Pro země západního Balkánu je jasná perspektiva členství v EU klíčovým stabilizujícím faktorem. Podporuje pokrok při plnění nezbytných podmínek, včetně podmínek procesu stabilizace a přidružení. Zásadní význam mají dobré sousedské vztahy a inkluzivní regionální spolupráce. Rovněž angažovanost na dvoustranné i regionální úrovni je na dosud nevídané úrovni. Současně je zapotřebí nepřetržitě usilovat o řešení dvoustranných sporů mezi zeměmi procesu rozšíření a členskými státy, případně i pod záštitou OSN. Toto úsilí by mělo přispět k překonání dědictví minulosti, zejména v zemích západního Balkánu, kde je bez ohledu na velký pokrok ještě třeba čas na to, aby se zcela zhojily rány z nedávných konfliktů. Podpora stability a prosperity na západním Balkáně představuje investici nejen pro budoucnost regionu, ale je také ve vlastním zájmu EU.

V zemích procesu rozšíření musí hrát větší roli organizace občanské společnosti, které musí mít zajištěno mnohem příznivější a vstřícnější prostředí, jež podpoří jejich rozvoj. To je nutné v zájmu zvýšení politické odpovědnosti a podpory hlubšího porozumění reformám souvisejícím s přistoupením. Významnou pobídkou pro to, aby se političtí představitelé důsledně zabývali nutnými reformami, představuje porozumění veřejnosti výhodám, které již regionu EU přinesla a ještě může přinést. Pro zajištění podpory veřejnosti je nadále zásadní vést účinnou komunikaci o průběhu procesu přistoupení a jeho dopadech na život občanů. K tomu je třeba společné úsilí EU a jejích členských států, stejně jako vlád a občanské společnosti v zemích procesu rozšíření.

Současná Komise letos zavedla posílený přístup ke svým hodnocením ve výročních zprávách. Kromě zpráv o pokroku se klade mnohem větší důraz na aktuální stav v zemích a jejich připravenost na převzetí závazků vyplývajících z členství. Současně zprávy poskytují ještě jasnější pokyny, co by země měly učinit jak v krátkodobém, tak v dlouhodobém horizontu. K hodnocení aktuálního stavu i úrovně pokroku se používají harmonizované stupnice hodnocení, což zlepšuje porovnatelnost mezi jednotlivými zeměmi. Nový způsob podávání zpráv zajišťuje větší transparentnost procesu přistoupení. Tím by se měla všem zúčastněným stranám usnadnit podrobnější kontrola reforem. Tento nový přístup byl aplikován zejména na řadu pilotních oblastí, které přímo související se zásadními reformami nezbytnými na cestě k EU. Podrobnější informace jsou uvedeny v příloze 2.

Politika rozšíření EU je investicí do míru, bezpečnosti a stability v Evropě. Poskytuje více hospodářských a obchodních příležitostí, jež jsou EU a zemím, které chtějí vstoupit do Unie, k vzájemnému prospěchu. Perspektiva členství v EU v sobě zahrnuje pozitivní demokratické, politické, hospodářské a společenské změny, a na dotčené země má tudíž výrazný transformační vliv.

Toto sdělení stanoví střednědobou strategii politiky rozšíření EU pokrývající období mandátu současné Komise. Obsahuje přehledné pokyny a ustavuje rámec a nástroje, jejichž smyslem je podpořit dotčené země při řešení zásadních záležitostí a plnění požadavků procesu přistoupení. Zemím, které chtějí vstoupit do Unie, poskytuje jasnou příležitost dosáhnout v nejbližší budoucnosti významného pokroku na cestě do EU a těžit již před přistoupením z výhod hlubší integrace.

Zdůrazňují rovněž nutnost věnovat v procesu přistoupení trvalou a intenzivní pozornost otázkám právního státu, a zejména uplatňování nového přístupu během přístupových jednání o kapitolách 23 („Soudnictví a základní práva“) a 24 („Právo, svoboda a bezpečnost“). Tento přístup, který Komise zavedla v roce 2012, stanoví jako prioritu provádění reforem v oblasti právního státu, a to v co nejranější fázi procesu přistoupení. Dotčené země tak mají před přistoupením maximální možnou dobu na to, aby dosáhly konkrétních výsledků zajišťujících udržitelnost reforem. Tyto země například potřebují dosáhnout důvěryhodných výsledků ve vyšetřování, stíhání a pravomocném odsouzení v případech organizované trestné činnosti a korupce – a to i na vysoké úrovni – s přiměřenými tresty a konfiskací výnosů.

Na základě zkušeností, které členské státy EU získaly v rámci evropského semestru, Komise v zemích procesu rozšíření stále více podporuje zkvalitňování správy ekonomických záležitostí a konkurenceschopnost. To by mělo pomoci kandidátským zemím uvolnit potenciál pro udržitelný růst a vytváření pracovních míst, lépe plánovat strukturální reformy a jejich posloupnost a v konečném důsledku plnit ekonomická kritéria. Tato podpora je zvlášť důležitá u zemí západního Balkánu, jelikož žádnou z nich dosud nelze považovat za fungující tržní hospodářství.

V oblasti změny klimatu budou muset země, které chtějí vstoupit do Unie, provést podstatné reformy v souladu s rámcem politiky EU do roku 2030 v oblasti klimatu a energetiky a plnit své mezinárodní závazky v oblasti klimatu.

V oblasti dopravy se vrcholná schůzka ve Vídni opírala o dohodu se zeměmi západního Balkánu z dubna 2015 o páteřní síti a dohodu z června 2015 o rozšíření tří hlavních koridorů transevropské dopravní sítě do zemí západního Balkánu. Dotčené země stanovily prioritní projekty podél úseků těchto koridorů, které by měly být provedeny do roku 2020. V zájmu zajištění udržitelnosti a dosažení výsledků v krátkodobém horizontu se země dohodly provést do příštího summitu v Paříži v létě 2016 řadu „měkkých“ opatření, jako je sladění a zjednodušení postupů týkajících se překračování hranic, bezpečnosti silničního provozu a systémů údržby. Dokončení Smlouvy o dopravním společenství bude v tomto směru přínosem, neboť podpoří integraci trhů a infrastruktury v oblasti pozemní dopravy a zároveň bude pomáhat zemím západního Balkánu při zavádění norem EU v oblasti pozemní dopravy.

Propojení je ústředním bodem úsilí Komise o podporu integrace mezi jednotlivými zeměmi a jejich integrace do EU. Toto úsilí rovněž slouží jako motor jejich evropské perspektivy. K lepšímu propojení jsou nutné investice do zlepšení dopravní a energetické infrastruktury a provádění „měkkých“ opatření v zájmu otevírání trhů, odstraňování překážek integrace a vytváření transparentního regulačního prostředí.

Zvýšením konkurenceschopnosti a zavedením opatření na podporu tvorby pracovních míst v regionu by se měly zmírnit migrační tlaky do EU ze zemí procesu rozšíření. Podobně jako v minulosti se bude o možné potřebě přechodných opatření a/nebo ochranného mechanismu proti volnému pohybu pracovních sil a o jejich podobě jednat během přístupových jednání o budoucím rozšíření, přičemž bude zohledněno posouzení budoucího dopadu.

1.Politika rozšíření EU je investicí do míru, bezpečnosti a stability v Evropě. Poskytuje více hospodářských a obchodních příležitostí, jež jsou EU a zemím, které chtějí vstoupit do Unie, k vzájemnému prospěchu.

Komise vítá vstřícnost Turecka v otázce obnovení jednání o urovnání kyperské otázky pod vedením OSN. Je důležité, aby tyto rozhovory co nejdříve pokročily kupředu. V souladu s opakovanými postoji Rady a Komise z předchozích let musí nyní Turecko neodkladně splnit svůj závazek zajistit úplné provedení dodatkového protokolu a pokročit v narovnávání vztahů s Kyperskou republikou. Tento krok by mohl proces přistoupení významným způsobem povzbudit. Komise rovněž vyzývá k tomu, aby se bránilo jakýmkoli hrozbám, zdrojům neshod či jednání, jež poškozují dobré sousedské vztahy a nepříznivě ovlivňují mírové urovnávání sporů. Komise zdůrazňuje všechna svrchovaná práva členských států EU. Patří mezi ně mimo jiné právo uzavírat dvoustranné dohody, jakož i právo provádět průzkum přírodních zdrojů a využívat jich v souladu s acquis EU a mezinárodním právem, včetně Úmluvy OSN o mořském právu.

Díky srpnovému uzavření dalších klíčových dohod bylo dosaženo významného pokroku v procesu normalizace vztahů mezi Srbskem a Kosovem. Je nutné provádět v tomto procesu návazné kroky a provést všechny dohody (včetně Bruselské dohody ). EU začlenila požadavek narovnání vztahů do rámce pro vyjednávání o přistoupení se Srbskem a do jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení s Kosovem. Pokud jde o Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, je nadále zásadní udržovat dobré sousedské vztahy a bezodkladně vyjednat oboustranně přijatelné řešení problému s názvem země pod záštitou OSN.

Dotčené strany by měly řešit dvoustranné spory co nejdříve, aby nezpomalovaly proces přistoupení, který by měl vycházet ze zavedených podmínek. Komise naléhavě vyzývá všechny strany, aby vyvinuly veškeré úsilí k vyřešení zbývajících sporů v souladu se zavedenými zásadami a prostředky, včetně případného postoupení některých záležitostí Mezinárodnímu soudnímu dvoru nebo jiným stálým či ad hoc subjektům pro řešení sporů. Pozitivní atmosféra srpnové vrcholné schůzky ve Vídni – kdy vedoucí představitelé zemí západního Balkánu podepsali dohodu, v níž se zavazují, že si vzájemně nebudou blokovat pokrok směrem k EU a že budou využívat mezinárodní rozhodčí řízení v případě dvoustranných záležitostí, které nelze vyřešit mezi zúčastněnými stranami – je vítána a mělo by se na ní stavět.

Dobré sousedské vztahy a regionální spolupráce jsou základními prvky procesu stabilizace a přidružení i procesu rozšíření, jež jsou trvalým motorem transformace a opěrným bodem stability v zemích jihovýchodní Evropy usilujících o členství v EU. Došlo k zintenzivnění styků a spolupráce na dvoustranné a regionální úrovni, a to i v citlivých otázkách, jako jsou válečné zločiny, návrat uprchlíků, organizovaná trestná činnost a policejní spolupráce. Dobré sousedské vztahy jsou také nadále posilovány prostřednictvím různých iniciativ regionální spolupráce. Frekvence regionálních kontaktů na úrovni předsedů vlád a ministrů se rovněž zvýšila. Je důležité, aby se tyto iniciativy doplňovaly, aby byly inkluzivní a aby je země regionu měly za vlastní a staraly se o jejich rozvoj. V srpnu podepsala Černá Hora dohodu o hranicích s Bosnou a Hercegovinou a tutéž dohodu s Kosovem. Měla by pokračovat regionální spolupráce v otázkách životního prostředí, přičemž obzvláštní důraz je třeba klást na protipovodňovou prevenci a vodní zdroje (přeshraniční povodí řek), znečištění ovzduší a ochranu přírody (přeshraniční chráněné oblasti).

Komise bude nadále podporovat práci v těchto oblastech a společně se zeměmi západního Balkánu prozkoumá nové oblasti spolupráce. Jde mimo jiné o osvědčené postupy EU při stanovování regionálních priorit, jako je strategie pro inteligentní specializaci, která může podnítit další investice do výzkumu a inovací a do odborného vzdělávání a odborné přípravy.

3.Problémy, s nimiž se země procesu rozšíření potýkají, jsou takového rozsahu, že žádná z nich nebude připravena vstoupit do EU během mandátu současné Komise. Proto je nutné znovu potvrdit silný důraz procesu přistoupení na princip „základní zásady na prvním místě“, jenž bude páteří politiky rozšíření, kterou povede současná Komise.

4.V tomto smyslu bude Komise nadále zaměřovat své úsilí na zajištění toho, aby se tyto země prioritně zabývaly reformami v oblasti právního státu včetně reforem soudnictví a boje proti organizované trestné činnosti a korupci, v oblasti základních práv včetně svobody projevu a boje proti diskriminaci, zejména vůči LGBTI komunitě a Romům, a v oblasti fungování demokratických institucí včetně reformy veřejné správy. Bude rovněž podporovat hospodářský rozvoj a posilovat konkurenceschopnost.

5.Základní zásady jsou nedělitelné a vzájemně se posilují. Posilování právního státu zvyšuje právní jistotu, podněcuje a chrání investice a významně přispívá k podpoře hospodářského rozvoje a konkurenceschopnosti. Proces rozšíření musí tyto synergie nutně usnadňovat a poskytovat silnější impulsy k hospodářským reformám, tak aby země, které chtějí vstoupit do Unie, mohly již před svým přistoupením využívat výhod fungujícího tržního hospodářství se silným právním státem, a přispěly tím k řádnému fungování celé Unie.

6.Země západního Balkánu a Turecko silně postihla uprchlická krize, a zejména Turecko hraje klíčovou roli při poskytování humanitární pomoci uprchlíkům. V zájmu vyřešení tohoto jevu je naléhavě třeba zintenzivnit spolupráci v širším regionu, aby bylo možné identifikovat osoby, jež potřebují ochranu, poskytnout jim pomoc, chránit vnější hranice EU a rozbít zločinecké sítě zapojené do převaděčství. EU poskytuje za tímto účelem významnou podporu. Komise dále navrhla, aby byly všechny země procesu rozšíření zařazeny na seznam bezpečných třetích zemí.

7.Pro země západního Balkánu je jasná perspektiva členství v EU klíčovým stabilizujícím faktorem v regionu, kde je neustále třeba usilovat o překonání dědictví minulosti a podporu usmíření. Dobré sousedské vztahy a regionální spolupráce jsou základními prvky procesu stabilizace a přidružení, v němž bylo za uplynulý rok dosaženo značného pokroku.

8.Komise důrazně podporuje agendu v oblasti propojení, která na vídeňském summitu konaném v srpnu významně pokročila. Bylo dosaženo dohody ohledně hlavní dopravní sítě a nyní budou prováděny klíčové projekty v oblasti dopravy a energetické infrastruktury. Komise bude tento proces nadále podporovat, mimo jiné pomocí značných finančních prostředků v rámci nástroje předvstupní pomoci.

9.Toto sdělení stanoví zastřešující střednědobou strategii politiky rozšíření EU. Komise bude nadále přijímat výroční sdělení, v nichž zhodnotí pokrok, vyvodí závěry a doporučení ohledně tematických otázek nebo otázek specifických pro jednotlivé země a podle potřeby navrhne úpravy celkové strategie.

10.Komise zavedla na pilotním základě nový, posílený přístup ke svým hodnocením ve výročních zprávách o jednotlivých zemích v řadě klíčových oblastí reforem. Kromě zpráv o pokroku se klade mnohem větší důraz na aktuální stav připravenosti na převzetí závazků vyplývajících z členství a na jasnější pokyny pro země ohledně reforem. Tím se zvýší transparentnost, což usnadní větší kontrolu reformního procesu všemi zúčastněnými stranami včetně občanské společnosti, pro niž je třeba vytvořit příznivější prostředí. Harmonizovanější hodnocení by také měla zlepšit porovnatelnost mezi jednotlivými zeměmi.

II.

11.Černá Hora: Přístupová jednání s Černou Horou pokročila. Legislativní rámec právního státu se zlepšil a byly zřízeny nové instituce. Nyní je pro celkový proces jednání nezbytné, aby vykazoval výsledky celý právní systém Černé Hory, zejména pokud jde o boj proti korupci a organizované trestné činnosti. Celkové tempo přístupových jednání bude záviset na pokroku při plnění prozatímních referenčních kritérií v kapitolách týkajících se právního státu a v odstraňování příslušných zjištěných nedostatků, prokázaných hmatatelnými výsledky. Všechny politické strany by měly prokázat svou zodpovědnost a znovu se zapojit do konstruktivního dialogu, přičemž klíčovým fórem pro politické debaty je parlament. Černá Hora musí také zajistit plné provádění nového volebního zákona. Dále by Černá Hora měla snížit veřejný dluh a zlepšit konkurenceschopnost průmyslových a zemědělských produktů.

12.Srbsko: Srbsko podniklo důležité kroky, jež by měly vést k otevření prvních kapitol jednání o přistoupení k EU. Země dokončila komplexní akční plány v oblasti právního státu. Dosáhla také uzavření několika klíčových dohod s Kosovem, jež představují významný mezník v procesu narovnání vztahů. Celkové tempo jednání bude záviset zejména na udržitelném pokroku v těchto dvou oblastech. Komise se zájmem očekává otevření prvních kapitol jednání na mezivládní konferenci během tohoto roku. V oblasti právního státu bude mít klíčový význam reforma soudnictví a boj proti korupci a organizované trestné činnosti. Proces hospodářských reforem musí pokračovat, a to s obzvláštním důrazem restrukturalizaci státních podniků a veřejných služeb. Zvyšující se konstruktivní a vůdčí úloha Srbska v regionu má zásadní význam pro zlepšování regionálních vazeb a stability. Srbsko silně postihla uprchlická krize, při níž muselo řešit příliv více než 200 000 státních příslušníků třetích zemí, kteří prošli jeho územím od začátku tohoto roku.

13.Bývalá jugoslávská republika Makedonie: Proces přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie zůstává ve slepé uličce. Zjištění v případu odposlouchávání potvrzují dřívější vážné obavy Komise a dalších subjektů, pokud jde o politické ovlivňování soudnictví a sdělovacích prostředků, sílící politizaci státních institucí a průběh voleb. Země si na druhé straně udržuje vysokou úroveň harmonizace s acquis vzhledem k tomu, jak daleko již v procesu přistoupení postoupila. Političtí činitelé se nyní musí plně soustředit na provádění „naléhavých reformních priorit“ Komise a na překonání politické krize. Rozpočet by měl být více zaměřen na růst a zaměstnanost a je nutné zlepšit jeho celkovou podobu, transparentnost a provádění. Nadále je velmi důležité přijmout rozhodné kroky vedoucí k vyřešení „problému s názvem“. Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii silně postihla uprchlická krize, při níž musela řešit příliv více než 200 000 státních příslušníků třetích zemí, kteří prošli jejím územím od začátku tohoto roku.

Vzhledem k dosavadnímu pokroku při uplatňování politické dohody z června/července je Komise připravena prodloužit platnost svého doporučení ohledně zahájení přístupových jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.

Podmínkou však je, že země dosáhne výsledků v trvalém uplatňování politické dohody z června/července, jakož i výrazného pokroku v provádění naléhavých reformních priorit. Po volbách se tato otázka znovu posoudí.

14.Albánie: Albánie dosáhla stabilního pokroku při řešení klíčových priorit pro zahájení přístupových jednání, zejména v reformě veřejné správy a v přípravě důkladné reformy soudního systému. Nyní je zapotřebí přijmout balíček reforem v oblasti soudnictví a pokročit v dosahování solidních výsledků v oblasti boje proti korupci a organizované trestné činnosti, pokud jde o proaktivní vyšetřování, stíhání a pravomocné rozsudky na všech úrovních. Přijetí právních předpisů týkajících se vyloučení pachatelů trestných činů z parlamentu by posílilo důvěru občanů v jejich politické představitele a veřejné instituce. V zájmu udržitelnosti reformního procesu EU je nutné zajistit konstruktivní politický dialog napříč politickým spektrem. Je zapotřebí vytrvale usilovat o zlepšení fiskální konsolidace, podnikatelského prostředí a vyřešení problému neformální ekonomiky.

15.Bosna a Hercegovina: Bosna a Hercegovina je znovu na cestě reforem nutných pro dosažení pokroku v procesu integrace do EU. Aby mohla EU žádost Bosny a Hercegoviny o členství posoudit, musí země učinit významný pokrok při provádění programu reforem, který byl přijat za politického konsensu v červenci. Písemné závazky je nyní třeba promítnout do přijetí a provádění nezbytných reforem zejména v oblasti právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, jakož i socioekonomických reforem. Vysokou nezaměstnanost a nízkou účast na trhu práce by země měla snížit pomocí zpružnění trhu práce, včetně snížení daňového zatížení. Nástrojem pro řešení zbývajících nedostatků soudnictví Bosny a Hercegoviny by měl být strukturovaný dialog o spravedlnosti. Aby země byla schopna čelit výzvám na cestě do Evropské unie, bude také nutné posílit veřejnou správu, zlepšit spolupráci na všech úrovních a vytvořit účinný mechanismus koordinace v záležitostech týkajících se EU. Musí být co nejdříve dokončena úprava dohody o stabilizaci a přidružení, tak aby zohledňovala přistoupení Chorvatska k EU.

16.Kosovo: Komise vítá podpis dohody o stabilizaci a přidružení, která poskytuje komplexní rámec pro užší politické a hospodářské vztahy mezi EU a Kosovem. Rozhodnutí Kosova zřídit specializované senáty pro závažné trestné činy spáchané v rámci konfliktu v Kosovu představuje významný krok vpřed. Kosovo také dosáhlo uzavření klíčových dohod se Srbskem, jež představují významný mezník v procesu narovnání vztahů. Kosovo by mělo zachovat pozitivní trend, mimo jiné se zabývat budoucími reformními výzvami, zejména v oblasti právního státu, konkrétně v boji proti korupci a organizované trestné činnosti. Vláda a parlament musí bez dalšího odkládání zajistit, aby byli jmenováni členové správních rad mnoha nezávislých institucí a regulačních orgánů, a to na základě zásluh. Komise vítá pokrok v plnění požadavků procesu liberalizace vízového režimu. Kosovo přijalo některá účinná krátkodobá opatření s cílem omezit nelegální migraci do EU. Shromáždění by mělo mít možnost v souladu s demokratickými postupy svobodně a otevřeně diskutovat o všech otázkách týkajících se Kosova. Bránit činnosti parlamentu a páchat násilí s politickými účely je nepřijatelné.

17.Turecko: Turecko je klíčovým partnerem Evropské unie. V průběhu minulého roku EU a Turecko i nadále posilovaly spolupráci v klíčových oblastech společného zájmu. Turecko se potýká s vážnými problémy v oblasti zahraniční politiky a bezpečnosti, včetně rostoucí hrozby terorismu. Stojí rovněž v první linii rozsáhlé uprchlické krize a na svém území poskytuje značnou pomoc více než 2 milionům syrských uprchlíků. Zásadní je intenzivnější politický dialog, spolupráce a partnerství mezi EU a Tureckem. Evropská rada uvítala společný akční plán pro uprchlíky a řízení migrace jako součást komplexního programu spolupráce založeného na sdílené odpovědnosti, vzájemných závazcích a jejich plnění. EU a její členské státy vyjádřily ochotu posílit spolupráci s Tureckem a podstatně zvýšit své politické a finanční zapojení v mezích zavedeného rámce. Úspěšné provádění společného akčního plánu přispěje k rychlejšímu plnění plánu uvolnění vízového režimu se všemi zúčastněnými členskými státy a k úplnému provádění dohody o zpětném přebírání osob. Pokrok v této oblasti bude posuzován na jaře roku 2016, kdy Komise vydá druhou zprávu o provádění v oblasti víz.

Kvůli opakovaným volbám a politické konfrontaci se však pokrok Turecka v oblasti reforem pozdržel. Soudnictví ovlivňovaly významné nedostatky. Situace v oblasti svobody projevu a svobody shromažďování se nadále zhoršovala. Proces urovnávání vztahů v kurdské otázce se zastavil. Co se týče sbližování právních předpisů s acquis EU obecně, Turecko dosáhlo v mnoha oblastech dobré úrovně připravenosti. Turecko je fungujícím tržním hospodářstvím s mírným růstem, avšak stále musí řešit makroekonomickou nerovnováhu a provádět další strukturální reformy. EU a Turecko zintenzivnily úsilí o zvýšení viditelnosti společných hospodářských a obchodních vztahů, mimo jiné podporou zásad modernizace a rozšíření celní unie a zlepšením politického dialogu o energetickém odvětví.

EU je připravena se znovu ve spolupráci s Tureckem zabývat celým spektrem otázek ve společném zájmu. Turecko musí urychlit proces reforem v oblasti právního státu a základních práv. Je nezbytně nutné, aby byly mírové rozhovory neprodleně obnoveny. Komise očekává, že bude na těchto klíčových prioritách pracovat s novou vládou, která vznikne po volbách konaných dne 1. listopadu.