Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU pro půdu do roku 2030 – Využití přínosů zdravé půdy pro lidi, potraviny, přírodu a klima

(COM(2021) 699 final)

(2022/C 290/21)

Zpravodaj: Arnaud SCHWARTZ

Žádost o vypracování stanoviska Evropská komise, 20. 12. 2021 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí Přijato v sekci 8. 3. 2022 Přijato na plenárním zasedání 23. 3. 2022 Plenární zasedání č. 568 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 169/0/5

1. Závěry a doporučení

1.1. Výbor vítá sdělení Evropské komise Strategie pro půdu do roku 2030 a přeje si být pravidelně informován a aktivně přispívat k přípravě návrhu týkajícího se ochrany půdy.

1.2. Půda je strategickým a ohroženým hospodářským a environmentálním aktivem a zasluhuje si mít rámec v podobě cílů, programů a předpisů. Výbor naléhavě vyzývá Komisi, aby prosazovala evropský právní rámec, který by umožnil účinně předcházet degradaci půdy, podporovat programy obnovy a stanovit plán pro dosažení dobrého zdraví půdy. Výbor rovněž vyzývá, aby byly na provádění strategie pro půdu přiděleny z evropského rozpočtu nezbytné prostředky.

1.3. K provádění strategie zamýšlí Komise přijmout právní rámec pro zdraví půdy. EHSV nicméně doporučuje provést plánované posouzení dopadu a až poté rozhodnout o nejvhodnějších nástrojích. Za účelem zajištění rovných podmínek pro všechny zainteresované subjekty působící v hospodářských odvětvích souvisejících s půdou a jejím využíváním EHSV rovněž doporučuje, aby se rámec řídil následujícími zásadami: — stanovení jasné definice „zdravé půdy“, ukazatelů a prahových hodnot vypracovaných na vědecky podloženém základě, — stanovení jasných cílů pro rok 2030 na základě definice „zdravé půdy“, — zajištění odpovídající úrovně ochrany životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, — plné respektování zásady subsidiarity vzhledem k různorodosti půd, různorodosti způsobů využívání a požadavků na využívání, různým geologickým, klimatickým a krajinným podmínkám, i odlišným rizikům a již existujícím vnitrostátním pravidlům, — upřednostňování opatření v oblasti vzdělávání, poradenství, předávání znalostí a pobídek na ochranu půdy před navyšováním zákonných povinností, — udržení administrativní zátěže pro všechny aktéry na přiměřené úrovni a zároveň zajištění její cenové dostupnosti.

1.4. Výbor doporučuje vést o obsahu této legislativní iniciativy co nejširší diskusi s hospodářskými a sociálními subjekty a s organizacemi občanské společnosti. Z tohoto důvodu Výbor vyzývá Komisi, aby návrh předložila co nejdříve, a poskytla tak dostatek času na diskusi před hlasováním o jeho znění v rámci současného legislativního období.

1.5. Výbor zdůrazňuje, že je třeba se zabývat všemi aspekty degradace půdy, se zvláštním důrazem na téma kontaminace půdy, záboru půdy z důvodu městské zástavby a infrastruktury a téma úbytku organické hmoty v zemědělské půdě, neboť tyto jevy mají obzvláště hluboký a potenciálně nevratný dopad na zdraví půdy a na její schopnost poskytovat ekosystémové služby.

1.6. V Evropě existuje velká půdní rozmanitost, která odráží rozdíly v klimatických a geologických podmínkách a ve využívání půdy. Rozdíly existují i v typech a intenzitě rizik, jimž je půda vystavena, a proto by strategie vypracované za účelem předcházení degradaci půdy měly být uzpůsobeny různým zeměpisným podmínkám a kulturním souvislostem. Právní předpisy členských států v oblasti ochrany půdy jsou nestejnorodé a roztříštěné, a politické ani legislativní rámce řady členských států vůbec nezohledňují četné hrozby, jimž je půda vystavena.

1.7. Výbor rovněž poukazuje na zásadní a naléhavou potřebu řešit dopady na půdu způsobené člověkem kvůli změně klimatu. Výbor proto důrazně doporučuje, aby byla do nové strategie EU pro půdu zahrnuta opatření proti erozi a dezertifikaci v souvislosti s extrémními povodněmi, suchem a požáry.

1.8. EHSV vyjadřuje velké znepokojení nad záborem půdy spojeným s procesem urbanizace, neboť se v převážné většině případů jedná o úrodnou půdu v rovinatých a pobřežních oblastech. Cíl „nulového čistého záboru půdy“, jehož má být dosaženo do roku 2050, musí být provázen pobídkami, které mají motivovat k opětovnému využívání opuštěných pozemků a obnově nevyužívaných nepropustných povrchů.

1.9. Výbor považuje za prioritu, která je v souladu s výzvou, jíž je oběhové hospodářství účinně využívající zdroje, zachovat ekologickou produktivitu půd v Evropě, a snížit tak stopu poptávky EU vůči třetím zemím. Považuje za absolutní prioritu dokončit iniciativy týkající se záruk, že mezinárodní obchod nezpůsobuje odlesňování.

2. Souvislosti

2.1. Evropská komise zveřejnila 20. května 2020 návrh Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030. Zdůrazňuje v něm, že „půda je nesmírně důležitý neobnovitelný zdroj, který je životně důležitý pro lidské zdraví a ekonomické zdraví, jakož i pro produkci potravin a nových léků“ ( 1 ) , a upozorňuje, že je třeba řešit zábor půdy a obnovit půdní ekosystémy. Dále v něm Komise oznámila, že v roce 2021 hodlá aktualizovat tematickou strategii EU pro ochranu půdy a vytvořit v rámci programu Horizont Evropa misi zaměřenou na „zdravou půdu a potraviny“, jejímž cílem bude vypracovat řešení umožňující obnovit zdraví a funkce půdy.

2.2. Evropský parlament přijal dne 28. dubna 2021 usnesení o ochraně půdy, v němž zdůraznil potřebu chránit evropskou půdu, udržitelně ji obhospodařovat a obnovovat ji, aby byla zachována její multifunkční úloha, umožňovala produkci zdravých potravin a surovin a mohla společnosti poskytovat řadu ekosystémových služeb. Parlament v něm upozorňuje, že zdravá půda je nepostradatelná pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, včetně klimatické neutrality a obnovy biologické rozmanitosti. Kromě toho poukazuje na rozdílné podmínky v jednotlivých členských státech vzhledem k jejich odlišným režimům ochrany půdy a vyzývá Komisi, „aby při plném dodržení zásady subsidiarity navrhla celounijní společný právní rámec pro ochranu a udržitelné využívání půdy“.

2.3. Dne 9. června 2021 Evropský parlament uvítal návrh Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 a schválil usnesení, v němž mezi téměř 200 doporučeními velmi zdůrazňuje ústřední úlohu biologické rozmanitosti půdy. Komisi v něm znovu naléhavě vyzval, aby předložila návrh na vytvoření společného právního rámce pro ochranu půdy a „pro účinné začleňování ochrany půdy do všech příslušných politik EU“. Zároveň upozorňuje na to, že „EU se zavázala k dosažení neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030, avšak tento cíl pravděpodobně nebude dosažen“, jak vyplývá ze zvláštní zprávy Evropského účetního dvora ( 2 )

2.4. Dne 17. listopadu 2021 zveřejnila Komise v rámci Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti návrh Strategie EU pro půdu s podtitulem „Využití přínosů zdravé půdy pro lidi, potraviny, přírodu a klima“.

2.5. Komise v něm v souladu se strategickým posláním Zelené dohody pro Evropu aktualizuje předchozí strategii pro půdu tak, aby umožnila řešit krizi v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a podporovala ambice EU, pokud jde o globální opatření týkající se půdy.

2.6. Tato strategie má rozhodujícím způsobem přispět k dosažení řady cílů Zelené dohody, mezi které patří mimo jiné: bojovat proti desertifikaci a obnovovat degradovanou půdu a usilovat o dosažení světa s neutrální degradací půdy do roku 2030 (cíl udržitelného rozvoje 15.3); přispívat k pohlcování skleníkových plynů; do roku 2027 dosáhnout dobrého ekologického a chemického stavu povrchových a podzemních vod; do roku 2030 snížit ztráty živin o 50 % a celkové používání a riziko pesticidů o 50 %; snížit znečištění půdy na úrovně, které již nejsou považovány za škodlivé pro lidské zdraví a přírodní ekosystémy, a tím do roku 2050 vytvořit prostředí bez toxických látek a dosáhnout do roku 2050 nulového čistého záboru půdy ( 3 )

2.7. Strategie definuje „zdravou půdu“ jako půdu, která je v dobrém chemickém, biologickém a fyzikálním stavu, a je tedy schopna trvale poskytovat co nejvíce očekávaných ekosystémových služeb, jako je zajišťování potravin a biomasy, uchovávání a filtrování vody, koloběh minerálních živin, podpora života a biologické rozmanitosti, ukládání uhlíku a podpora lidských činností, krajiny a kulturního dědictví. Tato definice je v souladu s definicí, kterou uvádějí organizace OSN ( 4 ) . Podle vize uvedené ve strategii by dobrého zdraví půdy mělo být dosaženo do roku 2050, a to prostřednictvím závazků k udržitelnému využívání půdy a úsilí o její obnovu. Evropská komise odhaduje, že přímým důsledkem stávajících postupů obhospodařování je to, že 60 % až 70 % půdy v EU není v současné době v dobrém stavu ( 5 ) , přičemž situace se v jednotlivých členských státech značně liší. Nicméně cíl 75 % půdy v dobrém stavu do roku 2030 díky zásadní změně stávajících postupů obhospodařování půdy je uskutečnitelný a nutný ( 6 )

2.8. Cílem strategie je zajistit stejnou úroveň ochrany půdy jako v případě vody a ovzduší a napravit nedostatek právních předpisů týkajících se půdy na úrovni EU. Komise v ní proto oznamuje, že po posouzení dopadů, analýze subsidiarity a konzultaci se zúčastněnými stranami a členskými státy bude do roku 2023 vypracován právní rámec pro zdraví půdy. Ten by se měl zabývat přeshraničními dopady degradace půdy a zajistit soudržnost politik na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, aby bylo možné sledovat cíle strategie.

2.9. Strategie zahrnuje kombinaci nových dobrovolných a právně závazných opatření, která budou vyvinuta při plném dodržování zásady subsidiarity, budou vycházet ze stávajících vnitrostátních politik týkajících se půdy a jejich cílem bude: — zlepšit ochranu organických půd a rašelinišť, — podporovat iniciativu Komise zaměřenou na udržitelné uhlíkové cykly, včetně odměňování za používání postupů podporujících ukládání uhlíku v zemědělské půdě, — podporovat opětovné využívání vytěžené zeminy, včetně zavedení „pasu“, jenž by měl zajistit, aby byla tato zemina bezpečně přepravována, upravována a opětovně využívána, — požadovat, aby si členské státy v souladu s cílem „nulového čistého záboru půdy“ do roku 2050 stanovily do roku 2023 vnitrostátní cíle týkající se zmenšení plochy zabrané novou zástavbou a infrastrukturou a zavedly hierarchii pro lepší využívání městské zeminy, přičemž by měly upřednostnit opětovné využívání zastavěného prostředí a postupně zrušit místní daňové zvýhodnění v případě transformace zemědělské půdy ve městech, — podporovat bezpečnou a udržitelnou recyklaci organické hmoty, jako je kompost, digestát, kal z čistíren odpadních vod, zpracovaný hnůj a další odpady ze zemědělství, — posuzovat, chránit a obnovovat biologickou rozmanitost půdy, — integrovat a koordinovat hospodaření s půdou a vodou a podporovat přijímání přírodě blízkých řešení pro hospodaření s povrchovou a dešťovou vodou, — podporovat udržitelné hospodaření s půdou v zemědělství, — sledovat trendy v oblasti desertifikace a přijímat opatření ke zmírnění a prevenci degradace půdy, — předcházet znečišťování půdy regulací a omezením používání mikroplastů, polyfluorovaných alkylových sloučenin (PFAS) a dalších toxických chemických látek a jejich uvolňování do půdy, — spolupracovat s členskými státy na identifikaci kontaminovaných míst a jejich sanaci, — posoudit proveditelnost zavedení osvědčení o zdravotním stavu půdy v případě transakcí s půdou, — zlepšit monitorování půdy a zavést digitální nástroje pro hospodaření s živinami, — vyčlenit značné finanční prostředky na výzkumnou činnost v oblasti biologické rozmanitosti půdy a na hledání řešení degradace a kontaminace půdy, — spustit akce zaměřené na komunikaci, vzdělávání a zapojení občanů s cílem podpořit zdraví půdy.

2.10. EHSV ve svém stanovisku NAT/713 z roku 2017 s názvem Využívání půdy k udržitelné produkci potravin a ekosystémovým službám souhlasil s tím, že pro udržitelné využívání a ochranu půdy, a to zejména zemědělské půdy, by měl rozhodující význam aktualizovaný rámec politiky EU, který by obsahoval definici dobrého stavu půdy a jednotnou terminologii a harmonizovaná kritéria pro monitorování, a vyzval k začlenění zásad udržitelného hospodaření s půdou do politických opatření EU.

3. Obecné připomínky

3.1. Výbor vítá návrh Strategie EU pro půdu do roku 2030, který předložila Komise jakožto nedílnou součást Zelené dohody. Ztotožňuje se s vizí uvedenou v této strategii, podle níž je zapotřebí proměnit hrozby v podobě změny klimatu, úbytku biologické rozmanitosti a zhoršování stavu životního prostředí v příležitost, jak transformovat EU na moderní a konkurenceschopnou ekonomiku účinně využívající zdroje.

3.2. Výbor uznává strategickou úlohu zdravé půdy, která jako celek a ve vší své rozmanitosti představuje jeden z nejdůležitějších přírodních statků, na něž se občané mohou spolehnout, pokud jde o jejich blahobyt a bezpečnost.

3.3. Výbor si je vědom toho, že půda je jedinečným a omezeným zdrojem, který je ohrožován různými tlaky. Degradace půdy a s ní spojená ztráta úrodnosti mohou přispět k evropské stopě na globální půdě a vést ke zvýšené závislosti na dovozu potravinových a nepotravinových surovin ze třetích zemí, v nichž nárůst nevhodného pěstování spouští procesy degradace půdy spojené s odlesňováním a emisemi skleníkových plynů.

3.4. Výbor zdůrazňuje, že je bezpodmínečně nutné dokončit iniciativy, jež by měly zavést záruky, že obchod se třetími zeměmi nezpůsobuje odlesňování. V souladu s výzvou, kterou představuje vytvoření oběhového hospodářství účinně využívajícího zdroje, považuje za prioritu snížit vliv domácí poptávky prostřednictvím ochrany a obnovy dlouhodobé ekologické produktivity evropské půdy. Udržitelnější využívání půdy založené na zásadách agroekologie může v evropském i celosvětovém měřítku výrazně přispět k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů udržitelného rozvoje stanovených v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030.

3.5. Je nutné překonat restriktivní pojetí půdy jako pouhé platformy pro zástavbu a činnost: půda je totiž složitý biotický systém, na němž závisí poskytování ekosystémových služeb a základních statků, přičemž hospodaření s ní vyžaduje odpovídající řízení, které zahrnuje správu ze strany vlastníků půdy a uživatelů, odpovědnost místních správců a úlohu vlád jednotlivých států. Je zapotřebí, aby Evropa zaujala vedoucí postavení, neboť výzvy v oblasti potravinového zabezpečení, uchovávání vody, zachování biologické rozmanitosti a reakce na změnu klimatu jsou úzce spjaty s dobrým hospodařením s půdou.

3.6. Výbor zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby strategie pro půdu využívala k udržitelnému hospodaření s půdou spravedlivé metody a nástroje, jež jsou v souladu se zásadou subsidiarity. Pro každou správní úroveň odpovědnou za otázky půdy musí být určeny příslušné úkoly a pravomoci a vyčleněny odpovídající zdroje při přidělování finančních prostředků. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře malých venkovských komunit. Výbor rovněž vyzývá k většímu zapojení občanů, organizací občanské společnosti, odborů a podniků a ke sdílení odpovědnosti a zdrojů při dosahování cíle boje proti degradaci půdy.

3.7. K provádění strategie zamýšlí Evropská komise přijmout právní rámec pro zdraví půdy. EHSV nicméně doporučuje provést plánované posouzení dopadu a až poté rozhodnout o nejvhodnějších nástrojích. Za účelem zajištění rovných podmínek pro všechny zainteresované subjekty působící v hospodářských odvětvích souvisejících s půdou a jejím využíváním EHSV rovněž doporučuje, aby se rámec řídil následujícími zásadami: — stanovení jasné definice „zdravé půdy“, ukazatelů a prahových hodnot vypracovaných na vědecky podloženém základě, — stanovení jasných cílů pro rok 2030 na základě definice „zdravé půdy“, — zajištění odpovídající úrovně ochrany životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, — plné respektování zásady subsidiarity vzhledem k různorodosti půd, různorodosti způsobů využívání a požadavků na využívání, různým geologickým, klimatickým a krajinným podmínkám, i odlišným rizikům a již existujícím vnitrostátním pravidlům, — upřednostňování opatření v oblasti vzdělávání, poradenství, předávání znalostí a pobídek na ochranu půdy před navyšováním zákonných povinností, — udržení administrativní zátěže pro všechny aktéry na přiměřené úrovni a zároveň zajištění její cenové dostupnosti.

3.8. Tento nový návrh týkající se ochrany půdy musí vytvářet synergie s právními předpisy o klimatu, vodě, ovzduší a biologické rozmanitosti, jakož i se společnou zemědělskou politikou. Výbor vyzývá Komisi, aby předložení rámce urychlila, a umožnila tak širší diskusi o jeho obsahu s různými zúčastněnými stranami, než bude v současném legislativním období předložen ke konečnému schválení.

4. Konkrétní připomínky

4.1. 2 /rok, přičemž 78 % půdy bylo zabráno na úkor zemědělských oblastí a pouze 13 % městské zástavby vzniklo na recyklované půdě Jednou z nejzávažnějších a nejobtížněji zvratitelných forem degradace půdy je jistě zábor půdy spojený s procesy urbanizace: v období 2012–2018 probíhal ve 28 státech EU zábor půdy rychlostí 539 km/rok, přičemž 78 % půdy bylo zabráno na úkor zemědělských oblastí a pouze 13 % městské zástavby vzniklo na recyklované půdě ( 7 ) . Výbor je přesvědčen, že cíl „nulového čistého záboru půdy“ do roku 2050 musí být doprovázen krátkodobějšími průběžnými a realistickými cíli a podporován pobídkami na podporu opětovného využívání opuštěné zástavby a obnovy nevyužívaných zakrytých povrchů. Cíle usilující o snížení záboru půdy pro rozvoj měst a infrastrukturu mohou a měly by zohledňovat různý demografický vývoj v členských státech a regionech. Zvláštní pozornost je třeba věnovat ochraně a obnově pobřežního území, zejména středomořského pobřeží, které prošlo rozsáhlými procesy urbanizace, jež značně poškodily biologickou rozmanitost pobřeží a cestovní ruch.

4.2. Nedotčená půda přírodních ekosystémů je klíčovým zdrojem podpory biologické rozmanitosti a přirozeným zásobníkem uhlíku, jehož stav musí být zachován. Z tohoto důvodu je Výbor přesvědčen, že strategie pro půdu musí upřednostnit ochranu této půdy a s ní spojené vegetace, zachovat její integritu a pomocí vhodných chovatelských nebo pěstitelských postupů podporovat hospodaření s touto půdou.

4.3. Měla by být poskytována zvláštní podpora na udržování trvalých pastvin a travních porostů, neboť jejich řádné obhospodařování díky uplatňování udržitelných chovatelských postupů může přispět k zachování jejich půdy bohaté na uhlík.

4.4. 2 ročně Organická hmota v půdě je klíčovou složkou z hlediska regulace schopnosti půdy podporovat vysokou úroveň biologické rozmanitosti a poskytovat ekosystémové služby související s její úrodností a zároveň představuje zásoby uhlíku odstraněného z atmosféry. Úbytek organické hmoty v evropské půdě je důvodem k vážným obavám, zejména kvůli ztrátě úrodnosti a rizikům desertifikace, které s sebou nese, ale také kvůli emisím skleníkových plynů, jež z toho vyplývají: bylo vypočteno, že tyto emise představují více než 170 milionů tun COročně ( 8 ) , tj. více než 4 % celkových emisí skleníkových plynů z 27 států EU, které vznikají zejména v souvislosti se změnami ve využívání organické a rašelinné půdy. Nová strategie pro půdu by měla zajistit ochranu rašelinišť a mokřadů a prostřednictvím nových druhů příjmů náležitě podporovat zemědělce v přijímání postupů, které by byly založeny na agroekologických koncepcích a upřednostňovaly by udržování a zvyšování množství organické hmoty v půdě. Prioritou by mělo být šíření poznatků ohledně osvědčených postupů a udržitelného hospodaření se zemědělskou půdou, zaměřené v prvé řadě na drobné zemědělce.

4.5. EHSV zdůrazňuje nejen význam organické hmoty v půdě, ale také to, že je důležité zabránit vyčerpávání nebo úbytku minerálních živin v půdě. Používaná hnojiva musí být dávkována podle potřeb plodin, aby se zabránilo jejich nadměrnému používání, přičemž se v souladu s cíli strategie „Od zemědělce ke spotřebiteli“ musí usilovat o 50 % snížení úniku dusíku a fosforu z půdy do roku 2030.

4.6. Půda, která byla v minulosti nebo v nedávné době průmyslově kontaminována, nadále představuje hrozbu pro veřejné zdraví a chemický stav vodních zdrojů; 2,8 milionu míst v EU má potenciálně kontaminovanou půdu a přibližně 390 000 z nich potřebuje sanaci ( 9 ) . Rozhodnutí o způsobu jejich obnovy by měla být přijímána podle kritérií udržitelné sanace a na základě analýz rizik specifických pro dané místo. Výbor očekává, že strategie stanoví na základě nejpokročilejších vnitrostátních zkušeností jednotné metody a kritéria pro provádění těchto postupů, aby se předešlo výrazným nesrovnalostem, které se vyskytují mezi různými vnitrostátními předpisy.

4.7. Výbor oceňuje, že se strategie zaměřuje na klíčový pojem „zdravá půda“ ( 10 ) , a zdůrazňuje, že je třeba vytvořit systém účinných ukazatelů, které by umožnily jednoznačně stanovit zdravotní stav půdy v rámci indexu zdraví půdy, určit obecné cíle, jichž má být dosaženo, a zajistit, aby odpovídaly rozmanitým půdním a klimatickým podmínkám v Evropě. Aby bylo možné dosahování těchto cílů sledovat, musí být k dispozici spolehlivé nástroje k jednoznačnému odhadu indexu zdraví půdy na úrovni jednotlivých parcel.

4.8. Komise zdůrazňuje, že je třeba zvýšit úroveň povědomí a znalostí o půdě, její ekologii a funkcích. Za tímto účelem je nezbytné podporovat informační programy pro občany a vzdělávání ve školách, jakož i školení pro zemědělce a obecně pro odborníky pracující s půdou v tradičních nebo nově vznikajících oblastech bioekonomiky a oběhového hospodářství a také pro místní a regionální činitele s rozhodovací pravomocí, na nichž závisí rozhodnutí, která určují změny ve využívání půdy.

4.9. Přístup ke zdravé půdě má zásadní význam pro různá hospodářská odvětví. Hospodářské a sociální dopady strategie by neměly mít vliv na zaměstnanost ani konkurenceschopnost. V prvé řadě je nutné zajistit příjmy ve venkovských komunitách a v domácnostech, které na půdě závisejí. Strategie by měla zajistit spravedlivé rozdělení nákladů a přínosů mezi zainteresované strany. Je třeba chránit zranitelné skupiny obyvatel a regiony, podporovat samozásobitelské zemědělce a přidělovat finanční prostředky komunitám, které to potřebují.

V Bruselu dne 23. března 2022. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Evropská komise, 2020, Strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_cs.

(2) Zvláštní zpráva EÚD č. 33/2018 nazvaná Desertifikace v EU: boj s touto rostoucí hrozbou vyžaduje více opatření.

(3) Strategie pojednává o půdě jako o složitém a biologicky aktivním systému (pedosféře), který podporuje suchozemskou vegetaci, leží na rozhraní mezi litosférou a atmosférou a vstupuje do interakce s hydrosférou. Nezahrnuje mořské a jezerní sedimenty. Podle sdělení Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) je půda základem 95 % světové produkce potravin.

(4) Healthy soils are the basis for healthy food production (Zdravá půda je základem pro produkci zdravých potravin), FAO 2015, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

(5) Zpráva výboru mise pro zdravou půdu a potraviny Caring for soil is caring for life (Péče o půdu je péčí o život), Evropská komise, 2020, https://op.europa.eu/cs/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

(6) Tamtéž.

(7) EEA (2020), Land take in Europe – Indicator assessment, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

(8) Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services (Hrozby, jimž je vystavena půda v Evropě: stav, metody, příčiny a účinky na ekosystémové služby), technická zpráva https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf, Společné výzkumné středisko Evropské komise, 2015.

(9) Status of local soil contamination in Europe (Stav místní kontaminace půdy v Evropě) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508, Společné výzkumné středisko Evropské komise, 2018.

(10) Kapitola „Vize a cíle: dosažení dobrého zdraví půdy do roku 2050“, Strategie EU pro půdu do roku 2030, Evropská komise, 2021 – https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_cs.