1.

v souvislosti s probíhajícími jednáními o dohodě o obchodu službami předkládá Komisi následující doporučení: (a) oblast působnosti a souvislosti: i. považovat jednání o TISA za krok k tomu, aby bylo na úrovni WTO opět usilováno o stanovení náročných cílů s cílem opětovně zahájit jednání o reformované dohodě GATS; ii. znovu potvrdit, že podporuje ambiciózní, komplexní a vyvážená jednání, která by měla uvolnit nevyužité možnosti integrovanějšího celosvětového trhu služeb a zároveň zabránit sociálnímu, environmentálnímu a ekonomickému dumpingu a plně zaručovat soulad s acquis EU; ovlivňovat a regulovat podobu globalizace a posilovat mezinárodní normy a zároveň právně zajistit právo na regulaci a sledování legitimních cílů veřejné politiky, jako jsou veřejné zdraví, bezpečnost a životní prostředí; zajistit evropským dodavatelům služeb včetně malých a středních podniků širší vstup na trhy v klíčových oblastech zájmu a zároveň uspokojit potřeby citlivých odvětví, včetně všech veřejných služeb, specifickou úpravou; zajistit, že tato jednání významným a spravedlivým způsobem přispějí k vytváření pracovních míst a růstu podporujícího začleňování, a stanovit náročné obchodní normy týkající se hlavních problémů 21. století; respektovat politické, sociální a kulturní modely EU a členských států, stejně jako základní zásady zakotvené ve Smlouvách o EU, včetně těch, které jsou uvedeny v Listině základních práv Evropské unie, jako je rovnost žen a mužů; prosazovat a chránit lidská práva, demokracii a zásady právního státu na celém světě; iii. usilovat o mnohostrannost a odmítnout veškerá ustanovení nebo přílohy, které by jí bránily, které by nebyly v souladu s dohodou GATS a bránily by budoucímu začlenění do systému WTO; přijímat nové strany za podmínky, že budou ochotny přijmout už sjednaná pravidla a úroveň ambicí; podpořit širší zapojení do rozhovorů v rámci jednání; uvědomit si, že největší překážky, ale také největší možnosti růstu v oblasti obchodu službami se musí hledat u zemí BRICS (Brazílie, Rusko, Indie, Čína a Jihoafrická republika) a MINT (Mexiko, Indonésie, Nigérie a Turecko); považovat tyto země za významné destinace vývozu EU, neboť v nich roste střední třída, jsou zdrojem zpracovatelských vstupů a klíčovými uzly globálních hodnotových řetězců; otevřít cestu k zapojení rozvíjejících se a dynamických hospodářství a znovu potvrdit, že podporuje požadavek Číny na zapojení se do jednání; zajistit závazek všech účastníků dohody TISA, že výsledek jednání zahrnou do mnohostranných smluv; zajistit, aby se v tomto ohledu věnovala zvláštní pozornost rozvojovým zemím, a zahrnout do TISA ustanovení obsažená v článku IV dohody GATS; iv. poukázat na to, že podle Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (UNCTAD) představuje odvětví služeb přibližně 51 % HDP v rozvojových zemích a že stoupá vývoz služeb z afrických zemí; uznat, že obchod, včetně služeb, by mohl být za určitých podmínek spouštěcím mechanismem pro růst podporující začlenění, udržitelný rozvoj, snižování chudoby a nerovností a pro vytváření pracovních míst a že může povzbudit inovace, bude-li usnadňovat výměnu know-how, technologie a investice do výzkumu a rozvoje, a to i prostřednictvím zahraničních investic; zdůraznit proto, že bude-li rozvojovým zemím poskytnuta možnost získat spravedlivý přístup na světové trhy se službami, mohlo by se tím prohloubit jejich ekonomické začlenění a míra jejich přizpůsobení globalizaci; v. uznat, že když se jednání vedou na preferenčním základě, bude pozitivní přínos dohody TISA omezen pouze na její strany, než bude dosaženo její mnohostrannosti; odmítnout zahrnutí doložky nejvyšších výhod do dohody TISA pro strany, které nejsou smluvními stranami dohody TISA, než bude dosaženo její mnohostrannosti; odmítnou podobně jako v případě dohody GATS začlenění dohod o volném obchodu do doložky nejvyšších výhod; vi. oživit diskuse o službách v rámci rozvojového kola z Dohá; vii. zajistit synergii a konzistentnost s dvoustrannými, vícestrannými a mnohostrannými dohodami, které jsou aktuálně sjednávány, a s vývojem jednotného trhu, zejména s ohledem na jednotný digitální trh; zajistit soudržnost mezi vnitřními a vnějšími politikami EU a podporovat integrovaný přístup v oblasti zahraničních věcí; dodržovat zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a podporovat provádění cílů udržitelného rozvoje, které byly přijaty v září 2015; viii. navrhnout zvláštní záruky pro turisty, mj. v zájmu zvýšení transparentnosti mezinárodních poplatků za roamingové služby a poplatků za mezinárodní hovory a zprávy, a rovněž v zájmu snížení nepřiměřených poplatků, které jsou účtovány spotřebitelům při použití jejich kreditních karet mimo Evropu, a v zájmu zachování práva EU a členských států vydávat bezpečnostní varování týkající se turistických destinací; ix. zahrnout revizní doložku stanovující mechanismus, jenž některé straně poskytuje možnost opustit dohodu nebo pozastavit či zrušit závazky na liberalizaci služby, zejména v případě porušení pracovních a sociálních norem; x. zveřejnit bez jakéhokoli dalšího odkladu hodnocení dopadu na udržitelnost obchodu a po ukončení jednání je odpovídajícím způsobem aktualizovat, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost dopadu dohody TISA na občany, místní a oblastní orgány a rozvojové země, které se neúčastní jednání, stejně jako na sociální situaci a situaci zaměstnanosti v EU; provést podrobné a včasné posouzení účinků dohody GATS na evropské hospodářství od jejího vstupu v platnost; plně zapojit sociální partnery a občanskou společnost do dokončení hodnocení dopadu na udržitelnost obchodu; požádat výzkumné útvary Parlamentu, aby zveřejnily komplexní a informativní studii o oblasti působnosti a možných dopadech jednání o TISA, včetně z hlediska rovnosti žen a mužů, a o potřebě řešit jevy, jako je „křišťálový strop“ a rozdíly v odměňování žen a mužů; provádět kontrolu základních práv, aby mohl Parlament přijímat informované rozhodnutí o udělení nebo neudělení svého souhlasu dohody TISA; xi. zajistit, aby mechanismy řešení sporů mezi investorem a státem nemohly být „importovány“ z jiných dvoustranných smluv o investicích na základě doložek nejvyšších výhod; (b) přístup na trh: i. z oblasti působnosti dohody vyjmout veřejné a audiovizuální služby a uplatňovat obezřetný přístup ke kulturním službám, aniž by byly dotčeny závazky EU podle dohody GATS; usilovat o ambiciózní závazky napříč stranami, odvětvími a úrovněmi veřejné správy, a zejména o další otevírání zahraničních trhů v oblasti zadávání veřejných zakázek, v odvětví telekomunikací, dopravy, finančních a odborných služeb; ii. zajistit reciprocitu na všech úrovních; podpořit využívání ustanovení v oblasti horizontálních závazků, která jsou prostředkem pro stanovení společné úrovně ambicí, aniž by byla dotčena práva a povinnosti vyplývající z článků XVI a XVII dohody GATS, přičemž je třeba vzít na vědomí, že takové minimální požadavky by měly stanovovat jasné podmínky pro státy, které mají zájem o účast na dohodě; v souladu s článkem IV dohody GATS poskytovat rozvojovým a nejméně rozvinutým zemím flexibilitu, pokud jde o výši cílů, k nimž se v dohodě zavazují; dohlédnout na to, aby dohoda vedla k vytvoření rovných podmínek v odvětví služeb a otevření nových trhů poskytovatelům služeb z EU; iii. vyjmout ze závazků EU ustanovení o nových službách neuvedených v příslušném systému klasifikace, a zachovat přitom možnost jejich pozdějšího začlenění; iv. odmítnout použití doložky o zachování stávajícího stavu či o návratu k původnímu stavu, pokud jde o veškeré závazky týkající se přístupu na trh a národního zacházení, a odmítnout jejich použití na citlivá odvětví, jako např. veřejné a kulturní služby, zadávání veřejných zakázek, režim 4, dopravu a finanční služby; umožnit dostatečnou flexibilitu s cílem navrátit služby obecného hospodářského zájmu zpět pod veřejnou kontrolu; zachovat právo EU a členských států na úpravu svých prvotních harmonogramů závazků v souladu s dohodou GATS; v. převzít omezené závazky v režimu 1, zejména v oblastech digitálních a finančních služeb a silniční dopravy, s cílem zamezit regulatorní arbitráži a sociálnímu dumpingu; přijímat však ambiciózní závazky a uznat ofenzivní zájmy v oblasti služeb souvisejících se satelitními telekomunikačními sítěmi, námořních služeb a zajištění; uznat, že závazky mohou být úspěšné pouze v řádně regulovaném prostředí; zajistit, aby byly právní předpisy EU plně dodržovány a prosazovány vůči zahraničním poskytovatelům, poskytuje-li určitá společnost spotřebitelům v EU své služby ze zahraničí, a začlenit ustanovení zaručující spotřebitelům snadný přístup k nápravě; vymezit současně výzvy, kterým spotřebitelé čelí při jednání s poskytovateli služeb usazenými ve třetích zemích, a vypracovat pokyny pro spotřebitele týkající se jejich práva na nápravu v těchto situacích a v případě potřeby navrhnout konkrétní opatření; vi. přijmout ambiciózní přístup v režimu 3 a usilovat o odstranění překážek obchodní přítomnosti a usazení v třetích zemích, např. v podobě omezení podílu zahraničního kapitálu nebo požadavků na společné podniky, což má zásadní význam, pokud jde o posílení růstu služeb poskytovaných v režimu 1 a 4, při zachování současné úrovně výhrad na úrovni EU; vii. zohlednit ofenzivní zájem EU na vnější mobilitě vysoce kvalifikovaných odborníků; zdržet se přijímání nových závazků nad rámec dohody GATS v oblasti vnitřní mobility, dokud ostatní účastníci zásadně nezlepší své nabídky; vycházet z toho, že klauzule o pracovní síle zachovává právní povinnost zahraničních poskytovatelů služeb dodržovat právní předpisy EU a členských států v oblasti sociálního a pracovního práva, včetně kolektivních smluv; přijmout ambiciózní závazky podle režimu 4 v případech, které podporují závazky podle režimu 3; zachovat možnost provádět zkoušky hospodářské potřeby a trhu práce v souvislosti se smluvními poskytovateli služeb a nezávislými odborníky; viii. respektovat svrchované právo členských států rozhodovat o tom, která odvětví otevřou zahraniční konkurenci a v jakém rozsahu tak prostřednictvím omezení a výjimek učiní; netlačit na členské státy s tím, že tohoto práva nemají plně využívat; ix. v souladu s články 14 a 106 SFEU a protokolem č. 26 vyloučit z oblasti působnosti dohody stávající a budoucí služby obecného zájmu a služby všeobecného hospodářského zájmu (mimo jiné včetně těch, které se týkají vodohospodářství, zdravotnictví, sociálních služeb, systémů sociálního zabezpečení, vzdělávání, nakládání s odpady a veřejné dopravy); zajistit, že si evropské, vnitrostátní a místní orgány zachovají v plném rozsahu své oprávnění zavádět, přijímat, zachovávat či rušit jakákoli opatření, která se týkají pořizování, organizace, financování a poskytování veřejných služeb; uplatňovat tuto výjimku bez ohledu na to, jakým způsobem jsou tyto služby poskytovány nebo financovány; zajistit, aby byly z oblasti působnosti dohody vyloučeny systémy sociálního zabezpečení; odmítnout návrh týkající se přílohy o mobilitě pacientů, s nímž nesouhlasí většina účastníků dohody TISA; uznat, že evropští občané si velmi zakládají na kvalitních veřejných službách, které přispívají k sociální a územní soudržnosti; x. odmítnout omezení křížového subvencování podniků podléhajících témuž místnímu orgánu tam, kde jdou nad rámec stávajících omezení vnitrostátních a evropských právních předpisů; xi. aniž by byla dotčena ustanovení dohody GATS, snažit se zavést jednoznačnou klauzuli tzv. zlatého standardu, která by mohla být vkládána do všech obchodních dohod a která by zajišťovala, aby se doložka o veřejných zařízeních vztahovala na všechny způsoby dodávání a všechny služby, které evropské, vnitrostátní a regionální orgány považují za veřejné služby v jakémkoli odvětví, a to bez ohledu na monopolní postavení služby; xii. v souladu s čl. 167 odst. 4 SFEU a Úmluvou Organizace spojených národů pro vzdělání, vědu a kulturu (UNESCO) o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 zajistit prostřednictvím horizontální a právně závazné doložky platné pro celou dohodu, aby si strany uchovaly své právo přijímat či zachovávat jakákoli opatření, která se týkají ochrany nebo propagace kulturní a jazykové rozmanitosti bez ohledu na užitý typ technologie či způsob distribuce, ať už on-line nebo off-line; (c) pravidla upravující digitální ekonomiku; i. zajistit přeshraniční toky údajů v souladu s všeobecným právem na ochranu soukromí; ii. při vyjednávání o kapitolách týkajících se ochrany údajů a soukromí postupovat s obezřetností; iii. vycházet z toho, že ochrana údajů a právo na soukromí nejsou obchodními překážkami, ale základními právy, která jsou zakotvena v článku 39 SEU, v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie a v článku 12 Všeobecné deklarace lidských práv; vycházet z toho, že vytvoření ekonomiky založené na datech vyžaduje vysoký stupeň důvěry; zaručit bezvýhradné dodržování těchto základních práv a řádně zohledňovat nejnovější vývoj v digitální ekonomice, a to v plném souladu s rozhodnutím Evropského soudního dvora o zásadě bezpečného přístavu; doplnit komplexní, jednoznačné, horizontální, samostatné a právně závazné ustanovení vycházející z článku XIV dohody GATS, který z oblasti působnosti této dohody zcela vyjímá stávající a budoucí právní rámec EU na ochranu osobních údajů, aniž by byly stanoveny podmínky, že musí být v souladu s ostatními částmi dohody TISA; uplatňovat taková ustanovení na všechny přílohy dohody TISA; ihned formálně podpořit tyto návrhy v příloze dohody TISA o elektronickém obchodování; podpořit návrhy, jejichž cílem je zajistit, aby vnitrostátní právní rámce na ochranu osobních údajů uživatelů byly uplatňovány nediskriminačně; použít ustanovení o ochraně údajů, která jsou uvedena v příloze o elektronickém obchodování, ve všech ostatních přílohách TISA, včetně přílohy o finančních službách; iv. zajistit, aby byl celosvětový tok údajů evropských občanů plně v souladu s pravidly o ochraně údajů a bezpečnosti, která se uplatňují v Evropě; zajistit, aby občané i nadále rozhodovali o svých vlastních údajích; odmítnout proto jakákoli obecná ustanovení o tocích údajů, která by neobsahovala zmínku o nutnosti dodržovat standardy ochrany údajů; v. ihned se formálně postavit proti návrhům Spojených států týkajícím se pohybu informací; vi. zvážit, že jednoznačně definovaný a vzájemně dohodnutý právní rámec zaručuje rychlou výměnu informací, pokud to vyžadují bezpečnostní hrozby; zajistit, aby byl článek XIVa dohody GATS převzat v klíčových pasážích dohody TISA; zajistit, aby byly doložky národní bezpečnosti podmíněny vhodnými kritérii nezbytnosti; rozhodně však odmítnout jakékoli rozšíření rozsahu výjimky z důvodu národní bezpečnosti zakotvené v článku XIVa dohody GATS, stejně jako uplatňování tzv. zadních vrátek v technologiích; ihned formálně odmítnout tyto návrhy v dohodě TISA; vii. vycházet z toho, že digitální inovace stimulují hospodářský růst a růst produktivity v celém hospodářství; vycházet z toho, že toky údajů jsou zásadní hybnou silou ekonomiky služeb a nezbytným prvkem globálního hodnotového řetězce tradičních výrobních podniků a mají zásadní význam pro rozvoj jednotného digitálního trhu; usilovat proto o komplexní zákaz povinných požadavků na lokalizaci údajů a zajistit, aby dohoda TISA obsahovala pravidla schopná reagovat na budoucí vývoj a zabraňovala fragmentaci digitálního světa; zvážit, zda požadavky na povinnou lokalizaci, které podmiňují poskytování služeb požadavkem, aby poskytovatelé služeb používali místní infrastrukturu nebo zřizovali místní zastoupení, neodrazují přímé zahraniční investice jednotlivých stran, stejně jako přímé zahraniční investice určené těmto stranám; vyvinout proto úsilí s cílem zamezit v co největším možném rozsahu těmto praktikám jak v Evropě, tak i mimo Evropu, přičemž je třeba zachovat potřebné výjimky vyplývající z oprávněného veřejného zájmu, jako např. ochrany spotřebitele nebo ochrany základních práv; viii. zajistit, aby byla ustanovení závěrečné dohody v souladu se stávajícími a budoucími právními předpisy na úrovni EU, včetně nařízení o jednotném evropském trhu elektronických komunikací, obecného nařízení o ochraně údajů, směrnice o soukromí a elektronických komunikacích a 16 opatření obsažených ve sdělení o jednotném digitálním trhu; zajistit neutralitu sítě a otevřený internet; zajistit, aby bylo možné předávat osobní údaje mimo Unii pouze tehdy, budou-li dodržena ustanovení právních předpisů EU na ochranu osobních údajů o předávání do třetích zemí; zajistit zejména to, aby si EU zachovala možnost zastavit předávání osobních údajů z EU do třetích zemí, pokud pravidla třetí strany nesplňují ekvivalentní standardy EU, pokud společnosti nevyužívají jiné způsoby, jako např. závazná pravidla korporací či standardní smluvní doložky, a pokud se neuplatní výjimky uvedené v čl. 26 odst. 1 směrnice 95/46/ES; zabránit geoblokování a prosazovat zásadu otevřené správy internetu; spolupracovat s ostatními stranami na vhodném uspořádání, aby mohly být přijaty dostatečně vysoké standardy ochrany údajů; ix. podporovat hospodářskou soutěž založenou na pravidlech v odvětví telekomunikací, která bude prospěšná pro poskytovatele služeb i spotřebitele; řešit přetrvávající regulatorní nevyváženost v odvětví telekomunikací, a za tím účelem zajistit, aby smluvní strany nemohly ukládat omezení zahraničního kapitálu, a stanovit pravidla pro přístup k velkoobchodu u sítí zavedených operátorů, která budou podporovat hospodářskou soutěž, dále stanovit jasná a nediskriminační pravidla pro udělování licencí, zajistit pro poskytovatele telekomunikačních služeb v EU skutečný přístup k infrastruktuře poslední míle na exportních trzích, zajistit nezávislost regulačních orgánů a podpořit širokou definici telekomunikačních služeb, která se bude vztahovat na všechny typy sítí; zajistit rovné podmínky pro všechny provozovatele a zajistit, aby společnosti ze třetích zemí z oligopolních trhů nevyužívaly roztříštěnosti trhu EU; zajistit, aby strany dohody TISA respektovaly zásadu otevřeného a nediskriminačního přístupu poskytovatelů služeb a spotřebitelů k internetu; zajistit, aby poskytovatelé ze zemí EU měli v zemích, které jsou smluvními stranami dohody TISA, spravedlivý a vyvážený přístup na trh telekomunikačních služeb neomezovaný necelními překážkami a překážkami přeshraničního obchodu, včetně regulačních požadavků, asymetrických norem, technologických předpisů a omezení; x. důsledně podporovat ustanovení, která se týkají mezinárodního mobilního roamingu, a rozšířit je na mezinárodní hovory a zprávy; zvýšit v krátkodobém horizontu množství veřejně dostupných informací o maloobchodních sazbách a v dlouhodobém horizontu podpořit zavedení stropů v zájmu snížení cen; zajistit, aby dohoda TISA nevytvářela žádné překážky uzavírání dvoustranných dohod v této oblasti; prosazovat ochranu spotřebitele na internetu, zejména vůči nevyžádaným elektronickým zprávám komerční povahy; xi. zajistit účinnou spolupráci v oblasti zdanění digitálního hospodářství založenou na činnosti Platformy Komise pro řádnou správu daní a zajistit zejména spojitost mezi zdaněním a skutečnou hospodářskou činností společností v tomto odvětví; (d) pravidla upravující mobilitu: i. zajistit, aby EU ani jejím členským státům nic nebránilo v tom, aby zachovávaly, zlepšovaly a uplatňovaly pravidla v pracovní a sociální oblasti, kolektivní smlouvy a právní předpisy týkající se vstupu fyzických osob na území EU či jednotlivých členských států či dočasného pobytu na něm, včetně opatření nezbytných pro zajištění spořádaných přesunů fyzických osob přes hranice, jako jsou např. povolení nebo podmínky povolení vstupu; v souladu se směrnicí 96/71/ES o vysílání pracovníků zajistit, aby se minimální podmínky a pracovní podmínky hostitelské země vztahovaly na veškeré dodavatele služeb, kteří mají nebo budou v budoucnu mít přístup do EU; zajistit, aby měli všichni zaměstnanci přicházející do EU, bez ohledu na zemi svého původu, stejná pracovní práva jako státní příslušníci hostitelské země a aby byla dodržována zásada stejné odměny za stejnou práci; zajistit, aby strany TISA ratifikovaly a účinně uplatňovaly osm základních úmluv Mezinárodní organizace práce; vyzvat všechny strany k ratifikaci a provedení hlavních standardů MOP a prosazovat další příslušné úmluvy MOP a rezoluce OSN; zajistit, aby na území EU bylo dodržováno pracovní právo EU a členských států, stejně jako kolektivní dohody; posílit evropské mechanismy sledování a vymáhání za účelem potírání protiprávního jednání; vyzvat členské státy, aby navýšily zdroje vyčleněné pro inspektoráty práce; co nejrychleji shromáždit a předložit podrobné informace o počtu a typu poskytovatelů služeb, kteří v současnosti provozují svou činnost v EU v rámci režimu 4, včetně doby trvání jejich pobytu; zajistit zefektivnění přeshraničního přístupu k údajům v EU v budoucnosti; zahrnout ustanovení bránící společnostem v tom, aby při vyjednáváních o kolektivních smlouvách a řešení pracovněprávních sporů využívaly pracovníky ze třetích zemí s cílem obcházet nebo oslabovat práva zaměstnanců na protestní akce, a umožnit, aby účastníci TISA mohli uplatnit jakákoli nezbytná ochranná opatření, pokud by byl vyvíjen tlak na domácí mzdy, pokud by byla ohrožena práva domácích pracovníků nebo by byly porušovány další smluvené normy, v souladu s omezeními stanovenými v článku X dohody GATS; vybízet všechny smluvní strany, aby dodržovaly pokyny OECD pro nadnárodní společnosti; ii. opětovně zdůraznit, že závazky podle režimu 4 se musí použít pouze na pohyb vysoce kvalifikované pracovní síly, jako jsou osoby, které absolvovaly vysokoškolské nebo rovnocenné magisterské studium nebo jsou zaměstnané na vyšší manažerské pozici, ke zvláštním účelům, a to po vymezenou dobu a na základě přesných podmínek, které jsou vymezeny vnitrostátními právními předpisy země, ve které jsou služby prováděny, a smlouvou, která je v souladu s těmito vnitrostátními právními předpisy; v této souvislosti vyzývá, aby byl naplněn a prováděn článek 16 směrnice o službách (2006/123/ES); odmítnout zásadní změny pravidel režimu 4, jak jsou vymezeny v dohodě GATS, a zvážit revizi směrnice 2014/66/EU o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí na základě převedení v rámci společnosti; iii. považovat přílohu k režimu 4 za ofenzivní zájem Evropy, neboť kvalifikovaní pracovníci EU mají špičkové vzdělání a jsou mobilní a společnosti v EU potřebují v zájmu podpory rozvoje nových podnikatelských činností v narůstajícím rozsahu využívat v rámci Evropy specifické odborné znalosti zahraničních kvalifikovaných pracovníků a svých zaměstnanců mimo Evropu; zajistit, aby mobilita byla výhodná nejen pro evropské společnosti, ale také pro evropské pracovníky; iv. vystoupit proti jakýmkoli ustanovením o vízech nebo jiných postupech pro vstup, s výjimkou těch, která se zaměřují na zvýšení transparentnosti a zjednodušení správních postupů; zajistit, aby se dohoda TISA nevztahovala na opatření týkající se fyzických osob usilujících o vstup na trh práce některé strany, ani na opatření týkající se občanství, trvalého pobytu nebo zaměstnání v trvalém pracovním poměru; stanovit odpovídající ochranná opatření, která zajistí, aby se poskytovatelé dočasných služeb vraceli zpět; v. usilovat o horizontální zákaz požadavku na zřízení obchodní pobočky či nutnost mít bydliště jakožto nezbytné náležitosti pro poskytování odborných služeb; omezit oblast působnosti přílohy o odborných službách na seznam závazků přijatých jednotlivými stranami; vi. usilovat o vytvoření rámce pro vzájemné uznávání odborné přípravy, úrovní vysokoškolského vzdělání a odborných kvalifikací, zejména v odvětví architektury, účetnictví a právních služeb, a zajistit odbornou způsobilost dodavatelů, a tím i kvalitu poskytovaných služeb v souladu se směrnicemi EU o uznávání odborných kvalifikací, a vyvarovat se přitom automatického a hromadného uznávání vysokoškolských diplomů; vii. požadovat jasnou definici pracovníků, na něž se vztahuje příloha o režimu 4; (e) pravidla týkající se finančních služeb: i. dosáhnout dohody, která bude obsahovat ambiciózní a současně vyváženou přílohu pokrývající poskytování všech typů finančních služeb, zejména v bankovnictví a pojišťovnictví, půjde nad rámec přílohy o finančních službách dohody GATS a bude podporovat dlouhodobě udržitelný růst v souladu s cíli strategie Evropa 2020; usilovat o zvyšování stability finančního systému a jednotlivých finančních institucí zaručením plného souladu s regulačním prostředím v období po skončení krize a zaručením spravedlivé hospodářské soutěže mezi poskytovateli finančních služeb; dosáhnout dohody, která bude přínosná pro evropské spotřebitele a poskytne jim ochranu v podobě většího sbližování regulace finančního sektoru a širší nabídky finančních služeb; zaměřit se na zajištění odpovídající úrovně ochrany spotřebitelů, včetně ochrany údajů a práva na soukromí, stejně jako poskytování srozumitelných a přesných informací, které jsou nezbytné pro snížení informační asymetrie; ii. zavázat strany dohody TISA, aby prováděly a uplatňovaly mezinárodní standardy v oblasti regulace finančního sektoru a vykonávaly nad ním dohled, jak byly například potvrzeny skupinou G 20, Basilejským výborem pro bankovní dohled, Radou pro finanční stabilitu, Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry a Mezinárodní asociací dozorů v pojišťovnictví; učinit kroky k zajištění toho, aby byly do dohody TISA zařazeny klíčové prvky Ujednání WTO o závazcích v oblasti finančních služeb, a současně zlepšit návrhy ujednání tak, aby bylo plně v souladu se stávajícími směry politiky EU v těchto oblastech; zajistit, aby TISA přispívala k zmírnění dvojího zdanění a nijak neusnadňovala či nenabízela prostor pro daňové podvody, daňové úniky, agresivní daňové plánování nebo praní peněz; vyžadovat podstatné závazky, zejména pokud jde o přístup na trh, od zemí, které v současnosti nemají dvoustranné obchodní dohody s EU, např. Austrálie, Nový Zéland, Hongkong a Tchaj-wan, nebo velmi omezené závazky na úrovni WTO, např. Chile nebo Turecko, či velmi omezené dvoustranné závazky v oblasti finančních služeb, např. Mexiko; iii. zahrnout do dohody TISA obezřetnostní výjimku vycházející z výjimky obsažené v komplexní dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci uzavřené mezi EU a Kanadou (CETA), která zachová svrchované právo strany odchýlit se od svých obchodních závazků a přijmout jakékoliv opatření, které považuje za nezbytné za účelem regulace svého finančního a bankovního sektoru z obezřetnostních důvodů a pro účely dohledu s cílem zajistit stabilitu a integritu finančního systému strany; iv. zajistit, že v oblasti finančních služeb nebudou přijímány žádné nové závazky, které by mohly ohrozit finanční regulaci EU tím, že by EU nutily, aby opustila svůj posílený regulační rámec pro finanční odvětví, nebo tím, že by EU bránily v tom, aby uplatňovala právní předpisy s cílem zamezit nadměrnému podstupování rizik ze strany finančních institucí; zajistit, aby tato dohoda nijak neomezila možnost regulačních orgánů EU na základě svého regulačního rámce schvalovat nebo zamítat jakékoli stávající nebo nové finanční produkty; v. u vědomí nutnosti rozšířit celosvětový přístup k finančním službám – s ohledem na jejich význam pro růst a hospodářství –, vyloučit přeshraniční finanční služby ze závazků EU, včetně správy portfolia, dokud nebude dosaženo souladu regulace finančního sektoru na nejvyšší úrovni, s výjimkou ojedinělých a řádně odůvodněných případů, jako například zajišťovací služby poskytované mezi podniky; vzít v úvahu zejména skutečnost, že jednoznačná a stabilní pravidla a postupy pro schvalování podniků se sídlem ve třetí zemi, které mají poskytovat tyto služby v EU, a případně uznání toho, že země původu těchto subjektů má vymahatelný právní a dohledový rámec rovnocenný s rámcem EU, jsou nezbytné k zajištění toho, aby v Unii nemohl působit žádný subjekt bez dohledu a aby bylo dosaženo rovnocenných podmínek pro všechny subjekty, bez ohledu na jurisdikci země, v níž sídlí; současně s dohodou TISA neprodleně učinit kroky s cílem sblížit různé způsoby, jak země v současnosti uznávají rovnocennost systémů právních úprav a dohledu jiných jurisdikcí, jež jsou příčinou stávající roztříštěnosti světových trhů finančních služeb, docílením obecné shody na tom, že rozhodnutí o rovnocennosti by mělo být výsledkem transparentního posouzení toho, zda pravidla každé jurisdikce dosahují stejných cílů, a že ačkoli by se toto rozhodnutí mělo opírat o včasné a časté dvoustranné rozhovory, může být jednostranné, není-li vzájemné uznání možné; vi. vyžadovat důkladné, nezávislé předběžné posouzení dopadů ke zhodnocení hospodářských a sociálních důsledků další finanční liberalizace v rámci dohody TISA; vii. uznat, že opětovná regulační činnost po finanční krizi ještě neskončila a že je kromě toho třeba klást požadavky na určité právní formy, rozdělování (např. oddělování bank), změny podnikání nebo zmenšování velikosti; (f) pravidla týkající se logistiky: i. usilovat o ambiciózní, avšak vyvážené výsledky v odvětví dopravy, které mají zásadní význam pro udržitelný rozvoj celosvětových hodnotových řetězců; zvýšit rychlost, spolehlivost, bezpečnost a interoperabilitu dopravních služeb, což bude přínosem pro zákazníky z řad podniků i jednotlivé uživatele a pracovníky; zajistit soudržnost s politikou EU v oblasti změny klimatu; mít na paměti, jaký mají přepravní a doručovací služby význam pro evropské hospodářství a zaměstnanost, vzhledem k tomu, že 40 % veškerého obchodního loďstva světa vlastní evropští majitelé, letecký průmysl zajišťuje více než 5 milionů pracovních míst, že více než polovina výroby železničních zařízení a železničních služeb na světě pochází z evropského železničního průmyslu a že silniční doprava má významné místo v oblasti logistiky v EU; uznat proto, že dopravní služby mají potenciál snížit míru nezaměstnanosti v Evropě; zajistit, aby se v rámci jednání zohlednil rychlý vývoj v odvětví dopravy a rostoucí význam druhů dopravy, které nabízí ekonomika sdílení pro každodenní život obyvatel Evropy; požadovat, aby zahraniční společnosti, které poskytují dopravní či doručovací služby v rámci EU, beze zbytku splňovaly současné regulační normy EU; ii. usilovat o zlepšení přístupu na zahraniční trhy a snížení protisoutěžních regulačních postupů, zejména těch, které poškozují životní prostředí a snižují účinnost dopravních služeb, a omezení ukládaných třetími zeměmi v souvislosti se zahraničním vlastnictvím, a zároveň zajistit veřejným orgánům právo na regulaci dopravy a zaručení veřejné dopravy; řešit omezení odvětví kabotáže a zamezit tomu, aby se přepravci navraceli ze své hostitelské země bez nákladu, a to zejména v přílohách o námořní a letecké dopravě; iii. navrhnout ustanovení, jejichž cílem je posílit práva cestujících, zejména v příloze o letecké dopravě, jakož i ve vztahu ke všem dopravním prostředkům, tak aby dohoda byla přínosná i pro spotřebitele; iv. zachovat práva členských států, pokud jde o stávající či budoucí vnitrostátní předpisy a dvoustranné či mnohostranné dohody týkající se silniční dopravy, včetně požadavků pro vydávání povolení k tranzitu; vyloučit z oblasti působnosti přílohy o silniční dopravě jakákoli ustanovení usnadňující profesionálním řidičům vstup a pobyt; odmítnout veškeré žádosti o to, aby byly v odvětví silniční dopravy přijaty jakékoli závazky v režimu 4; v. zajistit soulad s mezinárodními normami, například normami schválenými Mezinárodní námořní organizací a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, považovat je za minimální standardy a vystupovat proti jakémukoli snížení těchto mezinárodních standardů; z dlouhodobého hlediska usilovat o závazná pravidla mezinárodního obchodu pro odvětví námořní dopravy a odvětví letectví; zajistit, aby byly uplatňovány úmluvy Mezinárodní organizace práce týkající se odvětví logistiky a dopravy, například Úmluva o práci na moři; zdůraznit, že právní předpisy EU a členských států zajišťují podporu pro zaměstnance, a to i pokud jde o jejich bezpečnost a jistotu práce, pro spotřebitele a životní prostředí; poukázat na to, že všichni poskytovatelé služeb uvnitř EU, ať už jde o zahraniční nebo domácí subjekty, musí tyto právní předpisy dodržovat; uznat, že kvalita služeb je nerozlučně spjata s kvalitou pracovních míst a uplatňovanými regulačními rámci; vi. usilovat o vhodnou rovnováhu mezi liberalizací konkurenceschopného poštovního sektoru, který je klíčový pro další rozvoj služeb a digitální ekonomiky, a ochranou univerzálních poštovních služeb, které mají zásadní význam pro podporu sociální, hospodářské a územní soudržnosti; zamezit proto křížovému protisoutěžnímu subvencování a posílit přístup na trhy zemí mimo EU a současně zajistit plnění povinnosti poskytovat všeobecné služby, jak je vymezují jednotlivé strany; vii. připomenout, že námořní doprava hraje ve světovém hospodářství zásadní roli jako průmyslové odvětví i jako zprostředkovatel mezinárodního obchodu; podpořit vznik srozumitelného textu, který jasně přislíbí zajištění přístupu do přístavů a na trh a vnitrostátní úpravu mezinárodních námořních dopravních služeb; (g) pravidla týkající se domácí regulace a transparentnosti: i. zajistit zákonné právo evropských, vnitrostátních a místních orgánů na regulaci ve veřejném zájmu způsobem, který nebude více omezující než v případě dohody GATS a nebude vyžadovat ověřování nezbytnosti; zajistit, aby ustanovení příloh nebyla více omezující než zásady zakotvené v článku VI dohody GATS nebo v právu EU; ii. uznat, že strany účastnící se jednání disponují právním státem, nezávislým soudnictvím a možnostmi odvolání, což zaručuje práva investorů a občanů; iii. podporovat řádnou správu a transparentnost a prosazovat osvědčenou praxi ve správních, regulačních a legislativních postupech, a to podněcováním k širokému využívání opatření, která posilují nezávislost činitelů s rozhodovací pravomocí, zvyšují transparentnost a demokratickou odpovědnost rozhodování a snižují byrokratickou zátěž; zdůraznit, že jádrem regulatorního úsilí musí být bezpečnost a ochrana spotřebitele, zdraví a životního prostředí a pracovní práva; zajistit, aby veškeré změny regulační ochrany v EU vedly vždy ke zvýšení, a nikoli snížení její úrovně; iv. zajistit, že bude zaručena univerzální služba, aby například lidé žijící ve vzdálených regionech, v příhraničních oblastech, na ostrovech nebo v horských oblastech mohli využívat stejně kvalitních služeb a nemuseli nést vyšší finanční zátěž než občané v městských aglomeracích; v. vycházet z toho, že v souladu s ustanoveními dohody GATS by příloha o vnitrostátní právní úpravě měla stranám bránit v zavádění skrytých překážek obchodu a v ukládání zbytečných povinností zahraničním společnostem, zejména pokud žádají o různá povolení; zajistit, aby vnitrostátní právní úprava nadále splňovala cíle veřejné politiky; vi. zajistit, aby se sjednaná pravidla vztahovala pouze na opatření související s obchodem, jako jsou například požadavky a postupy týkající se odborné způsobilosti a licencí, a byla uplatňována pouze v odvětvích, v nichž smluvní strana přijala příslušné závazky; vii. požádat o právní stanovisko před hlasováním Parlamentu o konečném znění dohody a zveřejnit je, aby bylo možné podrobně posoudit obě přílohy o domácí regulaci a transparentnosti s ohledem na právo EU a posoudit, zda jsou právní závazky stanovené v těchto přílohách již v rámci EU dodržovány; viii. jasně vymezit zásady tvorby práva, kterými je transparentnost a objektivita, aby se zajistilo, že se z těchto pojmů nestane ustanovení, které lze obecně použít na širokou škálu situací; ix. zveřejnit na internetu informace o právních úpravách v oblasti obchodu a jejich provádění, včetně právních úprav platných na nižší než celostátní úrovni; zaměřit se na pravidla upravující udělování licencí a povolení; zejména prosazovat, aby byl na internetu zřízen informační režim pro malé a střední podniky v podobě jednotného kontaktního místa, a zapojit malé a střední podniky do jeho vytváření; x. zajistit, aby byly správní poplatky vybírané od zahraničních společností spravedlivé a nediskriminační a aby byly dostatečné prostředky nápravy, které umožní podat žalobu k vnitrostátnímu soudu, stejně dostupné pro domácí i zahraniční poskytovatele, a aby byla soudní rozhodnutí vydávána v přiměřené lhůtě; xi. zachovat unijní praxi veřejných konzultací před přípravou legislativních návrhů; zajistit, aby výsledky těchto konzultací byly během jednání důsledně zohledňovány; xii. vystoupit proti jakýmkoli návrhům, které by požadovaly, aby byly návrhy právních předpisů před zveřejněním povinně předkládány třetím stranám; mít na paměti, že zainteresované strany nemají stejný přístup ke zdrojům a odborným poznatkům, a zajistit, aby zavedení postupu dobrovolné konzultace se zainteresovanými stranami v dohodě TISA nevedlo k neúmyslnému upřednostňování lépe finančně zajištěných organizací; (h) pravidla obsažená v jiných oblastech regulace: i. vycházet z toho, že TISA skýtá příležitost zajistit, že hospodářská soutěž bude probíhat podle pravidel, a nikoli, že se bude soutěžit o pravidla nejvýhodnější; ii. zajistit, aby dohodnuté závazky byly v praxi respektovány, umožnit účinná protiopatření a odrazovat od porušování závazků; zahrnout proto do dohody mechanismus pro mezistátní urovnávání sporů, který by se používal do té doby, než bude dosaženo mnohostrannosti dohody a budou dostupné mechanismy urovnávání sporů WTO; provést revizi nařízení (EU) č. 654/2014 o výkonu práv Unie za účelem uplatňování a prosazování pravidel mezinárodního obchodu s cílem zajistit, aby EU mohla přijímat protiopatření v odvětví služeb; iii. hájit zařazení regulační přílohy týkající se veřejných zakázek v zájmu co nejvyšší účasti evropských společností v zahraničních výběrových řízeních při zachování kritérií EU, včetně sociálních a environmentálních kritérií, a postupů v rámci evropských nabídkových řízení, zejména pokud jde o přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám, kritérií způsobilosti založených na nejlepším poměru kvality a ceny a nejnižších prahových hodnot pro uplatňování závazků; překonat nedostatečnou transparentnost a překážky bránící v přístupu na trh u mimoevropských výběrových řízení a nedostatek vzájemnosti v této oblasti na všech úrovních veřejné správy, o čemž svědčí preferenční zacházení, které bylo v několika zemích uděleno domácím společnostem, přičemž v zájmu mnohostrannosti je třeba zachovat možnost zvolit si přístup na trh a národní zacházení; podpořit ratifikaci a provádění Dohody WTO o veřejných zakázkách a jejího pozměněného znění z roku 2011 těmi stranami, které tak ještě neučinily; vyzvat Evropskou unii, aby po vzoru „American Business Act“ zavedla „European Business Act“, který podpoří hospodářský rozvoj malých a středních podniků a evropského průmyslu; iv. zajistit ochranu malých a středně velkých poskytovatelů služeb z EU před nekalými obchodními praktikami ze strany poskytovatelů služeb pocházejících ze zemí mimo EU; v. snížit zbytečné překážky v obchodu službami v oblasti energie a životního prostředí, a to zejména ty, které souvisejí s rozvojem a podporou obnovitelné energie a technologií šetrných k životnímu prostředí, ale zachovat přitom možnost vydávat výhrady týkající se přístupu na trh a národního zacházení u všech způsobů dodávání v této oblasti, neboť rostoucí počet služeb, jako je montáž, údržba a opravy, je v těchto dvou oblastech prodáván společně s produktem; potvrdit výslovnou svrchovanost volby stran, pokud jde o zdroje energie, v souladu s ustanoveními Smlouvy a prostřednictvím zlepšení ustanovení rovnocenných ustanovením dohody GATS právně zajistit právo EU regulovat, zejména za účelem splnění evropských cílů v oblasti udržitelnosti, politiky v oblasti klimatu, bezpečnosti a dostupnosti; vi. zajistit, aby budoucí závazky v oblasti zadávání veřejných zakázek nebyly v rozporu s místními nebo vnitrostátními právními předpisy kterékoli strany; (i) informovanost veřejnosti a politiků: i. zajistit co nejvyšší úroveň transparentnosti, dialogu a zodpovědnosti; ii. v plné míře informovat Evropský parlament, a to bezprostředně ve všech stádiích jednání; zajistit, aby všichni poslanci Evropského parlamentu dostávali veškeré dokumenty týkající se jednání o TISA, včetně interních dokumentů Evropské komise, jako jsou například podrobné zápisy z jednotlivých kol jednání a důkladná posouzení nabídek stran dohody TISA, za předpokladu, že bude zachována řádná důvěrnost; v souladu s politikou WTO, judikaturou Evropského soudního dvora o utajovaných dokumentech a s omezeními zakotvenými v acquis EU, zejména v nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům, zveřejňovat dokumenty z jednání s výjimkou těch, které jsou v jednotlivých případech a s jasným odůvodněním označeny za tajné; iii. uvítat výrazný trend ke zvyšování transparentnosti vůči veřejnosti od evropských voleb v roce 2014, včetně zveřejnění nabídek přístupu na trh učiněných EU a mandátu, který udělila Rada; dále rozšiřovat toto úsilí poskytováním informativních přehledů, které jasným a srozumitelným způsobem vysvětlí každou část dohody, a zveřejňováním zpráv po jednotlivých kolech jednání na internetových stránkách Europa; podněcovat naše partnery v jednání ke zvýšení transparentnosti, aby dohoda TISA nebyla vyjednávána za podmínek, které jsou méně transparentní než podmínky nastolené pod vedením WTO; iv. zajistit skutečnou a průběžnou spolupráci orgánů EU se všemi příslušnými zúčastněnými stranami v procesu vyjednávání; vyzvat k tomu, aby se tato spolupráce v průběhu jednání prohloubila, aby tak byla odpovídajícím způsobem vzata do úvahy očekávání evropské občanské společnosti, sociálních partnerů a ostatních zúčastněných stran, a to i v rámci dialogu s občanskou společností; zdůraznit, že členské státy, které stanovují směrnice pro jednání, hrají v této souvislosti zásadní úlohu; v. podpořit členské státy v tom, aby do probíhajících jednání zapojily své vnitrostátní parlamenty a místní a regionální orgány, aby s nimi jednání konzultovaly a průběžně je o nich informovaly; vi. přizvat zástupce místních a regionálních orgánů, které jsou na úrovni EU zastoupeny Výborem regionů, k dialogům pořádaným Komisí na začátku a na konci každého kola jednání.