpletla. ii. Spočítejte, kolik ok je třeba nahradit. Připravte záplatu z jednoduchého krouceného materiálu, který je ze stejné suroviny, má stejný průměr a pevnost jako síťovina, jež musí být záplatována. iii. Záplata musí být na každé straně o dvě oka širší než je očištěný otvor, aby síťovina dostatečně zakryla okraje otvoru. iv. Začistěte záplatu roztavením konců vláken na okrajích záplaty. v. Položte záplatu na otvor a připevněte ji na původní síťovinu pomocí kroucených vláken, jak je zobrazeno na obrázku. vi. Ujistěte se, že jsou křížení síťoviny k sobě připevněna. vii. Pokračujte v připevňování okolo otvoru tak, aby okolo záplaty byly alespoň dvě řady šněrování. viii. Po dokončený se bude záplatovaný otvor podobat obrázku. [pic] Obrázek 1 Zařízení vlečných sítí lze rozdělit podle tvaru a funkce do tří různých částí. V hlavním prostoru vlečné sítě se vždy nachází část zúžení, nejčastěji o délce mezi 10 a 40 m. Nástavec se nachází v nezúžené části vyrobené obvykle z jednoho nebo dvou dílů ze síťoviny, jež má délku 49,5 ok a jejíž napínací délka se pohybuje mezi 6 až 12 m. Kapsa zatahovací sítě se rovněž nachází v nezúžené části nejčastěji tvořené dvojitým vláknem kvůli lepší odolnosti vůči těžkému nákladu. Část pod zvedacím popruhem se nazývá zvedací vak. Obrázek 2 A Nástavec B Kapsa zatahovací sítě C Únikové okno, dílec se čtvercovými oky 1 Vrchní dílec, nejvýše 50 otevřených kosočtverečných ok 2 Spodní dílec, nejvýše 50 otevřených kosočtverečných ok 3 Obruby 4 Spojovací kruh nebo šněrování 5 Zvedací popruh 6 Zadní popruh 7 Kapsa sítě 8 Vzdálenost okna od kapsy sítě (obr. 3 a 4 ) 9 Lano bóje 10 Bóje kapsy sítě [pic] PŘIPEVNĚNÍ DÍLCE S OKNEM Obrázek 3 A 110 mm dílec se čtvercovými oky (25 ok) B Připojení dílce se čtvercovými oky k obrubě C Připojení dílce se čtvercovými oky k síťovině s kosočtverečnými oky , kromě okrajové řady ok okna na obou stranách 2 kosočtverečná oka/1 řada ok na síťovině se čtvercovými oky D 105 m sítě s kosočtverečnými oky (nejvýše 50 otevřených ok) E Vzdálenost dílce s oknem od kapsy zatahovací sítě. Okno je umístěno nejvýše 4 oka od kapsy zatahovací sítě včetně ručně kroucené řady ok, přes které prochází zatahovací šňůra. F Jedna řada ručně kroucených ok zatahovací šňůry [pic] PŘIPEVNĚNÍ DÍLCE S OKNEM Obrázek 4 A 110 mm dílec se čtvercovými oky (20 řad ok) B Připojení dílce se čtvercovými oky k obrubě C Připojení dílce se čtvercovými oky k síťovině s kosočtverečnými oky , kromě okrajové řady ok oken na obou stranách, které jsou z 2 kosočtverečných ok na 1 čtvercové oko D 105 m sítě s kosočtverečnými oky (nejvýše 50 otevřených ok) E Vzdálenost dílce s oknem od kapsy zatahovací sítě. Okno je umístěno nejvýše 4 oka od kapsy zatahovací sítě včetně ručně kroucené řady ok, přes které prochází zatahovací šňůra. F Jedna řada ručně kroucených ok zatahovací šňůry G Nejvýše 10 % otevřených ok D na obou stranách [pic] II. SPECIFIKACE VLEčNÉ SÍTě T90 a. Definice i. Vlečné sítě T90 jsou vlečné sítě, dánské nevody a podobné sítě, které mají kapsu a nástavec vyrobené z uzlíkaté kosočtverečné síťoviny otočené o 90°, takže hlavní směr orientace síťovinových vláken je rovnoběžný se směrem tažení sítě. II. Hlavní směr orientace síťovinových vláken v běžné uzlíkaté kosočtverečné síti (A) a v síti otočené o 90° (B) je znázorněn na tomto obrázku. [pic] A | B | b. Velikost ok a měření Velikost oka je alespoň 110 mm. Odchylně od čl. 5 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí[15], velikost oka sítě v kapse a nástavci se měří kolmo k podélné ose lovného zařízení. c. Síla vlákna Kapsa a nástavec jsou vyrobeny ze síťoviny z jednoduchého vlákna, jehož síla je nejvýše 5 mm nebo ze síťoviny z dvojitého vlákna, kde síla každého vlákna je nejvýše 4 mm. Toto ustanovení se nevztahuje nejzazší řady ok v kapse sítě, pokud je na ně připevněna zatahovací šňůra. d. Provedení iii. Kapsa a nástavec z otočených ok (T90) se vyrobí ze dvou dílců o stejných rozměrech, které mají stejný počet ok na šířku i na délku a kde jsou oka orientována způsobem uvedeným výše, oba dílce jsou spojeny dvěma bočními obrubami. Uzly každého dílce nesmí prokluzovat a dílce jsou vyrobeny tak, že oka zůstávají při každém použití stále otevřená. iv. Počet otevřených ok po celém obvodu je konstantní od přední části nástavce k nejzazší části kapsy. v. V bodě připojení kapsy nebo nástavce k zúžené část vlečné sítě musí být počet ok po obvodu kapsy nebo nástavce roven 50 % ok poslední řady ok zúžené část vlečné sítě. vi. Kapsa a nástavec jsou zobrazeny na níže uvedeném obrázku. e. Obvod Po celém obvodu kapsy a nástavce, včetně připevnění a obrub, je nejvýše 50 ok. f. Spojovací kruhy Čelní okraj dílce, který zahrnuje jak kapsu, tak nástavec je vybaven kroucenou řadou z polovičních ok. Zadní okraj dílce s kapsou je vybaven celou řadou z kroucených ok, které mohou vést zatahovací šňůru. g. Délka kapsy Kapsa je dlouhá alespoň 50 ok. h. Zvedací popruh Délka zvedacího popruhu v bodě, kde je připojen ke kapse, nesmí být menší než délka natažených ok po obvodu kapsy vynásobená koeficientem 0,6. i. Bóje kapsy sítě Bóje kapsy zátahové sítě musí být kulovitého tvaru o průměru maximálně 40 cm. Musí být připevněna prostřednictvím lana bóje k zátahové šňůře. Délka lana bóje nesmí být menší než 2,5 krát odmocniny hloubky. [pic] EN: Netting twine: PE 5mm single or, only in codend, 4 mm double – CS: Vlákno síťoviny: z polyetylenu, jednoduché o síle 5 mm nebo v případě kapsy dvojité o síle 4 mm EN: All meshes turned 90 degree – CS: Všechna oka otočena o 90 stupňů EN: Main run of netting yarn parallel to longitudinal axis of the trawl – CS: Hlavní směr vláken síťoviny je rovnoběžný s podélnou osou vlečné sítě EN: Circumference 50 % of adjoining number of meshes in tapered part of the trawl – in the case of equal mesh opening of a rear edge of a belly and extension – or according to annex I – CS: Obvod o 50 % přilehlého počtu ok v zúžené části vlečné sítě – v případě stejného otevření ok na nejzazším okraji vyduté části a nástavce – nebo v souladu s přílohou I Codend – Kapsa Extention piece – Nástavec 2 panels of equal dimensions – 2 dílce se stejným počtem ok Cut: all knots – Řez: všechny uzly Dodatek 2 k příloze III Společná pravidla pro vnitrostátní kontrolní programy Cíl: 1. Každý stát stanoví zvláštní inspekční standardy v souladu s tímto dodatkem. Strategie 2. Inspekce rybolovných činností a dohled nad nimi se zaměří na plavidla, která mohou lovit tresku obecnou. K přezkoumání účinnosti inspekce a dohledu se použijí namátkové inspekce přepravy tresky obecné a jejího uvádění na trh, které slouží jako doplňkový mechanismus křížové kontroly. Priority 3. V závislosti na tom, jak jsou loďstva zasažena omezením rybolovných práv, je různým typům lovných zařízení přiřazena odlišná priorita. Z tohoto důvodů stanoví každý členský stát zvláštní priority. Cílové standardy 4. Nejpozději do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost členské státy uskuteční své inspekční plány s ohledem na tyto cíle: a. Stupeň inspekce v přístavech Inspekce se zpravidla musí provést na 20 % hmotnostních vykládek tresky obecné na všech místech vykládky. Alternativně mohou být inspekce prováděny s takovou četností, která zajistí, aby byl během období tří měsíců podroben alespoň jednou inspekci počet plavidel Společenství, která se na vykládkách tresky obecné podílejí nejméně 20 %. Celkem musí být podroben inspekci takový počet vykládek, který zajistí odhad celkových množství vyložených tresek obecných s 95 % přesností. b. Stupeň inspekce uvádění na trh Inspekce 5 % množství tresky obecné nabízené k prodeji při dražbách. c. Stupeň inspekce na moři Pružný standard: bude stanoven po provedení podrobné analýzy rybolovné činnosti v každé oblasti. Standardy pro inspekce na moři se vyjádří v počtu dní strávených hlídkováním na moři v zóně řízení populace tresky obecné, přičemž může být stanoven zvláštní standard pro dny strávené hlídkováním ve specifických oblastech. d. Stupeň dohledu ze vzduchu Pružný standard: bude stanoven po provedení podrobné analýzy rybolovné činnosti v každé oblasti a při zohlednění zdrojů, které má členský stát k dispozici. Dodatek 3 k příloze III Obsah vnitrostátních kontrolních akčních programů Vnitrostátní kontrolní akční programy obsahují mj. následující údaje. 1. PROSTŘEDKY KONTROLY Personální prostředky 1.1. Počet inspektorů na pevnině a na moři a období a zóny, v nichž budou nasazeni. Technické prostředky 1.2. Počet hlídkových plavidel a letadel a období a zóny, v nichž budou nasazena. Finanční prostředky 1.3. Rozpočtový příděl na nasazení lidských zdrojů, hlídkových plavidel a letadel. 2. URČENÍ PŘÍSTAVŮ 2.1. Seznam určených přístavů, v nichž musí být prováděny vykládky tresky obecné v souladu s bodem 5.6.2 přílohy III. 3. OZNÁMENÍ VPLUTÍ A VYPLUTÍ 3.1. Popis zavedených režimů, kterými se zajistí soulad s ustanoveními bodu 5.2 přílohy III. 4. KONTROLA VYKLÁDEK 4.1. Popis zavedených režimů, kterými se zajistí soulad s ustanoveními bodu 5.5 přílohy III. 4.2. Popis zavedených režimů pro výpočet míry odchylka uvedená v bodě 5.4 přílohy III. 4.3. Popis zavedených režimů pro vážení vykládek v souladu s bodem 5.7 přílohy III. 4.4. Popis režimu použitého na vytvoření zvláštních inspekčních standardů podle bodu 5.7.2 přílohy III. 5. INSPEKČNÍ PROTOKOLY 5.1. Protokoly pro inspekce prováděné na souši a na moři v souvislosti s rybolovem tresky obecné. 5.2. Protokoly pro komunikaci s příslušnými orgány, které ostatní členské státy určí jako orgány odpovědné za kontrolní akční program pro tresku obecnou. 5.3. Protokoly pro společný dohled a výměny inspektorů, včetně specifikací pravomocí a kompetencí inspektorů působících ve vodách jiných členských států. [1] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. [2] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3. [3] Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 10. [4] Úř. věst. L 132, 21.5.1987, s. 9. [5] Úř. věst. L 276, 10.10.1983, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1965/2001 (Úř. věst. L 268, 9.10.2001, s. 23). [6] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1954/2003 (Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1). [7] Úř. věst. L 9, 15.1.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 812/2004 (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 12). [8] Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17. [9] Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 3259/94 (Úř. věst. L 339, 29.12.1994, s. 11). [10] Úř. věst. L 365, 31.12.1991, s. 1. [11] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. [12] Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1. [13] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. [14] Úř. věst. L 276, 10.10.1983, s. 1. [15] Úř. věst. L 22, 25.1.2003, s .4.