Zvláštní zpráva Zlepšení bezpečnosti 
dodávek energie 
rozvíjením vnitřního trhu 
s energií:  je zapotřebí 
většího úsilíCS 2015  č. 16
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3364-6 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/707016 QJ-AB-15-018-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-3344-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/8677 QJ-AB-15-018-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-3362-2 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/677281 QJ-AB-15-018-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci fotografií č. 1, 2, 3 a obrázku v rámečku 13 je nutné získat povolení přímo od držitele 
autorských práv.
Printed in Luxembourg
Zlepšení bezpečnosti 
dodávek energie 
rozvíjením vnitřního trhu 
s energií:  je zapotřebí 
většího úsilí
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 16
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti v rámci strukturálních politik, dopravy a energetiky. Audit vedl člen EÚD Phil Wynn Owen s podporou vedoucího 
svého kabinetu Garetha Robertse a tajemnice kabinetu Kathariny Bryanové, vedoucího oddělení Pietra Puricelly, vedoucí -
ho auditního úkolu Erkiho Musta a auditorů Jolity Korzunienė, Pekky Ulandera, Svetoslava Christova, Aleksandry Klis-  
Lemieszonkové a Andrewa Judge.
Zleva doprava:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryanová, E. Must, A. Klis-  
Lemieszonková, P . Wynn Owen, S. Christov.
03
 Obsah
Body
 Glosář
I–VIII  Shrnutí
1–19  Úvod
5–8 Bezpečnost dodávek energie a její vztah k vnitřnímu trhu s energií
9–13  Právní rámec vnitřního trhu s energií
14–19  Investiční potřeby a nástroje financování EU v oblasti energetické infrastruktury
20–26  Rozsah a koncepce auditu
27–112  Připomínky
27–71  Cíle dokončit vnitřní trh s energií do roku 2014 nebylo dosaženo
30–42  Přetrvávají problémy týkající se provádění právního rámce EU pro vnitřní trh s energií
43–54  Důležité rozdíly ve způsobu, jakým členské státy organizují své trhy s energií, mohou zbrzdit další rozvoj 
vnitřního trhu s energií
55–71  Přestože se ve spojování trhů v Evropě podařilo učinit pokrok, plných cenových účinků vnitřního trhu 
s energií dosud nebylo dosaženo
72–98  Energetická infrastruktura v Evropě obecně dosud není navržena pro plně integrované trhy, 
a proto v současné době účinně nezajišťuje bezpečnost dodávek energie
73–81  Infrastruktura uvnitř mnoha členských států a mezi nimi dosud není pro vnitřní trh s energií vhodná
82–87  Neexistuje žádné celkové posouzení potřeb na úrovni EU, které by posloužilo jako základ pro stanovení 
priorit investic do energetické infrastruktury v EU
88–98 Rozvoj přeshraniční infrastruktury vyžaduje spolupráci sousedních členských států
04 Obsah
99 –112  Finanční podpora z rozpočtu EU v oblasti energetické infrastruktury přispívá k vnitřnímu trhu 
s energií a bezpečnosti dodávek energie jen v omezené míře
100–109  EU má několik nástrojů financování na podporu projektů v oblasti energetické infrastruktury, ale vnitřní trh 
s energií není primárním cílem žádného z nich
110 –112  Řada energetických infrastruktur spolufinancovaných z EU ještě musí prokázat dopad na vnitřní trh 
s energií
113 –127  Závěry a doporučení
 Příloha I –  a) Průměrné maloobchodní ceny elektřiny včetně daní pro spotřebitele 
v domácnostech: 1. čtvrtletí roku 2015, v centech za 1 kWh
  b) Průměrné ceny elektřiny bez DPH a nevratných daní pro průmyslové 
spotřebitele: 1. čtvrtletí roku 2015, v centech za 1 kWh
 Příloha II –  Odhad cen zdrojů – nákupní ceny dodavatelů plynu v členských státech – roční 
průměr 2014 (v EUR za MWh)
 Příloha III –  Účast členských států v pracovních skupinách agentury ACER, leden 2013 až květen 
2015
 Odpověď  Komise
05
 Glosář
Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (Agency for the Cooperation of Energy Regulators , 
ACER ): agentura EU se sídlem v Lublani ve Slovinsku, která byla zřízena v březnu 2011 v rámci třetího energetického 
balíčku, aby se urychlil pokrok při dokončování vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem. Agentura ACER je 
nezávislá evropská struktura, která podporuje spolupráci mezi evropskými energetickými regulačními orgány.
Bezpečnost dodávek energie : nepřerušená dostupnost zdrojů energie za přijatelnou cenu, jak ji vymezuje 
Mezinárodní energetická agentura.
Desetileté plány rozvoje sítě : desetileté plány rozvoje sítě pro elektrickou energii a plyn jsou nezávazné 
dokumenty, které každé dva roky vydávají sítě ENTSO-E a ENTSO-G. Jejich účelem je zvýšit informovanost 
a transparentnost týkající se investic do elektroenergetických přenosových soustav a plynárenských přepravních 
soustav.
Energetické propojovací vedení : struktura, která umožňuje tok elektřiny nebo plynu mezi vnitrostátními sítěmi. 
Tyto struktury může vlastnit a provozovat jeden nebo více provozovatelů přenosových soustav.
Energetický ostrov : region, který není dostatečně propojen s energetickými přenosovými sítěmi. Tyto regiony jsou 
proto často závislé na jediném externím zdroji nebo dodavateli energie.
Evropské sítě provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a plynárenských přepravních 
soustav  (European Network of Transmission System Operators for Electricity , ENTSO-E / European Network of 
Transmission System Operators for Gas , ENTSO-G): tyto sítě zastupují všechny provozovatele elektroenergetických/
plynárenských přenosových a přepravních soustav v EU a ostatní subjekty připojené k jejich sítím, a to pro všechny 
regiony a všechny technické i tržní otázky.
Evropské strukturální a investiční fondy (ESIF) : společný rámec, v němž funguje Evropský fond pro regionální 
rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Evropský energetický program pro hospodářské oživení  (European Energy Programme for Recovery , EEPR ): 
program EEPR byl zaveden koncem roku 2008 v reakci na hospodářskou a finanční krizi. Zajišťuje financování 
projektů, jejichž cílem je zvýšit spolehlivost dodávek energie a snížit emise skleníkových plynů.
Evropský fond pro strategické investice (European Fund for Strategic Investments , EFSI): cílem fondu EFSI je 
v období let 2015 až 2017 mobilizovat nejméně 315 miliard EUR soukromých a veřejných dlouhodobých investic 
v celé EU. Fond EFSI má být zřízen v rámci Evropské investiční banky (EIB) jako svěřenecký fond s neomezenou 
dobou platnosti, aby financoval rizikovější části projektů. Dodatečná rizika EIB bude vyrovnávat záruka ve výši až 
16 miliard EUR poskytnutá z rozpočtu EU. Členské státy mohou do fondu EFSI přispívat. Fond EFSI může financovat 
projekty společného zájmu či jiné projekty v oblasti propojování. Energetická infrastruktura je jednou z priorit 
fondu.
Kodexy sítí a pokyny : jedná se  o soubory pravidel, která platí pro jednu nebo více částí energetického odvětví. 
Mají sloužit jako nástroj pro dosažení vnitřního trhu s energií, a to tak, že doplňují stávající vnitrostátní pravidla za 
účelem systematického řešení přeshraničních otázek.
Miliarda krychlových metrů (bcm) : měrná jednotka objemu plynu používaná v oblasti výroby i obchodu.
06 Glosář
Národní regulační orgány (NRO) : NRO jsou veřejnoprávní organizace členských států, které kontrolují, zda na 
trhu platí spravedlivá pravidla, a v některých členských státech stanovují velkoobchodní a maloobchodní ceny pro 
spotřebitele. Poskytují analýzy, které se používají k určení sazeb účtovaných ze strany provozovatelů přenosových 
a přepravních soustav.
Nástroj pro propojení Evropy (Connecting Europe Facility , CEF):  Nástroj pro propojení Evropy od roku 2014 
poskytuje finanční podporu pro tři sektory – energetiku, dopravu a informační a komunikační technologie (IKT). 
V těchto třech oblastech nástroj určuje investiční priority, které by měly být realizovány v nadcházejícím desetiletí, 
například koridory pro přenos elektřiny a přepravu zemního plynu, využívání energie z obnovitelných zdrojů, 
propojené dopravní koridory a čistší způsoby dopravy, vysokorychlostní širokopásmová propojení a digitální sítě.
Obchod mezi dvěma podniky (Business-to-business trade , B2B): komerční transakce mezi dvěma podniky, například 
mezi výrobcem a velkoobchodníkem nebo velkoobchodníkem a maloobchodníkem.
Oddělení : postup oddělování přenosových nebo přepravních činností vertikálně integrované energetické 
společnosti od jiných činností, jako je výroba a distribuce.
Plán propojení baltského trhu s energií  (Baltic Energy Market Interconnection Plan , BEMIP):  regionální iniciativa 
podepsaná v roce 2009 s cílem začlenit Estonsko, Lotyšsko a Litvu do evropských trhů s energií, ukončit jejich status 
energetických ostrovů a liberalizovat jejich trhy s energií.
Postup projednávání ve výborech : postup ve výborech, který zajišťuje dohled nad akty v přenesené pravomoci 
prováděnými Evropskou komisí. Výbory se skládají ze zástupců členských států a mají pravomoc regulovat určité 
aspekty sekundárních právních předpisů v přenesené pravomoci přijatých Radou a v případě, že se použije postup 
spolurozhodování, Evropským parlamentem. Těmto zasedáním přesedá Komise, která poskytuje služby sekretariátu.
Projekty společného zájmu : v říjnu 2013 přijala Komise seznam 248 hlavních projektů energetické infrastruktury. 
Projekty společného zájmu by měly využívat rychlejších a účinnějších postupů vydávání povolení a zlepšeného 
regulačního režimu. Mohou získat i podporu v rámci Nástroje pro propojení Evropy.
Provozovatel přenosové nebo přepravní soustavy (PPS) : subjekt pověřený přepravou energie v podobě 
zemního plynu nebo elektrické energie na vnitrostátní nebo regionální úrovni pomocí pevné infrastruktury.
Transevropská energetická síť (Trans-European Energy Network , TEN-E): cílem programu TEN-E je rozvoj vnitřního 
trhu s energií prostřednictvím propojování, interoperability a rozvoje transevropských sítí pro přenos elektřiny 
a přepravu plynu, zajištění bezpečnosti a diverzifikace dodávek a prosazování udržitelného rozvoje.
Třetí energetický balíček : balíček právních předpisů týkajících se trhů s energií v EU. Stanoví hlavní pravidla pro 
fungování vnitřního trhu s energií, včetně přeshraničního obchodu a institucionálního uspořádání.
Vnitřní trh s energií : vnitřním trhem s energií se rozumí takové uspořádání předpisů a infrastruktury, které by mělo 
umožnit volný tok a hranicemi členských států neomezený obchod s plynem a elektřinou na celém území EU.
Zkapalněný zemní plyn (liquefied natural gas , LNG): LNG je zemní plyn převedený do kapalné podoby pro účely 
skladování nebo přepravy.
07
 Shrnutí
I
Evropská unie (EU) za posledních 20 let vypracovala 
komplexní přístup k politice v oblasti energetiky a kli -
matu. Tato politika se nadále vyvíjí v kontextu narůsta -
jících výzev spojených se změnou klimatu a měnících 
se mezinárodních souvislostí, k nimž patří politický 
vývoj na hranicích EU a obchodní dohody s vnějšími 
partnery.
II
Bezpečnost dodávek energie se v posledním desetiletí 
stala v Evropě zásadním tématem. Pozornost státní 
správy a veřejnosti se zaměřuje na rizika spojená se 
závislostí na vnějších zdrojích, politickou nejistotou 
týkající se vnějších dodavatelských a tranzitních států 
a s možností narušení dodávek energie. Ve stále větší 
míře se rovněž bere na vědomí, že transformace 
v rámci energetické soustavy EU, která je důsledkem 
posunu ve vzorcích poptávky a rozmachu obnovitel -
ných zdrojů energie, vyvolává nové problémy z hle -
diska nepřerušovaných dodávek energie konečným 
uživatelům za přijatelnou cenu.
III
EU přijala celou škálu právních předpisů na podporu 
rozvoje vnitřního trhu s energií. Vnitřním trhem s ener -
gií se rozumí takové uspořádání předpisů a infrastruk -
tury, které by mělo umožnit volný tok a hranicemi 
členských států neomezený obchod s plynem a elek -
třinou na celém území EU. Nejnovější balíček právních 
předpisů, známý jako třetí energetický balíček, stano -
vil cíl dosáhnout vnitřního trhu s energií do roku 2014. 
Z rozpočtu EU bylo na rozvoj energetické infrastruk -
tury v letech 2007 až 2013 poskytnuto financování 
ve výši 3,7 miliardy EUR, přičemž se předpokládá, 
že v letech 2014 až 2020 to bude dalších přibližně 
7,4 miliardy  EUR.
IV
Při svém auditu jsme se snažili zjistit, zda provádění 
opatření politiky vnitřního trhu s energií a výdaje EU 
na energetickou infrastrukturu účinně zajišťují přínosy 
v oblasti bezpečnosti dodávek energie.
08
 Shrnutí
V
Cíle EU, jímž bylo dokončit vnitřní trh s energií do roku 
2014, nebylo dosaženo. Energetická infrastruktura 
v Evropě obecně zatím není koncipována pro plně 
integrované trhy, a proto v současné době účinně 
nezajišťuje bezpečnost dodávek energie. Finanční 
podpora z rozpočtu EU v oblasti energetické infra -
struktury přispívá k vnitřnímu trhu s energií a k bez -
pečnosti dodávek energie jen v omezené míře.
VI
Přetrvávají problémy s prováděním právního rámce 
EU pro vnitřní trh s energií. Další rozvoj vnitřního trhu 
s energií mohou zbrzdit výrazné rozdíly ve způsobu, 
jakým členské státy organizují své trhy s energií. 
Přestože se při propojování trhů v Evropě podařilo 
učinit pokrok, plných cenových účinků vnitřního trhu 
s energií dosud nebylo dosaženo. Doporučujeme 
proto následující:
Doporučení 1:  Jelikož vnitřní trh s energií dosud není 
dokončen, Komise by měla uzavřít svá posouzení a do 
konce roku 2016 zahájit případná řízení o nesplnění 
povinnosti proti členským státům.
Doporučení 2:
a) Členské státy by měly zajistit, aby jejich národní 
regulační orgány (NRO) byly nezávislé a aby nebyly 
omezovány z hlediska rozsahu výkonu své úlohy. 
Národní regulační orgány by měly mít na svou 
činnost k dispozici dostatečné zdroje, umožňující 
mimo jiné, aby se mohly plně zapojit do činností 
v oblasti spolupráce na úrovni EU.
b) Komise by měla zajistit, aby Agentura pro spolu -
práci energetických regulačních orgánů (ACER) 
měla pravomoci potřebné k tomu, aby od klíčo -
vých institucí členských států získávala informace 
nutné k plnění úkolů, kterými byla pověřena.Doporučení 3 : Komise by měla prosazovat obsáhlý 
rozvoj transparentních mechanismů obchodování pro 
plyn i elektřinu. Za tímto účelem by měla usnadňovat 
a podporovat zřizování burz v členských státech, kde 
burzy dosud neexistují nebo kde převažují mecha -
nismy obchodování typu B2B.
Doporučení 4 : Komise by měla urychlit postup 
projednávání ve výborech s cílem zajistit schválení 
kodexů sítí pro elektřinu do konce roku 2015. Měla by 
také motivovat agenturu ACER a evropské sítě provo -
zovatelů elektroenergetických přenosových soustav 
a plynárenských přepravních soustav, aby včas reali -
zovaly a podporovaly zavádění kodexů sítí ze strany 
členských států v rámci iniciativ regionální spolupráce.
Doporučení 5: Komise by měla:
a) zvážit stanovení cílů v oblasti propojování elekt -
roenergetických sítí na základě potřeb trhu spíše 
než na základě pevně určené vnitrostátní výrobní 
kapacity;
b) znovu posoudit potenciální náklady a přínosy 
cílového modelu v oblasti plynu a s ohledem na 
nejistou poptávku zvážit, zda neexistují alternativy 
rozsáhlé výstavby plynovodů, například instalace 
strategicky rozmístěných terminálů pro LNG, které 
by sloužily jednomu či více vnitrostátním trhům za 
využití řešení slučitelných s vnitřním trhem s ener -
gií. Tento přístup by se měl opírat o komplexní 
posouzení potřeb na úrovni EU.
09
 Shrnutí
VII
Infrastruktura uvnitř mnoha členských států a mezi 
nimi zatím není pro vnitřní trh s energií dostačující. 
Neexistuje žádné celkové posouzení potřeb na úrovni 
EU, které by mohlo posloužit jako základ pro stanovení 
priorit v oblasti investic do energetické infrastruktury 
v EU. Rozvoj přeshraniční infrastruktury vyžaduje 
spolupráci sousedních členských států. Doporučujeme 
následující:
Doporučení 6: Komise by měla:
a) určit přeshraniční energetickou infrastrukturu, jejíž 
potenciál není plně využíván k podpoře vnitřního 
trhu s energií, ať už z toho důvodu, že je vázána 
v dlouhodobých dvoustranných smlouvách, které 
neumožňují přístup třetí strany, nebo kvůli tomu, 
že se nevyužívají její technické kapacity, například 
zpětné toky u plynu;
b) spolupracovat se zúčastněnými stranami v člen -
ských státech s cílem zlepšit rozsah, v jakém se 
tato infrastruktura skutečně soustavně využívá ve 
prospěch vnitřního trhu s energií;
c) zkoumat přínosy zřizování regionálních provo -
zovatelů přenosových nebo přepravních soustav 
jako prostředku k povzbuzení a účinnému řízení 
přeshraničních energetických toků při maximálním 
využití stávající infrastruktury.
Doporučení 7: Komise by měla:
a) vypracovat komplexní posouzení potřeb energe -
tické infrastruktury na úrovni EU pro účely rozvoje 
vnitřního trhu s energií, které by sloužilo jako 
referenční dokument pro ostatní strategické doku -
menty, jako jsou např. desetileté plány rozvoje sítě;
b) na podporu posouzení potřeb zavést kapacitu 
pro modelování trhů s energií včetně široké škály 
prognóz poptávky, a to buď interně, nebo v rámci 
agentury ACER;
c) spolupracovat se sítěmi ENTSO-E a ENTSO-G, aby 
posouzení potřeb fungovalo jako zdroj vstupních 
informací pro plánování infrastruktury související 
s vnitřním trhem s energií v EU, včetně desetile -
tých plánů rozvoje sítě.VIII
EU má několik nástrojů financování na podporu pro -
jektů v oblasti energetické infrastruktury, avšak vnitřní 
trh s energií není primárním cílem žádného z nich. 
Energetické infrastruktury spolufinancované z EU mají 
na vnitřní trh s energií omezený dopad. Doporuču -
jeme následující:
Doporučení 8 : Komise by měla zdokonalit své postupy 
v oblasti plánování, zejména pak stanovování priorit 
a financování projektů společného zájmu s přihléd -
nutím ke komplexnímu posouzení potřeb energetické 
infrastruktury na úrovni EU.
Doporučení 9 : Komise by měla legislativní návrhy 
týkající se rozhodování o tom, které projekty v oblasti 
energetické infrastruktury budou vybrány k financo -
vání, podmínit náležitým a trvalým fungováním trhu 
s energií v členských státech.
10
 Úvod
01 
Evropská unie během posledních 
20 let vypracovala komplexní přístup 
k politice v oblasti energetiky a kli -
matu1. Tato politika se nadále vyvíjí 
v kontextu narůstajících výzev spoje -
ných se změnou klimatu a měnících se 
mezinárodních souvislostí, k nimž patří 
politický vývoj na hranicích EU a ob -
chodní dohody s vnějšími partnery.
02 
Mandát k rozvoji politiky EU v oblas -
ti energetiky je stanoven v článku 4 
Smlouvy o fungování Evropské unie 
(SFEU), který vymezuje energetiku jako 
sdílenou pravomoc EU a členských 
států. Článek 194 uvádí, že cílem ener -
getické politiky EU je:
a) zajistit fungování trhu s energií;
b) zajistit bezpečnost dodávek ener -
gie v Unii;
c) podporovat energetickou účinnost 
a úspory energie, jakož i rozvoj 
nových a obnovitelných zdrojů 
energie;
d) podporovat propojení energetic -
kých sítí.
03 
Členské státy přijímají rozhodnutí ve 
věci svojí vnitrostátní skladby energie 
a daní a příplatků týkajících se plynu 
a elektrické energie a zajišťují dohled 
nad fungováním trhů s elektřinou 
a zemním plynem v rámci svých hranic.04 
Bezpečnost dodávek energie se 
v posledním desetiletí stala v Evropě 
zásadní otázkou. Pozornost státní 
správy a veřejnosti se zaměřuje na 
rizika spojená se závislostí na vnějších 
zdrojích, politickou nejistotou týkající 
se vnějších dodavatelských a tran -
zitních států a s možností narušení 
dodávek energie. Rovněž se ve stále 
větší míře bere na vědomí, že transfor -
mace v rámci energetické soustavy EU, 
která je důsledkem posunu ve vzorcích 
poptávky a rozmachu obnovitelných 
zdrojů energie, vyvolává nové problé -
my z hlediska nepřerušovaných dodá -
vek energie konečným uživatelům za 
přijatelnou cenu.1 Patří sem mimo jiné sdělení 
Komise o energetické politice 
EU zveřejněná v letech 1995 
a 2007, klimatické 
a energetické balíčky na 
období do roku 2020 a 2030 
a nedávné sdělení Komise 
o energetické unii.
11 Úvod
Bezpečnost dodávek 
energie a její vztah 
k vnitřnímu trhu s energií
05 
Evropská komise soustavně prosazu -
je rozvoj vnitřních trhů s elektřinou 
a zemním plynem jako základ zajištění 
dodávek energie v rámci Unie. Vnitř -
ním trhem s energií se rozumí takové 
uspořádání předpisů a infrastruktu -
ry, které by mělo umožnit volný tok 
a hranicemi členských států neome -
zený obchod s plynem a elektřinou na 
celém území EU. V posledním sdělení 
Komise o evropské strategii energetic -
ké bezpečnosti, které bylo zveřejněno 
dne 28. května 20142, Komise uvádí: 
„Klíčovým předpokladem posílení 
energetické bezpečnosti je zaprvé 
kolektivnější přístup, který bude stavět 
na fungujícím vnitřním trhu a větší 
spolupráci na regionální i celoevropské 
úrovni, a to zejména v oblasti koordi -
nace rozvoje sítí a otevírání trhů […]“.
06 
Rozvoj otevřených, konkurenčních 
a plně fungujících vnitřních trhů pro 
dodávky elektřiny a zemního plynu 
má potenciál zajistit přínosy v podobě 
bezpečnosti dodávek pro celou Unii. 
Otevírá příležitosti k větší diverzifikaci 
dodávek, ke zmírňování místních rizik 
dodávek, k likvidnímu a pružnému 
obchodování v rámci členských států 
a mezi nimi navzájem a k dodávkám 
energie uskutečňovaným na ekono -
micky efektivním základě. Bezpeč -
nost dodávek je veřejný statek, který 
je spojen s určitými náklady, a jeho 
dosažení nákladově nejefektivnějším 
způsobem je základním cílem energe -
tické politiky EU.07 
V prosinci 2014 Rada Evropské unie 
znovu zopakovala svou podporu 
dokončení vnitřního trhu s energií 
a zdůraznila, že „v zájmu naléhavě 
nutného dosažení cíle plně funkčního 
a propojeného vnitřního trhu s energií 
musí být mobilizováno veškeré úsilí“3.
08 
Pro rozvoj vnitřního trhu s energií je 
nutné jednak stanovit pravidla fungo -
vání trhů s plynem a elektřinou, jednak 
zajistit, aby pro tento účel existovala 
přiměřená infrastruktura.2 COM(2014) 330 final ze dne 
28. května 2014 s názvem 
„Evropská strategie 
energetické bezpečnosti“.
3 Závěry zasedání Rady 
Evropské unie ve složení pro 
dopravu, telekomunikace 
a energetiku ze dne 
9. prosince 2014.
12 Úvod
Právní rámec vnitřního 
trhu s energií
09 
Pravidla pro fungování vnitřního trhu 
s energií mají několik podob. Prvním 
stupněm je vývoj legislativního rámce, 
který stanoví zásady rozvoje vnitřních 
trhů s elektřinou a zemním plynem 
a regulační podmínky, za nichž by 
se mělo s energií obchodovat. Tento 
legislativní rámec byl vypracován pro -
střednictvím tří balíčků sekundárních 
právních předpisů EU (viz obrázek 1 ).10 
K třetímu energetickému balíčku bylo 
v roce 2011 doplněno nařízení o in -
tegritě a transparentnosti velkoob -
chodního4 trhu s energií (REMIT)5. Toto 
nařízení se zaměřuje na problematiku 
integrity a zneužívání trhu a zavádí 
monitorování velkoobchodních trhů 
s energií s cílem odhalovat a odvracet 
manipulaci s trhem. Předpokládá se, že 
bude plně provedeno do dubna 2016.Obrázek 1Vývoj tří energetických balíčků
Hlavní prvky
Směrnice 2009/72/ES
Směrnice 2009/73/ESNařízení (ES) č. 713/2009Nařízení (ES) č. 714/2009Nařízení (ES) č. 715/2009 Třetí balíček
2009Druhý balíček
2003První balíček 
1996/1998
Koordinace PPS sítěmi 
ENTSO-E a ENTSO-GDesetileté plány 
rozvoje sítěPPS jako
samostatný subjektKoordinace 
regulačních orgánů 
agenturou ACERPrávníNezávislý národní 
regulační orgánPouze regulovaný 
přístup100 %ÚčetníKterýkoli
příslušný orgánSjednaný, 
regulovaný nebo 
jediný kupujícíPostupné
a omezenéRozvoj
sítěOddělení 
PPSRegulace 
trhuPřístup třetích
stranOtevírání
trhů
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.4 Velkoobchod probíhá mezi 
dovozci nebo výrobci energie 
a poskytovateli, kteří prodávají 
energetické produkty 
konečným spotřebitelům.
5 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1227/2011 o integritě 
a transparentnosti 
velkoobchodního trhu 
s energií (Úř. věst. L 326, 
8.12.2011, s. 1).
13 Úvod
11 
Existují i dvě legislativní opatření EU, 
která se zabývají přímo bezpečnos -
tí dodávek elektřiny a plynu. Tato 
opatření se opírají o udržování řádné 
a nepřerušované funkce vnitřního 
trhu s energií, a to i za mimořádných 
okolností:
a) směrnice o dodávkách elektři -
ny6, která byla přijata v roce 2005, 
zavazuje členské státy k zajištění 
dostatečné úrovně výrobní kapa -
city, dostatečné rovnováhy mezi 
nabídkou a poptávkou a vhodné 
úrovně propojení mezi členskými 
státy a
b) nařízení o dodávkách zemního 
plynu , které bylo přijato v roce 
20107, stanoví normy pro dodávky 
a infrastrukturu a vymezuje odpo -
vědnost plynárenských podniků, 
členských států a Komise, pokud 
jde o preventivní opatření a reakci 
na narušení dodávek.12 
Tento legislativní rámec stanoví zá -
kladní principy vnitřního trhu s energií, 
ale sám o sobě nepředstavuje pro trhy 
s energií praktický vzor. Z toho důvodu 
Komise iniciovala vytvoření cílových 
modelů pro elektřinu a plyn, které mají 
umožnit dosažení cíle spočívajícího 
ve sbližování cen8. Tyto modely byly 
dále rozpracovány za účasti sítí ENTSO 
a agentury ACER a zástupců odvětví 
energetiky a v současné době jsou 
zakotvovány v rámci tvořeném pokyny 
a kodexy sítí, které specifikují tech -
nická pravidla pro žádoucí fungování 
těchto trhů:
a) Cílový model pro elektřinu  
předpokládá propojování vnitro -
státních trhů do jednotného celo -
evropského trhu9. Vedle toho, že 
usnadní sbližování cen, by propo -
jování trhů mělo zajistit optimální 
využití přeshraničního přenosu.
b) Cílový model pro plyn  prosazuje 
sbližování cen prostřednictvím 
obchodování založeného na uz -
lech10. Předpokládá vznik vstup -
ních a výstupních zón a likvidních 
virtuálních obchodních míst.6 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2005/89/ES 
ze dne 18. ledna 2006 
o opatřeních pro zabezpečení 
dodávek elektřiny a investic 
do infrastruktury (Úř. věst. L 33, 
4.2.2006, s. 22).
7 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 994/2010 ze dne 20. října 
2010 o opatřeních na zajištění 
bezpečnosti dodávek 
zemního plynu a o zrušení 
směrnice Rady 2004/67/ES 
(Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 1).
8 Další informace o vývoji 
cílových modelů viz: https://
ec.europa.eu/energy/en/
consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Propojování trhů popisuje 
navázání samostatných 
denních spotových trhů 
s elektřinou pomocí dostupné 
přeshraniční přenosové 
kapacity. Pro realizaci 
propojování trhů v Evropské 
unii byl vyvinut zvláštní 
algoritmus s názvem 
EUPHEMIA.
10 Plynárenský uzel je fyzické 
nebo virtuální obchodní 
místo, kde jsou dodávky plynu 
oceňovány podle poptávky 
v daném regionu. Uzlové ceny 
se pohybují podle měnícího se 
vztahu mezi poptávkou 
a nabídkou plynu.
14 Úvod
Úlohy a odpovědnost hlavních 
aktérů v oblasti energetické 
politiky EU
13 
Proces rozvoje, provádění a regula -
ce vnitřního trhu s energií zahrnuje 
celou škálu veřejných a soukromých 
aktérů, kteří mají konkrétní úlohy 
a odpovědnost.
a) V  Evropské komisi  odpovídá za 
přípravu a provádění evropské 
energetické politiky v rozsahu 
vymezeném článkem 194 SFEU 
Generální ředitelství pro energeti -
ku (GŘ ENER). K jeho úkolům patří 
zajišťovat fungování trhu s energií 
a bezpečnost dodávek energie 
v Unii a prosazovat propojová -
ní energetických sítí. Pokud jde 
o vnitřní trh s energií, Komise:
i) podle potřeby navrhuje doku -
menty týkající se dané politiky 
a legislativní opatření;
ii) monitoruje provádění energe -
tických balíčků do vnitrostátní -
ho práva;
iii) postupem projednávání ve 
výborech přijímá spolu s člen -
skými státy kodexy sítí.
b) Monitorování energetických trhů 
by měly zajišťovat národní re -
gulační orgány  (NRO), které jsou 
plně nezávislé na vládách člen -
ských států. Požadavek na zřízení 
národních regulačních orgánů byl 
poprvé uveden ve druhém energe -
tickém balíčku. Třetí balíček úlohu 
národních regulačních orgánů dále 
posílil.c) Agentura pro spolupráci ener -
getických regulačních orgánů  
(ACER), zřízená na základě třetího 
energetického balíčku, by měla 
prosazovat a usnadňovat spoluprá -
ci národních regulačních orgánů. 
Agentura ACER vypracovává rám -
cové pokyny, z nichž se odvozují 
kodexy sítí, a přijímá stanoviska 
k celé řadě záležitostí týkajících 
se trhů s energií. Agentura ACER 
nemá žádné výkonné pravomoci, 
její rozhodnutí tudíž nejsou pro 
účastníky trhu závazná.
d) Provozovatelé přenosových 
nebo přepravních soustav  (PPS) 
jsou subjekty odpovědné za pře -
nos nebo přepravu energie v po -
době zemního plynu nebo elektři -
ny na vnitrostátní nebo regionální 
úrovni pomocí pevné infrastruktu -
ry. Očekává se, že budou navzájem 
spolupracovat v rámci Evropských 
sítí provozovatelů elektroener -
getických přenosových soustav 
a plynárenských přepravních 
soustav (ENTSO-E a ENTSO-G). 
Sítě ENTSO odpovídají za přípravu 
kodexů sítí na základě rámcových 
pokynů agentury ACER a desetile -
tých plánů rozvoje sítě.
15 Úvod
Investiční potřeby 
a nástroje financování EU 
v oblasti energetické 
infrastruktury
14 
Investice do energetické infrastruktury 
jsou zapotřebí k tomu, aby bylo možné 
prostřednictvím vnitřního trhu s ener -
gií dosáhnout přínosů bezpečnosti 
dodávek. V EU financují energetickou 
infrastrukturu zejména provozovatelé 
přenosových nebo přepravních sou -
stav prostřednictvím spotřebitelských 
sazeb účtovaných podle zásady „platí 
uživatel“. Vlastní zdroje provozovatelů 
přenosových nebo přepravních soustav 
využívané k financování investic do 
infrastruktury mohou dosahovat od 
20 % projektových nákladů až po plnou 
výši nákladů požadované investice. 
Podle údajů Komise z roku 2011 inves -
tovali provozovatelé přenosových nebo 
přepravních soustav v letech 2005–2009 
do energetické infrastruktury 9,1  mi-
liardy EUR ročně. Tato částka zahrnovala 
5,8 miliardy EUR ročně na elektroener -
getickou infrastrukturu a 3,3  miliar -
dy EUR na plynárenskou infrastrukturu.
15 
Evropská investiční banka (EIB)  je nej -
větším nadnárodním poskytovatelem 
půjček a záruk pro projekty energetické infrastruktury v EU. V letech 2007 až 
2012 poskytla půjčky ve výši 29,4 mi -
liardy EUR na investice do modernizace 
a rozvoje evropských elektroenergetic -
kých a plynárenských sítí11.
16 
Energetická infrastruktura je rovněž 
jednou z priorit nově zřízeného Evrop -
ského fondu pro strategické investice 
(EFSI)12. Tento fond kombinuje kapitál 
z rozpočtu EU a EIB s cílem mobilizovat 
veřejné a soukromé investice ve výši 
nejméně 315 miliard EUR v celé EU13.
17 
V porovnání s vlastními investicemi 
a finančními prostředky provozovatelů 
přenosových nebo přepravních soustav, 
které jsou k dispozici z EIB a EFSI, je 
rozpočet EU  poměrně malým zdrojem 
investic do energetické infrastruktury. 
V letech 2007 až 2013 bylo z rozpoč -
tu EU na energetickou infrastrukturu 
přiděleno přibližně 3,7 miliardy EUR 
a pro období 2014–2020 se předpoklá -
dá dalších 7,4  miliardy  EUR, jak uvádí 
tabulka 1 .Tabulka 1Finanční prostředky přidělené na energetickou infrastrukturu v období 2007–2020 
(v mil. EUR)
Odvětví TEN-E EEPRCEF pro 
energetikuESIF Celkem
2007–2013Elektřina 81 905 498 1 484
Plyn 64 1 363 814 2 241
CELKEM 145 2 268 1 312 3 725
2014–2020 Elektřina a plyn 5 350 2 00017 350
CELKEM 2007–2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Orientační údaj, který auditnímu týmu poskytlo GŘ pro regionální a městskou politiku.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr podle databází GŘ pro regionální a městskou politiku a prováděcích zpráv programu EEPR.11 Evropská investiční banka, 
Energy Lending Criteria  (Kritéria 
půjček pro energetiku), 
23. 7. 2013.
12 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
2015/1017 ze dne 25. června 
2015 o Evropském fondu pro 
strategické investice, 
Evropském centru pro 
investiční poradenství a 
Evropském portálu 
investičních projektů a o 
změně nařízení (EU) č. 
1291/2013 a (EU) č. 1291/2013 a 
(EU) č. 1316/2013.
13 Stanovisko č. 4/2015 k návrhu 
nařízení Evropského 
parlamentu a Rady 
o Evropském fondu pro 
strategické investice 
a o změně nařízení (EU) 
č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 
(Úř. věst. C 121, 15.4.2015, s. 1).
16 Úvod
18 
Finanční prostředky byly přiděleny 
prostřednictvím několika Komisí říze -
ných fondů, které se liší co do relativní 
velikosti, druhu projektů, které finan -
cují, a typu poskytovaného financová -
ní (viz tabulku 1 ):
a) Transevropské energetické sítě 
(TEN-E), zřízené v roce 199614, byly 
Komisí řízeným nástrojem, z něhož 
byla financována elektroenerge -
tická a plynárenská infrastruktura. 
Nařízení o TEN-E z roku 201315 
stanovila kritéria určování projektů 
společného zájmu.  
b) Evropský energetický program 
pro hospodářské oživení  (EEPR) 
byl zřízen v roce 2009, aby stimulo -
val ekonomiku EU pomocí investic 
do infrastruktury16. Z programu 
EEPR byl financován schválený 
seznam projektů pod přímým 
řízením Komise. Realizace finan -
covaných projektů dosud probíhá, 
nové projekty však již z tohoto 
programu podpořeny nebudou.
c) Nástroj pro propojení Evropy 
(CEF)17 byl zřízen s cílem posky -
tovat investice v oblasti dopravy, 
energetiky a telekomunikací v ob -
dobí 2014–202018. Fond má přilákat 
soukromé investice pomocí řady 
nástrojů, včetně grantů, zvláštních 
půjček, záruk a dluhových a kapitá -
lových nástrojů. Spolufinancování 
formou grantů se opírá o otevřené 
výzvy k předkládání návrhů a řídí 
je Výkonná agentura pro inovace 
a sítě (INEA).d) Financování energetické infra -
struktury zajišťují i  evropské  
strukturální a investiční fondy 
(ESIF)19. Toto financování vychází 
z národních operačních programů, 
které schvaluje Komise.
19 
V roce 2010 Komise odhadovala, že 
evropské odvětví energetiky bude do 
roku 2020 vyžadovat investice ve výši 
jednoho trilionu EUR. Z toho by přibliž -
ně 210 miliard EUR bylo zapotřebí na 
elektroenergetické a plynárenské sítě 
evropského významu20. Později Me -
zinárodní energetická agentura (IEA) 
odhadla, že celkové investice nutné 
pro elektroenergetické a plynárenské 
sítě v EU v období 2014–2035 vzrostou 
na 931  miliard  EUR21.14 Program TEN-E byl zřízen 
následujícími právními 
předpisy: rozhodnutí 
Evropského parlamentu 
a Rady č. 1364/2006/ES ze dne 
6. září 2006, kterým se stanoví 
hlavní směry pro 
transevropské energetické sítě 
a kterým se zrušují rozhodnutí 
96/391/ES a rozhodnutí 
č. 1229/2003/ES (Úř. věst. L 262, 
22.9.2006, s. 1).
15 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 347/2013 ze dne 17. dubna 
2013, kterým se stanoví hlavní 
směry pro transevropské 
energetické sítě a kterým se 
zrušuje rozhodnutí 
č. 1364/2006/ES a mění 
nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) 
č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 
(Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39), 
má usnadnit včasný rozvoj 
a interoperabilitu 
transevropských 
energetických sítí (TEN-E).
16 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 663/2009 ze dne 
13. července 2009 o zavedení 
programu na podporu 
hospodářského oživení 
prostřednictvím finanční 
pomoci Společenství pro 
projekty v oblasti energetiky 
(Úř. věst. L 200, 31.7.2009, s. 31).
17 V souladu s nařízením (EU) 
2015/1017 Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
2015/1017 o Evropském fondu 
pro strategické investice byl 
finanční příděl na energetické 
odvětví v rámci nástroje pro 
propojení Evropy na období 
2014–2020 snížen o 500 
milionů EUR (z 5 850 milionů 
EUR na 5 350 milionů EUR), aby 
se částečně financoval 
příspěvek ze souhrnného 
rozpočtu Unie do fondu EFSI.
18 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1316/2013 ze dne 
11. prosince 2013, kterým se 
vytváří Nástroj pro propojení 
Evropy, mění nařízení (EU) 
č. 913/2010 a zrušují nařízení 
(ES) č. 680/2007 a (ES) 
č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 
20.12.2013, s. 129).
19 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o společných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu, 
Fondu soudržnosti, 
Evropském zemědělském 
17
 Rozsah a koncepce auditu
20 
Tímto auditem se Účetní dvůr snažil 
určit, zda provádění opatření v oblasti 
politiky vnitřního trhu s energií a vý -
daje EU na energetickou infrastrukturu 
účelně zajišťují bezpečnost dodávek 
energie.
21 
Konkrétně jsme zjišťovali, zda:
 ο Komise a členské státy zajišťovaly 
provádění vnitřního trhu s energií  
a zlepšovaly tak bezpečnost dodá -
vek energie,
 ο energetická infrastruktura  v Evro -
pě je vhodná pro plně integrované 
trhy a účinně tak zajišťuje bezpeč -
nost dodávek energie a
 ο finanční podpora EU  pro ener -
getickou infrastrukturu účinně 
přispěla k rozvoji vnitřního trhu 
s energií.
22 
Audit v terénu probíhal od poloviny 
roku 2014 do poloviny roku 2015.
23 
Náš audit se zaměřil na přepravu plynu 
v plynovodech, na skladování včetně 
LNG terminálů a na přenos elektrické 
energie. Nebyla zahrnuta výroba ener -
gie22 ani energetická účinnost23. Audit 
se nevztahoval ani na soustavy pro 
distribuci energie konečným spotřebi -
telům, energetickou chudobu, ener -
getické daně a dotace a cíle politiky 
v oblasti energetiky a klimatu pro roky 
2020 a 2030.24 
Náš audit zahrnul opatření týkající se 
politik a financování od roku 2007. Při 
uplatnění regionálního přístupu jsme 
zkoumali případové studie v šesti člen -
ských státech – v Bulharsku, Estonsku, 
Litvě, Polsku, Španělsku a Švédsku. 
Analyzovali jsme také regionální trhy 
a rozsah propojení členských států 
a jejich sousedů.
25 
V uvedených případových studiích 
jsme posuzovali, jak byly určeny inves -
tiční potřeby, jak byly prováděny zá -
sady vnitřního trhu s energií, jaké byly 
aspekty přeshraniční spolupráce a jak 
byly odůvodněny návrhy projektů. 
Uvedený výběr zajistil široké zeměpis -
né zastoupení z celé EU. Případové stu -
die zahrnovaly 15 příkladů konkrétních 
projektů spolufinancovaných z EU. 
Kontrolní práce u každé případové stu -
die zahrnovaly rozhovory s úředníky 
členského státu a EU.
26 
Bylo-li to možné, byly určeny rovněž 
osvědčené postupy, které by mohly 
sdílet zúčastněné subjekty v ostatních 
členských státech.fondu pro rozvoj venkova 
a Evropském námořním 
a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 320).
20 KOM(2010) 677 v konečném 
znění ze dne 17. listopadu 2010 
s názvem „Priority 
energetických infrastruktur do 
roku 2020 a na další období – 
návrh na integrovanou 
evropskou energetickou síť“.
21 International Energy Agency 
World Investment Outlook 2014  
(Světový investiční výhled 
Mezinárodní energetické 
agentury na rok 2014), Paříž: 
OECD/IEA, s. 167.
22 Ohledně výroby viz zvláštní 
zpráva č. 6/2014 s názvem 
„Dosáhla podpora z fondů 
politiky soudržnosti na výrobu 
energie z obnovitelných 
zdrojů dobrých výsledků?“ 
(http://eca.europa.eu ).
23 Ohledně spotřeby viz zvláštní 
zpráva č. 21/2012 s názvem 
„Nákladová efektivita investic 
do energetické účinnosti 
v rámci politiky soudržnosti“ 
(http://eca.europa.eu ).
18
 Připomínky
Cíle dokončit vnitřní trh 
s energií do roku 2014 
nebylo dosaženo
27 
Od roku 2007 je vnitřní trh s energií 
ústředním prvkem vývoje energetické 
politiky na úrovni EU. Třetí energetický 
balíček, přijatý v roce 2009, vyžadova, 
aby směrnic o elektřině a plynu byly 
provedeny ve vnitrostátním právu do 
3. března 201124. V uvedeném roce však 
tohoto cíle nebylo dosaženo. V roce 
2009 byla také přijata tři nařízení Komi -
se, která tvoří součást třetího energe -
tického balíčku25.
28 
V roce 2011 Rada zopakovala svůj záva -
zek týkající se vnitřního trhu s energií, 
když uvedla, že „by měl být dokončen 
do roku 2014, aby byl umožněn volný 
tok plynu a elektrické energie“26. 
V prosinci 2014 uvedeného cíle stále 
nebylo dosaženo a Rada opětovně 
potvrdila, že „je naléhavě nutné, aby 
všechny členské státy účinným a sou -
držným způsobem provedly a uplatňo -
valy ustanovení třetího energetického 
balíčku […]“27.29 
Pro dosažení tohoto cíle jsou důležité 
následující prvky:
 ο provádění regulačního rámce EU 
pro vnitřní trh s energií,
 ο harmonizace nesourodého celku 
místních a vnitrostátních trhů,
 ο splnění cíle spočívajícího ve sblíže -
ní cen a
 ο dostupnost odpovídající energetic -
ké infrastruktury (viz bod 72).24 Pro elektřinu čl. 49 odst. 1 
směrnice Evropského 
parlamentu a Rady  
2009/72/ES ze dne 
13. července 2009 
o společných pravidlech pro 
vnitřní trh s elektřinou 
a o zrušení směrnice  
2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 
14.8.2009, s. 55). Pro plyn čl. 54 
odst. 1 směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2009/73/ES 
ze dne 13. července 2009 
o společných pravidlech pro 
vnitřní trh se zemním plynem 
a o zrušení směrnice  
2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 
14.8.2009, s. 94).
25 Nařízení (ES) č. 714/2009 
o podmínkách přístupu do sítě 
pro přeshraniční obchod 
s elektřinou a o zrušení 
nařízení (ES) č. 1228/2003. 
Nařízení (ES) č. 715/2009 
o podmínkách přístupu 
k plynárenským přepravním 
soustavám a o zrušení nařízení 
(ES) č. 1775/2005. Nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 
13. července 2009, kterým se 
zřizuje Agentura pro 
spolupráci energetických 
regulačních orgánů.
26 Závěry Evropské rady ze dne 
4. února 2011.
27 Závěry zasedání Rady 
Evropské unie ve složení pro 
dopravu, telekomunikace 
a energetiku, Brusel, 
9. prosince 2014.
19 Připomínky
Přetrvávají problémy týkající 
se provádění právního rámce 
EU pro vnitřní trh s energií
30 
Třetí energetický balíček zahrnuje jak 
přímo použitelná opatření, tak směrni -
ce, které je třeba začlenit do právního 
rámce každého členského státu. Komi -
se pokrok v této činnosti monitoruje 
tak, že provádí:
a) kontroly provedení do vnitrostát -
ního práva , které  mají ověřit, zda 
členské státy aktualizovaly své vnit -
rostátní právní předpisy s cílem za -
členit do nich ustanovení směrnic28. 
Jestliže má Komise za to, že členský 
stát tak neučinil, může zahájit řízení 
o nesplnění povinnosti, které může 
vést k předložení věci Evropskému 
soudnímu dvoru, a
b) kontroly souladu , které posuzují, 
zda jsou změny, jež byly uvedeny 
do praxe, v souladu s ustanoveními 
směrnic. Aby Komise toto posou -
zení usnadnila, zasílá členským 
státům žádosti o informace a ob -
jasnění. Tato výměna informací se 
provádí pomocí nástroje známé -
ho jako tzv. „pilotní žádosti EU“. 
Jestliže Komise usoudí, že změny 
zavedené v daném členském 
státě řádně neodrážejí ustanovení 
směrnic, může zahájit formální ří -
zení o nesplnění povinnosti podle 
článku 258 SFEU.28 Posouzení Komise se opírá 
o oficiální dokumenty 
členských států, zprávy 
dodavatelů, znalosti útvarů 
zabývajících se konkrétními 
zeměmi, monitorování trhu 
prostřednictvím zpráv 
sdělovacích prostředků 
a specifické žádosti zaslané 
třetím stranám.
20 Připomínky
31 
Tabulka 2  uvádí podrobnosti o stavu 
těchto kontrol včetně řízení o nespl -
nění povinnosti ve vztahu k právním 
předpisům třetího energetického 
balíčku k 30. červnu 2015. Uvedená 
analýza ukazuje, že ještě zbývá dlouhá 
cesta, než bude možné považovat třetí 
energetický balíček za plně provedený 
v členských státech. K 30. červnu 2015:
a) pokud jde o  neprovedení  ustano -
vení třetího energetického balíč -
ku, Komise považovala za nutné 
zahájit řízení o nesplnění povin -
nosti proti 19 z 28 členských států. 
Všechna tato řízení byla k 30. červ -
nu 2015 uzavřena;
b) pokud jde o  nesoulad  s ustanove -
ními třetího energetického balíčku, 
v roce 2013 Komise zahájila proces 
vyžadování informací od člen -
ských států a v některých přípa -
dech zahájila řízení o nesplnění 
povinnosti:
i) u 10 členských států Komi -
se dokončila své posouzení 
a zahájila řízení o nesplnění 
povinnosti podle článku 258 
SFEU. Všechny případy jsou 
stále otevřeny,
ii) u čtyř členských států si 
Komise vyžádala informace 
prostřednictvím pilotní žádosti 
EU, dosud však své posouzení 
nedokončila, a
iii) 14 členským státům Komise 
dosud žádost o informace 
nezaslala.32 
Mezi ustanovení třetího energetické -
ho balíčku významná pro tento audit, 
u nichž kontroly Komise odhalily pro -
blémy, patří:
 ο fungování národních regulačních 
orgánů (viz body 34 až 36),
 ο fungování provozovatelů přenoso -
vých nebo přepravních soustav (viz 
body 37 až 42),
 ο otázky týkající se různých forem 
regulace cen (viz bod 64).
33 
Během auditu byla v těchto oblastech 
potvrzena existence problémů, které 
jsou uvedeny v následujících bodech.
21 Připomínky
Komisí provedené kontroly provedení do vnitrostátního práva a kontroly souladu 
týkající se třetího energetického balíčku k 30. červnu 2015
Kontroly provedení do vnitrostátního práva Kontroly souladu
Kontrola Komise týkající 
se provedení dokončenaKontrola Komise týkající 
se provedení dokončenaKomise zahájila řízení 
o nesplnění povinnostiŘízení 
o nesplnění povinnosti 
uzavřeno
Belgie √ √ √ Neuzavřeno 
Bulharsko √ √ Žádné otevřené řízení
Česká republika √ – Žádné otevřené řízení
Dánsko √ √ Žádné otevřené řízení
Německo √ – √ Neuzavřeno 
Estonsko √ √ Žádné otevřené řízení
Irsko √ √ Žádné otevřené řízení
Řecko √ – Žádné otevřené řízení
Španělsko √ √ √ Neuzavřeno 
Francie √ √ √ Neuzavřeno 
Chorvatsko √ – √ Neuzavřeno 
Itálie √ – √ Neuzavřeno 
Kypr √ √ Žádné otevřené řízení
Lotyšsko √ – Žádné otevřené řízení
Litva √ √ Žádné otevřené řízení
Lucembursko √ √ √ Neuzavřeno 
Maďarsko √ – √ Neuzavřeno 
Malta √ – Žádné otevřené řízení
Nizozemsko √ √ Žádné otevřené řízení
Rakousko √ √ √ Neuzavřeno 
Polsko √ √ Žádné otevřené řízení
Portugalsko √ – Žádné otevřené řízení
Rumunsko √ √ √ Neuzavřeno 
Slovinsko √ √ Žádné otevřené řízení
Slovensko √ √ Žádné otevřené řízení
Finsko √ √ Žádné otevřené řízení
Švédsko √ √ Žádné otevřené řízení
Spojené království √ √ Žádné otevřené řízení
Poznámka:  
„–“ znamená, že nebylo zahájeno řízení o nesplnění povinnosti a že na základě kontrol provedení, které jsou nyní dokončeny ve všech členských 
státech, Komise v budoucnosti žádné řízení nezahájí;  
„žádné otevřené řízení“ znamená, že pro daný členský stát nebylo otevřeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. Komise přezkoumává situaci 
a v budoucnosti může řízení o nesplnění povinnosti zahájit;  
„neuzavřeno“ znamená, že řízení o nesplnění povinnosti v současné době probíhá, ale dosud není uzavřeno.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.Tabulka 2
22 Připomínky
Energetické regulační 
orgány čelí při plnění svých 
úkolů problémům na úrovni 
členských států i EU
34 
Důkazy shromážděné v rámci auditu 
naznačily následující problémy v čin -
nosti národních regulačních orgánů:
a) Nezávislost  národních regulač -
ních orgánů je k tomu, aby tyto 
orgány mohly řádně plnit své 
úkoly, naprosto nezbytná. Vedoucí 
pracovníci regulačních orgánů by 
měli být vybíráni transparentně 
a neměli by být ve své činnosti 
omezováni. Tyto zásady nejsou 
vždy dodržovány, příklady uvádí 
rámeček 1 .
b) Zástupci několika národních 
regulačních orgánů upozornili na 
rizika týkající se omezování roz -
sahu jejich působnosti . Některé 
vlády si ponechaly určité regulační 
pravomoci nebo národním regu -
lačním orgánům uložily metodiku 
stanovování sazeb, která by mohla 
upřednostňovat určité účastníky 
trhu. Viz příklady v  rámečku 2 .
c) Ačkoli jsou povinnosti národních 
regulačních orgánů pro všechny 
členské státy stejné, výše zdrojů  
dostupných jednotlivým národním 
regulačním orgánům se značně liší. 
Počet osob, které se věnují proble -
matice energetiky v navštívených 
národních regulačních orgánech, 
se pohyboval od 21 po více než 
200. Některé národní regulační 
orgány se domnívají, že mají k dis -
pozici dostatečné zdroje na řešení 
všech aspektů trhu s energií. Kvůli 
rozpočtovým omezením jsou však 
některé tyto orgány v porovnání 
s jinými lépe vybaveny pro účast 
na mezinárodní spolupráci, což je 
pro vnitřní trh s energií zásadní (viz 
bod 35). Viz příklady v  rámečku 3 .
23 Připomínky
Problémy ovlivňující nezávislost národních regulačních orgánů
Bulharsko  – V období let 2009 až 2015 vláda několikrát vyměnila předsedu Energetické a vodohospodářské 
regulační komise, přičemž jen v roce 2013 k tomu došlo čtyřikrát. Nezávislé regulační orgány jsou povinny sta -
novovat sazby za energii podle skutečné základny nákladů. Energetická a vodohospodářská regulační komise 
však stanovila regulované ceny elektřiny, které vedly k situaci, kdy je zavedená energetická společnost nucena 
nakupovat elektřinu za vysoké ceny a prodávat ji za nižší ceny jako veřejný poskytovatel, čímž jí od roku 2010 
do konce roku 2014 vznikl akumulovaný schodek ve výši přibližně 800 milionů EUR.
Litva  – Od roku 2013 má litevský parlament pravomoc hlasovat o výměně vedoucího představitele národního 
regulačního orgánu, jestliže neschválí výroční zprávu o činnosti energetického regulačního orgánu.
Omezení rozsahu působnosti národních regulačních orgánů
Španělsko  – Ministerstvo průmyslu, energetiky a cestovního ruchu stanovuje sazby pro plyn a elektřinu nebo 
systémové poplatky, které provozovatelé přenosových nebo přepravních soustav fakturují uživatelům infra -
struktury za plyn a elektřinu. Národní regulační orgán navrhuje metodiku pro prvky, které tvoří pouze jednu 
třetinu konečných sazeb sítí, přičemž nákladové položky, které zahrnují zbývající dvě třetiny, stanoví výhradně 
španělská vláda. To vyvolává otázky ohledně toho, zda má národní regulační orgán odpovídající pravomoci 
k výkonu této části regulačních funkcí.
Litva  – Třetí energetický balíček předpokládá, že by národní regulační orgány měly nést odpovědnost za 
stanovování přenosových nebo distribučních sazeb podle transparentních kritérií. V Litvě však metodiku 
stanovování přepravních či přenosových sazeb elektřiny a plynu předepisuje vláda a maloobchodní ceny jsou 
regulované. V důsledku toho budou podle předběžných výpočtů národního regulačního orgánu dvě státem 
vlastněné zavedené energetické společnosti schopny prostřednictvím sazeb do roku 2024 vybrat o 167 milio -
nů EUR více než v případě, že by sazby stanovil národní regulační orgán.
Přiměřenost zdrojů národních regulačních orgánů
Švédsko  – Švédský energetický inspektorát potvrdil, že se 100 oborovými specialisty je plně vybaven pro 
účast na činnostech agentury ACER, včetně poskytování vyslaných národních odborníků. Rovněž potvrdil, že 
uskutečnil všechny přípravy na provedení nařízení o integritě a transparentnosti velkoobchodního trhu s ener -
gií, včetně kompletního obsazení potřebného týmu.
Estonsko  – V oblasti energetiky pracuje jen 21 z 61 zaměstnanců Národního úřadu pro hospodářskou soutěž. 
Komise ve svých analýzách estonského trhu s energií vyjádřila obavu, zda má národní regulační orgán dosta -
tečné zdroje pro přiměřenou regulaci estonských trhů s energií a pro účast na spolupráci na úrovni EU (viz 
příloha III ).Rámeček 1 Rámeček 2 Rámeček 3
24 Připomínky
35 
Na úrovni EU neexistuje jediný ener -
getický regulační orgán, předpokládá 
se však, že národní regulační orgány 
budou spolupracovat v rámci agentu -
ry ACER (viz bod 13). S tím, jak se trhy 
s energií v EU stávají integrovanějšími, 
nabývá na významu řešení otázek 
přeshraniční regulace. V současné 
době agentura ACER vykonává svou 
činnost prostřednictvím soustavy 
pracovních skupin pro elektřinu, plyn, 
integritu trhu a monitorování, které se 
těmito otázkami zabývají. Ačkoli má 
tento přístup usnadnit přímé zapojení 
členských států, v praxi se všechny 
členské státy neúčastní stejnou měrou 
a aktivnější státy proto mají na činnost 
uvedených skupin větší vliv. Některé 
národní regulační orgány uvedly, že 
mají omezené zdroje, pokud jde o exi -
stenci specialistů schopných interakce 
v mezinárodním prostředí i rozpočty 
na služební cesty (viz bod 34). Podrob -
nosti o účasti zástupců členských států 
v pracovních skupinách agentury ACER 
uvádí  příloha III .
36 
Jednou z povinností agentury ACER je 
analyzovat trendy na trhu a poskytovat 
poradenství v oblasti politiky národ -
ním regulačním orgánům a orgánům 
EU. Agentura však nemá pravomoc 
nařídit národnímu regulačnímu orgánu 
nebo vládě členského státu, aby jí 
poskytly příslušné údaje o trhu s ener -
gií. Nedostatek údajů tudíž schopnost 
agentury ACER poskytovat analýzy 
trhu a poradenství v oblasti dané poli -
tiky orgánům EU a národním regulač -
ním orgánům členských států omezuje.Oddělení provozovatelů 
přenosových nebo přepravních 
soustav bylo formálně 
provedeno, ne vždy však 
vedlo k liberalizovaným 
a konkurenčním trhům
37 
Elektřina a plyn jsou zřídkakdy spotře -
bovávány na místě, kde se produkují 
nebo kde vstupují do země. Aby se 
obrovské objemy dostaly ke spotřebi -
telům, byly vyvinuty přenosové a pře -
pravní soustavy. Organizace, které tyto 
přenosové a přepravní soustavy řídí, 
jsou v členských státech EU označo -
vány jako provozovatelé přenosových 
nebo přepravních soustav.
38 
Postup separování přenosových a pře -
pravních činností od jiných činností 
v rámci vertikálně integrované energe -
tické společnosti je znám jako oddělo -
vání. Oddělování bylo zahájeno s prv -
ním a druhým energetickým balíčkem. 
Komise potvrdila, že všechny členské 
státy do svých právních předpisů 
formálně provedly právní ustanovení 
třetího energetického balíčku včetně 
ustanovení týkajících se oddělování 
(viz bod 31). Obrázek 2  popisuje úlohu 
a postavení národních regulačních 
orgánů v obchodování s energií před 
oddělením a po něm.
25 Připomínky
39 
Ačkoli cílem oddělení a ostatních opat -
ření bylo vytvořit regulační podmínky 
pro vnitřní trh s energií, výsledkem čas -
to nebyl liberalizovaný a konkurenční 
trh. Důvodem je skutečnost, že mnoho 
vládních institucí a zavedených ener -
getických společností nadále omezuje 
přístup třetích subjektů k sítím pro -
střednictvím předpisů a technických 
omezení. Například noví poskytova -
telé na trzích s plynem a elektřinou 
potřebují přístup k přenosovým nebo 
přepravním a skladovacím zařízením. Bez tohoto přístupu je pro nové 
účastníky trhu vstup na vnitrostátní 
trhy s elektřinou nebo plynem obtížný. 
V Polsku například zavedená plyná -
renská společnost založila v roce 2010 
společnost se zvláštním účelem, kterou 
národní regulační orgán nepovažuje za 
provozovatele přenosové nebo pře -
pravní soustavy a která vlastní 100 % 
podzemních plynárenských zásobníků 
v Polsku. Tato situace znamená riziko, 
že uvedená dceřiná společnost bude 
schopna omezit přístup nových doda -
vatelů plynu na trh v Polsku29.Obrázek 2Obchodování s energií a její přenos před oddělením a po něm
Po oddělení Před oddělením
Neregulovaná interakceRegulovaná interakce
SpotřebitelSamostatná společnost/funkceKlíčSpotřebitel SpotřebitelDistribuce Přenos (PPS)Operace v síti
ProdejObchodní prostředníkVýroba / Dovoz
Výroba / Dovoz
Operace v síti
Obchodování
ProdejVertikálně integrovaná 
společnost
Zdroj:  prezentace, kterou přednesl James Matthys-Donnadieu dne 26. srpna 2014 v rámci letní školy „Ekonomika trhů s elektřinou“ na univerzitě 
v Gentu.29 Podle údajů zveřejněných 
v národní zprávě polského 
Energetického regulačního 
úřadu za rok 2014 drží 
zavedená plynárenská 
společnost přibližně 95 % 
polského velkoobchodního 
trhu s plynem.
26 Připomínky
40 
S rostoucím propojováním sítí člen -
ských států prostřednictvím infra -
struktury samozřejmě vzniká potřeba 
větší spolupráce mezi sousedními 
provozovateli přenosových nebo pře -
pravních soustav, včetně koordinova -
ného přístupu k rozvoji infrastruktury, 
zvláště infrastruktury významné pro 
bezpečnost dodávek. Příkladem dobré 
spolupráce je švédský provozovatel 
elektrárenské přenosové soustavy, 
který je schopen řídit i sítě v Norsku 
a Dánsku, neboť se tak strany dohodly 
a jejich sítě jsou technicky propojeny. 
Tato míra spolupráce však není běžná.
41 
Všichni provozovatelé přenosových 
nebo přepravních soustav musí získat 
certifikaci od svých národních regu -
lačních orgánů. Komise má v tomto 
procesu svou úlohu, neboť vydává 
stanovisko k návrhům rozhodnutí, kte -
ré připravují národní regulační orgány. 
Při vydávání tohoto stanoviska Komise 
ověřuje, zda má provozovatel přenoso -
vé nebo přepravní soustavy dostateč -
ná aktiva a je schopen činit nezávislá 
investiční rozhodnutí. Stále existují 
provozovatelé přenosových nebo pře -
pravních soustav, u nichž Komise ještě 
certifikaci nedokončila30.42 
Neexistuje jediný provozovatel 
přenosové nebo přepravní soustavy 
na úrovni EU. Provozovatelé 
přenosových a přepravních soustav 
navzájem spolupracují v rámci sítí 
ENTSO-E a ENTSO-G. Účast národních 
provozovatelů na činnostech sítí 
ENTSO se různí, což představuje riziko, 
že určitá vyvíjená technická řešení 
budou vhodnější pro ty strany, které 
jsou zapojeny nejaktivněji.30 K 1. červnu 2015 Komise 
vydala 109 stanovisek. Sedm 
plynárenských a tři 
elektrárenští provozovatelé 
přenosových a přepravních 
soustav na certifikaci stále 
čekají: provozovatelé 
plynárenských přepravních 
soustav pro Estonsko, 
Lotyšsko, Finsko, Itálii, 
Maďarsko, Belgii (recertifikace) 
a Spojené království 
(recertifikace), provozovatelé 
elektrárenských přenosových 
soustav pro Maďarsko, vedení 
Baltic Cable mezi Švédskem 
a Itálii (recertifikace).
27 Připomínky
Důležité rozdíly ve způsobu, 
jakým členské státy 
organizují své trhy s energií, 
mohou zbrzdit další rozvoj 
vnitřního trhu s energií
43 
Komise vyhodnotila pokrok dosažený 
na cestě k vnitřnímu trhu s energií 
a konstatovala, že existuje 28 různých 
právních rámců pro trhy s energií31. EU 
má proto namísto jednotného vnitřní -
ho trhu s energií nesourodý celek míst -
ních, národních a regionálních trhů. 
Úkolem pro další rozvoj vnitřního trhu 
s energií je nalézt metody, jak by tyto 
trhy mohly fungovat společně. Jedná 
se o úkol významný, neboť:
 ο v EU se stále používá několik růz -
ných mechanismů obchodování,
 ο trhy s energií jsou ovlivňovány 
různými intervencemi,
 ο vývoj a provádění kodexů sítí jsou 
nadále velmi náročné a
 ο míra integrity a transparentnosti 
trhu se na jednotlivých trzích liší.V EU stále existuje několik 
různých mechanismů 
obchodování
44 
Třetí energetický balíček nestanoví 
konkrétní mechanismy obchodování, 
které by měly být zavedeny v celé EU. 
V praxi obchod s plynem a elektřinou 
probíhá nejrůznějšími způsoby (viz 
bod 60). Likvidita, transparentnost 
a otevřenost účasti jsou znaky trhů, 
které účelně umožňují vznik vnitřní -
ho trhu. Během auditu byly zjištěny 
nejméně čtyři různé mechanismy ob -
chodování, které tyto znaky vykazují 
různou měrou, jak uvádí tabulka 3 .
Vnitrostátní trhy s energií jsou 
ovlivňovány intervencemi 
vládních institucí, které 
mají dosáhnout cílů jiných 
vnitrostátních či unijních politik
45 
Energetická politika je úzce spjata 
s mnoha ostatními oblastmi politiky 
na úrovni členských států i EU, jako 
jsou širší politiky v oblasti ekonomi -
ky, změny klimatu, průmyslu, inovací 
nebo trhu práce. Opatření k provádění 
těchto politik mohou mít vliv na fun -
gování trhů s energií, například tím, že 
ovlivňují volbu určitých zdrojů energie 
nebo poskytují jednomu zdroji zvláštní 
podporu. Ačkoli tyto politiky mohou 
být na úrovni jednoho členského státu 
plně odůvodněné (například podpora 
místních zdrojů energie, která tudíž 
může přispívat k vnímání vnitrostátní 
bezpečnosti dodávek energie v dotče -
ném členském státě), mohou přinášet 
narušení trhů a tvorby cen napříč 
vnitřním trhem s energií.31 COM(2015) 80 final ze dne 
25. února 2015 s názvem 
„Rámcová strategie 
k vytvoření odolné 
energetické unie s pomocí 
progresivní politiky v oblasti 
změny klimatu“.
28 Připomínky
Zjištěné mechanismy obchodování s energií
Likvidní
Transparentní
Otevřený 
účastiPříklad z  případových studií auditu
Regionální burzy
Tyto trhy jsou podporovány dlouhodobými mechanismy 
finančního zajištění, zahrnují více zemí a jejich cílem je vytvořit 
oblast s neomezenými toky energie. Jsou obvykle velmi likvidní 
a fungují na základě dobrovolné vůle účastníků trhu.√ √ √Společná burza pro obchodování s elektřinou v severském 
a pobaltském regionu.
Přímý obchod mezi dvěma podniky (B2B)
Jedná se o  obchod mezi producentem energie a  jeho zákaz -
níkem. Tyto dohody, obvykle dlouhodobé smlouvy, nejsou 
transparentní, neboť podmínky obchodu nebudou pro ostatní 
účastníky trhu veřejně přístupné. Proto je obtížné určit refe -
renční cenu plynu a elektřiny ve specifické oblasti trhu.X X √V době auditu se tímto způsobem obchodovalo se 100 % 
plynu a elektřiny v Bulharsku.
Ve Španělsku až do roku 2014 neexistoval integrovaný 
a organizovaný trh s plynem. V roce 2013 se přibližně 66 % 
plynu obchodovalo na terminálech LNG pomocí dvoustran -
ných smluv. Národní regulační orgán narážel na problémy při 
získávání objektivních údajů o cenách plynu..
Omezené burzy
Jsou zřizovány z podnětu nebo na příkaz vládních institucí člen -
ských států. Povinnost obchodovat prostřednictvím takovéto 
burzy může naznačovat, že cenové nabídky nevycházejí plně 
z dynamiky nabídky a poptávky.√ √ XV roce 2013 bylo 50 % elektřiny v Polsku prodáno prostřed -
nictvím burzy, zatímco zbývající část připadala na obcho -
dování typu B2B. Polská burza energie vznikla z podnětu 
skupiny obchodníků, později ji však podpořily vnitrostátní 
orgány, které požadovaly, aby výrobci elektřiny prodávali na 
burze nejméně 70 % své produkce.
Trhy s přebytečným množstvím
Existují většinou v plynárenství. Tyto burzy fungují v situaci, 
kdy většinu trhu reguluje nebo ovládá jeden velký dodavatel. To 
vede k obchodům, které jsou sice prováděny transparentně, ale 
neodrážejí cenovou dynamiku na trhu jako celku.√ X XPolská burza plynu nabízí nákup plynu za cenu o 20 % nižší, 
než je regulovaná velkoobchodní cena.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Tabulka 3
29 Připomínky
46 
Komise si je vlivu, který tyto intervence 
mohou mít na fungování trhů s energií, 
vědoma. Její schopnost takové inter -
vence omezit, a to i v případech, kdy 
by tak chtěla učinit, je však omezená. 
Komise své stanovisko vyjádřila v po -
kynech pro státní podporu v oblasti 
energetiky32 a ve vysvětlujících po -
známkách k energetickým balíčkům. 
Hlavní body, které Komise prosazuje 
a které jsou pro tento audit významné, 
jsou následující:
 ο regulace velkoobchodních cen by 
neměla být povolena33 a
 ο regulované maloobchodní ceny by 
měly být stanovovány na úrovni, 
která by umožnila konkurenční 
nabídky. Náklady složky elektřiny 
v regulované ceně by neměly být 
nižší než průměrná velkoobchodní 
cena na konkrétním trhu34.
Přijímání kodexů sítí a pokynů: 
pomalé zejména v případě 
elektřiny
47 
Kodexy sítí jsou technická pravidla, 
která mají poskytnout základ pro 
technickou interoperabilitu v elek -
troenergetických a plynárenských 
přenosových a přepravních soustavách 
v EU. Kodexy stanoví společné technic -
ké normy, které by měly zajistit volný 
tok energie přes hranice. Doplňují 
podrobnosti k legislativnímu rámci 
trhů s energií s cílem zajistit jednot -
né provádění energetických balíčků. 
Budou-li kodexy sítí plně provedeny, 
mohly by umožnit omezení počtu 
mechanismů obchodování a poskyt -
nout potřebné podmínky pro zajištění 
integrace slučitelných trhů. V tomto 
procesu má mimořádně významnou 
úlohu agentura ACER, která vypracová -
vá rámcové pokyny a hodnotí kodexy 
připravené sítěmi ENTSO před jejich 
předložením Komisi. Komise pak odpo -
vídá za přijetí konečného znění kodexů a za koordinaci postupu projednávání 
ve výborech, při němž jsou kodexy 
formálně přijímány.
48 
V současné době dochází k obcho -
dování s energií v rámci některých 
členských států a mezi nimi i bez plně 
dohodnutých a schválených kodexů 
sítí. Přesto by dovršení tohoto procesu 
bylo důležitým krokem ve vývoji řádně 
fungujícího vnitřního trhu s energií.
49 
Jak uvádí tabulka 4 , dosažení doho -
dy ohledně kodexů se ukázalo být 
zdlouhavým a obtížným procesem. 
K 30. červnu 2015:
 ο u plynu bylo dosaženo určitého 
pokroku, neboť byly schváleny 
čtyři z pěti kodexů a jeden se pro -
jednával a
 ο v odvětví elektrické energie na -
opak nebyl schválen ani jeden z je -
denácti kodexů. I poté, co agentu -
ra ACER předložila spis Komisi, se 
schvalování kodexů sítí postupem 
projednávání ve výborech potý -
ká s velmi dlouhými zpožděními. 
Z devíti kodexů předložených 
Komisi přešlo do postupu projed -
návání ve výborech pouze pět.32 Pokyny pro státní podporu 
v oblasti životního prostředí 
a energetiky na období 
2014–2020 (2014/C 200/01).
33 Kritéria, která musí regulace 
cen splňovat, aby byla 
v souladu s právními předpisy 
EU, byla nedávno potvrzena 
v rozsudku Soudního dvora ze 
dne 10. září 2015 v řízení proti 
Polsku ve věci regulovaných 
cen plynu pro jiné zákazníky 
než domácnosti (C-36/14).
34 Communication from the 
Commission on Energy prices 
and costs in Europe  (sdělení 
Komise k cenám a nákladům 
energie v Evropě), 
SWD(2014) 19 final 
a SWD(2014) 20 final.
30 Připomínky
Postup přípravy kodexů sítí
Rámcové pokyny 
vypracované 
agenturou ACERKonec vývo -
je kodexu 
v sítích ENTSO-G 
a ENTSO-EKonečné dopo -
ručení agentury 
ACERZahájení postu -
pu projednávání 
ve výborechKodex zveřej -
něn v Úředním 
věstníku EUPlynMechanismy přidělování kapacity 3. čtvrtletí 2011 3. čtvrtletí 2012 4. čtvrtletí 2012 1. čtvrtletí 2013 4. čtvrtletí 2013
Řízení překročení kapacity – – – 1. čtvrtletí 2012 3. čtvrtletí 2012
Systémy vyrovnávání a přepravy 
plynu4. čtvrtletí 2011 1. čtvrtletí 2013 1. čtvrtletí 2013 3. čtvrtletí 2013 1. čtvrtletí 2014
Interoperabilita  
a pravidla výměny údajů3. čtvrtletí 2012 4. čtvrtletí 2013 1. čtvrtletí 2014 3. čtvrtletí 2014 2. čtvrtletí 2015
Harmonizované struktury přeprav -
ních sazeb4. čtvrtletí 2013ElektřinaPřidělování kapacit a řízení překroče -
ní kapacity 2. čtvrtletí 20113. čtvrtletí 2012 1. čtvrtletí 2013 3. čtvrtletí 2014
Předběžné přidělování kapacity 3. čtvrtletí 2013 2. čtvrtletí 2014 2. čtvrtletí 2015
Připojování výrobců
2. čtvrtletí 20112. čtvrtletí 2012 1. čtvrtletí 2013 1. čtvrtletí 2015
Připojení odběratelů 4. čtvrtletí 2012 1. čtvrtletí 2013 2. čtvrtletí 2015
Připojení přenosové soustavy vyso -
kého napětí pro stejnosměrný proud2. čtvrtletí 2014 3. čtvrtletí 2014 2. čtvrtletí 2015
Provozní bezpečnost
4. čtvrtletí 20111. čtvrtletí 2013 4. čtvrtletí 2013
Provozní plánování a harmonogramy 1. čtvrtletí 2013 4. čtvrtletí 2013
Kontrola frekvence odběru a rezerv -
ních kapacit2. čtvrtletí 2013 3. čtvrtletí 2013
Provozní výcvik
Požadavky a provozní postupy v pří -
padě stavu nouze1. čtvrtletí 2015 2. čtvrtletí 2015
Vyrovnávání 3. čtvrtletí 2012 4. čtvrtletí 2013
Poznámka:  Postupy řízení překročení kapacity u plynu neprocházejí stejným postupem jako ostatní kodexy sítí. Tyto postupy již byly stanoveny v rámci 
třetího energetického balíčku v nařízení (ES) č. 715/2009 a následně aktualizovány v roce 2012 postupem projednávání ve výborech.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů poskytnutých agenturou ACER.Tabulka 4
31 Připomínky
50 
Náš audit určil čtyři příčiny pomalého 
tempa tohoto procesu:
a) nedostatečně vnímaná potřeba  
na trzích, které již odpovídajícím 
způsobem fungují. Zúčastněné 
subjekty na takových trzích vá -
hají s přechodem na nový soubor 
technických pravidel a přínosy 
pro integrovanější evropské trhy 
nejsou prioritou. Například denní 
tržní mechanismus ELBAS35 spo -
lečné severské a pobaltské burzy 
elektřiny není technicky v souladu 
s platformami pro denní obchodo -
vání ve střední Evropě. Severské 
a pobaltské členské státy nepro -
jevily ochotu schválit jednotné 
evropské řešení, které by se lišilo 
od mechanismu ELBAS. Výsledná 
debata o tom, který systém by měl 
být použit v celé Evropě, zdržuje 
propojování trhů;
b) ve třetím energetickém balíčku 
chybí  jasný časový rámec  nebo 
stanovené lhůty pro přípravu, 
schvalování nebo provedení ko -
dexů sítí;
c) komplikovaný proces přípra -
vy kodexů mezi sítěmi ENTSO 
a agenturou ACER. Rozhodnutí 
o vývoji kodexu sítě jsou přijímána 
většinovým hlasováním provozo -
vatelů přenosových a přepravních 
soustav v sítích ENTSO a národních 
regulačních orgánů v agentuře 
ACER. To je problematický po -
stup, neboť ačkoli jsou sítě ENTSO 
evropskými subjekty pověřenými 
úkoly v rámci rozvoje vnitřního 
trhu s energií, zastupují i zájmy 
svých jednotlivých členů. Znamená 
to potenciální střet zájmů účastní -
ků a mohlo by to vést k riziku, že 
budou schvalována řešení s nej -
nižším společným jmenovatelem, 
která nijak neusnadňují optimální 
propojování trhů;d) zvláště v případě elektřiny Komise 
nezahájila a neiniciovala postup 
projednávání ve výborech včas.
51 
Včasné provádění kodexů sítí je ome -
zené. Za účelem včasného provedení 
dvou kodexů sítí vytvořili provozovate -
lé přenosových a přepravních soustav 
a národní regulační orgány z některých 
členských států regionální iniciativy; 
sedm členských států od roku 2012 
spolupracuje na včasném provedení 
kodexu mechanismů přidělování kapa -
city u plynu36.
Míra integrity 
a transparentnosti mechanismů 
obchodování se liší
52 
Zásady vnitřního trhu s energií vy -
žadují, aby se s energií obchodovalo 
na transparentních trzích založených 
na daných pravidlech. Jak je popsáno 
výše, různé mechanismy obchodování 
jsou různě transparentní (viz bod 44). 
Za této situace bylo v roce 2011 přijato 
nařízení EU37 o integritě a transparent -
nosti velkoobchodního trhu s energií 
(viz rámeček 4 ).35 Více informací o mechanismu 
ELBAS viz: http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/
36 Česká republika, Španělsko, 
Francie, Maďarsko, Polsko, 
Portugalsko a Rumunsko.
37 Nařízení (EU) č. 1227/2011 
(REMIT) bylo v polovině 
prosince 2014 doplněno 
prováděcími akty 
k uvedenému nařízení.
32 Připomínky
53 
Agentura ACER a regulační orgány čtyř 
z šesti členských států navštívených za 
účelem auditu uvedly, že na provádění 
nařízení o integritě a transparent -
nosti velkoobchodního trhu s energií 
nejsou plně připraveny. Jeden národní 
regulační orgán, v Bulharsku, uvedl, že 
nařízení REMIT není použitelné, neboť 
v současné době v jeho zemi neexistu -
je energetická burza.
54 
Dobře fungující burzy disponují vnitř -
ními mechanismy transparentnosti, 
které mají předcházet manipulacím 
s trhem. Tyto služby by mohly přispět 
vstupními informacemi pro agentu -
ru ACER a regulační orgány v rámci 
nařízení REMIT. Méně transparentní 
mechanismy obchodování, např. ob -
chody B2B a trhy s přebytečným množ -
stvím, zatím nemají žádné funkční 
mechanismy dohledu. V důsledku toho 
mohou i po vstupu nařízení o integritě 
a transparentnosti velkoobchodního 
trhu s energií v platnost přetrvávat 
rizika manipulace s trhem a nesprávné 
výměny informací.Přestože se ve spojování 
trhů v Evropě podařilo 
učinit pokrok, plných 
cenových účinků vnitřního 
trhu s energií dosud nebylo 
dosaženo
55 
Třetí energetický balíček uplatňuje 
k trhům s elektřinou a s plynem ob -
dobný přístup. Stejně tak jsou podob -
né i modely, které byly pro oba trhy 
vyvinuty, neboť předpokládají přístup 
k energii z několika zdrojů a existenci 
cenové konkurence v každé oblasti 
trhu (viz bod 12).
56 
Pro porovnání hladiny cen energií 
v různých členských státech by měly 
být používány spíše velkoobchodní 
než maloobchodní ceny, neboť ma -
loobchodní ceny zahrnují daně, jiné 
přirážky a slevy, které se v jednotlivých 
členských státech liší. Průměrné ceny, 
které platí domácnosti a průmysloví 
odběratelé, se od velkoobchodních 
cen významně liší, viz příloha I .Nařízení REMIT a agentura ACER
Nařízení REMIT , které provádí agentura ACER, znamená systém monitorování velkoobchodních trhů s energií 
v Evropě a představuje významnou novou odpovědnost agentury ACER vedle povinností, které byly agentuře 
přiděleny v rámci třetího energetického balíčku. Agentura ACER má požadovanou novou infrastrukturu IT, 
nástroje pro monitorování i specializovanou odbornost.
 οProváděcí fáze  začala přijetím nařízení a byla dokončena v okamžiku, kdy v platnost vstoupila pravidla 
pro shromažďování údajů. Agentura ACER definovala metodiku, postupy a nástroje IT pro monitorování 
velkoobchodních trhů s energií včetně sdílení údajů s národními regulačními orgány a ostatními orgány na 
vnitrostátní i unijní úrovni.
 οV operativní fázi  agentura ACER shromažďuje a analyzuje údaje na základě čtyřstupňového přístupu: do -
hled, předběžné šetření anomálií, vyšetřování konkrétních případů a prosazování. Agentura ACER shromaž -
ďuje údaje přímo od účastníků trhu a třetích subjektů.Rámeček 4
33 Připomínky
57 
Jedním z ukazatelů dobře fungujícího 
vnitřního trhu s energií by byly rela -
tivně malé rozdíly ve velkoobchod -
ních cenách energie mezi sousedními 
zeměmi a v rámci regionů. Významné 
rozdíly ve velkoobchodních cenách 
by naznačovaly, že nejsou realizovány 
potenciální ekonomické zisky, které 
mohou poskytnout otevřené trhy 
a propojovací kapacity.
58 
Velkoobchodní a maloobchodní ceny 
energií jsou v některých členských stá -
tech regulovány, což může mít vliv na 
rozsah cenových rozdílů mezi členský -
mi státy (viz body 45 a 46).59 
Ke sblížení velkoobchodních cen 
elektřiny mezi členskými státy dosud 
nedošlo. Jak uvádí obrázek 3 , velkoob -
chodní ceny elektřiny se v rámci celé 
EU velmi liší. Nejvyšší velkoobchodní 
cena je o více než 85 % vyšší než cena 
nejnižší38. Podstatné rozdíly lze zazna -
menat i mezi některými sousedními 
členskými státy, například mezi Eston -
skem a Lotyšskem nebo mezi Českou 
republikou a Polskem.Obrázek 3Srovnání průměrné velkoobchodní ceny elektřiny v pásmu základního zatížení 
v roce 2014 v členských státech s burzami
Velkoobchodní cena energie při základním zatížení 
EUR/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Poznámka:  Informace o cenách nejsou k dispozici pro Bulharsko, Chorvatsko, Kypr, Lucembursko a Maltu.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů Evropské komise.38 Podobné rozpětí nejvyšších 
a nejnižších velkoobchodních 
cen elektřiny existovalo 
i v roce 2013 
a v prvním čtvrtletí roku 2015.
34 Připomínky
60 
Z tržně ekonomického hlediska jsou 
pro sbližování cen v praxi nezbytné tři 
podmínky:
a) členské státy musí usilovat o rozvoj 
liberalizovaných a konkurenčních 
trhů (viz bod 39);
b) mechanismy obchodování použí -
vané v členských státech musí být 
přeshraničně slučitelné. Používá -li 
jeden členský stát model B2B 
a druhý je součástí regionální 
burzy, není účinné propojení trhů 
možné (viz bod 44); a
c) je třeba dát k dispozici dostateč -
nou kapacitu přenosových sítí jak 
přes hranice, tak v rámci členských 
států.
61 
Většina členských států, které jako 
mechanismus obchodování používají 
nějakou formu burzy, se účastní propo -
jování denních trhů39. To však nevedlo 
k plnému sblížení velkoobchodních 
cen elektřiny, neboť tyto členské 
státy nemusí nezbytně využívat tytéž 
mechanismy obchodování a propoje -
ní mezi členskými státy a uvnitř nich 
jsou omezená. Jak dokládá obrázek 3 , 
cenové rozdíly mezi těmito členskými 
státy přetrvávají.62 
Propojovací vedení usnadňuje pro -
pojování vnitrostátních trhů s energií, 
které by teoreticky mělo ovlivnit ceny 
energie tím, že umožní přeshraniční 
tržní účinky. EU stanovila cíl, podle 
něhož má kapacita přeshraničních 
propojovacích elektroenergetických 
vedení činit nejméně 10 % instalované 
kapacity výroby elektrické energie 
v daném členském státě40 (viz také 
bod 75). Dosažení 10% míry propojení 
energetických soustav však nemuselo 
nutně vést ke sbližování cen.
63 
Míra propojení nutná ke skutečnému 
sblížení cen se různí podle potřeb trhu 
a konkrétních okolností v členských 
státech a okolních regionech. Propojo -
vací kapacita nezbytná pro sblížení cen 
by mohla být značně vyšší než 10 %, 
avšak v některých situacích, zejmé -
na mezi velkými trhy, by potřebná 
propojovací kapacita mohla být i nižší. 
Například podle tabulky 5  je propo -
jovací kapacita Portugalska nižší než 
10 %, ale jak dokládá obrázek 3 , oproti 
sousednímu Španělsku neexistuje 
významný cenový rozdíl. Další příklady 
vztahu mezi sbližováním cen a tímto 
cílem v oblasti propojování energetic -
kých soustav uvádí rámeček 5 .39 Výjimkou jsou Řecko, Irsko 
a Polsko.
40 Cílová hodnota propojení 
energetických soustav ve výši 
10 % byla stanovena na 
zasedání Evropské rady 
v Barceloně v roce 2002. 
Vyzývá všechny členské státy, 
aby do roku 2020 vyvinuly 
propojovací kapacity, které 
budou činit alespoň 10 % 
jejich instalované kapacity pro 
výrobu elektrické energie. To 
znamená, že každý členský 
stát by měl instalovat 
elektroenergetické vedení, 
které umožní přenos nejméně 
10 % elektřiny vyrobené jeho 
elektrárnami přes hranice do 
sousedních zemí.
35 Připomínky
64 
Některé členské státy se sice zavázaly 
provádět reformy související s vnitřním 
trhem s energií, stále však neumožňují, 
aby byly ceny energií určovány dyna -
mikou nabídky a poptávky. Regulace 
velkoobchodních cen energií byla 
používána v jednom z členských států 
zahrnutých do auditu a různé formy 
regulace maloobchodních cen byly po -
užívány ve čtyřech členských státech 
z auditního vzorku.Plné provedení cílového 
modelu pro plyn může mít 
na průměrné ceny plynu jen 
omezený vliv
65 
Cílový model pro plyn stanoví nutnost 
obchodování na základě uzlů (viz bod 
12). Dosud má cenovou tvorbu odvo -
zenou od uzlů pouze sedm členských 
států41. V jiných členských státech pro -
bíhá obchodování s plynem prostřed -
nictvím obchodních modelů B2B s vý -
hradními smlouvami na využití kapacit 
plynovodů, v nichž se výrobci plynu 
zavazují dodávat specifická množství 
plynu za pevně stanovenou cenu. Tato 
pevně stanovená cena je pak základem 
velkoobchodní ceny v zemi.Sbližování cen elektřiny a cíl 10% propojení pro elektrickou energii
Stávající propojovací kapacita v  Estonsku a Lotyšsku  činí přibližně 60 % estonské výrobní kapacity a 33 % lo -
tyšské kapacity. Míra propojení tedy značně přesahuje cílovou hodnotu 10 %, cenové rozdíly jsou však nadále 
významné.
Polsko  má dostatečné kapacity propojení se sousedními zeměmi. Vyloučíme-li propojení se státy mimo EU 
(Běloruskem a Ukrajinou), činí propojovací kapacita 15 % dostupné výrobní kapacity. Stávající přeshraniční 
vedení o celkové kapacitě 5 GW však z větší části není k dispozici pro komerční využití v důsledku omezení, 
která stanovil polský provozovatel přenosové soustavy za účelem boje proti neplánovaným příchozím tokům 
energie z Německa.
Tyto neplánované příchozí toky jsou způsobeny velkými výrobními kapacitami větrných elektráren v sever -
ním Německu a omezenou přenosovou kapacitou v Německu. Vzhledem k tomu, že elektřinu nelze přenášet 
v rámci Německa, může proudit do sítí sousedních zemí a vytvářet tzv. „smyčkové toky“. Aby těmto poten -
ciálním tokům bránil, uzavírá polský provozovatel přenosové soustavy téměř veškerou kapacitu propojení 
s Německem pro obchod s elektrickou energií.
Jediné plně funkční propojení energetických soustav, které má dopad na cenu elektřiny v Polsku, je propojení 
SwePol  se Švédskem (600 MW), které představuje přibližně 1,6 % celkové dostupné vnitrostátní kapacity pro 
výrobu elektrické energie v Polsku (viz rámeček 7 ).Rámeček 5
41 Přeshraniční obchodování 
s plynem mezi uzly je nyní 
možné mezi Belgií, 
Německem, Francií, Itálií, 
Nizozemskem, Rakouskem 
a Spojeným královstvím.
36 Připomínky
66 
Lze najít mechanismy obchodování 
mezi uzly a mechanismy B2B, které 
v členském státě fungují souběžně. 
Například v Itálii existuje plynárenský 
uzel a jeho dodavatelé plynu se zavá -
zali ke čtyřem samostatným smlouvám 
B2B. Na straně druhé mají Estonsko 
i Lotyšsko jediné zdroje plynu se 
smlouvami B2B, které určují cenu42.
67 
Uzly jsou závislé na existenci dodávek 
z více než jednoho zdroje, dodáva -
ných prostřednictvím propojovacích 
plynovodů nebo z jiných zdrojů, např. 
LNG. Rozvoj konkurenceschopného 
obchodování v uzlech v rámci celé 
EU by vyžadoval významné investice 
do infrastruktury, které by usnadni -
ly dodávky z alternativních zdrojů. 
Pokud by se takové vysoké investiční 
náklady měly postupně vrátit formou 
navyšování síťových sazeb, může 
být ekonomická motivace pro roz -
voje obchodování v uzlech v celé EU 
omezená, zejména vzhledem k tomu, 
že průměrné ceny na základě uzlů jsou 
jen o 10 % nižší než průměrné ceny při 
obchodování B2B43.
68 
Konkurenceschopné obchodování 
v uzlech kromě toho vyžaduje do -
statečnou dodávku z různých zdrojů 
plynu. Ačkoli existence více dodava -
telů plynu ze stejného vnitrostátního 
zdroje může vytvořit soutěž v oblasti 
cenových rozpětí, nemusela by nezbyt -
ně zajistit přínosy z hlediska bezpeč -
nosti dodávek, neboť narušení jedi -
ného vnitrostátního zdroje by mohlo 
mít dopad na všechny z něho směřující 
dodavatelské trasy.42 Některé země provádějí určité 
hybridní systémy. Například 
Polsko reguluje 
velkoobchodní 
a maloobchodní ceny plynu, 
ale část dovozu a určitá 
nevyužitá množství se posléze 
prodávají na burze. Ve 
čtvrtém čtvrtletí roku 2014 
činila cena plynu na burze 
26,2 EUR za MW/h, zatímco 
regulovaná cena činila 36  EUR 
za MW/h. V roce 2013 
prostřednictvím burzy 
proběhla jen 3 % celkového 
obchodu s plynem.
43 Podle informací poskytnutých 
agenturou ACER činila 
průměrná uzlová cena v roce 
2014 v sedmi členských 
státech, kde existovaly uzly, 
24,8 EUR za MW/h, zatímco 
průměrná dovozní cena 
u smluv B2B v roce 2014 
dosáhla 27,0 EUR (viz 
příloha II ). Cenové rozpětí 
mezi nejvyšší a nejnižší 
smlouvou B2B se pohybovalo 
mezi 22,1 a 32,0 EUR za MW/h 
a v případě uzlů mezi 23,4 
a 27,8 EUR za MW/h. Výpočet 
průměrné ceny B2B 
zohledňuje zpětně platnou 
21% slevu, kterou získala Litva, 
jak popisuje rámeček 6 .
37 Připomínky
69 
To vše je zapotřebí zvážit také v kon -
textu významné nejistoty týkající se 
budoucí poptávky po plynu v EU. V le -
tech 2010 až 2013, jak uvádí obrázek 4 , 
se agregovaná poptávka v EU snížila 
o 14 %, a dokonce i vlastní prognózy 
Komise naznačují, že poptávka po 
plynu pravděpodobně nebude růst. 
Potenciální investoři jsou proto obe -
zřetní, pokud jde o budoucí investiční 
závazky.70 
Komise nemá vlastní funkční inter -
ní oddělení pro přípravu prognóz 
poptávky po plynu v EU. Namísto toho 
využívá prognózy poskytované exter -
ním dodavatelem (viz bod 83). Obrá -
zek 4  rovněž uvádí, že Komise v daném 
období soustavně nadhodnocovala 
odhady poptávky po plynu a musí 
obnovit důvěryhodnost prognóz, které 
využívá.Obrázek 4Spotřeba plynu v EU-27 v období 2000–2013 spolu s prognózami Komise do roku 2030
Hrubá domácí spotřeba
v mil. tun ropného ekvivalentu
Prognóza 2011Prognóza 2005
Prognóza 2009Prognóza 2003
Prognóza 2013Prognóza 2007Skutečná spotřeba
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Poznámka:  Všechny prognózy jsou uváděny pro spotřebu v EU-27 v pětiletých intervalech (2005, 2010, 2015, atd.). Poslední údaje o skutečné 
spotřebě plynu dostupné z Eurostatu jsou za rok 2013.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě dvouletých prognóz Eurostatu a Evropské komise pro energetiku zveřejněných v letech 2003 až 2013.
38 Připomínky
71 
Existují alternativní způsoby zavedení 
hospodářské soutěže na trhy s plynem, 
které by zajistily větší bezpečnost 
dodávek energie, přestože nezahrnují 
plně funkční, konkurenční a z uzlů 
vycházející tvorbu cen. Cíle by bylo 
možné dosáhnout zajištěním alterna -
tivního zdroje, který by ovlivnil cenu 
nabízenou druhým dodavatelem 
plynu. Terminál pro LNG v Litvě je 
příkladem toho, jak by bylo možné 
dosáhnout cenového efektu a součas -
ně zajistit, aby byl k dispozici alterna -
tivní zdroj v případě narušení, které 
by ovlivnilo plynovody v pobaltském 
regionu. Viz příklad v  rámečku 6 .
„Nezávislost“: terminál pro LNG v přístavu Klaipėda v Litvě
Plovoucí terminál s názvem „Nezávislost“ byl v přístavu Klaipėda instalován v listopadu 2014. Jedná se o nor -
skou loď s terminálem, kterou si Litva pronajala na období 10 let s následnou opcí Litvy na odkup lodi. Ter -
minál, který je schopen dodávat 3,8 miliardy m3 plynu ročně, významně zvýšil bezpečnost dodávek plynu do 
Litvy a hospodářskou soutěž mezi dodavateli plynu v celém regionu.
Podle litevského národního regulačního orgánu po dokončení hlavních prací na terminálu pro LNG v roce 
2014 nabídl další dodavatel plynu do Litvy snížení cen plynu o 21 % na přibližně 28,6 EUR za MW/h, a to ještě 
před plnou provozuschopností terminálu.Rámeček 6
Fotografie 1 – Příjezd plovoucího terminálu pro LNG „Nezávislost“ do 
přístavu Klaipėda
© Hoëgh LNG
39 Připomínky
Energetická 
infrastruktura v Evropě 
obecně dosud není 
navržena pro plně 
integrované trhy, a proto 
v současné době účinně 
nezajišťuje bezpečnost 
dodávek energie
72 
Vhodná infrastruktura je pro fungování 
vnitřního trhu s energií nutná právě 
tak jako struktury trhu a účelné právní 
předpisy. Tento oddíl zprávy:
a) hodnotí, zda je energetická infra -
struktura v EU v současné době 
vhodná pro rozvoj vnitřního trhu 
s energií;
b) posuzuje, zda je infrastruktura 
rozvíjena na základě komplexního 
posuzování potřeb, a
c) zvažuje spolupráci nutnou k reali -
zaci infrastrukturních projektů.Infrastruktura uvnitř mnoha 
členských států a mezi nimi 
dosud není pro vnitřní trh 
s energií vhodná
Energetická infrastruktura 
v rámci jednoho členského státu 
může ovlivnit trhy s energií 
v ostatních členských státech
73 
Charakteristiky energetické infrastruk -
tury v členských státech mohou v praxi 
působit překážky toku elektřiny a plynu 
mezi sousedními a jinými členskými 
státy. Takové situace byly během auditu 
pozorovány v následujících formách:
a) Nedostatečná absorpční kapa -
cita. Tento problém může vznik -
nout v případě, že infrastruktura 
v členském státě má nedostateč -
nou kapacitu, která neumožňuje 
dovoz a vývoz mezi sousedními 
vnitrostátními trhy. K tomu dochází 
v případech, kdy jsou vnitrostátní 
přenosové nebo přepravní soustavy 
přetížené nebo kdy elektroener -
getické sítě nemají dostatečnou 
frekvenci, případně pokud plyná -
renským soustavám chybí volná 
kapacita a/nebo tlak. Viz příklady 
v rámečku 7 .
Příklady nedostatečné absorpční kapacity vnitrostátní přenosové a přepravní 
infrastruktury
Propojovací vedení SwePol mezi Polskem a Švédskem  s instalovanou kapacitou 600 MW, uvedené do 
provozu v roce 2000, není využíváno ve své plné kapacitě, přestože mezi trhy v obou členských státech existují 
významné rozdíly ve velkoobchodních cenách elektřiny. Podle polského provozovatele přenosové soustavy 
nemá elektroenergetická přenosová soustava v severním Polsku dostatečnou kapacitu, aby přijala takové 
množství elektřiny do Polska a rozvedla je ve vnitrostátní síti. Během roku 2014 se kapacita nabízená na trhu 
pohybovala mezi 273 MW a 424 MW, což je značně méně než maximální kapacita propojovacího vedení.
Estonsko  má propojovací plynovody do třetích zemí a Lotyšska a tlak v nich zajišťují kompresní stanice v Lo -
tyšsku. Mezi Estonskem a Finskem se plánuje nový podmořský plynovod. Aby tímto plynovodem proudil plyn, 
bylo by třeba zvýšit tlak plynu v estonské soustavě, a to buď výstavbou kompresní stanice v Estonsku, nebo 
modernizací lotyšské kompresní stanice.Rámeček 7
40 Připomínky
b) Nedostatečná kapacita pro 
tranzit energie. Některé členské 
státy se staly nebo očekávají, že 
se stanou, tzv. koridory pro tranzit 
energie. Nacházejí se mezi člen -
skými státy, které jsou energeticky 
bohaté a mohly by vyvážet plyn 
nebo elektřinu za konkurence -
schopné ceny, a členskými státy, 
které by z tohoto toku měly pro -
spěch. Tranzit energie přes členský stát vyžaduje kapacitu, jež není 
plně využita pro domácí poptávku. 
Některé tranzitní země takovou 
kapacitu nemají, což může vést 
k překračování kapacity, jak uvádí 
příklady v  rámečku 8 . Opačný 
problém může nastat, jsou-li ply -
novody na základě dlouhodobých 
smluv vyhrazeny pro tranzit a ne -
jsou k dispozici pro domácí využití 
(viz bod 111).
Problémy týkající se tranzitu energie
Švédsko  je tranzitní zemí pro toky norské elektřiny do Finska, Dánska, Německa a Polska. Investovalo do 
propojení energetických soustav, která tento tok umožňují. Vnitřní překročení kapacity ve Švédsku však neu -
možňuje stabilní vývoz do Dánska. V roce 2011 po žádosti Dánska předložené Evropské komisi proto Švédsko 
přeorganizovalo svůj trh s elektřinou do čtyř obchodních zón. Tento krok pomohl určit oblasti, v nichž dochá -
zelo k překročení kapacity, což posléze vedlo k posílení sítě.
Francie by měla působit jako tranzitní země pro tok plynu mezi Iberským poloostrovem a zbytkem Evropy. 
V současné době to však není možné z důvodu stávajících podmínek na trhu, překračování kapacity sítě v jižní 
Francii a problémů souvisejících s toky plynu mezi severem a jihem Francie.
V odvětví elektrické energie také kromě omezené dostupnosti fyzických propojovacích vedení mezi Špa -
nělskem a Francií představuje další důležitou překážku integrace Španělska a Portugalska do vnitřního trhu 
s energií nutnost posílit interní elektrorozvodné sítě ve Španělsku i Francii, neboť jinak nebude přenos elektři -
ny mezi Iberským poloostrovem a střední Evropou možný.Rámeček 8
41 Připomínky
Přetrvávají mezery 
v přeshraniční infrastruktuře 
mezi členskými státy
74 
Se zvyšováním poptávky po obcho -
dování s energií mezi členskými státy 
se zviditelňují problémy týkající se 
kapacity přeshraničních propojovacích 
vedení. Neexistuje jednotná komplexní 
analýza stavu mezer v přeshranič -
ní infrastruktuře v EU (viz bod 82). 
Neexistuje ani strategické posouzení 
potřeb v této oblasti, přesto však jsou 
na úrovni EU stanoveny cílové hodnoty 
propojení elektroenergetických a ply -
nárenských sítí.75 
Cíl ve výši 10 % propojení elek -
trických sítí44 stanovila Evropská 
rada v roce 200245. Stále však existují 
členské státy, které mají jen malé nebo 
vůbec žádné propojení elektrických 
sítí se svými sousedy, a k červnu 2015 
celkem 12 členských států nedosáhlo 
10% cílové hodnoty propojení, což 
dokládá tabulka 5 . Jak je zdůrazněno 
v bodě 62, splnění 10% cíle propojení 
nemusí nutně znamenat, že bude na 
trzích s elektřinou v sousedních člen -
ských státech dosaženo sblížení cen.Tabulka 5Koeficienty propojení elektrických sítí členských států EU v roce 2014
Koeficient propojení elektrických sítí vyšší než 10 % Koeficient propojení elektrických sítí nižší než 10 %
Členský stát % Členský stát %
Lucembursko 245 Irsko 9
Chorvatsko 69 Itálie 7
Slovinsko 65 Portugalsko 7
Slovensko 61 Rumunsko 7
Dánsko 44 Spojené království 6
Finsko 30 Estonsko 4
Maďarsko 29 Lotyšsko 4
Rakousko 29 Litva 4
Švédsko 26 Španělsko 3
Nizozemsko 17 Polsko 2
Belgie 17 Kypr 0
Česká republika 17 Malta 0
Bulharsko 11
Řecko 11
Německo 10
Francie 10
Poznámka:  tři pobaltské státy jsou považovány za region, ačkoli jednotlivě 10% cílovou hodnotu splňují.
Zdroj:  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o dosažení cíle 10% propojení elektrických sítí.44 Koeficient propojení se 
vypočítává porovnáním 
instalované kapacity pro 
výrobu elektřiny a celkové 
kapacity propojení 
elektrických sítí členského 
státu. Existují různé výklady ve 
věci toho, zda by se výroba 
elektřiny měla vypočítávat 
podle instalované kapacity, 
nebo podle skutečně 
využívané kapacity.
45 Závěry předsednictví Evropské 
rady ze zasedání v Barceloně 
ve dnech 15. a 16. března 2002, 
SN 100/1/02 REV 1.
42 Připomínky
76 
Některé členské státy, například 
Kypr, jsou skutečnými energetickými 
ostrovy, kde je vývoj propojení velmi 
komplikovaný. Jiné členské státy mají 
nízký koeficient propojení, neboť ome -
zují rozvoj či využívání propojovacích 
vedení, viz rámeček 5 .
77 
Pravidlo N-1 pro plyn46, které v roce 
2010 zavedlo nařízení o bezpečnosti 
dodávek zemního plynu, má zajistit, 
aby na každém trhu existovali alterna -
tivní dodavatelé plynu. Toto pravidlo 
mělo být splněno do prosince 2014. 
Určení toho, zda členský stát uvedené 
pravidlo splnil či nesplnil, se opíra -
lo o výpočet porovnávající význam 
největšího plynárenského vstupní -
ho bodu s významem součtu všech 
ostatních vstupních bodů do daného 
členského státu. Pravidlo N-1 lze splnit 
na regionální úrovni, jestliže příslušné 
členské státy stanoví společné posou -
zení rizik, společný plán preventivních 
opatření a společný plán pro stav 
nouze. Podle Komise na základě údajů, 
které jí poskytly členské státy, do pro -
since 2014 nesplnilo pravidlo N-1 šest 
z 26 členských států EU s plynárenský -
mi vstupními body47.
78 
Aby bylo pravidlo N-1 splněno, byla 
na některých stávajících plynovodech 
instalována zařízení pro zpětný tok. 
Z šesti členských států zařazených do 
auditu čtyři48 vybavily jeden nebo více 
propojovacích plynovodů zařízením 
pro zpětný tok, aby mohl plyn proudit 
oběma směry. Tato zařízení pro zpětný 
tok však nemají téměř žádný dopad na 
fungování trhů s plynem, neboť jsou 
určena především pro využití během 
narušení dodávek.79 
Podobně jako 10% cíl pro elektřinu 
má také pravidlo N-1 omezené vyu -
žití pro analýzu potřeb plynárenské 
infrastruktury, protože v případech, 
kdy alternativní vstupní bod poskytu -
je plyn z téhož vnitrostátního zdroje 
jako největší vstupní bod, nezvyšuje 
nezbytně hospodářskou soutěž a má 
jen malý vliv na bezpečnost dodávek 
energie. Například Finsko a Lotyšsko, 
ačkoli mají po více než jednom vstup -
ním bodu, zůstávají ve skutečnosti 
nadále závislé na jediném dodavateli 
plynu, neboť veškerý plyn vstupující 
uvedenými body pochází z jediného 
vnitrostátního zdroje.
80 
Výstavba plynárenské infrastruktury je 
často spojena s významnými investice -
mi, a proto vždy neexistují přesvědčivé 
ekonomické důvody pro výstavbu 
plynovodních propojení s více doda -
vateli (viz také body 67 a 69). V této 
situaci některé členské státy zvažují 
komparativní výhody alternativních 
přístupů k rozvoji svých trhů s plynem, 
jako je instalace terminálů pro LNG. 
Projekty terminálů pro LNG plánují 
nebo dokončují mimo jiné Litva (viz 
rámeček 6 ), Polsko, Estonsko, Finsko, 
Švédsko a Chorvatsko.
81 
Některé členské státy nicméně nadá -
le uvažují o náročném rozvoji svých 
plynárenských soustav, včetně výstav -
by nové plynárenské infrastruktury za 
účelem zřízení plynárenských uzlů. Na -
příklad i přes pokles domácí spotřeby 
plynu49 se na výstavbu plynárenských 
uzlů připravují Bulharsko a Polsko.46 Kritérium N-1 zavedlo nařízení 
(EU) č. 994/2010 o bezpečnost 
dodávek zemního plynu 
v říjnu 2010. Toto pravidlo 
(vycházející z příkladu 
z odvětví elektrické energie) 
ukládá členským státům, které 
jsou závislé na jediném 
dovozním plynovodu, 
podzemním skladovacím 
zařízení nebo jiném druhu 
základní infrastruktury, aby 
zajistily, že poptávku 
v mimořádně chladných 
dnech bude možné pokrýt 
i v případě selhání hlavní 
dovozní infrastruktury.
47 Pracovní dokument útvarů 
Komise s názvem Report on the 
implementation of Regulation 
(EU) 994/2010 and its 
contribution to solidarity and 
preparedness for gas disruptions 
in the EU  (Zpráva o provádění 
nařízení (EU) č. 994/2010 
a o jeho přínosu k solidaritě 
a připravenosti na narušení 
dodávek plynu v EU) ze dne 
16. října 2014, SWD(2014) 325 
final. Těmito šesti členskými 
státy byly Švédsko, Litva, 
Bulharsko, Řecko, Slovinsko 
a Lucembursko. Tři z nich, 
Lucembursko, Slovinsko 
a Švédsko, dostaly výjimku 
v souladu s čl. 6 odst. 10 
nařízení.
48 S výjimkou Estonska 
a Švédska.
49 Podle bulharského 
statistického úřadu se 
spotřeba plynu snížila z 3 218 
miliard krychlových metrů 
(bcm) v roce 2011 na 2 840 
bcm v roce 2014.
43 Připomínky
Neexistuje žádné celkové 
posouzení potřeb na úrovni 
EU, které by posloužilo jako 
základ pro stanovení priorit 
investic do energetické 
infrastruktury v EU
Neprovádí se ucelené 
posouzení potřeb 
infrastruktury na úrovni EU
82 
Komplexní posouzení potřeb infra -
struktury na úrovni EU je nezbytné 
jako zdroj informací pro rozhodová -
ní o rozvoji vnitřního trhu s energií 
a bezpečnosti energetických dodávek 
a o jiných závazcích v oblasti politik EU, 
u nichž má odvětví energetiky důleži -
tou úlohu, zvláště těch, které se týkají 
opatření v oblasti klimatu. Kromě toho 
je při významných potřebách investic 
do energetické infrastruktury v celé 
EU takové posouzení rovněž zásadním 
nástrojem pro přípravu rozhodnu -
tí o zacílení omezených finančních 
prostředků EU a jiných dostupných 
prostředků. Komise dosud nevytvořila 
komplexní plán, který by umožnil za -
pracovat vstupy pro politiku na úrovni 
EU do dlouhodobého plánu rozvoje 
přenosové a přepravní infrastruktury.
83 
Nepostradatelným vstupem pro takové 
komplexní posouzení by byl propra -
covaný model rozvoje trhu schopný 
popsat prognózy potřeb v oblasti 
infrastruktury při různých scénářích 
politik a trhu, včetně velké škály scéná -
řů poptávky (viz bod 70). V současnosti 
Komise nemá interní nástroj pro mode -
lování, ani nemá k takovému nástroji 
přístup v rámci agentury ACER. Komise 
dosud využívala modelování trhu 
poskytované externím dodavatelem, 
zatímco agentura ACER se spoléhá na 
modelování sítí ENTSO-E a ENTSO-G.84 
Pokud takové posouzení potřeb nebu -
de k dispozici jako podklad pro cílení 
finančních prostředků EU, mohlo by to 
vést k tomu, že v celé EU budou finan -
covány projekty, které nejsou nezbyt -
né pro splnění předpokládané poptáv -
ky po energii nebo mají pro zajištění 
přínosů bezpečnosti dodávek energie 
jen omezený potenciál. Například 
ačkoli je kapacita terminálu pro LNG 
v přístavu Klaipėda (viz rámeček 6 ) 
dostatečná k pokrytí klesající poptáv -
ky po plynu ve třech pobaltských 
zemích50, zahrnuje plán BEMIP51 (viz 
rámeček 9 ) další regionální terminál 
pro LNG v oblasti východního pobřeží 
Baltského moře, který má být vybu -
dován ve Finsku nebo Estonsku a je 
zahrnut do projektů společného zájmu 
(viz rámeček 12 ).
Nástroje plánování používané 
k získání podkladů pro 
investiční plány mají svá 
omezení
85 
Vzhledem k tomu, že neexistuje kom -
plexní posouzení, vycházela Komise 
z řady specifičtějších nástrojů plánová -
ní infrastruktury, včetně:
 ο seznamů projektů společného 
zájmu (viz analýza v bodě 103),
 ο desetiletých plánů rozvoje sítě.50 Podle statistických údajů 
Eurostatu se celková poptávka 
po plynu v Estonsku, Litvě 
a Lotyšsku snížila z 5,6 bcm 
ročně v roce 2010 na 4,6 bcm 
v roce 2014.
51 Dohoda, kterou v listopadu 
2014 uzavřeli předsedové vlád 
Finska a Estonska, 
předpokládá výstavbu většího 
regionálního terminálu LNG 
pro Finsko a menšího pro 
místní využití v Estonsku. 
Jestliže finský projekt nebude 
postupovat podle 
harmonogramu, ponechá si 
Estonsko možnost výstavby 
regionálního terminálu.
44 Připomínky
86 
Ačkoli tyto nástroje nabízejí přehled 
o investicích, které plánují národní pro -
vozovatelé přenosových a přepravních 
soustav v oblasti elektřiny a plynu, de -
setileté plány rozvoje sítě neposkytují 
úplný obraz investic z hlediska potřeb 
politiky a rozvoje trhu na úrovni EU, 
neboť:
 ο se neopírají o celkové posouzení 
EU zohledňující celou škálu cílů 
politiky EU,
 ο nepřihlížejí k budoucím investicím 
do infrastruktury, které plánují 
soukromé subjekty, ani k budoucí 
výrobě energie,
 ο národní regulační orgány nehrají 
významnou úlohu v hodnocení 
návrhů týkajících se desetiletých 
plánů rozvoje sítě,
 ο nejsou vždy v souladu s národními 
plány investic v oblasti energetic -
ké infrastruktury. Agentura ACER 
určila 51 vnitrostátních projektů 
v desetiletém plánu rozvoje sítě 
ENTSO-E na rok 2012, které neby -
ly zahrnuty do národních plánů 
rozvoje52.
87 
Komise uznává, že oznámení členských 
států Komisi o stávající a plánované 
kapacitě pro přenos elektřiny často 
nejsou v souladu s desetiletými plány 
rozvoje sítě. Komise tudíž není schop -
na vyvodit konečné závěry a provést 
odpovídající posouzení budoucích roz -
dílů mezi energetickou infrastrukturou 
a jejím potenciálem k uspokojení po -
ptávky53. Agentura ACER, která monito -
ruje provádění plánů, rovněž vyjádřila 
obavy týkající se celé řady praktických 
záležitostí souvisejících s desetiletými 
plány rozvoje sítě54.Rozvoj přeshraniční 
infrastruktury vyžaduje 
spolupráci sousedních 
členských států
88 
Fungující regionální spolupráce a vzá -
jemné vnímání rozvojových potřeb 
jsou nezbytným předpokladem reali -
zace jakéhokoli projektu přeshraniční 
infrastruktury. V praxi však mohou 
iniciativy týkající se přeshraničních 
projektů narážet na řadu problémů 
včetně nedostatečně pociťované 
potřeby projektů na jedné či obou 
stranách, problémů při získávání všech 
stavebních povolení nebo spravedli -
vého financování projektů energetické 
infrastruktury a alokace často vyso -
kých nákladů mezi zúčastněné strany. 
Existují však i příklady účelné spolu -
práce v EU, které položily základ pro 
rozvoj společné infrastruktury a trhu.
Vzniká regionální spolupráce 
v odvětví energetiky
89 
V oblasti energetiky je regionální spo -
lupráce zahrnující dva či více členských 
států výsledkem politických nebo 
technických iniciativ.52 Stanovisko agentury ACER 
č. 8/2014.
53 Pracovní dokument útvarů 
Komise Investment Projects in 
Energy Infrastructure  (Investiční 
projekty energetické 
infrastruktury), který je 
doprovodným dokumentem 
k sdělení Komise Evropskému 
parlamentu, Radě, 
Hospodářskému a sociálnímu 
výboru a Výboru regionů 
s názvem Progress towards 
completing the Internal Energy 
Market  (Pokrok při 
dokončování vnitřního trhu 
s energií), SWD(2014) 313 final, 
13.10.2014, s. 4.
54 Ve svém stanovisku č. 16/2014 
agentura ACER vyjádřila obavy 
týkající se desetiletých plánů 
rozvoje sítě, zvláště pokud jde 
o omezenou dostupnost 
údajů, prezentaci přenosových 
kapacit sítí, využívání analýzy 
nákladů a přínosů pro všechny 
investice v oblasti přenosu 
a nedostatečně jasných 
popisů některých investic.
45 Připomínky
90 
Mezi politickými iniciativami  je 
významným aktuálním příkladem Plán 
propojení pobaltského trhu s energií 
(BEMIP), viz rámeček 9 . Další regionální 
iniciativa vzniká v podobě jihovýchod -
ního a středoevropského energetic -
kého fóra. Rovněž existují společné 
politické závazky jako madridská 
deklarace55, iniciativy regionální spolu -
práce, například CORESO56, a skupiny 
pro bezpečnost dodávek energie, jako 
je Koordinační skupina pro otázky ply -
nu v Pobaltí a Finsku. Tato seskupení, 
často iniciovaná za účasti Komise, jsou 
obvykle formálně upravena prostřed -
nictvím dohod na vysoké politické 
úrovni mezi členskými státy. Někdy 
zahrnují i konkrétní dohody o pro -
jektech, například nedávno otevřené 
propojení elektrických sítí Španělsko–
Francie (viz rámeček 10  a bod 93).91 
Iniciativy technické spolupráce  jsou 
většinou iniciativy zahajované v rámci 
organizace CEER57 a agentury ACER, 
například skupiny, které promýšlejí 
další vývoj kodexů sítí (viz také přílo -
ha III ). Tato seskupení mohou vést i ke 
vzniku nových forem regionální spo -
lupráce, jako jsou regionální iniciativy 
pro koordinaci bezpečnosti58.
Co znamená Plán propojení pobaltského trhu s energií (BEMIP)?
Plán propojení pobaltského trhu s energií (BEMIP)  podepsali nejvyšší představitelé Litvy, Polska, Lotyšska, 
Dánska, Estonska, Švédska, Finska a Německa a předseda Evropské komise dne 17. června 2009.
Cílem plánu BEMIP je integrovat Estonsko, Lotyšsko a Litvu do evropských trhů s energií, ukončit jejich status 
energetických ostrovů a liberalizovat jejich trhy s energií, aby byly tyto země připraveny připojit se ke společ -
né burze elektrické energie. Plán zahrnuje i řadu projektů infrastruktury od parků větrných elektráren v dán -
ském Severním moři po rozvoj plynárenské sítě v Estonsku. Propojení elektrických sítí EstLink2 mezi Estons -
kem a Finskem, které bylo součástí plánu BEMIP , bylo vybudováno s finanční podporou EU a již ovlivnilo trh 
s elektrickou energií v Estonsku (viz rámeček 13).
Plán BEMIP se stále provádí. Například v Litvě jsou stále regulovány maloobchodní ceny plynu a elektřiny a do -
sud nebyly uskutečněny některé projekty v oblasti infrastruktury, jako je regionální pobaltský terminál pro 
LNG, který by měl být vybudován ve Finsku nebo Estonsku.Rámeček 955 Společná deklarace, kterou dne 
4. března 2015 podepsali 
předseda Evropské komise 
Jean-Claude Juncker, prezident 
Francie François Hollande, 
předseda vlády Španělska 
Mariano Rajoy a předseda vlády 
Portugalska Pedro Passos Coelho 
ve věci dohody na způsobech 
posílení propojení Iberského 
poloostrova a zbývajícího trhu 
s energií v EU.
56 CORESO ( Coordination of 
Electricity System Operators , 
koordinace provozovatelů 
elektroenergetických soustav), 
první regionální technické 
koordinační centrum pro 
elektřinu, které spojuje několik 
provozovatelů přenosových 
soustav z Francie, Belgie, 
Německa, Itálie a Spojeného 
království.
57 Rada evropských energetických 
regulačních orgánů, nevládní 
organizace se sídlem v Bruselu, 
která se snaží zastupovat zájmy 
národních regulačních orgánů 
v procesu rozvoje vnitřního trhu 
s energií.
58 Účast organizací členských států 
na iniciativách regionální 
spolupráce se značně různí. 
Například švédský národní 
regulační orgán se účastnil všech 
pracovních skupin agentury 
ACER a iniciativ pro včasné přijetí. 
Také švédský provozovatel 
elektroenergetické přenosové 
soustavy se podílí na celé řadě 
iniciativ regionální spolupráce 
a účastní se skupin pro včasné 
provádění kodexů sítí. Naopak 
dva provozovatelé přenosových 
a přepravních soustav z Bulharska 
se v době auditu neúčastnili 
žádné regionální spolupráce ani 
skupiny pro včasné provádění.
46 Připomínky
92 
Komise prosazuje spolupráci mezi 
členskými státy v oblasti infrastruktury 
a snaží se šířit postupy, které považuje 
za osvědčené v rámci plánu BEMIP , do 
ostatních regionů, například ve střední 
a jihovýchodní Evropě a na Iberském 
poloostrově. V posledním uvedeném 
případě byla nedávno deklarována 
a na nejvyšší politické úrovni do -
hodnuta spolupráce v odvětví ener -
getiky mezi Francií, Portugalskem 
a Španělskem.
93 
V období 2007–2013 Komise rovněž 
jmenovala čtyři koordinátory s cílem 
usnadnit dohody mezi členskými státy 
ve věci výstavby konkrétních prvků 
přeshraniční infrastruktury59. Práce ko -
ordinátora pro posílení energetického 
propojení mezi Francií a Španělskem 
zahrnovala jednání s politiky a zúčast -
něnými subjekty na celostátní i místní 
úrovni a identifikaci potřeby technic -
kých řešení. To přispělo k vymezení 
projektu elektroenergetického propo -
jovacího vedení, které bylo následně 
vybudováno s podporou z fondů EU60 
(viz rámeček 10 ).Přeshraniční alokace nákladů je 
složitá
94 
Přeshraniční energetické projekty 
zahrnují výstavbu infrastruktury v nej -
méně dvou členských státech. Alokace 
nákladů výstavby takových projektů je 
složitý proces, v němž se zúčastněné 
členské státy snaží zajistit, aby byly jimi 
vynaložené náklady úměrné budoucím 
očekávaným přínosům. Problémy vzni -
kají zejména u projektů, do nichž jsou 
zapojeny více než dva členské státy  
a/nebo kde není zjevné, jak a komu by 
měly plynout budoucí přínosy.59 Ostatní projekty, pro které byli 
jmenováni koordinátoři, byly 
následující: „Propojení 
Polsko–Litva“, „Nabucco“ 
a „Propojení větrné energie na 
moři v Dánsku, Německu 
a Polsku“.
60 Zpráva evropského 
koordinátora Maria Montiho, 
Projekt evropského zájmu EI 3, 
Elektroenergetické propojení 
Francie a Španělska ( Rapport 
du Coordonnateur Europeen, 
Mario Monti, Projet d‘Interet 
Europeen EI 3, „Interconnexion 
électrique France – Espagne) , 
Brusel, září 2008.
47 Připomínky
Projekt propojení elektrických sítí Španělsko–Francie
Projekt propojení elektrických sítí Španělsko–Francie  zahrnoval výstavbu propojovacího vedení vysokého 
napětí 2000 MW pro stejnosměrný proud mezi oběma zeměmi. Propojovací vedení v délce 64,5 km zahrnuje 
33,5 km ve Francii a 31 km ve Španělsku a překonává Pyreneje tunelem o délce 8,5 km.
Potřeba tohoto propojení energetických soustav byla zjištěna v roce 1978 a technické studie byly provedeny 
v letech 1998 až 2006. Za pomoci evropského koordinátora v letech 2007 a 2008 bylo rozhodnutí o návrhu 
projektu přijato v červnu 2008, kdy francouzská a španělská vláda podepsaly dohodu. Náklady projektu byly 
rovným dílem rozděleny mezi Francii a Španělsko a EU poskytla na náklady příspěvek. Výstavba začala v září 
roku 2011 a technická realizace byla dokončena v prosinci 2014. Propojovací vedení mělo být uvedeno do 
provozu v červnu 2015, do 30. června 2015 k tomu však nedošlo.
Celkové náklady projektu činily 721 milionů EUR, z toho 225 milionů EUR poskytl program EEPR. Podzemní 
trasa propojovacího vedení přes Pyreneje desetkrát zvýšila náklady oproti odhadovaným nákladům nadzem -
ního kabelu. Toto řešení však bylo považováno za vhodné zejména z hlediska ochrany životního prostředí 
a bylo vymezeno jako výjimečné řešení výjimečného souboru problémů v dané lokalitě. Vedení zdvojnásobilo 
španělský koeficient propojení elektrických sítí z 3 % na 6 % a zvýšilo francouzský koeficient z 10 % na 11 %.Rámeček 10
Fotografie 2 – Instalace úseku propojovacího vedení vysokého napětí pro 
stejnosměrný proud v  tunelu pod Pyrenejemi
© RTE, Philippe Grollier 
48 Připomínky
95 
Přeshraniční alokace nákladů je re -
levantní v rámci alokací finančních 
prostředků EU z nástroje pro propojení 
Evropy. Nařízení o transevropských 
energetických sítích vyžaduje, aby 
rozhodnutí o přeshraničních alokacích 
nákladů přijímaly národní regulační 
orgány dotčených členských států. Chtě -
jí-li předkladatelé projektů z členských 
států požádat o financování z nástro -
je pro propojení Evropy, ale národní 
regulační orgány nejsou do šesti měsíců 
schopny dospět k dohodě, mohou 
záležitost postoupit agentuře ACER, aby 
získaly rozhodnutí o vypořádání věci 
(viz příklad, který uvádí rámeček 1 1 ). 
Tento postup má následující nevýhody:
a) snažit se o dohodu národních 
regulačních orgánů a následně 
o získání rozhodnutí od agentury 
ACER je časově náročné, postup 
může trvat až jeden rok;
b) některé strany se k používané me -
todice stavějí kriticky.Získat povolení může být 
problematické a může to vést 
k prodlením
96 
Přeshraniční projekty se často setká -
vají s lokálním odporem, neboť je lze 
vnímat jako projekty, které způsobí 
narušení místních činností, a přitom 
jsou jejich místní přínosy jen malé 
nebo vůbec žádné. V takové situaci je 
získávání místních stavebních povolení 
často dlouhý a složitý proces, na což 
během auditu provozovatelé přenoso -
vých a přepravních soustav a regulační 
orgány upozorňovali jako na důležitý 
důvod prodlení při provádění projektů 
v oblasti infrastruktury. Komise uvádí, 
že výsledná zpoždění brání tomu, aby 
přibližně 50 % komerčně životaschop -
ných projektů bylo realizováno do roku 
202061.
Alokace nákladů v přeshraničním projektu propojovacího vedení LitPol
Projekt LitPol  zahrnuje výstavbu propojovacího elektroenergetického vedení mezi Polskem a Litvou, kte -
ré má zmírnit izolaci tří pobaltských států od trhu s energií v Evropské unii. Ve věci stavebních prací v rámci 
projektu na území Litvy litevský národní regulační orgán tvrdil, že Švédsko by mělo přispět 47 miliony EUR 
z důvodu přínosů, které podle uvedeného národního regulačního orgánu Švédsku v důsledku projektu poply -
nou. Švédský národní regulační orgán ani provozovatel přenosové soustavy s nárokem litevského národního 
regulačního orgánu na příspěvek nesouhlasili a své důvody předložili agentuře ACER, která byla požádána, 
aby ve věci rozhodla. Agentura ACER souhlasila se Švédskem a rozhodla, že pro účely financování z nástroje 
pro propojení Evropy je Litva jedinou zemí, která má z projektu prospěch, a Švédsko by nemělo na projekt 
přispívat. Toto rozhodnutí následně litevskému provozovateli přenosové soustavy umožnilo požádat o finan -
cování z nástroje pro propojení Evropy (viz tabulka 6 ). Rozhodovací proces trval téměř jeden rok.Rámeček 1161 KOM(2010) 677.
49 Připomínky
97 
Nařízení o transevropských energetic -
kých sítích z roku 2013 se tyto problé -
my pokusilo řešit tím, že:
a) zavedlo celkový limit pro postupy 
udělování povolení v délce 3,5 
roku;
b) vyžadovalo, aby členské státy raci -
onalizovaly své postupy posuzová -
ní vlivů na životní prostředí;
c) vyžadovalo, aby členské státy do 
listopadu 2013 konsolidovaly pra -
vomoci k udělování povolení nebo 
koordinaci do jediného orgánu, 
jednotného kontaktního místa. 
K červnu 2015 všechny členské stá -
ty zřídily jednotná kontaktní místa 
a kromě jednoho také zveřejnily 
příručky k vydávání povolení62. 
Jednotná kontaktní místa jsou však 
stále novou iniciativou a je příliš 
brzy hodnotit, zda jsou účinná.
98 
Evropský koordinátor, který pracoval 
na propojovacím vedení Francie–Špa -
nělsko (viz rámeček 10 ), zjistil, že od -
por místních společenství proti projek -
tům v oblasti infrastruktury se nejlépe 
řeší prostřednictvím přímé komunika -
ce na místě, která poukáže na přínosy, 
jež budou další propojení znamenat 
zejména pro spotřebitele. Obecně 
by zvyšování povědomí spotřebitelů 
o způsobu fungování trhů s energií 
mohlo vést i k inteligentnímu spotřebi -
telskému chování a k větší přijatelnosti 
obdobných projektů propojení.Finanční podpora 
z rozpočtu EU v oblasti 
energetické 
infrastruktury přispívá 
k vnitřnímu trhu s energií 
a bezpečnosti dodávek 
energie jen v omezené 
míře
99 
V období 2007–2013 EU přidělila 
3,7 miliardy EUR na investice v ob -
lasti energetické infrastruktury pro -
střednictvím několika nástrojů a pro 
období 2014–2020 se předpokládá 
dalších 7,35  miliardy  EUR63. Ačkoli se 
jedná o vysokou částku finančních 
prostředků, pokrývá jen přibližně 5 % 
odhadovaných potřeb investic do 
infrastruktury zjištěných v desetile -
tých plánech rozvoje sítě pro elektřinu 
a plyn. Dostupné finanční prostředky 
EU je tudíž nutné využívat strategicky, 
na nejdůležitější projekty a na základě 
strategického posouzení potřeb (viz 
bod 83).62 Podle informací, které členské 
státy poskytly Evropské 
komisi.
63 Tento údaj nezahrnuje 
potenciální budoucí podporu 
pro energetickou 
infrastrukturu z Evropského 
fondu pro strategické 
investice, který předpokládá 
záruky ve výši 16 miliard EUR 
z rozpočtu EU.
50 Připomínky
EU má několik nástrojů 
financování na podporu 
projektů v oblasti 
energetické infrastruktury, 
ale vnitřní trh s energií není 
primárním cílem žádného 
z nich
Nedostatečné stanovení 
prioritních projektů snížilo 
účelnost financování 
energetické infrastruktury z EU
100  
Zdroje EU na financování energetic -
ké infrastruktury jsou omezené, je 
tudíž důležité mít určité prostředky 
ke stanovení priority projektů. Ačkoli 
neexistuje posouzení potřeb na úrovni 
EU, Komise využila několik seznamů 
konkrétních projektů jako metodu ke 
stanovení přednostních investic z roz -
počtu EU a k určení projektů způsobi -
lých k financování:
 ο seznam projektů společného zá -
jmu podle nařízení o TEN-E,
 ο seznam kriticky důležitých projek -
tů společného zájmu uvedených 
ve strategii energetické bezpeč -
nosti z roku 2014, ο seznam projektů použitelných pro 
účely podpory z Evropského ener -
getického programu pro hospo -
dářské oživení (EEPR),
 ο seznam projektů použitelných pro 
účely podpory z Evropského fondu 
pro strategické investice.
101  
Seznam projektů společného zájmu 
podle nařízení o TEN-E byl připravován 
ve dvou fázích:
a) původní seznam projektů společ -
ného zájmu byl vypracován v roce 
2006. Obsahoval 550 projektů 
evropského zájmu ve všech tehdej -
ších členských státech, neuváděl 
však žádné pokyny k tomu, jak by 
měla být stanovena priorita pro -
jektů pro účely financování z EU 
(viz rámeček 12 );
Jak může projekt energetické infrastruktury získat status projektu společného 
zájmu?
Pojem projekt společného zájmu existuje od počátku programu transevropských sítí. Projekty společného 
zájmu by měly být schopny využívat rychlejších a účinnějších postupů vydávání povolení a zlepšeného regu -
lačního režimu.
Podle stávajícího nařízení o transevropských sítích jsou projekty společného zájmu určovány v „prioritních 
koridorech“. Postup výběru projektů, které mají být zařazeny na seznam projektů společného zájmu, vychází 
z desetiletých plánů rozvoje sítí, které připravují sítě ENTSO-G a ENTSO-E. Aby byl projekt na seznam zařazen, 
musí představovat významné přínosy nejméně pro dva členské státy, přispívat k integraci trhu a prosazovat 
hospodářskou soutěž, posilovat bezpečnost dodávek a snižovat emise CO2.Rámeček 12
51 Připomínky
b) nařízení o TEN-E z roku 201364 
stanovilo rámec pro určování 
přednosti investic do energetické 
infrastruktury tím, že určilo 12 
prioritních koridorů65. Nařízení také 
stanovilo pokyny k identifikaci 
a provádění projektů společného 
zájmu. Seznam projektů společné -
ho zájmu podle uvedeného naříze -
ní obsahoval 248 projektů, z nichž 
132 se týkalo elektroenergetické 
infrastruktury a 107 plynárenské 
infrastruktury66. Seznam projektů 
společného zájmu podle uvede -
ného nařízení obsahuje méně 
projektů než seznam projektů 
společného zájmu z roku 2006. 
Podle čl. 4 odst. 4 nařízení o TEN-E 
však Komise nemá pravomoc řadit 
projekty podle přednosti v rámci 
každého prioritního koridoru;
c) seznam projektů společného zá -
jmu se aktualizuje každé dva roky 
a příští aktualizace má být prove -
dena v listopadu 2015.
102  
V roce 2014 byl sestaven následný 
seznam 33 projektů v rámci evropské 
strategie energetické bezpečnosti67, 
který tyto projekty označoval jako 
„kriticky důležité projekty společného 
zájmu“. Zahrnoval 27 plynárenských 
a pouze šest elektroenergetických pro -
jektů s odhadovanými náklady ve výši 
přibližně 17 miliard EUR. Komise tyto 
projekty považovala za nezbytné pro 
zlepšení bezpečnosti dodávek a lepší 
propojení energetických trhů z krátko -
dobého i střednědobého hlediska.103  
Všechny tyto seznamy byly vypra -
covány bez jasného podkladového 
analytického posouzení toho, které 
projekty by měly být upřednostně -
ny, aby EU umožnily dosáhnout cílů 
v oblasti energetické politiky (viz bod 
82). Používání takových seznamů jako 
základu při rozhodování o financování 
EU s sebou nese celou řadu rizik, a po -
kud Komise hodlá tyto seznamy nadále 
používat jako prostředek k definování 
investičních priorit, měla by mít tato 
rizika na paměti:
a) seznam může obsahovat tolik 
projektů, že bude závažně naruše -
na koncepce seznamu uvádějícího 
prioritní projekty, neboť se pak 
nebude zaměřovat pouze na malý 
počet projektů, které řeší nejnalé -
havější potřeby EU. Prvotní seznam 
projektů společného zájmu pro 
TEN-E zahrnoval 550 projektů a po 
racionalizaci v roce 2006 bylo na 
seznamu stále 248 projektů;
b) seznamy jsou sestavovány na 
návrh členských států, nejedná se 
tedy o seznamy projektů, které 
by prokazatelně řešily potřeby 
na úrovni EU. Seznam tudíž může 
v praxi být pouhým spojením 
projektů, které by předkladatelé 
projektů z členských států chtěli 
financovat z vlastních domácích 
důvodů; a
c) některé projekty uvedené na se -
znamech mohou již probíhat nebo 
již mohly být dokončeny za využití 
jiných vnitrostátních nebo soukro -
mých zdrojů68.64 Nařízení (EU) č. 347/2013.
65 Energetická infrastruktura: 
Priority do roku 2020 a na další 
období, 2011, s. 14. Elektřina: 
Mořská síť v oblasti Severního 
moře, Severojižní propojení 
elektrických sítí v západní 
Evropě, Severojižní propojení 
elektrických sítí ve střední, 
východní a jihovýchodní 
Evropě, Plán propojení 
pobaltského trhu s elektrickou 
energií, Zavádění 
inteligentních sítí, Elektrické 
dálnice. Plyn: Severojižní 
propojení plynárenských sítí 
v západní Evropě, Severojižní 
propojení plynárenských sítí 
ve středovýchodní 
a jihovýchodní Evropě, Jižní 
koridor pro přepravu zemního 
plynu, Plán propojení 
pobaltského trhu s energií ze 
zemního plynu.
66 Zbývajících devět projektů 
zahrnovalo sedm projektů 
týkajících se ropy a dva 
projekty inteligentních sítí.
67 COM(2014) 330 final, s. 10.
68 V říjnu 2014 bylo dokončeno 
vedení 400 kV mezi Bescanó 
a Santa Llogaia ve Španělsku, 
což byl krok k novému 
propojení elektrických sítí 
mezi Francií a Španělskem. 
Tento projekt je přesto stále 
uveden na seznamu projektů 
společného zájmu a fondu 
EFSI.
52 Připomínky
Evropský energetický program 
pro hospodářské oživení, 
Nástroj pro propojení Evropy 
a evropské strukturální 
a investiční fondy nejsou 
primárně určeny k posilování 
vnitřního trhu s energií
104  
Prvotním cílem programu EEPR pro 
energetiku bylo financovat projekty 
vyspělé energetické infrastruktury, 
které by mohly v krátké době zajistit 
hospodářský růst. Primárním cílem 
programu tedy nebyl rozvoj vnitřního 
trhu s energií ani zajištění bezpečnosti 
dodávek energie. Všem členským stá -
tům bylo přiděleno určité financování 
na projekty energetické infrastruk -
tury. Program do značné míry svého 
prvotního cíle zajistit hospodářský růst 
v krátkém čase nedosáhl, neboť:
a) některé z projektů, na které byly 
přiděleny finanční prostředky, 
nebyly dostatečně vyspělé. Byly 
ukončeny projekty v hodnotě 
422 milionů EUR neboli 18,6 % cel -
kových grantů v rámci programu 
EEPR. Jednalo se například o pro -
jekty plynovodu Nabucco, propo -
jovacího plynovodu ITGI-Poseidon, 
plynovodů GALSI a rumunských 
zařízení pro zpětný tok plynu;
b) došlo ke značným zpožděním při 
provádění projektů, a v důsledku 
toho byly k 28. únoru 2015 v rámci 
programu EEPR provedeny platby 
pouze v hodnotě 1,1 miliardy EUR. 
To představuje 48 % původně 
přidělených částek105  
Cílem Nástroje pro propojení Evropy  
(CEF) v oblasti energetiky je poskyto -
vat podporu provádění projektů spo -
lečného zájmu. K financování z Nástro -
je pro propojení Evropy jsou způsobilé 
jen projekty společného zájmu, které 
nejsou komerčně životaschopné ve 
stávajícím regulačním rámci, doplněné 
přeshraničními alokacemi nákladů. Ná -
stroj zajišťuje granty a jiné nástroje pro 
financování stavebních prací a nutných 
technických studií prostřednictvím 
výzev k předkládání návrhů.
106  
Některé aspekty koncepce Nástroje 
pro propojení Evropy omezují jeho 
potenciál podporovat rozvoj vnitřního 
trhu s energií:
a) Komise může financovat pouze 
projekty, které jsou podány v rámci 
výzev k předkládání návrhů. To 
znamená, že Komise má jen ome -
zené možnosti zaměřit se na kon -
krétní projekty společného zájmu;
b) vzhledem k tomu, že důležitým 
kritériem pro udělení grantu je 
propracovanost, budou s větší 
pravděpodobností financována 
propracovanější opatření. Takové 
projekty však nemusí mít nezbytně 
největší dopad na rozvoj vnitřního 
trhu s energií;
c) vzhledem k tomu, že stav provádě -
ní vnitřního trhu s energií v člen -
ských státech není jedním z kritérií 
pro výběr projektů, má Komise jen 
omezenou možnost využít nástroj 
pro propojení Evropy k podnícení 
reforem souvisejících s vnitřním 
trhem s energií.
53 Připomínky
107  
V letech 2007 až 2013 bylo na finan -
cování elektroenergetické a plyná -
renské infrastruktury z  evropských 
strukturálních a investičních fondů  
(ESIF) přiděleno přibližně 1,3  miliar -
dy EUR. V letech 2014 až 2020 by toto 
číslo mělo vzrůst přibližně na 2 miliar -
dy EUR. V letech 2007 až 2013 získalo 
financování 11 členských států, při -
čemž největším příjemcem bylo Polsko 
s 63 % všech přídělů z fondů ESIF na 
energetickou infrastrukturu.
108  
Většina těchto přídělů byla využita na 
propojení na regionální úrovni a na 
modernizaci stávající energetické 
infrastruktury v rámci členského státu. 
Některé přidělené prostředky byly 
využity i na výstavbu přeshraničních 
propojení energetických soustav, 
terminálů pro LNG a podzemních 
zásobníků plynu. V letech 2014 až 2020 
plánuje využít příděly z fondů ESIF na 
investice do energetické infrastruk -
tury šest členských států – Bulharsko, 
Česká republika, Řecko, Litva, Polsko 
a Rumunsko.
109  
Výběr projektů v rámci evropských 
strukturálních a investičních fondů je 
na členských státech. Komise schvalu -
je jen velké projekty69. Při sjednávání 
dohod o partnerství a operačních 
programů členských států na období 
financování 2014 až 2020 měla Komise 
možnost snažit se zařadit ukazatele 
výkonnosti týkající se rozvoje vnitř -
ního trhu s energií, ale nestalo se tak. 
Investice do energetické infrastruktury 
nejsou prioritou fondů ESIF. Předsta -
vují přibližně 0,5 % celkového přídě -
lů z EFRR, Fondu soudržnosti a ESF 
v období 2007 až 2013 i v období 2014 
až 2020.Řada energetických 
infrastruktur 
spolufinancovaných z EU 
ještě musí prokázat dopad 
na vnitřní trh s energií
110  
V rámci auditu bylo přezkoumáno 
15 projektů týkajících se energetické 
infrastruktury, které využily spolufi -
nancování z EU, 10 se týkalo plynu 
a pět elektrické energie (viz tabulka 6 ). 
Byl analyzován potenciální dopad 
projektů na fungování vnitřního trhu 
s energií.69 U investic do energetické 
infrastruktury spadajících do 
tematického cíle „podpora 
udržitelné dopravy 
a odstraňování překážek 
v klíčových síťových 
infrastrukturách“ jde 
o projekty s celkovými 
způsobilými náklady nad 
75 milionů EUR. U dalších 
investic z ESIF do energetické 
infrastruktury, většinou mimo 
rozsah této zprávy, se jedná 
o projekty do 50 milionů EUR.
54 Připomínky
111 
Z těchto projektů k červenci 2015:
a) jeden projekt měl významný 
dopad na vnitřní trh s energií – 
propojovací vedení EstLink 2  mezi 
Finskem a Estonskem, které bylo 
dokončeno a je plně v provozu (viz 
rámeček 13 );
b) jeden významný projekt byl do -
končen a v nedávné době dosáhl 
stavu připravenosti k využití, 
jmenovitě propojovací vedení 
Francie–Španělsko  (viz rovněž 
rámeček 10 ).
Projekt EstLink 2 změnil trh s elektřinou v regionu
EstLink 2  získal z Evropského energetického programu pro hospodářské oživení 100 milionů EUR. Cílem 
projektu byla výstavba druhého propojovacího vedení mezi Finskem a Estonskem s přenosovou kapacitou 
650 MW. Tento projekt se ukázal jako úspěšný, neboť překonal technické a jiné problémy a byl dokončen 
a uveden do provozu. Má kladný dopad na trh s elektřinou, zejména v Estonsku, kde se ceny elektřiny staly 
méně volatilními a přiblížily se cenám ve Finsku.Rámeček 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Připomínky
Seznam projektů přezkoumávaných pro účely auditu
ProjektStav  
(k červnu 2015)Členské státyNáklady 
projektu  
(v mil. EUR)Spolufinanco -
vání EU  
(v mil. EUR)Nástroj  
financování EUPlynPropojovací vedení Bulharsko–ŘeckoOčekává se 
v r. 2018Bulharsko, Řecko 220 45 EEPR
Propojovací vedení 
Bulharsko–RumunskoOčekává se 
v r. 2015Bulharsko, Rumunsko 24 9 EEPR
Plynovod Nabucco UkončenoRakousko, Bulharsko, 
Maďarsko, Německo, 
Rumunsko7 900  
(plánováno)200 
(přiděleno)EEPR
Propojovací vedení Lotyšsko–Litva Dokončeno 2013 Litva, Lotyšsko 33 13 EEPR
Plynovod Jurbarkas–Klaipėda Dokončeno 2013 Litva 46 21 ESIF
Zvýšení kapacity plynovodu 
Klaipėda–KiemėnaiProbíhá Litva 64 28 CEF
Świnoujście
Terminál pro LNG Očekává se 
v r. 2015Polsko 65755 EEPR
199 ESIF
Plynovod Gustorzyn–Odolanow Dokončeno 2014 Polsko 102 49 ESIF
Propojovací vedení
GIPLProbíhá Polsko, Litva 558 306 CEF
Propojovací vedení 
Francie–ŠpanělskoDokončeno 2012 Francie, Španělsko 617 45 EEPR
Mezisoučet 2 321 970ElektřinaPropojovací vedení
Francie–ŠpanělskoProvoz zahájen 
v červnu 2015Francie, Španělsko 721 225 EEPR
Posílení sítě Portugalsko–Španělsko Dokončeno 2011 Portugalsko, Španělsko 136 46 EEPR
Propojovací vedení EstLink 2Provoz zahájen 
v červnu 2014Estonsko, Finsko 320 100 EEPR
Propojovací vedení NordbaltOčekává se 
v r. 2015Švédsko, Litva 366 175 EEPR
Propojovací vedení  
LitPolOčekává se 
v r. 2015Polsko 528 207 ESIF
2 TEN-E
Litva 132 2 TEN-E
CEF (žádost)
Mezisoučet 1 543 815
Celkem 3 864 1 785Tabulka 6
56 Připomínky
112  
Ostatní projekty dosud neměly dopad 
na vnitřní trh s energií v takovém roz -
sahu, neboť:
a) jeden z deseti plynárenských pro -
jektů otevírá tržní nové perspek -
tivy, konkrétně projekt GIPL mezi 
Polskem a Litvou, který umožní 
obchodování s plynem mezi ze -
měmi, jež v současné době nemají 
žádná propojení. Ostatních devět 
projektů se zaměřovalo zejména 
na zvýšení stávajících kapacit nebo 
na přímé řešení problematiky bez -
pečnosti dodávek energie;b) dokončeno bylo pět z 15 projektů. 
Čím dříve jsou projekty dokončeny 
a zahájí provoz, tím je jejich dopad 
na vnitřní trh větší. Dokončení 
projektů, které v okamžiku přijí -
mání rozhodnutí o financování 
nebyly plně připraveny, však může 
trvat déle, než se plánovalo. Navíc 
jsou velké projekty infrastruktury 
technicky složité a plánované sta -
vební práce často trvají déle, než 
se čekalo, zčásti kvůli nepředvída -
ným okolnostem (viz příklad, který 
uvádí rámeček 14 );
Projekt NordBalt
Projekt NordBalt  zahrnuje výstavbu propojovacího vedení elektrických sítí mezi Švédskem a Litvou. Má 
potenciál významně ovlivnit fungování trhu s elektřinou v členských státech, které spolupracují v rámci plánu 
BEMIP , neboť by mohl zvýšit obchodování na společné severské a pobaltské energetické burze. Položení 
kabelového vedení přes Baltské moře se však ukázalo jako složitý proces a dokončení projektu se plánuje až 
v červnu 2016, šest a půl let po jeho zařazení na seznam projektů financovaných z nástroje EEPR.Rámeček 14
Fotografie 3 – Pozemní stanice NordBalt, Klaipėda, Litva
© Litgrid
57 Připomínky
c) potenciál propojovacích vedení 
pro usnadnění toku energie mezi 
sousedními trhy závisí na kapa -
citě energetických přenosových 
soustav v členských státech (viz 
bod 73). Tento problém byl zjištěn 
u dvou projektů zkoumaných pro 
účely auditu (viz rámeček 15 );d) efektivita dvou projektů plyná -
renského propojovacího vedení 
je pravděpodobně omezená, 
neboť zahrnují výstavbu nové 
přenosové kapacity vedle kapacity 
stávající, viz příklady, které uvádí 
rámeček 16 .
Příklady propojovacích vedení nepodporovaných domácími sítěmi
Projekt LitPol zahrnuje výstavbu propojovacího elektroenergetického vedení mezi Polskem a Litvou, které 
má snížit izolaci tří pobaltských států od trhu s energií v Evropské unii. Jeho potenciál pro dovoz elektři -
ny do Litvy z Polska je však omezený v důsledku nedostatečné polské výrobní kapacity u hranice s Litvou 
a nedostatečného propojení s ostatními polskými regiony, kde jsou kapacity pro výrobu elektřiny vyšší. 
Možnost obousměrných toků energie bude existovat až po posílení polské sítě, to se však před rokem 2020 
nepředpokládá.
Plynárenské propojovací vedení Bulharsko–Rumunsko  umožní tok dodávek zemního plynu z Rumunska 
do Bulharska v objemu 1,3 milionu krychlových metrů (mcm) za den. Za současných podmínek by však tomu, 
aby byly přeshraniční toky do Bulharska realizovány v uvedeném objemu, bránil nízký tlak v rumunské plyná -
renské soustavě. Tato omezení by se mohla dotknout i potenciálních toků plynu do a z Maďarska. Propojení 
vnitřní přenosové soustavy s tranzitní přenosovou soustavou, která vede napříč Rumunskem, vyžaduje další 
investice do rumunské plynárenské přenosové soustavy. Rumunsko by také mělo zrušit vnitrostátní zákon, 
který takový vývoz plynu zakazuje.
Nové plynovody jsou budovány podél plynovodů stávajících
Projekty plynárenského propojovacího vedení mezi Rumunskem, Bulharskem a Řeckem  budují nové 
plynovody vedle plynovodů již existujících. Důvodem je skutečnost, že kapacita stávající tranzitní plynárenské 
sítě přes Rumunsko a Bulharsko do Řecka je dlouhodobou smlouvou vyhrazena dodavateli ze třetí země.Rámeček 15 Rámeček 16
58
 Závěry a doporučení
113  
Cíle EU, kterým bylo dokončit vnitř -
ní trh s energií do roku 2014, nebylo 
dosaženo. Energetická infrastruktura 
v Evropě obecně zatím není koncipo -
vána pro plně integrované trhy, a proto 
v současné době účinně nezajišťuje 
bezpečnost dodávek energie. Finanč -
ní podpora z rozpočtu EU v oblasti 
energetické infrastruktury přispívá 
k dokončení vnitřního trhu s energií 
a bezpečnosti dodávek energie jen 
v omezené míře (viz bod 27).
Cíle, kterým bylo dokončit 
vnitřní trh s energií do roku 
2014, nebylo dosaženo
114  
Od roku 2007 je vnitřní trh s energií 
ústředním prvkem vývoje energetické 
politiky EU. Třetí energetický balíček, 
přijatý v roce 2009, vyžadoval, aby 
směrnice o elektřině a plynu byly 
provedeny ve vnitrostátním právu do 
3. března 2011. V uvedeném roce však 
tohoto cíle nebylo dosaženo. V roce 
2011 Rada zopakovala svůj závazek 
týkající se vnitřního trhu s energií, když 
uvedla, že by měl být dokončen do 
roku 2014 . Ani tohoto pozdějšího cíle 
však nebylo dosaženo, a to v důsledku 
celé řady problémů (viz bod 29).115  
Ještě zbývá dlouhá cesta, než bude 
možné považovat třetí energetický 
balíček za plně provedený. Komise i po 
uplynutí lhůty stanovené na rok 2014 
stále monitoruje, jak jsou ustanovení 
balíčku prováděna (viz body 30 až 33).
Doporučení 1  
Dokončení kontrol 
nesouladu
Jelikož vnitřní trh s energií dosud není 
dokončen, Komise by měla uzavřít svá 
posouzení a do konce roku 2016 zahá -
jit případná řízení o nesplnění povin -
nosti proti členským státům.
59 Závěry a doporučení
116  
Národní regulační orgány (NRO) v celé 
EU se nadále potýkají s problémy 
týkajícími se jejich nezávislosti a svo -
body uplatňovat odborný úsudek. Ne 
všechny národní regulační orgány mají 
k dispozici zdroje úměrné úkolům, 
které musí plnit, včetně spolupráce při 
činnostech na úrovni EU, jako jsou čin -
nosti vedené Agenturou pro spoluprá -
ci energetických regulačních orgánů 
(ACER). Agentura nemá pravomoc 
nařídit národním regulačním orgánům 
všech členských států, aby jí poskytly 
příslušné údaje o trhu s energií (body 
35 až 36).
Doporučení 2  
Národní regulační orgány 
a agentura ACER
a) Členské státy by měly zajistit, aby 
byly národní regulační orgány 
nezávislé a aby nebyly omezová -
ny z hlediska rozsahu výkonu své 
úlohy. Národní regulační orgány by 
měly mít na svou činnost k dispo -
zici dostatečné zdroje, umožňující 
mimo jiné, aby se mohly plně za -
pojit do činností v oblasti spolu -
práce na úrovni EU;
b) Komise by měla zajistit, aby Agen -
tura pro spolupráci energetických 
regulačních orgánů měla pravo -
moci potřebné k tomu, aby od 
klíčových institucí členských států 
získávala informace nutné k plnění 
úkolů, kterými byla pověřena.117  
Další rozvoj vnitřního trhu s energií 
brzdí významné rozdíly ve způso -
bu, jakým členské státy organizují 
své trhy s energií. Namísto vnitřního 
trhu s energií v podstatě existuje 28 
vnitrostátních právních rámců, které 
v praxi tvoří nesourodý celek místních, 
národních a regionálních trhů. Ačkoli 
cílem oddělení a ostatních opatření 
bylo vytvořit regulační podmínky pro 
vnitřní trh s energií, výsledkem často 
nebyl liberalizovaný a konkurenční trh. 
Další rozvoj vnitřního trhu s energií 
v EU prostřednictvím nalezení prak -
tických způsobů, jakými by tyto trhy 
mohly fungovat společně, je nadále 
velmi problematický. Důvodem je 
skutečnost, že v EU se používá několik 
různých mechanismů obchodování 
a trhy s energií jsou pod vlivem růz -
ných intervencí (body 39 a 43 až 46).
Doporučení 3  
Transparentní 
obchodování
Komise by měla prosazovat rozsáhlý 
rozvoj transparentních mechanismů 
obchodování pro plyn i elektřinu. Za 
tímto účelem by měla usnadňovat 
a podporovat zřizování burz v člen -
ských státech, kde burzy dosud ne -
existují nebo kde převažují mechanis -
my obchodování typu B2B.
60 Závěry a doporučení
118  
Kodexy sítí jsou technická pravidla, 
která mají poskytnout základ pro 
technickou interoperabilitu v elek -
troenergetických a plynárenských 
přenosových a přepravních soustavách 
v EU. Kodexy stanoví společné technic -
ké normy, které by měly zajistit volný 
tok energie přes hranice. Přestože bylo 
v nedávné době dosaženo pokroku 
z hlediska schvalování kodexů sítí 
týkajících se plynu, žádný z kodexů sítí 
pro elektřinu dosud nebyl v postupu 
projednávání ve výborech s konečnou 
platností schválen. Některé kodexy sítí 
přijímají před jejich konečným schvá -
lením členské státy v rámci včasné -
ho provádění regionálních iniciativ 
(body 47 až 51).
Doporučení 4  
Schvalování a provádění 
kodexů sítí
Komise by měla urychlit postup pro -
jednávání ve výborech s cílem zajistit 
schválení kodexů sítí pro elektřinu do 
konce roku 2015. Měla by také moti -
vovat agenturu ACER a evropské sítě 
provozovatelů elektroenergetických 
přenosových soustav a plynárenských 
přepravních soustav, aby podporovaly 
včasné zavádění kodexů sítí ze strany 
členských států v rámci iniciativ regio -
nální spolupráce.119  
Přestože se podařilo učinit pokrok, 
plných cenových účinků vnitřního 
trhu s energií dosud nebylo dosaženo 
a mezi členskými státy přetrvávají vý -
znamné rozdíly v cenách energií.
120  
Velkoobchodní ceny elektřiny v EU do -
sud nezaznamenaly sblížení a význam -
né rozdíly jsou zjevné i mezi některými 
sousedními členskými státy. Za účelem 
stimulace přeshraničního obchodu 
s elektřinou stanovila EU cíl, podle 
něhož má kapacita přeshraničních 
propojovacích elektroenergetických 
vedení činit nejméně 10 % instalované 
kapacity výroby elektrické energie 
v daném členském státě. Tento cíl však 
postrádá relevantnost, neboť se zamě -
řuje na rozvoj infrastruktury a neopírá 
se o dynamiku poptávky směřující ke 
sbližování cen (body 59 až 64).
121  
I pokud by byl zaveden aktuální 
cílový plynárenský model založený na 
obchodování v uzlech, mohl by mít na 
průměrné velkoobchodní ceny plynu 
jen omezený vliv. Výstavba důležitých 
plynovodů napříč EU coby způsob, jak 
usnadnit rozvoj konkurenceschopného 
obchodování v uzlech v celé Evro -
pě, by vyžadovala značné investice. 
V některých případech však k tomuto 
postupu nemusí existovat ekonomické 
důvody. Existují i alternativní způsoby 
zavedení hospodářské soutěže na trhy 
s plynem, například instalace stra -
tegicky rozmístěných terminálů pro 
LNG, které by sloužily jednomu či více 
vnitrostátním trhům (body 65 až 71).
61 Závěry a doporučení
Doporučení 5  
Modely rozvoje trhu 
a infrastruktury pro 
elektřinu a plyn
Komise by měla:
a) zvážit stanovení cílů v oblasti 
propojování elektroenergetic -
kých  sítí na základě potřeb trhu 
spíše než na základě pevně určené 
vnitrostátní výrobní kapacity;
b) znovu posoudit potenciální ná -
klady a přínosy cílového modelu 
v oblasti plynu  a s ohledem na 
nejistou poptávku zvážit, zda nee -
xistují alternativy rozsáhlé výstav -
by plynovodů, například instalace 
strategicky rozmístěných terminálů 
pro LNG, které by sloužily jedno -
mu či více vnitrostátním trhům za 
využití řešení slučitelných s vnitř -
ním trhem s energií. Tato činnost 
by se měla opírat o komplexní 
posouzení potřeb na úrovni EU (viz 
doporučení 7 ).
Energetická infrastruktura 
v Evropě zatím není vhodná 
pro plně integrované trhy, 
a proto v současné době 
účinně nezajišťuje bezpečnost 
dodávek energie
122  
Energetická infrastruktura uvnitř 
členských států a mezi nimi zatím 
není pro vnitřní trh s energií vhodná. 
V praxi může nedostatečná kapaci -
ta infrastruktury v rámci členského 
státu brzdit potenciální dovoz a vývoz 
a rovněž míru, v níž může členský stát 
sloužit jako tranzitní země. Přetrvávají 
i mezery v přeshraniční plynárenské 
a elektroenergetické přenosové infra -
struktuře mezi členskými státy (body 
73 až 81).Doporučení 6  
Optimální využití stávající 
infrastruktury
Komise by měla:
a) určit přeshraniční energetickou 
infrastrukturu, jejíž potenciál není 
plně využíván k podpoře vnitřního 
trhu s energií, ať už z toho důvo -
du, že je vázána v dlouhodobých 
dvoustranných smlouvách, které 
neumožňují přístup třetí strany, 
nebo kvůli tomu, že nejsou plně 
využívány její technické kapacity, 
například zpětné toky;
b) spolupracovat se zúčastněnými 
stranami v členských státech s cí -
lem zlepšit rozsah, v jakém se tato 
infrastruktura skutečně soustavně 
využívá ve prospěch vnitřního trhu 
s energií;
c) zkoumat přínosy zřizování regio -
nálních provozovatelů přenoso -
vých nebo přepravních soustav 
jako prostředku k povzbuzení 
a účinnému řízení přeshraničních 
energetických toků při maximál -
ním využití stávající infrastruktury.
123  
Komplexní posouzení potřeb v oblasti 
energetické infrastruktury na úrovni 
EU je nezbytné coby zdroj informací 
pro rozhodování o rozvoji vnitřního 
trhu s energií a o bezpečnosti dodávek 
energie (bod 82). Vzhledem k potřebě 
významných investic do energetické 
infrastruktury v celé EU je takové kom -
plexní posouzení zásadním nástrojem 
pro zacílení finančních prostředků EU 
a jiných finančních prostředků v tomto 
odvětví (body 82, 84 a 99). V součas -
nosti mají Komisí používané nástroje 
pro plánování, zejména seznamy pro -
jektů společného zájmu a desetileté 
plány rozvoje sítě, podstatná omezení 
(body 85 až 87). Komise také nemá 
k dispozici pokročilý model vývoje 
trhu, z nějž by vycházela při nutné 
analýze potřeb (bod 83).
62 Závěry a doporučení
Doporučení 7  
Vypracování komplexního 
posouzení potřeb 
infrastruktury na úrovni EU
Komise by měla:
a) vypracovat komplexní posouzení 
potřeb v oblasti energetické infra -
struktury na úrovni EU pro účely 
rozvoje vnitřního trhu s energií, 
které by sloužilo jako referenční 
dokument pro ostatní dokumenty, 
jako jsou např. desetileté plány 
rozvoje sítě;
b) na podporu posouzení potřeb 
zavést kapacity pro modelování 
trhů s energií včetně široké šká -
ly prognóz poptávky, a to buď 
interně, nebo v rámci Agentury pro 
spolupráci energetických regulač -
ních orgánů (ACER);
c) spolupracovat se sítěmi ENTSO-E 
a ENTSO-G, aby posouzení potřeb 
fungovalo jako zdroj vstupních 
informací pro plánování infrastruk -
tury související s vnitřním trhem 
s energií v EU, včetně desetiletých 
plánů rozvoje sítě.124  
 Rozvoj přeshraniční energetické infra -
struktury vyžaduje spolupráci soused -
ních členských států. V tomto kon -
textu může být financování projektů, 
alokace nákladů a získávání stavebních 
povolení velmi náročné. V celé EU se 
objevují dobré zkušenosti s regionál -
ní spoluprací v odvětví energetiky 
v podobě politických i technických 
iniciativ. Některé koordinační činnosti 
Komise již dosáhly kladných výsledků 
(viz body 88 až 93).
Finanční podpora Evropské 
unie v oblasti energetické 
infrastruktury přispívá k rozvoji 
vnitřního trhu s energií 
a bezpečnosti dodávek energie 
jen v omezené míře
125  
Nedostatečné stanovení prioritních 
projektů snížilo účinnost financování 
energetické infrastruktury z EU. Komise 
jako metodu ke stanovení přednost -
ních investic z rozpočtu EU a k určení 
projektů způsobilých k financování 
použila několik seznamů konkrétních 
projektů. Nevymezila však tyto sezna -
my na základě komplexního posouzení 
potřeb rozvoje infrastruktury na úrovni 
EU. Z toho vyplývají rizika, která ome -
zují užitečnost uvedených seznamů 
jakožto nástroje pro stanovení prio -
ritních investic a zacílení finančních 
prostředků EU (body 100 až 103).
63 Závěry a doporučení
Doporučení 8  
Zdokonalit používání 
seznamů projektů 
společného zájmu
Komise by měla zdokonalit své postu -
py v oblasti plánování, zejména pak 
stanovování priorit a financování pro -
jektů společného zájmu s přihlédnutím 
ke komplexnímu posouzení potřeb 
energetické infrastruktury na úrovni 
EU (viz doporučení 7 ).
126  
Hlavní nástroje financování z EU pro 
projekty energetické infrastruktury, 
tedy Evropský energetický program 
pro hospodářské oživení, Nástroj pro 
propojení Evropy a evropské struktu -
rální a investiční fondy, nejsou pri -
márně určeny k posilování vnitřního 
trhu s energií, což je zjevné z různých 
aspektů jejich provádění. Financo -
vání z Nástroje pro propojení Evropy 
není vázáno na reformy trhu s energií 
a podmínky týkající se rozvoje trhu 
s energií nejsou součástí dohod o part -
nerství v rámci evropských strukturál -
ních a investičních fondů na období 
2014 až 2020 (body 104 až 109).Doporučení 9  
Náležité a trvalé 
fungování vnitřního 
trhu s energií jako 
podmínka pro financování 
projektů energetické 
infrastruktury EU
Komise by měla legislativní návrhy týka -
jící se rozhodování o tom, které projekty 
v oblasti energetické infrastruktury 
budou vybrány k financování, podmínit 
náležitým a trvalým fungováním trhu 
s energií v členských státech.
127  
Existují příklady projektů energetické 
infrastruktury financovaných EU, které 
měly kladný vliv na vnitřní trh s ener -
gií a na bezpečnost dodávek. Dopad 
mnoha ostatních projektů je však dosud 
omezený. Důvodem je skutečnost, že 
některé projekty se nezaměřovaly na 
potřeby rozvoje vnitřního trhu, jen málo 
projektů bylo dokončeno a uvedeno 
do provozu, využití některých projektů 
brání problémy spojené s kapacitou 
v sousedních členských státech a efek -
tivita některých projektů je omezená, 
neboť se tyto projekty snaží rozvíjet 
další infrastrukturu vedle infrastruktury 
již existující (body 110 až 112).
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 21. října 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

64
 Přílohy Příloha Ia) Průměrné maloobchodní ceny elektřiny včetně daní pro spotřebitele 
v domácnostech: 1. čtvrtletí roku 2015, v centech za 1 kWh
> 22,0119,01 – 22, 00 14,01 – 1 9,00 < 14,00Šedá: mimo EUCeny za kWh (v centech)
 14,54
 20,23       
 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,79 12
 14,59
 ,35 20
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Poznámka:  Přiměřenost spotřebitelských cen představuje samostatnou otázku, kterou je třeba zvažovat v kontextu úrovně čistého disponibilní -
ho příjmu v každém členském státě. Jak uvádí bod 23, tento audit se nezabýval energetickou chudobou.
Zdroj:  Evropská komise.
65 Přílohy Příloha Ib) Průměrné ceny elektřiny bez DPH a nevratných daní pro průmyslové spotřebi -
tele: 1. čtvrtletí roku 2015, v centech za 1 kWh
 > 14,01 12,01 – 14, 00  9,01 – 12, 00 < 9,00 Šedá: mimo EU Ceny za kWh (v centech)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Zdroj:  Evropská komise.
66 Přílohy Příloha IIOdhad cen zdrojů – nákupní ceny dodavatelů plynu v členských státech – roční 
průměr 2014 (v EUR za MWh)
Zdroj:  EÚD na základě údajů poskytnutých agenturou ACER. Kypr a Malta v současné době nemají trh s plynem, proto nebyly zařazeny. 25,0
 Uzlové ceny  Dovozní ceny deklarované na hranici 25,4
 27,6
 28,9 26,4 24,3
 28,2 30,9 26,7 25,1 35,3 29,3 32,0 28,8
 27,6
 24,1
 23,9 23,7
 23,9  24,0
 24,7
 25,7  27,0
 26,2  31,8 24,1 22,1
 27,8 Sever
 24,7 Jih 26,4
67 Přílohy Příloha IIIÚčast členských států v pracovních skupinách agentury ACER, leden 2013 až 
květen 2015
Rada regulačních 
orgánůPracovní skupina 
pro elektřinuPracovní skupina 
pro plynPracovní skupina 
pro provádění, 
monitorování 
a srovnáváníPracovní skupina 
pro integritu 
a transparentnost 
trhu
Počet zasedání 22 24 25 24 20
Rakousko 22 24 25 19 20
Německo 22 23 25 17 19
Spojené království 22 24 24 15 20
Francie 20 23 24 17 20
Belgie 22 21 25 24 11
Španělsko 22 19 25 19 17
Švédsko 22 23 21 17 19
Portugalsko 22 24 25 5 16
Itálie 22 20 21 11 16
Nizozemsko 22 24 22 6 16
Polsko 21 22 25 2 16
Maďarsko 22 18 22 0 19
Dánsko 22 21 16 6 11
Finsko 22 21 15 0 16
Česká republika 22 13 9 4 19
Irsko 22 14 14 0 12
Lucembursko 19 8 9 0 14
Slovinsko 18 0 8 0 7
Chorvatsko 15 3 5 1 4
Řecko 20 1 5 0 2
Litva 18 1 3 0 2
Lotyšsko 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumunsko 18 1 2 0 1
Estonsko 18 0 0 0 0
Kypr 14 0 0 0 0
Bulharsko 2 0 0 0 0
Slovensko 1 0 0 0 0
68
Doporučení 1
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Útvary Komise stanovily jako prioritu v roce 2015 
prosazování pravidel třetího balíčku. Ve všech 28 člen -
ských státech byly v souvislosti s prováděním třetího 
balíčku provedeny kontroly souladu a orgány dotče -
ných členských států byly upozorněny na všechny 
záležitosti, jež nejsou slučitelné s právními předpisy 
upravujícími vnitřní trh.
Doporučení 2 a)
Toto doporučení je určeno členským státům. Komise 
však s doporučením souhlasí a při posuzování sou -
ladu s pravidly třetího energetického balíčku bude 
obzvláštní pozornost věnovat nezávislosti národních 
regulačních orgánů (NRO).
Doporučení 2 b)
Komise s doporučením souhlasí a zkoumá možnosti 
posílení stávajících pravomocí agentury ACER, a to 
i vůči členským státům, v zájmu jejího přizpůsobení 
realitě integrovanějšího trhu.
Doporučení 3
Komise s tímto doporučením souhlasí.
K řešení problému týkajícího se nedostatečně roz -
vinutého obchodování prostřednictvím burz přijala 
Komise v oblasti zemního plynu a elektřiny nařízení, 
která zajistí povinné zřizování energetických burz 
(např. v oblasti zemního plynu nařízení o mechanis -
mech přidělování kapacity a o vyrovnávání a v oblasti 
elektřiny nařízení o přidělování kapacity a řízení pře -
tížení, které stanoví pravidla pro propojení trhů v celé 
EU). Mimoto se v současnosti provádí nařízení Evrop -
ského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 o integritě 
a transparentnosti velkoobchodního trhu s energií 
(REMIT).Shrnutí
IV
Komise vyzdvihuje význam řádně fungujícího trhu 
s elektřinou a zemním plynem pro bezpečnost 
dodávek.
V
Ve sdělení nazvaném „Pokrok na cestě k dokončení 
vnitřního trhu s energií“ (COM(2014) 634 final) bylo 
uznáno, že Evropa dělá výrazné pokroky směrem 
k dokončení vnitřního trhu s energií. Přeshraniční 
obchod roste, obnovitelné zdroje energie jsou 
úspěšně integrovány do systému a začala práce na 
zavádění inteligentních sítí a usnadnění distribuované 
výroby. Je však rovněž zřejmé, že práce není stále 
dokončena; hladce fungujícímu trhu dosud brání 
překážky. Tyto překážky má odstranit projekt týkající 
se energetické unie. Komise přijala konkrétní opatření 
k odstranění zbývajících překážek na vnitřním trhu 
s energií, zejména ve své iniciativě o uspořádání trhu.
Co se týká energetické infrastruktury, je důležité 
zmínit toto:
– Předpokládá se, že energetická infrastruktura 
bude financována trhem, tj. sazbami pro uživa -
tele, jež jsou schváleny nezávislými regulačními 
orgány; finanční podpora z rozpočtu EU by 
proto měla být spíše výjimkou než pravidlem.
– Pokud byla poskytnuta finanční podpora, 
v některých regionech se bezpečnost dodávek 
významně zlepšila (viz příklady týkající se Ev -
ropského energetického programu pro hospo -
dářské oživení v připomínce Účetního dvora 
v bodě 103 nebo řada auditovaných projektů, 
které byly financovány z Nástroje pro propojení 
Evropy nebo ESI fondů, jak je zmíněno v připo -
mínce Účetního dvora v bodech 109–111).Odpověď  
Komise
Odpověď Komise 69
VII
Komise zastává názor, že transevropskou infrastruk -
turu je nutno v zájmu zajištění jejího plného přínosu 
pro vnitřní trh s energií zdokonalit. Komise uznává, 
že je zapotřebí komplexní posouzení potřeb v oblasti 
infrastruktury na úrovni EU, chce však zdůraznit roz -
sah, v jakém se již plánování infrastruktury na úrovni 
EU uskutečňuje, a to, jak podporuje politiku Komise. 
Ačkoli může být nutné postupy a nástroje optimalizo -
vat, existuje již řádné posouzení toho, co je z hlediska 
klíčové evropské energetické infrastruktury zapotřebí. 
Viz odpověď Komise k doporučení 7 a bodu 82.
Doporučení 6 a)
Komise s tímto doporučením souhlasí. Komise již 
začala provádět opatření v tomto smyslu. Tak je tomu 
zejména v případě skupiny na vysoké úrovni pro pro -
pojení plynových soustav ve střední a jihovýchodní 
Evropě. Skupina má koordinovat úsilí o usnadnění pře -
shraniční a transevropské infrastruktury, která diver -
zifikuje dodávky plynu do regionu, a rovněž zavést 
harmonizovaná pravidla.
Doporučení 6 b)
Komise s tímto doporučením souhlasí. V tomto směru 
již vyvíjí úsilí v rámci regionálních iniciativ: jedním 
z hlavních cílů regionálních iniciativ je zaměřit se 
na překážky (fyzické nebo regulační) v přeshraniční 
infrastruktuře.
Doporučení 6 c)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Spolupráce provozovatelů přenosových nebo pře -
pravních soustav je již v rámci mnoha prováděcích 
předpisů („kodexy sítí“) týkajících se provozu sítí 
a obchodování s energií povinná.
V rámci iniciativy o uspořádání trhu s elektřinou 
zkoumá Komise možnosti posílené spolupráce a sdí -
lené odpovědnosti provozovatelů přenosových nebo 
přepravních soustav na základě koncepce regionál -
ních iniciativ pro koordinaci bezpečnosti, zejména 
v úzce propojených regionech, a to jako první krok 
směrem k větší integraci provozovatelů přenosových 
nebo přepravních soustav na regionální úrovni. Doporučení 4
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Komisař pro opatření v oblasti klimatu a energetiku 
vyhlásil přijetí kodexů sítí jako prioritu. Komise ve spo -
lupráci s regulačními orgány, provozovateli přenosové 
nebo přepravní soustavy a ostatními zúčastněnými 
stranami intenzivně pracuje na přepracování navr -
hovaných kodexů sítí tak, aby byla zaručena jejich 
neutralita a zajištěno účinné uplatňování. Předpokládá 
se, že do konce roku 2015 bude výbor hlasovat o osmi 
z deseti navrhovaných kodexů sítí pro elektřinu.
Komise aktivně podporuje včasné zavedení kodexů 
sítí v rámci iniciativ v oblasti regionální spolupráce.
Doporučení 5 a)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Zatímco stávající cíl 10% propojenosti pro rok 2020 
vychází z výrobní kapacity, při modelování cíle 
v oblasti propojování na regionální úrovni nebo na 
úrovni jednotlivých zemí do roku 2030 budou vzaty 
v úvahu a budou hrát důležitou úlohu hledisko 
nákladů a potenciál obchodní výměny. To zajistí 
potřebnou flexibilitu, aby bylo možno upravit mini -
mální cíl 15% propojení elektroenergetických sítí 
v roce 2030 potřebám trhu.
Doporučení 5 b)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Desetileté plány rozvoje sítě pro plyn z roku 2015 již 
zajišťují náležité posouzení potřeb v oblasti infra -
struktury na základě široké škály scénářů týkajících 
se budoucí poptávky, cen, rozvoje infrastruktury 
a dalších aspektů. Analýza jednoznačně prokazuje, 
že ne všechny plánované projekty budou zapotřebí. 
Probíhající proces výběru projektů společného zájmu 
vychází z tohoto posouzení. V zájmu dosažení lepšího 
posouzení potřeb s ohledem na trh se zemním ply -
nem v EU byly zahájeny přípravné práce na strategii 
EU pro LNG a skladování plynu a Komise svou strategii 
týkající se LNG a skladování zveřejní v lednu 2016.
Odpověď Komise 70
Výběr projektů společného zájmu má například určit 
projekty, které nejvíce přispějí k dosažení cílů energe -
tické politiky EU (dostupnost, bezpečnost dodávek, 
udržitelnost).
Do konce roku 2016 bude zavedena důkladnější 
analýza potřeb spojující trhy s elektřinou i zemním 
plynem. Viz odpověď Komise k doporučení 7 písm. a).
Co se týká financování, při výběru opatření pro 
finanční podporu se u projektů, u nichž byla zjištěna 
potřeba veřejné podpory, bere v úvahu vyspělost 
a jiná hodnotící kritéria. Komise úzce spolupracuje 
s EIB a ostatními zúčastněnými stranami s cílem zvýšit 
technickou pomoc při zlepšování seznamu projektů 
strategického zájmu. Nepředpokládají se proto žádná 
další opatření.
Doporučení 9
Komise s tímto doporučením nesouhlasí.
Komise je pevně přesvědčena o tom, že k zajištění 
účinného vnitřního trhu s energií je zapotřebí stejný 
pokrok v oblasti infrastruktury i regulace trhu. Zave -
dení přísné podmíněnosti právně vymahatelným způ -
sobem by však bylo příliš složité a rizika by poškodila 
rozvoj potřebné infrastruktury.Doporučení 7 a)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Komise již v tomto směru vyvíjí úsilí. Soustavně se 
pracuje na vyhotovení desetiletých plánů rozvoje sítě 
a (od roku 2013) na související analýze nákladů a pří -
nosů. V čl. 11 odst. 8 nařízení o transevropských ener -
getických sítích (TEN-E) se předpokládá, že evropské 
sítě provozovatelů elektroenergetických přenosových 
soustav a plynárenských přepravních soustav (ENTSO) 
vypracují model (propojené) elektrické a plynárenské 
sítě a do 31. prosince 2016 jej předloží Komisi a agen -
tuře ACER. Komise zajistí, aby k tomu došlo včas.
Doporučení 7 b)
Komise s tímto doporučením částečně souhlasí.
Vytvoření interních kapacit pro analýzy a modelování 
by mohlo mít značné dopady na zdroje, a to buď 
v Komisi, nebo agentuře ACER. Za vhodnou alterna -
tivu lze považovat zajištění těchto kapacit u sítí ENTSO 
pod dohledem a kontrolou ze strany agentury ACER 
a Komise.
Doporučení 7 c)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Analýzu nákladů a přínosů energetického systému 
v celé šíři, na níž je založeno plánování a posouzení 
potřeb, a desetileté plány rozvoje sítě vypracovávají 
sítě ENTSO v úzké spolupráci s Komisí a agenturou 
ACER.
Doporučení 8
Komise s tímto doporučením částečně souhlasí.
Co se týká stanovování priorit, Komise připomíná, 
že zlepšení postupů plánování je součástí mecha -
nismu pravidelné spolupráce se všemi zúčastněnými 
stranami.
Odpověď Komise 71
Společná odpověď Komise k bodům 14 
až 18
V rámci energetické infrastruktury se propojení evrop -
ských elektroenergetických přenosových soustav 
a plynárenských přepravních soustav zvyšuje, dosud 
jsou však zapotřebí značné investice do infrastruktury. 
Do konce roku 2015 bude dokončeno třináct pro -
jektů z prvního seznamu Unie obsahujícího projekty 
společného zájmu v oblasti zemního plynu a elek -
třiny. Ve fázi udělování povolení se nachází o něco 
málo více než 100 projektů společného zájmu a lze 
předpokládat, že brzy bude zahájena fáze výstavby. 
Ačkoli většinu investic do energetické infrastruktury 
uskutečňuje soukromý sektor, je k dispozici soubor 
zvláštních nástrojů EU, které mají pomoci překonat 
další finanční problémy. Od zavedení Nástroje pro 
propojení Evropy v roce 2014 byla na návrhy týkající se 
klíčových projektů v oblasti energetické infrastruktury 
v celé Evropě ve formě grantů přidělena částka ve výši 
796 milionů EUR. Doplňková podpora je dostupná tak -
též z evropských strukturálních a investičních fondů 
(ESI fondy). Další podporu na energetické projekty 
strategického významu poskytne Evropský fond pro 
strategické investice.
V zájmu účinnějšího řešení konkrétních problémů 
souvisejících s infrastrukturou v některých regionech 
Evropy se zvýšila posílená regionální spolupráce 
mezi dotčenými členskými státy. To vedlo k vytvoření 
skupin na vysoké úrovni pro propojení elektroenerge -
tických a plynárenských sítí na Iberském poloostrově 
a pro propojení plynových sítí střední a jihovýchodní 
Evropy (CESEC) a rovněž k reformě skupiny na vysoké 
úrovni pro oblast Baltského moře (BEMIP). Předpo -
kládá se, že tyto skupiny navrhnou konkrétní řešení 
problémů souvisejících s infrastrukturou a zajistí reali -
zaci příslušných projektů.Úvod
03
Prvořadou odpovědnost za uplatňování a prosazo -
vání práva EU mají členské státy a nanejvýš důležitá je 
jejich ochota provést právní předpisy úplně a správně. 
Vlády jednotlivých členských států odpovídají i nadále 
za vypracování právních předpisů a politik v oblasti 
energetiky, které ovlivňují vnitřní trh. Jako vlastníci 
společností působících v oblasti dodávek a přenosu 
energie jsou rovněž klíčovým hráčem na trzích s ener -
gií v EU.
05
Komise se domnívá, že skutečně otevřený, konku -
renční a náležitě propojený trh s energií představuje 
nejlepší způsob, jak zajistit bezpečnost dodávek ener -
gie, a umožní Evropě uskutečnit potřebný přechod 
k nízkouhlíkovému odvětví energetiky nákladově 
nejefektivnějším a nejbezpečnějším způsobem.
Na základě schválení Radou a Parlamentem proto 
Komise vypracovala strategii týkající se energetické 
unie a klíčová část této strategie se týká závazku 
odstranit hlavní překážky integrovanějších trhů s ener -
gií v Evropě.
V rámci této strategie zvýší Komise své úsilí o prosa -
zení úplného provedení stávajících právních předpisů 
v oblasti energetiky a souvisejících právních předpisů. 
Komise zahájila rovněž komplexní přezkum stávajících 
právních předpisů EU v oblasti energetiky, zejména 
v oblasti elektřiny („iniciativa o uspořádání trhu“), aby 
v případě potřeby upravila pravidla stávajícího „třetího 
balíčku“ na podporu integrace trhů. Komise mimoto 
zahájila komplexní revizi právních předpisů v souvis -
losti s bezpečností dodávek.
13
Viz odpověď Komise k bodu 5.
Komise se domnívá, že jelikož podle právních před -
pisů EU musí členské státy vzít v úvahu dopady svých 
vnitrostátních rozhodnutí na sousední země, vyžaduje 
organizace vnitřního trhu s energií úzkou spolupráci 
mezi EU a členskými státy / národními vládami.
Odpověď Komise 72
40
Iniciativa Komise o uspořádání trhu, která byla zahá -
jena dne 15. července 2015 (COM(2015) 340), má právě 
posílit právní rámec pro spolupráci mezi provozovateli 
přenosových nebo přepravních soustav.
44
Komise se rovněž domnívá, že v současnosti jsou 
stávající mechanismy nesourodé. K vyřešení této 
situace přijala Komise právní předpisy k harmonizaci 
mechanismů obchodování s plynem a elektřinou. 
V současnosti jsou tyto právní předpisy zaváděny 
(zejména přijetím pokynu pro přidělování kapacity 
a řízení přetížení v oblasti elektřiny a mechanismů při -
dělování kapacity / postupů řízení přetížení a kodexů 
sítí / pokynů pro vyrovnávání v oblasti zemního plynu) 
a měly by významně snížit neefektivitu v současném 
regulačním rámci pro obchodování s energií.
46
Komise pokládá otázku nekoordinovaných státních 
intervencí na trzích s energií za jednu z hlavních pře -
kážek integrovaného trhu, která je tudíž pro fungování 
vnitřního trhu s energií – a bezpečnost dodávek – 
nanejvýš důležitá. Komise nastínila hlavní problémy 
a navrhovaná opatření ve sdělení s názvem „Vytvo -
ření vnitřního trhu s elektřinou a optimální účinek 
veřejných zásahů“ (C(2013) 7243 final) a klade zvláštní 
důraz na odstranění zbytečných intervencí ve stáva -
jící iniciativě o uspořádání trhu (viz sdělení „Zahájení 
veřejné konzultace o novém uspořádání trhu s ener -
gií“, (COM(2015) 340)).
50 a)
Komise podotýká, že provozovatelé přenosových 
nebo přepravních soustav, NRO a členské státy se 
často zdráhají souhlasit s přizpůsobením stávajících 
vnitrostátních nebo regionálních pravidel ve prospěch 
kompromisního řešení, které by vytvořilo integrova -
nější / větší regionální nebo unijní trh. Komise pro -
sazuje další integraci vnitřního trhu s energií i u trhů, 
které fungují dostatečně, aby se mohly plně projevit 
potenciální výhody evropské integrace, jako je větší 
hospodářská soutěž, likvidita a větší bezpečnost 
dodávek.Připomínky
29 – první odrážka
Klíč k vytvoření vnitřního trhu mají v rukou členské 
státy. Viz rovněž odpověď Komise k bodu 3. Jejich 
opatření určují, zda jsou skutečně odstraněny pře -
kážky přeshraničního obchodu s energií a zda je fun -
gování systému koordinováno se sousedními zeměmi. 
Komisi se podaří splnit úkol týkající se vytvoření vnitř -
ního trhu s energií pouze tehdy, budou-li členské státy 
aktivně usilovat o odstranění překážek přeshraničního 
obchodu.
32 – třetí odrážka
Otázky související s ochranou spotřebitele v rámci 
třetího balíčku představují další důležitý aspekt, jenž 
Komise ověřuje při kontrolách provedení a souladu.
35
Komise se domnívá, že řešení sporných přeshraničních 
otázek mezi členskými státy má stále větší význam. 
Čím více jsou trhy integrované, tím více je zapotřebí 
nezávislý orgán, který mírní a řeší konflikty mezi člen -
skými státy, pokud jde o regulační otázky.
Komise všechny členské státy vybízí, aby se účastnily 
zasedání pracovních skupin. V zájmu zajištění transpa -
rentnosti jejich práce jsou výsledky zasedání zpřístup -
něny všem členským státům.
Odpověď Komise 73
51
Komise podotýká, že zejména v oblasti elektřiny 
jsou provozovatelé přenosových soustav a NRO 
velmi aktivní při včasném zavádění kodexů sítí (viz 
např. dobrovolný proces propojování trhů, iniciativy 
v oblasti vyrovnávání nebo práce na regionálních 
centrech pro koordinaci bezpečnosti).
53
Komise s Bulharskem aktivně spolupracuje v zájmu 
urychlení procesu zřizování energetické burzy, aby se 
mohlo plně podílet na obchodování s energií v rámci 
celé EU („propojování trhů“), včetně zemí Energetic -
kého společenství (které společně tvoří „8. region“).
54
Komise podotýká, že rámec pro monitorování REMIT 
vytvořený prováděcím nařízením (EU) č. 1348/2014 
dosud nevstoupil v platnost, co se týká „obchodování 
B2B“ (tzv. „nestandardní transakce“). Nařízení se nyní 
vztahuje pouze na tzv. „standardní transakce“ (tj. 
transakce na obchodních místech). Ustanovení týkající 
se „nestandardních“ transakcí (tj. dvoustranných 
transakcí mimo obchodní místa) vstoupí v platnost 
v březnu 2016.
59
Sblížení cen je mimo očekávání, a to především kvůli 
velmi rozdílným státním intervencím, které zvýhod -
ňují velmi odlišné formy dodávek elektřiny. Iniciativy 
v oblasti vnitřního trhu, například propojování trhů, 
však jistě vedly k sblížení cen (viz nedávné zkušenosti 
s propojováním trhů založeným na fyzikálních tocích) 
a mají potenciál tak činit i nadále, zejména v případě, 
že se členské státy rozhodnou pro větší sladění svých 
intervencí.
61
Nařízení o přidělování kapacity a řízení přetížení, 
které se v srpnu 2015 stalo ve všech členských státech 
právně závazným, vytvořilo harmonizované mecha -
nismy obchodování. Komise souhlasí s tím, že plnému 
sblížení cen dosud brání jiné faktory (např. chybějící 
propojení, nekoordinované státní intervence v jednot -
livých členských státech atd.).50 b)
Přijetí právních předpisů EU o technických pravidlech 
vyžaduje změny zavedených vnitrostátních systémů, 
a tudíž hledání kompromisu mezi 28 členskými státy 
ohledně často složitých technických otázek, které se 
týkají provozu systému nebo obchodování s energií, 
a to má značné distribuční účinky. To omezuje schop -
nost přesně naplánovat, jak dlouho hledání potřeb -
ných kompromisů potrvá.
Komise podnikla kroky s cílem zajistit jednoznačné 
a transparentní plánování tím, že pravidelně zveřej -
ňuje předpokládaný proces přijímání.
50 c)
Komise zkoumá možné zlepšení procesu přijímání 
kodexů sítí v rámci své iniciativy o uspořádání trhu.
50 d)
Kodexy sítí a pokyny jsou dokumenty Komise, které 
usilují o odstranění překážek obchodu sladěním pravi -
del fungování trhů a provozu sítí.
Úkolem Komise je zajistit, aby návrhy znění předlo -
žené sítí ENTSO-E a agenturou ACER byly v souladu 
s právními předpisy EU, byly neutrální vůči všem 
zúčastněným stranám a pouze nepotvrzovaly stávající 
situaci, nýbrž zajišťovaly skutečný pokrok s ohledem 
na vnitřní trh s energií (viz odpověď Komise k bodu 50 
písm. a)).
V případě navrhovaných kodexů sítí pro elektřinu 
musela Komise intenzivně pracovat na navrhovaném 
znění před tím, než je mohla přijmout jako právní 
předpisy EU. Proces přijímání proto trval déle, než se 
původně očekávalo, a to rovněž vzhledem k znač -
nému hospodářskému významu a možným distribuč -
ním účinkům přijatých pravidel. Čas vynaložený na 
přepracování kodexů a na jednání s členskými státy 
a zúčastněnými stranami ohledně potřeby ambicióz -
ních právních předpisů byl dobře investován, jelikož 
kodexy, jež byly nakonec přijaty, zajistí skutečný 
pokrok při harmonizaci.
Odpověď Komise 74
83
Vzhledem k omezenému počtu pracovníků (a podob -
ným omezením v agentuře ACER) se Komise domnívá, 
že by modelování infrastruktury, jakož i vypracování 
řady scénářů mohlo být úkolem sítí ENTSO pod 
podrobným dohledem ze strany Komise a agentury 
ACER.
Je třeba uvést, že verze desetiletých plánů rozvoje sítě 
pro elektřinu z roku 2014 již zahrnuje čtyři scénáře. 
Metodiku a vypracování scénářů lze zpřesnit a aktu -
alizovat a Komise i agentura ACER při tomto úzce 
spolupracují se sítěmi ENTSO.
84
Financování není založeno pouze na posouzení pře -
dem stanovených potřeb (shora dolů), nýbrž musí být 
nutně posouzeno a vyhodnoceno na základě konkrét -
ních požadavků. Při posuzování konkrétních projektů 
je jedním z klíčových kritérií vyspělost spolu s přínosy 
projektu pro region, v němž se nachází. To platí pro 
finanční nástroje i granty.
86 – čtvrtá odrážka
Desetileté plány rozvoje sítě nemají plně odpovídat 
národním plánům, jelikož mají být více než jen sezna -
mem všech národních plánů. Zaměřují se na rozvoj 
transevropské infrastruktury sloužící hlavním cílům, 
jež spočívají v integraci trhů, bezpečnosti dodávek 
a udržitelnosti.
87
Plánování musí být založeno na souboru kompletních, 
spolehlivých a náležitých údajů. Získání těchto údajů, 
zejména od předkladatelů projektů, avšak rovněž od 
členských států, představuje jednu z klíčových výzev 
pro příští kolo desetiletých plánů rozvoje sítě.64
Komise souhlasí s tím, že regulaci cen vedoucí k cenám 
energií, jež jsou nižší než náklady, je třeba odstranit, 
a předložila tuto záležitost v diskusích s členskými 
státy a rovněž v rámci řízení o nesplnění povinnosti. 
Evropský soudní dvůr nedávno potvrdil žalobu 
Komise týkající se regulovaných cen (C-36/14).
70
Jedno oddělení Komise se zabývá sledováním trhu 
a prognózami pro energetiku. Komise uznává, že její 
schopnost komplexní analýzy je omezená kvůli ome -
zeným zdrojům. Uvítala by posílení kapacit.
Každopádně bude možná Komise muset využít 
externí odborné znalosti.
75
Hlavním nástrojem, který členským státům pomáhá 
dosáhnout cíle 10% propojení, je určení a podpora 
realizace příslušných projektů společného zájmu. 
Značná část akčního plánu regionální iniciativy v jiho -
západní Evropě je například vyhrazena zvýšení míry 
propojení mezi Iberským poloostrovem a kontinentál -
ním trhem s elektřinou.
82
Komise uznává, že komplexní posouzení potřeb 
v oblasti infrastruktury na úrovni EU je nezbytné, chce 
však rovněž zdůraznit rozsah, v jakém se již plánování 
infrastruktury na úrovni EU uskutečňuje, a to, jak pod -
poruje politiku Komise.
Desetileté plány rozvoje sítě vypracované Evropskou 
sítí provozovatelů přenosových soustav (ENTSO) 
vycházejí z důkladného vyhodnocení potřeb v oblasti 
infrastruktury, což ovlivňuje i poptávku. Četnost jejich 
aktualizace, tj. co dva roky, zajišťuje, aby byly v plánu 
zohledněny změny ve struktuře poptávky i výroby. Na 
základě těchto plánů a pomocí metodiky z analýzy 
nákladů a přínosů energetického systému v celé šíři, 
jak je stanoveno v nařízení o TEN-E, jsou vybírány pro -
jekty pro zařazení na seznam Unie obsahující projekty 
společného zájmu. Proces výběru projektů společ -
ného zájmu je transparentní a důkladný.
Odpověď Komise 75
104
Komise připouští, že prodlevy při realizaci projektů 
znemožnily, aby Evropský energetický program pro 
hospodářské oživení rychle zajistil hospodářský růst.
Jejich dlouhodobé přínosy jsou však značné, zejména 
co se týká bezpečnosti dodávek:
Všechny projekty v oblasti zpětných toků a propojení 
ve střední a východní Evropě s výjimkou jednoho byly 
dokončeny, a významně tudíž zvýšily odolnost plyná -
renské sítě EU v případě přerušení dodávek, k jakému 
došlo počátkem roku 2009.
Projekt „Nordbalt 02“ pomohl provést potřebnou 
modernizaci litevské přenosové soustavy v zájmu 
snazšího toku elektřiny přes propojovací vedení. 
Projekt „Estlink 2“ připojil podmořským kabelem 
vedoucím do Finska estonskou síť / pobaltskou síť na 
severský trh s elektřinou.
Nové propojení mezi Itálií a Maltou prostřednictvím 
podmořského kabelu ukončilo oddělení maltské sítě 
od zbytku Evropy.
109
Pokud jde o operační programy na období 2014–2020, 
pouze šest členských států si zvolilo investiční prio -
ritu EFRR spojenou mimo jiné se zlepšením bezpeč -
nosti dodávek rozvojem inteligentních systémů pro 
skladování a přenos energie. V právních předpisech 
je stanovena zvláštní předběžná podmínka spojená 
s touto investiční prioritou, což zajišťuje soudržnost 
s příslušnými částmi právních předpisů týkajících se 
vnitřního trhu s energií a rámcem pro projekty spo -
lečného zájmu. V příslušných operačních programech 
(místo v dohodách o partnerství) jsou pro každý ze 
schválených specifických cílů stanoveny ukazatele 
výsledků, které zahrnují ukazatele výsledků související 
s aspekty vnitřního trhu s energií.90
Komise stanovila integraci regionálních trhů jako klí -
čový nástroj k dosažení pokroku s ohledem na vnitřní 
trh s energií. Komise bude aktivně podporovat a dále 
rozvíjet regionální iniciativy ve všech oblastech vnitř -
ního trhu (např. infrastruktura, obchodování s energií, 
provoz systému, přiměřenost výrobních kapacit, 
režimy podpory energie z obnovitelných zdrojů), aniž 
by ztratila ze zřetele hlavní cíl, kterým je integrovaný 
unijní trh.
100
V oblasti zemního plynu i elektřiny zajišťuje proces 
vypracovávání desetiletých plánů rozvoje sítě přísluš -
nými sítěmi ENTSO náležitý přehled o tom, kde jsou na 
evropské úrovni zapotřebí investice do sítí.
To se využívá při postupech, jako je vypracování 
seznamu projektů společného zájmu. Je však důležité 
připomenout, že prioritní nebo strategicky důležité 
projekty nevyžadují k realizaci nutně financování 
na úrovni EU. Často jsou důležitější jiné nefinanční 
překážky (např. vydávání povolení). Proces výběru 
projektů společného zájmu má umožnit odstranění 
těchto překážek. Existují-li konkrétní překážky spo -
jené s financováním, zvažuje se podpora z rozpočtu 
EU (např. v rámci Nástroje pro propojení Evropy). 
Seznamy proto obvykle nejsou sestavovány výhradně 
s cílem stanovit priority pro investice z rozpočtu EU.
103
Seznam projektů společného zájmu je založen na 
důkladném posouzení, které se zdokonaluje zpřesně -
ním různých aspektů analýzy nákladů a přínosů (např. 
způsob ocenění bezpečnosti dodávek). Podle právních 
předpisů týkajících se Nástroje pro propojení Evropy je 
uvedení na seznamu jedním z předpokladů pro získání 
finanční podpory. Rozhodnutí o udělení podpory je 
však v souladu se stávajícím právním rámcem přijato 
po posouzení žádosti na základě souboru kritérií pro 
udělení, která zohledňují politické cíle a rovněž tech -
nické a finanční aspekty.
Odpověď Komise 76
Doporučení 1
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Útvary Komise stanovily jako prioritu v roce 2015 
prosazování pravidel třetího balíčku. Ve všech 28 člen -
ských státech byly v souvislosti s prováděním třetího 
balíčku provedeny kontroly souladu a orgány dotče -
ných členských států byly upozorněny na všechny 
záležitosti, jež nejsou slučitelné s právními předpisy 
upravujícími vnitřní trh.
Doporučení 2 a)
Toto doporučení je určeno členským státům. Komise 
však s doporučením souhlasí a při posuzování sou -
ladu s pravidly třetího energetického balíčku bude 
obzvláštní pozornost věnovat nezávislosti národních 
regulačních orgánů.
Doporučení 2 b)
Komise s doporučením souhlasí a zkoumá možnosti 
posílení stávajících pravomocí agentury ACER, a to 
i vůči členským státům, v zájmu jejího přizpůsobení 
realitě integrovanějších trhů.
Doporučení 3
Komise s tímto doporučením souhlasí.
K řešení problému týkajícího se nedostatečně roz -
vinutého obchodování prostřednictvím burz přijala 
Komise v oblasti zemního plynu a elektřiny nařízení, 
která zajistí povinné zřizování energetických burz 
(např. v oblasti zemního plynu nařízení o mechanis -
mech přidělování kapacity a o vyrovnávání a v oblasti 
elektřiny nařízení o přidělování kapacity a řízení pře -
tížení, které stanoví pravidla pro propojení trhů v celé 
EU). Mimoto se v současnosti provádí nařízení Evrop -
ského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 o integritě 
a transparentnosti velkoobchodního trhu s energií 
(REMIT).Prioritou ESI fondů na období 2014–2020 je podpora 
přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství, včetně 
investic do energetické účinnosti, obnovitelných 
zdrojů energie a inteligentních distribučních sítí, a to 
zejména s povinnými minimálními přidělenými část -
kami u EFRR. Pro konkrétní členské státy jsou důležité 
investice do ostatní energetické infrastruktury, jako 
je odstraňování překážek v klíčových síťových infra -
strukturách. V období od roku 2007 do roku 2013 i od 
roku 2014 do roku 2020 představují tyto investice 
v průměru přibližně 0,5 % celkové přidělené částky 
EFRR, Fondu soudržnosti a ESF, v některých členských 
státech je však tento podíl vyšší (přibližně 2 %), což 
zohledňuje vnitrostátní potřeby a priority.
112 b)
Provádění všech projektů spolufinancovaných z roz -
počtu EU je podrobně sledováno a žádosti před -
kladatelů projektů o změnu rozhodnutí o udělení 
grantu jsou pečlivě posouzeny, a nejsou-li předložené 
argumenty dostatečné, jsou zamítnuty.
Závěry a doporučení
113
Co se týká energetické infrastruktury, je důležité 
zmínit toto:
– Předpokládá se, že energetická infrastruktura 
bude financována sazbami pro uživatele a tr -
hem; finanční podpora z rozpočtu EU by proto 
měla být spíše výjimkou než pravidlem.
– Pokud byla poskytnuta finanční podpora, 
v některých regionech se bezpečnost dodávek 
významně zlepšila (viz např. příklady týkající se 
Evropského energetického programu pro hos -
podářské oživení v připomínce Účetního dvora 
v bodě 103 nebo řada auditovaných projektů, 
které byly financovány z Nástroje pro propojení 
Evropy nebo ESI fondů, jak je zmíněno v připo -
mínce Účetního dvora v bodech 109–111).
Odpověď Komise 77
budoucí poptávky, cen, rozvoje infrastruktury a dalších 
aspektů. Analýza jednoznačně prokazuje, že ne všechny 
plánované projekty budou zapotřebí. Probíhající proces 
výběru projektů společného zájmu vychází z tohoto 
posouzení. V zájmu dosažení lepšího posouzení potřeb 
s ohledem na trh se zemním plynem v EU byly zahájeny 
přípravné práce na strategii EU pro LNG a skladování 
plynu a Komise svou strategii týkající se LNG a sklado -
vání zveřejní v lednu 2016.
Doporučení 6 a)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Komise již začala provádět opatření v tomto smyslu. Tak 
je tomu zejména v případě skupiny na vysoké úrovni 
pro propojení plynových soustav ve střední a jihový -
chodní Evropě. Skupina má koordinovat úsilí o usnad -
nění přeshraniční a transevropské infrastruktury, která 
diverzifikuje dodávky plynu do regionu, a rovněž zavést 
harmonizovaná pravidla.
Doporučení 6 b)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Úsilí v tomto směru již vyvíjí v rámci regionálních 
iniciativ: jedním z hlavních cílů regionálních iniciativ je 
zaměřit se na překážky (fyzické nebo regulační) v pře -
shraniční infrastruktuře.
Doporučení 6 c)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Spolupráce provozovatelů přenosových nebo přeprav -
ních soustav je již v rámci mnoha prováděcích předpisů 
(„kodexy sítí“) týkajících se provozu sítí a obchodování 
s energií povinná.
V rámci iniciativy o uspořádání trhu s elektřinou zkoumá 
Komise možnosti posílené spolupráce a sdílené odpo -
vědnosti provozovatelů přenosových nebo přepravních 
soustav na základě koncepce regionálních iniciativ pro 
koordinaci bezpečnosti, zejména v úzce propojených 
regionech, a to jako první krok směrem k větší integraci 
provozovatelů přenosových nebo přepravních soustav 
na regionální úrovni.Doporučení 4
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Komisař pro opatření v oblasti klimatu a energetiku 
vyhlásil přijetí kodexů sítí jako prioritu. Komise ve spo -
lupráci s regulačními orgány, provozovateli přenosové 
nebo přepravní soustavy a ostatními zúčastněnými 
stranami intenzivně pracuje na přepracování navr -
hovaných kodexů sítí tak, aby byla zaručena jejich 
neutralita a zajištěno účinné uplatňování. Předpokládá 
se, že do konce roku 2015 bude výbor hlasovat o osmi 
z deseti navrhovaných kodexů sítí pro elektřinu.
Komise aktivně podporuje včasné zavedení kodexů 
sítí v rámci iniciativ v oblasti regionální spolupráce.
120
Sblížení cen nedosáhlo očekávaných výsledků, a to 
především kvůli velmi rozdílným státním interven -
cím, které zvýhodňují velmi odlišné formy dodávek 
elektřiny. Iniciativy v oblasti vnitřního trhu, například 
propojování trhů, však jistě vedly k sblížení cen (viz 
nedávné zkušenosti s propojováním trhů založeným 
na fyzikálních tocích) a mají potenciál tak činit i nadále, 
zejména v případě, že se členské státy rozhodnou pro 
větší sladění svých intervencí.
Doporučení 5 a)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Zatímco stávající cíl 10% propojenosti pro rok 2020 
vychází z výrobní kapacity, při modelování cíle 
v oblasti propojování na regionální úrovni nebo na 
úrovni jednotlivých zemí do roku 2030 budou náklady 
a potenciál obchodní výměny vzaty v úvahu a hrát 
důležitou úlohu. To zajistí potřebnou flexibilitu, aby 
bylo možno upravit minimální cíl 15% propojení elekt -
roenergetických sítí v roce 2030 potřebám trhu.
Doporučení 5 b)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Desetileté plány rozvoje sítě pro plyn z roku 2015 již 
zajišťují náležité posouzení potřeb v oblasti infra -
struktury na základě široké škály scénářů týkajících se 
Odpověď Komise 78
To se využívá při postupech, jako je vypracování 
seznamu projektů společného zájmu. Je však důležité 
připomenout, že prioritní nebo strategicky důležité 
projekty nevyžadují k realizaci nutně financování 
na úrovni EU. Často jsou důležitější jiné nefinanční 
překážky (např. vydávání povolení). Proces výběru 
projektů společného zájmu má umožnit odstranění 
těchto překážek. Existují-li konkrétní překážky spo -
jené s financováním, zvažuje se podpora z rozpočtu 
EU (např. v rámci Nástroje pro propojení Evropy). 
Seznamy proto obvykle nejsou sestavovány výhradně 
s cílem stanovit priority pro investice z rozpočtu EU.
Doporučení 8
Komise s tímto doporučením částečně souhlasí.
Co se týká stanovování priorit, Komise připomíná, 
že zlepšení postupů plánování je součástí mechani -
smu pravidelné spolupráce se všemi zúčastněnými 
stranami.
Výběr projektů společného zájmu má například určit 
projekty, které nejvíce přispějí k dosažení cílů energe -
tické politiky EU (dostupnost, bezpečnost dodávek, 
udržitelnost).
Do konce roku 2016 bude zavedena důkladnější 
analýza potřeb spojující trhy s elektřinou i zemním 
plynem. Viz odpověď Komise k doporučení 7 písm. a).
Co se týká financování, při výběru opatření pro 
finanční podporu se u projektů, u nichž byla zjištěna 
potřeba veřejné podpory, bere v úvahu vyspělost 
a jiná hodnotící kritéria. Komise úzce spolupracuje 
s EIB a ostatními zúčastněnými stranami s cílem zvýšit 
technickou pomoc při zlepšování seznamu projektů 
strategického zájmu. Nepředpokládají se proto žádná 
další opatření.Doporučení 7 a)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Komise již v tomto směru vyvíjí úsilí. Soustavně se 
pracuje na vyhotovení desetiletých plánů rozvoje sítě 
a (od roku 2013) na související analýze nákladů a pří -
nosů. V čl. 11 odst. 8 nařízení o TEN-E se předpokládá, 
že evropské sítě provozovatelů elektroenergetických 
přenosových soustav a plynárenských přepravních 
soustav (ENTSO) vypracují model (propojené) elek -
trické a plynárenské sítě a do 31. prosince 2016 jej 
předloží Komisi a agentuře ACER. Komise zajistí, aby 
k tomu došlo včas.
Doporučení 7 b)
Komise s tímto doporučením částečně souhlasí.
Vytvoření interních kapacit pro analýzy a modelování 
by mohlo mít značné dopady na zdroje, a to buď 
v Komisi, nebo agentuře ACER. Za vhodnou alterna -
tivu lze považovat zajištění těchto kapacit u sítí ENTSO 
pod dohledem a kontrolou ze strany agentury ACER 
a Komise.
Doporučení 7 c)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Analýzu nákladů a přínosů energetického systému 
v celé šíři, na níž je založeno plánování a posouzení 
potřeb, a desetileté plány rozvoje sítě vypracovávají 
sítě ENTSO v úzké spolupráci s Komisí a agenturou 
ACER.
125
V oblasti zemního plynu i elektřiny zajišťuje proces 
vypracovávání desetiletých plánů rozvoje sítě přísluš -
nými sítěmi ENTSO náležitý přehled o tom, kde jsou na 
evropské úrovni zapotřebí investice do sítí.
Odpověď Komise 79
126
Pokud jde o ESI fondy, EFRR má v rámci tematického 
cíle týkajícího se podpory udržitelné dopravy a odstra -
ňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách 
zlepšit bezpečnost dodávek energie na domácím trhu 
i u sousedních zemí. Bezpečnost dodávek je jedním 
z cílů vnitřního trhu. Předběžné podmínky v rámci 
ESI fondů, které byly zavedeny v regulačním rámci na 
období 2014–2020 s cílem zajistit účinnost a efekti -
vitu investic z ESI fondů, přispějí k provedení reforem 
vnitřního trhu a pomohou lépe realizovat projekty 
financované z ESI fondů.
Nástroj pro propojení Evropy má jednoznačně cíle 
týkající se vnitřního trhu s energií, jak je uvedeno 
v článku 4 nařízení. To je vyzdviženo jako jeden z pri -
oritních cílů, jimiž se podle čl. 17 odst. 6 mají zabývat 
první dva pracovní programy.
Financování z Nástroje pro propojení Evropy však 
nelze spojit s existencí/neexistencí reforem vnitřního 
trhu s energií, jak je objasněno v odpovědi Komise 
k doporučení 9.
Doporučení 9
Komise s tímto doporučením nesouhlasí.
Komise je pevně přesvědčena o tom, že k zajištění 
účinného vnitřního trhu s energií je zapotřebí stejný 
pokrok v oblasti infrastruktury i regulace trhu. Zave -
dení přísné podmíněnosti právně vymahatelným způ -
sobem by však bylo příliš složité a rizika by poškodila 
rozvoj potřebné infrastruktury.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Cílem auditu bylo zjistit, zda provádění opatření politiky 
vnitřního trhu s energií a výdaje EU na energetickou 
infrastrukturu účinně zajišťují přínosy v  oblasti 
bezpečnosti dodávek energie. Cíle EU, jímž bylo dokončit 
vnitřní trh s energií do roku 2014, nebylo dosaženo. 
Energetická infrastruktura v Evropě obecně zatím není 
koncipována pro plně integrované trhy, a proto v současné 
době účinně nezajišťuje bezpečnost dodávek energie. 
Finanční podpora z rozpočtu EU v oblasti energetické 
infrastruktury přispívá k  vnitřnímu trhu s  energií 
a k bezpečnosti dodávek energie jen v omezené míře.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR