Zvláštní zpráva Systém záruk pro mladé 
lidi: první kroky jsou za 
námi, ale rizika související 
s jeho uplatňováním na 
nás teprve čekajíCS 2015  č. 03
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2012-7 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/447414 QJ-AB-15-002-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2007-3 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/634507 QJ-AB-15-002-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2052-3 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/200079 QJ-AB-15-002-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Systém záruk pro mladé 
lidi: první kroky jsou za 
námi, ale rizika související 
s jeho uplatňováním na 
nás teprve čekají
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 03
Auditní tým 
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře ‑
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti správy a řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
maximalizoval jejich dopad, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti strukturálních politik, energetiky a dopravy. Audit vedla členka EÚD Iliana Ivanova s podporou vedoucího kabine ‑
tu Tony Murphyho, attaché kabinetu Mihaila Stefanova, vedoucího oddělení Emmanuela Raucha, vedoucího týmu Valerie 
Rotaové a auditorů Kristiny Maksinenové a Paola Pesceho.
Zleva doprava: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinenová, E. Rauch.

03
 Obsah
Bod
 Zkratky
 Glosář
I–V Shrnutí
1–23  Úvod
1–8 Nezaměstnanost mladých lidí v EU
9–10  Role EU v politice zaměstnanosti
11–13  Záruka pro mladé lidi: opatření na podporu mladých lidí, kteří hledají zaměstnání, a strukturální 
reforma usilující zlepšit přechod ze školy do práce
14–23  Financování systému záruk pro mladé lidi
24–26  Rozsah a koncepce auditu
27–84  Připomínky
27–43  Komise členské státy vhodným způsobem a včas podpořila při zřizování režimu záruk pro 
mladé lidi
29–31  Pokyny Komise ke koncipování režimu záruk pro mladé lidi poskytnuté členským státům do pěti měsíců od 
vydání doporučení Rady
32–35  Komise provedla uceleným způsobem a včas posoudila návrhy YGIP předložené členskými státy
36–37  Komise ve svých posouzeních identifikovala v návrzích prováděcích plánů řadu nedostatků
38–39  Ne všechny členské státy předložily po posouzení Komise revidovaný prováděcí plán
40–43  Posuzování prováděcích plánů Komisí nebylo dostatečně koordinováno s posuzováním předběžných 
podmínek operačních programů ESF/YEI
04 Obsah
44–84 Účetní dvůr zjistil řadu rizik pro účinné uplatňování režimu záruk pro mladé lidi
45–57  Riziko, že celkové financování nemusí být dostatečné
58–64  Nebylo definováno, co je nabídka kvalitního pracovního místa, což může účinnost záruky pro mladé lidi 
poškodit
65–84  Ucelený rámec pro monitorování a podávání zpráv o záruce pro mladé lidi se teprve vytváří
85–91  Závěry a doporučení
 Příloha I — Míra nezaměstnanosti mládeže (červen 2014)
 Příloha II — Země způsobilé pro financování iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí
 Příloha III —  Hodnocení prováděcího plánu systému záruk pro mladé lidi a předběžné 
podmínky iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí
 Odpovědi Komise
05
 Zkratky
AIR : Výroční zpráva o provádění
DJZ : Doporučení pro jednotlivé země
EMCO : Výbor pro zaměstnanost
ESF : Evropský sociální fond
ESIF : Evropské strukturální a investiční fondy
HDP : Hrubý domácí produkt
IKT: Informační a komunikační technologie
ILO: Mezinárodní organizace práce ( International Labour Organisation )
NEET : Mladí lidé a osoby, které nemají zaměstnání, nestudují ani se neškolí – tzv. NEET ( Not in Employment, Education 
or Training )
NSU : Nařízení o společných ustanoveních: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, 
Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti 
a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 30. 12. 2002, 
s. 320).
OP: Operační program
PD: Posouzení dopadu
PES : Veřejné služby zaměstnanosti
SWD : Pracovní dokument útvarů Komise
YAT : Akční tým pro mladé lidi ( Youth Action Team )
YEI: Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí ( Youth Employment Initiative )
YG: Záruky pro mladé lidi
YGIP : Plán provádění systému záruk pro mladé lidi
06
 Glosář
Akční tým pro mladé : V únoru 2012 Komise spolu s osmi členskými státy, které měly v té době nejvyšší míru 
nezaměstnanosti mladých lidí, ustavila akční týmy pro mladé lidi (YAT), jejichž úkolem bylo vybrat opatření, na něž 
budou prostředky EU (včetně prostředků ESF), které v rámci programového období 2007–2013 zbývaly na podporu 
pracovních příležitostí pro mladé lidi a malé a střední podniky, využity.
Evropská síť veřejných služeb zaměstnanosti : Tato síť byla ustavena na základě rozhodnutí Rady a Evropského 
parlamentu maximalizovat efektivnost veřejných služeb zaměstnanosti (PES). Síť zahrnuje všech 28 členských států 
EU a Evropskou komisi. Jejím cílem je srovnávat výkonnost veřejných služeb zaměstnanosti s využitím referenčních 
hodnot, identifikovat prokazatelně osvědčené postupy a podporovat vzájemnou výměnu poznatků, propagovat 
modernizaci a posílení v oblasti poskytování VSZ, včetně Evropské strategie zaměstnanosti a příslušných 
vnitrostátních politik trhu pracovních sil.
Evropský semestr : Evropský semestr je první fáze každoročního cyklu řízení hospodářské politiky a dohledu nad 
ní. Každý evropský semestr Evropská komise analyzuje fiskální politiku a politiku strukturálních reforem každého 
členského státu, vydává doporučení a monitoruje jejich plnění. Ve druhé fázi ročního cyklu, tzv. národním semestru, 
členské státy realizuje ty politiky, o nichž panuje shoda.
Evropský sociální fond : Cílem Evropského sociálního fondu (ESF) je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost 
v Evropské unii zlepšováním situace v oblasti zaměstnanosti a pracovních příležitostí (zejména opatřeními v oblasti 
odborné přípravy), podporou vysoké míry zaměstnanosti a vytvářením většího počtu lepších pracovních míst.
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí : Cílem iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI) 
je poskytovat finanční podporu regionům, v nichž míra nezaměstnanosti mladých lidí překračuje 25 %, podporou 
realizace systému záruk pro mladé lidi s cílem posílit a doplnit činnosti financované z ESF. Financuje činnosti cílící 
přímo na mladé osoby, které nepracují, nestudují, ani se neškolí (NEET) do 25 let (případně až do 30 let, pokud 
to členské státy považují za relevantní). Disponuje rozpočtem v celkové výši 6 miliard EUR. Rámec politiky pro 
iniciativu je dán v balíčku týkajícím se zaměstnanosti mladých lidí, zejména doporučením zavést záruky pro mladé 
lidi. Právním základem iniciativy jsou nařízení ESF na období 2014–2020.
Mezinárodní organizace práce ( International Labour Organization ): Mezinárodní organizace práce (ILO) je 
agentura OSN, která se zabývá problematikou práce, zejména mezinárodními pracovními normami. 185 ze 193 
členských států OSN je členem ILO. Podobně jako jiné specializované agentury OSN má i Mezinárodní organizace 
práce třístrannou správní strukturu – zástupce zemí, zaměstnanců a pracovníků. ILO je hlavním poskytovatelem 
statistických údajů o práci.
NEET : Zprávy o mladých lidech a osobách, které nemají zaměstnání, nestudují ani se neškolí (tzv. NEET – Not in 
Employment, Education or Trainin g). Výbor pro zaměstnanost (EMCO) schválil tuto definici v dubnu 2010 pro účely 
využití v kontextu integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020. Tato definice NEET zahrnuje nezaměstnané, 
kteří nestudují ani se neškolí, a neaktivní osoby, které nestudují ani se neškolí.  
Jinými slovy do kategorie „bez zaměstnání“ spadají jak nezaměstnaní, tak neaktivní osoby, zatímco „nestuduje ani 
se neškolí“ znamená, že osoby, které jsou v pracovním poměru anebo se formálně či neformálně vzdělávají se do 
skupiny NEET nezapočítávají.
07 Glosář
Operační program : Operační program (OP) stanoví priority členského státu a konkrétní cíle a jak bude 
financování (EU i vnitrostátní prostředky z veřejných zdrojů a spolufinancování ze soukromého sektoru) v daném 
období (obvykle sedm let) využito k financování projektů. Projekty musí přispívat dosažení určitého počtu cílů 
specifikovaných na úrovni prioritní osy OP . Všechny fondy pro oblast soudržnosti mají operační programy (tj. EFRR, 
FS a ESF). Operační programy připravuje členský stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu EU je musí 
schválit Komise. Operační programy je možné v průběhu obdobní, k němuž se vztahují, měnit, pokud s tím obě 
strany souhlasí.
Posouzení dopadu : Posouzení dopadů (PD) přispívají do rozhodovacího procesu tím, že systematicky shromažďují 
a analyzují informace o plánovaných intervencích a odhadují jejich pravděpodobný dopad. Posouzení dopadu je 
nutno provádět u všech hlavních iniciativ v oblasti politik (tj. iniciativ uvedených v roční politické strategii (APS) 
nebo následně v legislativním a pracovním programu Komise (CLWP)), s několika jasně definovanými výjimkami. 
Předmětem posouzení dopadů mohou být v konkrétních případech i jiné významné iniciativy.
Prováděcí plán záruky pro mladé lidi : Prováděcí plán záruky pro mladé lidi (YIGP) stanoví, jak budou záruky pro 
mladé lidi prováděny na národní úrovni, příslušné role orgánů veřejné správy a jiných organizací, jak budou záruky 
financovány (včetně využití prostředků EU), jak se bude hodnotit pokrok a časový plán. Tyto plány připravují členské 
státy. Nepodléhají schválení Komisí.
Předběžné podmínky : Předběžné podmínky jsou konkrétní a přesně předdefinované kritické faktory, které jsou 
předpokladem pro účinné a efektivní realizace konkrétního cíle investiční priority nebo priority Unie, mají na něj 
přímou a faktickou vazbu či přímý dopad. Při přípravě operačních programů, které jsou v programovém období 
2014–2014 spolufinancovány z evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF), musí členské státy posuzovat, 
zda tyto podmínky byly splněny. Pokud splněny nebyly, je nutno vypracovat akční plány, které zajistí splnění do 
31. prosince 2016.
Předběžné vyčlenění prostředků : V kontextu iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí se předběžným 
vyčleněním prostředků míní, že příslušný rozpočet bude k dispozici pro úhrady v plné výši v průběhu prvních dvou 
let víceletého finančního rámce (VFR), místo aby byl rozdělen do celého sedmiletého období (2014–2020).
Záruka pro mladé lidi : Záruka pro mladé lidi, přijatá doporučením Rady o zřízení záruky pro mladé lidi 
z 22. dubna 2013, by měla zajišťovat, aby se všem mladý lidem do 25 let dostalo kvalitních pracovních nabídek, 
dalšího vzdělání, vyučení nebo praxe do čtyř měsíců od doby, kdy ukončí své formální vzdělání nebo se stanou 
nezaměstnanými. Záruka pro mladé lidi je klíčovou strukturální reformou, na níž orgány lépe spolupracují, aby 
mladým lidem poskytly konkrétní výsledky.
08
 Shrnutí
I
Průměrná míra nezaměstnanosti mladých lidí mezi 15 
a 24 lety v EU činila v červnu 2014 22 %. Pro všechny 
členské státy je tento údaj zásadní výzvou. V někte ‑
rých členských státech, kde nezaměstnanost posti ‑
huje od jednoho ze dvou až jedno ze tří mladých lidí, 
je situace kritická s perspektivou ztracené generace 
a významných společensko‑hospodářských nákladů.
II
V reakci na zhoršující se situaci nezaměstnaných mla ‑
dých lidí, kterou ještě ztížila hospodářská a finanční 
krize, přišla Komise v roce 2012 s návrhem systému 
záruk pro mladé lidi, na jehož základě bylo v dubnu 
2013 schváleno doporučení Rady. Rada v tomto doku ‑
mentu Komisi a členským státům doporučuje, aby 
zavedly „záruku pro mladé lidi“, jež má podle své defi ‑
nice zajistit, aby se všem mladým lidem do 25 let do 
čtyř měsíců od doby, kdy se stanou nezaměstnanými 
nebo ukončí své formální vzdělání, dostalo „kvalitní 
nabídky“ zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského 
programu nebo stáže.
III
Systém bude financován z rozpočtu EU prostřednic ‑
tvím Evropského sociálního fondu a iniciativy na pod ‑
poru zaměstnanosti mladých lidí. Prostředky přidě ‑
lené na tuto iniciativu na období 2014–2020 dosahují 
přibližně 12,7 miliardy EUR. Bude nutné i doplňující 
financování z národních zdrojů, neboť kromě opatření 
zaměřených na jednotlivce budou potřeba i struktu ‑
rální reformy.IV
Účetní dvůr v rámci svého auditu posuzoval, zda 
Komise členským státům poskytla při zavádění 
systémů záruk pro mladé lidi vhodnou podporu 
a přezkoumala možná rizika související se zavádě ‑
ním těchto systémů. Účetní dvůr dospěl k závěru, že 
Komise členské státy při zavádění systémů záruk pro 
mladé lidi obecně vhodným způsobem a včas pod ‑
pořila. Identifikoval však tři potenciální rizika účin ‑
ného uplatňování tohoto systému, a to: dostatečnost 
celkových prostředků na financování, definice kvalitní 
nabídky a způsob, jakým Komise systém monitoruje 
a vykazuje jeho výsledky.
V
Účetní dvůr doporučuje, aby:
 ο členské státy předložily jasný a vyčerpávající pře ‑
hled nákladů na všechna plánovaná opatření pro 
boj s nezaměstnaností v rámci systému záruk pro 
mladé lidi, aby Komise mohla posoudit souhrnnou 
potřebu prostředků na financování;
 ο Komise propagovala soubor kvalitativních atribu ‑
tů, které by měla pracovní místa, stáže a učňovská 
příprava splňovat, aby se kvalifikovala pro pod ‑
poru z rozpočtu EU. Soubor by mohl vycházet 
z prvků, které definují kvalitní nabídku v pokynech 
Komise k hodnocení iniciativy na podporu zaměst ‑
nanosti mladých lidí;
 ο Komise by měla zavést ucelený monitorovací sys ‑
tém pro systém záruk pro mladé lidi, který by po ‑
krýval jak strukturální reformy, tak opatření cílená 
na jednotlivce. O výsledcích z tohoto monitorování 
by se měly podávat zprávy Evropskému parlamen ‑
tu a Radě.
09
 Úvod
Nezaměstnanost mladých 
lidí v EU
01 
Za uplynulou dekádu a zejména od 
začátku hospodářské a finanční krize 
se počet nezaměstnaných v EU vý ‑
razně zvýšil. Pro mladé lidi (15–24 let) 
je riziko nezaměstnanosti ještě vyšší. 
Například mají méně zkušeností, a jsou 
proto často při rušení pracovních míst 
propouštěni jako první. V některých 
členských státech to v době, kdy 
vrcholila hospodářská a finanční krize 
vedlo k tomu, že přechod mladých 
lidí ze školy na pracovní trh prakticky 
nebyl možný1.
02 
Nezaměstnanost mladých lidí je také 
oproti nezaměstnanosti obecně citli ‑
vější na výkyvy hospodářského cyklu 
a u mladých lidí je rovněž vyšší prav ‑
děpodobnost, že budou zaměstnáni 
v hospodářských sektorech, které jsou 
vůči hospodářským poklesům expono ‑
vanější, jako výroba, stavebnictví, ma ‑
loobchod nebo pohostinství. V posled ‑
ních čtyřech letech poklesla celková 
míra zaměstnanosti mladých oproti 
nezaměstnanosti dospělých trojnásob ‑
ně. Podle Mezinárodního měnového 
fondu (IMF) jsou tyto změny v míře 
nezaměstnanosti mladých lidí v Evropě 
z 50 % způsobeny cyklickými faktory, 
ale v zatížených zemích eurozóny je to 
ze 70 %2.03 
V roce 2010 zahájila Komise vlajko ‑
vou iniciativu strategie Evropa 2020 
Mládež v pohybu3, která se zasazovala 
o lepší vzdělání a odbornou přípravu, 
úspěšnější integraci na pracovním trhu 
a větší mobilitu jako nástroje boje proti 
nezaměstnanosti mladých lidí. Komise 
dále rovněž vyzvala členské státy, aby 
usilovaly o to, aby všichni mladí lidé 
byli do čtyř měsíců od jejich odchodu 
ze školy zaměstnáni, studovali nebo se 
účastnili jiného aktivačního opatření, 
a poskytly v tomto smyslu mladým 
lidem záruku.
04 
V prosinci 2011 přišla Komise s návr ‑
hem iniciativy „Příležitosti pro mladé“4 
a v lednu 2012 oznámila, že bude 
spolupracovat s osmi členskými státy 
nejvíce postiženými nezaměstnaností 
mladých lidí a ustaví členské státy akč ‑
ní týmy pro mladé (YATs), aby mohly 
lépe využívat finanční prostředky EU 
zbývající pro programové období 
2007–2013.
05 
V prosinci 2012 Komise v rámci svého 
balíčku pro zaměstnanost mladých lidí5 
navrhla doporučení Rady o zřízení „zá ‑
ruky pro mladé lidi“. Rada ministrů EU 
tento návrh přijala v dubnu 20136 a do 
června 2013 ho dále schválila Evropská 
rada7.1 Regionální informační 
centrum OSN pro západní 
Evropu „Mládež jako skupina 
nejvíce zasažená globální 
finanční krizí“ http://www.
unric.org .
2 Mezinárodní měnový fond, 
zpráva o zemi č. 14/199 
„Politiky eurozóny“, červenec 
2014, část „Nezaměstnanost 
mladých lidí v Evropě: Okunův 
zákon a dále“.
3 KOM(2010) 477 v konečném 
znění ze dne 15. září 2010 
„Mládež v pohybu“.
4 KOM(2011) 933 v konečném 
znění ze dne 20. prosince 2011 
„Příležitosti pro mladé“.
5 KOM(2012) 729 v konečném 
znění ze dne 5. prosince 2012 
„Návrh doporučení Rady 
o zřízení záruky pro mladé 
lidi.“
6 Doporučení Rady ze dne 
22. dubna 2013 o zavedení 
záruk pro mladé lidi 
(Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1).
7 Závěry Evropské rady, 
27.–28. června 2013, EUCO 
104/2/13, ( http://www.
consilium.europa.eu ).
10 Úvod
Míra nezaměstnanosti mladých lidí (15–24 let) v členských státech EU (červen 2014)
Zdroj: Eurostat.Obrázek 1
0 10 20 30 40 50 60Španělsko
Řecko
Itálie
Chorvatsko
Kypr
Portugalsko
Slovensko
Rumunsko
Irsko
Polsko
Francie
Švédsko
Bulharsko
Belgie
EU (28 zemí)
Litva
Lotyšsko
Maďarsko
Finsko
Slovinsko
Česká republika
Spojené království
Lucembursko
Estonsko
Dánsko
Malta
Nizozemsko
Rakousko
NěmeckoNezaměstnanost mladých lidí v EU: údaje k situaci v roce 2014
V červnu 2014 bylo v EU‑25 bez zaměstnání téměř 5 milionů mladých lidí (do 25 let), z toho 3,3 milionu v euro ‑
zóně. To odpovídá 22 % míře nezaměstnanosti v EU. Více než 20 % mladých občanů EU nemůže na trhu práce 
najít místo. V Řecku a ve Španělsku je to každý druhý mladý člověk.Rámeček 106 
V roce 2014 se nezaměstnanost mla ‑
dých lidí v EU jako celku stále pohybo ‑
vala na znepokojivě vysoké úrovni (viz 
rámeček 1  a příloha I ).
07 
Rozdíl mezi zeměmi s nejvyšší a nejniž ‑
ší mírou nezaměstnanosti mladých lidí 
je extrémní (viz obrázek 1 ).Rozdíl mezi členským státem s nejnižší 
mírou nezaměstnanosti mladých (Ně ‑
mecko: 7,8 % v červnu 2014) a státem 
s nejvyšší mírou (Španělsko: 53,4 % 
v červnu 2014) je téměř 50 procentních 
bodů.
11 Úvod
08 
Nezaměstnanost mladých lidí sebou 
rovněž nese významné socio‑hospo ‑
dářské náklady. V závěrech studie Eu ‑
rofoundu8 z roku 2012 uvádějí, že ná ‑
klady na mladé Evropany mezi 15 a 24 
lety, kteří nepracují, nestudují a nejsou 
v učení (NEET), se odhadují (podpo ‑
ra v nezaměstnanosti a ušlé příjmy 
a daně) na přibližně 153 miliard EUR 
(asi 1,2 % HNP Evropské unie) ročně. 
Dále jsou zde dlouhodobé náklady ne ‑
zaměstnanosti mladých pro ekonomi ‑
ku, společnosti a dotčené jednotlivce, 
jako zvýšené riziko nezaměstnanosti 
v budoucnu (kvůli úpadku dovedností 
a ztráty motivace, které mohou být 
způsobeny dlouhým obdobím neza ‑
městnanosti a nečinnosti) a chudoba. 
V roce 2014 spadlo do kategorie NEET 
celkem 7,5 milionu mladých lidí.
Role EU v politice 
zaměstnanosti
09 
Úkolem EU v oblasti zaměstnanosti 
je zajišťovat, aby opatření politiky 
zaměstnanosti členských států byla 
koordinována, zejména vymezením 
hlavních směrů těchto politik. Komise 
rovněž může podpořit, a je‑li to nutné, 
slaďovat vnitrostátní opatření pro boj 
s nezaměstnaností9.10 
V kontextu evropského semestru je 
rovněž úkolem Komise předkládat 
Radě doporučení vycházejí z mno ‑
hostranného dohledu nad hospodář ‑
skou politikou členských států, včetně 
zaměstnanosti10. Komise má za to, že 
tato doporučení známá jako „doporu ‑
čení pro jednotlivé země“ (CSR) jsou, 
jakmile je schválí Evropská rada, poli ‑
ticky závazné. V poslední řadě mohou 
vést k sankcím, pokud se týkají řešení 
nedostatků, které jsou příčinou mak ‑
roekonomické nerovnováhy členského 
státu anebo jeho nadměrného deficitu, 
pokud má Evropská rada za to, že je 
příslušný členský stát následně dosta ‑
tečně neřeší11.8 Eurofound (2012), NEET – mladí 
lidé, kteří nemají zaměstnání, 
nestudují ani se neškolí: 
charakteristické znaky, náklady 
a reakce v podobě politik v EU , 
Úřad pro úřední tisky Evropské 
unie, Lucemburk.
9 Čl. 5 odst. 2 a článek 147 
konsolidované verze Smlouvy 
o založení Evropského 
společenství (Úř. věst. C 115, 
24.12.2002, s. 47).
10 Článek 148 konsolidované 
verze Smlouvy o založení 
Evropského společenství 
(Úř. věst. C 115, 24.12.2002, 
s. 47).
11 Nařízení (EU) č. 1176/2011 
Evropského parlamentu 
a Rady ze dne 
16. listopadu 2011 o prevenci 
a nápravě makroekonomické 
nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 
23.11.2011, s. 25).
12 Úvod
Záruka pro mladé lidi: 
opatření na podporu 
mladých lidí, kteří hledají 
zaměstnání, a strukturální 
reforma usilující zlepšit 
přechod ze školy do práce
11 
Doporučení Rady z roku 2013 
v hlavních rysech nastiňuje kon ‑
cepci koncept záruky pro mladé lidi 
(viz  rámeček 2 ) a zabývá se konkrétní ‑
mi doporučeními jak pro členské státy, 
tak pro Komisi souvisejícími s ustave ‑
ním a prováděním záruk pro mladé lidi.
12 
Na rozdíl od dřívějších opatření je 
cílem záruky pro mladé lidi systema ‑
ticky poskytovat mladým lidem, kteří 
nepracují, nestudují ani se neškolí, 
jednu ze čtyř alternativních nabídek 
(zaměstnání, učení, stáž nebo další 
vzdělávání). Podle Rady by členské 
státy měly dodat záruku pro mladé lidi 
„v souladu s celostátními, regionálními 
a místními podmínkami“12.13 
Pro provádění záruky pro mladé lidi 
je nutná řada opatření, jež lze zavádět 
v krátkodobém, střednědobé i dlou ‑
hodobém horizontu. Zatímco urči ‑
tých výsledků týkajících se opatření 
zaměřených na jednotlivce je možné 
dosáhnout rychle, jiná si vyžádají ur ‑
čitý čas, než se projeví jejich pozitivní 
dopad. Příklady dlouhodobých opat ‑
ření: strukturální reformy v souvislosti 
s veřejnými službami zaměstnanosti 
(PES) a úpravy pracovního práva.
Co je „záruka pro mladé lidi“?
V rámci záruku pro mladé lidi by členské státy měly zajistit všem mladým Evropanům kvalitní nabídku pra ‑
covních míst, další vzdělávání nebo odbornou přípravu, vyučení nebo stáž do čtyř měsíců od ukončení školní 
docházky nebo od doby, kdy se stali nezaměstnanými.Rámeček 212 Doporučení 1 z doporučení 
Rady ze dne 22. dubna 2013 
o zavedení záruk pro mladé 
lidi.
13 Úvod
Financování režimu záruk 
pro mladé lidi
14 
Režim záruk pro mladé lidi je finan ‑
cován z rozpočtu EU, zejména pro ‑
střednictvím iniciativy na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí (YEI)13 
a Evropského sociálního fondu (ESF) na 
programové období 2014–2020 a roz ‑
počtů členských států (viz obrázek 2 ).Finanční prostředky z veřejných zdrojů 
je možné doplnit financováním ze 
zdrojů soukromých (např. investice 
firem do učňovských programů nebo 
školicí programy financované soukro ‑
mými nadacemi).13 Závěry Evropské rady, 
8. února 2013, EUCO 37/13 
(http://www.consilium.
europa.eu ).Obrázek 2Přehled financování záruk pro mladé lidi
Zdroj: EÚD.Evropský sociální fond
(ESF)Národní ﬁnancováníZdroje ﬁnancování
Záruka pro mladé lidi
Kvalitní nabídky:
Zaměstnání – Dalšího vzdělávání – Učňovské přípravy – StážeIniciativa na podporu zaměstnanosti
mladých lidí (YEI)
14 Úvod
Evropský sociální fond
15 
ESF je zdaleka nejdůležitějším zdrojem 
finančních prostředků EU určených pro 
financování režimu záruk pro mladé 
lidi. V únoru 2015 Komise odhadovala, 
že celkový objem těchto prostředků 
bude přibližně 9,5 miliardy EUR, včetně 
3,2 miliardy EUR nutných v náležitých 
případech k doplnění financování 
iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí (viz bod 16). ESF může 
financovat opatření konkrétně zamě ‑
řená na jednotlivce i opatření sou ‑
visející se strukturálními reformami 
(viz  rámeček 3 ).
Iniciativa na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí 
(Youth Employment Initiative)
16 
Jako doplnění finanční podpory EU 
regionům, kde se jednotlivci nejvíce 
potýkají s nezaměstnaností a nečinnos ‑
tí mladých lidí, se Rada a Evropský par ‑
lament dohodly na vytvoření iniciativy 
na podporu zaměstnanosti mladých lidí 
s prostředky ve výši 6,4 miliardy EUR. 
Finanční prostředky na iniciativu zahr ‑
nují 3,2 miliardy EUR ze specifické nové 
rozpočtové položky pro nezaměstna ‑
nost mladých lidí, které doplní minimál ‑
ně 3,2 miliardy EUR z národních přídělů 
v rámci stávajícího ESF.Na rozdíl od části ESF se na zvlášt ‑
ní příděl na iniciativu na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí nevzta ‑
huje povinnost spolufinancování14 ze 
strany členského státu a způsobilé 
k úhradě jsou retrospektivně i nákla ‑
dy, které členským státům vznikly od 
1. září 2013. Prostředky na financování 
iniciativy se vyčleňují předem, aby byly 
k dispozici v letech 2014 a 2015, a sou ‑
visející výdaje vzniknou do konce roku 
2017 a roku 2018.Příklady činnosti, jež je možné podporovat z ESF
K činnostem, jež je možné podporovat z ESF, patří například: rozvoj specializovaných služeb pro mladé lidi, 
zřizování jednotných kontaktních míst (např. v rámci veřejných služeb zaměstnanosti (PES) a na internetu), po ‑
sílené databáze, podpora služeb související se zaměstnaností a kariérním poradenstvím ve školách, kampaně 
zvyšující povědomí o této problematice, podpora dobrovolnickým organizacím zajišťujícími mentory, zřizová ‑
ní center pro analýzu a vývoj modelů politik.Rámeček 3
14 Čl. 22 odst. 3 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1081/2006 ze 
dne 17. prosince 2013 
o Evropském sociálním fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1081/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 470).
15 Úvod
15 Článek 18 nařízení (EU) 
č. 1304/2013.
16 Článek 16 nařízení (EU) 
č. 1304/2013 a příloha VIII 
nařízení (EU) č. 1303/2013.
17 Článek 16 nařízení (EU) 
č. 1304/2013.
18 MEMO Evropské komise 
„Záruka pro mladé lidi“, 
8. října 2014.17 
Iniciativa na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí je součástí obecného pro ‑
gramování ESF a schvaluje se buďto 
v konkrétních operačních programech 
iniciativy na podporu zaměstnanos ‑
ti mladých lidí, nebo jako součást 
operačních programů ESF jako prio ‑
ritní osa nebo dokonce jako součást 
prioritní osy15.
18 
Podpora YEI se soustřeďuje na regiony, 
v nichž míra nezaměstnanosti mladých 
lidí přesahuje 25 %, a na mladé lidi, 
kteří nemají zaměstnání, nestudují ani 
se neškolí (NEETs). Financuje činnos ‑
ti přímo zaměřené na mladé lidi do 
25, případně až do 30 let16, pokud to 
členské státy považují za relevantní 
(viz  rámeček 4 ).
19 
Pro poskytnutí prostředků z této 
iniciativy je způsobilých dvacet 
členských států (viz obrázek 3  a přílo -
ha II ), neboť měly regiony, kde neza ‑
městnanost mladých lidí v roce 2012 
přesahovala 25 %17.20 
Komise v roce 2014 uvedla, že aby se 
záruka pro mladé lidi stala skutečností, 
musí členské státy rovněž upřednost ‑
nit opatření podporující zaměstna ‑
nost mládeže ve svých národních 
rozpočtech18.
Příklady činnosti, které mohou být podporovány YEI
K opatřením, která mohou být financována YEI, patří například: zajištění první pracovní zkušenosti, individuál ‑
ní koučing na pracovním místě, opatření na podporu mobility, které svede dohromady dovednosti s pracovní ‑
mi místy, podpora mladých podnikatelů zakládajících nové firmy, přímá podpora stáží a odborné praxe.Rámeček 4
16 Úvod Obrázek 3Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí  – způsobilé regiony
Způsobilé regiony
ŠVÉDSKO:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIE:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IRSKO:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
FRANCIE:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGALSKO:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresŠPANĚLSKO:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITÁLIE:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POLSKO:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
ČESKÁ REPUBLIKA:
Severozápad
MAĎARSKO:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVENSKO:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
ROMUNSKO:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULHARSKO:
Severen tsentralen, Severoiztochen, Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen tsentralen
SLOVINSKO:
Vzhodna Slovenia
CHORVATSKO:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
ŘECKO:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LOTYŠSKO, LITVA, KYPR
Zdroj:  Výzkumná služba Evropského parlamentu.
17 Úvod
Úloha Komise v nastavení, 
realizaci a monitorování záruky 
pro mladé lidi
21 
Úloha Komise při zavádění, uplatňo ‑
vání a monitorování záruk pro mladé 
lidi byla konkrétně stanovena v dopo ‑
ručení Rady z dubna 201319. Komise by 
konkrétně měla:
 – vybízet členské státy, aby co nejlé ‑
pe využívaly Evropského sociální ‑
ho fondu v souladu s příslušnými 
investičními prioritami Evropského 
sociálního fondu na programové 
období 2014–2020 a případně ini ‑
ciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí s cílem podpořit za ‑
vedení a provádění systému záruk 
pro mladé lidi jakožto politického 
nástroje pro boj proti nezaměst ‑
nanosti a sociálnímu vyloučení 
mladých lidí a pro předcházení 
těmto jevům;
 – sledovat koncepci, provádění 
a výsledky systémů záruk pro 
mladé lidi prostřednictvím mno ‑
hostranného dohledu výboru pro 
zaměstnanost v rámci evropského 
semestru (viz bod 68) a v rámci 
ročního pracovního programu 
evropské sítě veřejných služeb 
zaměstnanosti, provádět analýzy 
dopadu uplatňovaných politik a ve 
vhodných případech se zaměřit na 
doporučení pro jednotlivé členské 
státy na základě hlavních směrů 
politik zaměstnanosti členských 
států.22 
Podle doporučení Rady a v souladu 
s nařízením o společných ustanoveních 
na období 2014–2020 je úkolem Komi ‑
se a členských států zajistit účinnost 
fondů ESF a YEI ve fázi jejich přípravy 
a zavádění prostřednictvím monitoro ‑
vání, podávání zpráv a hodnocení20.
Posouzení plánu na zavedení 
záruk pro mladé lidi provedené 
Komisí
23 
Po sdělení Komise z června 2013 „Vý ‑
zva k řešení nezaměstnanosti mladých 
lidí“21 a zasedání Evropské rady22 se 
členské státy zavázaly předložit Komisi 
prováděcí plán záruky pro mladé lidi 
(YGIP). Členské státy způsobilé pro 
financování YEI měly tyto dokumenty 
zaslat do konce roku 2013 a ostat ‑
ní v roce 2014. V rámci evropského 
semestru bylo Generální ředitelství 
Komise pro zaměstnanost, sociální 
věci a sociální začleňování v lednu 
2014 pověřeno posouzením YGIP , aby 
členským státům mohla být v průběhu 
dvoustranných setkání v únoru 2014 
poskytnuta zpětná vazba.19 Doporučení Rady ze dne 
22. dubna 2013 o zavedení 
záruk pro mladé lidi.
20 Článek 4.9 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
21 KOM(2013) 447 v konečném 
znění ze dne 19. června 2013.
22 Závěry Evropské rady, 
27.–28. června 2013, EUCO 
104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
18
 Rozsah a koncepce auditu
24 
Účetní dvůr při auditu posuzoval, zda 
Komise poskytuje členským státům při 
zřizování režimu záruk pro mladé lidi 
vhodnou podporu, a prověřoval mož ‑
ná rizika spojená s jejich uplatňováním.
25 
Audit zahrnul období od přijetí 
doporučení Rady v dubnu 2013 do 
června 2014. V té době byla již fáze 
koncipování režimu záruk pro mladé 
lidi dokončena a prováděcí plány záruk 
pro mladé lidi členské státy předlože ‑
ny a posouzeny Komisí. Účetní dvůr 
vzal dále v úvahu některé doplňující 
informace poskytnuté Komisí do února 
2015 (zejména v souvislosti s odhadem 
prostředků EU na financování záruky 
pro mladé lidi a rozvoj monitorovacího 
systému). Cílem auditu bylo identifiko ‑
vat potenciální rizika, která by mohla 
mít dopad na provádění režimu. Účetní 
dvůr má rovněž v úmyslu pokrýt pro ‑
blematiku zaměstnanosti mladých lidí, 
včetně provádění iniciativ EU na úrovni 
členských států, ve svých budoucích 
zprávách.26 
Audit se soustředil na to, jak Komise 
posuzovala prováděcí plány záruk pro 
mladé lidi u vzorku pěti členských 
států: Irska, Itálie, Litvy a Portugal ‑
ska, jichž se týkaly i akční týmy pro 
mládež (YAT), a Francie. U těchto pěti 
členských států Účetní dvůr opětovně 
provedl posouzení, jež předtím pro ‑
vedla Komise, a analyzoval jak zpětnou 
vazbu, kterou Komise členským státům 
poskytla, tak následnou kontrolu 
přijatých opatření. Účetní dvůr rovněž 
zkoumal u členských států, u nichž byly 
tyto informace k dispozici, souvislost 
mezi posouzením prováděcích plá ‑
nů záruk pro mladé lidi a posouzení 
předběžných podmínek souvisejících 
s YEI. Účetní dvůr pak posuzoval rámec 
EU pro monitorování pokroku k účin ‑
nějšímu uplatňování režimu záruk pro 
mladé lidi a souvisejících zpráv.
19
 Připomínky
Komise členské státy 
vhodným způsobem 
a včas podpořila při 
zřizování režimu záruk 
pro mladé lidi
27 
Uplatňováním záruky pro mladé lidi 
vyžaduje hluboké strukturální reformy 
odborné praxe, hledání pracovního 
místa a vzdělávacího systému, kte ‑
ré zlepší přechod ze školy do práce 
a zaměstnatelnost mladých lidí. Kromě 
těchto strukturálních reforem pod ‑
poruje záruka pro mladé lidi rovněž 
využívání široké škály proaktivních 
opatření na podporu poptávky po 
práci mladých lidí. Tato opatření (jako 
dočasné a dobře zacílené dotace na 
mzdy nebo najímání pracovníků nebo 
granty na odborné praxe a stáže) mo ‑
hou mladým lidem pomoci při vstupu 
na pracovní trh i s dalším rozvojem 
jejich dovedností.
28 
Doporučení rady uvádí pokyny ohled ‑
ně osvědčeného postupu při zřizování 
účinného režimu záruk pro mladé lidi. 
Účetní dvůr pověřoval, nakolik Komise 
tyto kritéria osvědčené praxe zahrnula 
do hodnocení prováděcích plánů záruk 
pro mladé lidi. Dále Účetní dvůr posu ‑
zoval, nakolik členské státy zohlednily 
analýzu návrhu YGIP provedenou Ko ‑
misí a zda bylo hodnocení YGIP dobře 
koordinováno s posouzením operač ‑
ních programů ESF/YEI ex ante.Pokyny Komise ke koncipo -
vání režimu záruk pro mladé 
lidi poskytnuté členským stá -
tům do pěti měsíců od vydání 
doporučení Rady
29 
Z analýzy Účetního dvora vyplynulo, 
že Komise vypracovala pokyny pro 
vytvoření národního YGIP a v září 2013, 
tj. pět měsíců po schválení doporučení 
Rady v dubnu 2013, je rozeslala člen ‑
ským státům. Součástí pokynů byla 
šablona s klíčovými prvky nutnými pro 
vytvoření uceleného plánu provádění 
na základě různých os doporučení 
Rady:
 – vnitrostátní kontext a jak by 
záruka pro mladé lidi přispěla 
přidanou hodnotou ke stávajícím 
ustanovením;
 – budování přístupu založeného na 
partnerství;
 – raná intervence a aktivační 
opatření;
 – podpůrná opatření umožňující 
integraci na pracovním trhu;
 – financování systému záruk pro 
mladé lidi;
 – posuzování a kontinuální zdokona ‑
lování reforem a iniciativ.
20 Připomínky
30 
Komise navíc podpořila členské státy 
tím, že na internetové stránce věno ‑
vané zárukám pro mladé lidi v pro ‑
sinci 2013 zveřejnila „často kladené 
otázky“ a různé podpůrné dokumenty, 
jako pracovní dokument útvarů Komi ‑
se, který podrobně popisuje základní 
koncepci záruky pro mladé lidi a zá ‑
sady, které by mohly přispět k jejímu 
úspěchu. Komise dále v říjnu 2013 
a v dubnu 2014 uspořádala tematické 
akce a podařilo se jí zajistit, aby všech ‑
ny členské státy jmenovaly národního 
koordinátora pro systém záruk pro 
mladé lidi.
31 
Účetní dvůr se proto domnívá, že 
Komise poskytla členským státům 
včasnou podporu. Členským stá ‑
tům to pomohlo začít se zaváděním 
národních režimů záruk pro mladé 
lidi a umožnilo jim to předložit YGIP 
v krátké době stanovené v červnu 2013 
v závěrech Rady, tj. do konce roku 2013 
pro členské státy způsobilé pro YEI 
a do jara 2014 pro ostatní členské státy 
(viz příloha II ).Komise provedla uceleným 
způsobem a včas posoudila 
návrhy YGIP předložené člen -
skými státy
32 
Účetní dvůr podotýká, že odpovědnost 
za plány provádění záruk pro mladé 
lidi nesou členské státy. Úkolem Ko ‑
mise je důkladně, včas a konzistentně 
posoudit návrhy prováděcích plánů 
a zjistit nedostatky, jež by mohly mít 
negativní dopad na možnost dosáh ‑
nout účinné záruky pro mladé lidi. Na 
základě tohoto posouzení pak člen ‑
ské státy mohly své plány příslušným 
způsobem opravit. Členským státům 
by to zejména umožnilo maximálně 
využít ESF a případně YEI a podpořit 
zřizování a provádění režimů záruk pro 
mladé lidi.
33 
Účetní dvůr přezkoumal posouzení 
národních prováděcích plánů prove ‑
dené Komisí a toho, nakolik členské 
státy následně reagovaly na zjištěné 
nedostatky.
34 
Účetní dvůr zjistil, že Komise vypra ‑
covala ucelený systém hodnocení 
v podobě mřížky, který odráží klíčové 
aspekty doporučení Rady. Díky této 
mřížce mohla Komise systematicky 
posuzovat návrhy prováděcích plánů 
předkládaných členskými státy. Posou ‑
zení pak byla předmětem horizontál ‑
ních křížových kontrol, jejichž cílem 
bylo zajistit jednotnost všech 28 YGIP .
21 Připomínky
35 
Pokud jde členské státy, jichž se tato 
zpráva týká, Komise posoudila všechny 
prováděcí plány přezkoumané Účet ‑
ním dvorem a mohla tedy poskytnout 
při dvoustranných setkáních, jež se 
konala v únoru 2014, poskytnout zpět ‑
nou vazbu.
Komise ve svých posouze -
ních identifikovala v návr -
zích prováděcích plánů řadu 
nedostatků
36 
Komise ve svých posouzeních identifi ‑
kovala řadu nedostatků, které sou ‑
visely s informacemi poskytovanými 
členskými státy a týkaly se klíčových 
aspektů jejich národních prováděcích 
plánů. K příkladům takových nedo ‑
statků patří: nedostatečná či vůbec 
žádná analýza nesourodosti doved ‑
ností, nebylo stanoveno, jak plánovaná 
opatření zajistí pokrytí všech mladých 
NEET, a nejednotnost v pohledu na to, 
co představuje kvalitní nabídka.
37 
Komise však se však důkladně a sou ‑
stavně nezabývala následujícími 
aspekty, které jsou konkrétně uvedeny 
v doporučení Rady:
 – Znalosti v oblasti informačních 
a komunikačních technologií / 
digitální kompetence : Komise 
zjistila, že dovednosti v oblasti 
informačních a komunikačních 
technologií mohou nabídnout 
značný potenciál k vytváření trvale 
udržitelných pracovních míst23. 
Dále zdůraznila, že v současné 
době počet absolventů v oborech 
IKT nedostačuje pro zaplnění 
všech volných pracovních míst 
v sektoru IKT, kde i v době nedáv ‑
ných hospodářských obtíží poptáv ‑
ka po odbornících na IKT rostla 
o 3 % ročně“24.Zatímco Komise vyzdvihla skuteč ‑
nost, že italský a litevský prováděcí 
plán nezahrnuje žádná opatření na 
posílení znalostí v oblasti infor ‑
mačních a komunikačních tech ‑
nologií / digitálních kompetencí, 
v případě irského a portugalského 
plánu tak neučinila, i když i v jejich 
prováděcích plánech souvislost 
s IKT / digitálními kompetencemi 
chyběla.
 – Vzájemné povinnosti : Doporučení 
Rady uznává „individuální odpo ‑
vědnost mladých lidí za nalezení 
způsobu, jak se zapojit do hospo ‑
dářské činnosti“. V některých člen ‑
ských státech mladým nezaměst ‑
naným hrozí, že pokud nepřijmou 
jakoukoliv přiměřenou nabídku 
zaměstnání, stáže, odborné přípra ‑
vy nebo vzdělávání, mohou jim být 
odňaty nebo sníženy dávky. Není‑li 
tato zásada náležitě zohledňována, 
je zde riziko snížení účinnosti sys ‑
tému záruk pro mladé lidi z důvodu 
negativního dopadu na závazky 
na straně účastníků a dochází 
k omezení odpovědnosti členských 
států poskytovat kvalitní nabídky. 
Existenci vzájemné povinnosti však 
Komise u žádného z prověřovaných 
plánů provádění neposuzovala. Při 
auditu Účetní dvůr zjistil, že z pěti 
prověřovaných plánů provádění se 
o této zásadě konkrétně zmiňuje 
pouze plán Irska.23 KOM(2008) 868 „Nové 
dovednosti pro nová pracovní 
místa  – Předvídání 
a zohledňování potřeb trhu 
práce a potřebných 
kvalifikací“.
24 Pracovní dokument útvarů 
Evropské komise 
SEK(2012) 409, s. 21.
22 Připomínky
 – Vzájemné učení : Rada ve svém 
doporučení členské státy vyzývá, 
aby „[podporovaly] vzájemné uče ‑
ní na národní, regionální a místní 
úrovni mezi všemi stranami, jež se 
podílejí na boji proti nezaměstna ‑
nosti mladých lidí, s cílem vylepšit 
strukturu a účinnost budoucích 
systémů záruk pro mladé lidi“25. 
Komise tento relevantní aspekt, 
který souvisí s nákladovou efek ‑
tivitou plnění v členských stá ‑
tech, neposuzovala a Účetní dvůr 
zjistil, že s výjimkou francouzského 
prováděcího plánu nebyla zásada 
„vzájemného učení“ zahrnuta do 
žádného z prověřovaných prová ‑
děcích plánů.
Ne všechny členské státy 
předložily po posouzení 
Komise revidovaný prováděcí 
plán
38 
V průběhu posuzování Komise v ná ‑
ležitých případech žádala všechny 
členské státy, o nichž se ve zprávě 
pojednávalo, o další vysvětlení anebo 
upozorňovala na hlavní nedostatky je ‑
jich návrhu prováděcího plánu formou 
písemné zpětné vazby. Komise rovněž 
vedla dvoustranná jednání s členskými 
státy a diskutovala s nimi o zjištěných 
nedostatcích. Komise dále prováděla 
technické návštěvy některých člen ‑
ských států, aby si objasnila řadu otá ‑
zek a identifikovala zbývající problémy 
v prováděcích plánech26.39 
I po dvoustranných schůzkách zůstala 
v plánech provádění celá řada zásad ‑
ních nedostatků a Komise požádala 
všechny prověřované členské státy 
o dodatečné informace. Z analýzy 
Účetního dvora u prověřovaných 
členských států vyplynulo, že jediným 
státem, který se zavázal předložit 
revidované znění plánu provádění 
záruk, byla Litva27. Francie, Itálie a Por ‑
tugalsko byly vyzvány, aby předložily 
nové verze svých plánů provádění, ale 
z různých důvodů tak odmítly učinit. 
Orgány italské státní správy tak napří ‑
klad podle Komise odpověděly, že „než 
aby přepisovaly nový prováděcí plán, 
soustředí se na to, aby byly příslušné OP 
pečlivě koncipovány“ .25 Doporučení členským státům 
č. 25.
26 Ze států v auditovaném 
vzorku to byl pouze případ 
Itálie.
27 Vedle Litvy dále na žádost 
Komise předložilo do června 
2014 přepracované prováděcí 
plány dalších 12 členských 
států (Belgie, Bulharsko, Řecko, 
Španělsko, Chorvatsko, 
Maďarsko, Lotyšsko, 
Nizozemsko, Polsko, 
Rumunsko, Švédsko 
a Slovensko).
23 Připomínky
Posuzování prováděcích 
plánů Komisí nebylo dosta -
tečně koordinováno s posu -
zováním předběžných pod -
mínek operačních programů 
ESF/YEI
40 
Podle nařízení o společných ustanove ‑
ních na programové období 2014–2020 
musí členské státy za účelem zajištění 
účinného a efektivního využití pro ‑
středků EU splnit konkrétní předběžné 
podmínky. V nařízení o společných 
ustanovení28 se uvádí, že „toto posou ‑
zení splnění Komisí se omezí na kritéria 
stanovená v pravidlech pro daný 
fond a na kritéria stanovená v příloze 
XI části II a respektuje vnitrostátní 
a regionální pravomoci, pokud jde 
o rozhodování o konkrétních a přimě ‑
řených politických opatřeních včetně 
obsahu strategií.“ Příslušnou investiční 
prioritou pro operační programy ESF/
YEI je „trvalé začlenění mladých lidí na 
trh práce mimo jiné pomocí „záruky 
pro mladé lidi“, a to zejména začlenění 
těch, kteří nemají zaměstnání a nejsou 
v procesu vzdělávání nebo odborné 
přípravy, včetně těch mladých lidí, kte ‑
rým hrozí sociální vyloučení, a mladých 
lidí z marginalizovaných komunit“.
41 
Ucelenost a adekvátnost informací, 
které členský stát poskytl ohledně 
konkrétních předběžných podmínek, 
Komise posoudí před přijetím operač ‑
ního programu29. Předběžnou podmín ‑
kou pro YEI je existence strategického 
politického rámce na podporu zaměst ‑
nanosti mladých lidí včetně provádění 
záruky pro mladé lidi30. Účetní dvůr se 
domnívá, že posouzení této konkrétní 
předběžné podmínky YEI a posouzení 
prováděcího plánu Komisí by měla být 
úzce koordinována, aby bylo zajištěno, 
že operační program ESF/YEI a režim 
záruk pro mladé lidi budou v souladu.42 
Účetní dvůr posuzoval, zda Komise 
nedostatky, které zjistila při posuzo ‑
vání prováděcích plánů, ošetřila i při 
formulaci závěrů o plnění či neplnění 
předběžných podmínek.
43 
Účetní dvůr zjistil, že Komise považuje 
předběžné podmínky týkající se ope ‑
račních programů ESF/YEI za „splněné“, 
přestože prováděcí plány byly hodno ‑
ceny jako „velmi omezené“ nebo „čás ‑
tečné“ (viz příloha III ). Účetní dvůr má 
za to, že Komise tak promeškala příleži ‑
tost přispět k tomu, aby členské státy 
zavedly strategii pro zaměstnanost 
mladých lidí v souladu s jejich politic ‑
kým závazkem vůči systému záruk pro 
mladé lidi před schválením operačních 
programů ESF/YEI na programové ob ‑
dobí 2014–2020. Z přezkumu provede ‑
ného Účetním dvorem dále vyplynulo, 
že kontroly, které Komise provádí při 
schvalování operačních programů se 
nezaměřují na to, jak zejména operační 
programy ESF/YEI přispějí k účinnému 
plnění záruk pro mladé lidi.28 Čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
29 Čl. 19 odst. 1 a 3 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
30 Příloha XI nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
24 Připomínky
Účetní dvůr zjistil řadu 
rizik pro účinné 
uplatňování režimu záruk 
pro mladé lidi
44 
Účetní dvůr měl rovněž za to, že možná 
rizika pro účinné uplatňování režimu 
záruk pro mladé lidi by bylo možné 
zjistit při přezkumu posouzení Komise. 
Zohledněna byla zejména adekvát ‑
nost financování záruk pro mladé lidi, 
způsob, jakým se definuje kvalitní 
nabídka I, a monitorování režimu záruk 
pro mladé lidi.
Riziko, že celkové financo -
vání nemusí být dostatečné
45 
Uplatňování režimů záruk pro mladé 
lidi v členských státech bude náklad ‑
ným opatřením, zejména uvážíme‑li 
stávající míru nezaměstnanosti mezi 
mladými lidmi v EU. Účetní dvůr se 
domnívá, že robustní celkový odhad 
finančních prostředků na financování 
režimu záruky pro mladé lidi lze sta ‑
novit pouze na základě spolehlivých 
údajů o nákladech uplatňování záruk 
pro mladé lidi v každém členském 
státě. Dále by mělo být jasné, z jakých 
zdrojů budou režimy záruk pro mladé 
lidi financovány.46 
Účetní dvůr připomíná, že cílem 
režimu záruk pro mladé lidi není jen 
poskytovat (nezaměstnaným nebo 
nezaměstnaností ohroženým) mla ‑
dým lidem finanční podporu, ale také 
strukturální reformy ve střednědobém 
a dlouhodobém horizontu. Je proto 
zřejmé, že záruka pro mladé lidi si 
vyžádá výraznou investici.
47 
Částka finančních prostředků z národ ‑
ních zdrojů, kterou bude mít systém 
záruk pro mladé lidi k dispozici, zatím 
nebyla stanovena. Z analýzy Komise 
týkající se prováděcích plánů po ‑
daných členskými státy vyplývá, že 
devět31 z 28 členských států nepo ‑
skytlo informace o předpokládaných 
finančních prostředcích na financování 
z národních zdrojů. Informace poskyt ‑
nuté zbývajícími členskými státy se 
lišily mírou podrobnosti.
U režimů záruk pro mladé 
lidi nebylo provedeno žádné 
posouzení dopadu
48 
U všech hlavních legislativních a roz ‑
počtových iniciativ a iniciativ s výraz ‑
ným dopadem, které definují určitou 
politiku, se musí provádět posouzení 
dopadu32. Posouzení dopadů musí 
konkrétně uvádět náklady a přínosy 
návrhu, jak vzniknou a koho se budou 
týkat. Dle pokynů Komise by všechny 
dopady měly být pomocí stabilních 
metod a spolehlivých údajů vyčísleny 
a peněžně vyjádřeny, kdykoliv tak lze 
a je vhodné učinit33.31 Estonsko, Španělsko, Finsko, 
Irsko, Lucembursko, Malta, 
Polsko, Švédsko a Spojené 
království.
32 Bod 3 zvláštní zprávy EÚD 
č. 3/2010 „Posuzování dopadů 
v orgánech EU: napomáhá při 
rozhodování?“ ( http://eca.
europa.eu ).
33 Evropská komise, Pokyny pro 
posuzování dopadů, 
SEK(2009) 92.
25 Připomínky
34 Pracovní dokument útvarů 
Evropské komise, SWD(2012) 
409 v konečném znění, 
s. 11–12.
35 Veřejné slyšení Evropského 
parlamentu, rozpočtový výbor 
ve spolupráci s výborem pro 
zaměstnanost a sociální věci, 
úterý 1. dubna 2014, strana 23.
36 ILO, Globální výhled pro 
zaměstnanost, „Globální vlivy 
rozvinutých ekonomik na 
rozvíjející se ekonomiky 
zhoršují situaci mladých 
uchazečů o práci“, září 2012, 
http://www.ilo.org .
37 ILO, Eurozone job crisis: trends 
and policy responses  (Krize 
zaměstnanosti v eurozóně: 
trendy a reakce v podobě 
politik), červenec 2012. Tyto 
informace byly rovněž 
zveřejněny na internetové 
stránce Komise http://
ec.europa.eu .
38 Belgie, Irsko, Španělsko, 
Francie, Nizozemsko 
a Portugalsko.
39 ILO, Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis?  (Záruky pro 
mladé lidi: reakce na krizi 
zaměstnanosti mládeže?), 
2013 ( http://www.ilo.org ).49 
Účetní dvůr podotýká, že Komise před 
tím, než přišla s návrhem režimu záruk 
pro mladé lidi, neprovedla žádné po ‑
souzení dopadu. Pracovní dokument 
útvarů Komise (SWD), který provázel 
návrh na doporučení Rady o zavedení 
záruk pro mladé lidi, odkazoval pouze 
na odhady Mezinárodní organizace 
práce (ILO) z roku 2012 (viz oddíl 2.3 
pracovního dokumentu útvarů Komise) 
a uváděl předběžné odhady pro ně ‑
které členské státy (Rakousko, Finsko, 
Švédsko a Spojené království)34. Kromě 
odhadů ILO tedy nejsou k dispozici 
žádné informace o možných celko ‑
vých nákladech a uplatnění takového 
režimu v EU.
V letech 2012 a 2013 předložila 
ILO různé odhady finančních 
prostředků nutných každoročně 
na financování uplatňování záruk 
pro mladé lidi
50 
V únoru 2015 Komise odhadla, že za 
celé programové období 2014–2020 
bude na financování těchto systémů 
alokováno 12,7 miliardy EUR z pro ‑
středků EU. Dříve, v dubnu 2014, 
Komise odhadovala35, že tyto pro ‑
středky budou doplněny o financování 
z národních, regionálních a případně 
i soukromých zdrojů ve výši 4 mili ‑
ardy EUR. Souhrnná částka ve výši 
16,7 miliardy EUR odpovídá přibližně 
2,4 miliardám  EUR ročně.51 
V roce 2012 ILO ve své zprávě uved ‑
la, že odhadované roční náklady na 
účinné uplatňování záruky pro mla ‑
dé lidi v eurozóně dosáhnou 0,2 % 
HDP36 nebo 0,45 % vláních výdajů, což 
odpovídá 21  miliardám  EUR37. Odhady 
nákladů ILO zveřejněné v roce 2013 na 
základě šesti zemí eurozóny38 se po ‑
hybovaly mezi přibližně 0,5 % a 1,5 % 
HDP39. Podle ILO se tyto realizační 
náklady liší v závislosti na dostupnosti 
správní infrastruktury pro uplatňování 
záruky ve větším měřítku a na velikosti 
způsobilé populace.
Nebyly provedeny žádné 
robustní odhady nákladů na 
konkrétní opatření režimů záruk 
pro mladé lidi
52 
Komise v roce 2013 požádala členské 
státy, aby jí spolu s plány provádění 
záruk pro mladé lidi předložily i odhad 
nákladů na plánovaná opatření a sou ‑
visející zdroje financování. Členské 
státy byly zejména požádány, aby 
uvedly zdroje financování a jak bu ‑
dou tyto zdroje rozděleny mezi různé 
klíčové reformy a opatření/iniciativy ve 
finančním plánu a aby uvedly konkrét ‑
ní informace o každém opatření (jako 
náklady na opatření, očekávaný počet 
příjemců na opatření, procento cílové 
populace, které opatření zasáhne, 
dodatečné náklady na nová opatření 
a očekávané důsledky).
26 Připomínky
53 
To by Komisi umožnilo posoudit, zda 
byly na režim záruky pro mladé lidi 
vyčleněny dostatečné zdroje. Jako 
jednu z nejdůležitějších výzev pro 
provádění záruky pro mladé lidi ve 
Španělsku Komise například identifiko ‑
vala „nedostatek doplňkového finan ‑
cování z národních zdrojů, který může 
ohrozit provádění záruky pro mladé 
lidi v krátkodobém i dlouhodobém 
horizontu“40. Účetní dvůr proto provedl 
přezkum prováděcích plánů záruk pro 
mladé lidi předložených pěti člen ‑
skými státy, o nichž se v této zprávě 
pojednává (Francie, Irsko, Itálie, Litva 
a Portugalsko), a kontroloval, zda byly 
poskytnuty nějaké informace o odha ‑
dech nákladů plánovaných opatření 
a souvisejících zdrojích financování.
54 
Účetní dvůr zjistil, že členské státy 
obecně uváděly odhady u nákladů 
na opatření zaměřená na jednotliv ‑
ce. U některých členských států však 
v předložených prováděcích plánech 
chyběly relevantní informace jako 
náklady na příjemce související s na ‑
bídkami (Irsko a Francie), cíle v oblasti 
účasti u jednotlivých opatření a pro ‑
cento cílové populace, na které se 
podle očekávání bude záruka vztaho ‑
vat (Francie). Bez těchto informací není 
Komise schopná včas identifikovat 
možné nedostatky, jak by měla.
55 
Ani jeden z těchto pěti členských států 
dále neuvedl ve svém prováděcím 
plánu informace o odhadech nákladů 
na realizaci strukturálních reforem, 
které jsou podmínkou účinné záruky 
pro mladé lidi.56 
U tří z pěti kontrolovaných členských 
států je v prováděcích plánech suma 
alokovaná z národních zdrojů výrazně 
nižší než částky z různých fondů EU 
a pohybuje se mezi 13 % (Portugal ‑
sko) a 35 % (Itálie a Litva) celkové výše 
prostředků. V případě Irska částka 
alokovaná z národních zdrojů převýšila 
prostředky poskytnuté EU. V případě 
Francie dostupné údaje takové srov ‑
nání neumožňují. S výjimkou Litvy 
členské státy dále prohlásily, že zdroje 
financování se k daným opatřením 
vztahují obecně (v rámci stejného 
okruhu EU/ESF/YEI). Komise proto 
kvůli nedostatku úplných a přesných 
informací nemohla posoudit vhodnost 
zdroje financování pro dané opatření 
ani vyslovit obecný závěr o proveditel ‑
nosti a udržitelnosti finančních plánů 
pro záruky pro mladé lidi.40 Pracovní dokument útvarů 
Evropské komise SEK(2014) 
410, s. 25.
27 Připomínky
41 Článek 18 nařízení (EU) 
č. 1304/2013.
42 Doporučení rady k rámci 
kvality pro stáže, Brusel, 
10. března 2014 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
43 Prohlášení Rady „Evropská 
aliance pro učňovskou 
přípravu“, Rada pro 
zaměstnanost, sociální 
politiku, zdraví a ochranu 
spotřebitele, Lucemburk, 
15. října 2013.
44 Často kladené dotazy k záruce 
pro mladé lidi, otázka 6 ( http://
www.ec.europa.eu ).Konkrétní výzvy ověřování 
správnosti výdajů YEI
57 
Podle nařízení ESF41 mohou mít pro ‑
gramová opatření iniciativy na podpo ‑
ru zaměstnanosti mladých lidí jednu 
nebo více z těchto forem (viz bod 17):
 – specifický operační program;
 – specifická prioritní osa v rámci 
operačního programu;
 – část jedné nebo více prioritních os.
Účetní dvůr se domnívá, že (na rozdíl 
od situace u standardních výdajů ESF) 
členské státy a Komise stojí před speci ‑
fickou výzvou účinně ověřit správnost 
vykázaných výdajů na iniciativu na 
podporu zaměstnanosti mladých lidí. 
Důvodem jsou přísnější požadavky 
na způsobilost, možnost vykazovat 
výdaje vzniklé od září 2013 a zejména 
v poslední z uvedených možností také 
absence spolufinancování pro iniciati ‑
vu na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí.
Nebylo definováno, co je 
nabídka kvalitního pracov -
ního místa, což může účin -
nost záruky pro mladé lidi 
poškodit
58 
Účetní dvůr připomíná, že cílem záruky 
pro mladé lidi je nabídnout jim sku ‑
tečnou příležitost zvýšit svou zaměst ‑
natelnost s vyhlídkou na udržitelnou 
a přínosnou integraci na pracovním 
trhu, a následně zlepšit celkovou míru 
zaměstnanosti mládeže.Rada proto doporučuje, aby všechny 
členské státy zajistily, aby se všem 
mladým lidem do 25 let do čtyř měsíců 
od doby, kdy se stanou nezaměstnaný ‑
mi nebo ukončí své formální vzdělání, 
dostalo „kvalitní nabídky“. Doporučení 
Rady však neuvádí, co se touto „kvalit ‑
ní nabídkou“ rozumí, ani nespecifikuje, 
kdo by ji měl definovat.
59 
Řada dokumentů EU (jako doporučení 
Rady k rámci kvality pro stáže42 a pro ‑
hlášení Rady o evropské alianci pro 
učňovskou přípravu“43) stanoví nezá ‑
vazné kvalitativní minimální standardy 
dobré kvality pro stáže a učňovskou 
přípravu, aby firmám bránila zneužívat 
tyto lidi jako levnou pracovní sílu. Na 
druhé straně však neexistují žádné 
ekvivalentní dokumenty, které by uvá ‑
děly zásady definující dobré pracovní 
místo.
60 
Komise v prosinci 2013 vydala pokyny, 
podle nichž se za „kvalitní nabídku“ 
považuje ta nabídka, u níž lze očeká ‑
vat, že povede k udržitelnému kontak ‑
tu s pracovním trhem, a která by ne ‑
měla mít pouze okamžitý a krátkodobý 
efekt v podobě snížení nezaměstna ‑
nosti mladých lidí ve statistikách44.
28 Připomínky
61 
Po přezkumu relevantních studií45z 
této oblasti se Účetní dvůr domnívá, 
že je možné, že existuje kombinace 
atributů, které jsou relevantní, pokud 
definujeme, zda lze nabídku pracovní ‑
ho místa považovat za „kvalitní“. Patří 
k nim: zejména doba trvání smlouvy 
(smlouva na dobu určitou nebo neu ‑
rčitou), typ smlouvy (ne/dobrovolný 
částečný úvazek / plný úvazek), míra 
odměny má vztah k životním nákla ‑
dům v příslušném členském státě), 
dovednostní požadavky na pracovní 
místa a související míra a typ požado ‑
vané kvalifikace a dostupnosti dalších 
školení souvisejících s pracovním mís ‑
tem. V rámci zásady subsidiarity mohl 
být na úrovni EU definován minimální 
soubor atributů, zatímco členským 
státům by zůstala flexibilita při stano ‑
vování vlastních standardních hodnot 
pro každý atribut.
62 
Účetní dvůr například zjistil, že Komi ‑
se při posuzování prováděcích plánů 
předložených Itálií, by za „kvalitní 
nabídku“ považovala i nabídku dočas ‑
ného zaměstnaní (pět až šest měsí ‑
ců), i když by mzda byla podle údajů 
italského statistického úřadu ISTAT pod 
hranicí prahu chudoby pro měsíční pří ‑
jem ve většině regionů země46. Komise 
nebere v úvahu žádné jiné kvalitativní 
prvky.63 
Absence souboru kvalitativních atribu ‑
tů „kvalitní“ nabídky pracovního místa 
s sebou nese riziko, že systémy záruk 
pro mladé lidi mohou být v rámci 
všech členských států nebo jednot ‑
livých členských států uplatňovány 
nejednotně a neúčinně. I když je sa ‑
mozřejmě možné zkontrolovat kvalitu 
nabídek v různých členských státech 
ex post  (např. formou hodnocení), tou 
dobou by již byly většině prostředků 
v rozpočtu YEI přijaty závazky anebo 
by tyto prostředky byly vydány (s 
ohledem na předběžné vyčleňová ‑
ní prostředků v letech 2014 a 2015) 
a případné nedostatky s dopadem na 
účinnost výdajů YEI by nebylo možné 
nijak řešit.
64 
Účetní dvůr upozorňuje, že Komise 
v červenci 2014 poskytla konkrétní 
pokyny k hodnocení YEI47, s nimiž na ‑
řízení ESF48 počítá na konec roku 2015 
a 2018. V souladu s pokyny hodnotitelé 
podávají zprávu o kvalitě nabídek za ‑
městnání, které obdrželi účastnicí YEI, 
a bere přitom v úvahu kvalitativní kri ‑
téria, jak jsou například uvedena výše.45 Evropský parlament, Indicators 
of Job Quality in the European 
Union  (Ukazatele kvality 
pracovního místa v Evropské 
unii), PE429.972, 2009, http://
www.europarl.europa.eu ; 
CSES, Study on Measuring 
Employment Effects  ((Studie 
měření účinků zaměstnanosti), 
červen 2006; OECD, Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experiences 
(Lokální uplatňování záruky pro 
mladé lidi: nová poučení 
z evropských zkušeností), 2014.
46 Italský národní statistický úřad 
(ISTAT) Calcolo della soglia di 
povertà assoluta , (http://www.
istat.it ).
47 Evropská komise, Guidance on 
Evaluation of the Youth 
Employment Initiative  (Pokyny 
k hodnocení Iniciativy na 
podporu zaměstnanosti 
mladých lidí), červenec 2014.
48 Čl. 19 odst. 6 nařízení (EU) 
č. 1304/2013.
29 Připomínky
Ucelený rámec pro moni -
torování a podávání zpráv 
o záruce pro mladé lidi se 
teprve vytváří
65 
Účetní dvůr se domnívá, že probíhající 
hodnocení opatření v rámci záruky 
pro mladé lidi je klíčové pro ujištění, 
že prostředky se investují moudře 
a opatření jsou prováděna způsoby, 
které budou mít na mladé lidi skutečný 
dopad. Od samého začátku by tedy 
měly být do koncepce opatření záruky 
pro mladé lidi zabudovány robustní 
monitorovací mechanismy49. To je 
základem účinné a z důkazů vychá ‑
zející tvorby politiky, kdy Evropský 
parlament a Radu budou upozorněni, 
pokud cíle nebudou plněny nebo 
pokud nebude efektivnost opatření 
uspokojivá, a budou tak moci koncepci 
nebo realizaci opatření zlepšit.
66 
Komise monitoruje provádění systému 
záruk pro mladé lidi v rámci evropské ‑
ho semestru a jejím úkolem je prová ‑
dět analýzy dopadu uplatňovaných 
politik a ve vhodných případech se 
zaměřit na doporučení pro jednotli ‑
vé členské státy na základě hlavních 
směrů politik zaměstnanosti členských 
států50.67 
Účetní dvůr posuzoval rámce zřízený 
pro monitorování realizace a výsledků 
jak záruky pro mladé lidi jako celku, tak 
ve vztahu k akcím financovaným YEI.
Ucelené mechanismy pro 
monitorování a podávání zpráv 
nebyly součástí koncepce 
záruky pro mladé lidi od samého 
začátku
68 
Rada formou doporučení pověřila 
Komise monitorování a realizací záruky 
pro mladé lidi prostřednictvím mno ‑
hostranného dohledu Výboru pro 
zaměstnanost51 (EMCO) v rámci evrop ‑
ského semestru (viz rámeček 5 ). Podle 
doporučení Rady však není v plánu 
podávat zprávy o výsledcích tohoto 
monitorování Evropskému parlamentu.
Úloha výboru pro zaměstnanost (EMCO)
Hlavním úkolem výboru je fungovat jako poradní výbor pro ministry práce a sociálních věcí v Radě pro za ‑
městnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO). Mnohostranný dohled vykonávaný výbor 
pomáhá při uceleném posuzování realizace napříč členskými státy, jež čelí podobným výzvám, i s posuzo ‑
vání strategických možností a plánů. Monitoruje pokrok členských států v realizaci reforem, k nimž nabádají 
doporučení pro jednotlivé země. Jedna z jeho pracovních skupin má mandát vybírat a rozvíjet ukazatele pro 
monitorování strategie zaměstnanosti, včetně monitorování záruky pro mladé lidi.Rámeček 549 Evropská komise, The Youth 
Guarantee: Making It Happen 
(Záruka pro mladé lidi: jak na 
to), 2014, s. 3.
50 Doporučení Rady ze dne 
22. dubna 2013 o zavedení 
záruk pro mladé lidi, 
doporučení 6.
51 Výbor pro zaměstnanost byl 
vytvořen rozhodnutím Rady 
2000/98/ES ze dne 
24. ledna 2000 o zřízení 
Výboru pro zaměstnanost 
(Úř. věst. L 29, 4.2.2000, s. 21) 
na základě článku 150 SFEU. 
Každý členský stát EU a Komise 
jmenují do výboru EMCO dva 
členy.
30 Připomínky
69 
Výbor EMCO prověřoval pokrok se 
zaváděním záruky pro mladé lidi 
v květnu 2014 a současně prováděl 
posouzení situace v oblasti zaměstna ‑
nosti v členských státech a národních 
programů reforem. Tato činnost měla 
podobu vzájemného nezávislého 
posouzení a měla zajistit co nejúplnější 
pokrytí, aby mohly být určeny klíčové 
výzvy v členských státech.
70 
Účetní dvůr na základě přezkumu 
zpráv k členským státům, jichž se 
květnový přezkum týkal, zjistil, že tyto 
analýzy se výrazně lišily v tom, do 
jaké míry poskytovaly podrobnosti. 
Například zatímco prověrka Irska svou 
šíří zahrnula dopodrobna i záruku pro 
mladé lidi, prověrka Portugalska se jí 
vůbec nezabývala.
71 
Účetní dvůr podotýká, že jedna 
pracovní skupina výboru EMCO 
vypracovala zvláštní ukazatele pro 
monitorování realizace a výsledků 
záruky pro mladé lidi na úrovni EU52. 
Jde o makroekonomické ukazatele, 
které mají doplňovat ukazatele, jež 
měří přímý dopad politiky a rychlost 
předkládání nabídek mladým lidem. 
Rada tyto ukazatele schválila v prosinci 
2014. Pilotní testování metodiky bylo 
zahájeno v říjnu 2014 a jeho výsledky 
budou vyhodnoceny v průběhu roku 
2015; podle výboru EMCO může na zá ‑
kladě hodnocení posléze dojít k určité 
technické revizi rámce pro ukazatele53.72 
Jelikož tyto ukazatele nejsou povinné, 
budou relevantní informace o úspěchu 
záruky pro mladé lidi jako celku záviset 
na trvalém závazku členských států po ‑
skytovat příslušná ucelená a spolehlivá 
data. Účetní dvůr se rovněž domnívá, 
že dostupnost těchto ukazatelů v rané 
fázi by členským státům umožnila 
zakomponovat je do jejich správních 
systémů ve fázi koncepce systému 
záruky pro mladé lidi.
Pro realizaci doporučení pro 
jednotlivé země týkajících se 
záruk pro mladé lidi jsou nutné 
dlouhodobé reformy
73 
V rámci evropského semestru Komise 
rovněž analyzuje dopad politik z oblas ‑
ti zaměstnanosti a bere přitom v úva ‑
hu údaje vykázané ve srovnávacích 
přehledech (viz rámeček 6 ) a případně 
upozorňuje na nedostatky členské stá ‑
ty formou výročních doporučení pro 
jednotlivé země.
74 
Účetní dvůr přezkoumal, jak je záruka 
pro mladé lidi ošetřena v rámci do ‑
poručení pro jednotlivé země. U člen ‑
ských států ve vzorku se konkrétně 
kontrolovalo, zda doporučení byla 
konkrétní, měřitelná a dosažitelná.52 INDIC/07/13052014/
EN – Monitorování záruk pro 
mladé lidi  – revidovaný zápis 
pracovní skupiny pro jednání 
IG dne 13. května 2014.
53 Rada Evropské unie: 
Implementation of the Youth 
Guarantee and monitoring 
framework  – endorsement of 
the EMCO’s key messages  
(Uplatňování záruky pro 
mladé lidi a rámec 
monitorování  – schválení 
hlavních sdělení výboru 
EMCO), 17. listopadu 2014.
31 Připomínky
75 
Účetní dvůr zjistil, že doporučení pro 
jednotlivé země za rok 2013 týkající 
se zaměstnanosti mladých lidí nebyly 
obecně ani konkrétní, ani měřitelné 
(viz rámeček 7 ).
76 
V roce 2014 přišla Komise s návrhem 
konkrétních doporučení k uplatňování 
záruk pro mladé lidi v osmi zemích 
(Španělsko, Itálie, Slovensko, Chorvat ‑
sko, Portugalsko, Polsko, Bulharsko 
a Irsko). Účetní dvůr zjistil, že tato 
doporučení byla podrobnější a některá 
uváděla i milníky.77 
Účinné plnění doporučení pro jed ‑
notlivé země však závisí na politickém 
závazku na úrovni členského státu. 
Podle Komise bylo plně provedeno 
pouze 10  % doporučení pro jednotlivé 
země na rok 2013, zatímco v případě 
45 % doporučení pro jednotlivé země 
pokroku dosaženo nebylo nebo byl 
jen velmi malý54. Evropský parlament 
se touto skutečností zabýval již v říjnu 
201455.
78 
V souvislosti s tím, jak se o záruce pro 
mladé lidi pojednává v doporučeních 
pro jednotlivé země, upozorňuje Účet ‑
ní dvůr na nutnost rozsáhlých reforem, 
které pravděpodobně nebudou prove ‑
deny v krátkodobém horizontu.54 Internetová stránka Komise: 
Doporučení pro jednotlivé 
země 2013 ( http://ec.europa.
eu).
55 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 
22. října 2014 o evropském 
semestru pro koordinaci 
hospodářských politik: 
provádění priorit na rok 2014 
(2014/2059(INI)).Srovnávací přehled Komise pro nezaměstnanost mladých lidí a ukazatele NEET
Nezaměstnanost mladých lidí a ukazatele NEET jsou součástí nově vytvořeného srovnávacího přehledu klíčo ‑
vých ukazatelů z oblasti zaměstnanosti a ze sociální oblasti, které upozorňují na zásadní nerovnováhy v oblasti 
zaměstnanosti i v sociálních otázkách v EU. První srovnávací přehled byl zveřejněn jako součást společné zprá ‑
vy o zaměstnanosti z roku 2014, přijatý společně Komisí a Radou ministrů EU. Tvoří ho pět klíčových ukazatelů 
a je pro Komisi je základním východiskem při formulaci návrhů strukturálních reforem.Rámeček 6
Doporučení pro jednotlivé země 2013 – Příklad Litvy a Itálie
Litvě bylo v rámci doporučení pro jednotlivé země doporučeno „zlepšit zaměstnatelnost mladých lidí, napří ‑
klad formou záruky pro mladé lidi, posílit uplatňování a účinnost učňovských programů a řešit přetrvávající 
problém s nedostatkem kompatibility dovedností“. Itálie měla „podniknout další kroky k posílení účasti na 
pracovním trhu, zejména v případě žen a mladých lidí, například formou záruk pro mladé lidi“. Oba dokumen ‑
ty odkazovaly na systémy záruk pro mladé lidi, ale neuváděly podrobné informace o tom, jak by země měly 
tyto systémy uplatňovat, aby maximalizovaly jejich dopad, a nepředložily ani žádné měřitelné cíle či průběžné 
milníky.Rámeček 7
32 Připomínky
Neexistují žádné plány pro 
systematické podávání zpráv 
o systémech záruk pro mladé lidi 
jako celku
79 
Podle nařízení o společných ustanove ‑
ní je Komise povinna počínaje rokem 
2016 předávat každoročně Evropskému 
parlamentu souhrnnou zprávu k výroč ‑
ním zprávám o provádění programu. 
V letech 2017 a 2019 vypracuje Komise 
strategické zprávy, v nichž shrne zprá ‑
vy o pokroku předkládané členskými 
státy a zúčastní se debaty o těchto 
zprávách v parlamentu56.
80 
Účetní dvůr podotýká, že ta opatře ‑
ní záruk pro mladé lidi, která nejsou 
financována z operačních programů 
ESF/YEI, by neměla být do těchto zpráv 
zahrnuta, protože výroční zprávy 
o provádění se týkají pouze intervencí 
financovaných EU. S výjimkou ukazate ‑
lů EMCO neexistuje žádné ustanovení 
pro podávání zpráv o té části systému 
záruk pro mladé lidi na úrovni EU, kte ‑
ré jsou financovány z národních zdrojů. 
S tím je spojeno riziko, že zaintereso ‑
vané strany nebudou mít jasno v tom, 
jak a nakolik záruka pro mladé lidi jako 
celek přispívá k boji proti nezaměstna ‑
nosti mládeže.Nový rámec výkonnosti pro ESF/
YEI se zaměřuje na výsledky
81 
Akce záruky pro mladé lidi financova ‑
né z ESF/YEI mají být monitorovány 
podle právního rámce evropských 
strukturálních a investičních fondů57. 
Nařízení ESF uvádí konkrétní ustanove ‑
ní týkající se monitorování a hodnoce ‑
ní YEI a podávání souvisejících zpráv, 
dopady a příspěvek k záruce pro mladé 
lidi tak lze měřit a zviditelňovat. Kon ‑
krétně stanoví, že „nejméně dvakrát 
během programového období se pro ‑
vádí hodnocení účinnosti, [efektivnos ‑
ti] a dopadu kombinované podpory 
z ESF a zvláštních přídělů pro iniciativu 
na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí a provádění záruky pro mladé lidi. 
První hodnocení bude provedeno do 
31. prosince 2015 a druhé hodnocení 
do 31. prosince 2018“58.
82 
Dále od dubna 2015 a po všechny 
následující roky musí členské stá ‑
ty zasílat Komisi spolu s výročními 
zprávami o provádění strukturovaná 
data týkající se společných ukazatelů 
pro akce podporované EU. Tyto zprávy 
rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek 
zaměstnání, které dostávají účastníci 
této inciativy, a posuzují jejich po ‑
krok v dalším vzdělávání, při hledání 
udržitelného a důstojného pracovního 
místa nebo při nástupu do učňovské či 
odborné přípravy59.56 Článek 53 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
57 Nařízení (ES) č. 1303/2009 
a nařízení (ES) č. 1304/2013.
58 Čl. 19 odst. 6 nařízení (EU) 
č. 1304/2013.
59 Čl. 19 odst. 3 a čl. 19 odst. 4 
nařízení (ES) č. 1304/2013.
33 Připomínky
83 
Nařízení ESF stanoví povinné společ ‑
né ukazatele výstupu a výsledků pro 
všechny akce podporované operač ‑
ním programem (OP)60. U operačních 
programu aktivujících YEI se rovněž 
vyžaduje, aby členské státy uváděly 
konkrétní ukazatele výsledků.
84 
Účetní dvůr prověřoval relevantnost 
ukazatelů výsledků iniciativy na pod ‑
poru zaměstnanosti mladých lidí, jak 
jsou stanoveny v nařízení ESF, a zjistil, 
že níže uvedené ukazatele výsledků 
by pro účely schvalování budoucích 
OP ESF/YIE nebo úprav stávajících OP 
mohly být podrobnější:
 – specifické ukazatele výsledků pro 
YEI „nezaměstnaní / dlouhodobě 
nezaměstnaní / neaktivní účastníci, 
kteří po ukončení své účasti obdrží 
nabídku zaměstnání, dalšího vzdě ‑
lávání, učňovské nebo odborné 
přípravy“ nevyžadují, aby členské 
státy poskytovaly údaje, které roz ‑
lišují mezi čtyřmi různými nabídka ‑
mi, které účastníci mohou v rámci 
systému záruk pro mladé lidi ob ‑
držet. Absence takové povinnosti 
znamená, že nebudou k dispozici 
podrobné údaje o typech nabídek 
v rámci záruk pro mladé lidi, a tedy 
ani o tom, zda budou nutná ná ‑
pravná opatření, která by zlepšila 
účinnost opatření;
 – ukazatele dlouhodobých výsledků 
iniciativy na podporu zaměstna ‑
nosti mladých lidí hodnotí situ ‑
aci mladých lidí šest měsíců po 
ukončení intervence, hodnocení 
po delší době by však usnadnilo 
formulaci závěrů o udržitelnosti 
některých nabídek (např. nabídka 
pracovního místa); – nařízení umožňuje členským 
státům, které si tak přejí učinit, roz ‑
šířit cílovou skupinu iniciativy na 
podporu zaměstnanosti mladých 
lidí, o osoby ve věku 25 až 29 let. 
Na věkovou skupinu 25–29 let se 
však žádné ukazatele výsledků ini ‑
ciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí nevztahují, což posu ‑
zování účinnosti opatření pro tuto 
věkovou skupinu ztěžuje. Zatímco 
v pokynech Komise se členským 
státům důrazně doporučuje, aby 
si vytvořily své vlastní ukazatele 
výstupů (například účastníci akcí 
financovaných YEI) pro věkovou 
skupinu 25–29, o souvisejících 
ukazatelích výsledků se pokyny 
nezmiňují. Účetní dvůr zjistil, že 
ani jeden ze čtyř kontrolovaných 
členských států, které se rozhodly 
záběr iniciativy rozšířit (Francie, 
Itálie, Litva a Portugalsko), nezave ‑
dl dodatečné ukazatele výsledků 
pro konkrétní programy a dva 
(Francie a Portugalsko) nezavedly 
ani dodatečné ukazatele výstupů 
pro rozšířenou cílovou skupinu.60 Příloha II nařízení (EU) 
č. 1304/2013.
34
 Závěry a doporučení
85 
Doporučení o zavedení záruk pro mla ‑
dé lidi bylo oficiálně schváleno Radou 
ministrů EU dne 22. dubna 2013 na zá ‑
kladě návrhu Komise z prosince 2012. 
Tento dokument uvádí konkrétní do ‑
poručení jak pro členské státy, tak pro 
Komisi týkající se uplatňování systému 
záruk. Konkrétně Komise byla pověře ‑
na posuzovat plány provádění záruk 
pro mladé lidi, aby členským státům 
mohla být v průběhu dvoustranných 
setkání v rámci evropského semestru 
poskytnuta zpětná vazba.
Komise členské státy při 
zřizování systémů záruk pro 
mladé lidi vhodným způsobem 
a včas podpořila
86 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise 
členské státy při zřizování režimu 
záruk pro mladé lidi obecně vhodným 
způsobem a včas podpořila. Komise 
konkrétně vydala pokyny ke koncepci 
systémů záruk pro mladé lidi v září 
2013, tj. pouze pět měsíců po schvá ‑
lení doporučení Rady z dubna 2013 
(body 29–31).
87 
Komise provedla ucelené a včasné po ‑
souzení návrhů plánů provádění záruk 
pro mladé lidi předložených členskými 
státy a úspěšně identifikovala několik 
nedostatků. Důkladně a uceleně však 
neposoudila tyto aspekty: IKT/digi ‑
tální kompetence, vzájemné povin ‑
nosti a vzájemné učení. Účetní dvůr 
rovněž zjistil, že ne všechny členské 
státy předložily po posouzení Komise 
aktualizovaný plán provádění záruk 
(body 32–39).Účetní dvůr identifikoval rizika 
pro účinné provádění systémů 
záruk pro mladé lidi
88 
Na základě přezkumu posouzení plánů 
provádění záruk pro mladé lidi, jak ho 
provedla Komise, zjistil Účetní dvůr 
řadu rizik týkajících dostatečnosti cel ‑
kového financování a povahy „kvalitní 
nabídky“, jakož i mechanismů systémů 
záruk pro mladé lidi určených k moni ‑
torování a podávání zpráv.
Dostatečnost celkového 
financování systému záruk pro 
mladé lidi
89 
Účetní dvůr se domnívá, že bez posou ‑
zení dopadu Komisí nejsou k dispozici 
dostatečné informace o potenciálních 
nákladech na provádění systému záruk 
pro mladé lidi v členských státech EU. 
Dále v době auditu neměla Komise 
podrobnou představu o částkách 
financování z národních či evropských 
zdrojů přidělených členskými státy na 
různá opatření systému záruk pro mla ‑
dé lidi, zejména na opatření související 
se strukturálními reformami. Účetní 
dvůr má za to, že jelikož tyto informace 
nejsou k dispozici, je zde riziko, že cel ‑
kové prostředky na financování nemu ‑
sí být pro provádění systému záruk pro 
mladé lidi dostatečné (body 45–57).
35 Závěry a doporučení
Doporučení 1
Členské státy předložily jasný a vyčer ‑
pávající přehled nákladů na všechna 
plánovaná opatření pro boj s neza ‑
městnaností v rámci systému záruk pro 
mladé lidi, aby Komise mohla posoudit 
souhrnnou potřebu prostředků na 
financování.
Povaha „kvalitní nabídky“
90 
„Kvalita“ nabídek jako faktor zdů ‑
razněný v definici záruky pro mladé 
lidi je klíčový, neboť mladým lidem 
přináší skutečnou příležitost zvýšit 
svou zaměstnatelnost s vyhlídkou na 
udržitelnou a přínosnou integraci na 
pracovním trhu a následně zlepšuje 
celkovou míru zaměstnanosti mláde ‑
že. Absence souboru kvalitativních 
atributů „kvalitní“ nabídky s sebou 
nese riziko neuceleného a neúčinného 
provádění systémů záruk pro mladé 
lidi mezi členskými státy (či dokonce 
v členských státech) (body 58–64).
Doporučení 2
Komise propagovala soubor kvalitativ ‑
ních atributů, které by měla pracovní 
místa, stáže a učňovská příprava splňo ‑
vat, aby se kvalifikovala pro podporu 
z rozpočtu EU. Soubor by mohl vychá ‑
zet z prvků, které definují kvalitní na ‑
bídku v pokynech Komise k hodnocení 
iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí.Monitorování režimů záruk pro 
mladé lidi
91 
Účetní dvůr zjistil, že ucelený rámec 
pro monitorování a podávání zpráv 
o záruce pro mladé lidi se teprve 
vytváří. Aby bylo možné vytvořit si 
jasnou představu o provádění systému 
záruk pro mladé lidi jako celku, měla 
by se všechna opatření monitorovat. 
Tak bude zajištěno, že prostředky bu ‑
dou investovány moudře a opatření se 
budou provádět způsoby, které budou 
mít na mladé lidi skutečný dopad. 
Monitorování by také mělo umožnit 
reagovat proaktivně, když se ukáže, 
že cíle nebudou splněny. O těchto 
informacích by se měly podávat zprávy 
způsobem, který umožní úspěch (nebo 
neúspěch) záruk pro mladé lidi proká ‑
zat (body 65–84).
Doporučení 3
Komise by měla zavést ucelený moni ‑
torovací systém pro systém záruk pro 
mladé lidi, který by pokrýval jak struk ‑
turální reformy, tak opatření cílená na 
jednotlivce. O výsledcích z tohoto mo ‑
nitorování by se měly podávat zprávy 
Evropskému parlamentu a Radě.
36 Závěry a doporučení
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 25. února 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Přílohy Příloha IMíra nezaměstnanosti mládeže (červen 2014)
< 10
10-20
20-30
30-40
40-50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4Procento pracovní síly 
(Průměr EU = 22 %)
Zdroj:  Eurostat.
38 Přílohy
Země způsobilé pro financování iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Členský státRegion(y) způsobilé pro financování 
v rámci iniciativy na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí Zvláštní příděl na iniciativu na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí
(EUR)
Belgie Ano 42 435  070
Bulharsko Ano 55 188 745
Česká republika Ano 13 599 984
Dánsko Ne —
Německo Ne —
Estonsko Ne —
Irsko Ano 68 145 419
Řecko Ano 171 517  029
Španělsko Ano 943 496  315
Francie Ano 310 161  402
Chorvatsko Ano 66 177 144
Itálie Ano 567 511 248
Kypr Ano 11 572 101
Lotyšsko Ano 29 010 639
Litva Ano 31 782 633
Lucembursko Ne —
Maďarsko Ano 49 765 356
Malta Ne —
Nizozemsko Ne —
Rakousko Ne —
Polsko Ano 252 437 822
Portugalsko Ano 160 772  169
Rumunsko Ano 105 994 315
Slovinsko Ano 9 211 536
Slovensko Ano 72 175 259
Finsko Ne —
Švédsko Ano 44 163 096
Spojené království Ano 206 098 124
CELKEM   3 211 215 406Příloha II
39 Přílohy
Hodnocení prováděcího plánu systému záruk pro mladé lidi a předběžné podmínky 
iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Členské státyDůsledky posouzení plánů 
provádění záruk pro mladé lidiPředběžné podmínky
Bulharsko Velmi omezené Splněné
Česká republika Velmi omezené Splněné
Řecko Velmi omezené Splněné
Itálie Velmi omezené Splněné
Litva Velmi omezené Splněné
Polsko Velmi omezené Splněné
Spojené království Velmi omezené Splněné
Belgie Částečné Splněné
Irsko Částečné Splněné
Španělsko Částečné Splněné
Francie Částečné Splněné
Chorvatsko Částečné Splněné
Kypr Částečné Nesplněné
Lotyšsko Částečné Splněné
Maďarsko Částečné Splněné
Portugalsko Částečné Splněné
Slovinsko Částečné Splněné
Slovensko Částečné Splněné
Švédsko Částečné Splněné
Vysvětlivka:  Předběžné podmínky iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí pro Rumunsko nebyly Komisí v době auditu posouzeny.Příloha III
40
V Třetí odrážka
Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej 
pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom 
na rámec ukazatelů, jejž schválila Rada pro zaměst ‑
nanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotře ‑
bitele, a dále na relevantní mechanismy upravené 
v článku 19 a přílohách I a II nařízení o Evropském 
sociálním fondu (ESF). Odkazuje též na relevantní 
úpravu v nařízení o společných ustanoveních, jež se 
týká monitorování a hodnocení těch opatření, která 
jsou financována z prostředků Iniciativy na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí. Doporučení pokládá 
Komise za částečně splněné i vzhledem ke svému 
závazku podat Evropskému parlamentu a Radě 
v roce 2016 zprávu o plnění záruk pro mladé lidi.
Hodnocení, jež Komise k uplatňování záruk pro 
mladé lidi provádí v rámci evropského semestru, 
bude v budoucnu rozšířeno o monitorovací čin ‑
nosti. Výstup z monitorování bude promítnut i do 
zprávy, kterou Komise v roce 2016 na téma uplatňo ‑
vání záruk pro mladé lidi podá Evropskému parla ‑
mentu a Radě předepsanou formální cestou.
Úvod
15
Komise konstatuje, že dalších 11  miliard  EUR je 
vyčleněno např. na modernizaci služeb zaměstna ‑
nosti a podporu samostatné výdělečné činnosti, jež 
budou k zaměstnávání mladých lidí rovněž nepřímo 
přispívat.
Přes 26  miliard  EUR bude vynaloženo na vzdělávání 
včetně celoživotního učení, s tím, že mezi hlavními 
příjemci prostředků budou pravděpodobně právě 
mladí lidé.
Připomínky
37
Komise by ráda připomněla, že svou činnost vyvíjí 
v prostředí tzv. „měkkého“ práva a že se přitom 
opírá o doporučení Rady. Řada dílčích prvků záruk 
pro mladé lidi je v mnoha případech zajisté žádoucí, 
avšak do konkrétního národního programu nemusí 
být zakomponovány všechny z nich.Shrnutí
V První odrážka
Komise bere na vědomí doporučení určená člen ‑
ským státům. Sama by v některých případech uví ‑
tala, kdyby dostávala lepší přehled o odhadovaných 
nákladech na všechna plánovaná opatření boje 
s nezaměstnaností mladých lidí.
Komise vypracovala šablonu, s jejíž pomocí měly 
členské státy předložit údaje ke zdrojům financo ‑
vání na úrovni EU, členského státu, regionu/obce, 
zaměstnavatele či ke zdrojům jiným. Členské státy 
tak byly vybídnuty k tomu, aby o celkových nákla ‑
dech a o financování záruk pro mladé lidi (včetně 
prostředků, jež k financování chybějí) podaly úplné 
informace.
Tyto údaje (byť různě podrobné) předložilo z 28 
členských států devatenáct.
V Druhá odrážka
Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej 
pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom 
zejména na doporučení Rady k rámci kvality stáží, 
Evropskou alianci pro učňovskou přípravu a sou ‑
visející prohlášení Rady, jakož i na monitorování 
kvality zaměstnání, jež probíhá v rámci evropského 
semestru.
Pokud jde o propagaci kvalitativních atributů, bude 
Komise i nadále přicházet s podněty k úvahám 
o „kvalitních nabídkách“. Bude přitom zohledňovat 
atributy kvality, které uvádí ve svých pokynech 
k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí (dále též „YEI“). Komise zejména na nej ‑
bližší schůzce národních koordinátorů pro systém 
záruk pro mladé lidi podnítí ke konceptu „kvalitních 
nabídek“ debatu a vyzve členské státy, aby o tomto 
konceptu diskutovaly na půdě Výboru pro zaměst ‑
nanost. Komise též prozkoumá možnost, jak proble ‑
matiku kvalitních záruk pro mladé lidi řešit v rámci 
Programu vzájemného učení. Další vodítka k této 
problematice pak vypracuje v samostatném doku ‑
mentu s odpověďmi na nejčastější dotazy k záru ‑
kám pro mladé lidi.
Komise konstatuje, že v souladu s pokyny k hodno ‑
cení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí bude kvalita nabídek zaměstnání dokládána 
výstupy z hodnocení ex post.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 41
41
Při přijímání operačního programu, jehož opatření 
s Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí nějak souvisejí, musí být předtím, než Komise 
z fondů uvolní jakékoli prostředky, zaveden „stra ‑
tegický politický rámec na podporu zaměstna ‑
nosti mladých lidí“. Při posuzování toho, je‑li tento 
předpoklad (tzv. předběžná podmínka YEI) naplněn, 
vychází Komise ze sebehodnocení členského státu 
a z údajů v něm uvedených. Odkazuje‑li členský stát 
na doplňující národní strategie pro zaměstnanost 
mladých lidí, u nichž se nejedná o plán provádění 
záruk pro mladé lidi, musí Komise splnění před ‑
běžné podmínky YEI posoudit na základě všech 
strategických dokumentů na poli zaměstnanosti 
mladých lidí, o nichž se tento členský stát zmiňuje. 
Při posuzování této předběžné podmínky si však 
Komise všímá toho, jsou‑li dané strategie v souladu 
s plánem provádění záruk pro mladé lidi, tak aby 
investice z ESF naplňovaly politické cíle daného 
členského státu.
42
Komise konstatuje, že rámec pro posuzování plánu 
provádění záruk pro mladé lidi není totožný s posu ‑
zováním předběžné podmínky YEI. Oba postupy 
totiž sledují odlišné cíle, v jednom případě cíle 
politické (záruky pro mladé lidi), v druhém případě 
soulad s právními předpisy (YEI).
Ke splnění předběžné podmínky je zapotřebí „exis ‑
tence strategického politického rámce na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí, včetně uplatňování 
záruk pro mladé lidi“. Dílčí kritéria, podle nichž 
by měly útvary Komise tento „strategický poli ‑
tický rámec“ posuzovat, upravuje rovněž nařízení. 
Nařízení samotné se nezmiňuje o existenci plánu 
provádění záruk pro mladé lidi, natož pak o tom, že 
jej Komise musí posoudit kladně.
Posuzování plánu provádění záruk pro mladé lidi, 
které se řídí politickými hledisky a probíhá na 
základě doporučení o zavedení záruk pro mladé 
lidi, tedy nijak automaticky nesouvisí s posuzová ‑
ním předběžné podmínky YEI, které se řídí pevným 
souborem kritérií podrobně upravených v nařízení 
o společných ustanoveních.Hodnocení plánů provádění záruk pro mladé lidi 
navíc bylo teprve prvním krokem v kontinuálním 
monitorování toho, jak jsou tyto záruky v členských 
státech plněny. Uplatňování systémů těchto záruk 
Komise monitoruje v rámci evropského semestru, 
v němž je sledována celá škála politik v členských 
státech, které se k realizaci záruk pro mladé lidi váží.
37 První odrážka
Potřeba zlepšit znalosti v oblasti informačních 
a komunikačních technologií a digitální kompe ‑
tence je ve vhodných případech zdůrazňována 
v kontextu evropského semestru.
37 Druhá odrážka
Komise je toho názoru, že konkrétnímu systému 
záruk pro mladé lidi neubírá nutně na účinnosti, 
není‑li u něj posuzována vazba mezi nepřijetím při ‑
měřené nabídky na straně jedné a dávkami v neza ‑
městnanosti či sociální pomocí na straně druhé.
Pracovní dokument útvarů Komise uvádí, že při 
koncipování systému záruk pro mladé lidi lze při ‑
hlédnout k zásadám vzájemných povinností, např. 
zapojení do aktivních politik trhu práce1.
Doporučení Rady se odvolává na zásadu vzájem ‑
ných povinností v kontextu včasného zásahu a akti ‑
vace (doporučení č. 10).
„Vzájemné povinnosti“ mohou být sice zdrojem 
nemalých přínosů, nicméně v tabulce používané 
k hodnocení nefigurují. Hodnotit systém podle 
toho, zda jsou v něm „vzájemné povinnosti“ zakom ‑
ponovány, by totiž bylo příliš restriktivní v případě, 
že by se členský stát rozhodl svůj systém na těchto 
povinnostech nezakládat nebo že by to jeho legisla ‑
tiva či postupy neumožňovaly.
Přednost tedy byla dána tomu, posuzovat hlavní 
komponenty záruk pro mladé lidi a zamýšlenou 
existenci a rozsah nabídek.
1 Pracovní dokument útvarů Komise, SWD(2012) 409 final, s. 4.
Odpovědi Komise 42
47
Devatenáct členských států z 28 předložilo (různě 
podrobné) údaje k plánovaným zdrojům financo ‑
vání svých systémů záruk pro mladé lidi. V někte ‑
rých případech by však Komise uvítala lepší přehled 
odhadovaných nákladů na všechna plánovaná 
opatření, byť si je vědoma toho, že odhady nákladů 
na tento druh záruk platí s výhradami.
49
Doporučení o zavedení záruk pro mladé lidi nepře ‑
depisuje přesný způsob, jakým mají členské státy 
tyto záruky uplatňovat. Tento způsob bude totiž do 
značné míry záviset na situaci v daném členském 
státě (tj. na počtu osob zařazených do kategorie 
NEET a jejich charakteristikách).
Dopady budou tedy záviset na řešení, které si 
členské státy zvolí, pokud jde o zacílení a koncepci 
podpory.
Jak je uvedeno v důvodové zprávě návrhu Komise, 
je spolu s návrhem předkládán i pracovní dokument 
útvarů Komise, který ve větších podrobnostech 
rozvádí, čím jsou záruky pro mladé lidi tvořeny, řeší 
otázky nákladů a přínosů těchto systémů a popisuje 
jednotlivé stavební prvky nutné k tomu, aby byl 
tento druh záruk úspěšný. V jedné z příloh prezen ‑
tuje tento pracovní dokument i politiky, které jsou 
na podporu zaměstnanosti mladých lidí ve 27 člen ‑
ských státech a Chorvatsku již zavedeny. Reflektuje 
přitom různorodost výchozích podmínek, v nichž 
tyto země své systémy záruk pro mladé lidi začínají 
utvářet do komplexní podoby.
Skutečné náklady na záruky pro mladé lidi budou 
záviset i na podmínkách v konkrétním členském 
státě a na způsobu, jakým jsou záruky nastaveny 
a uplatňovány. Odhady nákladů na tyto záruky tedy 
budou vždy platit s řadou výhrad.
Jako orientační odhad nákladů, jež by si vyžádaly 
záměry členských států uplatňovat záruky pro 
mladé lidi, by v této souvislosti mohly posloužit 
příklady z Rakouska, Finska, Švédska a Spojeného 
království.Komise konstatuje, že sama navrhovala takovouto 
vazbu vytvořit. Předběžná podmínka YEI by pak 
byla splněna, pokud by byl dodržen právní poža ‑
davek na vypracování plánu provádění záruk pro 
mladé lidi. Rada však tento návrh během legislativ ‑
ního procesu zamítla.
43
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 42. 
Někdy diferencované či mírně odlišné výsledky 
obou postupů jsou dány jejich rozdílnou, byť do 
určité míry vzájemně provázanou povahou.
Dílčí kritéria, podle nichž by měl být „strategický 
politický rámec na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí“ posuzován, obsahují i kvalitativní prvky, k nimž 
patří mj. identifikace hlavních zúčastněných stran 
včetně zúčastněných orgánů veřejné moci, dále 
způsob koordinace s partnery, nastavení systémů 
včasného zásahu a aktivace, jakož i mechanismus 
monitorování. Posouzení těchto kvalitativních prvků 
přesahuje rámec čistě formální kontroly.
Posuzování toho, nakolik je splněna předběžná 
podmínka YEI , využila Komise v rámci možností jako 
příležitosti k tomu, aby si v plánu provádění záruk 
pro mladé lidi vyžádala určité modifikace (např. 
v případě Francie).
Souhrnná odpověď Komise k bodům 45 
a 46
Komise s Účetním dvorem souhlasí. Ráda by pou ‑
kázala na skutečnost, že investice do záruk pro 
mladé lidi jsou pro EU klíčové z hlediska zachování 
jejího budoucího růstového potenciálu. Významná 
finanční podpora z EU může pomoci, a to zejména 
podpora z Evropského sociálního fondu a pod ‑
pora v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí. Avšak k tomu, aby se záruky pro mladé 
lidi staly skutečností, musí členské státy také při ‑
stupovat k opatřením podporujícím zaměstnanost 
mladých lidí jako k rozpočtovým prioritám.
Odpovědi Komise 43
57
Komise konstatuje, že správnost výdajů na Inicia ‑
tivu na podporu zaměstnanosti mladých lidí bude 
ověřována v rámci obvyklého procesu budování 
věrohodnosti, který náležitě zohledňuje specifická 
rizika.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 61 
a 62
Komise souhlasí s tím, že „kvalitní nabídka“ je klíčo ‑
vým prvkem uplatňování záruk pro mladé lidi.
Komise propaguje soubor kvalitativních atributů 
stáží (prostřednictvím doporučení Rady k rámci 
kvality stáží) a učňovské přípravy (prostřednictvím 
Evropské aliance pro učňovskou přípravu a souvise ‑
jícího prohlášení Rady). Pokud jde o pracovní místa, 
monitoruje Komise kvalitu zaměstnání v rámci 
evropského semestru. Zvláštní pozornost přitom 
věnuje přechodu ze školy do zaměstnání a proble ‑
matice segmentace trhu práce.
Pokud jde o kvalitu zaměstnání na otevřeném trhu, 
je Komise toho názoru, že hodnocení kvality bude 
vždy záviset na tom, jaká situace na příslušném trhu 
práce panuje, včetně pracovněprávních předpisů, 
aktuální hospodářské situace a dalších aspektů.
K úvahám o „kvalitních nabídkách“ přispěje Komise 
dalšími podněty. Bude přitom zohledňovat atributy 
kvality, které uvádí ve svých pokynech k hodno ‑
cení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí. Komise zejména na nejbližší schůzce národ ‑
ních koordinátorů pro systém záruk pro mladé lidi 
podnítí ke konceptu „kvalitních“ nabídek debatu 
a vyzve členské státy, aby o tomto konceptu 
diskutovaly na půdě Výboru pro zaměstnanost. 
Prozkoumá též možnost, jak problematiku „kvalit ‑
ních nabídek“ mladým lidem řešit v rámci Programu 
vzájemného učení. Další vodítka k této proble ‑
matice pak vypracuje v samostatném dokumentu 
s odpověďmi na nejčastější dotazy k zárukám pro 
mladé lidi.
63
Komise odkazuje na svou souhrnnou odpověď 
k bodům 61 a 62.50
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 15.
53
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 47.
54
Francii Komise sdělila, že celkové kvantitativní cíle 
jejího plánu nejsou dostatečně jasné, a naznačila, že 
přetrvávají pochybnosti o kvalitativních aspektech 
nabídek, jež bude Pôle emploi  osobám zařazeným 
do kategorie NEET předkládat s cílem plnit cíle 
záruk pro mladé lidi. Navazující kroky probíhají 
v rámci evropského semestru.
Irsko ve svém plánu provádění záruk pro mladé lidi 
předložilo tabulku s údaji o průměrné účasti, počtu 
nových účastníků, očekávaném přírůstku stavu mla ‑
dých lidí a o orientačních nákladech na programy 
pro mladé lidi. Odhadovat budoucí účast se irské 
orgány zdráhají, dokud nebude rozhodnuto o přídě ‑
lech prostředků z irského rozpočtu, a proto nepřed ‑
ložily za období po roce 2014 žádné číselné údaje. 
Požadovat po irských orgánech další informace tedy 
nebylo považováno za nutné ani vhodné.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 55 
a 56
Komise měla za to, že je v prvé řadě důležité moci 
si udělat obrázek o tom, zda byly v členském státě 
vyčleněny (dostatečné) zdroje nad rámec pro ‑
středků z EU. Vypracovala tedy pro členské státy 
šablonu a požádala je, aby do ní vyplnily údaje 
o disponibilních zdrojích financování, tj. o tom, zda 
toto financování bude pocházet ze zdrojů EU, člen ‑
ského státu, regionu/obce, určitého zaměstnavatele 
nebo zdrojů jiných.
Rozpis prostředků podle jednotlivých fondů EU byl 
v dané fázi podružný, neboť v nejbližší době měly 
být přijímány operační programy. Podle názoru 
Komise měl být podrobný rozpis zdrojů EU v členění 
podle prostředků z ESF/YEI prezentován v přísluš ‑
ných operačních programech, zejména proto, že 
členské státy a Komise o finančních plánech těchto 
programů v té době neformálně vyjednávaly.
Odpovědi Komise 44
O vývoji v rámci evropského semestru si Komise 
pravidelně vyměňuje informace s Evropským 
parlamentem.
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 27.–
28. června 2013 Komise navíc podá v roce 2016 
Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňo ‑
vání záruk pro mladé lidi a o realizaci Iniciativy na 
podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 69 
a 70
Komise konstatuje, že druhý přezkum pokroku, 
jehož bylo dosaženo při uplatňování systémů záruk 
pro mladé lidi ve 21 členských státech, proběhl 
na půdě Výboru pro zaměstnanost dne 3. pro ‑
since 2014, s tím, že pro každý z těchto členských 
států byly vyvozeny závěry. V květnu 2015 proběhne 
kontrola, jak byly tyto závěry naplněny. Všechny 
přezkumy, jež Výbor pro zaměstnanost v prosinci 
2014 prováděl, se na systémy záruk pro mladé 
lidi zaměřovaly široce a jednotným způsobem, 
v souladu s pracovními metodami používanými 
na všechny členské státy. Tyto přezkumy z května 
a prosince 2014 se promítly do agendy následných 
schůzek Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, 
zdraví a ochranu spotřebitele, jež byly věnovány 
nezaměstnanosti mladých a zárukám pro mladé lidi.
71
Rámec ukazatelů, jež slouží k monitorování záruk 
pro mladé lidi, schválil Výbor pro zaměstnanost dne 
22. září 2014. V prosinci 2014 pak schválila Rada pro 
zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu 
spotřebitele Hlavní sdělení ohledně rámce uka ‑
zatelů pro sledování záruky pro mladé lidi, která 
Výbor pro zaměstnanost vypracoval. Tato hlavní 
sdělení se vyslovují za to, aby byly důsledně pře ‑
konány stávající překážky, jež brání shromažďování 
dat, a aby byl na úrovni EU i členských států zajištěn 
spolehlivý systém monitorování záruk pro mladé 
lidi, který by se o navržený rámec opíral.
Viz též odpověď Komise k bodu 65.Nad rámec uvedeného se Komise domnívá, že jed ‑
notné uplatňování záruk pro mladé lidi a „uni ‑
verzální“ přístup nejsou ani možné, ani v souladu 
s doporučením Rady, které jednoznačně uvádí, 
že systémy záruk pro mladé lidi by měly být 
v souladu s místními, regionálními a celostátními 
podmínkami.
Komise nicméně souhlasí s tím, že účinné uplatňo ‑
vání systémů záruk pro mladé lidi je zcela zásadní. 
Přístup orientovaný na výsledky, jejž Komise 
sleduje, má celou řadu předností, neboť hodnotí 
účinnost opatření, která jsou do systémů záruk pro 
mladé lidi zabudována. Přihlíží totiž k různorodosti 
podmínek na trhu práce a ke vhodnosti určité 
nabídky pro konkrétního jedince.
V této souvislosti zastává Komise názor, že se o kva ‑
litní nabídku jedná v případě, pokud osoba, která 
ji využije, je schopna si následně kontakt s trhem 
práce udržet. Nevrátí se tedy mezi nezaměstnané 
ani do stavu nečinnosti. „Kvalitní nabídku“ tak lze 
poměřovat jejím výsledkem. Jak již bylo uvedeno 
(srv. souhrnná odpověď na body 61 a 62), bude 
Komise k úvahám o „kvalitních nabídkách“ přispívat 
dalšími podněty.
Komise konstatuje, že nabídky učňovské přípravy, 
stáže nebo dalšího vzdělávání již musí splňovat 
určité kvalitativní standardy. Uvedené platí bez 
ohledu na to, jedná‑li se o nabídky subvencované 
(např. v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí, z programů ESF nebo programů člen ‑
ských států), či nikoli.
65
Komise by ráda upozornila na skutečnost, že vzniku 
společného monitorovacího rámce předcházelo 
zdlouhavé hledání konsensu. Je možné, že se tím 
v kritickém okamžiku oddálilo přijetí doporučení 
Rady o zavedení záruk pro mladé lidi, a že tím bylo 
znemožněno rychlé zavedení rámce.
68
Komise by ráda poukázala na to, že výsledky moni ‑
torování jsou přebírány do hlavních dokumentů, 
které Evropská komise přijímá v rámci evropského 
semestru (pracovní dokumenty útvarů Komise, 
hloubkové přezkumy a návrhy doporučení pro jed ‑
notlivé země).
Odpovědi Komise 45
80
Komise se domnívá, že plány provádění záruk pro 
mladé lidi, jež členské státy předložily, již ve vět ‑
šině případů podávají užitečný všeobecný přehled 
o všech opatřeních, která jsou v rámci uvedených 
záruk plánována.
Komise dále zřídila systém, jímž mají být tyto záruky 
monitorovány. Monitorování strukturálních refo ‑
rem probíhá v rámci evropského semestru, včetně 
Výboru pro zaměstnanost. Opatření zacílená na 
jednotlivce budou monitorována pomocí rámce 
ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi. 
Budou‑li opatření určená jednotlivcům financována 
z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí, budou jejich monitorování zajišťovat příslušné 
mechanismy, které stanoví článek 19 a příloha I a II 
nařízení o ESF a relevantní úprava v nařízení o spo ‑
lečných ustanoveních, jež se týká monitorování 
a hodnocení.
84
Ukazatele výsledků Iniciativy na podporu zaměst ‑
nanosti mladých lidí, které jsou upraveny v příloze 
II nařízení o ESF, byly koncipovány tak, aby se co 
nejvíce blížily společným ukazatelům z přílohy 
I téhož nařízení. Zároveň však odrážejí specifičnost 
uvedené iniciativy.
84 První odrážka
V zájmu zajištění kvality v poměru k vynaloženým 
prostředkům (z Iniciativy na podporu zaměstna ‑
nosti mladých lidí) má Komise zájem poměřovat 
celkové výsledky změnou ve statusu dané osoby. 
Jmenovitě chce zjišťovat, zda osoba zařazená při 
zahájení opatření do kategorie NEET případně 
změnila toto své postavení poté, co se jí z uvedené 
iniciativy dostalo podpory.
Záruky pro mladé lidi kladou na monitorování 
vlastní požadavky, jež umožní sledovat, jaké druhy 
nabídek byly v rámci záruk poskytovány počínaje 
rokem 2016.
84 Druhá odrážka
Ukazatele výsledků Iniciativy na podporu zaměstna ‑
nosti mladých lidí se řídí logikou i koncepcí společ ‑
ných ukazatelů ESF.72
Komise souhlasí s tím, že pokračujícího úsilí členských 
států je skutečně zapotřebí. V říjnu 2014 započala 
skupina Výboru pro zaměstnanost, která se věnuje 
problematice ukazatelů, s pilotním sběrem dat 
o zárukách pro mladé lidi. Cílem bylo otestovat meto ‑
diku, která byla navržena pro účely pravidelného 
sběru administrativních dat, s jejichž pomocí má být 
uplatňování záruk pro mladé lidi monitorováno. Dále 
měly být posouzeny překážky, s nimiž se členské státy 
potýkají, a způsoby, jak lze tyto překážky překonat 
s ohledem na to, že od června 2015 mají být tato data 
shromažďována pravidelně. Do 18. února předložily 
své příspěvky všechny členské státy s výjimkou tří. 
Ostatní příspěvky jsou očekávány v brzké době.
73
Čtení srovnávacího přehledu klíčových ukazatelů 
z oblasti zaměstnanosti a ze sociální oblasti je 
doplněno dalšími daty, která jsou extrahována mj. 
z monitoru výsledků v oblasti zaměstnanosti  
a z posouzení politických opatření, jež zavedly 
členské státy.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 74 
až 76
Komise zdůrazňuje, že formulace a přijímání dopo ‑
ručení pro jednotlivé země je v prvé řadě politickým 
procesem, v němž Komise na základě analýzy určité 
země provedené v pracovních dokumentech jejích 
útvarů vypracuje návrh, který je následně připo ‑
mínkován a revidován v rámci mnohostranného 
dohledu ve výborech, skupinách Rady a poté přijat 
Evropskou radou.
Návrhy Komise na doporučení pro jednotlivé země 
zohledňují specifičnost situace v jednotlivých 
zemích.
Rámeček 7
Komise se domnívá, že specifičnost situace v Litvě 
i Itálii byla v doporučeních určených těmto zemím 
zohledněna náležitě.
77
Komise konstatuje, že z celkového pohledu je 
evropský semestr ve střednědobém horizontu 
zdrojem významného reformního úsilí v členských 
státech.
Odpovědi Komise 46
Komise konstatuje, že doporučení Rady nepředepi ‑
suje přesný způsob, jakým mají členské státy záruky 
pro mladé lidi uplatňovat (tj. zaměstnání, další 
vzdělávání, učňovská příprava či stáž). Tento způsob 
totiž bude záviset na situaci v členském státě (tj. na 
tom, kolik osob je v něm v kategorii NEET registro ‑
váno a jakou strukturu tato skupina osob vykazuje). 
Zacílení a koncepce konkrétní podpory ovlivňuje 
náklady i přínosy a ztěžuje odhad nákladů a přínosů 
všech potenciálních možností předem.
Komise však souhlasí s možností rizika, že celkové 
prostředky na financování nemusí stačit na to, aby 
byly systémy záruk pro mladé lidi uplatněny. Komise 
vyzvala členské státy, aby k opatřením na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí přistupovaly jako k roz ‑
počtovým prioritám.
Je rovněž třeba připomenout, že podpora z fondů 
EU, jež na záruky pro mladé lidi plyne, přesahuje 
rámec přímých opatření Iniciativy na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí a ESF, která jsou určena 
na odbornou přípravu a zaměstnávání mladých lidí. 
ESF totiž podporuje i modernizaci služeb na trhu 
práce, samostatnou výdělečnou činnost, vzdělávání 
a sociální začlenění, které z hlediska strukturálních 
reforem zčásti napomáhají i zaměstnávání mladých 
lidí.
Doporučení 1
Komise bere na vědomí doporučení určená člen ‑
ským státům. Sama by v některých případech uví ‑
tala, kdyby o odhadovaných nákladech na všechna 
plánovaná opatření boje s nezaměstnaností mla ‑
dých lidí dostávala lepší přehled.
Pomocí šablony, kterou Komise vypracovala, měly 
členské státy předložit údaje ke zdrojům financo ‑
vání na úrovni EU, členského státu, regionu/obce, 
zaměstnavatele či ke zdrojům jiným. Členské státy 
tak byly vybídnuty k tomu, aby o celkových nákla ‑
dech a o financování záruk pro mladé lidi (včetně 
prostředků, jež k financování chybějí) podaly úplné 
informace.
Tyto údaje (byť různě podrobné) předložilo z 28 
členských států devatenáct.Následné monitorování osob, které se opatření této 
iniciativy dříve účastnily, znamená další zátěž pro 
účastníky i administrativní zdroje. U některých opat ‑
ření by takto rozsáhlé povinné monitorování mohlo 
být pokládáno za nákladné a nepřiměřené. Účinky 
pozorované s určitou časovou prodlevou navíc 
oslabují příčinnou souvislost mezi pozorováními 
a zásahy, což přínos těchto pozorování snižuje.
Členské státy se však mohou rozhodnout, že nad 
rámec povinného monitorování zavedou doplňu ‑
jící dlouhodobější ukazatele, např. že budou určité 
průzkumy opakovat po šesti měsících. Členské státy 
jsou navíc povinny provádět hodnocení dopadů, 
jež přinese poznatky o dlouhodobějších efektech 
zásahů, např. o příjmových diferenciálech v násle ‑
dujícím roce, či z něj vyplynou podobné ukazatele 
nad rámec ukazatelů uvedených v příloze II.
84 Třetí odrážka
Pokud členský stát ve svém operačním programu 
uvede, že plánuje rozšířit cílovou skupinu na věko ‑
vou skupinu pod 30 let, požádá jej Komise, aby 
do programu zapracoval doplňující, programově 
specifické ukazatele zaměřené na osoby ve věku 
25–29 let.
Ukazatele výsledků nejsou jako takové specifické 
pro určitý věk a netýkají se konkrétních věkových 
skupin, např. 15–18 let apod. Komise však členské 
státy žádá, aby v případě, že se rozhodnou zaměřit 
se na věkovou skupinu 25–29 let, zakomponovaly 
do svých programů specifické ukazatele výstupů 
pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí. Pomocí těchto ukazatelů bude možné 
vyhodnocovat účinnost zásahů, pokud se zkom ‑
binují s ukazateli výsledků uvedené iniciativy dle 
přílohy II.
Závěry a doporučení
87
Viz odpověď Komise k bodu 37.
89
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 47.
Odpovědi Komise 47
Doporučení 2
Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej 
pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom 
zejména na doporučení Rady k rámci kvality stáží, 
Evropskou alianci pro učňovskou přípravu a sou ‑
visející prohlášení Rady, jakož i na monitorování 
kvality zaměstnání, jež probíhá v rámci evropského 
semestru.
Pokud jde o propagaci kvalitativních atributů, bude 
Komise i nadále přicházet s podněty k úvahám 
o „kvalitních nabídkách“. Bude přitom zohledňovat 
atributy kvality, které uvádí ve svých pokynech 
k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí. Komise zejména při nejbližší schůzce 
národních koordinátorů pro systém záruk pro mladé 
lidi podnítí o konceptu „kvalitních nabídek“ debatu 
a vyzve členské státy k diskusi o tomto konceptu na 
půdě Výboru pro zaměstnanost. Komise též pro ‑
zkoumá možnost, jak problematiku „kvalitních nabí ‑
dek“ mladým lidem řešit v rámci Programu vzájem ‑
ného učení. Další vodítka k této problematice pak 
vypracuje v samostatném dokumentu s odpověďmi 
na nejčastější dotazy k zárukám pro mladé lidi.
Komise konstatuje, že v souladu s pokyny k hodno ‑
cení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí bude kvalita nabídek zaměstnání dokládána 
výstupy z hodnocení ex post.
91
Uplatňování záruk pro mladé lidi Komise monitoruje 
v rámci evropského semestru, mj. při dvoustranných 
schůzkách se zástupci členských států a zjišťovacích 
misích.
K mnohostrannému dohledu nad tím, jak jsou tyto 
záruky uplatňovány, přispívá Komise i prostřednic ‑
tvím svého členství ve Výboru pro zaměstnanost, 
konkrétně při přípravě na jednání Rady. Uvedený 
výbor v této souvislosti uspořádal v roce 2013 jeden 
a v roce 2014 dva přezkumy, jež byly mnohostran ‑
nému dohledu speciálně věnovány. Přezkumy 
z května a prosince 2014 se promítly do agendy 
následných schůzek Rady pro zaměstnanost, soci ‑
ální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, jež byly 
věnovány nezaměstnanosti mladých a zárukám pro 
mladé lidi.90
Komise se domnívá, že jednotné uplatňování záruk 
pro mladé lidi a „univerzální“ přístup nejsou ani 
možné, ani v souladu s doporučením Rady, které 
jednoznačně uvádí, že systémy záruk pro mladé 
lidi by měly být v souladu s místními, regionálními 
a celostátními podmínkami.
Komise souhlasí s tím, že účinné provádění systémů 
záruk pro mladé lidi je zcela zásadní. Přístup orien ‑
tovaný na výsledky, jejž Komise sleduje, má celou 
řadu předností, neboť hodnotí účinnost opatření, 
která jsou do systémů záruk pro mladé lidi zabudo ‑
vána. Přihlíží totiž k různorodosti podmínek na trhu 
práce a ke vhodnosti určité nabídky pro konkrét ‑
ního jedince.
V této souvislosti zastává Komise názor, že se o kva ‑
litní nabídku jedná v případě, pokud osoba, která 
jí využije, je schopna si následně kontakt s trhem 
práce udržet. Nevrátí se tedy mezi nezaměstnané 
ani do stavu nečinnosti. „Kvalitní nabídku“ lze tudíž 
poměřovat jejím výsledkem.
Komise konstatuje, že nabídky učňovské přípravy, 
stáže nebo dalšího vzdělávání již musí splňovat 
určité kvalitativní standardy. Uvedené platí bez 
ohledu na to, jedná‑li se o nabídky subvencované 
(např. v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti 
mladých lidí, z programů ESF nebo programů člen ‑
ských států), či nikoli.
Komise v této souvislosti propaguje soubor kvalita ‑
tivních atributů stáží (prostřednictvím doporučení 
Rady k rámci kvality stáží) a učňovské přípravy 
(prostřednictvím Evropské aliance pro učňovskou 
přípravu a souvisejícího prohlášení Rady). Pokud 
jde o pracovní místa, Komise monitoruje kvalitu 
zaměstnání v rámci evropského semestru. Zvláštní 
pozornost přitom věnuje přechodu ze školy 
do zaměstnání a problematice segmentace trhu 
práce.
Pokud jde o kvalitu zaměstnání na otevřeném trhu, 
Komise konstatuje, že hodnocení kvality bude vždy 
záviset na tom, jaká situace na příslušném trhu 
práce panuje, včetně pracovněprávních předpisů, 
aktuální hospodářské situace a dalších aspektů.
Odpovědi Komise 48
V rámci budoucích evropských semestrů bude 
hodnocení, jak jsou záruky uplatňovány, obohaceno 
o výstup z monitorování. Závěry z monitorování 
budou promítnuty i do zprávy, kterou Komise v roce 
2016 na téma plnění záruk pro mladé lidi podá pře ‑
depsanou formální cestou Evropskému parlamentu 
a Radě.Ve vhodných případech navrhuje Komise specifická 
doporučení členským státům. Závěrečná jednání 
o těchto doporučeních jsou obohacena o závěry 
z mnohostranných přezkumů ve Výboru pro 
zaměstnanost.
Výbor pro zaměstnanost schválil dne 22. září 2014 
rámec ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi. 
Tento rámec obsahuje ukazatele na úrovni makroeko ‑
nomické, realizační a kontrolní, které by při vzájemné 
kombinaci měly podávat ucelený obrázek o tom, 
jak se efekty systémů záruk pro mladé lidi promítají 
do situace mladých lidí v celé Evropě na trhu práce. 
Administrativní údaje potřebné pro „realizační úro ‑
veň“ jsou v současnosti testovány v pilotním sběru 
dat ve všech 28 členských státech, s tím, že s pravi ‑
delným shromažďováním těchto dat má být započato 
v roce 2015. Dne 11. prosince 2014 schválila Rada pro 
zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spo ‑
třebitele Hlavní sdělení ohledně rámce ukazatelů pro 
sledování záruky pro mladé lidi. Tato sdělení podtr ‑
hují odhodlání členských států dodat potřebná data.
Opatření zacílená na jednotlivce budou monitoro ‑
vána pomocí rámce ukazatelů pro sledování záruky 
pro mladé lidi. Budou‑li tato opatření financována 
z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých 
lidí, budou jejich monitorování zajišťovat příslušné 
mechanismy, které stanoví článek 19 a příloha I a II 
nařízení o ESF a relevantní úprava v nařízení o spo ‑
lečných ustanoveních, jež se týká monitorování 
a hodnocení. Pokud jde jmenovitě o Iniciativu na 
podporu zaměstnanosti mladých lidí, zřídila Komise 
rámec, s jehož pomocí budou monitorována opat ‑
ření této iniciativy, která budou realizována v rámci 
záruk pro mladé lidi. Za tímto účelem zavedla ve 
svém nařízení o ESF společné ukazatele.
Doporučení 3
Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej 
pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom na 
rámec ukazatelů, jejž schválila Rada pro zaměstna ‑
nost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, 
a na relevantní mechanismy upravené v článku 19 
a přílohách I a II nařízení o ESF. Odkazuje dále na rele ‑
vantní úpravu v nařízení o společných ustanoveních, 
jež se týká monitorování a hodnocení těch opatření, 
která jsou financována z prostředků Iniciativy na 
podporu zaměstnanosti mladých lidí. Doporučení 
pokládá Komise za částečně splněné i vzhledem ke 
svému závazku podat Evropskému parlamentu a Radě 
v roce 2016 zprávu o plnění záruk pro mladé lidi.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Nezaměstnanost mladých lidí je obrovskou výzvou, s níž se 
potýkají členské státy v celé EU. Evropská rada proto v roce 
2013 zahájila v tomto směru iniciativu spočívající v systému 
záruk pro mladé lidi. V rámci tohoto systému by všichni 
mladí lidé do 25 let měli dostat „kvalitní nabídku“ 
zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského programu nebo 
stáže do čtyř měsíců od doby, kdy se stanou 
nezaměstnanými nebo kdy ukončí své formální vzdělání. 
Systém bude částečně financován z rozpočtu EU a doplněn 
o financování z  národních zdrojů.
Účetní dvůr ve své zprávě posuzoval, zda Komise včas 
poskytla členským státům při zavádění plánů provádění 
systému záruk pro mladé lidi vhodnou podporu. Dále 
zkoumal, zda lze zjistit možná rizika pro účinné uplatňování 
režimu záruk pro mladé lidi.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR