Data se spolu s IT infrastrukturou stávají klíčovým aktivem pro inovace. Data jsou pro finanční služby důležitější než kdy dříve. Dostupnost digitálních dat umožňuje přesněji předvídat budoucí události, a tím i poskytovat služby na míru. Analýza sloučeného souboru dat umožňuje lépe nahlédnout do podstaty věci než analýza jednotlivých souborů dat zvlášť. Ekonomické přínosy plynoucí ze specifického souboru dat jsou vyšší, má-li k němu přístup více stran najednou. Kromě toho je k maximalizaci hodnoty dat nutné využívat související technologie. IT infrastruktura se ve stále rostoucí míře nachází v cloudu, čímž je zajištěn vysoký stupeň provozní flexibility a usnadněn přístup k vyspělým technologiím zpracování dat. Tento vývoj rovněž vyvolává nové důležité otázky týkající se ochrany spotřebitelů a odpovědného používání jejich dat.

Inovace mají stále častěji digitální formu, což podnikům usnadňuje růst. Inovace ve stále větší míře dávají vzniknout novým produktům, procesům nebo obchodním modelům, které jsou možné díky digitálním technologiím. Systémy informačních technologií (IT) se v kombinaci s vhodným softwarem změnily z pouhého podpůrného nástroje v základní pilíř obchodních činností mnoha podniků. To proto, že digitalizace nabízí významné nové příležitosti, neboť digitální sítě a datové služby obecně usnadňují dosažení úspor z rozsahu a umožňují poskytovat kvalitnější služby s nižšími náklady.

Třetí prioritou je na základě evropské strategie pro data vytvořit evropský prostor pro finanční data, který podpoří inovace založené na datech, včetně zlepšení přístupu k datům a jejich sdílení v rámci finančního sektoru (4.3). EU zajistila, aby společnosti, a to včetně finančních podniků, zveřejňovaly komplexní finanční i nefinanční informace o svých operacích a produktech. Rovněž stála v čele úsilí o otevřené sdílení dat o platebních účtech, což je součástí přepracované směrnice o platebních službách. Další kroky směrem k lepšímu sdílení dat a otevřenosti napříč odvětvími i v rámci nich v souladu s pravidly ochrany údajů a hospodářské soutěže umožní finančnímu sektoru plně přijmout inovace založené na datech. To přispěje ke vzniku inovativních produktů pro spotřebitele a podniky a podpoří širší politické cíle, jako je vytvoření jednotného trhu s daty. Přispěje to rovněž k usnadnění přístupu k datům potřebným pro poskytování finančních prostředků na podporu udržitelných investic.

·Posílení digitálních financí by proto podpořilo evropskou strategii hospodářského oživení a širší hospodářskou transformaci. Otevřelo by nové cesty k mobilizaci finančních prostředků na podporu Zelené dohody a nové průmyslové strategie pro Evropu.

·Přijetí digitálních financí by podnítilo inovace a vytvořilo příležitosti k vývoji lepších finančních produktů pro spotřebitele, a to i pro osoby, které v současnosti nemají k finančním službám přístup. Otevře nové cesty, jak směrovat finanční prostředky podnikům v EU, zejména malým a středním.

Dohled nad digitálními financemi vyžaduje značné nové dovednosti. Komise bude i nadále pomáhat zdokonalovat technické dovednosti orgánů dohledu, a to i prostřednictvím Evropské laboratoře finančních technologií (EU Fintech Lab). Komise je rovněž připravena vypracovat ve spolupráci s vnitrostátními orgány programy cílené pomoci. Toho by mohlo být dosaženo například prostřednictvím programu na podporu strukturálních reforem.

V zájmu prohloubení spolupráce mezi soukromými a veřejnými zúčastněnými stranami zřídí Komise ve spolupráci s EFIF novou platformu EU pro digitální finance. Nová platforma bude sloužit jako trvalý kanál pro online interakci s tímto novým ekosystémem digitálních financí, přičemž bude vycházet z pozitivní zpětné vazby obdržené po informační akci o digitálních financích. Poskytne rovněž rozhraní pro EFIF a pro vnitrostátní zprostředkovatele inovací a vnitrostátní postupy elektronického udělování licencí. V budoucnu by z ní mohla být vytvořena širší platforma pro spolupráci a datový prostor, které by odvětví nebo orgány dohledu mohly využívat k testování inovací. Platforma bude navržena tak, aby byla způsobilá pro případné financování z programu Digitální Evropa, který podpoří zavádění platforem pro spolupráci v oblasti začleňování digitálních technologií.

Z reakcí v rámci konzultace rovněž vyplývá, že zúčastněné strany i nadále přikládají velký význam práci zprostředkovatelů inovací v oblasti dohledu, jako jsou inovační centra a regulační pískoviště, a to i v přeshraničních souvislostech. Komise bude spolupracovat s evropskými orgány dohledu na posílení inovační sítě poskytované Evropským fórem zprostředkovatelů inovací (EFIF). Bude rovněž podporovat vnitrostátní zprostředkovatele inovací, např. prostřednictvím programu na podporu strukturálních reforem. Komise bude zejména spolupracovat s EFIF na zajištění toho, aby byl do poloviny roku 2021 k dispozici procesní rámec pro zahájení přeshraničního testování a další mechanismy usnadňující interakci podniků s orgány dohledu z různých členských států.

Dlouhodobá zásada jednotného trhu spočívá v tom, že spotřebitelé a podniky by měli mít skutečný přístup k přeshraničním službám poskytovaným podniky, které mají sídlo a podléhají dohledu v jiném členském státě, a to v souladu se společně dohodnutými pravidly („pasportizace“). V případě digitálních služeb by veškeré zbývající překážky přeshraničního poskytování takových služeb měly být obzvláště malé. Mnoho respondentů ve veřejné konzultaci však zdůraznilo, že podniky v EU působící v oblasti finančních technologií často mohou poskytovat služby pouze ve své vlastní zemi nebo omezují přístup ke svým digitálním platformám pouze na zákazníky z vybraných jurisdikcí v rámci EU. Hlavním důvodem je to, že regulační rámec se v jednotlivých zemích liší, což pro provozovatele působící ve více zemích znamená neúměrné náklady na dodržování předpisů.

Do roku 2024 by se ve všech oblastech s velkým potenciálem pro digitální finance měla uplatňovat zásada pasportizace a jednotného kontaktního místa pro udělování licencí. Podniky by měly mít možnost spolehnout se na úzkou spolupráci mezi vnitrostátními zprostředkovateli inovací v oblasti dohledu v rámci Evropského fóra zprostředkovatelů inovací (EFIF) a novou platformu EU pro digitální finance.

Na základě těchto opatření a v souvislosti se svou prací na otevřených financích (viz oddíl 4.3) má Komise v úmyslu umožnit integraci dalších prvků, aby bylo možné využívat digitálních identit například pro „onboarding“ s jinou finanční institucí. To by mohlo například zahrnovat prvky související s vhodností investorů nebo s úvěrovým profilem zákazníka.

Za druhé, v připravovaných legislativních návrzích nového rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu bude Komise dále definovat a harmonizovat požadavky na hloubkovou kontrolu klienta s cílem usnadnit používání inovativních technologií a umožnit hladký přeshraniční provoz, aniž by bylo nutné v každém členském státě uplatňovat jiné postupy nebo splnit další požadavky. To usnadní identifikaci zákazníků a kontrolu jejich oprávnění a zároveň zajistí plný soulad s přístupem založeným na posouzení rizik v rámci boje proti praní peněz a financování terorismu. Toho by mohlo být dosaženo například tím, že se stanoví, jaké doklady totožnosti jsou zapotřebí k určení totožnosti dané osoby, a vyjasní se, jaké technologie lze použít ke kontrole totožnosti na dálku. Cílem Komise, pokud jde o přezkum pravidel pro boj proti praní peněz a financování terorismu, bude rovněž navrhnout:

Do roku 2024 by EU měla provést náležitý právní rámec umožňující využívání interoperabilních řešení v oblasti digitální identity, která novým zákazníkům umožní rychlý a snadný přístup k finančním službám („onboarding“). Tento rámec by měl být založen na harmonizovanějších pravidlech boje proti praní peněz (AML) a financování terorismu (CTF) a na revidovaném rámci pro elektronickou identifikaci a služby vytvářející důvěru pro elektronické transakce (nařízení eIDAS). Měl by umožňovat opakované využívání údajů o zákaznících na základě jejich informovaného souhlasu založeného na plné transparentnosti ohledně dopadů a důsledků takového opakovaného využívání.

Komise v roce 2021 jako součást širší iniciativy v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu (AML/CFT) navrhne harmonizaci pravidel onboardingu zákazníků a v návaznosti na nadcházející přezkum nařízení eIDAS hodlá zavést interoperabilní přeshraniční rámec pro digitální identity. Komise prozkoumá, zda je třeba zavést další harmonizované režimy udělování licencí a pasportizace, bude spolupracovat s evropskými orgány dohledu na posílení Evropského fóra zprostředkovatelů inovací (EFIF) a vytvoří platformu EU pro digitální finance na podporu spolupráce mezi zúčastněnými stranami z veřejného i soukromého sektoru.

4.2 Úprava regulačního rámce EU s cílem usnadnit digitální inovace

Účelem strategie v oblasti digitálních financí je zajistit, aby regulační rámec EU pro finanční služby odpovídal potřebám digitálního věku. K tomu je mimo jiné zapotřebí umožnit využívání inovativních technologií a sladit rámec s převládajícími osvědčenými postupy při tvorbě a zavádění softwaru. Mnoho respondentů ve veřejné konzultaci zastávalo názor, že pravidla EU by měla být technologicky neutrálnější a vstřícnější k inovacím a měla by se být schopna inovacím rychleji přizpůsobovat, ale zároveň by se měla dodržovat všechna pravidla zajišťující bezpečné fungování inovací a ochranu uživatelů.

·Umožnění vzniku trhů EU s kryptoaktivy a tokenizovanými finančními nástroji

Do roku 2024 by EU měla zavést komplexní rámec umožňující zavedení technologie distribuované účetní knihy a kryptoaktiv ve finančním sektoru. Měla by se rovněž zabývat riziky spojenými s těmito technologiemi.

Kryptoaktiva a s nimi spojené blockchainy mohou v oblasti financí přinést významné příležitosti: potenciálně levné a rychlé platby, zejména u přeshraničních a mezinárodních transakcí, nové možností financování pro malé a střední podniky a efektivnější kapitálové trhy. Utilitní tokeny mohou podnítit vznik decentralizovaných blockchainových sítí a kryptoměny typu „stablecoin“ mohou být prostředkem pro platby mezi stroji v odvětví mobility, energetiky a zpracovatelského průmyslu. Nesou s sebou však také rizika, a proto by měly podléhat řádné regulaci a dohledu.

Komise dnes předkládá legislativní návrh doprovázející tuto strategii. Návrh vyjasňuje uplatňování stávajících pravidel EU na kryptoaktiva, zavádí pilotní režim pro kryptoaktiva, na která se tato pravidla vztahují, a vytváří nový právní rámec EU pro kryptoaktiva, na která se tato pravidla nevztahují, a to na základě taxonomie definic různých typů kryptoaktiv. Posledně zmíněný rámec zahrnuje utilitní tokeny a zvláštní pravidla pro regulaci konkrétních rizik pro finanční stabilitu a měnovou suverenitu v souvislosti s tokeny navázanými na jiná aktiva (nazývané „stabilní kryptoměna“ nebo „stablecoin“), které se používají pro účely plateb. Dodatečné interpretační pokyny k uplatňování stávajících pravidel zlepší regulační srozumitelnost a umožní finančnímu sektoru těžit z vyšší efektivity díky širšímu využívání technologie distribuované účetní knihy na kapitálových trzích při současném respektování pravidel bezpečnosti a zabezpečení a zachování vysoké úrovně ochrany uživatelů.

S ohledem na probíhající práci Basilejského výboru Komise současně zváží aktualizaci obezřetnostních pravidel pro kryptoaktiva v držení finančních podniků. Komise rovněž prozkoumá, jak využít technologie distribuované účetní knihy ke zdokonalení operací malých a středních podniků k získávání kapitálu.

Digitální technologie mají rovněž potenciál pro centrální banky, které mohou vyvinout digitální měny centrálních bank jako digitální alternativu k hotovosti a katalyzátor dalších inovací v oblasti plateb, financí a obchodu. Jak je podrobně uvedeno ve strategii pro malé platby, Komise podporuje práci centrálních bank, zejména Evropské centrální banky (ECB), pokud jde o úvahy o vydávání retailové digitální měny centrálních bank dostupné široké veřejnosti při současném zachování eurohotovosti jako zákonného platidla.

V zájmu podnícení rozvoje technologií distribuované účetní knihy s nízkými nebo nulovými emisemi a internetu věcí, jakož i investic do těchto technologií, bude Komise ve spolupráci s platformou pro udržitelné finance usilovat o to, aby tato odvětví byla do roku 2021 začleněna do taxonomie udržitelného financování.

·Podpora spolupráce a využívání infrastruktury cloud computingu

Cloud computing značně usnadňuje rychlý a flexibilní růst a přechod na modulární IT architekturu, která podporuje spolupráci a nejlépe vyhovuje nativním cloudovým digitálním aplikacím. Aby to usnadnila a aby zajistila, že banky a finanční služby v EU budou moci využívat výhod, které přináší využívání cloudových služeb ve vysoce zabezpečeném prostředí, k němuž mají přístup zákazníci, předkládá dnes Komise rámec dohledu pro kritické poskytovatele informačních a komunikačních technologií (IKT) finančnímu sektoru z řad třetích stran, jako jsou například poskytovatelé cloudových služeb. V souvislosti s vysoce koncentrovaným trhem Komise rovněž ve strategii EU pro data navrhla zahájit činnost evropského tržiště s cloudovými službami a do konce roku 2022 do něj integrovat kompletní soubor cloudových služeb. Toto tržiště usnadní přístup k alternativním poskytovatelům cloudových služeb, a to i ve finančním sektoru.

Komise bude rovněž podporovat spolupráci prostřednictvím dalšího posunu směrem k regulaci podle činností (viz oddíl 4.4 níže). Očekává se, že přijetí cloud computingu ve finančním sektoru podpoří další politická opatření v oblasti cloud computingu zaměřená na zlepšení hospodářské soutěže a hladkého fungování trhu, která budou vycházet z již dostupných odvětvových samoregulačních kodexů chování, pokud jde o změnu poskytovatele cloudových služeb a přenos dat. Komise požádala Agenturu Evropské Unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), aby v souladu s aktem o kybernetické bezpečnosti vypracovala systém certifikace kybernetické bezpečnosti pro cloudové služby, který povede ke zvýšení důvěry ve využívání cloud computingu, zejména ze strany finančních služeb a regulačních orgánů. Další kroky mohou zahrnovat opatření, která usnadní přechod na modulární IT architekturu a umožní spolupráci s dalšími aktéry. Tyto vztahy by rovněž mohly být rozvíjeny v rámci platformy EU pro digitální finance (viz oddíl 4.1), která by sdružovala zavedené subjekty i nové subjekty vstupující na trh.

·Podpora investic do softwaru prostřednictvím přizpůsobení obezřetnostních pravidel pro nehmotná aktiva

Digitální transformace vyžaduje, aby finanční odvětví významně investovalo do softwaru. V současné době se obezřetnostní zacházení s investicemi do softwaru v různých jurisdikcích liší, přičemž na evropské banky se vztahují přísnější kapitálové požadavky než na banky v jiných jurisdikcích. Komise s cílem usnadnit přechod k digitalizovanějšímu bankovnímu sektoru zanedlouho přijme regulační technické normy, které v současné době připravuje Evropský orgán pro bankovnictví (EBA).

·Podpora využívání nástrojů umělé inteligence

Komise má za cíl do roku 2024 ve spolupráci s evropskými orgány dohledu vyjasnit očekávání v oblasti dohledu, pokud jde o to, jak by se měl legislativní rámec pro finanční služby vztahovat na aplikace umělé inteligence (UI).

Základním příslibem nejnovějších nástrojů UI je lepší dostupnost předpovědí. To by mělo podnikům pomoci ušetřit náklady. S tím, jak se v průběhu času zlepšuje přesnost a spolehlivost predikčních technologií, může to rovněž vést k produktivnějším obchodním modelům a novým způsobům hospodářské soutěže. Na straně spotřebitelů by používání aplikací umělé inteligence mohlo podnikům umožnit poskytovat lepší a individualizovanější služby s nižšími náklady. V některých případech by to rovněž mohlo umožnit lidem, kteří byli dříve z finančních služeb vyloučeni, získat k těmto službám přístup.