EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1463 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se z řitzuje nástroj pro p ředvstupní pomoc (IPA II) 
{KOM(2011) 838 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1462 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
V článku 49 Smlouvy o Evropské unii je stanove no, že každý evropský stát, který uznává 
hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy a zavazuje se k jejich podpo ře, může požádat 
o členství v Unii. D ůvod pro pokra čující rozši řování EU byl znovu potvrzen v záv ěrech 
ze zasedání Rady dne 14. prosince 2010: „Rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu 
v Evropě, slouží strategickým zájm ům EU a napomáhá EU lépe dosáhnout jejích cíl ů 
politiky ve významných oblastech, jež jsou klí čové pro hospodá řskou obnovu 
a udržitelný r ůst“. 
V současnosti EU sjednává nebo má uzav řeny dohody o p řidružení s 5 kandidátskými 
zeměmi1 a 4 potenciálními kandidáty2. Před rokem 2014 by se členským státem m ěla stát 
nejméně jedna kandidátská zem ě a někteří možní kandidáti se mohou stát kandidátskými 
zeměmi. S výjimkou Islandu zaostává v zemích usilujících o p řistoupení obecn ě úroveň 
sociálně-ekonomického rozvoje zna čně za průměrem EU. Jsou zapot řebí značné investice 
pro přizpůsobení jejich právních p ředpisů a institucí normám EU, aby se tyto zem ě mohly 
vypořádat s konkuren čními tlaky na jednotném trhu a p řevzít povinnos ti vyplývající 
z členství. Mimoto je dosud t řeba posilovat politic kou stabilitu, demokr acii, dodržování 
lidských práv a řádnou správu v ěcí veřejných (tedy základní hodnoty EU). Slabé ve řejné 
instituce a správní kapacita a nedo statky v úrovni rozvoje lidských zdroj ů ovlivňují 
nepříznivě účinné a udržitelné využívání pomoci EU. 
Země usilující o p řistoupení nemohou nést samy nákla dy na veškeré reformy a investice, 
které jsou zapot řebí pro p řistoupení k EU. Je stejn ě tak v zájmu EU, aby tyto zem ě 
využívaly ú činnou a ú čelnou podporu p ři přípravách na možné členství. Jelikož se 
potřeby jednotlivých zemí a jejich „cesta k p řistoupení“ zna čně liší, není nejú čelnějším 
řešením jeden univerzální p řístup k poskytování pomoci, jak se p ředpokládá ve 
stávajícím p ředvstupním nástroji, jelikož ten nep řihlíží k vlastním prioritám každé zem ě 
v oblasti reforem. V zájmu zvýšení ú činnosti je nutno dále posilovat strategický a na 
výsledky zam ěřený charakter pomoci EU. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Politika rozší ření je sou částí vnější činnosti a p řispívá k pln ění společných cílů, pokud jde 
o globální problémy, globální reak ci a globální vedoucí postavení. 
Postupné rozši řování EU je ve své podstat ě společným úkolem,  který lze provést pouze 
na úrovni EU. Pouze členské státy spole čně mohou rozhodnout o žádostech o p řistoupení, 
které předloží noví kandidáti. P ředvstupní pomoc poskytovaná prost řednictvím rozpo čtu 
EU má kandidátským zemím / potenciálním kandidát ům pomoci p ři přípravě na budoucí 
                                                 
1 Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Island, Černá Hora a Turecko. 
2 Albánie, Bosna a Hercegovina, Srbsko a rovn ěž Kosovo podle rezoluce Rady bezpe čnosti OSN 
č. 1244/99. 
 
CS 3   CS členství: nástroj p ředvstupní pomoci má zemím umožnit „vyzkoušet si“ povinnosti 
vyplývající z členství před přistoupením. Žádný jiný mnohostranný nebo dvoustranný 
nástroj nem ůže poskytnout takovýto ucelený soubor nástroj ů a každopádn ě pouze EU 
může stanovit, jaký druh pomoci je zapot řebí pro přípravu na p řevzetí acquis . 
V posledních letech snižovaly členské státy EU výši své dvoustranné pomoci 
poskytované kandidátským zemím a možným kandidát ům, což potvrzuje, že 
koordinovaná činnost na úrovni EU je ú činnější. Přibližně polovina celkové finan ční 
pomoci EU poskytnuté zemím usilujícím o p řistoupení v posledních letech pocházela 
z rozpočtu EU. Mnohostranné dárcovské organizace do velké míry postupn ě ukončovaly 
svou podporu a ty, které z ůstaly, nyní p řizpůsobily své programy prioritám EU. 
3. CÍLE INICIATIVY EU 
Nový nástroj by m ěl i nadále sledovat obecný politický cíl spo čívající v podpo ře 
kandidátských zemí a potenciálních kandidát ů při jejich p řípravách na členství v EU 
a pomoci p ři postupném p řibližování jejich národních systém ů/ekonomik normám a 
politikám Evropské unie podle jejich zvláštních pot řeb a v souladu s jeji ch individuálními 
agendami rozší ření. 
Pokud jde o výsledky a dopady, jichž má být dosaženo, nový nástroj by se m ěl zabývat 
těmito specifickými politickými  cíli: 
– podpora politických reforem, které jsou nezbytné k spln ění 
přístupových kritérií; 
– podpora hospodá řského, sociálního a územního rozvoje a reforem k 
dosažení udržitelného a inteligentního r ůstu podporujícího za členění; 
– zvýšení schopnosti p řijímajících zemí p řevzít povinnosti vyplývající z 
členství; 
– regionální integrace a územní spolupráce. 
S ohledem na zp ůsob fungování nového nástroje v zájmu dosažení specifických 
politických cíl ů je mimoto nutno sledovat tyto metodické cíle ( „související s regulací“ ): 
– další posílení spojitosti mezi finan ční pomocí a agendou politiky rozší ření, 
což zajišťuje, aby byla pomoc strategičtější; 
– další zvýšení ú činnosti a ú čelnosti pomoci a zajišt ění hmatateln ějších a 
udržiteln ějších výsledk ů a dopadů; 
– umožnění větší pružnosti , pokud jde o zp ůsob fungování nástroje a 
přidělování pomoci, p ři současném zachování odpov ědnosti přijímajících 
zemí za každou oblast politiky; 
 
CS 4   CS – zvýšení finan čních prost ředků od ostatních dárc ů nebo soukromého sektoru 
používáním inovačních finan čních nástroj ů; 
– úsilí o zjednodušení a snížení administrativní zát ěže spojené s řízením 
finanční pomoci. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
S ohledem na zjišt ěný problém a v zájmu dosažení specifických politických 
a metodických cíl ů uvážila Komise níže uvedené mož nosti týkající se budoucího nástroje 
předvstupní pomoci: 
Možnost č. 1 – „žádná zm ěna“: zachování stávající str uktury složek a jejího zam ěření. 
Možnost č. 2 – „zm ěna stávajícího na řízení“  s těmito alternativami: 
– Dílčí možnost č. 2.1 – „omezení oblasti p ůsobnosti a zachování 
prováděcích opat ření“ se zam ěřením se na pot řebné právní a 
institucionální zm ěny, které jsou nezbytné k spln ění přístupových kritérií, 
aniž by byly p řislíbeny významné finan ční prostředky na spolufinancování 
veřejných investic do sociáln ě-ekonomického rozvoje. 
– Dílčí možnost č. 2.2 – „zachování struktury složek a v ětší zaměření se 
na investice“  k zvýšení sociáln ě-ekonomického dopadu v p řijímajících 
zemích a k urychlení jejich p říprav na řízení strukturálních fond ů, Fondu 
soudržnosti a fond ů pro rozvoj venkova. 
– Dílčí možnost č. 2.3 – „zachování oblasti p ůsobnosti a úprava 
prováděcích opat ření“ se zahrnutím spln ění přístupových kritérií i podpory 
sociálně-ekonomického rozvoje.  Mimoto úprava aspekt ů stávající struktury 
NPP a způsobů provádění. 
Možnost č. 3 – „návrh nového nástroje“. Tato možnost nebyla podrobn ě analyzována.  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Hospodá řské dopady  jednotlivých možností byly posouzeny s ohledem na 
pravděpodobnost, že jednotlivé možnosti. i) zpozdí nebo urychlí rozší ření, a tudíž kladný 
hospodářský dopad rozší ření na vnit řní trh; ii) zachovají nebo sníží náklady EU 
a členských stát ů, pokud jde o bezpe čnostní opat ření a rizika, hrani ční kontroly 
a nelegální migraci; iii) om ezí nebo zlepší možnosti v ětší hospodá řské integrace, 
například prost řednictvím v ětší integrace s transevropskými sít ěmi; iv) kladn ě nebo 
záporně ovlivní d ůvěru dárců a investor ů v přijímající zemi. 
Sociální dopady  jednotlivých možností byly posouzeny s ohledem na pravd ěpodobný 
dopad na chudobu a vylou čení v zemích usilujících o p řistoupení spolu s pokrokem na 
 
CS 5   CS cestě k přistoupení a vytvo řením podmínek pro lepší hospodá řskou výkonnost 
a politickými opat řeními, která by mohla tyto problémy vy řešit. Uváženy byly rovn ěž 
pravděpodobné dopady s ohledem na rizika, že by v p řijímajících zemích mohla být 
v důsledku prodlev p ři přistupování a jeho ohrožení ohrožena práva v oblasti 
spravedlnosti a právního státu. 
Environmentální dopady  jednotlivých možností byly posouzeny s ohledem na 
pravděpodobnost, že se zvýší environmen tální náklady, pokud by bylo rozší ření 
opožděno nebo ohroženo, a to kv ůli nižším environmentálním normám používaným 
v přijímajících zemích k zajišt ění konkuren ční výhody a/nebo prodlevám p ři 
uskutečňování nákladných investic, které jsou zapot řebí k zajišt ění souladu s acquis EU 
v oblasti ochrany životního prost ředí. 
Usuzovalo se, že omezení oblasti p ůsobnosti nástroje a zachování provád ěcích opatření 
(možnost č. 2.1) bude mít více negativních dopad ů než scéná ř, který předpokládá, že 
nedojde k žádné zm ěně (základní scéná ř), pokud jde o snížení rozdíl ů v rozvoji mezi 
přijímajícími zem ěmi a EU, a proto opožd ění rozšíření a souvisejících kladných 
hospodářských přínosů. Tato možnost by byla na druhou stranu ú činná s ohledem na 
pomoc p ři provád ění politických reforem, které jsou pot řebné pro p řistoupení. 
V porovnání s touto možností a možností „žádné zm ěny“ se očekávalo, že více kladných 
dopadů přinesou ostatní dv ě možnosti, tj. bu ď zachování struktury složek a v ětší 
zaměření se na investice (možnost č. 2.2) , nebo zachování oblasti p ůsobnosti a úprava 
prováděcích opatření (možnost č. 2.3) , ačkoliv s rozdílným hodnocením u jednotlivých 
aspektů. Usuzovalo se, že lepší zp ůsoby poskytování pomoci, které se p ředpokládají 
v rámci možnosti č. 2.3 a které zajistí lepší zam ěření a soudržnost a vyšší ú činnost, 
účelnost, pákový efekt a dopad pomoci, a v ětší důraz na reformu ve řejné správy 
podporující udržiteln ější výsledky p řinesou celkov ě kladnější dopady, než jsou dopady 
vyplývající z vyšších investic do sociáln ě-ekonomického rozvoje na základ ě možnosti 
č. 2.2. 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
V níže uvedené tabulce je uvedeno srovnání jednotlivých možností politiky, pokud jde 
o to, jak ovlivní základní p říčiny problému, kterými se budou zabývat: 
Negativní nebo velmi negativní 
dopad: - nebo -- 
Neutrální dopad: 0 
Kladný nebo velmi kladný dopad: + nebo ++ 
 
Dopad na základní p říčinu problému Možnost č. 1 
(žádná zm ěna) Možnost 
č. 2.1 
(omezená oblast 
působnosti) Možnost 
č. 2.2 
(zaměření se na 
investice) Možnost č. 2.3 
(úprava 
prováděcích 
opatření) 
Účinnost - - - ++ 
Účelnost 0 + + ++ 
Soudržnost - - - ++ 
 
CS 6   CS Snížení rozdíl ů v rozvoji + - ++ + 
Posílené instituce + ++ 0 ++ 
Řešení různorodosti 0 0 + ++ 
Pomoc bude:     
strategičtější a více zam ěřená na 
výsledky0 + + + 
pružnější a více p řizpůsobená 
potřebám0 0 0 + 
jednodušší, ú činnější, účelnější 0 0 0 + 
Upřednostňuje se zachování oblasti p ůsobnosti a úprava provád ěcích opatření (možnost 
č. 2.3), jelikož spojuje p řínosy (a dopady) stávající oblasti p ůsobnosti p ředvstupní pomoci 
(iniciované p řistoupením s dopadem na sociáln ě-ekonomický rozvoj) a sou časně zlepšuje 
způsoby provád ění nástroje v zájmu zajišt ění toho, aby byl strategi čtější, více zam ěřený 
na výsledky, pružn ější a přizpůsobenější potřebám. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
V rámci vybrané možnosti budou v porovnání se  stávající situací posílena opat ření 
v oblasti monitorování a hodnocení. Navrhované zm ěny zlepší zam ěření se na výsledky 
a sladění se strategií Ev ropa 2020. Tato opat ření zajišťují (jak se požaduje v p řezkumu 
rozpočtu) stanovení konkrétních, m ěřitelných, dosažitelných cíl ů a rovněž vhodné 
ukazatele. Hlavními makroukazateli budou: 
– pokrok s ohledem na pln ění přístupových kritérií (otev řené/uzavřené 
kapitoly) nebo provád ění dohod o p řidružení , jak se odráží mimo jiné v 
kladných zprávách o pokroku, ukazatelích založených na pr ůzkumu, jež 
byly sestaveny uznávanými mezinár odními organizacemi pro oblasti jako 
účinnost veřejné správy; politická stabilita a neexistence násil í; právní stát; 
– sociálně-ekonomický rozvoj měřený ukazateli dopad ů, jako je index 
lidského rozvoje podle Rozvojového programu OSN coby obecné m ěřítko 
prosperity; míra nezam ěstnanosti; p říliv přímých zahrani čních investic; 
obchodní bilance; 
– regionální spolupráce a integrace měřená ukazateli založenými na 
průzkumu, které odrážejí vnímání úrovn ě (trendu) bezpe čnosti a stability; 
politickými, hospodá řskými a kulturními vztahy a rovn ěž měřítky 
zohledňujícími integraci transevropských sítí.