Kromě toho bylo uplatněno řízení o nesplnění povinnosti s cílem zajistit vysokou úroveň bezpečnosti v jaderném odvětví a prosazovat pravidla EU týkající se jaderné bezpečnosti, odpovědného a bezpečného nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a radiační ochrany pracovníků, pacientů a široké veřejnosti.

V roce 2019 Komise dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti pěti členským státům a rozhodla, že podá k Soudnímu dvoru žalobu proti Itálii z důvodu neprovedení opatření podle směrnice o základních bezpečnostních standardech . Soudní dvůr rovněž vyhověl žalobním nárokům Komise v rámci rozsudku proti Itálii kvůli porušení požadavku oznámit konečný přijatý vnitrostátní program pro nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem podle směrnice o radioaktivním odpadu .

Se vstupem v platnost balíčku opatření „Čistá energie pro všechny Evropany“ se pozornost zaměří na sledování pokroku členských států při dosahování cílů EU v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti do roku 2030. Komise bude rovněž sledovat své integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu na období 2021–2030. Prosazování pravidel EU v oblasti energetiky zůstane základním pilířem strategie energetické unie.





Provádění Pařížské dohody o změně klimatu

Politické směry předsedkyně Komise von der Leyenové vyzývají Evropu, aby se stala do roku 2050 prvním klimaticky neutrálním kontinentem na světě. Sdělení Zelená dohoda pro Evropu , které bylo zveřejněno v prosinci 2019, stanoví ambiciózní akční plán v řadě politických oblastí pro dosažení tohoto cíle. V březnu 2020 Komise navrhla, aby byla neutralita z hlediska klimatu do roku 2050 zakotvena do nového právního rámce pro klima , a později v tomto roce předloží plán na odpovědné zvýšení stávajícího cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 nejméně na 50 % a směrem k 55 % (ve srovnání s rokem 1990).

Plně provedené a prosazované právní předpisy mají zásadní význam pro dosažení současného cíle do roku 2030, kterým je alespoň 40% snížení (oproti roku 1990), a vytvoření pevného základu pro zvýšení úrovně ambicí. Do října 2019 měly členské státy provést směrnici o posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií s cílem připravit se na čtvrtou fázi systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) na období 2021–2030. Komise v současné době provádí přezkum stavu provádění a přijme podle potřeby opatření k prosazování práva, pokud již neprobíhají.

Pokud jde o lodní dopravu, Komise v roce 2019 poprvé zveřejnila komplexní informace o emisích CO2 z lodí vplouvajících do přístavů v Evropském hospodářském prostoru. Pokud jde o letectví, Komise v roce 2019 stanovila rámec, který umožňuje v EU provádění pravidel pro monitorování, vykazování a ověřování emisí z letectví pro účely provádění celosvětového tržního opatření (CORSIA) Mezinárodní organizace pro civilní letectví.

Pokud jde o ochranu ozonové vrstvy, Komise v roce 2019 dokončila hodnocení provádění a výkonnosti nařízení o ozonové vrstvě a v roce 2020 zahájí posouzení dopadu s cílem prozkoumat, zda a jak by se toto nařízení mohlo dále zlepšit. V roce 2020 Komise rovněž zahájí hodnocení a posouzení dopadu nařízení o fluorovaných skleníkových plynech .



IV.Integrovanější a spravedlivější vnitřní trh se silnější průmyslovou základnou

Jednotný trh EU zůstává pro občany a podniky i nadále nejcennějším aktivem Evropy. Poskytuje podnikům ohromné příležitosti a spotřebitelům zajišťuje větší výběr a lepší ceny. Umožňuje lidem cestovat, žít, pracovat a studovat tam, kde chtějí. Tyto přínosy se však nemohou projevit, nejsou-li pravidla jednotného trhu uplatňována a prováděna nebo jsou-li narušována jinými překážkami.

Zajištění nerušené hospodářské soutěže

Činnost Komise v oblasti kontroly porušování hospodářské soutěže posiluje vnitřní trh tím, že podporuje rovné podmínky.

V roce 2019, po ověření úplnosti a souladu prováděcích opatření směrnice o určitých pravidlech upravujících žaloby o náhradu škody podle vnitrostátního práva v případě porušení právních předpisů členských států a Evropské unie o hospodářské soutěži , došla Komise k závěru, že směrnice byla v plném rozsahu a řádně provedena, a uzavřela všechna řízení o nesplnění povinnosti, jež v této souvislosti zahájila.

Důsledné prosazování negativních rozhodnutí o státní podpoře má zásadní význam pro důvěryhodnost kontroly státní podpory prováděné Komisí. Řízení, které vyžaduje, aby členský stát navrátil protiprávní státní podporu, je důležitou součástí činnosti Komise v oblasti kontroly porušování hospodářské soutěže.

Komise se rozhodla podat žalobu k Soudnímu dvoru na Řecko za nesplnění rozhodnutí z roku 2017. Soudní dvůr odsoudil Řecko za neprovedení rozhodnutí Komise z roku 2014, které po Řecku požadovalo navrácení 135,8 milionu EUR neslučitelné státní podpory od společnosti Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. Více než pět let po přijetí rozhodnutí Komise a v rozporu s rozsudkem Soudního dvora a upomínkou Komise Řecko dosud neslučitelnou státní podporu nevrátilo. Komise nyní žádá, aby Soudní dvůr uložil Řecku finanční sankce za neprovedení rozhodnutí Soudního dvora.

Zajištění volného pohybu pracovníků

EU vypracovala rozsáhlý soubor pravidel pro volný pohyb pracovníků, vysílání pracovníků a koordinaci sociálního zabezpečení. Pokud tato pravidla nejsou dodržována, dochází k podkopání důvěry a spravedlnosti na jednotném trhu. Zejména byly vyjádřeny obavy ohledně toho, že mobilní pracovníci jsou zranitelní, pokud jde o zneužívání nebo odpírání jejich práv, a ohledně podniků, které musí fungovat v nejistém, nejasném nebo nespravedlivém podnikatelském prostředí.