Zvláštní zpráva č. 2/2010 „Účelnost programů podpory „přípravné studie“ a „budování nových infrastruktur“ šestého rámcového programu pro výzkum“





Shrnutí I. Programy podpory "přípravné studie" (PS) a "budování nových infrastruktur" (BNI) jsou součástí politiky EU v oblasti rozvoje vysoce kvalitních výzkumných infrastruktur s evropským rozměrem. Příspěvek na projekty spadající pod šestý rámcový program (6. RP) pro výzkum (2002–2006) činil 140 milionů EUR. II. Při auditu se zkoumalo, zda uvedené dva programy podporovaly rozvoj sítě výzkumných infrastruktur nejvyšší úrovně a výkonnosti v Evropě a jejich co nejlepší využití v celoevropském měřítku, a to na základě potřeb, které vyjádřila výzkumná komunita. Při auditu se zejména analyzovalo, zda byl program PS užitečný pro subjekty s rozhodovací pravomocí a zda program BNI vedl k vybudování nových infrastruktur. Pozornost se rovněž věnovala krokům, které podnikla Komise na podporu doplňkového financování výzkumných zařízení. III. Účetní dvůr dospěl k závěru, že: - dotazovaní zástupci výzkumné komunity hodnotili program PS kladně. Podle jejich názoru poskytoval zásadně důležité financování v raném stádiu budování infrastruktur a podporoval spolupráci mezi potenciálními konkurenty na poli evropského výzkumu, - podpora, kterou EU na budování nových infrastruktur poskytovala, měla na vznik sítě výzkumných zařízení v Evropě jen omezený dopad. Program BNI měl jen malý katalyzační efekt a třebaže výplata pomoci na BNI umožnila určitou technickou modernizaci dotčených investičních projektů, většina podporovaných projektů by se uskutečnila i bez podpory EU, - útvary Komise aktivně nepodporovaly využívání různých zdrojů, které byly na financování výzkumných infrastruktur v Evropě k dispozici, přestože jejich využívání v různých oficiálních projevech prosazovaly. IV. Účetní dvůr doporučuje, aby Komise znovu zvážila, zda by se vzhledem ke zjištěním o evropské přidané hodnotě měly projekty BNI financovat z rozpočtu na výzkum. Také programové cíle by měly být jasné a realistické. Komise by měla zvážit, čeho se má využitím zdrojů doplňkového financování dosáhnout, a pokud se domnívá, že lze vytvořit synergické efekty vedoucí k lepšímu využívání prostředků EU, měla by podniknout potřebné kroky. Úvod 1. Tato zpráva se zabývá výdaji EU na programy podpory "přípravné studie" (PS) a "budování nových infrastruktur" (BNI) v rámci oblasti činnosti "výzkumné infrastruktury", která spadá pod šestý rámcový program (6. RP) pro výzkum (2002–2006). 2. Pojem "výzkumné infrastruktury" označuje zařízení a zdroje, které výzkumné komunitě v akademickém prostředí nebo v průmyslu poskytují základní služby. Infrastruktury mohou mít podobu jednoho zdroje na jednom místě, sítě distribuovaných zdrojů nebo mohou být i virtuální, přičemž služba je poskytována elektronicky [1]. Výzkumné infrastruktury se spolufinancují z rozpočtu EU na výzkum 3. Činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (VTR) se od roku 1984 financují prostřednictvím víceletých rámcových programů, které stanoví vědecké a technologické cíle, které se mají v daném programovém období sledovat. Zvláštní podpora výzkumných zařízení začala s druhým rámcových programem (2. RP) (1987–1991). Původním cílem bylo zlepšit přístup výzkumné komunity k národním výzkumným infrastrukturám. Tento cíl však byl následně rozšířen, aby zahrnoval i podporu sítí spolupráce a výzkumných činností s cílem zlepšit kvalitu a kvantitu služeb, které infrastruktury poskytují, a podporu vytváření nových vědeckých zařízení [2]. Finanční podpora se od 2. RP značně zvýšila (viz schéma 1). Schéma 1 Výdaje na programy v oblasti výzkumných infrastruktur +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropská komise. 4. Oblast činnosti "výzkumné infrastruktury" 6. RP měla jako celkový cíl podpořit rozvoj "sítě výzkumných infrastruktur nejvyšší kvality a výkonu" v Evropě. Podpora měla být založena na potřebách vyjádřených výzkumnou komunitou a rozšířením používání těchto infrastruktur v Evropě měla vznikat "evropská přidaná hodnota". 5. Podle analýzy, kterou v roce 2000 provedla Komise, brzdí rozvoj nejmodernějších výzkumných zařízení: - nedostatek koordinovaných mechanismů pro posuzování potřeb a stanovování priorit napříč zeměmi a obory, - nedostatek jednotného, evropského přístupu k účasti v celosvětových projektech, - obtíže s uzavíráním mnohonárodních dohod o financování, - překážky bránící nadnárodnímu přístupu k výzkumným zařízením, - malá koordinace mezi provozovateli infrastruktur a z toho plynoucí nedostatečné kritické množství v technologickém vývoji souvisejícím s infrastrukturami [3]. 6. Aby pomohla řešit známé problémy se zřizováním nových výzkumných zařízení, navrhla Komise pro 6. RP přístup, který se zaměřoval na podporu rozsáhlých výzkumných zařízení v Evropě. Bylo vymezeno pět programů podpory v těchto oblastech: - nadnárodní přístup, - integrační činnosti, - rozvoj komunikační sítě, - přípravné studie, - budování nových infrastruktur. 7. V 6. RP byl ze 715 milionů EUR, které byly na podporu infrastruktur k dispozici, na programy podpory PS a BNI přidělen rozpočet ve výši 140 milionů (viz přehled ve schématu 2). Schéma 2 Programy "přípravné studie" a "budování nových infrastruktur" v 6. RP +++++ TIFF +++++ Přípravné studie 8. Smyslem přípravných studií je ověřit proveditelnost možných budoucích výzkumných zařízení (včetně vývoje nového vybavení). Program PS měl sloužit k podpoře studií proveditelnosti a technických přípravných prací pro nové infrastruktury, které měly mít jasný evropský rozměr a zájem. Podpora se rovněž mohla poskytovat zařízením celosvětového významu umístěným mimo Evropu, na nichž se však hodlaly podílet i evropské organizace. 9. Projekty PS, které Účetní dvůr podrobil auditu (viz příloha I), se zabývají tématy jako světelné zdroje na bázi volných elektronů, urychlovače/kolidéry, velké optické a infračervené teleskopy či budování středisek akvakultury. Příklad přípravné studie je uveden v rámečku 1. Rámeček 1 Projekt SKADS Jedním z cílů Square Kilometre Array Design Study (přípravné studie k anténní soustavě Square Kilometre Array) (SKADS) bylo vyvinout nákladově efektivní technologii pro budoucí rádiovou astronomii. Celková částka finanční podpory EU byla 10,4 milionu EUR, tedy přibližně jedna třetina celkových nákladů na projekt. Konsorcium SKADS, které bylo grantovým smluvním partnerem, tvořilo 26 účastníků z devíti členských států EU, Jihoafrické republiky, Kanady, Austrálie a Ruska. Přípravná studie potvrdila, že obří radioteleskop Square Kilometre Array (SKA), rozmístěný na několika světadílech, by bylo možno postavit pomocí jednodušších a levnějších konstrukcí, než jsou stovky původně předpokládaných konvenčních parabolických antén. Projekt SKA byl pak zahrnut do evropského plánu postupu pro výzkumné infrastruktury (European Roadmap for Research Infrastructures) (viz body 16 a 17). Budování jeho první fáze se plánuje na roky 2012–2016. Budování nových infrastruktur 10. Cílem programu BNI bylo podpořit budování nových nebo zdokonalených infrastruktur. Podobně jako u přípravných studií bylo rovněž možné podporovat zařízení celosvětového významu umístěná mimo Evropu, na nichž se však hodlaly podílet i evropské organizace. Způsobilé projekty mohly mít podobu běžných budov, avšak mohla jimi být například i soustava antén v poušti Atacama v Chile nebo virtuální infrastruktura, například distribuovaný digitalizovaný archiv usnadňující jazykovědný výzkum (kontrolované projekty BNI, viz příloha II). Příklad projektu BNI je uveden v rámečku 2. Rámeček 2 Projekt CeMaCE Laboratoř mořské biologie v Tjärnö (Tjärnö Marine Biological Laboratory– TMBL) je výzkumná stanice mořské biologie ve Švédsku. Spolu s Akademiska Hus, hlavním vlastníkem univerzitního majetku ve Švédsku, buduje TMBL Středisko pro mořskou chemickou ekologii (Centre for Marine Chemical Ecology – CeMaCE). Toto multidisciplinární zařízení poskytne evropským výzkumníkům přístup k laboratořím, vybavení a odborným vědeckým znalostem. Středisko, z nějž je z břehů fjordu Koster přímý přístup k moři, v sobě spojuje molekulární biologii, ekologii a evoluční biologii, což je kombinace, která by měla nabízet novátorský přístup k mořské ekologické chemii. Evropská finanční podpora tohoto projektu, která činí více než 900000 EUR, byla převážně upotřebena na vybudování mořského ekotronu, který nabízí ekologicky relevantní experimentální podmínky s kontrolou několika ekologických faktorů, a přispívá k vytvoření laboratoří pro mořskou ekologii. Celkové náklady na projekt činily 9 milionů EUR. Výběr projektů 11. Projekty PS a BNI se vybíraly na základě výzvy k předkládání návrhů zveřejněné v listopadu 2003 [4]. Maximální míra spolufinancování pro projekty 6. RP byla u předběžných studií 50 % a u budování nových infrastruktur 10 %. Výzva se vztahovala na projekty v jakékoli vědní nebo technologické oblasti a Komise obdržela 121 návrhů v celkové výši 387 milionů EUR. Jelikož Komise po dohodě s programovým výborem složeným ze zástupců členských států a přidružených států usoudila, že pokud by byl předběžný rozpočet výzvy ve výši 70 milionů EUR [5] zachován, mnoho dobrých návrhů by bylo vyloučeno, zvýšila rozpočet pro tuto výzvu na 140 milionů EUR. 12. Návrhy projektů hodnotila multidisciplinární skupina 62 nezávislých odborníků podle čtyř kritérií: - evropské přidané hodnoty, - vědecké a technologické excelence, - relevantnosti pro cíle programu, - kvality řízení. 13. Sedmdesát sedm projektů mělo podle hodnocení náležitou úroveň a 30 projektů obdrželo finanční podporu, přičemž 92 milionů EUR bylo přiděleno na 19 přípravných studií a 48 milionů EUR na devět projektů BNI [6]. Výzkumná zařízení lze financovat i ze strukturálních fondů 14. Kromě financování z rozpočtu na výzkum, který spravuje Komise podle jednotlivých rámcových programů, lze rozvoj výzkumných zařízení financovat i ze strukturálních fondů EU, které jsou financovány z rozpočtu EU, avšak řízeny členskými státy. Tři miliardy EUR, které byly k dispozici pro oblast "výzkum, technologický rozvoj a inovace (VTRI) – infrastruktury" strukturálních fondů na období 2000–2006, byly částkou výrazně vyšší než 715 milionů EUR přidělených na výzkumné infrastruktury v 6. RP. Příslušné částky a maximální míru spolufinancování pro jednotlivé zdroje financování obsahuje schéma 3. Schéma 3 Strukturální fondy a rámcové programy VTR – srovnání | 6. RP | SF 2000–2006 | 7. RP | SF 2007–2013 | Programové období | 2002–2006 | 2000–2006 | 2007–2013 | 2007–2013 | Rozpočet na VTRI (v mil. EUR) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 | Rozpočet na VTRI – infrastruktury (v mil. EUR) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 | Způsobilost | EU a přidružené země | Cíl 1: 2412 Cíl 2: 681 Iniciativa EU: 35 | EU a přidružené země | Regiony, kterých se týká konvergenční cíl: 7363 Regiony, kterých se týká cíl regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti: 2247 Evropská územní spolupráce: 148 | Maximální míra spolufinancování | PS: 50 % BNI: 10 % | Cíl 1: 75–85 % Ostatní cíle: 50 % | PS: 50 % BNI: 3–6 milionů eur na projekt | Regiony, kterých se týká konvergenční cíl: 75–85 % Regiony, kterých se týká cíl regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti: 50–85 % Evropská územní spolupráce: 75–85 % | Některé změny v koncepci Komise pro 7. RP 15. Sedmý rámcový program (7. RP) [7] (2007–2013) zavádí ve srovnání s 6. RP v oblasti výzkumných infrastruktur některé změny. Koncepce přijatá pro program PS zůstává v zásadě beze změn, avšak v programu BNI byly provedeny změny, pokud jde o výběr projektů a posun důrazu v oblasti financování z budování na přípravnou fázi. 16. Výběr projektů u 7. RP se vyznačuje výraznějším přístupem "shora dolů" a k podpoře se vybírají hlavně ty projekty, které jsou součástí evropského plánu postupu pro výzkumné infrastruktury. Jedná se o seznam, který sestavuje Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI). 17. ESFRI je fórum, které usiluje o jednotný přistup k vytváření výzkumné politiky v Evropě a skládá se ze zástupců jmenovaných ministry odpovědnými za výzkum v členských státech a přidružených státech a ze zástupce Komise. Evropský plán postupu stanoví vědecké potřeby v oblasti výzkumných infrastruktur v Evropě na období 10 až 20 let a identifikuje projekty, které se pro rozvoj vědy a inovace v Evropě považují za rozhodující. Rozsah a koncepce auditu 18. Cílem auditu bylo posoudit režimy financování PS a BNI a nakolik přispívaly k dosažení cílů v oblasti výzkumných infrastruktur během období 6. RP (2002–2006). 19. Audit při posuzování hledal odpovědi na tyto otázky: a) Vedl program přípravných studií ke studiím proveditelnosti a přípravným pracím, které byly pro subjekty s rozhodovací pravomocí při tvorbě nových výzkumných infrastruktur užitečné? b) Urychlil program BNI účelným způsobem budování nových infrastruktur? c) Podnikla Komise kroky, které by podpořily využití doplňkového financování, jak je to uvedeno v rozhodnutí o 6. RP, v programech PS a BNI? 20. Součástí auditu byla: - analýza právního základu pro oblast výzkumných infrastruktur a zejména ustavení programů PS a BNI, - přezkum postupů používaných při výběru a monitorování (včetně všech relevantních hodnotících zpráv), - pohovory s pracovníky Komise a se zástupci hlavních evropských výzkumných organizací a ministerstev pro výzkum v osmi členských státech (Belgie, Česká republika, Německo, Itálie, Nizozemsko, Polsko, Švédsko a Spojené království), - kontroly na místě provedené u vzorku devíti z 19 přípravných studií a všech devíti projektů BNI, - průzkum provedený pomocí internetu u všech neúspěšných žadatelů. Kontrolovaným obdobím bylo období 6. RP (2002–2006). Kontrolované projekty jsou uvedeny vpříloze IaII. Připomínky Program přípravných studií Cílů bylo většinou dosaženo 21. Cílem programu přípravných studií bylo přispět ke studiím proveditelnosti a technickým přípravným pracím pro nové infrastruktury, které mají jasný evropský rozměr. Účetní dvůr program vyhodnotil jako úspěšný, pokud: - financování EU umožnilo vypracovat studie, které střednědobě vedly k posílení sítě výzkumných zařízení evropského rozměru, a - spolufinancované studie vykazovaly evropskou přidanou hodnotu. 22. Účetní dvůr na základě různých pohovorů, které v rámci auditu provedl, konstatoval, že účastníci obecně hodnotili program přípravných studií kladně a domnívali se, že existence přípravné studie zvyšuje povědomí a podporu na straně národních subjektů s rozhodovací pravomocí. Většina projektů pak byla zahrnuta do seznamu ESFRI (viz body 16 a 17), čímž se zvyšovala pravděpodobnost, že příslušné infrastruktury budou vybudovány (viz schéma 4). Schéma 4 Vývoj devíti projektů PS kontrolovaných Účetním dvorem +++++ TIFF +++++ 23. Při pohovorech projektoví koordinátoři a zástupci členských států také uvedli, že podpora Společenství na přípravné studie byla důležitá v tom, že pomohla překlenout mezeru mezi rozpracováním myšlenky a skutečnou realizací projektu. Díky podpoře dostali vědci možnost předvést a rozpracovat své návrhy strukturovaným způsobem. Většina projektových koordinátorů byla rovněž toho názoru, že cenným a prospěšným aspektem tohoto programu podpory byla i možnost, aby několik institucí spolupracovalo ve společných podnicích. Příklad spolupráce mezi významnými evropskými výzkumnými institucemi, které by si jinak konkurovaly, je uveden v rámečku 3. 24. Příjemci podpory a zástupci výzkumných organizací uvedli, že pokud jde o zajišťování financování, je neobtížnější fází právě přípravná fáze infrastrukturního projektu. Tak je tomu zejména tehdy, když je třeba spolupracovat v mezinárodním měřítku. Program PS s finanční účastí Komise až do výše 50 % celkových nákladů tudíž dotazovaní považovali za důležitý v tom, že představuje rámec pro rozvoj rozsáhlých evropských projektů. Dotazované osoby naopak soudily, že celoevropská spolupráce se obtížně navazuje pomocí mechanismů, jež kladou větší důraz na národní či regionální programy. Rámeček 3 Projekt EUROFEL Přípravná studie EUROFEL byla společnou iniciativou 16 evropských výzkumných institucí s cílem připravit vybudování nové generace světelných zdrojů používajících lasery na bázi volných elektronů. Tyto světelné zdroje měly být vybudovány jako distribuovaná infrastruktura v sedmi evropských střediscích. Původně spolu o vybudování laserů na bázi volných elektronů v pěti evropských zemích soupeřilo sedm různých projektů. Komise však jednotlivých institucím doporučila, aby předložily společný návrh, a posílily tak evropskou spolupráci v dané oblasti. Pro některé účastníky byla hlavním přínosem projektu spolupráce různých institucí, které by si jinak vzájemně konkurovaly. Úspěch přípravné studie lze měřit skutečností, že projekt vybudování této infrastruktury byl zahrnut do evropského plánu postupu pro výzkumné infrastruktury, a měl by být realizován v příštích osmi až dvanácti letech. Program budování nových infrastruktur (BNI) Katalyzační efekt a evropská přidaná hodnota 25. Kritéria pro vyplácení prostředků EU v rámci programu budování nových infrastruktur (BNI) nejsou dostatečně konkrétní. Rozhodnutí Rady 2002/835/ES [8] stanoví, že program má poskytovat minimální financování nezbytné pro urychlení neboli katalyzování této činnosti, přičemž hlavní část nákladů na vybudování a provozování dotyčných infrastruktur bude zajištěna vnitrostátními nebo jinými zdroji financování. Katalyzátor je něco, co urychluje nebo podporuje reakci nebo proces. V chápání Účetního dvora to znamená, že financování poskytnuté na BNI by mělo vést k tomu, že budou prováděny projekty, které by jinak nebyly podniknuty. 26. V rozhodnutí 2002/835/ES se dále uvádí, že financování by mělo být poskytnuto pouze na základě podrobného odůvodnění založeného na "evropské přidané hodnotě". Pracovní program Komise pro 6. RP na období 2002–2003 vykládá požadavek na způsobilost projektů BNI tak, že podpora pro BNI bude k dispozici tehdy, pokud by takováto podpora mohla mít rozhodující katalyzační efekt, pokud jde o evropskou přidanou hodnotu. To by bylo možné doložit, jak se o tom zmiňuje pracovní program, vyšší atraktivitou nebo lepšími službami pro výzkumnou komunitu v Evropě, které by vyplývaly z: - větší dostupnosti navrhované infrastruktury, - vyspělejší technologie, - schopnosti pružněji se přizpůsobit interdisciplinárnímu bádání, - lepšího propojení s výzkumnou komunitou. 27. Účetní dvůr zkoumal všechny projekty BNI a posuzoval, jak Komise uplatňovala výše uvedené požadavky na způsobilost stanovené v rozhodnutí 2002/835/ES a rozpracované v pracovním programu Komise na roky 2002–2003. 28. Pokud jde o důležitý aspekt, kterým je přístup výzkumných pracovníků k infrastrukturám, Účetní dvůr zjistil, že Komise se při financování zaměřovala na budování nebo pořizování vybavení bez dostatečného zajištění přístupu pro výzkumné pracovníky. Malý "katalyzační efekt"… 29. Aby posoudil, zda měla podpora budování nových infrastruktur (BNI) "katalyzační efekt", Účetní dvůr zkoumal: - vztah mezi datem zahájení projektu a datem, kdy byly podepsány smlouvy s EU, který by měl naznačovat význam financování pro realizaci projektu, - zda rozhodnutí poskytnout nebo odmítnout projekty financovat bylo pro zahájení či pokračování projektu určující, - jak hlavní zainteresované osoby vnímaly, nakolik investice EU sloužila jako katalyzátor pro další investice do projektů. Schéma 5 Časová linie zahájení projektu a podpisu smlouvy +++++ TIFF +++++ 30. Účetní dvůr při auditu zjistil, že datum zahájení u sedmi z devíti projektů BNI předcházelo příslušným rozhodnutím Komise a následnému podpisu smluv (viz schéma 5). Osmý projekt začal po rozhodnutí Komise, avšak před podpisem smlouvy. 31. Jako ve většině případů se projekty již rozběhly před podpisem smlouvy a jelikož podpora EU pro projekty BNI byla omezena na maximálně 10 % celkových projektových nákladů [9], neexistovaly důkazní informace, že financování EU představovalo při rozhodování, zda projekt zahájit či nikoli, rozhodující faktor (viz příklad v rámečku 4). 32. Při pohovorech zástupci evropských výzkumných organizací a ministerstev členských států uvedli, že program BNI činnosti, na něž byla udělena podpora, "nekatalyzoval", protože objem dostupného financování byl nízký a poskytnutí jen 10 % celkových nákladů na projekt ze své podstaty na vytvoření katalyzačního efektu nestačí. Rámeček 4 Fáze 1 projektu DIRAC Cílem vybudování International Accelerator Facility (mezinárodního urychlovače) v Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre (DIRAC) (Středisku pro výzkum iontů a antiprotonů v Darmstadtu) je modernizace stávajících urychlovačů pro budoucí výzkum počátků vesmíru. Projekt, který má spolufinancovat 14 partnerů (11 členských států EU, Čína, Indie a Rusko), zahrnuje jak novou infrastrukturu (magnet), tak modernizaci stávající infrastruktury (synchrotronový urychlovač a spektrometr). Financování EU ve výši 10,4 milionu EUR mělo sloužit na podporu první fáze projektu, jež se odhadovala na 104 milionů EUR. Celková předpokládaná investice bude činit přibližně 1,2 miliardy EUR. Při podpisu smlouvy s Komisí projekt již probíhal. 33. Podobný postřeh je i ve zprávě hodnotícího panelu: odborníci se domnívali, že financování ES má ve srovnání s projekty budování infrastruktur větší význam pro přípravné studie, neboť infrastruktury by se vybudovaly tak či tak a přínos 10 % pomoci z EU je v některých případech dosti nejasný [10]. 34. Ve svých odpovědích na auditní průzkum devět z deseti neúspěšných žadatelů potvrdilo, že rozhodnutí Komise o financování nemělo na uskutečnění projektů zásadní vliv a většina žadatelů pokračovala se svými projekty, i když v některých případech v menším rozsahu, i přestože byli odmítnuti (viz schéma 6). 35. Když Účetní dvůr položil podobnou otázku koordinátorům úspěšných projektů BNI, tři ze čtyř odpověděli, že jejich projekty by byly zahájeny, i kdyby Komise rozhodla záporně (viz též schéma 6). Schéma 6 Provádění úspěšných a neúspěšných návrhů Přistoupili jste k provádění projektu i přes záporné rozhodnutí o financování ES? | Pozdrželo by negativní rozhodnutí o financování ES provádění projektu? | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | Průzkum u neúspěšných navrhovatelů | Pohovory s koordinátory projektů | … podpora BNI však vedla k pořízení dodatečného nebo lepšího vybavení 36. Třebaže financování EU, které k projektovým nákladům odsouhlaseným na vnitrostátní úrovni přidávalo dalších 10 %, mělo ve vztahu k projektům celkově jen malý "katalyzační efekt", umožnilo pořídit nebo vyvinout další vybavení, s nímž se v původním projektovém návrhu nepočítalo. Toto financování tak doplňovalo vnitrostátní financování a v tomto smyslu financování EU umožnilo, aby infrastruktury měly větší nebo lepší technologické vybavení. V některých případech rovněž napomáhalo interdisciplinárnímu využití zařízení. Doplňkovost financování Komise prosazovala doplňkové financování, avšak podnikla jen omezené kroky 37. Jak již bylo uvedeno v bodě 14, kromě financování infrastruktur z rozpočtu na výzkum mohou subvence Společenství přicházet i ze strukturálních fondů podporujících regionální politiku a politiku soudržnosti. Projekty v oblasti výzkumných infrastruktur s evropským rozměrem může financovat i EIB. 38. Dvojí financování nebo žádost o podporu pro tytéž výdaje z různých programů jsou zakázány. Spolufinancování určitého projektu z různých mechanismů EU pro financování je kvůli zvláštním pravidlům, kterými se řídí spolufinancování každého nástroje, možné jen velmi zřídka. Doplňkové využití zdrojů financování je však povoleno. Doplňkové financování znamená, že různé zdroje financování se používají na různé projektové činnosti, které se provádějí ve vzájemné souvislosti či následnosti [11]. 39. Možnost využívat doplňkového financování z různých evropských zdrojů byla zdůrazněna v různých dokumentech Společenství. Ve své zprávě z května 2000 [12] Evropský parlament důrazně doporučoval doplňkové využívání financování v rámcovém programu pro výzkum a dalších politikách Společenství, zejména strukturálních fondech. Ve sdělení Komise "Směrem k Evropskému výzkumnému prostoru" [13] se vyhlašovalo, že v oblasti výzkumných infrastruktur je třeba využívat možnost kombinovat strukturální fondy, půjčky od EIB a financování z 6. RP. 40. Využíváním doplňkového financování u programů PS a BNI se rovněž zabývala rozhodnutí, kterým se zřizoval 6. RP [14] a specifický program "Strukturování Evropského výzkumného prostoru" [15]. Přípravné studie se měly provádět na základě systematického zkoumání "možností, z jakých jiných zdrojů, včetně EIB nebo strukturálních fondů, by mohly být tyto infrastruktury financovány". Podpora programu BNI "může […] doplňovat příspěvky z EIB nebo strukturálních fondů na financování těchto infrastruktur". O využívání doplňkového financování se zmiňoval i pracovní program pro výzkumné infrastruktury [16]. 41. Konkrétním záměrem při kombinování zdrojů financování ze strukturálních fondů, fondů soudržnosti a dalších zdrojů s financováním určeným na výzkum je využít potenciálu regionů, kterých se týká konvergenční cíl, pokud jde o rozvoj průmyslu a výzkumu. 42. Přestože se ve výše zmíněných rozhodnutích a dokumentech zasazovala o využívání doplňkových zdrojů financování, Komise se během 6. RP tímto tématem aktivně nezabývala. Nebyly vypracovány žádné pokyny, které by projektovým koordinátorům pomohly ve financování hledat možné synergické efekty, a během tohoto období také žádné projekty BNI financování ze strukturálních fondů ani půjčky od EIB nevyužily. Většina dotázaných neúspěšných žadatelů uvedla, že o možnosti využít doplňkových zdrojů financování nebyli informováni (viz schéma 7). 43. Také by bylo nutné, aby Komise pro odpovídající řízení doplňkovosti učinila některé praktické kroky, například kontroly dvojího financování nebo nezpůsobilého spolufinancování. Bylo však zjištěno, že: i) příslušná generální ředitelství (GŘ pro výzkum a GŘ pro regionální politiku) nestanovila společnou definici "výzkumné infrastruktury", ii) dvě jmenovaná generální ředitelství neměla prostředky na to, aby provázala informace o projektech způsobilých jak pro 6. RP, tak pro strukturální fondy, iii) v rámci politiky soudržnosti nebyly na řízení a koordinaci doplňkovosti financování vytvořeny žádné konkrétní nástroje a databáze. Schéma 7 Informace o doplňkovém financování – výsledky průzkumu EÚD u neúspěšných žadatelů Informovala vás Komise nebo národní kontaktní místo o možnosti doplnit financování z programu pro výzkumné infrastruktury jinými zdroji financování EU? +++++ TIFF +++++ Závěry a doporučení 44. Účetní dvůr se domnívá, že program PS své cíle v převážné míře splnil, zatímco program BNI podle jeho soudu poskytl jen nízkou přidanou hodnotu. Byl program PS pro subjekty s rozhodovací pravomocí užitečným nástrojem? 45. Zástupci výzkumné komunity se o programu přípravné studies vyjadřovali obecně kladně. Domnívali se, že nabízel příležitost ke strukturovanému rozvíjení vědeckých myšlenek tím, že se prověřovala proveditelnost možných budoucích výzkumných zařízení. Zejména vítali možnost spolupráce různých institucí. Proces pomáhal subjektům s rozhodovací pravomocí identifikovat projekty, které stály za podporu, přičemž většina kontrolovaných projektů PS byla zahrnuta do seznamu ESFRI. Katalyzoval program BNI budování nových infrastruktur? 46. Financování prostřednictvím programu BNI nemělo pro realizaci projektů rozhodující význam. Výplata pomoci na BNI umožnila určitou technickou modernizaci dotčených investičních projektů v podobě pořízení nového nebo lepšího vybavení. K vybudování nových infrastruktur však program BNI nevedl a poskytoval spíše dodatečné financování na projekty, které by se uskutečnily bez ohledu na jeho existenci. Doporučení 1 Komise by měla znovu zvážit, zda by se v budoucích rámcových programech měly projekty BNI financovat z rozpočtu na výzkum, a to vzhledem ke zjištěním Účetního dvora o evropské přidané hodnotě a katalyzačním efektu. Komise by měla dbát o to, aby byly cíle programu vyjádřeny tak, aby byly všem jasné a srozumitelné, a aby byly vzhledem k zamýšlené míře financování projektů realistické. Podnikla Komise ve vztahu k doplňkovému financování konkrétní kroky? 47. Přestože Komise do rozhodnutí o 6. RP možnost financování projektů PS a BNI z doplňkových rozpočtových zdrojů EU začlenila, tuto možnost aktivně nepodporovala, takže nebyla využívána. Doporučení 2 Komise by měla vysvětlit, čeho zamýšlí dosáhnout, když do legislativy včlení možnost využívat doplňkového financování. Měla by zvážit výhody a nevýhody takového financování a související náklady a přínosy. Pokud se domnívá, že kombinováním účelově vázaných prostředků EU, půjček od EIB a národního financování lze dosáhnout užitečných synergických efektů, měla by využívání zdrojů doplňkového financování aktivně podporovat a současně zajistit, aby byly zavedeny přiměřené kontroly, které by zneužívání této možnosti předcházely a odhalovaly je. Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. května 2010. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" Work Programme 2002–03, (Podpora výzkumných infrastruktur ve specifickém programu "Strukturování Evropského výzkumného prostoru" 6. RP, pracovní program 2002–2003), s. 1. [2] Rozhodnutí Rady 1999/173/ES ze dne 25. ledna 1999, kterým se přijímá specifický program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace: zlepšování lidského výzkumného potenciálu a sociálně-ekonomické znalostní základny (1998–2002) (Úř. věst. L 64, 12.3.1999, s. 105). [3] Viz pracovní dokument útvarů Komise "Evropský výzkumný prostor pro infrastruktury", SEK(2001) 356 ze dne 27. února 2001. [4] Výzva k předkládání návrhů FP6-2003-Infrastructures-4. [5] Hodnotitelé konstatovali, že návrhy předložené na tuto výzvu představovaly asi šestinásobek předběžného rozpočtu (70 milionů EUR) a že i návrhy, které byly konsensuálními známkami hodnoceny jako velmi dobré, představují dvojnásobek až trojnásobek rozpočtu. Zpráva panelu o výzvě FP6-2003-Infrastructures-4, 7. května 2004. [6] Výzva k předkládání návrhů byla použitelná i pro jinou kategorii projektů (tzv. doprovodná opatření), která není předmětem tohoto auditu. V této kategorii byly vybrány dva projekty. [7] Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1). [8] Úř. věst. L 294, 29.10.2002, s. 44. [9] Zvláštní doložka pro CNI č. 34 stanoví, že náhrada nákladů na další specifické podporované činnosti, které vznikly smluvní straně, jež používá modely vykazování nákladů FC (úplné náklady se skutečnými nepřímými náklady), FCF (úplné náklady s nepřímými paušálními náklady) nebo AC (dodatečné náklady s nepřímými paušálními náklady), nepřesáhne 10 % celkových způsobilých nákladů. [10] Opatření v oblasti výzkumných infrastruktur – Výzva FP6-2003-Infrastructures-4: zpráva hodnotícího panelu, s. 4. [11] Competitive European regions through research and innovation. Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation (Konkurenceschopnost evropských regionů na základě výzkumu a inovací. Praktický průvodce možnostmi financování výzkumu a inovací ze zdrojů EU), Rev. 2 02/12/2008, s. 12–13. [12] Zpráva o sdělení Komise "Směrem k Evropskému výzkumnému prostoru" (KOM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)). [13] V dokumentu se uvádělo, že je třeba využít možnosti, kdy se jedná o strukturální pomoci naplánované na roky 2000 až 2006, a zkoumat, jak nejlépe zkombinovat projekty prováděné v tomto rámci (tj. v rámci strukturálních fondů) s projekty prováděnými v rámci evropských programů. KOM(2000) 6, s. 18. [14] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1). [15] Rozhodnutí Rady 2002/835/ES ze dne 30. září 2002, kterým se přijímá specifický program pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace: "Strukturování Evropského výzkumného prostoru" (2002–2006). [16] Pracovní program (2002–2003): Podpora výzkumných infrastruktur ve specifickém programu "Strukturování Evropského výzkumného prostoru" 6. RP, první aktualizace, červen 2003. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I VÝSLEDKY PROJEKTŮ "PŘÍPRAVNÉ STUDIE" Třída | Zkratka projektu | Název projektu | Hlavní výsledky projektu [1] | Hlavní dopad financování EU [1] | Vyhlídky na vybudování [1] | Lasery na bázi volných elektronů | EUROFEL | European FEL Design Study (přípravná studie k evropskému FEL) | Příprava vybudování nové generace světelných zdrojů používajících lasery na bázi volných elektronů. Dopad projektu je především technický a spočívá ve vyřešení konstrukčních problémů (návrh součástek zásadního významu). | Spolupráce na technických aspektech mezi několika institucemi připravujícími podobné infrastruktury. | Síť distribuovaných infrastruktur, začleněno do plánu postupu ESFRI. | Jiné – urychlovače | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (Evropská přípravná studie ke globálnímu lineárnímu kolidéru) | Účast na mezinárodním projektu ILC Global Effort (globální projekt mezinárodního lineárního kolidéru). Práce spočívá především ve výzkumu subsystémů kolidéru a dalších zásadních otázek vymezených mezinárodním hodnotícím týmem. | Účast několika evropských organizací v konsorciu (koordinátor by se globálního projektu ILC účastnil i bez financování EU, i když v menším měřítku). | V roce 2012 by měla být předložena zpráva typu Technical Design Report (zpráva o technickém projektu) globálního projektu a výstavba by se mohla uskutečnit koncem druhého desetiletí 21. století. | Astrofyzika | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (přípravná studie k velmi velkému dalekohledu) | Vývoj technologií a konceptů nutných pro případné vybudování evropského velkého optického a infračerveného dalekohledu. | Na přípravné studii se podílejí téměř všechny největší evropské instituce. Projekt je výrazem shody celé evropské astronomické odborné veřejnosti. | Ve světě je několik podobných konkurenčních projektů. Jen jeden z nich bude dokončen. Vybudování dalekohledu tak zůstává nejisté. Přípravné práce na vybudování se financují ze 7. RP. | Jaderná fyzika | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (evropské zařízení pro tvorbu svazků radioaktivních iontů pomocí separace izotopů on-line) | Řešení významných technických problémů, jež se očekávají při budování nového zařízení, studie proveditelnosti, umístění a další otázky. | Projekt by se bez financování EU neuskutečnil; synergie s jinými evropskými projekty. | Zatím není na seznamu ESFRI. | Statika | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (podzemní výzkumné zařízení velkého rozsahu pro bezpečnost a ochranu) | Studie proveditelnosti, technické specifikace, hospodářský plán s finančními variantami pro různé hospodářské scénáře, posouzení založení právnické osoby. | Přehled o činnostech v oblasti bezpečnosti a ochrany v Evropě. | V době návštěvy nebyla právnická osoba zatím založena. Financování případné výstavby není zajištěno. | Přírodní prostředí | DesignACT | Návrh technologického střediska akvakultury, které by naplňovalo dosud neuspokojené potřeby v oblasti evropské akvakultury. | Soupis akvakulturních infrastruktur a vymezení potřeb, vymezení obsahu, výpočty nákladů, ekologický průzkum, řízení, provoz a finanční plány, plán výstavby a strategie rozvoje, financování nové právnické osoby. | Základy jedinečného experimentálního mořského zařízení velkého rozsahu v oblasti akvakultury, přístupného výzkumníkům ze zahraničí, se silnou složkou informačních a komunikačních technologií a výukovými možnostmi pro studenty. | Není na seznamu ESFRI, avšak jsou vyhlídky na národní financování. | Jaderná fyzika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) (Pokusy s vysoce energetickými sekundárními akumulovanými a chlazenými svazky využívající vnitřní terčíky v mezinárodním urychlovači ve Středisku pro výzkum iontů a antiprotonů v Darmstadtu) | Vývoj technologií, prototypů a součástí urychlovače, testování a důkaz proveditelnosti. | Projekt vedl k účasti mnoha institucí z celého světa. Jelikož ve fázi návrhu nebylo z národních mechanismů poskytnuto dostatečné financování, příprava zařízení by v tomto rozsahu nebyla možná. | Výstavba začala a měla by být hotova do roku 2016. | Astrofyzika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (přípravná studie k anténní soustavě Square Kilometre Array) | Vytvoření nákladově efektivní technologie a koncepce systému. | Díky projektu se mnohé nové rádioastrologické skupiny v celé Evropě zapojily do práce na SKA a přispívaly k ní. | Projekt zahrnut do seznamu ESFRI. | Jiné – astročástice | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (přípravná studie k hlubokomořskému zařízení ve středozemním moři pro neutrinovou astronomii a přidružené vědy) | Hlavním cílem je předložit zprávu typu Technical Design Report (zpráva o technickém projektu) o hlubokomořském neutrinovém dalekohledu a platformě pro nauku o moři. Byly analyzovány i otázky o umístění zařízení. | Významný dopad financování EU: koncepce vybudování zařízení by byla slabší a chyběla by jí přesvědčivá perspektiva. | Projekt zahrnut do seznamu ESFRI, začínají být viditelné určité dodatečné závazky financování na národní úrovni. | [*] Závěry z pohovorů vedených při auditu. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II PŘÍSPĚVEK EU NA PROJEKTY BNI Zkratka projektu | Datum podpisu grantové dohody (Komise) | Datum zahájení projektu (a jeho délka) | Celkový rozpočet po vyjednávání (v EUR) | Příspěvek EU (v EUR) | Příspěvek EU / kumulativní financování (%) | Popis projektu | Určení příspěvku EU | ALMA Enhancement | 19. 10. 2005 | 1. 1. 2006 (60 měsíců) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Projekt ALMA Enhancement je součástí velkého společného projektu Evropy a Severní Ameriky ALMA (anténní soustava Atacama Large Millimeter Array). ALMA je v současné době největší pozemský astronomický projekt. Budování infrastruktury ALMA v Chile začalo již v roce 2003 a úplné dokončení se plánuje na rok 2012. Projekt EU ALMA Enhancement umožní vytvořit dodatečné složky technického a programového vybavení pro zařízení ALMA tím, že se přidá páté vlnové pásmo v milimetrové a submilimetrové oblasti spektra, které umožní přístup k věrnějšímu zobrazení a měření spektrálních čar vody s vysokým rozlišením. | Příspěvek EU je určen pro všechny soubory pracovních úkolů. Většina souboru pracovních úkolů se vztahuje k návrhu, produkci, montáži a ověřování přijímačů pátého pásma. | BINASP | 27. 9. 2005 | 15. 3. 2004 (60 měsíců) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | Projekt BINASP spočívá ve vybudování systému výzkumných infrastruktur a zařízení pro bionanotechnologii ve vědeckém parku AREA Science Park v Terstu. Bude realizováno sedm úkolů (mimo jiné laboratorní zařízení pro zvířata, jednotka pokročilé mikroskopie a nanoskopie, laboratoř optického molekulárního zobrazování atd.), které spočívají především ve vývoji nových technologií a pořízení potřebného vybavení. | Příspěvek EU ve výši přibl. 7 % je určen na všechny navrhované úkoly, které mají být v tomto projektu provedeny. Příspěvek EU ve výši 20 % byl požadován jen pro úkol 1 (řízení) a úkol 10 (vybudování nanobiofotonického zařízení). | CeMaCE | 18. 4. 2005 | 5. 3. 2004 (36 měsíců) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Cílem projektu CeMaCE je rozšířit současné investice do laboratorních zařízení a specializovaného vybavení tak, aby vzniklo středisko pro integrovanou vědu v oblasti mořské chemické ekologie. Hlavními úkoly je vybudování mořského ekotronu a laboratoře mořské chemické ekologie a modernizace laboratoře molekulární biologie a ubytovacích zařízení. | Příspěvek EU se požaduje na všechny úkoly s výjimkou modernizace ubytovacích zařízení. U úkolu 1 (vybudování mořského ekotronu) se požadovaný příspěvek rovná 100 % nákladů na něj, zatímco financování požadované pro obě laboratoře je menší než 10 %. | CISB | 21. 3. 2005 | 5. 3. 2004 (48 měsíců) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Cílem tohoto projektu je vybudovat novou výzkumnou infrastrukturu, Centre for Integrated Structural Biology (Středisko pro integrovanou strukturální biologii) (CISB), v němž se spojí zdroje tří vedoucích mezinárodních institucí (EMBL, ESRF a ILL) s Univerzitou Josepha Fouriera. Kromě vybudování a vybavení nové laboratoře (úkol 1 a 2) je cílem projektu poskytovat nové nebo rozšířené technické platformy pro podporu postgenomické strukturální biologie (úkoly 3 až 9). | Na úkoly 1 a 2 (vybudování a vybavení) nebyl požadován žádný příspěvek EU. Více než 60% a 68% příspěvek (425 000 EUR a 200000 EUR) byl požadován na vybudování difraktometru pro neutronovou proteinovou krystalografii LADI III a na vytvoření vysoce výkonné platformy pro elektronovou mikroskopii. | DAM-LR | 11. 4. 2005 | 1. 1. 2005 (36 měsíců) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | Projekt DAM-LR je plně distribuovaná a virtuální infrastruktura. Spočívá ve vývoji a zprovoznění infrastruktury pro evropskou výzkumnou komunitu, která má zájem o snadnou správu jazykovědných zdrojů všech druhů a přístup k nim. Jedná se například o velké (multimediální) korpusy, slovníky, gramatické popisy a další. Projekt DAM-LR integruje archivy jazykovědných zdrojů partnerských institucí, které se pak uživatelům jeví jako jediný velký soubor zdrojů. | Projekt se skládá ze dvanácti úkolů. Prvních sedm úkolů se zabývá především místními infrastrukturami a nepožaduje se na ně žádný příspěvek EU. Zbývajících pět je věnováno vytvoření distribuované infrastruktury a sem směřuje příspěvek EU (v rozmezí 35 až 55 %). | DIRAC-PHASE-1 | 9. 12. 2005 | 1. 10. 2005 (48 měsíců) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Tento projekt je první konstrukční fází International Facility for Antiproton and Ion Research (mezinárodního urychlovače pro výzkum iontů a antiprotonů) (FAIR), což je projekt v hodnotě přibl. 1,2 miliardy EUR. Cílem projektu DIRAC PHASE-1 je zásadní zvýšení výkonu zařízení a výzkumných možností na soustavě urychlovače UNILAC/SIS18 v laboratoři GSI v Darmstadtu tak, aby vytvářel svazky o vyšší intenzitě a energii. Toho se dosáhne dvěma modernizacemi synchrotronu těžkých iontů SIS18, přizpůsobením infrastruktury pomocí magnetu R3B a modernizací spektrometru HADES. | Příspěvek EU je určen v podobném poměru na všechny úkoly kromě jednoho (vymezeného jako "celková výstavba: všechny ostatní úkoly související s výstavbou po dobu trvání projektu"), na nějž nebyl požadován žádný příspěvek. | EUTRICOD | 19. 10. 2005 | 1. 11. 2004 (48 měsíců) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Cílem tohoto projektu je udržet a rozšířit výzkumné kapacity a dosáhnout mezinárodního uznání jako European Training and Research Centre for Imported and Highly Contagious Diseases (Evropské školicí a výzkumné středisko pro importované a vysoce nakažlivé choroby). | Podstatná část příspěvku EU se požaduje na tři zvláštní soubory pracovních úkolů: vybudování insektária BSL 3 a jednotky BSL 4 a modernizaci výzkumného areálu v Ghaně. | ISIS TS2 | 21. 4. 2005 | 1. 3. 2005 (48 měsíců) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 je modernizací spalačního zdroje neutronů ISIS, která nabídne možnost 18 nových nástrojů pro rozptyl neutronů se zlepšeným a optimalizovaným výkonem. Cílem projektu je vyvinout prvních sedm nástrojů. | Příspěvek EU se požaduje především na tři úkoly spočívající v návrhu a konstrukci tří nástrojů (úkol 1 LET, úkol 5 NIMROD a úkol 7 WISH); určité financování se rovněž požaduje na zbylé nástroje. Pouze na jeden úkol (cíl: návrh a konstrukce zařízení pro extrakci svazku protonů, budovy a služby) se příspěvek EU nepožaduje. | STAR | 18. 4. 2005 | 1. 10. 2004 (36 měsíců) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Cílem projektu je přispět k vytvoření celosvětově uznávané a jedinečné evropské výzkumné platformy pro pokročilý výzkum a vývoj v oblasti křemíku. Za tímto účelem se především o doplňkové vybavení rozšíří infrastruktura v rámci pilotních linek pro procesně zaměřený výzkum 300mm technologie, které se budují v IMEC, CEA/LETI a FhG, a propojí se tři hlavní výzkumná zařízení pro optimální výměnu plátků, což umožní provoz tzv. virtuálního zpracujícího zařízení. | Financování EU se požaduje na všechny soubory pracovních úkolů: 10 % se požaduje na první tři (spočívající v rozšíření infrastruktury s 300mm technologií ve všech třech lokalitách) a 100 % se požaduje na činnosti související s řízením a šířením informací. | --------------------------------------------------