1.Úvod

Při příležitosti 60. výročí podpisu Římských smluv vyjádřili představitelé 27 členských států a orgánů EU ambici usilovat o Unii, která občanům skýtá nové příležitosti ke kulturnímu a společenskému rozvoji a hospodářskému růstu. [...] Unii, která chrání naše kulturní dědictví a propaguje kulturní rozmanitost . Toto odhodlání bylo potvrzeno během setkání vrcholných představitelů států v Göteborgu konaném v listopadu 2017 a při zasedání Evropské rady v prosinci 2017 , během nichž byla zdůrazněna úloha Evropského roku kulturního dědictví 2018 jako rozhodující příležitosti zvýšit povědomí o společenském a hospodářském významu kultury a kulturního dědictví.

Komise ve svém sdělení o posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury prohlásila, že je ve společném zájmu všech členských států maximálně využít potenciál vzdělávání a kultury jakožto prostředků pro vytvoření pracovních příležitostí, posílení sociální spravedlnosti a aktivního občanství a poznání evropské identity v celé její rozmanitosti.

Bohaté kulturní dědictví a dynamická kulturní a kreativní odvětví posilují evropskou identitu a vytvářejí pocit sounáležitosti. Kultura podporuje aktivní občanství, společné hodnoty, začleňování a mezikulturní dialog v Evropě i v celosvětovém měřítku. Spojuje lidi včetně nově přicházejících uprchlíků a dalších migrantů a pomáhá nám cítit se součástí společenství. Kultura a kreativní odvětví mají také moc zlepšovat životy, přetvářet společenství, vytvářet pracovní místa a růst a mohou mít vliv i na další hospodářská odvětví.

Nová evropská agenda pro kulturu (dále jen „nová agenda“) reaguje na výzvu evropských lídrů přispívat více prostřednictvím kultury a vzdělávání k vytvoření soudržných společností a nabízet vizi atraktivní Evropské unie . Cílem je využít plný potenciál kultury při vytváření inkluzivnější a spravedlivější Unie, která podporuje inovace, kreativitu, udržitelná pracovní místa a růst.

2.Výzvy a ambice

Evropa se po vážné finanční krizi musí vypořádat s rostoucími společenskými nerovnostmi, různorodou skladbou obyvatelstva, populismem, radikalizací a teroristickými hrozbami. Nové technologie a digitální komunikace vedou k transformaci společností, změně životních stylů, spotřebních návyků a mocenských vztahů v řetězcích ekonomické hodnoty. V tomto měnícím se prostředí je úloha kultury vyšší než kdy jindy. V rámci průzkumu Eurobarometr z roku 2017 se 53 % respondentů domnívá, že členské státy jsou si blízké z hlediska sdílených hodnot, zatímco podle 40 % jsou si členské státy vzdálené. Kultura může pomoci překlenout tyto neshody, jelikož je uváděna na předním místě seznamu skutečností, které by mohly vytvořit pocit společenství . Údaje Eurostatu však naznačují, že více než třetina Evropanů se vůbec neúčastní kulturních aktivit . Existuje tedy jednoznačný prostor pro zvýšení kulturní účasti s cílem umožnit Evropanům společně zažívat to, co nás spojuje, namísto toho, co nás rozděluje. Roztříštěnost trhu, nedostatečný přístup k financování a nejisté smluvní podmínky však nadále brzdí kulturní a kreativní odvětví a tlumí příjmy profesionálů z těchto oborů.

Nová agenda s podporou příslušných finančních zdrojů bude využívat synergií mezi kulturou a vzděláváním a posilovat spojení mezi kulturou a jinými oblastmi. Pomůže také kulturním a kreativním odvětvím překonat výzvy a chopit se příležitosti přechodu k digitalizaci.

3.Právní základ a první kroky

Právním základem pro činnost v oblasti kultury na úrovni EU je článek 3 Smlouvy o Evropské unii a článek 167 Smlouvy o fungování Evropské unie. Členské státy mají výlučnou pravomoc v otázkách kulturní politiky, zatímco úloha Unie spočívá v povzbuzování spolupráce a podpoře a doplňování činností členských států. Politická spolupráce EU získala významný impuls prostřednictvím sdělení Komise z roku 2007, jež pak podpořila i Rada , které se týkalo „Evropského programu pro kulturu v globalizovaném světě“ . Tento program podpořil také Evropský parlament prostřednictvím politických usnesení a pilotních projektů.

Členské státy od té doby podnikly obdivuhodné množství činností, jež byly inspirovány politickou spoluprací EU v podobě navazujících pracovních plánů Rady pro kulturu, projektů financovaných z programů EU a makroregionálních strategií.

Evropská rada nyní EU vyzvala, aby v této oblasti vyvíjela větší úsilí a dále prozkoumala možná opatření, pokud jde o, mimo jiné, právní a finanční rámcové podmínky pro rozvoj kulturních a tvůrčích odvětví, jakož i mobilitu pracovníků v kulturním odvětví2.

4.Strategické cíle a činnosti

Nová agenda má tři strategické cíle zahrnující společenský, hospodářský a vnější rozměr.

4.1.Společenský rozměr – podchycení síly kultury a kulturní rozmanitosti pro sociální soudržnost a pohodu

·Podpora kulturní způsobilosti všech Evropanů zpřístupněním širokého spektra kulturních aktivit a poskytnutím příležitostí pro aktivní účast.

·Podpora mobility pracovníků v kulturním a kreativním odvětví a odstranění překážek pro jejich mobilitu.

·Ochrana a propagace kulturního dědictví Evropy jako sdíleného zdroje, zvyšování povědomí o našich společných dějinách a hodnotách a posilování pocitu společné evropské identity.

Kulturní účast spojuje lidi. Kultura je ideální prostředek pro komunikaci napříč jazykovými bariérami, zlepšení postavení lidí a usnadnění sociální soudržnosti, a to i mezi uprchlíky, jinými migranty a hostitelským obyvatelstvem. V rámci evropského programu 2007 se tvůrci politik a lidé z praxe shodli na způsobech, jak využít participativní umění k podpoře porozumění, posílení postavení lidí a zvyšování sebedůvěry .