CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 13.5.2015  
COM(2015) 268 final  
  
Doporučení pro  
DOPORUČENÍ RADY  
k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015   
 
CS 2   CS  
 
Doporučení pro  
DOPORUČENÍ RADY  
k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015  
RADA EVROPSKÉ UNIE,  
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 
4 této smlouvy,  
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských 
politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,  
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 
2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy2, a zejména na čl. 6 odst. 1 
uvedeného nařízení,  
s ohledem na doporučení Evropské komise3, 
s ohledem na usnesení  Evropského parlamentu4, 
s ohledem na závěry Evropské rady,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,  
s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,  
vzhledem k těmto důvodům:  
(1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii 
pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci 
hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na kl íčové oblasti, v nichž je třeba 
přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a 
konkurenceschopnost.  
(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o 
hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010 –
2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik 
zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované 
                                                 
1 Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.  
3 COM(2015) 268.  
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
CS 3   CS hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých 
vnitr ostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.  
(1) Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem 
Nizozemska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability 
Nizozemska z roku 2014. Dne 28. listopadu 20 14 Komise v souladu s nařízením 
(EU) č. 473/20135 představila své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu 
Nizozemska na rok 20156. 
(2) Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu7, jež zahájila evropský 
semestr koordinace hospodářských politik pro  rok 2015. Téhož dne Komise na 
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování8, ve které je 
Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový 
přezkum.  
(3) Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, 
urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.  
(4) Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 20159. V 
této zprávě by l posouzen pokrok, který Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených 
doporučení přijatých dne 8. července 2014. Uvedená zpráva rovněž obsahuje 
výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. 
Komise na základě své analýzy dospěla k zá věru, že se Nizozemsko potýká s 
makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a 
monitorování. Přetrvávají rizika plynoucí z vysoké úrovně soukromého zadlužení a 
je třeba jim věnovat pozornost i přesto, že nedávno přijatá opatření podpo rují oživení 
trhu s bydlením a omezení růstu hypotečních úvěrů. Přestože vysoký přebytek 
běžného účtu částečně souvisí se strukturou ekonomiky, mohla by být struktura 
důchodového a daňového systému potenciálním zdrojem neefektivní alokace 
kapitálu.  
(5) Dne 30.  dubna 2015 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 
2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba 
programy posuzovány současně.  
(6) Na Nizozemsko se v  současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o  stabil itě a růstu 
a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve  svém programu stability z  roku 2015 vláda 
plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru na  1,8 % HDP 
v roce 2015 a  dále na  0,7 % HDP v  roce 2018. Vláda plánuje v průběhu 
programového obdob í splnit střednědobý cíl v  podobě strukturálního schodku ve  výši 
0,5 % HDP. Podle programu stability má poměr veřejného dluhu k  HDP v  roce 2015 
dosáhnout své maximální hodnoty 68,8  % a poté má postupně klesat až na  66,1 % 
v roce 2018. Makroekonomický scéná ř, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, 
je reálný. Komise ve  své prognóze z  jara 2015 očekává, že  strukturální saldo splní 
střednědobý cíl a dosáhne –0,3 % HDP v  roce 2015 a  –0,4 % HDP v  roce 2016. Na 
základě posouzení programu stability a s ohledem  na prognózu Komise z jara 2015 
se Rada domnívá, že Nizozemsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu 
dodržet. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, studijním výsledkům a  míře 
                                                 
5 Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.  
6 C(2014) 8810.  
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD(2015) 38.  
 
CS 4   CS hospodářského rozvoje Nizozemska je objem veřejných výdajů na  výzkum a  vývoj, 
které v roce 2013 dosahovaly 0,84 % HDP, nízký. Veřejné výdaje v  této oblasti mají 
od roku 2014 klesající tendenci a objem soukromých výdajů na výzkum a vývoj 
zůstává nízký. Přesunutí veřejných výdajů na  inovace a  výzkum, zejména základní 
výzkum, a  provedení rámcových politik s  cílem uvolnit investice soukromého 
sektoru do  výzkumu a vývoje by napomohly  posílení dlouhodobého růstového 
potenciálu nizozemské ekonomiky.  
(7) Stěžejní výzvu představuje trh s bydlením, na němž se v průběhu desetiletí 
nashromáždil y nepružné prvky a pobídky deformující trh, které se projevují u 
financování bydlení i u odvětvových úspor. Tendence domácností navyšovat hrubý 
hypoteční dluh, za nějž ručí svým nemovitým majetkem, do značné míry odráží 
dlouhodobé fiskální pobídky, zejména  možnost úplného daňového odpočtu 
hypotečních úroků. Od roku 2012 bylo provedeno několik opatření, která tyto 
pobídky částečně řeší. Některá z těchto opatření se týkají daňového zacházení s 
prostředky na financování bydlení. Postupný přechod k omezení možn osti daňového 
odpočtu hypotečních úroků a ke zvýšení motivace pro amortizaci je na místě. 
Zavádění tohoto opatření je však příliš pomalé na to, aby významně ovlivnilo 
chování při amortizaci, a výrazná daňová pobídka k investicím do neproduktivních 
aktiv bu de přetrvávat. Poměr úvěru k hodnotě ve výši 100 %, jehož má být dosaženo 
v roce 2018, je stále vysoký. Trh s nájemním bydlením brzdí regulace a existence 
velice rozsáhlého sektoru sociálního bydlení, který se rovněž potýká s dlouhými 
pořadníky. Zavádění v ětší diferenciace ve výši nájmů v závislosti na příjmu 
představuje v sektoru sociálního bydlení krok správným směrem, ale její dopad je 
omezený. Na základě nového zákona budou společnosti působící v oblasti bydlení 
muset oddělit činnosti obecného hospodářs kého zájmu (tj. sociální bydlení) od 
ostatních činností. Teprve v budoucnu se ukáže, zda to povede k zamýšlenému 
přesměrování sociálního bydlení k lidem v nouzi a zajistí, aby bylo sociální bydlení k 
dispozici znevýhodněným osobám, které nejsou schopny byd lení získat za tržních 
podmínek.  
(8) Dlouhodobá udržitelnost důchodového systému se zlepšila. Kromě toho, že postupně 
zvyšuje zákonný věk odchodu do důchodu v rámci prvního pilíře z 65 let v roce 2012 
na 67 v roce 2023, přičemž následně bude navázán na střední  délku života, schválilo 
Nizozemsko komplexní reformu soukromě financovaného pilíře důchodového 
systému a systému dlouhodobé péče. Byl zdokonalen finanční dohled nad 
důchodovými fondy a systém je nyní odolnější vůči finančním otřesům. Uvedená 
opatření dopl nily úspěšné reformy motivující starší pracovníky k tomu, aby pracovali 
déle. Reformy dlouhodobé péče přesunuly odpovědnost na obce, což přineslo snížení 
celkových výdajů a důraz na zvýšení efektivity. Kvalitu a přístupnost dlouhodobé 
péče je třeba monitor ovat.  
(9) Mezi zbývající výzvy patří vhodné rozdělení nákladů v rámci jednotlivých generací a 
mezi generacemi a také rizika nad rámec přijatých pravidel týkajících se indexace a 
finančních rezerv (rámec pro finanční posouzení), zejména snížením příspěvků 
mladý ch lidí. Pokud by se zlepšila pojistněmatematická spravedlnost příspěvků do 
druhého pilíře, mohly by domácnosti své finanční prostředky vynakládat způsoby, 
jež by více podporovaly růst.  
(10) Cílem komplexní reformy právních předpisů týkajících se ochrany zaměst nanosti, 
přijaté v roce 2014, je zvýšení účasti a mobility na trhu práce. Byly omezeny daňové 
aspekty odrazující od práce. Právní předpisy přijaté parlamentem stanoví pro 
zaměstnavatele kvóty pro přijímání zaměstnanců s postižením. Dopad těchto opatření 
 
CS 5   CS bude možné plně posoudit až po jejich provedení. K lepší integraci lidí na okraji 
pracovního trhu, včetně osob z přistěhovaleckého prostředí, jsou nutná další opatření.  
(11) Zohlední -li se povinné nedaňové platby, je daňové zatížení práce v Nizozemsku 
výrazně vyš ší než průměr EU a existuje prostor k přesunu zdanění na faktory, které 
méně škodí růstu. Plánovaná daňová reforma by přispěla ke zvýšení účasti na trhu 
práce. Po jejím přijetí bude nutné pozorně sledovat její dopady.  
(12) V kontextu evropského semestru provedl a Komise komplexní analýzu hospodářské 
politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2015. 
Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá 
v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku ad resována v předchozích letech. 
V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně -ekonomickou 
politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož 
celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posíli t tím, že pro budoucí 
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v 
rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.  
(13) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Nizozems ka, 
přičemž její stanovisko10 je, že Nizozemsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu 
dodržuje.  
(14) Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení 
přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení 
podle článku 6 na řízení (EU) č.  1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených 
doporučení č. 1 až 3.  
(15) V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské 
politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní 
doporučení členským států m, jejichž měnou je euro. Nizozemsko by mělo zaručit 
plné a včasné provedení také těchto doporučení,  
DOPORUČUJE Nizozemsku v období 2015 –2016:  
1. Přesunout veřejné výdaje na  podporu investic do  výzkumu a vývoje a pracovat na 
rámcových podmínkách pro zvýšení výdajů soukromého sektoru na  výzkum a vývoj 
s cílem zvrátit klesající trend veřejných výdajů na výzkum a vývoj a  zvýšit potenciál 
pro hospodářský růst.  
2. Urychlit omezování daňových odpočtů hypotečních úroků, aby se snížily daňové 
pobídky k invest icím do neproduktivních aktiv. Na trhu s nájemním bydlením 
stanovit více tržně orientovaný cenový mechanismus a v sektoru sociálního bydlení 
dále provázat nájmy s příjmy domácností.  
3. Snížit příspěvky do druhého pilíře důchodového systému pro osoby v rané  fázi 
pracovního života.  
V Bruselu dne  
 Za Radu  
 předseda  
                                                 
10 Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.