Tento návrh odráží závazek Komise pečlivě sledovat správné a úplné provedení směrnice o boji proti obchodování s lidmi a účinnost vnitrostátních právních předpisů, které ji provádějí. Komise bude vycházet z informací předaných členskými státy po provedení ve vnitrostátním právu. Pokud jde o nová pravidla týkající se vědomého využívání služeb obětí vykořisťování, bude Komise sledovat provádění a dopad vnitrostátních právních předpisů. Do [pěti let po uplynutí lhůty pro provedení] Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí, do jaké míry členské státy přijaly opatření nezbytná pro dosažení souladu s novými pravidly, jakož i dopad těchto opatření.

Tento návrh stanoví pravidla, která vycházejí ze zkušeností členských států při provádění a uplatňování směrnice o boji proti obchodování s lidmi. Zabývá se vývojem, k němuž došlo od roku 2011, a nejnovějšími trendy v oblasti boje proti obchodování s lidmi, přičemž zohledňuje návrhy na zlepšení, které formulovala široká škála zúčastněných stran. Tento návrh jako takový poskytuje rámec, který by měl umožnit, aby vnitrostátní právní systémy členských států byly aktuální a lépe vybaveny, aby mohly čelit současným výzvám.

Obchodování s lidmi je složitá trestná činnost. K náležitému řešení je nezbytné spoléhat se na soudržné a spolehlivé údaje. Podobně jako v jiných oblastech trestné činnosti se odhaduje, že významná část případů obchodování s lidmi není nahlášena. To je jeden z faktorů, které brání úplnému pochopení rozsahu obchodování s lidmi v rámci EU. Kromě toho existují významné nedostatky ve shromažďování údajů o oznámených případech a statistiky shromážděné Komisí jsou zveřejňovány se značným zpožděním po sledovaném období. Cílem tohoto návrhu je požadovat od členských států, aby každoročně shromažďovaly údaje o obchodování s lidmi a podávaly o nich zprávy Komisi, a dále harmonizovat shromažďování údajů s cílem zvýšit jeho kvalitu a urychlit zveřejňování zpráv o údajích.

Informace získané z nedávných studií a konzultací s příslušnými zúčastněnými stranami ukazují, že poptávka, která podporuje obchodování s lidmi, se navzdory řadě příslušných činností v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zvyšování informovanosti a provádění čl. 18 odst. 4 směrnice o boji proti obchodování s lidmi v řadě členských států nesnížila. Navzdory veškerému úsilí mnoha zúčastněných stran poptávka po sexuálních službách, levné pracovní síle a levných výrobcích přetrvává. To zase podporuje obchodování s lidmi za účelem sexuálního a pracovního vykořisťování. Cílem tohoto návrhu je zajistit další harmonizaci mezi členskými státy s cílem snížit poptávku. Návrh rovněž uznává, že trestní právo je pouze částí reakce na snížení poptávky a mělo by být i nadále doprovázeno činnostmi ve vzdělávání, odborné přípravě a při zvyšování povědomí v souladu se směrnicí o boji proti obchodování s lidmi.

Značný prostor pro zlepšení zůstává v postupech členských států pro včasnou identifikaci a postoupení, a to jak na vnitrostátní, tak na přeshraniční úrovni. Ne všechny členské státy mají zaveden národní referenční mechanismus a struktura a fungování těchto mechanismů se v jednotlivých členských státech značně liší. Cílem tohoto návrhu je zajistit, aby všechny členské státy prostřednictvím právních a správních předpisů zavedly národní referenční mechanismus s cílem zefektivnit fungování příslušných vnitrostátních institucí a dále harmonizovat jejich struktury a postupy pro informování obětí o vhodných systémech pomoci a podpory. To bude rovněž prvním krokem k vytvoření evropského referenčního mechanismu.

Formy vykořisťování se od roku 2011 vyvíjely. Hlavními účely obchodování s lidmi jsou sexuální a pracovní vykořisťování. Obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování je v EU stále nejrozšířenější formou vykořisťování, která představuje více než polovinu všech obětí a týká se převážně žen a dívek. Obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování je druhou nejčastější formou obchodování s lidmi v EU, přičemž počet obětí se rychle zvyšuje a za posledních pět let se téměř zdvojnásobil. Obchodování s lidmi pro jiné účely však v průběhu času získalo na významu, a to jak pokud jde o formy vykořisťování, které jsou již zahrnuty ve směrnici o boji proti obchodování s lidmi (žebrání, využívání jiných osob k trestné činnosti a odběr lidských orgánů), tak pokud jde o formy, které v ní nejsou výslovně uvedeny (včetně nucených sňatků a nezákonných osvojení). Celkové procento jiných účelů vykořisťování představuje více než 10 % všech obětí. Cílem tohoto návrhu je rozšířit neúplný seznam forem vykořisťování výslovně uvedených ve směrnici tak, aby zahrnoval nucené sňatky a nezákonná osvojení s cílem zajistit, aby vnitrostátní právní systémy pokrývaly rostoucí počet účelů obchodování s lidmi.

Online rozměr trestné činnosti je již implicitně zahrnut ve stávajících ustanoveních směrnice o boji proti obchodování s lidmi, která nerozlišují mezi trestnými činy spáchanými online nebo offline. Navrhuje se výslovně uvést, že úmyslné činy, prostředky a účel trestných činů obchodování s lidmi by měly zahrnovat činy spáchané prostřednictvím informačních a komunikačních technologií. Cílem této změny je posílit trestní reakci na jednu z nejzávažnějších změn, pokud jde o hrozby v této oblasti trestné činnosti od přijetí směrnice. Výše sankcí zůstane stejná jako u standardních trestných činů, i když členským státům není bráněno v přijetí přísnějšího režimu.

Navrhované změny se omezují na to, co je nezbytné pro posílení rámce EU pro prevenci obchodování s lidmi a boj proti němu a pro ochranu jeho obětí. Nepřekračují rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. Návrh vychází z již platných pravidel, která jsou v souladu se zásadou proporcionality. Podrobný popis alternativních opatření, která mohla být přijata k dosažení cílů tohoto návrhu, je uveden v přiloženém posouzení dopadů.

Stávající právní rámec pro prevenci obchodování s lidmi a boj proti němu a pro ochranu jeho obětí byl vytvořen na úrovni Unie, a to nejprve rámcovým rozhodnutím Rady 2002/629/SVV a poté směrnicí o boji proti obchodování s lidmi. Zlepšení stávajícího rámce nemohou členské státy dosáhnout samostatným jednáním. V souvislosti s posouzením dopadů tohoto návrhu byla provedena důkladná kontrola subsidiarity. Přeshraniční rozměr obchodování s lidmi se týká státní příslušnosti obětí a způsobu fungování zločineckých sítí, které trestnou činnost páchají. Údaje shromážděné v souvislosti s hodnocením ukazují, že 43 % obětí v EU bylo občany třetí země, kteří jsou často obchodováni státními příslušníky třetích zemí. Přeshraniční rozměr se rovněž odráží v rostoucím počtu operací a akcí podporovaných Europolem a v nárůstu počtu případů obchodování s lidmi registrovaných Eurojustem o více než 50 % od roku 2015. K různým prvkům trestných činů obchodování s lidmi může docházet v různých členských státech a/nebo zemích mimo EU. Aby se zlepšila reakce na trestnou činnost, vyžaduje přeshraniční vymáhání práva a justiční spolupráce harmonizaci příslušných vnitrostátních právních předpisů a systematickou výměnu osvědčených postupů. Proto se nadnárodní spolupráce stále více zakládá na společných pravidlech EU v různých oblastech trestné činnosti, které by měly i nadále zahrnovat obchodování s lidmi.

Z hodnocení směrnice o boji proti obchodování s lidmi vyplývá, že právní nástroj je v souladu s příslušnými legislativními nástroji EU. Navrhované změny jsou rovněž v souladu s cíli politiky sledovanými Unií, a to zejména s:

Komise se prostřednictvím řady cílených konzultací (dvoustranné kontakty, setkání se zúčastněnými stranami, písemné konzultace) snažila zajistit širokou účast zúčastněných stran během celého politického cyklu této iniciativy. Konzultace proběhly s členskými státy a zástupci jejich veřejných orgánů, a to i v souvislosti se sítí EU sdružující národní zpravodaje a obdobné mechanismy pro boj proti obchodování s lidmi; zástupci Evropského parlamentu; agenturami EU, zejména Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), Agenturou Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust), Agenturou Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL), Agenturou Evropské unie pro základní práva (FRA), Agenturou Evropské unie pro otázky azylu (EUAA), Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex), Evropským institutem pro rovnost žen a mužů (EIGE) a Evropským orgánem pro pracovní záležitosti (ELA); zástupci příslušných regionálních a mezinárodních organizací působících v oblasti boje proti obchodování s lidmi; zástupci organizací občanské společnosti činných v oblasti boje proti obchodování s lidmi, a to i v souvislosti s evropskou platformou občanské společnosti pro boj proti obchodování s lidmi.

Kombinace plánu hodnocení a počátečního posouzení dopadů iniciativy byla zveřejněná GŘ pro migraci a vnitřní věci (GŘ HOME) na internetových stránkách Komise „Podělte se o svůj názor“ v období od 5. srpna 2021 do 16. září 2021. Komise obdržela zpětnou vazbu od 36 zúčastněných stran.

V hodnocení bylo uvedeno, že několik událostí, k nimž došlo od přijetí směrnice, mělo na situaci v oblasti obchodování s lidmi významný dopad. Technologický pokrok a rozšiřování sociálních médií vytvořily pro obchodníky s lidmi nové příležitosti, jak získávat oběti online, vykonávat nad nimi kontrolu vzdáleně a oslovovat široké publikum uživatelů prostřednictvím rozsáhlého sdílení materiálů týkajících se vykořisťování. Hospodářský pokles způsobený pandemií COVID-19 a energetickou krizí by mohl zvýšit poptávku po levné pracovní síle a sexuálních službách, která podporuje pracovní a sexuální vykořisťování. Války, zejména ruská vojenská agrese vůči Ukrajině, zvyšují počet příležitostí pro obchodníky s lidmi, kteří využívají zranitelné situace lidí, zejména žen a dětí prchajících ze své země.

Z hodnocení vyplynulo, že směrnice o boji proti obchodování s lidmi je v prevenci obchodování s lidmi a boji proti němu a při zlepšování ochrany obětí této trestné činnosti účinná. Směrnice byla rovněž shledána účinnou, pokud jde o její přínosy ve srovnání s náklady spojenými s jejím přijetím, provedením a uplatňováním. Byla považována za soudržnou se všemi příslušnými činnostmi EU a mezinárodními činnostmi. Hodnocení zdůraznilo přidanou hodnotu EU při zlepšování přeshraniční spolupráce, a to i s agenturami EU. Cíle směrnice jsou i nadále relevantní. Je však třeba se dále zabývat řadou problémů a vývojem.

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

K dosažení cílů tohoto návrhu, jimiž je zlepšení stávajícího rámce, který umožňuje předcházet obchodování s lidmi a bojovat proti němu a chránit oběti této trestné činnosti, nelze použít žádné alternativní prostředky, a to legislativní ani operační.

Požadavek každoročního shromažďování údajů je minimálním opatřením zaměřeným na zlepšení shromažďování informací a statistik na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie. Tímto opatřením by se zkrátilo období pro podávání zpráv ze dvou let na jeden rok a zajistilo by se aktualizované monitorování, jemuž by nebránil časový odstup mezi koncem vykazovaného období shromažďování údajů a zveřejněním zprávy (v současnosti dva roky). Minimální kategorie shromažďování údajů obsažené v pozměňovacím návrhu odpovídají kategoriím, které Komise v současné době shromažďuje každé dva roky.

Pozměňovací návrh, který mezi trestné činy řadí využívání služeb, které jsou předmětem vykořisťování, s vědomím, že dotčená osoba je obětí trestného činu obchodování s lidmi (tj. vědomé využívání služeb obětí vykořisťování), je přiměřeným legislativním opatřením zaměřeným na účinnější prevenci obchodování s lidmi a boj proti němu prostřednictvím snižování poptávky, a to v souladu s cíli směrnice o boji proti obchodování s lidmi. Členské státy mají i nadále možnost přijmout k využívání služeb vykořisťovaných osob přísnější přístupy, přičemž berou v úvahu, že opatření ke snížení poptávky nejsou omezena na reakci v oblasti trestního práva, ale zahrnují nelegislativní opatření v souladu se směrnicí o boji proti obchodování s lidmi, tj. vzdělávání, odbornou přípravu, informační a osvětové kampaně, výzkumné a vzdělávací programy.

Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu vychází ze závěrů hodnocení provedeného Komisí. Byly zváženy tyto možnosti:

–Balíček nelegislativních opatření, který by členským státům poskytl další podporu při provádění směrnice o boji proti obchodování s lidmi a přispěl k posílení právního a politického rámce EU pro boj proti obchodování s lidmi. V návaznosti na strategii EU pro boj proti obchodování s lidmi na období 2021–2025 by zahrnoval zřízení centra poznatků a odborných znalostí; akce zaměřené na posílení spolupráce s technologickými společnostmi, včetně platforem sociálních médií; zřízení pracovní skupiny státních zástupců specializovaných na obchodování s lidmi a organizaci celounijní osvětové kampaně.

–Balíček legislativních změn, které by modernizovaly směrnici o boji proti obchodování s lidmi s cílem lépe řešit problémy, které od jejího přijetí získaly na významu. Zahrnoval by řešení online rozměru trestné činnosti; zahrnutí nových forem vykořisťování do definice; posílení režimu sankcí vůči právnickým osobám a právního rámce souvisejícího s kriminalizací využívání služeb vykořisťovaných obětí; vytvoření formálních národních referenčních mechanismů prostřednictvím právních a správních předpisů a jmenování národních kontaktních míst pro poskytování informací; požadavek, aby členské státy kriminalizovaly využívání služeb vymáhaných od obětí obchodování s lidmi a požadavek, aby členské státy každoročně shromažďovaly údaje o ukazatelích obchodování s lidmi a podávaly o nich zprávy.

–Balíček kombinující výše uvedená nelegislativní a legislativní opatření.

Z posouzení dopadů vyplynulo, že třetí možnost, kombinace legislativních a nelegislativních opatření, by byla při zlepšování stávajícího rámce účinnější než opatření pouze jedné typologie. Za účelem posílení reakce trestního soudnictví na obchodování s lidmi, a to i v přeshraničním kontextu, byla určena tři legislativní opatření: i) výslovně řešit online rozměr ve směrnici; ii) výslovně uvádět nucené sňatky a nezákonná osvojení v seznamu forem vykořisťování; iii) zavést dva povinné režimy sankcí vůči právnickým osobám, z nichž jeden se bude týkat sankcí za standardní trestné činy a druhý sankcí za trestné činy s přitěžujícími okolnostmi. Byla rovněž stanovena nelegislativní opatření: i) podpora spolupráce mezi Komisí a internetovými společnostmi v souvislosti s internetovým fórem EU a ii) vytvoření pracovní skupiny specializovaných státních zástupců pro boj proti obchodování s lidmi. Pokud jde o zajištění odpovídající pomoci, podpory a ochrany obětem obchodování s lidmi, uvedené legislativní opatření se týká požadavku, aby členské státy formálně zřídily národní referenční mechanismy a vytvořily národní kontaktní místa pro zprostředkování příslušných služeb pomoci, podpory a ochrany obětem. K tomu je připojeno nelegislativní opatření, jímž je vypracování pokynů týkajících se minimálních požadavků na národní referenční mechanismy. Za účelem snížení poptávky po službách, které podporují všechny formy vykořisťování, je určeným legislativním opatřením zařadit mezi trestné činy využívání služeb, které jsou předmětem vykořisťování, s vědomím, že dotčená osoba je obětí trestného činu obchodování s lidmi. V souladu s komplexním přístupem ke snižování poptávky bude tento přístup doplněn nelegislativním opatřením, celounijní osvětovou kampaní, jejímž cílem bude odrazovat od poptávky, která podporuje obchodování s lidmi. Co se týče horizontálního cíle zajistit odpovídající prevenci a odhalování a zlepšit monitorování obchodování s lidmi v EU, bylo stanoveno legislativní opatření, které vyžaduje každoroční shromažďování údajů o obchodování s lidmi. K němu jsou připojena dvě nelegislativní opatření: i) vypracování pokynů pro shromažďování údajů o obchodování s lidmi v EU a ii) zřízení centra poznatků a odborných znalostí o boji proti obchodování s lidmi. Výše uvedená upřednostňovaná možnost má za cíl zlepšit kapacitu členských států pro účinnější boj proti obchodování s lidmi, zejména v souvislosti s hrozbami a trendy, které se objevily nebo vyvinuly od přijetí směrnice o boji proti obchodování s lidmi. Očekává se, že společná a harmonizovaná pravidla obsažená v tomto pozměňovacím návrhu posílí přeshraniční spolupráci při vyšetřování, stíhání a při pomoci a podpoře poskytované obětem trestných činů obchodování s lidmi. Nelegislativní opatření doprovázející legislativní změny mají za cíl dále podporovat členské státy při provádění směrnice a strategie EU pro boj proti obchodování s lidmi na období 2021–2025.

•Účelnost právních předpisů a zjednodušení

V souladu s Programem Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) by všechny iniciativy, jejichž cílem je revidovat stávající právní předpisy EU, měly usilovat o zjednodušení a zajištění účinnějšího dosažení stanovených cílů politiky (tj. snížením nadbytečné regulační a administrativní zátěže členských států). Posouzení dopadů dospělo k závěru, že opatření stanovená v navrhované směrnici by měla omezenou zátěž, kterou by převážil pozitivní dopad navrhovaných opatření. Navrhované cílené změny směrnice mají za cíl zlepšit schopnost členských států pro účinnější boj proti obchodování s lidmi, zejména v souvislosti s hrozbami a trendy, které se objevily nebo vyvinuly od přijetí směrnice. Iniciativa bude dále harmonizovat právní prostředí zabývající se obchodováním s lidmi v členských státech. Očekává se, že nová pravidla posílí přeshraniční spolupráci, pokud jde o vyšetřování a trestní stíhání, jakož i pomoc a podporu poskytované obětem.

•Základní práva

Ustanovení čl. 6 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii uvádí, že Unie uznává práva, svobody a zásady obsažené v Listině základních práv. Článek 5 Listiny výslovně zakazuje otroctví, nucenou práci a obchodování s lidmi. Navrhovaná opatření zahrnují právní ustanovení, která přiměřeně reagují na rizika spojená s touto trestnou činností a pomáhají při podpoře a ochraně obětí. Výslovné zahrnutí dalších forem vykořisťování, ustanovení týkajících se mezinárodního rozměru trestné činnosti, režimu sankcí vůči právnickým osobám a kriminalizace vědomého využívání služeb vykořisťovaných obětí mají za cíl účinnější boj proti obchodování s lidmi. Cílem těchto ustanovení a formalizace národních referenčních mechanismů je rozšířit ochranu obětí obchodování s lidmi. Ochrana obětí má dopad na další základní práva, k nimž patří ochrana lidské důstojnosti, právo na nedotknutelnost lidské osobnosti, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu a právo na svobodu a bezpečnost. Legislativní opatření byla řádně analyzována a posouzena pozitivně i s ohledem na práva dítěte, zákaz dětské práce, práva osob se zdravotním postižením, právo na azyl, ochranu před vystěhováním, vyhoštěním nebo vydáním, zásadu nediskriminace a rovnosti žen a mužů. Ustanovení zavádějící nové trestné činy nebo sankce či pozměňující definici trestného činu byla důkladně analyzována s ohledem na právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces, presumpci neviny a právo na obhajobu, zásady zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů a právo nebýt dvakrát trestně stíhán nebo trestán za stejný trestný čin.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY