Probíhá také několik dalších reforem týkajících se kvality soudního systému. Byla zahájena reforma postupu vyřizování stížností ohledně fungování soudnictví s cílem zvýšit jeho účinnost a dostupnost pro občany. Reforma by postup modernizovala a zlepšila by přehled o množství a povaze stížností. Kromě toho pokračuje iniciativa na podporu používání srozumitelného jazyka v soudních rozhodnutích. Pokud jde o náklady na soudní řízení, legislativní reforma zvýšila poplatky za podání žaloby u soudu a zároveň změnila způsoby platby; soudní poplatky jsou nyní splatné až na konci řízení, přičemž je hradí strana, která spor prohrála. Reforma si klade za cíl zjednodušit proces předkládání žaloby u soudu, ačkoli zvýšení poplatků může tento účinek omezit. Prahová hodnota příjmu pro plně a částečně bezplatnou právní pomoc zůstává nízká, což může mít neblahý účinek na přístup občanů k právu. V tomto ohledu lze nedávné zvýšení této prahové hodnoty příjmu považovat za příznivý vývoj a další navýšení jsou plánována v nadcházejících letech.

Právě probíhá proces k dosažení autonomního řízení zdrojů soudnictvím. V roce 2014 byl zahájen proces, jehož cílem bylo vytvořit autonomní řízení zdrojů soudnictvím. Tento proces stagnuje částečně kvůli nedostatku spolehlivého nástroje pro měření pracovní zátěže, který je nezbytný pro optimální přidělování zdrojů mezi soudy. Zúčastněné strany zdůrazňují, že je důležité dokončit převedení řízení zdrojů na samotné soudnictví. Problém pro soudní systém představují rovněž nedostatečné zdroje, jak je zdůrazněno ve společném memorandu tří nejvyšších soudů. Nedávný rozsudek navíc odsoudil stát za to, že soudní moci neposkytl lidské zdroje v rozsahu, jenž byl stanoven zákonem. Jak poznamenala Poradní rada evropských soudců, nedostatek lidských zdrojů může mít rovněž negativní dopad na účinnost soudního systému. Pokračující iniciativa Nejvyšší soudní rady o zatraktivnění kariéry v soudnictví by mohla být prospěšná pro zvýšení počtu kandidátů na pozice soudců.

Soudní systém se skládá z 13 obecných soudů prvního stupně, řady specializovaných soudů prvního stupně, pěti odvolacích soudů a Nejvyššího soudního dvora. Soudní složka Státní rady jedná jako nejvyšší správní soud. Ústavní soud má pravomoc kontrolovat ústavnost právních předpisů. Většina pravomocí souvisejících se soudnictvím zůstává na federální úrovni. Nezávislost soudnictví a státního zastupitelství je zakotvena v ústavě. Nezávislá Nejvyšší soudní rada je pověřena přijímáním pracovníků do soudnictví a podporou kvality soudnictví prostřednictvím kontrolních mechanismů, jako jsou audity, a také poskytováním poradenství. Kandidáti na pozice soudců jsou vybíráni Nejvyšší soudní radou a jsou doživotně jmenováni vládou, a to na návrh ministra spravedlnosti. Kolegium soudů, které se skládá z předsedů soudů zvolených svými kolegy, je odpovědné za obecné fungování soudů. Vlámská advokátní komora a advokátní komory francouzsky a německy mluvících členů zastupují právníky z různých částí země.

Belgie poskytuje ústavní ochranu tisku a svobody projevu a zajišťuje ochranu novinářské profese. Zákon o ochraně novinářských zdrojů vstoupil v platnost dne 7. května 2005. V roce 2019 však byl předložen návrh zákona, který by vystavil trestním sankcím každého, kdo by prozradil utajované informace. Na základě kritiky Státní rady z důvodu ochrany svobody informací se vláda zavázala návrh zákona změnit. Mezi možné sankce za pomluvu patří také trest odnětí svobody. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2020 uvádí obavy z rostoucí nestability zaměstnání novinářů v zemi. Případy zastrašování, hrozeb nebo útoků na novináře jsou poměrně vzácné. V roce 2020 zveřejnila platforma Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů pět výstrah týkajících se zejména online obtěžování novinářů soukromými detektivy. Jako příklad dobré praxe v roce 2019 zřídilo vlámské sdružení novinářů zvláštní horkou linku pro oznamování fyzických nebo verbálních útoků proti novinářům.

Střety zájmů jsou regulovány různými právními akty, z nichž každý předpokládá konkrétní mechanismy věnované jejich oblasti působnosti. Například královské nařízení ze dne 2. října 1937 se zabývá postavením státních zaměstnanců, aby se vyhnuli situaci střetu zájmů, zatímco zákon ze dne 17. června 2016 upravuje veřejné trhy. Zatímco na pravidla pro střety zájmů členů parlamentu se vztahují kodexy deontologie, jasná pravidla pro zaměstnávání členů strategických oddělení stále chybí. Neexistují žádné postupy pro kontrolu integrity členů strategických oddělení a žádná opatření pro předcházení možným střetům zájmů vyplývajícím z jejich ostatních činností, s výjimkou těch, kteří již podléhají kodexu chování pro držitele veřejných funkcí. Kromě toho chybí transparentnost ve složení strategických oddělení a odměňování jejich členů a jejich jmenování nejsou zveřejňována. V tomto ohledu skupina GRECO doporučila, aby byla vymezena pravidla pro stanovení podmínek přímého náboru a zaměstnávání členů strategických oddělení, která berou v úvahu rizika spojená s integritou a střetem zájmů. Kromě toho by jména a povinnosti všech členů strategických oddělení měly být zveřejněny on-line. Rovněž byly zdůrazněny možné přínosy požadavku na podávání zpráv ad hoc pro osoby, které vykonávají vrcholnou výkonnou funkci, a to kdykoli nastanou případy střetu mezi jejich soukromými zájmy a jejich úředními povinnostmi.

Bureau Statistische Analyse (2020), Informatievraag d.d. 25 mei 2020 door de Europese Commissie met betrekking tot omkoping.

CEPEJ (2018), hodnocení soudních systémů (cyklus 2016–2018): Belgie.

CIVICUS, Monitor tracking civic space (Monitorování občanského prostoru): Belgie. https://monitor.civicus.org/country/belgium/ .

Evropská komise (2020), srovnávací přehled EU o soudnictví.

Francouzsky a německy hovořící advokátní komora a další sdružení soudců a právníků (2020), I believe in the rule of law! (Věřím v právní stát!).

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), Eurobarometr: vnímaná nezávislost vnitrostátního soudního systému u široké veřejnosti v EU.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), zvláštní Eurobarometr 502: korupce.

GRECO (2019), čtvrté kolo hodnocení – druhá průběžná zpráva o plnění doporučení Belgií o prevenci korupce ve vztahu k poslancům parlamentu, soudcům a státním zástupcům.

GRECO (2019), páté kolo hodnocení – hodnotící zpráva o Belgii o předcházení korupci a podpoře integrity v ústředních vládních institucích (vrcholné výkonné funkce) a donucovacích orgánech.

Královské nařízení ze dne 22. května 2019 o nouzovém plánu a řízení mimořádných událostí na úrovni obcí a provincií a o úloze starostů a guvernérů provincií v případě krizových událostí a situací vyžadujících koordinaci nebo řízení na národní úrovni.

Královské nařízení ze dne 31. ledna 2003, kterým se stanoví nouzový plán pro krizové události a situace vyžadující koordinaci nebo řízení na národní úrovni.

Ministerské nařízení ze dne 13. března 2020, kterým se vyhlašuje federální fáze koordinace a řízení krize spojené s koronavirem COVID-19.

Nejvyšší soudní rada (2019), Memorandum za lepší fungování soudnictví.

Novinářská rada, internetová stránka Novinářské rady. https://www.rvdj.be/ .

OECD (2018), hodnocení Belgie fáze 3: dodatečná písemná zpráva.

OECD (2019), Postupy pro zlepšování právní úpravy v celé Evropské unii.

Předsedkyně Nejvyšší soudní rady Vanessa de Francquen (2020), dopis předsedovi Sněmovny reprezentantů o zákoně obsahujícím různá ustanovení o soudnictví v souvislosti s bojem proti šíření koronaviru.

Rada Evropy: CCJE-BU (2020), Zpráva o nezávislosti a nestrannosti soudnictví v členských státech Rady Evropy (vydání z roku 2019).

Rada Evropy: Výbor ministrů (2000), doporučení Rec(2000)19 Výboru ministrů členským států, o úloze veřejné žaloby v systému trestního soudnictví.

Rada ministrů (2006), Poznámka k politice federální preventivní integrity.