CS Úřední věstník Evropské unie C 181/137

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku občanů (2013)

COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD)

2012/C 181/24

Zpravodaj: pan GOBIŅŠ

Dne 21. září 2011 se Rada, v souladu s čl. 21 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku občanů (2013)

COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. února 2012.

Na 479. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 28. a 29. března 2012 (jednání dne 28. března 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 137 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

„Občanská společnost je jedním ze způsobů, jimiž se uskutečňuje naše lidství ve své celistvosti.“

Václav Havel

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropská komise se rozhodla vyhlásit rok 2013 Evropským rokem občanů (1). Evropský hospodářský a sociální výbor zdůrazňuje, že občané mají ústřední úlohu při zajištění budoucnosti Evropy a při její integraci, a podporuje řadu myšlenek vyjádřených v předloženém návrhu. Výbor společně s partnery již provedl významné přípravné práce, aby zajistil úspěšný průběh Evropského roku občanů, a bude v této činnosti pokračovat cíleným způsobem.

1.2 Výbor vyjadřuje politování nad tím, že stávající návrh Evropské komise o evropském roku 2013 bohužel vykazuje nedostatky. Evropská komise ve svém návrhu nepřistoupila ani na požadavek organizací občanské společnosti, aby tento rok zasvětila aktivnímu občanství, ani na výzvu Evropského parlamentu, aby položila zvláštní důraz na nová práva občanů vyplývající ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. EHSV doporučuje řadu doplnění a konkrétních úprav a vyslovuje se pro přiblížení tohoto evropského roku potřebám občanů, aby se mohl stát skutečným úspěchem.

1.3 Významné budoucí výzvy, jimž bude Evropa a její občané čelit, musejí být základem pro stanovení priorit tohoto tematického evropského roku. Nízká úroveň důvěry občanů v Evropskou unii, skeptické vnímání možnosti ovlivňovat rozhodnutí EU, apatie a nedostatečná účast na rozhodovacím procesu závažně narušují evropský ideál a škodí kvalitě rozhodování a dlouhodobému rozvoji Unie.

1.4 Hlavním cílem tematického roku musí být aktivní a angažované občanství. Evropský rok musí podpořit informovanou a aktivní občanskou účast, začleňující občany do evropského integračního procesu a politického a společenského života. EHSV doporučuje, aby se upřesnil právní základ evropského roku a jeho název zněl „Evropský rok aktivního a angažovaného občanství“.

1.5 Výbor připomíná, že pojem aktivního a angažovaného občanství zahrnuje konsolidaci základních hodnot demokracie a Evropské unie, diskusi o respektování politických, hospodářských a sociálních práv občanů i jejich povinnostech a silnější vnímání příslušnosti k EU. Tento evropský rok musí zdůraznit rozmanitost potřeb společnosti a boj proti diskriminaci a nerovnostem. Zvláštní pozornost přitom náleží zejména ženám a postiženým osobám.

1.6 Administrativní orgány institucí na evropské úrovni i v členských státech musejí bez dalšího váhání začít pracovat na dosahování uvedených cílů. Tento proces se musí odehrávat v rámci bezprostředního dialogu s občanskou společností ve všech stadiích rozhodování a na všech úrovních (místní, vnitrostátní, evropské).

1.7 V této souvislosti je mobilita cílem, který si navzdory svému nepřímému charakteru zasluhuje podporu.

1.8 Bylo by vhodné přezkoumat finanční prostředky vyčleněné na evropský rok a účast na jeho průběhu. Tato částka musí být přiměřená, stálá a úměrná významu vytyčeného cíle – demokratický deficit by nás mohl přijít velmi draho. Omezené financování (které se ze 17 milionů EUR na rok 2010 dostalo na částku přibližně 1 milion EUR na rok 2013) neumožňuje řešit významné otázky.

1.9 K zajištění sledování osvědčených postupů a maximální otevřenosti a koordinace činností založili členové kontaktní skupiny zastupující organizace a sítě evropské občanské společnosti s dalšími partnery a s podporou EHSV alianci pro uskutečnění tohoto tematického roku, která je připravena převzít významnou úlohu při jeho realizaci i při vypracování doplňujících doporučení. Výbor se zavazuje vyvinout a uskutečnit rozsáhlý program účasti, transparentnosti a inovace, který by společnosti a institucím EU prokázal výhody, jež přináší kolektivní angažovanost, a současně by také v jistém ohledu posloužil jako pilotní projekt pro další iniciativy.

2. Kontext stanoviska

2.1 V roce 2013 si připomeneme 20. výročí zavedení pojmu „občanství Evropské unie“ Maastrichtskou smlouvou. Lisabonská smlouva (čl. 10 odst. 3 a čl. 11 Smlouvy o Evropské unii, SEU) zaručuje občanské společnosti některá nová práva; v této souvislosti je především třeba zdůraznit povinnost uloženou všem institucím EU rozvíjet zastupitelskou demokracii v rozhodovacím procesu, a to jak na individuální úrovni, tak na úrovni organizované občanské společnosti (2). Tato práva jsou naneštěstí zatím ve společnosti málo pociťována.

2.2 Částečně v reakci na výzvu Evropského parlamentu Evropská komise navrhla vyhlásit rok 2013 Evropským rokem občanů. Ve svých návrzích se však soustředí na specifická právní hlediska, která pokrývají jen skromnou část pojmu občanství. Občanství Evropské unie představuje jeden z nejúčinnějších nástrojů vytváření společné identity. Základními hodnotami Evropské unie jsou podle článku 2 SEU demokracie, svoboda, právní stát, rovnost a dodržování lidských práv (3). Tyto hodnoty nabývají zvláštního významu pro posílení demokratického procesu, občanského uvědomění a vnímání příslušnosti k EU, zejména v tomto období krize a možných změn. Bohužel se jim však v předloženém návrhu Komise nedostává dostatečné pozornosti.

2.3 V nedávném průzkumu Eurobarometru pouze 43 % dotázaných uvedlo, že vědí, co to znamená být evropským občanem, a 32 % se považovalo za dobře či velmi dobře informováno o svých právech občana EU (4). V roce 2009 se voleb do Evropského parlamentu zúčastnilo pouze 43 % občanů ve věku, kdy mají právo volit (5), takže volební účast byla daleko nižší než ve vnitrostátních volbách, kde dosahuje průměrně 67 % (6). Necelých 30 % občanů si myslí, že mohou osobně ovlivnit procesy EU a tento podíl se snižuje (7). Z průzkumu Eurobarometru z roku 2009 vyplývá, že podle respondentů je hlavní prioritou pro zajištění lepšího dodržování práv občanů zlepšení jejich dialogu s institucemi EU (37 %) (8). EHSV ve svých stanoviscích z let 1992 a 1993, jež zůstávají překvapivě aktuální, připomínal potřebu občanské angažovanosti, zabýval se otázkou legitimity, občanského vzdělávání, informování občanů, důvěry v sílu občanské společnosti, snižování demokratického deficitu atd (9).

2.4 Nedostatky evropských právních předpisů, jejich nedodržování a často kritizovaná chybějící angažovanost institucí EU ve vedení skutečného dialogu jsou pro Evropskou unii rovněž nemalým úkolem. Např. ze specifické studie uskutečněné Eurobarometrem v roce 2011 vyplývá, že sotva třetina občanů EU, či dokonce ještě méně, je úplně či částečně spokojena s efektivitou administrativy EU, s její disponibilitou při poskytování služeb a s její transparentností; ostatní občané vyjádřili svou nespokojenost, hlavně co se týče nedostatku transparentnosti, nebo na otázku neměli jednoznačný názor (10).

2.5 Tyto údaje dávají tušit propast zející mezi občany a správními orgány EU, svědčí o nízké míře zapojení do jejich fungování (11) a při pohledu na tyto údaje se do některých myslí dokonce vkrádají pochyby ohledně legitimity přijímaných rozhodnutí obecně, ale i v otázce silného uplatňování vlivu Evropské komise vůči státům zasaženým krizí. Důsledkem je v každém případě Evropská unie méně účinná, méně jednotná a méně silná. Proto je třeba využít evropský rok 2013, zařadit tyto otázky na pořad jednání a za pomoci společnosti dosahovat podstatných zlepšení a diskutovat o budoucím vývoji občanství.

3. Obecné připomínky

Nosná myšlenka a název evropského roku

3.1 EHSV podporuje myšlenku spojit evropský rok 2013 s tematikou občanství. Zastává mínění, že se tento rok musí soustředit na soulad politik Evropské unie s hodnotami, zájmy a potřebami občanů. Jeho cílem musí být informovaná účast všech občanů EU v rozhodovacím procesu, na všech úrovních a ve všech stadiích přijímání rozhodnutí, aktivní občanství jako celek, jakož i evropské uvědomění a sounáležitost, hodnoty míru, svobody, právního státu, rovnosti, solidarity a dodržování lidských práv.

3.2 EHSV doporučuje, aby název evropského roku zněl „Evropský rok aktivního a angažovaného občanství“ (12).

3.3 Předložený návrh rozhodnutí (13) přikládá nadměrný význam volnému pohybu osob a jejich právům, která mají být zajištěna v přeshraničním kontextu. Podíl mobilních občanů nadále zůstává nevýrazný a v některých zemích, zejména v Rumunsku a Bulharsku, je mobilita stále velmi obtížná, přestože tyto státy plní schengenská kritéria. Kromě toho byl rok 2006 již vyhlášen Evropským rokem mobility pracovníků.

3.4 Stávající návrh Evropské komise redukuje občanství Evropské unie na několik právních prvků, přičemž ve skutečnosti je tvořeno daleko širším spektrem pohledů. Občanství zahrnuje i další dimenze, zejména politickou, občanskou, hospodářskou, sociální (14) i kulturní.

Právní aspekty evropského roku

3.5 EVSH podporuje návrh, jenž je součástí předkládaného dokumentu, na zlepšení dialogu a výměny informací mezi institucemi a občany EU, domnívá se však, že je třeba hlavní úlohu přiznat participativní demokracii a aktivnímu občanství. Je třeba plně realizovat nová práva a povinnosti obsažené v Lisabonské smlouvě (15), na které by podle výzvy Evropského parlamentu měl být kladen důraz v roce 2013 (16). Je třeba bezodkladně zajistit otevřený a transparentní dialog mezi občany a správními orgány na všech úrovních.

3.6 EHSV žádá, aby byly do návrhu rozhodnutí rovněž zařazeny jasné a přesné odkazy na všechna ustanovení týkající se demokracie a účasti obsažená ve Smlouvě o Evropské unii (SEU) a Smlouvě o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na článek 11 SEU a článek 15 SFEU, ale také na preambuli a článek 1, čl. 3 odst. 2 a článek 10 SEU (17).

Čl. 1 odst. 2 SEU stanovuje, že „Tato smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům.“ (18)

3.7 Je třeba rozšířit právní základ tematického roku tak, aby bylo možné dosáhnout cílů uvedených výše, brát přitom v potaz všechny aspekty občanství a zaručit jeho uplatnění a využití ve všech oblastech politické činnosti.

3.8 EHSV zdůrazňuje, že každý členský stát nese také svůj díl odpovědnosti, co se týče účasti společnosti na rozhodovacím procesu EU, jak uvádí např. rozhodnutí německého ústavního soudu a jím používaný termín „odpovědnost v oblasti integrace“ (19).

3.9 EHSV si přeje zdůraznění zásady rovnosti občanů, jak ji zaručuje článek 9 SFEU (20). Proto vyzývá, aby se v rámci evropského roku 2013 věnovala pozornost skupinám občanů, kteří jsou terčem diskriminace. Je třeba přijmout specifická opatření, jež umožní všem občanům zaručit rovnocenné možnosti výkonu jejich práv participačních, hospodářských a sociálních, ale také ostatních občanských práv nezávisle na jejich původu a státní příslušnosti, věku, zvláštních potřebách, zdravotnímu stavu, majetku, náboženském přesvědčení, rodinné situaci či jiných podobných charakteristikách. Je nutné zajistit naprostou rovnost žen a mužů (21). Zvláštní pozornost by měla být věnována boji proti ideologiím a radikálním a antidemokratickým činnostem.

3.10 EHSV rovněž zdůrazňuje vnější rozměr aktivního občanství. Při organizaci tematického roku by bylo vhodné spolupracovat se sousedními zeměmi EU. Výbor vyzývá EU, aby postupovala v souladu s těmito zásadami a ve svých vnějších vztazích dodržovala tyto základní zásady a hodnoty (22), posílila zapojení občanské společnosti do přípravy vnější politiky a začala připravovat rok 2015, jejž EHSV navrhl věnovat rozvojové spolupráci.

Volný pohyb osob

3.11 EHSV podporuje volný pohyb osob jako jednu z nepřímých priorit (23), stejně jako Komise, jež v předkládaném návrhu vyjadřuje odhodlání odstranit zjištěné přetrvávající překážky (24), aby všem občanům EU bez jakékoliv diskriminace umožnila svobodně vykonávat jejich práva. Současně požaduje, aby se zaměřila pozornost na konkrétní činnosti a postupy, které mají dlouhodobě pozitivní účinek. K těm by mohlo zejména patřit vytvoření či rozšíření programů a nástrojů na podporu, přípravu a provádění nových regulačních aktů, či přísnější kontrola a stíhání přestupků proti legislativě EU.

3.12 V rámci evropského roku 2013 bude rovněž třeba věnovat bedlivou pozornost právu občana požádat o pomoc diplomatická a konzulární zastoupení jiných členských států, nachází-li se ve třetí zemi.

3.13 EHSV poznamenává, že je třeba zkoumat mobilitu osob také v souvislostech demografického vývoje a prozkoumat její kladné účinky na zaměstnatelnost a konkurenceschopnost. Mobilita také podporuje rozvoj i využívání a respektování evropské legislativy v četných oblastech, jako jsou například práva spotřebitelů, pohyb zboží, služeb a kapitálů, zdravotnictví, školství, hlasovací právo a právo svobodně kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu v případě, kdy se občan nachází v jiném členském státu EU, získávání jazykových, mezikulturních a sociálních dovedností a další sociální a ekonomická práva a záruky. Mobilita osob tedy znamená také umožnit občanům, aby těžili z výhod jednotného trhu a přispívali k dosahování cílů strategie Evropa 2020 v oblasti růstu.

Organizační aspekty evropského roku

3.14 Organizátoři evropského roku 2013 se budou muset držet hlásaných cílů a hodnot. EHSV se vyslovuje pro to, aby byl jeho proces plánování a provádění co nejotevřenější a aby do něj byly na všech úrovních a ve všech stadiích zapojeny stejně jako Výbor regionů a sám EHSV i organizace reprezentující občanskou společnost, sociální partneři, celostátní i místní správní orgány.

3.15 EHSV požaduje, aby se zvláštní pozornost věnovala spolupráci se školami a vysokoškolskými zařízeními a spolupráci na jejich činnostech. Každý členský stát si musí být vědom své úlohy zakládat vhodné pedagogické programy, které by mohly být způsobilé pro podporu Evropské komise.

3.16 K vedení konzultací s občanskou společností je třeba vypracovat konkrétní metodiku a sbírku nebo příručku osvědčených postupů.

3.17 Je vhodné široké využití možností nabízených moderními technologiemi, zvláště sociálních sítí a dalších médií, jejichž obsah je určen příspěvky uživatelů, především zavedením konzultačních rubrik na internetových stránkách všech institucí EU.

3.18 Výbor mimo to vyzývá k zajištění transparentní a účinné koordinace evropského roku 2013 na všech úrovních a mezi všemi zúčastněnými aktéry, zejména co nejširším využitím možností řídících skupin a vytvořením účinných mechanismů pro výměnu zkušeností na vnitrostátní úrovni.

3.19 Na základě příznivých dřívějších zkušeností získaných během předchozích evropských roků Výbor podpořil vznik široké a otevřené koalice organizací občanské společnosti pro realizaci tohoto tematického roku, kterou založili členové kontaktní skupiny zastupující organizace a sítě evropské občanské společnosti a další partneři, a vyjádřil ochotu spolupracovat s touto koalicí. EHSV má v úmyslu zřídit koordinační skupinu, jež mu umožní sledovat průběh tohoto roku a přispěje k jeho úspěšné realizaci. Za tímto účelem by také měla být navázána úzká spolupráce mezi koalicí občanské společnosti a koordinační skupinou EHSV.

Výbor se domnívá, že se svými partnery na úrovni EU a členských států může v této věci podstatně přispět díky svému působení na zástupce občanské společnosti, kteří ponesou spoluodpovědnost za uskutečnění tematického roku, a to v oblasti zjišťování, spolupráce a motivování. Jedná se také o příležitost, aby se EHSV mohl podělit o své jedinečné zkušenosti s dosahováním občanského konsensu a navazováním spolupráce.

3.20 EHSV vyzývá k vypracování a zavedení specifických opatření, která by zabezpečila vazbu mezi různými tematickými roky a upevnění výsledků jejich konání. Navrhuje propojit z hlediska obsahu evropské roky 2010 a 2013 (25) s roky následujícími, zejména rokem 2014, který má být podle návrhu zasvěcen tematice rodiny.

3.21 Musí být nejen uskutečněny informační kampaně, ale také využity konkrétní a praktické činnosti a postupy připravené vedoucími činiteli ve spolupráci se zástupci společnosti. Je třeba vyvážit a upravit seznam doporučených akcí uvedený v článku 3 předloženého návrhu podle doporučení tohoto stanoviska s tím, že primárním účelem je úplné provedení článků 10 a 11 SEU.

4. Konkrétní připomínky

Účast společnosti a legitimita rozhodnutí

4.1 Výbor usuzuje, že návrh ve své stávající podobě nepodpoří vnímání příslušnosti k EU. Návrh nepokládá nutné základy, jež by v rámci evropského roku 2013 umožnily dosáhnout hmatatelných výsledků a zmírnit propastnou vzdálenost mezi společností a rozhodujícími činiteli, co se týče účasti občanů, či výrazně zlepšily legitimitu institucí EU. Výbor doporučuje v kontextu tematického roku připravit zavedení nového programu pro podporu a zřizování mechanismů, jakož i pro přípravu a přijímání právních aktů v této oblasti.

4.2 Výbor zejména zdůrazňuje, že Evropská komise by měla jednat prostřednictvím konkrétních návrhů, zejména bílých knih o souhrnném provedení článků 10 a 11 SEU. Zavedení občanské iniciativy (čl. 11 odst. 4 SEU) a další dosud vytvořené mechanismy nepostačují k zajištění plné účasti společnosti. Již nyní je třeba zahájit diskusi o různých možnostech, jak je doplnit (26).

4.3 Rovněž je zapotřebí usilovat o doplnění existujících mechanismů dialogu a účasti, shromáždit osvědčené postupy (27) a zlepšit spolupráci mezi institucemi EU, jakož i mezi evropskou úrovní a vnitrostátními orgány činnými v otázkách týkajících se Unie, z nichž uveďme alespoň vlády, vnitrostátní parlamenty a občanskou společnost, a to tak, aby rozhodování bylo co nejotevřenější a nejtransparentnější.

4.4 Nezávisle na této činnosti Výbor vyzývá členské státy EU, aby také zlepšily mechanismy účasti společnosti na vnitrostátní, regionální a místní úrovni tím, že do probíhajícího dialogu zapojí širokou veřejnost a dopracuje konkrétní výkonnostní ukazatele dosahování vytyčených cílů.

4.5 Diskutování o těchto myšlenkách je třeba podnítit také na evropské úrovni. Je třeba zejména dbát na to, aby každý občan měl možnost posoudit rozsah projednávané problematiky a také rozumět tomu, kdy a jakým způsobem se do rozhodovacího procesu může zapojit. Také je třeba posílit a podpořit (28) evropský prostor v médiích, a to z hlediska usídlení, vzdělávání (29) a kultury.

4.6 Výbor připomíná svou úlohu mostu mezi evropskými institucemi a organizovanou občanskou společností (30). V rámci příprav na zahájení evropského roku 2013 je Výbor odhodlán rozvíjet a provádět rozsáhlý program účasti, transparentnosti a inovace, který by společnosti a institucím EU ukázal výhody, jež přináší kolektivní angažovanost, a současně také v jistých ohledech posloužil jako pilotní projekt pro další iniciativy.

Předchozí stanoviska a hodnocení tematického roku

4.7 Již ve svých předchozích stanoviscích EHSV naléhavě a vytrvale prosazoval hodnoty a cíle uvedené v tomto stanovisku, zejména informovanou občanskou účast, občanské vzdělávání a ochranu a rozvíjení práv všech občanů (31).

4.8 Výbor doporučuje zahrnout do akčního plánu a rovněž podporovat dalšími prostředky činnosti související s mobilitou, které prosazoval v předchozích stanoviscích; zejména jde o povzbuzování především mobility mladých a její přístupnosti, mobility v oblasti vzdělávání a specializované odborné přípravy, zlepšení přístupu k celoživotnímu učení, zahájení činností orientovaných na odstranění překážek vytvořených vzdělávacími systémy, odstranění nedostatků v jazykových znalostech, otázky zdravotní péče, přístup k bydlení a další problematiky (32). EHSV vyzývá také k zamyšlení nad méně příznivými hledisky, která mohu souviset s mobilitou, jako je rozdělení rodin, riziko ztráty kultury nebo socioekonomické účinky v regionu, odkud dotčené osoby pocházejí.

4.9 Je třeba podpořit návrh, aby každý členský stát připravil příručku o právech přiznaných občanům jiných zemí Unie sídlícím na jeho území a aby byl kromě toho povinován jim poskytovat další snadno dostupné zdroje informací (33). Všechny body stanoviska Výboru k aktivnímu občanství si rovněž zasluhují podporu (34).

4.10 Výbor se připojuje k myšlence vypracovat monitorovací zprávu o občanství EU a také k návrhu vypracovat akční plán o prostředcích umožňujících odstranit překážky, jež občanům stále ještě brání ve výkonu jejich práv. V této souvislosti navrhuje, aby účast občanů byla označena za hlavní prioritu. Domnívá se, že taková iniciativa kladně zapůsobí na informovanost a účast občanů ve volbách do Evropského parlamentu, které se budou konat na jaře roku 2014, i později.

4.11 Výbor upozorňuje na nedostatek souladu mezi politikami připravovanými Evropskou komisí: na jedné straně je z nich patrná vůle zdůrazňovat mobilitu, zatímco na druhé straně se plánuje, že v novém rozpočtovém období dojde k výrazným změnám v programu Mládež v akci, jež by mohly mít zcela opačný účinek a oslabit u mladý lidí pocit sounáležitosti s Evropskou unií a občanské a evropské smýšlení.

4.12 Výbor souhlasí s důkladným vyhodnocením výsledků evropského roku 2013 a se shromážděním a prostudováním názorů na jeho průběh vyjádřených občany. Bude třeba tyto závěry zohlednit v dalším rozvoji politik EU, které se týkají problematiky občanství. Ze strany Evropského hospodářského a sociálního výboru se nabízí možnost vypracovat stanovisko, které by obsahovalo konkrétní ukazatele a hlavní směry pro další vývoj této problematiky.

Institucionální rámec

4.13 Výbor navrhuje prozkoumat možnost vytvoření zvláštní meziskupiny při Evropském parlamentu, která by podpořila interinstitucionální spolupráci za účasti EHSV zaměřenou na přípravu a uskutečnění evropského roku.

4.14 EHSV doporučuje, aby v rámci příprav evropského roku 2013 byly zaručeny odpovídající zdroje pro útvary Komise pověřené otázkami souvisejícími s účastí občanské společnosti a jejím posílením, aby byla rozšířena jejich působnost a posílen jejich význam a koordinace. Žádá, aby se zvláštní pozornost věnovala také podpoře a koordinaci dobrovolnické práce.

4.15 Vzhledem k nevelké viditelnosti a účinnosti informačních zdrojů, jako je služba Europe Direct, portál „Vaše Evropa“ a systém Solvit, je sporné, zda na ně má být kladen tak výjimečný důraz. Součástí tohoto seznamu by mohly být také Europeana a EURES. Orgány EU však mohou mít pouze nepřímou úlohu a hlavní důraz musí být kladen na organizovanou občanskou společnost. V každém případě musí informování být přizpůsobeno publiku, na které se obrací, a poskytovat moderní a novátorské způsoby šíření, včetně využití sociálních médií a dalších mechanismů.

Finanční aspekty

4.16 Výbor doporučuje vyčlenit na evropský rok 2013 dostatečný a přiměřený rozpočet. Finanční rámec o částce 1 milionu EUR, jenž je nyní na dosažení cílů takového významu vyčleněn, je nedostatečný. Na evropský rok 2011 byl vyčleněn rozpočet přibližně ve výši 11 milionů EUR (35), počítáme-li do něj přípravy učiněné již během roku 2010, a evropský rok 2010 disponoval rozpočtem ve výši 17 milionů EUR (36). Kromě toho se plánuje, že na evropský rok 2013 budou přiděleny zdroje pocházející z rozpočtových okruhů a programů generálního ředitelství pro komunikaci, nejedná se tedy o dodatečné financování (37). Dále se v této částce bohužel nepočítá s žádným zdrojem spolufinancování občanských iniciativ a organizací občanské společnosti (38). Výbor se domnívá, že plánovaná částka v průměrné výši 0,2 centu na občana EU není dostatečně vysoká, aby umožnila realizaci opatření požadovaných v tomto stanovisku, byť ne všechny činnosti a iniciativy jsou náročné na zdroje. V každém případě je vhodné věnovat zvláštní pozornost činnostem, jež nebudou mít k dispozici nutné finanční prostředky.

4.17 Výbor doporučuje zrušit ustanovení, podle nějž financování „bude mít obecně podobu přímého nákupu zboží a služeb podle stávajících rámcových smluv“ (39), neboť v podstatě bude mít za následek vynaložení velkých nákladů na kampaně, které připravují společnosti pro styk s veřejností a které nemají trvalý charakter a mohou mít dokonce negativní následky nebo v mnoha členských státech zcela neuspět, protože se připravují na jedno kopyto. Bylo by vhodné, aby se financování v co nejširší míře svěřovalo organizacím občanské společnosti na celostátní nebo místní úrovni, jež musí být hlavními organizátory evropského roku. Jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, by bylo poskytování zdrojů prostřednictvím zastoupení Evropské komise v členských státech.

4.18 Bude třeba zohlednit výsledky evropského roku 2013 a z nich získaná ponaučení při přípravě finančních nástrojů, např. budoucího programu financování „Evropa pro občany“ a dalších. Současně je třeba obsáhleji informovat o možnostech finanční pomoci určené na podporu občanství EU (40), zajistit přiměřenou úroveň financování těchto cílů a přistoupit k obnově programu dotací na účast nebo strukturovaný dialog o evropských otázkách na úrovni členských států a Evropské unie. Tato činnost rovněž naváže na starší programy, jejichž cílem bylo povzbudit aktivní účast občanů EU a jejich pocit příslušnosti k Unii (41). K pokrytí spolufinancování projektů je třeba využívat práce dobrovolníků.

4.19 Výbor mimo to doporučuje zaujmout novátorský přístup k plánování, řízení a využívání finančních zdrojů na úrovni EU stejně jako na jiných úrovních, zejména účastí občanů při přidělování částek rozpočtu na evropský rok.

V Bruselu dne 28. března 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(2) SEU, Úř. věst. C 83, 30.3.2010. Ustanovení čl. 10 odst. 3 SEU: „Každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie. Rozhodnutí jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům.“ Kromě toho článek 11 SEU stanovuje toto:

„1. Orgány dávají vhodnými způsoby občanům a reprezentativním sdružením možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie.

2. Orgány udržují otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností.

3. Za účelem zajištění soudržnosti a transparentnosti činností Unie vede Evropská komise s dotčenými stranami rozsáhlé konzultace.“

(3) Smlouva o Evropské unii, Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

(4) Flash Eurobarometr 294, zveřejněný v říjnu 2010.

(5) COM(2010) 605 final.

(6) Eurostat, Účast v parlamentních volbách v členských státech Evropské unie.

(7) Standard Eurobarometr 75, zveřejněný v srpnu 2011.

(8) Viz Standard Eurobarometr 72, podzim 2009, díl 2. V roce 2011 dotazované osoby jako své nejvýznamnější priority (na předem definovaném seznamu) uváděly: právo na volný pohyb a pobyt v EU (48 %), řádnou správu institucemi EU (33 %), právo předkládat stížnosti k evropskému veřejnému ochránci práv (32 %), přístup k dokumentům institucí EU (21 %), účast v evropských volbách, žije-li občan v jiném členském státě (21 %), právo na petici k Evropskému parlamentu (20 %) a možnost navrhnout legislativní opatření prostřednictvím občanské iniciativy (19 %). Viz Special Eurobarometr 75.1, zveřejněný v dubnu 2011.

(9) Stanovisko EHSV Více demokracie pro Evropu a její instituce – zlepšení informovanosti občanů a sociálních subjektů, úloha veřejného ochránce práv při Evropském parlamentu, Úř. věst. C 352, 30.12.1993, s. 63.

(10) Special Eurobarometr 75.1, zveřejněný v dubnu 2011.

(11) Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 163.

(12) Státy, kde se tradičně chápe občanství jako aktivní občanství, by mohly používat zkrácené znění názvu.

(13) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(14) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74.

(15) Úř. věst. 354, 28.12.2010, s. 59.

(16) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. prosince 2010, (2009/2161(INI)).

(17) Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

(18) Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

(19) BVerfG, 2 BvE 2/08, 30. června 2009.

(20) Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

(21) Viz zejména spis REX/307, zpravodajka paní Sharma, a Flash Eurobarometr 294 zveřejněný v říjnu 2010. Ke skupinám, které nejhůře chápou význam evropského občanství, patří především ženy a manuálně pracující.

(22) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74.

(23) Úř. věst. C 228, 22. září 2009, s. 28.

(24) COM(2010) 603 final.

(25) Úř. věst. C 224, 30.8.2008; Úř. věst. C 128, 18.5.2010; Úř. věst. C 51, 17.2.2011.

(26) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74.

(27) Viz rovněž Konference mezinárodních nevládních organizací INGO, CONF/PLE(2009)CODE1, 2009.

(28) Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 163.

(29) Úř. věst C 28, 3.2.2006, s. 29.

(30) Úř. věst. 354, 28.12.2010, s. 59.

(31) K tomuto bodu lze odkázat například na stanoviska EHSV zmíněná v tomto dokumentu.

(32) Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 14.

(33) „Evropské občanství – přeshraniční mobilita“, celková zpráva, kvalitativní studie, realizace: TNS Qual+, srpen 2010.

(34) Úř. věst. C 28, 3.2.2006, s. 29.

(35) Evropský rok dobrovolnictví 2011.

(36) Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 55.

(37) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(38) Kontaktní skupina EHSV „Evropské občanství nejsou jen práva! Otevřený dopis poslancům Evropského parlamentu – návrh Komise určit rok 2013 Evropským rokem občanů“.

(39) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(40) COM(2010) 603 final.

(41) Zpráva o pokroku na cestě ke skutečnému občanství EU v letech 2007–2010 – COM(2010) 602 final, Brusel, 27. října 2010.