Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Obchodní dohody proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými /* KOM/2011/0380 v konečném znění - 2011/0167 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Dohoda ACTA usiluje o zřízení komplexního mezinárodního rámce, který bude EU pomáhat v účinném boji proti porušování práv k duševnímu vlastnictví. Toto porušování práv ohrožuje zákonný obchod a konkurenceschopnost EU a má tak negativní dopad na růst a pracovní místa. Dohoda ACTA obsahuje nejnovější ustanovení týkající se prosazování práv k duševnímu vlastnictví, včetně ustanovení o opatřeních pro prosazování v oblasti občanskoprávní, trestněprávní, na hranicích a v digitálním prostředí, mechanismy pevné spolupráce mezi stranami dohody ACTA na podporu jejich úsilí o prosazování práva a stanovování osvědčených postupů pro účinné prosazování práv k duševnímu vlastnictví. 2. I když dohoda ACTA nemění acquis EU, protože právní předpisy EU jsou již podstatně modernější než platné mezinárodní normy, bude zavádět nové mezinárodní normy vycházející z dohody WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (přijaté v roce 1994). Bude tedy přínosem pro vyvážející majitele práv EU činné na světovém trhu, kteří jsou v současné době poškozováni soustavným a velmi rozšířeným porušováním jejich autorských práv, ochranných známek, patentů, vzorů a zeměpisných označení v cizině. 3. Dohoda ACTA je zároveň dohodou vyváženou, protože plně uznává práva občanů i obavy významných zúčastněných stran, jako jsou spotřebitelé, poskytovatelé internetových služeb a partneři v rozvojových zemích. 4. Po přijetí směrnic pro jednání Radou dne 14. dubna 2008 byla jednání zahájena dne 3. června 2008. Dohoda byla uzavřena dne 15. listopadu 2010 a znění bylo parafováno po jedenácti kolech jednání dne 25. listopadu. 5. Členské státy EU byly o postupu jednání informovány ústně a písemně prostřednictvím výboru Rady pro obchodní politiku. Rotující předsednictví EU vedla jednání o věcech trestněprávního prosazování na základě stanovisek jednomyslně schválených a přijatých Radou v rámci výboru COREPER. Evropský parlament byl také pravidelně informován o vývoji prostřednictvím svého výboru pro mezinárodní obchod (výboru INTA) a komisařem De Guchtem na třech plenárních zasedáních v roce 2010. Dne 24. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení, jímž podpořil dohodu ACTA. 6. Dohoda ACTA obsahuje několik ustanovení týkajících se trestněprávního prosazování, které patří do oblasti působnosti čl. 83 odst. 2 SFEU. Tyto části dohody, na rozdíl od částí, na které se vztahuje článek 207, spadají do oblasti sdílených pravomocí (čl. 2 odst. 2 SFEU). Pokud určitá záležitost spadá do sdílené pravomoci, právně závazné akty může vytvářet a přijímat buď Evropská unie nebo členské státy. Pokud jde o podpis a uzavření dohody ACTA, Komise se rozhodla, že nenavrhne, aby Evropská unie vykonávala svoji možnou pravomoc v oblasti trestněprávního prosazování podle čl. 83 odst. 2 SFEU. Komise toto rozhodnutí považuje za vhodné, neboť nikdy nebylo jejím záměrem, pokud jde o jednání o dohodě ACTA, měnit acquis EU nebo harmonizovat právní předpisy EU v oblasti trestněprávního prosazování práv duševního vlastnictví. Z tohoto důvodu Komise navrhuje, aby dohodu ACTA podepsala a uzavřela jak EU, tak všechny členské státy. 7. Stanovisko Komise týkající se dohody ACTA a čl. 83 odst. 2 SFEU nemá vliv na stanovisko Komise k budoucímu vykonávání sdílených pravomocí podle čl. 83 odst. 2 SFEU Evropskou unií, pokud jde o jiné iniciativy. 2011/0167 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Obchodní dohody proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[1], vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 14. dubna 2008 zmocnila Rada Komisi, aby jménem Evropské unie a jejích členských států jednala o mnohostranné Obchodní dohodě proti padělatelství. (2) Tato jednání byla dokončena a Obchodní dohoda proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými byla dne 25. listopadu 2010 parafována. (3) V souladu s rozhodnutím Rady č. …/2010/EU ze dne …[2] byla dohoda podepsána jménem Evropské unie dne … (4) Dohoda by měla být schválena, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Obchodní dohoda proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými[3] se schvaluje jménem Evropské unie. Znění dohody, která má být uzavřena, se připojuje k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou uložit jménem Evropské unie listinu o schválení dohody jako výraz souhlasu Evropské unie s tím, že touto dohodou bude vázána. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Datum vstupu dohody v platnost bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne Za Radu předseda PŘÍLOHA Obchodní dohoda proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými Smluvní strany této dohody, berouce na vědomí, že účinné prosazování práv k duševnímu vlastnictví je klíčové pro udržení hospodářského růstu ve všech odvětvích a celosvětově; vědomy si skutečnosti, že rozšiřování padělků a nedovolených napodobenin, jakož i služeb, které šíří materiál porušující právo, ohrožuje zákonný obchod a udržitelný rozvoj světového hospodářství, způsobuje značné finanční ztráty majitelům práv a zákonně jednajícím podnikům a v některých případech je zdrojem příjmu pro organizovaný zločin a jinak představuje rizika pro veřejnost; přejíce si bojovat proti tomuto rozšiřování prostřednictvím posílené mezinárodní spolupráce a účinnějšího mezinárodního prosazování; hodlajíce poskytnout účinné a vhodné prostředky doplňující Dohodu TRIPS za účelem prosazování práv k duševnímu vlastnictví, s přihlédnutím k rozdílnosti jejich příslušných právních systémů a postupů; přejíce si zajistit, aby se opatření a postupy k prosazování práv k duševnímu vlastnictví nestaly samy o sobě překážkami zákonného obchodu; přejíce si řešit problém porušování práv k duševnímu vlastnictví, včetně porušování, k němuž dochází v digitálním prostředí, zejména co se týče autorských nebo souvisejících práv, způsobem, který vyrovnává práva a zájmy příslušných majitelů práv, poskytovatelů služeb a uživatelů; přejíce si podporovat spolupráci mezi poskytovateli služeb a majiteli práv za účelem řešení závažného porušování práv v digitálním prostředí; přejíce si, aby tato dohoda fungovala ve vzájemný prospěch mezinárodní činnosti a spolupráce v oblasti vynucování práva ve významných mezinárodních organizacích; uznávajíce zásady stanovené v prohlášení z Dohá o Dohodě TRIPS a veřejném zdraví přijatém dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci WTO, se dohodly takto: Kapitola I: Výchozí ustanovení a obecné definice Oddíl 1: Výchozí ustanovení Článek 1: Vztah k jiným dohodám Tato dohoda v žádném případě neruší závazky jedné strany vůči každé další straně podle stávajících dohod včetně dohody TRIPS. Článek 2: Povaha a rozsah povinností 1. Každá strana uplatňuje ustanovení této dohody. Smluvní strany mohou provést ve svém právu komplexnější prosazování práv k duševnímu vlastnictví než vyžaduje tato dohoda, není-li takové prosazování v rozporu s ustanoveními této dohody. Každá strana může určit vhodnou metodu provádění ustanovení této dohody v rámci svého právního systému a právních postupů. 2. Žádné ustanovení této dohody nezakládá žádnou povinnost vztahující se k rozdělení zdrojů na prostředky pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví a prostředky pro uplatňování právních předpisů obecně. 3. Na tuto dohodu se obdobně vztahují cíle a zásady stanovené v části I dohody TRIPS, zejména v článcích 7 a 8. Článek 3: Vztah k normám týkajícím se dostupnosti a rozsahu práv k duševnímu vlastnictví 1. Touto dohodou nejsou dotčena ustanovení právních předpisů smluvní strany upravujících dostupnost, nabývání, rozsah a zachování práv k duševnímu vlastnictví. 2. Tato dohoda nezakládá žádnou povinnost strany uplatňovat opatření, jestliže právo k duševnímu vlastnictví není chráněno podle jejích právních předpisů a nařízení. Článek 4: Ochrana soukromí a zpřístupňování informací 1. Žádné ustanovení této dohody nevyžaduje, aby smluvní strana zpřístupňovala: a) informace, jejichž zpřístupnění by bylo v rozporu s jejími právními předpisy, včetně zákonů na ochranu práv na soukromí, nebo s mezinárodními dohodami, k nimž přistoupila; b) důvěrné informace, jejichž zpřístupnění by bránilo prosazení práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem; nebo c) důvěrné informace, jejichž zpřístupnění by poškodilo legitimní podnikatelské zájmy konkrétních podniků, veřejných nebo soukromých. 2. Poskytuje-li smluvní strana písemné informace v souladu s ustanoveními této dohody, smluvní strana přijímající tyto informace se v souladu se svými právními předpisy a postupy zdrží zveřejnění nebo použití těchto informací pro jiný účel, než pro který jí byly informace poskytnuty, bez předchozího souhlasu strany poskytující informace. Oddíl 2: Obecné definice Článek 5: Obecné definice Není-li stanoveno jinak, mají pro účely této dohody uvedené pojmy následující význam: a) dohodou ACTA se rozumí Obchodní dohoda proti padělatelství; b) výborem se rozumí výbor ACTA zřízený podle kapitoly V (Institucionální opatření); c) příslušnými orgány se rozumí příslušné soudní, správní nebo donucovací orgány podle práva smluvní strany; d) zbožím s padělanou ochrannou známkou se rozumí jakékoli zboží včetně obalu neoprávněně označené ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou platně zapsanou pro takové zboží nebo která nemůže být od této ochranné známky ve svých podstatných znacích odlišena, a tím porušuje práva majitele předmětné ochranné známky podle právních předpisů země, v které se uplatňují řízení stanovená v kapitole II (Právní rámec pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví); e) výraz země je třeba chápat ve smyslu stanoveném ve vysvětlivkách k Dohodě o WTO; f) režimem tranzitu se rozumí celní režim, v kterém se zboží dopravuje pod celním dohledem z jednoho celního úřadu do jiného; g) dny se rozumí kalendářní dny; h) výraz duševní vlastnictví se vztahuje na všechny kategorie duševního vlastnictví, které jsou předmětem oddílů 1 až 7 části II dohody TRIPS; i) zbožím v tranzitu se rozumí zboží v režimu celního tranzitu nebo překládky; j) osobou se rozumí fyzická nebo právnická osoba; k) zbožím porušujícím autorská práva se rozumí jakékoli zboží, které je kopií pořízenou bez souhlasu právoplatného majitele nebo majitelem práva řádně zplnomocněné osoby v zemi výroby a jež je přímo či nepřímo pořízeno z výrobku, jestliže by pořízení takové kopie představovalo porušení autorského práva nebo příbuzného práva podle právních předpisů země, v níž se uplatňují řízení stanovená v kapitole II (Právní rámec pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví); l) výraz majitel práv zahrnuje federaci nebo asociaci, která má pravomoc vymáhat práva k duševnímu vlastnictví; m) územím se pro účely oddílu 3 (Opatření na hranicích) kapitoly II (Právní rámec pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví) rozumí celní území a všechna svobodná celní pásma[4] smluvní strany; n) překládkou se rozumí celní režim, v němž se zboží přemístí pod celním dohledem z dopravního prostředku použitého k dovozu na dopravní prostředek určený k vývozu, a to v prostoru jednoho celního úřadu, který je úřadem jak dovozu, tak vývozu; o) Dohodou TRIPS se rozumí Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví souvisejících s obchodem obsažená v příloze 1C Dohody o WTO; p) WTO se rozumí Světová obchodní organizace; a q) Dohodou o WTO Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše podepsaná dne 15. dubna 1994. Kapitola II: Právní rámec pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví Oddíl 1: Obecné povinnosti Článek 6: Obecné povinnosti v souvislosti s prosazováním práv 1. Každá strana zajistí, aby její právní řád zahrnoval postupy prosazování práv, uvedené v této části, způsobem umožňujícím účinné kroky vůči jakémukoli porušování práv k duševnímu vlastnictví upravených touto dohodou, včetně urychlených nápravných opatření, která by zabránila porušování, a opatření, která mají odrazující účinek vůči dalšímu porušování. Tyto postupy budou uplatňovány způsobem, který vyloučí vytváření překážek proti zákonnému obchodu a poskytne ochranu proti jejich zneužití. 2. Postupy přijaté, udržované nebo uplatňované pro provádění ustanovení této kapitoly musí být spravedlivé a nestranné a stanoví práva všech účastníků, na něž se tyto postupy vztahují, na náležitou ochranu. Tyto postupy nesmí být nadměrně složité či nákladné, nesmí opravňovat k ukládání nepřiměřených lhůt nebo k neodůvodněným zdržením. 3. Při provádění ustanovení této kapitoly zohlední každá strana nutnost přiměřené rovnováhy mezi závažností porušení, zájmy třetích stran a platnými opatřeními, opravnými opatřeními a sankcemi. 4. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že od některé ze stran vyžaduje, aby její úředníci nesli odpovědnost za úkony provedené při výkonu svých úředních povinností. Oddíl 2: Občanskoprávní prosazování[5] Článek 7: Dostupnost občanskoprávních řízení 1. Každá strana umožní, aby majitelé práv mohli využít občanskoprávního soudního řízení týkajícího se prosazování jakéhokoli práva k duševnímu vlastnictví, jak je stanoveno v tomto oddíle. 2. V rozsahu, v jakém lze nařídit jakékoli občanskoprávní nápravné opatření jako výsledek správního řízení ve věci, každá strana zajistí, že tato řízení budou odpovídat zásadám, jež se ve své podstatě rovnají zásadám uvedeným v tomto oddíle. Článek 8: Soudní zákazy 1. Každá strana zajistí, aby její soudní orgány měly v občanskoprávním soudním řízení týkajícím se prosazování práv k duševnímu vlastnictví pravomoc nařídit straně, aby upustila od porušování, a mimo jiné vydat příkaz této straně nebo v případě potřeby třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit propuštění zboží, kterého se týká porušení práv k duševnímu vlastnictví, do obchodní sítě. 2. Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto oddílu může strana omezit nápravná opatření proti užití práva vládami nebo třetími stranami se souhlasem vlády, bez souhlasu majitele práva, na zaplacení náhrady za předpokladu, že tato strana dodržuje ustanovení části II Dohody TRIPS upravující výslovně takové užití práva. V ostatních případech budou použita nápravná opatření podle tohoto oddílu nebo jsou-li tato opatření neslučitelná s právem strany, bude možno využít zjišťovací rozsudek a přiměřenou náhradu. Článek 9: Náhrada škody 1. Každá strana zajistí, aby její soudní orgány v občanskoprávním řízení týkajícím se prosazování práv k duševnímu vlastnictví měly pravomoc nařídit porušiteli, jenž věděl nebo se mohl oprávněně domnívat, že se dopustil porušení, aby nahradil majiteli práv škodu, kterou majitel práva utrpěl v důsledku porušení práv. Při rozhodování o výši náhrady škody za porušení práv k duševnímu vlastnictví mají soudní orgány pravomoc uvážit mimo jiné rozumnou míru hodnoty, kterou navrhne majitel práv, jež může zahrnovat ušlý zisk, hodnotu zboží nebo služeb, kterými byla porušena práva, na základě tržní ceny nebo doporučené maloobchodní ceny. 2. Alespoň v případech porušení autorských práv nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky každá strana zajistí, aby její soudní orgány v občanskoprávním soudním řízení měly pravomoc nařídit porušiteli, aby uhradil majiteli práv zisk porušitele, který lze přičíst protiprávnímu jednání. Strana může předpokládat, že tento zisk bude představovat výši náhrady škody uvedenou v odstavci 1. 3. Přinejmenším co se týče porušení autorských práv nebo souvisejících práv na ochranu děl, zvukových záznamů a výkonů výkonných umělců, a v případech padělání ochranné známky každá strana také zřídí nebo zachová systém, který stanoví jednu nebo více z těchto možností: a) předem stanovené náhrady škod; nebo b) předpoklady[6] pro stanovení výše náhrady škody dostatečné pro odškodnění majitele práv za škodu vzniklou v důsledku porušení práv; nebo c) přinejmenším pokud jde o autorské právo, dodatečnou náhradu škody. 4. Pokud strana stanoví náhradu uvedenou v odst. 3 písm. a) nebo předpoklady uvedené v odst. 3 písm. b), zajistí, aby buď jejím soudním orgánům nebo majiteli práv příslušelo právo vybrat tuto náhradu nebo tyto předpoklady jako alternativu k náhradám uvedeným v odstavcích 1 a 2. 5. Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly v případě potřeby pravomoc nařídit na konci občanskoprávního soudního řízení týkajícího se porušení přinejmenším autorského práva či práv s ním souvisejících nebo ochranných známek, aby neúspěšná strana uhradila vítězné straně náklady soudních výloh nebo poplatků a příslušné náklady právního zastoupení či jiné výdaje na základě právních předpisů této smluvní strany. Článek 10: Jiná nápravná opatření 1. Alespoň pokud jde o zboží porušující autorská práva a zboží s padělanou ochrannou známkou, zajistí každá strana na žádost majitele práv, aby její soudní orgány měly v občanskoprávním soudním řízení pravomoc nařídit, aby zboží, kterým jsou porušována práva, bylo s výjimkou mimořádných okolností zničeno bez jakékoli náhrady. 2. Každá strana dále zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit, aby materiály a nástroje využívané převážně při výrobě nebo zhotovování porušujícího zboží byly bez zbytečného prodlení a bez jakékoli náhrady zničeny nebo odstraněny z obchodní sítě takovým způsobem, aby se na nejmenší míru omezilo riziko dalšího porušování. 3. Strana může stanovit, aby nápravná opatření popsaná v tomto článku byla provedena na náklady porušitele. Článek 11: Informace související s porušováním Aniž jsou dotčeny právní předpisy upravující výsady, ochranu důvěrnosti informačních zdrojů nebo zpracovávání osobních údajů, každá strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení týkajícím se prosazování práv k duševnímu vlastnictví měly její soudní orgány pravomoc nařídit porušiteli nebo případně údajnému porušiteli, na odůvodněnou žádost majitele práv, aby poskytl majiteli práv nebo soudním orgánům, alespoň pro účely shromažďování důkazů, relevantní informace podle platných právních předpisů a nařízení, které má porušitel nebo údajný porušitel k dispozici nebo pod svou kontrolou. K těmto informacím mohou patřit informace týkající se osoby zúčastněné na jakémkoli prvku protiprávního jednání nebo údajného protiprávního jednání a týkající se výrobních prostředků nebo distribučních sítí zboží nebo služeb porušujících nebo údajně porušujících právo, včetně identifikace třetích osob údajně spojených s výrobou a distribucí tohoto zboží nebo těchto služeb a jejich distribučních sítí. Článek 12: Prozatímní opatření 1. Každá strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit rychlá a účinná prozatímní opatření: a) vůči straně nebo v případě potřeby třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit porušení jakéhokoli práva k duševnímu vlastnictví, a zejména zabránit propuštění zboží, kterého se týká porušení práv k duševnímu vlastnictví, do obchodní sítě; b) s cílem zajistit příslušný důkaz o údajném porušení. 2. Každá strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc přijmout, bude-li to na místě, prozatímní opatření bez slyšení druhé strany, zvláště když by jakýkoli odklad pravděpodobně způsobil nenapravitelnou škodu majiteli práva, nebo když hrozí prokazatelné nebezpečí, že důkaz bude zničen. V řízení bez slyšení druhé strany udělí každá strana svým soudním orgánům pravomoc neprodleně přijmout na žádost prozatímní opatření a učinit rozhodnutí bez zbytečného prodlení. 3. Alespoň v případech porušení autorských nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky každá strana zajistí, aby její soudní orgány měly v občanskoprávním soudním řízení pravomoc nařídit zabavení nebo jiné zajištění podezřelého zboží, materiálů a nástrojů, které se vztahují k porušení práv, a listinných důkazů, buď originálů nebo jejich kopií, které se vztahují k porušení práv, alespoň v případech padělání ochranné známky. 4. Každá strana zajistí, aby její orgány měly pravomoc vyzvat žadatele, pokud jde o prozatímní opatření, aby předložil jakékoli přiměřeně dostupné důkazy, které by mohly poskytnout dostatečnou míru jistoty, že žadatelovo právo je porušováno nebo že takové porušení bezprostředně hrozí, a nařídit žadateli, aby poskytl záruku nebo odpovídající jistotu, jež by postačila na ochranu odpůrce a zabránila zneužití. Tato záruka nebo odpovídající jistota nesmí nepřiměřeně bránit využití řízení o těchto prozatímních opatřeních. 5. V případech, kdy jsou prozatímní opatření zrušena nebo pozbyla platnosti vzhledem k jednání nebo opomenutí ze strany žadatele, nebo kdy se následně zjistí, že k porušení práva k duševnímu vlastnictví nedošlo, mají soudní orgány pravomoc nařídit žadateli na žádost odpůrce, aby odpůrci poskytl přiměřenou náhradu za jakoukoli škodu způsobenou těmito opatřeními. Oddíl 3: Opatření na hranicích[7], [8] Článek 13: Rozsah opatření na hranicích[9] Při případném stanovování účinného prosazování práv k duševnímu vlastnictví na hranicích by strana měla postupovat v souladu se svým vnitrostátním systémem ochrany práv k duševnímu vlastnictví a aniž by byly dotčeny požadavky Dohody TRIPS, a to způsobem, který nebude neodůvodněně rozlišovat mezi právy k duševnímu vlastnictví a zabrání vytváření překážek zákonnému obchodu. Článek 14: Malé zásilky a osobní zavazadla 1. Každá strana musí uplatňovat tento oddíl u zboží obchodní povahy zasílaného v malých zásilkách. 2. Strana může upustit od uplatnění tohoto oddílu u malého množství zboží neobchodní povahy nacházejícího se v osobním zavazadle cestujícího. Článek 15: Poskytování informací získaných od majitele práv Každá strana umožní svým příslušným orgánům požádat majitele práv o poskytnutí relevantních informací s cílem pomoci příslušným orgánům při přijímání opatření na hranicích uvedených v tomto oddíle. Strana může rovněž povolit majiteli práv, aby jejím příslušným orgánům poskytl relevantní informace. Článek 16: Opatření na hranicích 1. Každá strana přijme nebo zachová postupy, co se týče dovozních a vývozních dodávek, podle nichž: a) její celní úřady mohou jednat z vlastní iniciativy a pozastavit propuštění podezřelého zboží; a b) majitel práv může v případě potřeby požádat své příslušné orgány, aby pozastavily propuštění podezřelého zboží. 2. Strana může přijmout nebo zachovat postupy, pokud jde o podezřelé zboží v tranzitu nebo v jiných situacích, kdy je zboží pod celním dohledem, podle nichž: a) její celní úřady mohou jednat z vlastní iniciativy a pozastavit propuštění podezřelého zboží nebo ho zadržet; a b) v případě potřeby může majitel práv požádat příslušné orgány, aby pozastavily propuštění podezřelého zboží nebo ho zadržely. Článek 17: Žádost majitele práv 1. Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány vyzvaly majitele práv, který žádá postupy popsané v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na hranicích), aby příslušným orgánům předložil dostatečné důkazy, že podle práva strany zajišťující tyto postupy došlo patrně k porušení jeho práv k duševnímu vlastnictví, a aby poskytl dostatečné informace, u nichž se dá důvodně předpokládat, že je majitel práv zná, a to tak, aby příslušné orgány mohly podezřelé zboží náležitě rozpoznat. Požadavek na poskytnutí dostatečných informací nesmí nepřiměřeně bránit využití postupů popsaných v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na hranicích). 2. Každá strana stanoví žádosti o pozastavení propuštění nebo o zadržení podezřelého zboží[10] pod celním dohledem na svém území. Strana může stanovit, že se tyto žádosti budou vztahovat na opakované dodávky. Strana může na žádost majitele práv stanovit, že se žádost o pozastavení propuštění nebo zadržení podezřelého zboží může vztahovat na vybraná místa vstupu a výstupu pod celním dohledem. 3. Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány informovaly žadatele v přiměřené lhůtě, zda jeho žádost přijaly. Pokud její příslušné orgány žádost přijaly, informují žadatele také o lhůtě platnosti žádosti. 4. Strana může stanovit, že její příslušné orgány mají pravomoc zamítnout, pozastavit nebo zrušit žádost v případě, že žadatel zneužil postupy popsané v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na hranicích), nebo pokud k tomu existuje jakýkoli jiný řádný důvod. Článek 18: Záruka nebo odpovídající jistota Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány měly pravomoc vyzvat majitele práv, který žádá o postupy popsané v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na hranicích), k poskytnutí přiměřené záruky nebo odpovídající jistoty, jež by postačila na ochranu odpůrce a příslušných orgánů a zabránila zneužití. Každá strana zajistí, aby taková záruka nebo odpovídající jistota nepřiměřeně nebránila využití těchto řízení. Strana může stanovit, že taková záruka může být ve formě pojistky určené ke krytí proti ztrátě nebo škodě odpůrce způsobené nepropuštěním nebo zadržením zboží v případě, že příslušné orgány rozhodnou, že zboží neporušuje právo. Strana může, pouze za výjimečných okolností nebo na základě soudního příkazu, povolit odpůrci získat vlastnictví podezřelého zboží složením záruky nebo jiné jistoty. Článek 19: Rozhodnutí o porušení práv Každá strana přijme nebo zachová postupy, podle nichž mohou příslušné orgány v přiměřené lhůtě po zahájení postupů popsaných v článku 16 (Opatření na hranicích) rozhodnout, zda podezřelé zboží porušuje právo k duševnímu vlastnictví. Článek 20: Nápravná opatření 1. Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány měly pravomoc nařídit zničení zboží na základě rozhodnutí uvedeného v článku 19 (Rozhodnutí o porušení práv), že zboží porušuje právo. V případech, kdy takové zboží zničeno není, zajistí každá strana, aby bylo s výjimkou mimořádných okolností odstraněno z obchodní sítě takovým způsobem, aby se předešlo jakémukoli poškození majitele práv. 2. Pokud se týká zboží s padělanou ochrannou známkou, nepostačí, až na výjimečné případy, nezákonně připevněnou ochrannou známku odstranit pouze proto, aby zboží mohlo být uvolněno do obchodní sítě. 3. Strana může zajistit, aby její příslušné orgány měly pravomoc uložit správní sankce na základě rozhodnutí uvedeného v článku 19 (Rozhodnutí o porušení práv), že zboží porušuje právo. Článek 21: Poplatky Každá strana zajistí, aby poplatky za podání žádosti, poplatky za skladování nebo poplatky za zničení, které musí posoudit její příslušné orgány v souvislosti s postupy popsanými v tomto oddíle, nesloužily k tomu, aby nepřiměřeně bránily využití těchto řízení. Článek 22: Zpřístupňování informací Aniž jsou dotčeny právní předpisy strany, které se vztahují na soukromí nebo důvěrnost informací: a) strana může pověřit své příslušné orgány, aby poskytly majiteli práv informace o konkrétních dodávkách zboží, včetně popisu a množství zboží, s cílem napomoci k odhalení porušujícího zboží; b) strana může pověřit své příslušné orgány, aby poskytly majiteli práv informace o zboží zahrnující kromě jiného popis a množství zboží, jméno a adresu odesílatele, dovozce, vývozce nebo příjemce, a jsou-li známy, zemi původu zboží a jméno a adresu výrobce zboží, s cílem přispět k rozhodnutí podle článku 19 (Rozhodnutí o porušení práv); c) jestliže některá strana neudělila svým příslušným orgánům pravomoc popsanou v písmeni b), alespoň v případech dováženého zboží, jestliže její příslušné orgány zabavily podezřelé zboží, nebo případně učinily rozhodnutí podle článku 19 (Rozhodnutí o porušení práv), že zboží porušuje právo, pověří tato strana své příslušné orgány, aby do třiceti dnů[11] od zabavení nebo rozhodnutí o porušení poskytly majiteli práv informace o takovém zboží zahrnující kromě jiného popis a množství zboží, jméno a adresu odesílatele, dovozce, vývozce nebo příjemce, a pokud jsou známy, zemi původu zboží a jméno a adresu výrobce zboží. Oddíl 4: Trestněprávní prosazování Článek 23: Trestné činy 1. Každá strana zajistí, aby přinejmenším v případech úmyslného padělání ochranné známky nebo porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících v komerčním měřítku bylo zavedeno trestní řízení a tresty.[12] Pro účely tohoto oddílu patří k činům uskutečňovaným v komerčním měřítku alespoň ty, které byly uskutečněny jako obchodní činnosti za účelem získání přímé nebo nepřímé hospodářské nebo obchodní výhody. 2. Každá strana zajistí, aby bylo zavedeno trestní řízení a tresty v případech úmyslného dovozu[13] a vnitrostátního používání etiket nebo obalů při obchodní činnosti a v komerčním měřítku:[14] a) neoprávněně označených ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou zapsanou na jejím území nebo která nemůže být od této ochranné známky odlišena; a b) určených k užívání při obchodu se zbožím nebo pro služby, které jsou totožné se zbožím nebo službami, pro něž je tato ochranná známka zapsána. 3. Strana může ve vhodných případech stanovit trestní řízení a tresty za neoprávněné zhotovování rozmnoženin kinematografických děl předváděných v zařízení uzpůsobeném k projekci filmů, jež je obecně přístupné veřejnosti. 4. Co se týče trestných činů uvedených v tomto článku, za něž strana stanoví trestní řízení a sankce, zajistí tato strana, aby její právní řád zahrnoval trestní odpovědnost za napomáhání při spáchání trestného činu. 5. Každá strana přijme v souladu se svými právními zásadami případná opatření nezbytná pro určení odpovědnosti, která může být trestní, právnických osob za trestné činy uvedené v tomto článku, za něž strana stanoví trestní řízení a sankce. Touto trestní odpovědností není dotčena trestní odpovědnost fyzických osob, které spáchaly trestné činy. Článek 24: Sankce Za trestné činy uvedené v odstavcích 1, 2 a 4 článku 23 (Trestné činy) stanoví každá strana sankce, které budou zahrnovat odnětí svobody a také peněžní pokuty[15] dostatečně vysoké, aby působily jako odstrašující prostředek proti budoucímu porušování, a které budou odpovídat výši trestů za přestupky odpovídající závažnosti. Článek 25: Zabavení, konfiskace a zničení 1. Pokud jde o trestné činy uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za které strana stanoví trestní řízení a tresty, zajistí tato strana, aby její příslušné orgány měly pravomoc vydat příkaz k zabavení podezřelého zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží porušujícího autorská práva, jakýchkoli souvisejících materiálů a nástrojů použitých při spáchání údajného trestného činu, listinných důkazů týkajících se údajného trestného činu a majetku pocházejícího nebo získaného přímo nebo nepřímo z údajné činnosti porušující právo. 2. Pokud strana vyžaduje identifikaci položek podléhajících zabavení jako podmínku pro vydání příkazu uvedeného v odstavci 1, nebude tato strana vyžadovat, aby položky byly popsány podrobněji, než je nezbytné k jejich identifikaci pro účel zabavení. 3. Pokud jde o trestné činy uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za něž strana stanoví trestní řízení a tresty, zajistí tato strana, aby její příslušné orgány měly pravomoc nařídit konfiskaci nebo zničení veškerého zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží porušujícího autorská práva. V případech, kdy zboží s padělanou ochrannou známkou a zboží porušující autorská práva není zničeno, příslušné orgány zajistí, aby toto zboží bylo s výjimkou mimořádných okolností odstraněno z obchodní sítě takovým způsobem, aby se předešlo jakémukoli poškození majitele práva. Každá strana zajistí, aby se konfiskace nebo zničení takového zboží uskutečnila bez jakékoli náhrady porušiteli. 4. Pokud jde o trestné činy uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za něž strana stanoví trestní řízení a tresty, zajistí tato strana, aby její příslušné orgány měly pravomoc nařídit konfiskaci nebo zničení materiálů a nástrojů využívaných převážně při zhotovování zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží porušujícího autorská práva a, alespoň za závažné trestné činy, majetku pocházejícího nebo získaného přímo nebo nepřímo z činnosti porušující právo. Každá strana zajistí, aby se konfiskace nebo zničení takových materiálů, nástrojů či majetku uskutečnila bez jakékoli náhrady porušiteli. 5. Pokud jde o trestné činy uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za něž strana stanoví trestní řízení a tresty, může tato strana zajistit, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit: a) zabavení majetku, jehož hodnota odpovídá hodnotě majetku pocházejícího nebo přímo nebo nepřímo získaného z údajné činnosti porušující právo; a b) konfiskaci majetku, jehož hodnota odpovídá hodnotě majetku pocházejícího nebo přímo nebo nepřímo získaného z činnosti porušující právo. Článek 26: Trestněprávní prosazování z moci úřední Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány mohly ve vhodných případech jednat z vlastní iniciativy a zahájit vyšetřování nebo soudní řízení ohledně trestných činů uvedených v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za něž tato strana stanoví trestní řízení a tresty. Oddíl 5: Prosazování práv k duševnímu vlastnictví v digitálním prostředí Článek 27: Prosazování v digitálním prostředí 1. Každá strana zajistí, aby její právní řád zahrnoval postupy prosazování práv, v rozsahu stanoveném v oddílech 2 (Občanskoprávní prosazování) a 4 (Trestněprávní prosazování), způsobem umožňujícím účinné kroky vůči jakémukoli porušování práv k duševnímu vlastnictví, k němuž dojde v digitálním prostředí, včetně urychlených nápravných opatření, která by zabránila porušování, a opatření, která mají odrazující účinek vůči dalšímu porušování. 2. V souladu s odstavcem 1 se postupy prosazování práv každé strany vztahují na porušování autorských nebo souvisejících práv prostřednictvím digitálních sítí, což může zahrnovat protiprávní využívání možností distribuce v širokém měřítku pro neoprávněné účely. Tyto postupy musí být uplatňovány způsobem, který vyloučí vytváření překážek zákonné činnosti, včetně elektronického obchodu, a v souladu s právními předpisy této strany zachová základní zásady jako svobodu projevu, právo na spravedlivý proces a soukromí.[16] 3. Každá strana se snaží podpořit úsilí zaměřené na spolupráci v podnikatelských kruzích v zájmu účinného řešení porušování práv k ochranné známce a autorských nebo souvisejících práv a zároveň zachovat legitimní konkurenci a v souladu se svými právními předpisy zachovat základní zásady jako svobodu projevu, spravedlivý proces a soukromí. 4. Strana může v souladu se svými právními předpisy a nařízeními zajistit, aby její příslušné orgány měly pravomoc nařídit poskytovateli internetových služeb, aby majiteli práv neprodleně poskytl informace umožňující identifikaci účastníka, jehož účet byl údajně využit v rámci činností porušujících právo, pokud tento majitel práv uplatnil právně dostačující žalobu na porušení práva k ochranné známce nebo autorského práva či souvisejících práv a pokud jsou takové informace žádány pro účely ochrany nebo prosazování těchto práv. Tyto postupy musí být uplatňovány způsobem, který vyloučí vytváření překážek zákonné činnosti včetně elektronického obchodu, a v souladu s právními předpisy této strany zachová základní zásady jako svobodu projevu, právo na spravedlivý proces a soukromí. 5. Každá strana stanoví přiměřená a účinná právní opatření proti obcházení účinných technologických prostředků[17], která užívají autoři, výkonní umělci nebo výrobci zvukových záznamů v souvislosti s výkonem svých práv a která omezují nakládání s jejich díly, výkony nebo zvukovými záznamy, k němuž příslušní autoři, výkonní umělci nebo výrobci zvukových záznamů nedali svolení nebo které není dovoleno zákonem. 6. Pro stanovení odpovídající právní ochrany a účinných právních opatření uvedených v odstavci 5 stanoví každá strana ochranu alespoň proti: a) v míře stanovené jejími právními předpisy: i) neoprávněnému obcházení účinného technologického prostředku učiněnému vědomě nebo s dostatečnými důvody vědět; a ii) nabízení veřejnosti uváděním na trh zařízení nebo produktu, včetně počítačových programů, nebo služby jako způsob obcházení účinného technologického prostředku; a b) výrobě, dovozu nebo distribuci zařízení nebo produktu, včetně počítačových programů, nebo poskytování služby, které: i) jsou primárně určeny nebo vyrobeny za účelem obcházení účinného technologického prostředku; nebo ii) mají pouze omezený komerčně významný jiný účel než je obcházení účinného technologického prostředku. [18] 7. Za účelem ochrany elektronických informací týkajících se správy práv[19] každá strana stanoví přiměřená a účinná právní opatření proti každé osobě, která vědomě učiní některé z následujících jednání, ač jí bylo známo, nebo s ohledem na občanskoprávní nápravná opatření měla dostatečné důvody vědět, že způsobí, umožní, usnadní nebo zatají porušení některého autorského práva nebo práv s ním souvisejících: a) neoprávněně odstraní nebo pozmění jakoukoli elektronickou informaci týkající se správy práv; b) rozšiřuje, dováží za účelem rozšiřování, vysílá, sděluje nebo zpřístupňuje veřejnosti rozmnoženiny děl, výkony výkonných umělců nebo zvukové záznamy, ač věděla, že elektronická informace o identifikaci práv byla bez povolení odstraněna nebo pozměněna. 8. Při poskytování odpovídající právní ochrany a účinných právních prostředků podle ustanovení odstavců 5 a 7 může strana přijmout nebo zachovat přiměřená omezení nebo výjimky z opatření k provádění ustanovení odstavců 5, 6 a 7. Povinnosti stanovené v odstavcích 5, 6 a 7 se nijak nedotýkají práv, omezení, výjimek nebo obhajoby porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle právních předpisů strany. Kapitola III: Postupy prosazování Článek 28: Odborné znalosti v oblasti prosazování, informace a vnitrostátní koordinace 1. Každá strana podporuje rozvíjení specializovaných odborných znalostí svých příslušných orgánů odpovědných za prosazování práv k duševnímu vlastnictví. 2. Každá strana podporuje shromažďování a analýzu statistických údajů a dalších důležitých informací týkajících se porušování práv k duševnímu vlastnictví a také shromažďování informací o osvědčených postupech pro předcházení porušování práv a boj proti němu. 3. Každá strana podporuje ve vhodné míře interní koordinaci mezi svými příslušnými orgány odpovědnými za prosazování práv k duševnímu vlastnictví a usnadňuje jejich společné kroky. 4. Každá strana se v případě potřeby snaží podpořit vytvoření a zachování formálních nebo neformálních mechanismů, jako jsou poradní skupiny, jejichž prostřednictvím mohou její příslušné orgány získávat názory majitelů práv a jiných významných zúčastněných stran. Článek 29: Řízení rizik na hranicích 1. Pro zlepšení účinnosti prosazování práv k duševnímu vlastnictví na hranicích mohou příslušné orgány strany: a) vést konzultace s významnými zúčastněnými stranami a příslušnými orgány dalších stran odpovědnými za prosazování práv k duševnímu vlastnictví s cílem identifikovat a řešit závažná rizika a prosazovat opatření ke zmírnění těchto rizik; a b) sdílet s příslušnými orgány dalších stran informace o prosazování práv k duševnímu vlastnictví na hranicích včetně relevantních informací s cílem lépe identifikovat dodávky podezřelé z obsahu porušujícího zboží a zaměřit se na jejich kontrolu. 2. Pokud strana zabaví dovážené zboží porušující právo k duševnímu vlastnictví, mohou její příslušné orgány poskytnout straně vývozu informace nezbytné pro identifikaci stran a zboží spojených s vývozem zabaveného zboží. Příslušné orgány strany vývozu mohou přijmout opatření proti těmto stranám a budoucím dodávkám v souladu s právními předpisy této strany. Článek 30: Transparentnost Na podporu transparentnosti správy systému pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví přijme každá strana v souladu se svými právními předpisy a politikami příslušná opatření k tomu, aby uveřejňovala nebo jinak zpřístupňovala veřejnosti informace: a) o postupech podle právních předpisů pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví, příslušných orgánech odpovědných za toto prosazování a o kontaktních místech určených k poskytování pomoci; b) o příslušných právních předpisech, nařízeních, konečných soudních a všeobecně použitelných správních rozhodnutích vztahujících se k prosazování práv k duševnímu vlastnictví; a c) o svém úsilí zajistit účinný systém prosazování a ochrany práv k duševnímu vlastnictví. Článek 31: Informovanost veřejnosti Každá strana přiměřeně podporuje přijetí opatření pro zlepšení informovanosti veřejnosti o významu prosazování práv k duševnímu vlastnictví a o nepříznivém dopadu porušování práv k duševnímu vlastnictví. Článek 32: Environmentální hlediska při ničení porušujícího zboží Ničení zboží porušujícího práva k duševnímu vlastnictví se uskutečňuje v souladu s právními předpisy a nařízeními o otázkách životního prostředí té strany, kde zničení probíhá. Kapitola IV Mezinárodní spolupráce Článek 33: Mezinárodní spolupráce 1. Každá strana uznává, že mezinárodní spolupráce je velmi důležitá pro uskutečňování účinné ochrany práv k duševnímu vlastnictví a že by měla být podporována bez ohledu na původ zboží porušujícího práva k duševnímu vlastnictví nebo sídlo či státní příslušnost majitele práv. 2. Za účelem boje proti porušování práv k duševnímu vlastnictví, zejména padělání ochranné známky a porušování autorských nebo souvisejících práv, strany v případě potřeby podporují spolupráci mezi jejich příslušnými orgány odpovědnými za prosazování práv k duševnímu vlastnictví. Taková spolupráce může zahrnovat spolupráci v oblasti prosazování práva, pokud jde o trestněprávní prosazování a opatření na hranicích, na něž se vztahuje tato dohoda. 3. Spolupráce podle této kapitoly se uskutečňuje v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami a podléhá právním předpisům, politikám, přidělování zdrojů a prioritám každé strany v oblasti prosazování práva. Článek 34: Sdílení informací Aniž jsou dotčena ustanovení článku 29 (Řízení rizik na hranicích), snaží se každá strana vyměňovat si s dalšími stranami: a) informace, které strana shromažďuje podle ustanovení kapitoly III (Postupy prosazování), včetně statistických údajů a informací o osvědčených postupech; b) informace o svých opatřeních právní a správní povahy souvisejících s ochranou a prosazováním práv k duševnímu vlastnictví; a c) další přiměřené a vzájemně dohodnuté informace. Článek 35: Budování kapacit a technická pomoc 1. Každá strana se snaží poskytovat na žádost a na základě vzájemně dohodnutých podmínek pomoc při budování kapacit a technickou pomoc při zlepšování prosazování práv k duševnímu vlastnictví ostatním stranám této dohody a v případě potřeby budoucím stranám. Budování kapacit a technická pomoc se mohou vztahovat na takové oblasti jako: a) zlepšování informovanosti veřejnosti o právech k duševnímu vlastnictví; b) rozvoj a provádění vnitrostátních právních předpisů týkajících se prosazování práv k duševnímu vlastnictví; c) školení úředníků v oblasti prosazování práv k duševnímu vlastnictví; a d) koordinovaná opatření na regionální a vícestranné úrovni. 2. Každá strana usiluje o těsnou spolupráci s ostatními stranami a případně s nesmluvními stranami této dohody za účelem provádění ustanovení odstavce 1. 3. Strana může vykonávat činnosti popsané v tomto článku společně s příslušným soukromým sektorem nebo mezinárodními organizacemi. Každá strana se snaží zabránit zbytečnému zdvojování činností popsaných v tomto článku a dalších činností mezinárodní spolupráce. Kapitola V Institucionální opatření Článek 36: Výbor ACTA 1. Smluvní strany tímto zřizují výbor ACTA. Ve výboru jsou zastoupeny všechny strany. 2. Výbor: a) přezkoumává provádění a působení této dohody; b) posuzuje věci týkající se rozvíjení této dohody; c) posuzuje každou navrženou změnu této dohody v souladu s článkem 42 (Změny); d) rozhoduje podle čl. 43 odst. 2 (Přistoupení) o podmínkách přistoupení každého člena WTO k této dohodě; a e) posuzuje jakékoli jiné záležitosti, které mohou ovlivnit provádění a působení této dohody. 3. Výbor může rozhodnout: a) o zřízení výborů ad hoc nebo pracovních skupin, které by byly výboru nápomocny při vykonávání jeho povinností podle odstavce 2 nebo by budoucí straně na její žádost pomáhaly při přistupování k této dohodě v souladu s článkem 43 (Přistoupení); b) o tom, že si vyžádá stanovisko nevládních osob nebo skupin; c) o vydání doporučení, která se týkají provádění a působení této dohody, kromě jiného na základě schválení souvisejících obecných zásad osvědčených postupů; d) o sdílení informací a osvědčených postupů s třetími stranami týkajících se snížení porušování práv k duševnímu vlastnictví včetně postupů identifikace a sledování pirátství a padělání; a e) o přijetí dalších opatření při výkonu svých funkcí. 4. Výbor přijímá všechna rozhodnutí na základě konsensu kromě případů, kdy na základě konsensu může rozhodnout o jiném způsobu rozhodování. Má se za to, že výbor ve věci předložené k jeho posouzení jednal na základě konsensu, nevznese-li žádná strana přítomná na schůzi v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí formálně námitku. Pracovním jazykem výboru je angličtina a dokumenty dokládající jeho práci se pořizují v anglickém jazyce. 5. Výbor přijme svá pravidla a postupy v přiměřené lhůtě po vstupu této dohody v platnost a vyzve signatářské země, které nejsou stranami této dohody, k účasti na jednáních o těchto pravidlech a postupech. Pravidla a postupy: a) se zaměří na záležitosti, jako je předsednictví, pořádání schůzí a vykonávání organizačních povinností souvisejících s touto dohodou a její působností; a b) mohou se zaměřit také na záležitosti, jako je udělení statusu pozorovatele, a jakoukoli jinou záležitost, o níž výbor usoudí, že je nutná pro jeho řádnou činnost. 6. Výbor může měnit pravidla a postupy. 7. Bez ohledu na ustanovení odstavce 4 se během prvních pěti let po vstupu této dohody v platnost přijímají rozhodnutí výboru o přijetí nebo změně pravidel a postupů na základě konsensu stran a těch signatářských zemí, které nejsou stranami této dohody. 8. Po období uvedeném v odstavci 7 může výbor přijmout nebo změnit pravidla a postupy na základě konsensu stran této dohody. 9. Bez ohledu na ustanovení odstavce 8 může výbor rozhodnout, že přijetí nebo změna konkrétního pravidla nebo postupu vyžaduje konsensus stran a těch signatářských zemí, které nejsou stranami této dohody. 10. Nerozhodne-li výbor jinak, schází se alespoň jednou za rok. První schůze výboru se uskuteční v přiměřené lhůtě po vstupu této dohody v platnost. 11. V zájmu větší jistoty výbor nekontroluje ani nedohlíží na vnitrostátní nebo mezinárodní prosazování nebo trestní vyšetřování konkrétních případů týkajících se duševního vlastnictví. 12. Výbor se snaží zabránit zbytečnému zdvojování svých činností a dalších mezinárodních snah v oblasti prosazování práv k duševnímu vlastnictví. Článek 37: Kontaktní místa 1. Každá strana určí kontaktní místo, aby usnadnila komunikaci mezi stranami o jakékoli otázce upravené touto dohodou. 2. Kontaktní místo strany určí na žádost jiné smluvní strany příslušný úřad nebo příslušného úředníka, jemuž lze adresovat dotaz žádající strany, a v případě potřeby pomáhá při usnadňování komunikace mezi dotyčným úřadem nebo úředníkem a žádající stranou. Článek 38: Konzultace 1. Jedna strana může písemně požádat druhou stranu o konzultace ohledně jakékoli otázky ovlivňující provádění této dohody. Požádaná strana s porozuměním žádost posoudí, odpoví na ni a nabídne vhodnou příležitost ke konzultacím. 2. Konzultace, včetně jednotlivých stanovisek stran konzultace, jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva ani stanoviska žádné ze stran v jakémkoli jiném jednání včetně jednání v rámci Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů obsaženého v příloze 2 Dohody o WTO. 3. Strany konzultace mohou po vzájemné dohodě uvědomit výbor o výsledku svých konzultací podle tohoto článku. Kapitola VI: Závěrečná ustanovení Článek 39: Podpis Tato dohoda zůstane otevřena k podpisu účastníkům jejího projednávání[20] a jiným členům WTO, které mohou účastníci schválit na základě konsensu, od 31. března 2011 do 31. března 2013. Článek 40: Vstup v platnost 1. Tato dohoda vstupuje v platnost třicet dnů od data uložení šesté listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení mezi podepsanými stranami, které uložily příslušné listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. 2. Tato dohoda vstupuje v platnost pro každou podepsanou stranu, která uloží svou listinu o ratifikaci, přijetí nebo schválení, po uložení šesté listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení uplynutím třiceti dnů od uložení listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení touto podepsanou stranou. Článek 41: Odstoupení Každá strana může odstoupit od této dohody písemným oznámením depozitáři. Odstoupení nabývá účinku 180 dnů poté, co depozitář obdrží oznámení. Článek 42: Změny 1. Každá strana může výboru navrhnout změnu této dohody. Výbor rozhodne, zda předloží změnu stranám k ratifikaci, přijetí nebo schválení. 2. Změny vstupují v platnost uplynutím devadesáti dnů po dni, kdy všechny strany uložily své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení u depozitáře. Článek 43: Přistoupení 1. Po uplynutí lhůty stanovené v článku 39 (Podpis) může jakýkoli člen WTO požádat o přistoupení k této dohodě. 2. Výbor rozhodne u každého žadatele o podmínkách přistoupení. 3. Tato dohoda vstupuje v platnost pro žadatele uplynutím třiceti dnů od uložení jeho listiny o přistoupení podle podmínek přistoupení, na které odkazuje odstavec 2. Článek 44: Znění dohody Tato dohoda je podepsána v jediném prvopise v jazyce anglickém, francouzském a španělském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Článek 45: Depozitář Depozitářem této dohody je vláda Japonska. [1] Úř. věst. C xx, xx.xx.xxxx, s. x. [2] Úř. věst.: vložte prosím číslo a odkaz na zveřejněné rozhodnutí. [3] Úř. věst.: vložte prosím do poznámky pod čarou 1 odkaz na zveřejněnou dohodu. [4] Strany v zájmu větší jistoty uznávají, že svobodným celním pásmem se rozumí část území strany, kde se jakékoli zboží obecně považuje, pokud jde o dovozní cla a daně, za zboží mimo celní území. [5] Strana může z oblasti působnosti tohoto oddílu vyloučit patenty a ochranu nezveřejněných informací. [6] Předpoklady uvedené v odst. 3 písm. b) mohou zahrnovat předpoklad, že náhrada škody představuje: i) množství zboží porušujícího dotyčné právo k duševnímu vlastnictví majitele tohoto práva a skutečně převedené na třetí osoby, vynásobené výší zisku na jednotku zboží, které by bylo prodáno majitelem práva, pokud by nedošlo k protiprávnímu jednání; nebo ii) přiměřenou autorskou odměnu; nebo iii) úhrnnou jednorázovou částku na základě prvků, jako jsou alespoň autorské odměny nebo poplatky, které by byly vymahatelné, kdyby porušitel požádal o povolení uplatňovat dotyčné právo k duševnímu vlastnictví. [7] V případech, kdy strana v podstatě zrušila veškerou kontrolu pohybu zboží přes své hranice s jinou stranou, s níž tvoří část celní unie, nebude povinna uplatňovat na hranici ustanovení tohoto oddílu. [8] Rozumí se, že není povinnost použít postupy stanovené v tomto oddíle u zboží uváděného na trh v jiné zemi majitelem práva nebo s jeho souhlasem. [9] Strany se shodují na tom, že patenty a ochrana nezveřejněných informací nespadají do rozsahu tohoto oddílu. [10] Požadavek na stanovení takových žádostí podléhá povinnosti zajistit postupy uvedené v čl. 16 odst. 1 písm. b) (Opatření na hranicích). [11] Pro účely tohoto článku se dny rozumí pracovní dny. [12] Každá strana považuje úmyslný dovoz nebo vývoz zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží porušujícího autorská práva v komerčním měřítku za nedovolené činnosti, za něž jsou ukládány trestní sankce podle tohoto článku. Strana může splnit svou povinnost týkající se dovozu a vývozu zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží porušujícího autorská práva tím, že distribuci takového zboží, jeho prodej nebo nabízení k prodeji v komerčním měřítku stanoví za nedovolené činnosti, za něž jsou ukládány trestní sankce. [13] Strana může splnit svou povinnost týkající se dovozu etiket nebo obalů prostřednictvím opatření v oblasti distribuce. [14] Strana může splnit své povinnosti podle tohoto odstavce tím, že stanoví, aby se na pokusy o porušování ochranných známek vztahovala trestní řízení a sankce. [15] Rozumí se, že strana nemá povinnost umožnit souběžné uložení odnětí svobody a peněžních pokut. [16] Například aniž jsou dotčeny právní předpisy strany, přijetí nebo zachování režimu stanovícího omezení odpovědnosti poskytovatelů internetových služeb nebo omezení dostupných nápravných opatření proti nim, při současném zachování legitimních zájmů majitele práv. [17] Pro účely tohoto článku se technologickými prostředky rozumí jakákoli technologie, zařízení nebo součástka, které jsou při své obvyklé funkci určeny k tomu, aby zabraňovaly úkonům nebo omezovaly úkony ve vztahu k dílům, výkonům nebo zvukovým záznamům, ke kterým nebylo uděleno svolení autorů, výkonných umělců nebo výrobců zvukových záznamů, jak stanoví právní předpisy strany. Aniž je dotčen rozsah autorských nebo souvisejících práv obsažených v právních předpisech strany, považují se technologické prostředky za účinné, pokud je použití chráněných děl, výkonů nebo zvukových záznamů kontrolováno autory, výkonnými umělci nebo výrobci zvukových záznamů uplatněním náležité kontroly přístupu nebo ochranného procesu, jako je šifrování nebo kódování nebo mechanismus kontroly rozmnožování, který dosahuje cíle ochrany. [18] Při provádění odstavců 5 a 6 není žádná strana povinna požadovat, aby konstrukce nebo konstrukce a výběr částí a součástek pro spotřební elektroniku, telekomunikace nebo počítačový produkt umožňovaly reakci na konkrétní technologický prostředek, pokud produkt jinak neporušuje opatření k provádění těchto odstavců. [19] Pro účely tohoto článku se informací týkající se správy práv rozumí: a) informace, která identifikuje dílo, výkon výkonného umělce nebo zvukový záznam; autora díla, výkonného umělce nebo výrobce zvukového záznamu; nebo majitele jakéhokoli práva k dílu, výkonu výkonného umělce nebo zvukovému záznamu; b) informace o údajích a podmínkách o užití díla, výkonu výkonného umělce nebo zvukového záznamu; nebo c) jakákoli čísla nebo kódy, které představují takovou informaci popsanou v bodech a) a b) výše; je-li jakýkoli z těchto informačních prvků připojen k rozmnoženině díla, výkonu nebo zvukovému záznamu nebo se objevuje ve spojení se sdělováním nebo zpřístupňováním díla, výkonu nebo zvukového záznamu veřejnosti. [20] Austrálie, Rakouská republika, Belgické království, Bulharská republika, Kanada, Kyperská republika, Česká republika, Dánské království, Estonská republika, Evropská unie, Finská republika, Francouzská republika, Spolková republika Německo, Řecká republika, Maďarská republika, Irsko, Italská republika, Japonsko, Korejská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Republika Malta, Spojené státy mexické, Marocké království, Nizozemské království, Nový Zéland, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Singapurská republika, Slovenská republika, Republika Slovinsko, Španělské království, Švédské království, Švýcarská konfederace, Spojené království Velké Británie a Severního Irska a Spojené státy americké.