C 271/43

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny k účasti uchazečů a zboží ze třetích zemí na trhu EU s veřejnými zakázkami

(2019/C 271/02)

Obsah

Co vedlo k vydání těchto pokynů? 44

Právní rámec 45

1. Přístup uchazečů a zboží ze třetích zemí na trh EU s veřejnými zakázkami 46

1.1. Mezinárodní dohody o veřejných zakázkách a nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek 46

1.2. Pravidla a dohody týkající se jednotlivých odvětví a projektů 47

1.2.1. Zadávání veřejných zakázek na základě mezivládních dohod 48

1.2.2. Opatření v odvětví veřejných služeb 48

1.2.3. Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti 49

1.3. Praktické hledisko 50

2. Mimořádně nízké nabídky 51

2.1. Určování mimořádně nízkých nabídek 52

2.2. Prošetřování mimořádně nízkých nabídek 52

2.3. Odmítnutí mimořádně nízkých nabídek 53

2.4. Praktické hledisko 54

3. Normy kvality – strategický přístup k zadávání veřejných zakázek 54

3.1. Plánování investic 56

3.2. Vymezení kritérií kvality v zadávacím řízení 58

3.3. Sledování plnění veřejných zakázek 61

3.4. Praktické hledisko 62

4. Praktická pomoc ze strany Evropské komise 62

5. Stručné shrnutí 63

SEZNAM ZKRATEK

Zkratka Definice SDEU Soudní dvůr Evropské unie EHP Evropský hospodářský prostor EMAS Systém pro environmentální řízení podniků a audit EU Evropská unie FTA Dohoda o volném obchodu GPP Zelené veřejné zakázky GPA Dohoda Světové obchodní organizace o vládních zakázkách MOP Mezinárodní organizace práce IPI Nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek OECD Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj VaV Výzkum a vývoj SFEU Smlouva o fungování Evropské unie WTO Světová obchodní organizace

Co vedlo k vydání těchto pokynů?

V březnu 2019 přijaly Evropská komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společné sdělení Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě nazvané „EU-Čína – Strategický výhled“ (1) (dále jen „sdělení“), které vyzývá EU, aby zaujala „aktivní přístup k posílení své hospodářské konkurenceschopnosti a zajištění rovných podmínek“.

EU by ve svých hospodářských vztazích měla nadále usilovat o dosažení vyváženějších a oboustrannějších podmínek. Zadávání veřejných zakázek, které představují přibližně 14 % hrubého domácího produktu EU, je v tomto ohledu důležitým prvkem.

Vytvoření jednotného trhu pro zadávání veřejných zakázek je jedním z klíčových výdobytků vnitřního trhu. Zveřejňování výzev na podávání nabídek v celé EU zajišťuje transparentnost a vytváří příležitosti pro podniky v celé Unii. Cílem lepšího uplatňování pravidel v případě zahraničních uchazečů je zajistit nejvyšší normy kvality ve všech fázích tohoto procesu, efektivnost vynaložených prostředků, udržitelnost projektů a rovné podmínky pro podniky v EU i mimo EU, které se účastní nabídkových řízení.

Komise se proto zavázala, že „zveřejní pokyny týkající se právního rámce pro účast zahraničních uchazečů a zboží na trhu EU, přičemž přihlédne k pravidlům EU a mezinárodním pravidlům pro zadávání veřejných zakázek, včetně pravidel týkajících se mimořádně nízkých nabídek, jakož i k dodržování norem v oblasti bezpečnosti, práce a životního prostředí“ (opatření 7).

Evropská rada podpořila přístup Komise a vyzvala EU k činnosti, s jejíž pomocí bude „chránit své zájmy s ohledem na nekalé praktiky třetích zemí, přičemž by v tomto směru měla v plné míře využívat nástrojů na ochranu obchodu a svých pravidel zadávání veřejných zakázek a rovněž zajistit, aby ve vztahu k třetím zemím měla v oblasti zadávání veřejných zakázek účinnou reciprocitu“. Dále zdůraznila, že „v souladu s dlouhodobými strategickými zájmy Unie by měla být zajištěna spravedlivá hospodářská soutěž v rámci jednotného trhu i v celosvětovém měřítku, a to jak v zájmu ochrany spotřebitele, tak i za účelem podpory hospodářského růstu a konkurenceschopnosti“ (2).

Kromě toho se Komise spolu s členskými státy zavázala, že do konce roku 2019 vypracuje přehled provádění stávajícího rámce s cílem určit nedostatky. Veškeré mezery zjištěné v tomto procesu budou důkladně posouzeny, zejména s ohledem na možné mezery, jež brání vytvoření rovných podmínek pro společnosti z EU a ze zemí mimo EU účastnící se nabídkových řízení.

Na uchazeče, zboží a služby ze třetích zemí se v oblasti životního prostředí a v oblasti sociální nebo pracovní vždy nevztahují stejné normy, jako jsou ty, jež platí pro hospodářské subjekty v EU, nebo normy rovnocenné. Uchazeči ze třetích zemí také nemusí nutně podléhat přísným pravidlům pro státní podporu podobným těm, která platí v EU. Následkem toho může docházet ke znevýhodňování uchazečů, zboží a služeb z EU. Aby bylo zajištěno, že se na uchazeče z EU a ze třetích zemí budou vztahovat stejné nebo rovnocenné normy a požadavky, je třeba uplatňovat pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek.

Řešení deformací na evropských trzích s veřejnými zakázkami vzniklých v důsledku subvencí ve třetích zemích nebo v důsledku jiných forem státem podporovaného financování si pravděpodobně vyžádá intervenci v mnoha směrech. Uplatňování ustanovení týkajících se mimořádně nízkých nabídek je v této souvislosti klíčové, ale nemusí postačovat a může být nutná další analýza.

Sdělení rovněž připomíná závazek Komise zajistit reciprocitu v přístupu na zahraniční trhy s veřejnými zakázkami. V průběhu let Evropská unie do značné míry otevřela své trhy s veřejnými zakázkami třetím zemím, ale společnosti z EU se často potýkají s problémy, pokud jde o získání přístupu k veřejným zakázkám na některých zahraničních trzích. Komise v roce 2016 vydala revidovaný návrh týkající se nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (IPI) (3), který, bude-li přijat, otevře dveře našim společnostem a umožní jim soutěžit za rovných podmínek s podniky ze zemí mimo EU.

Komise se zavázala k přijetí opatření uvedených ve sdělení, a potvrdila tím význam, který přikládá podpoře spravedlivé hospodářské soutěže a rovných podmínek na vnitřním trhu v oblasti zadávání veřejných zakázek.

V souladu se sdělením „EU-Čína – Strategický výhled“ si tyto pokyny kladou za cíl pomoci veřejným zadavatelům, kteří se zabývají účastí třetích zemí v nabídkových řízeních, lépe pochopit některé praktické stránky zadávacích řízení na veřejné zakázky, jež jsou stanoveny v příslušných právních předpisech EU. Dále je jejich cílem prosazovat zásadu, že v zadávacích řízeních na veřejné zakázky se zohledňují nejen ceny, ale také přísné evropské normy především v oblasti práce, životního prostředí a bezpečnosti. Pomáhají tedy zajistit, aby pro uchazeče, zboží a služby z EU a mimo EU existovaly rovné podmínky. Tyto pokyny vycházejí ze sdělení „Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu“ (4), které vyzvalo k vytvoření širokého partnerství s členskými státy s cílem zvýšit efektivitu zadávání veřejných zakázek. Znalost a využití možností, které poskytuje stávající právní rámec, pomůže posílit jednotný trh a přispěje k vytvoření rovných podmínek na trhu EU s veřejnými zakázkami.

Právní rámec

Rámec pro zadávání veřejných zakázek je stanoven v řadě nástrojů. Podle Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (5) podléhá zadávání veřejných zakázek v EU základním zásadám transparentnosti, rovného zacházení a nediskriminace. Směrnice o zadávání veřejných zakázek stanoví minimální harmonizovaná pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Tato pravidla upravují způsob, jakým orgány veřejné moci a někteří provozovatelé veřejných služeb nakupují zboží, stavební práce a služby. Tato pravidla jsou provedena do vnitrostátních právních předpisů a vztahují se na nabídky, jejichž peněžní hodnota přesahuje určitou částku. Procesní pravidla platí pro každou jednotlivou zakázku bez ohledu na původ uchazeče.

Na mezinárodní úrovni je ve smlouvách uzavřených Evropskou unií určeno, kdo má zajištěný přístup na trh EU s veřejnými zakázkami. Hlavní příslušnou smlouvou je Dohoda o vládních zakázkách (GPA) (6), která otevírá trh EU s veřejnými zakázkami ostatním smluvním stranám. Několik dohod EU o volném obchodu navíc obsahuje kapitoly o zadávání veřejných zakázek. Těmito pokyny nejsou nahrazeny příslušné právní předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek a neměly by být chápány jako návod na to, „jak vyhovět požadavkům stanoveným v právních předpisech“. Ke konečnému a právně závaznému výkladu práva EU je oprávněn pouze Soudní dvůr Evropské unie (7). Těmito pokyny nejsou dotčeny mezinárodní závazky EU vůči jejím obchodním partnerům.

1. Přístup uchazečů a zboží ze třetích zemí na trh EU s veřejnými zakázkami

Článek 25 směrnice 2014/24/EU V případech, na něž se vztahují přílohy 1, 2, 4 a 5 (8) a všeobecné poznámky týkající se Evropské unie k dodatku I k dohodě o vládních zakázkách a další mezinárodní dohody, jimiž je Unie vázána, uplatňují veřejní zadavatelé na stavební práce, dodávky, služby a na hospodářské subjekty signatářů těchto dohod podmínky, které nejsou méně příznivé, než podmínky uplatňované na stavební práce, dodávky, služby a hospodářské subjekty Unie.

EU prosazuje reciproční otevření trhů s veřejnými zakázkami třetích zemí, a aktivně tak usiluje o zlepšení příležitostí evropských společností k získání veřejných zakázek. Při mezinárodních jednáních podpořila EU širší uplatňování kritérií kvality, včetně environmentálních, sociálních, pracovních a inovačních aspektů, a ambiciózní otevření mezinárodních trhů s veřejnými zakázkami.

EU se v rámci několika mezinárodních dohod (jako jsou Dohoda o vládních zakázkách a dvoustranné dohody o volném obchodu s kapitolami o zadávání veřejných zakázek) zavázala, že na svůj trh s veřejnými zakázkami umožní přístup některým stavebním pracím, dodávkám, službám a hospodářským subjektům z několika třetích zemí.

Směrnice o zadávání veřejných zakázek proto stanoví, že veřejní zadavatelé v EU uplatňují na stavební práce, dodávky, služby a hospodářské subjekty signatářů těchto dohod podmínky, které nejsou méně příznivé než podmínky uplatňované na stavební práce, dodávky, služby a hospodářské subjekty Unie, pokud se na ně tyto dohody vztahují (9).

Nad rámec tohoto závazku nemají hospodářské subjekty ze třetích zemí, které neuzavřely žádnou dohodu zajišťující otevření trhu EU s veřejnými zakázkami nebo jejichž zboží, služby a stavební práce nejsou do takové dohody zahrnuty, zajištěn přístup k zadávacím řízením v EU a lze je vyloučit.

1.1. Mezinárodní dohody o veřejných zakázkách a nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek

Dohoda o vládních zakázkách (GPA) Dohoda o vládních zakázkách uzavřená v rámci Světové obchodní organizace (WTO) umožňuje hospodářským subjektům z 19 dalších zúčastněných partnerských zemí v rámci WTO, aby se ucházely o určité veřejné zakázky v EU, a společnostem z EU umožňuje ucházet se o zakázky těchto 19 partnerských zemí v rámci WTO.

Dvoustranné dohody o volném obchodu EU uzavřela s řadou zemí po celém světě dohody o volném obchodu, díky kterým mají společnosti ze stran dohody lepší vzájemný přístup na trhy s veřejnými zakázkami. To se týká například nedávno uzavřených obchodních dohod s Kanadou a Japonskem.

Obdrží-li veřejní zadavatelé nabídku od hospodářského subjektu ze země mimo EU, měli by si ověřit, zda se na nabídku vztahují mezinárodní dohody o veřejných zakázkách uzavřené Evropskou unií, jako jsou Dohoda o vládních zakázkách a dohody o volném obchodu, aby bylo možné určit, zda má uchazeč k dané zakázce zajištěný přístup.

V současné době má Dohoda o vládních zakázkách 20 smluvních stran: EU s ohledem na svých 28 členských států, Arménie, Austrálie, Kanada, Čínská Tchaj-pej, Hongkong (Čína), Island, Izrael, Japonsko, Lichtenštejnsko, Černá Hora, Moldavsko, Norsko, Nový Zéland, Jižní Korea, Singapur, Švýcarsko, Ukrajina, Spojené státy a Nizozemsko (pokud jde o Arubu).

Dohoda o vládních zakázkách a kapitoly dohod o volném obchodu týkající se veřejných zakázek se automaticky nevztahují na všechny veřejné zakázky smluvních stran. Dohoda o vládních zakázkách a dohody o volném obchodu sestávají ze dvou částí:

a) právní text s pravidly pro zásady a postupy a

b) seznamy závazků všech stran.

Seznamy závazků určují, které veřejné subjekty musí dodržovat dohodnutá pravidla a do jaké míry jsou jejich postupy zadávání zakázek na zboží a služby otevřeny účasti hospodářských subjektů (a jejich zboží a služeb) z ostatních zemí, které jsou smluvními stranami Dohody o vládních zakázkách nebo partnery, s nimiž EU uzavřela dohodu o volném obchodu.

To se týká pouze veřejných zakázek, které překračují stanovené prahové hodnoty uvedené v seznamech závazků každé strany.

Seznamy závazků pro trh EU jsou uvedeny v přílohách k dodatku I k Dohodě o vládních zakázkách a v příslušných přílohách konkrétních dohod o volném obchodu. Po nahlédnutí do těchto zdrojů může veřejný zadavatel určit, zda má uchazeč (nebo jeho zboží a služby) zajištěný přístup k danému zadávacímu řízení.

Evropská unie prostřednictvím dohod o volném obchodu prosazuje, aby byly brány v úvahu environmentální, sociální a pracovní hlediska, a to za předpokladu, že budou uplatňovány nediskriminačním způsobem. Tyto dohody přispívají k dalšímu otevírání trhů s veřejnými zakázkami v EU a ve třetích zemích.

V případě dohod o volném obchodu musí veřejní zadavatelé s ohledem na rozsah plánovaných veřejných zakázek dodržovat podobný ověřovací postup. EU do mnoha dohod o volném obchodu zahrnula pravidla pro zadávání veřejných zakázek a závazky týkající se přístupu na trh. Dohody o volném obchodu vycházejí převážně ze struktury Dohody o vládních zakázkách.

Nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek Komise navrhla nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (IPI) (10), jehož cílem je prosazovat reciprocitu a podpořit jednání se třetími zeměmi o otevření jejich trhů s veřejnými zakázkami pro podniky EU. Je zřejmé, že tato podpora je potřebná pro boj proti diskriminačním opatřením a přímému uzavírání trhů. Evropská rada proto ve svých závěrech dne 21. března 2019 vyzvala „(…) k obnovení diskusí o unijním nástroji pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek“ (11).

1.2. Pravidla a dohody týkající se jednotlivých odvětví a projektů

Mezivládní dohody Mezinárodní dohody se třetími zeměmi mohou obsahovat zvláštní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud jsou v souladu se zásadami transparentnosti, rovného zacházení a nediskriminace zakotvenými ve Smlouvě.

Odvětví veřejných služeb V odvětví veřejných služeb mohou veřejní zadavatelé odmítnout nabídky na zakázky na dodávky, pokud více než 50 % daných výrobků pochází z některých třetích zemí.

Obrana a bezpečnost Při zadávání zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti mohou členské státy rozhodnout, zda veřejným zadavatelům povolit, aby přijímali zahraniční uchazeče.

1.2.1. Zadávání veřejných zakázek na základě mezivládních dohod

Ve zvláštních případech a u konkrétních projektů mohou členské státy plánovat zadávání zakázek na základě mezinárodních dohod se třetími zeměmi, jejichž režimy zadávání veřejných zakázek se liší od evropského rámce.

Nabídková řízení, jež probíhají podle těchto dohod, jsou osvobozena od povinnosti dodržovat právní předpisy EU v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to za podmínek stanovených ve směrnicích a pouze v případě, že zvláštní pravidla pro zadávání veřejných zakázek uvedená v příslušné mezinárodní dohodě jsou plně v souladu se Smlouvou o EU, zejména se zásadami transparentnosti, rovného zacházení a nediskriminace. O těchto dohodách je třeba uvědomit Komisi.

Zadávání veřejných zakázek probíhající podle těchto mezinárodních dohod musí být v souladu se zásadami Smlouvy o EU, k nimž patří jejich vhodné a otevřené uveřejnění, tak aby všechny společnosti bez ohledu na místo usazení nebo zemi původu měly možnost se zúčastnit. Přímé zadání zakázky, které ze své podstaty nezajišťuje transparentnost a hospodářskou soutěž, je s těmito základními zásadami neslučitelné.

Ve vnějším kontextu nemůže žádná mezinárodní dohoda uzavřená mezi členským státem a třetí zemí nebo několika třetími zeměmi představovat základ pro přímé zadávání zakázek třetím zemím či jejich hospodářským subjektům. Takový postup by se neslučoval s výlučnou pravomocí EU s ohledem na společnou obchodní politiku a základními zásadami Smluv o EU v oblasti zadávání veřejných zakázek. Základem pro přímé zadání zakázky nemohou být ani příznivé podmínky financování projektu.

1.2.2. Opatření v odvětví veřejných služeb

Článek 85 směrnice 2014/25/EU – Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí 1. Tento článek se vztahuje na nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí, s nimiž Unie neuzavřela mnohostrannou ani dvoustrannou dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup pro podniky z Unie na trhy těchto třetích zemí. Tím nejsou dotčeny závazky Unie nebo jejích členských států vůči třetím zemím. 2. Jakákoliv nabídka učiněná za účelem zadání zakázky na dodávky smí být odmítnuta, jestliže podíl výrobků pocházejících ze třetích zemí, určený v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků představujících nabídku. Pro účely tohoto článku se software používaný v zařízeních telekomunikačních sítí považuje za výrobek. 3. S výhradou druhého pododstavce tohoto odstavce, jsou-li dvě nebo více nabídek rovnocenné z hlediska kritérií pro zadání zakázky uvedených v článku 82, mají přednost nabídky, které nesmějí být odmítnuty podle odstavce 2 tohoto článku. Ceny těchto nabídek jsou pro účely tohoto článku považovány za rovnocenné, jestliže rozdíl mezi cenami nepřesáhne 3 %. Podle prvního pododstavce však nesmí být dána přednost jedné nabídce před jinou, pokud by přijetí takové nabídky nutilo zadavatele získávat materiál, který má technické vlastnosti odlišné od vlastností již používaného materiálu, což by mělo za následek neslučitelnost nebo technické obtíže při provozu a údržbě nebo neúměrné náklady. 4. Pro účely tohoto článku se při určování podílu výrobků ze třetích zemí podle odstavce 2 neberou v úvahu ty třetí země, na které byla rozhodnutím Rady podle odstavce 1 rozšířena oblast působnosti této směrnice.

Článek 43 směrnice 2014/25/EU nezaručuje všem hospodářským subjektům ze třetích zemí zajištěný přístup na trh EU s veřejnými zakázkami. Kromě toho tento článek stanoví zvláštní režim pro nabídky zahrnující výrobky pocházející ze třetích zemí. To je stanoveno v článku 85 směrnice 2014/25/EU.

Veřejní zadavatelé působící v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb mohou odmítnout nabídky na zakázky na dodávky, pokud podíl výrobků pocházejících ze třetí země přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků tvořících nabídku.

Tento režim se použije pouze na výrobky pocházející ze třetích zemí, na které se nevztahuje dohoda zajišťující podnikům z EU srovnatelný a efektivní přístup na trhy těchto třetích zemí.

Pokud veřejný zadavatel takovou nabídku neodmítne a umožní její účast v zadávacím řízení, je povinen upřednostnit rovnocenné nabídky, které obsahují méně než 50 % výrobků pocházejících ze třetích zemí (12). Veřejný zadavatel však není povinen dát přednost jedné nabídce před jinou, pokud by jej přijetí takové nabídky nutilo získávat materiál, který má technické vlastnosti odlišné od vlastností již používaného materiálu, což by mělo za následek neslučitelnost nebo technické obtíže při provozu a údržbě nebo neúměrné náklady.

V nedávné době využil jeden veřejný zadavatel flexibilitu obsaženou v článku 85 směrnice o veřejných službách a vyžadoval od uchazeče prohlášení o původu jeho výrobků. Jelikož více než 50 % výrobků pocházelo ze třetích zemí, na které se vztahuje toto ustanovení, zadavatel příslušnou nabídku zamítl.

1.2.3. Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti

18. bod odůvodnění směrnice 2009/81/ES: Zakázky týkající se zbraní, střeliva a válečného materiálu zadávané zadavateli působícími v oblasti obrany jsou vyloučeny z působnosti Dohody o vládních zakázkách (dále jen „GPA“) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Ostatní zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, jsou rovněž z použití GPA vyloučeny podle článku XXIII (13) uvedené dohody. […] Toto vyloučení rovněž znamená, že ve specifickém kontextu zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti si členské státy zachovávají pravomoc rozhodnout o tom, zda jejich zadavatelé mohou umožnit hospodářským subjektům ze třetích zemí, aby se zúčastnily zadávacího řízení. Měly by mít možnost rozhodnout na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky, neboť se uznává potřeba, aby byla evropská obranná technologická a průmyslová základna konkurenceschopná v celosvětovém měřítku, a také význam otevřených a spravedlivých trhů a vzájemné přínosy, které z toho vyplývají. Členské státy by měly vyvíjet tlak na to, aby byly trhy stále otevřenější. Jejich partneři by měli rovněž prokázat otevřenost na základě mezinárodně dohodnutých pravidel, zejména pokud jde o otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž.

Nákupy zboží a služeb v odvětví obrany a bezpečnosti mají často citlivou povahu. Zvláštní požadavky na tyto nákupy jsou stanoveny ve směrnici 2009/81/ES (14) v souvislosti s potřebou členských států zajistit bezpečnost dodávek a ochranu utajovaných informací.

Pokud jde o nákupy v rámci směrnice o zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti, je na každém členském státě, aby ve svých vnitrostátních předpisech (15) určil, zda veřejní zadavatelé těchto zakázek smějí účast v zadávacích řízeních umožnit hospodářským subjektům ze třetích zemí (16). Pokud se veřejní zadavatelé rozhodnou hospodářským subjektům nebo zboží ze třetích zemí účast v zadávacích řízeních neumožnit, mohou toto obecné omezení uvést už v oznámení o zahájení zadávacího řízení a v zadávací dokumentaci. Případně se mohou rozhodnout, že tyto nabídky odmítnou jednotlivě v rozhodnutí o zadání zakázky. V takovém případě by veřejní zadavatelé měli v zadávací dokumentaci uvést, že si vyhrazují právo nabídky odmítnout z důvodů týkajících se obrany a bezpečnosti.

Za účelem ochrany svých specifických zájmů v oblasti bezpečnosti mohou veřejní zadavatelé rovněž přijmout jiná opatření:

— Mohou požadovat, aby uchazeči předložili vnitrostátní bezpečnostní prověrky, a zahraniční bezpečnostní prověrky přijmout pouze tehdy, pokud jsou uznány za rovnocenné, a to na základě úrovně spolupráce zpravodajských služeb mezi dotčenými zeměmi.

— Mohou od zahraničních uchazečů požadovat osvědčení zajišťující, že doprava zařízení bude povolena, a to včetně dodatečných dodávek v krizových situacích.

— Dále mohou požadovat, aby uchazeči poskytli závazky týkající se přístupu k utajovaným informacím a jejich důvěrné povahy.

— Mohou požadovat, aby poskytovatelé a řešení splňovali dodatečné požadavky vyplývající z konkrétních právních předpisů v oblasti bezpečnosti. Co se týče například oblasti kybernetické bezpečnosti, směrnice o bezpečnosti sítí a informací (17) obsahuje opatření, která zajišťují vysokou společnou úroveň bezpečnosti sítí a informačních systémů v celé Unii.

Veřejní zadavatelé mohou od dodavatelů požadovat, aby svůj dodavatelský řetězec otevřeli soutěžním nabídkovým řízením. Tím lze umožnit, aby se do dodavatelského řetězce zapojili noví účastníci (18).

V případě některých výjimečných nákupů v oblasti obrany a bezpečnosti jsou ohroženy zájmy národní bezpečnosti. Některé smlouvy vyžadují tak mimořádně náročné požadavky, pokud jde o bezpečnost dodávek, nebo jsou natolik důvěrné a důležité pro národní svrchovanost, že konkrétní ustanovení směrnice 2009/81/ES nemusí být pro ochranu základních zájmů bezpečnosti členského státu dostatečná.

V článku 346 SFEU se stanoví odchylka umožňující členským státům zadávat zakázky ohledně takových nákupů bez použití pravidel směrnice (19). Členské státy musí případ od případu posoudit, zda lze tuto výjimku použít, vymezit podstatné zájmy bezpečnosti, o které se jedná, a vyhodnotit nezbytnost daného opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu zásadu proporcionality a potřebu striktního výkladu této odchylky (20).

1.3. Praktické hledisko

Mezinárodní dohody o veřejných zakázkách — Veřejní zadavatelé by měli kontrolovat, zda se na uchazeče ze třetí země vztahuje dohoda o vládních zakázkách nebo dvoustranná dohoda. Pokud se na uchazeče tyto dohody nevztahují, nemá zajištěný přístup k zadávacím řízením v EU. Zadávání veřejných zakázek na základě mezivládních dohod — Zadávání zakázek musí probíhat podle zásad Smlouvy týkajících se transparentnosti, rovného zacházení a nediskriminace. — Zakázky nemohou být na základě těchto dohod zadávány přímo. Zadávání zakázek podle směrnice o veřejných službách — Veřejní zadavatelé by měli kontrolovat, zda více než 50 % výrobků nabízených v rámci zakázky na dodávky pochází ze třetích zemí. — Pokud se na tyto třetí země nevztahuje Dohoda o vládních zakázkách ani dvoustranná dohoda, může být nabídka odmítnuta. Zadávání zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti — Tyto zakázky nejsou v Dohodě o vládních zakázkách ani ve stávajících dvoustranných dohodách zahrnuty. — Veřejní zadavatelé nemusí umožňovat přístup provozovatelům ze třetích zemí.

2. Mimořádně nízké nabídky

Článek 69 směrnice 2014/24/EU 1. Veřejní zadavatelé požadují po hospodářských subjektech, aby vysvětlily cenu či náklady navržené v nabídce v případech, kdy se nabídka ve vztahu ke stavebním pracím, dodávkám nebo službám jeví jako mimořádně nízká. 2. Vysvětlení uvedená v odstavci 1 se mohou týkat zejména: a) ekonomických aspektů výrobního procesu, poskytovaných služeb nebo konstrukčních metod; b) zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro dodání výrobků, poskytnutí služeb nebo pro provedení stavebních prací; c) originality stavebních prací, dodávek nebo služeb navrhovaných uchazečem; d) dodržování povinností uvedených v čl. 18 odst. 2; e) dodržování povinností uvedených v článku 71; f) možnosti uchazeče získat státní podporu. 3. Veřejný zadavatel posoudí poskytnuté informace konzultací s uchazečem. Zadavatel může nabídku odmítnout pouze v případě, že předložený doklad s ohledem na faktory uvedené v odstavci 2 uspokojivě neodůvodňuje nízkou úroveň navrhovaných cen či nákladů. Veřejní zadavatelé nabídku odmítnou, pokud dospěli k závěru, že nabídka je mimořádně nízká, jelikož nesplňuje příslušné povinnosti uvedené v čl. 18 odst. 2.

Určování, prošetřování a odmítání mimořádně nízkých nabídek představuje pro veřejné zadavatele prostředek k zajišťování rovných podmínek.

Při formulaci svých zadávacích podmínek by veřejní zadavatelé měli věnovat náležitou pozornost očekávané ceně nebo cenám zboží či služeb. Odhad veřejného zadavatele musí zohlednit všechna kritéria stanovená v zadávací dokumentaci včetně požadavků na plnění veřejných zakázek a včetně kritérií výběru a kritérií pro zadání zakázky.

Důkladná kalkulace před zahájením zadávacího řízení zabrání potížím v pozdější fázi. Informace obsažené v zadávací dokumentaci v řádovém rozsahu – a to i v peněžním vyjádření –, které veřejný zadavatel očekává, mohou uchazečům poskytnout dobrou představu o očekávané kvalitě a zamezit předkládání nevhodných nabídek.

Po obdržení nabídek musí veřejný zadavatel posoudit, zda se nabídky jeví jako rozumně vypočtené. Například cena nebo náklady uvedené v nabídce se mohou lišit od ceny nebo nákladů nabízených jinými uchazeči či od vlastního odhadu veřejného zadavatele, přičemž nejsou uvedeny žádné zvláštnosti, které by jasně odůvodnily odlišnost od jiných nabídek. Zadavatelé veřejných zakázek mohou mít pochybnosti o tom, zda je nabídka ekonomicky udržitelná a zda ji lze plnit v souladu s požadavky zadávacího řízení a s příslušnými zákonnými povinnostmi nebo zda není neobvykle nízká.

Vyznejte se v cenách — Klíčová je znalost trhu — Mějte povědomost o cenách předchozích veřejných zakázek. — Poraďte se s odborníky a s ostatními zadavateli.

2.1. Určování mimořádně nízkých nabídek

Směrnice nedefinují, co představuje mimořádně nízkou nabídku, ani neuvádějí konkrétní metodu pro výpočet prahové hodnoty mimořádnosti. Některé členské státy zavedly dobrovolné nebo povinné metody. Členské státy mohou stanovit vnitrostátní pravidla nebo metody pro určování nabídek, u nichž existuje podezření, že jsou mimořádně nízké, a to za předpokladu, že tato pravidla jsou objektivní a nediskriminační (21). Mohou použít aritmetické metody založené na posouzení odchylky nabídky od průměrné ceny všech nabídek (22) nebo od hodnoty zakázky odhadované veřejným zadavatelem. Platnou metodou může být také stanovení rozdílu mezi nejnižší a druhou nejnižší nabídkou. Součástí těchto pravidel mohou být zvláštní procentní prahové hodnoty, které se použijí pro určení mimořádně nízkých nabídek. V případě, že vnitrostátní právo žádnou metodu nestanoví, mohou veřejní zadavatelé sami určit transparentní a nediskriminační metody.

Nabídky se mohou jevit jako mimořádně nízké v souvislosti s kterýmkoli z příslušných parametrů a kritérií pro zadání zakázky. Tak tomu může být například tehdy, pokud je poměr nabízené kvality vůči ceně podezřelý.

Pokud veřejný zadavatel obdrží nabídku, u které má podezření, že je mimořádně nízká, má zákonnou povinnost požádat dotčený hospodářský subjekt o objasnění nabízené ceny (23). Veřejný zadavatel nesmí odmítnout nabídku, aniž by hospodářskému subjektu poskytl příležitost cenu objasnit a odůvodnit. To platí i v případě, kdy jsou k určování podezřelých nabídek používány aritmetické metody. Tyto metody neumožňují okamžité odmítnutí bez prošetření.

Určování mimořádně nízkých nabídek SEZNAMTE SE SE VŠEMI PARAMETRY NABÍDKY — Zdá se, že je nabídka vypočtena adekvátně? — Může uchazeč vykonat to, co nabízí, za nabízenou cenu? — Existuje v mé zemi metoda, která může pomoci s určováním, posuzováním a hodnocením nabídek? Nejste přesvědčeni, že je nabídka adekvátní?

2.2. Prošetřování mimořádně nízkých nabídek

Zadavatelé veřejných zakázek by měli zpravidla požádat hospodářský subjekt, aby prokázal spolehlivost technických, hospodářských nebo právních předpokladů či postupů, které jsou základem jeho nabídky. Aby bylo možné posoudit vysvětlení podaná uchazečem, měli by veřejní zadavatelé požadovat všechny podrobnosti, jež považují za nutné (24). Judikatura zejména vyžaduje, aby veřejný zadavatel písemně požádal o upřesnění prvků nabídky podezírané jako neobvyklé, jež konkrétně vedly k jeho pochybnostem (25). Veřejní zadavatelé by měli zejména věnovat pozornost schopnosti uchazeče splnit všechny požadavky zadávací dokumentace včetně požadavků na sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek a na zelené veřejné zakázky, a to za nabízenou cenu.

Zadavatelé veřejných zakázek mohou v zásadě požadovat informace o všech otázkách, které považují za relevantní pro posouzení výše navrhované ceny nebo nákladů. Podle směrnice mohou k těmto otázkám patřit ekonomické aspekty výrobního procesu včetně základu pro nabízené náklady během celého životního cyklu, technická řešení nebo originalita nabídky (26). Seznam těchto aspektů není úplný.

Veřejným zadavatelům se také doporučuje (27), aby zjišťovali, zda nabídka dodržuje platné environmentální, sociální a pracovněprávní povinnosti stanovené právem Unie, vnitrostátním právem a kolektivními smlouvami nebo mezinárodními environmentálními, sociálními a pracovněprávními úmluvami uvedenými v příloze X (28). Tyto povinnosti se uplatní přímo, bez ohledu na jejich začlenění do zadávací dokumentace.

Vysvětlení požadovaná od uchazeče se rovněž mohou týkat potenciálně nekalých obchodních praktik, jako jsou zahraniční subvence nebo dumping, které narušují vnitřní trh. Při zjišťování informací o potenciálně nekalých obchodních praktikách by veřejní zadavatelé měli věnovat zvláštní pozornost nabídkám nabízejícím zboží nebo služby ze třetích zemí, jejichž ceny a náklady mohou být zkresleny finanční podporou ze strany státu. Existence finanční podpory z cizího státu může být součástí celkového posouzení realizovatelnosti nabídky.

Uchazeč musí předložit veškeré důkazy nezbytné pro poskytnutí dostatečného vysvětlení. Mohou k nim patřit podrobné informace spolu s příslušnou dokumentací týkající se výrobního postupu, výrobních zařízení, sociálních podmínek, osvědčení, norem v oblasti životního prostředí atd. Důvody poskytnuté uchazečem pro odůvodnění realizovatelnosti jeho nabídky musí být slučitelné s podmínkami původní nabídky (29). V tomto ohledu by se veřejní zadavatelé neměli omezovat na to, aby od uchazeče vyžadovali čestná prohlášení, že bude tyto povinnosti dodržovat.

V průběhu vyšetřování může veřejný zadavatel položit doplňující otázky, zejména za účelem posouzení, zda jsou poskytnuté informace přesné. Uchazeč může být rovněž požádán, aby poskytl další podrobnosti k otázkám a aspektům, které veřejný zadavatel ve své původní žádosti neuvedl, ale které vyvstaly až v důsledku posouzení poskytnutých informací.

Prošetřování mimořádně nízkých nabídek VYŽÁDEJTE SI INFORMACE OD UCHAZEČE PŘÍKLADY: — Jak uchazeč vypočítal celkovou cenu a náklady? — Jak uchazeč dospěl ke konkrétní ceně za určitou položku? — Umožňuje cena splnění všech právních a smluvních požadavků? — Umožňuje cena splnění všech požadovaných norem v oblasti práce a životního prostředí? — Jak je nabídka financována? Je výpočet správný? — Neváhejte požádat o jakékoli informace, které považujete za důležité. — Požádejte o konkrétní důkazy. Nepřesvědčilo vás vysvětlení podané uchazečem?

2.3. Odmítnutí mimořádně nízkých nabídek

Aniž by musel cokoli prokazovat, může veřejný zadavatel nabídku odmítnout, pokud i přes shromážděné důkazy není přesvědčen, že uchazeč bude schopen zakázku plnit za nabízenou cenu či nabízené náklady a v souladu se zadávací dokumentací a všemi použitelnými zákonnými povinnostmi.

Rozhodnutí může být založeno na jednom prvku nebo na několika faktorech včetně toho, zda jsou dodrženy pracovní normy a normy v oblasti životního prostředí a zda byla poskytnuta státní podpora, což vede ke konečnému zhodnocení ze strany veřejného zadavatele.

Podle čl. 69 odst. 3 směrnice 2014/24/EU jsou veřejní zadavatelé povinni odmítnout nabídku v případech, kdy zjistí, že mimořádně nízká cena nebo náklady, které uchazeč nabízí, vyplývají z nedodržování použitelných unijních nebo vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv nebo mezinárodních ustanovení v oblasti sociálního a pracovního práva nebo práva v oblasti životního prostředí (čl. 18 odst. 2 směrnice 2014/24/EU ve spojení s přílohou X směrnice – viz výše v oddíle 2).

Odmítnutí mimořádně nízkých nabídek UCHAZEČ VÁS MUSÍ PŘESVĚDČIT — Uchazeč musí prokázat řádnost své nabídky. — Učinil tak uchazeč u všech aspektů, u kterých jste o to požádali? — Domníváte se, že uchazeč může za navrhovanou cenu splnit VŠECHNY POŽADAVKY NA ZAKÁZKU? — Pokud stále máte důvodné pochybnosti, můžete nabídku odmítnout. — Pokud jste zjistili, že nabídka je mimořádně nízká, protože nesplňuje zákonné povinnosti podle čl. 18 odst. 2 směrnice 2014/24, musí být odmítnuta.

2.4. Praktické hledisko

Mimořádně nízké nabídky — Veřejní zadavatelé musí ověřit, zda je nabídka z finančního hlediska v pořádku a zda není neobvykle nízká. — Veřejní zadavatelé musí získávat informace od uchazeče. Mohou mu klást veškeré otázky, které považují za důležité. — Pokud nejsou přesvědčeni o finanční realizovatelnosti nabídky, mohou ji odmítnout.

3. Normy kvality – strategický přístup k zadávání veřejných zakázek

Komise uznala důležitost zadávání veřejných zakázek jakožto silného nástroje pro účelné, udržitelné a strategické vynakládání veřejných prostředků. Ve svém sdělení „Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu“ (30) uvedla, že pro reakci ústředních a místních vládních institucí na společenské, environmentální a hospodářské výzvy je zásadní používání vysoce kvalitních norem. Komise zdůrazňuje význam strategického zadávání zakázek, čímž chce v členských státech zvýšit povědomí o důležitosti strategického zadávání zakázek uvnitř Unie i při projednávání nabídek od hospodářských subjektů ze třetích zemí.

Strategické zadávání zakázek umožňuje odpovědnější a strategičtější vynakládání veřejných prostředků, podporuje investice v rámci EU a může přispět k vytvoření rovných podmínek tím, že zajistí, aby všichni uchazeči bez ohledu na svůj původ museli dodržovat stejné normy.

Příležitosti, které strategické zadávání veřejných zakázek nabízí, nejsou v současné době dostatečně využívány. Ve více než polovině zadávacích řízení je stále jediným kritériem pro zadání zakázky nejnižší cena, ačkoli směrnice o zadávání veřejných zakázek ponechávají veřejným zadavatelům naprostou volnost, aby při rozhodování o nákupu upřednostnili spíše kritéria nákladové efektivnosti a kvality.

Používání kvalitativních kritérií při zadávání veřejných zakázek umožňuje veřejným zadavatelům pořizovat udržitelnější a inovativnější výrobky a služby. Zohledňování kvalitativních kritérií může rovněž zaručit dodržování přísných environmentálních, sociálních a pracovních norem ze strany hospodářských subjektů a zboží z EU i ze třetích zemí.

Na uchazeče, zboží a služby ze třetích zemí se nevztahují vždy tytéž přísné normy jako na jejich protějšky z EU. Stávající rámec EU pro zadávání veřejných zakázek však stanoví pravidla, která mohou a měla by být využívána k tomu, aby uchazeči, zboží a služby ze třetích zemí museli dodržovat tytéž přísné normy jako uchazeči z EU. Strategický přístup k zadávání veřejných zakázek vede ke změně chování trhu, zúčastněných stran z veřejného sektoru a společnosti jako celku.

Jasné normy kvality by měly umožnit účast co největšímu okruhu uchazečů za rovných podmínek. Pro veškeré uchazeče a zboží by měly platit stejné kvalitativní normy, kritéria a požadavky bez ohledu na jejich místo původu. Jasně stanovené normy kvality pomáhají veřejným zadavatelům vytvářet správné podmínky umožňující všem uchazečům soutěžit otevřeně a za rovných podmínek.

Sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek, zelené veřejné zakázky (GPP) a zadávání inovačních veřejných zakázek pomáhají veřejným zadavatelům začlenit do jejich veřejných zakázek udržitelnost a inovace.

Cílem sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek je zavést do zadávacích řízení na veřejné zakázky sociální hlediska, a mít tak sociální dopad na komunity. Sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek může přispět k udržitelnému rozvoji a k vládnímu úsilí o dosažení mezinárodních cílů v oblasti udržitelnosti (31), podporovat etické trhy a dodavatelské řetězce a přinést pozitivní sociální výsledky na vnitrostátní a místní úrovni. Komise v roce 2020 zveřejní komplexní pokyny pro začleňování sociálních hledisek do zadávání veřejných zakázek a bude šířit soubor osvědčených postupů týkající se sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek.

Zelené veřejné zakázky (GPP) umožňují veřejným zadavatelům začlenit environmentální požadavky do všech fází jejich postupu zadávání zakázek. Zelené veřejné zakázky podporují nákup zboží, služeb a stavebních prací se sníženým dopadem na životní prostředí během celého jejich životního cyklu. Podporují tedy rozvoj ekologických technologií a výrobků. Používáním GPP mohou veřejní zadavatelé přispět k dosažení cílů politiky v oblasti životního prostředí souvisejících se změnou klimatu, účelným využíváním zdrojů, udržitelnou spotřebou a oběhovým hospodářstvím. Zelené veřejné zakázky rovněž vedou k tomu, že jsou zohledněny náklady na celý životní cyklus zakázky, a nikoli pouze nákupní cena.

Podle směrnice o čistých vozidlech musí členské státy splnit minimální cíle pro zadávání veřejných zakázek na čistá vozidla s cílem podporovat a podněcovat trh s čistými a energeticky účinnými vozidly. Podle této směrnice mají členské státy zajistit, aby veřejní zadavatelé zohledňovali při zadávání zakázek na určitá silniční vozidla energetické a ekologické dopady za dobu životnosti vozidla, včetně spotřeby energie, emisí CO2 a emisí určitých znečišťujících látek (32).

Komise v současnosti nabízí soubor kritérií GPP pro 19 skupin výrobků (33), které lze přímo zahrnout do zadávací dokumentace. Komise dále vypracovala příručku pro zelené veřejné zakázky (34) a soubor nástrojů pro vzdělávání veřejných zadavatelů v oblasti zelených veřejných zakázek (35), který je určen pro vzdělávací kurzy a semináře. Komise organizuje programy odborné přípravy pro veřejné zadavatele v oblasti zelených zakázek v EU, pracuje na vývoji řady odvětvových nástrojů pro výpočet nákladů životního cyklu a vytvořila databázi osvědčených postupů v oblasti GPP (36).

Zadávání inovačních veřejných zakázek může znamenat buď zadávání zakázek na inovační procesy (zadávání zakázek na výzkum a vývoj), nebo zadávání zakázek na výsledky inovací (zadávání zakázek na inovační řešení). Pokud si veřejní zadavatelé navrhnou svá zadávací řízení tak, aby podporovala inovace, zvyšují šance na získání nejmodernějších, lépe uzpůsobených nebo všestrannějších řešení, která jsou často také levnější, šetrnější k životnímu prostředí nebo sociálně odpovědnější. Komise v roce 2018 zveřejnila pokyny k zadávání inovačních veřejných zakázek určené veřejným zadavatelům (37).

SOCIÁLNĚ ODPOVĚDNÉ ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK Švédské krajské rady – náležitá péče v dodavatelském řetězci chirurgických nástrojů Nevládní organizace SwedWatch informovala o využívání dětské práce, nebezpečném pracovním prostředí a porušování mezinárodních pracovních povinností při výrobě chirurgických nástrojů ve třetích zemích. Na základě těchto informací se švédské krajské rady rozhodly zavést ve svých zakázkách zvláštní podmínky plnění. Tyto podmínky vyžadují, aby se každý dodavatel zavázal, že bude ve svém dodavatelském řetězci uplatňovat náležitou péči a usilovat o dodržování mezinárodních závazků v sociální a pracovní oblasti. Kontrolu dodržování těchto podmínek zajišťují krajské rady prostřednictvím dotazníků a auditů a navazováním úzkých vztahů s dodavateli. Tyto kroky rovněž přispívají k vytvoření rovných podmínek pro hospodářské subjekty z EU a ze třetích zemí.

ZELENÉ VEŘEJNÉ ZAKÁZKY Město Hamburk – kvalitní recyklovaný silniční asfalt Město Hamburk, jehož cílem je při renovaci silnic a obnově jejich povrchu recyklovat 100 % původních stavebních materiálů, umožnilo skupině soukromých společností, které vyvinuly určitou recyklační technologii, aby svůj výrobek vyzkoušely na veřejných komunikacích. Kontroly potvrdily kvalitu technologií a město zahájilo omezené nabídkového řízení. Od společností ucházejících se o zakázku bylo požadováno, aby při výrobě a používání recyklovaného asfaltu dodržovaly určité kroky. Hamburk ve srovnání s náklady na konvenční obnovu silničního povrchu ušetřil 30 % a provedení prací bylo rychlejší. Recyklovaný asfalt má stejné vlastnosti a stejnou trvanlivost jako konvenční asfalt.

ZADÁVÁNÍ INOVAČNÍCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK Strategická spolupráce na zadávání veřejných zakázek v celé EU pro získání energeticky účinnější výpočetní techniky Vysoce výkonná výpočetní technika má pro Evropu strategický význam v řadě oblastí v rámci veřejného sektoru, k nimž patří kybernetická bezpečnost, energetika, změna klimatu a zdravotnictví. Umožňuje vývoj, testování a zavádění zvláště složitých aplikací. V roce 2014 spojila přední superpočítačová střediska z Itálie, Německa, Francie, Spojeného království a Finska síly v předobchodní fázi veřejné zakázky PRACE3IP za účelem společného zadávání zakázek na výzkum a vývoj energeticky účinnějších superpočítačů. Stanovením podmínek týkajících se místa plnění bylo zajištěno, že dodavatelé provedli výzkum a vývoj v celém rozsahu v Evropě. Od roku 2017 začala superpočítačová střediska zadávat veřejné zakázky na inovativní řešení na základě předchozího výzkumu.

Aby byl dopad postupu zadávání veřejných zakázek co největší, je nutné stanovit cíle týkající se kvality, s jejichž pomocí lze dosáhnout vysokých standardů v sociální a environmentální oblasti a v oblasti špičkové technologické kvality. Strategická rozhodnutí veřejných zadavatelů na začátku procesu se promítnou do následných kroků, které musí být všechny v souladu s širší nákupní strategií veřejného zadavatele.

Veřejní zadavatelé mají k dispozici celou řadu nástrojů, s jejichž pomocí lze v rámci veřejných zakázek uplatnit sociální, inovační a environmentální hlediska. Mohou využít různá řešení, která jim pomohou nalézt nejlepší kombinaci technických specifikací, kritérií výběru, kritérií pro zadání zakázky a ustanovení o plnění.

3.1. Plánování investic

— Určení potřeb a možných řešení — Otevřené a transparentní zapojení trhu — Analýza nákladů a přínosů a posouzení rizik — Vytváření kapacit a zdrojů

Před rozhodnutím o veřejné zakázce by veřejní zadavatelé měli provést pečlivou analýzu nákladů a přínosů a zajistit nezbytné kapacity a zdroje pro řízení příslušné veřejné zakázky. Včasné zapojení na trhu má zásadní význam pro určení možných řešení, která trh může nabídnout, a pro informování potenciálních uchazečů o koncepci postupu zadávání veřejných zakázek a o koncepci zakázek. Tyto konzultace mohou být příležitostí k překlenutí vzdálenosti mezi potřebami veřejných zadavatelů a řešeními, která mohou nabídnout potenciální dodavatelé včetně menších poskytovatelů nebo sociálních podniků. V dialogu s potenciálními dodavateli může vyjít najevo, že existují inovační možnosti, které jsou šetrné k životnímu prostředí nebo snadno použitelné. Kromě toho může dialog veřejným zadavatelům pomoci ověřit proveditelnost některých technických a procesních řešení a také to, zda jsou zboží, stavební práce a služby s požadovanými vlastnostmi dostupné na trhu. Veřejní zadavatelé mohou provádět předběžné zapojení trhu, pokud tím nenarušují hospodářskou soutěž, chovají se otevřeně, transparentně a nediskriminačně a ke všem zájemcům z řad hospodářských subjektů přistupují stejně (38).

Rovněž je vhodné se poradit s ostatními veřejnými zadavateli, a získat tak informace o podobných projektech a nákupech.

V začátcích procesu by veřejní zadavatelé měli rovněž určit potenciální rizika v dodavatelském řetězci, k nimž patří etické problémy ve výrobním procesu. Rizika se mohou značně lišit v závislosti na zeměpisné poloze dodavatelů, a to zejména v hlavních vyvážejících zemích. Mohou souviset s různými prvky, jako jsou:

— odvětví a kategorie nákupu a v důsledku toho i druh dotčeného výrobního procesu (např. stavební práce mohou zahrnovat zvláštní zdravotní a bezpečnostní rizika; v textilní výrobě může docházet k porušování pracovněprávních předpisů, k vystavení pracovníků nebezpečným látkám atd.);

— zeměpisná poloha výrobního procesu (podmínky zaměstnanců se mohou v hlavních vyvážejících zemích na trhu výrazně lišit);

— složitost dodavatelského řetězce (čím složitější, geograficky roztříštěnější a méně transparentní dodavatelský řetězec, tím vyšší pravděpodobnost profesních pochybení a porušování lidských práv);

— dodržování soukromí, ochrany osobních údajů, důvěrné povahy informací, práv průmyslového a duševního vlastnictví (včetně autorského práva) a povinností v oblasti otevřeného přístupu.

Při zadávání zakázek je klíčem k úspěchu volba správného postupu. Veřejní zadavatelé by měli pečlivě zvážit všechny procesní možnosti právního rámce.

Například inovační procesy se nejčastěji pořizují prostřednictvím služeb v oblasti výzkumu a vývoje (VaV). Služby v oblasti výzkumu a vývoje mohou být pořizovány samostatně nebo společně s komerční výrobou konečného řešení zaváděného do praxe.

Evropská unie z oblasti působnosti směrnic vyloučila zadávání veřejných zakázek na služby v oblasti výzkumu a vývoje, kdy si veřejný zadavatel nevyhrazuje veškeré výhody plynoucí z výzkumu a vývoje výlučně pro své použití (39). Mezinárodní závazky EU na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni se těchto služeb obecně netýkají. V případě, že jsou služby v oblasti výzkumu a vývoje pořizovány samostatně a vlastnictví práv k duševnímu vlastnictví vyplývající z výzkumu a vývoje je ponecháno dodavatelům – jako je tomu v případě zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi –, nemají hospodářské subjekty ze třetích zemí zabezpečený přístup. Mohou se na ně vztahovat podmínky místa plnění.

Jsou-li pořizovány výsledky inovací, musí veřejní zadavatelé zajistit, aby jejich nákupní postupy byly navrženy tak, aby se hospodářské soutěže mohla za rovných podmínek účastnit jak inovační, tak tradiční řešení. K dosažení tohoto cíle může přispět optimální využití funkčních a na výkonu založených specifikací a také možnost, aby dodavatelé směli předkládat variantní nabídky.

Osvědčené postupy — Poznejte trh a provádějte jeho průzkum — Jednejte otevřeně a transparentně — Zajistěte si podporu subjektů přijímajících politická rozhodnutí — Spolupracujte s jinými veřejnými zadavateli — Zvolte si vhodné zadávací řízení

3.2. Vymezení kritérií kvality v zadávacím řízení

— V zadávací dokumentaci jasně vymezte kritéria kvality. — Prostřednictvím kritérií pro vyloučení, výběr a zadání zakázky stanovte normy kvality. — Stanovte přísné požadavky pro účely ověření dodržování kritérii kvality (s použitím norem a označování). — Do ustanovení o plnění zakázky začleňte požadavky na kvalitu.

Je důležité mít na paměti, že technické specifikace, požadavky a kritéria ve fázi výběru a zadání zakázky, jakož i ustanovení o plnění zakázky musí vždy souviset s předmětem zakázky.

Technické specifikace by měly jasně vymezit předmět zakázky s přihlédnutím ke všem kvalitativním požadavkům stanoveným v procesu plánování. Technické specifikace mohou zahrnovat konkrétní výrobní postup nebo poskytování požadovaných stavebních prací, dodávek nebo služeb v jakékoli fázi jejich životního cyklu (40). Předvídavý návrh technických specifikací již zohledňuje požadované doklady.

Veřejní zadavatelé mohou například požadovat, aby zakoupené zboží bylo vyrobeno z konkrétního materiálu nebo aby obsahovalo určité procento recyklovaných či opětovně použitých materiálů. Rovněž mohou být zahrnuty požadavky týkající se omezení nebezpečných látek ve výrobku. Podle práva EU mají veřejní zadavatelé zvláštní povinnost zohledňovat v technických specifikacích výrobků, služeb a zastavěného prostředí, na které zadávají zakázku a které jsou určeny pro použití fyzickými osobami, minimální požadavky na přístupnost (41).

Článek 18 směrnice 2014/24/EU […] (2) Členské státy přijmou vhodná opatření k zajištění toho, aby hospodářské subjekty při plnění veřejných zakázek dodržovaly příslušné povinnosti v oblasti práva životního prostředí a sociálního a pracovního práva, jež vyplývají z práva Unie, vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv nebo z ustanovení mezinárodního sociálního a pracovního práva a práva v oblasti životního prostředí uvedených v příloze X.

Článek 57 směrnice 2014/24/EU […] (4) Veřejní zadavatelé mohou z účasti v zadávacím řízení vyloučit nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby vyloučili hospodářský subjekt, který se nachází v některé z těchto situací: a) může-li veřejný zadavatel jakýmikoli vhodnými prostředky prokázat porušení příslušných povinností podle čl. 18 odst. 2.

Kritéria pro vyloučení zajišťují, že se veřejný zadavatel může spolehnout na důvěryhodné hospodářské subjekty. Důvody pro vyloučení jsou uvedeny ve směrnicích. K vyloučení hospodářského subjektu ze zadávacího řízení musí dojít v případech korupce, podvodu, praní peněz, dětské práce nebo obchodování s dětmi, trestných činů a teroristických trestných činů nebo v případě závazného rozhodnutí, kterým se potvrzuje neplacení daní či příspěvků na sociální zabezpečení (42).

V ostatních případech se mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že vyloučí, nebo jejich členský stát může požadovat, aby vyloučili uchazeče za situace, která ohrožuje jejich důvěryhodnost (43). To se týká například porušení povinností v oblasti sociálního a pracovního práva a práva v oblasti životního prostředí uvedených v čl. 18 odst. 2 směrnice 2014/24/EU. Směrnice uvádí závazné mezinárodní normy v oblasti životního prostředí a práce, které je třeba dodržovat, a to zejména ty, jež jsou zakotveny v „základních“ úmluvách MOP (44). Ustanovení čl. 71 odst. 1 směrnice 2014/24/EU rozšiřuje tento požadavek i na subdodavatele. V řadě členských států vnitrostátní pravidla výslovně stanoví povinné vyloučení uchazečů, kteří nesplní příslušné povinnosti v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva.

V případě, že má veřejný zadavatel pochybnosti o platnosti nebo pravosti požadovaného dokumentu souvisejícího s ověřením důvodů pro vyloučení, může požádat o doplňující vysvětlení. V případě dokumentace ze třetích zemí by měli veřejní zadavatelé požadovat její ověřený překlad do úředního jazyka Evropské unie. Dále mohou vyžadovat i jiné prostředky ověření pravosti.

Zajištění dodržování povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva — Vyloučení uchazečů kvůli předchozímu porušení povinností – dobrovolné nebo povinné. — Povinnost odmítnout uchazeče v případě, že porušení povinností vede k mimořádně nízké nabídce. — Povinnost zajistit soulad při plnění veřejné zakázky, a to i ze strany subdodavatelů.

Stanovení a prosazování přísných norem v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva — Stanovení kritérií pro výběr. — Vymezení požadavků na plnění veřejných zakázek (např. zákaz používání některých chemických látek). — Vymezení odpovídajících mechanismů podávání zpráv a sledování. — Stanovení sankcí nebo jiných důsledků porušení povinností. — Rozšíření povinností na subdodavatele a dodavatele. — Spolupráce při vytváření udržitelných a odpovědných dodavatelských řetězců a pracovních povinností by měla být vyžadována a důkladně kontrolována v celém dodavatelském řetězci, a to i na úrovni subdodavatelů.

Aby bylo zajištěno, že uchazeči jsou způsobilí k plnění veřejné zakázky, je zásadní stanovení správných kritérií pro výběr. Ta jsou v užších a jednacích řízeních a v rámci soutěžních dialogů používána pro užší výběr zájemců vyzvaných k účasti v nabídkovém řízení. Směrnice (45) obsahují taxativní seznam kategorií kritérií, která mohou být vyžadována, pokud jde o finanční způsobilost uchazeče, jakož i o jeho odbornou a technickou způsobilost a zkušenosti.

Kritéria pro výběr mohou zahrnovat zvláštní odbornou přípravu nebo dovednosti týmu, který plní veřejnou zakázku (např. v případě manipulace s nebezpečným materiálem nebo instalování složité technologie), odbornou kvalifikaci nebo dostupnost potřebného zařízení. Veřejní zadavatelé mohou rovněž požadovat doložení uchazečových zkušeností s prováděním podobných nebo souvisejících projektů. Pokud kritéria pro výběr, která musí být úzce a konkrétně přizpůsobena vlastnostem nezbytným pro plnění veřejné zakázky, nejsou diskriminační, mohou být velmi účinná při ochraně zájmů veřejného zadavatele.

Ve více než polovině zadávacích řízení je stále jediným kritériem pro zadání zakázky nejnižší cena. Kvalitativní kritéria jsou dosud využívána nedostatečně, ačkoli směrnice o zadávání veřejných zakázek poskytují veřejným zadavatelům flexibilitu, pokud jde o rozhodování o nákupu na základě kritérií nákladové efektivnosti a kvalitativních kritérií. Veřejní zadavatelé mohou při hodnocení ekonomicky nejvýhodnější nabídky brát v úvahu nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou a jsou k tomu vyzýváni.

Pokud se veřejní zadavatelé rozhodnou namísto nejnižší ceny či nákladů použít nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou, berou se při posuzování nabídky v potaz různá kritéria včetně sociálních a environmentálních hledisek, kvality a ceny či nákladů.

Veřejní zadavatelé například mohou dát přednost uchazečům, kteří:

— nabízejí lepší pracovní podmínky při plnění veřejné zakázky,

— podporují začleňování zdravotně postižených a znevýhodněných pracovníků,

— inteligentně využívají inovace, aby mohli nabízet kvalitnější řešení nebo řešení s nižšími náklady a

— nabízejí zboží vyrobené udržitelným způsobem.

To platí bez ohledu na to, zda je nabízení takovýchto pracovních podmínek nebo splňování kritérií udržitelnosti zákonnou povinností.

Náklady životního cyklu rovněž umožňují posoudit dopad výrobků na životní prostředí. Zadání zakázky, které je založeno pouze na kritériu ceny, veřejným zadavatelům neumožňuje vzít v úvahu dlouhodobé náklady a přínosy projektů, což vede k nižší ekonomické výhodnosti. Výpočet nákladů na celý životní cyklus veřejné zakázky je obzvláště důležitý pro dlouhodobé projekty infrastruktury, které často mají vysoké kapitálové a provozní náklady. V tomto smyslu Komise už v roce 2013 doporučila (46) členským státům, aby při měření životního cyklu používaly metodu stanovení environmentální stopy produktu nebo metodu stanovení environmentální stopy organizace. Náklady životního cyklu mohou zahrnovat například těžbu a rafinaci surovin, zhotovení a další fáze výroby až po použití a likvidaci.

Veřejní zadavatelé by měli volit kritéria pro zadávání zakázek, která jim co nejlépe umožní získat stavební práce, dodávky a služby odpovídající jejich potřebám (47). Inteligentní stanovování kritérií pro zadávání zakázek, která zohledňují kvalitu i cenu, představuje pro veřejné zadavatele významný potenciál pro podněcování hospodářské soutěže mezi uchazeči a pro dosažení co největší ekonomické výhodnosti při současném plnění strategických cílů politiky.

Používání norem, označování nebo certifikací při zadávání veřejných zakázek je praktickým a spolehlivým způsobem, jímž mohou veřejní zadavatelé ověřovat, zda uchazeči splňují konkrétní odvětvové nebo kvalitativní požadavky. Normy nebo označování používané v zadávacích řízeních se obvykle týkají zajištění kvality, environmentální certifikace, ekoznaček, systémů environmentálního řízení a výrobků spravedlivého obchodu. Označování a požadavky na označování lze použít pro stanovování minimálních norem kvality v technických specifikacích nebo pro zvýhodňování ambicióznějších nabídek prostřednictvím kritérií pro zadání zakázky. Uchazeči, kteří splňují požadavky na označení štítkem, ale štítek neobdrželi, musí mít možnost prokázat splnění požadavků jinými prostředky.

Veřejní zadavatelé by se měli odkazovat pouze na normy vypracované nezávislými subjekty, nejlépe na úrovni EU nebo na mezinárodní úrovni, jako je ekoznačka EU (48), systém pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS), environmentální stopa produktu/environmentální stopa organizace nebo certifikace na úrovni EU (například označení CE) či certifikace Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO). Používáním evropských norem, označení nebo osvědčení je zajištěn soulad řešení s evropskými právními předpisy v oblasti bezpečnosti, ochrany veřejného zdraví, životního prostředí atd. Pokud veřejní zadavatelé požadují vnitrostátní nebo regionální certifikaci, musí přijmout rovnocennou certifikaci z jiných členských států EU nebo jiné důkazy dokládající, že tento požadavek byl splněn. Jasné a jednoznačné požadavky na to, jak poskytnout důkazy o rovnocennosti norem v oblasti kvality, bezpečnosti a ochrany veřejného zdraví, mohou účinně přispět k zaručení přísných environmentálních a jiných norem.

Účinným a vhodným způsobem, jak prosazovat vysoké standardy kvality, je často použití příslušných ustanovení o plnění veřejné zakázky. Ta mohou pojednávat o kvalitativních aspektech plnění zakázky včetně hospodářských, sociálních, environmentálních, pracovních nebo inovačních prvků. Ustanovení o plnění veřejné zakázky musí souviset s předmětem zakázky a nemohou vyžadovat dodržování obecných podnikových předpisů.

Od dodavatelů lze požadovat, aby zajistili, že veškeré nabízené zboží bez ohledu na původ splňuje vysokou úroveň kvality a sociální a environmentální normy, které musí být jasně vymezeny v zadávací dokumentaci.

Od dodavatele je například možné požadovat, aby:

— najímal pracovníky pocházející ze znevýhodněného prostředí,

— poskytoval personálu odbornou profesní přípravu nebo školení o bezpečnosti v souvislosti s konkrétním plněním veřejné zakázky,

— podával zprávy o emisích nebo o opatřeních pro odhalování a prevenci porušování lidských práv,

— přijal zvláštní opatření pro likvidaci odpadů.

Ve smlouvě lze použít zvláštní ustanovení o plnění veřejné zakázky, která vyžadují, aby hospodářské subjekty dodržovaly kodex chování, jenž od nich vyžaduje zveřejnění informací týkajících se jejich dodavatelů a dodržování pracovních podmínek, jakož i za účelem odhalování, prevence a zmírňování rizika porušování lidských práv v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv a s pokyny OECD pro náležitou péči na podporu odpovědného chování podniků. Veřejní zadavatelé mohou rovněž požadovat, aby uchazeči při plnění veřejné zakázky dodržovali základní mezinárodní pracovní normy, a to bez ohledu na zákonné povinnosti, které platí v zemi uchazeče nebo v místě výroby. Je-li zjištěno porušení výše uvedených povinností, může být požadováno, aby dodavatel přijal donucovací opatření a uložil subdodavateli sankce, které mohou vést až k pozastavení dodávek.

Od dodavatelů lze výslovně požadovat, aby dodržovali environmentální a sociální normy, které nejsou zákonnými povinnostmi uloženými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy. Stejně tak lze požadovat, aby zahraniční dodavatelé splňovali zákonné povinnosti, které musí při plnění veřejné zakázky splňovat hospodářský subjekt EU, bez ohledu na to, zda se na ně vztahují tytéž právní povinnosti. Tyto požadavky lze uplatnit také na výrobu zboží, které je předmětem veřejné zakázky.

Pokud nabídka tyto podmínky nesplňuje, vede to k jejímu odmítnutí. Tyto požadavky přispívají ke sjednocení podmínek, jež by vzhledem k rozdílným právním požadavkům v zemi původu uchazeče nebo služeb či zboží, které uchazeč nabízí, mohly být nerovné.

Osvědčené postupy — Používejte celou škálu nástrojů – vyloučení, výběr, zadání, plnění veřejné zakázky. — Přizpůsobte svá kritéria jednotlivým zakázkám. — Zajistěte, aby všichni uchazeči a dodavatelé byli povinni splňovat tytéž požadavky.

3.3. Sledování plnění veřejných zakázek

— Prosazujte normy kvality na úrovni plnění zakázky. — Požadavky na podávání zpráv. — Jasně stanovené sankce.

Použití kritérií kvality při zadávání veřejných zakázek je účinné pouze tehdy, pokud veřejný zadavatel zajišťuje vysokou úroveň odborných znalostí při přípravě nabídkového a výběrového řízení, nepřetržitě a efektivně sleduje plnění zakázky a zajišťuje, aby dodavatel při plnění zakázky nadále splňoval požadavky nabídkového řízení.

Sledování zakázky může mít různé formy a může vyžadovat různou míru zapojení veřejného zadavatele. K podmínkám zakázky mohou být připojeny požadavky na:

— pravidelné podávání informací o některých aspektech plnění zakázky,

— vyplňování dotazníků týkajících se dodržování smluvních ustanovení,

— předkládání písemných dokladů o splnění požadavků nebo

— umožnění auditů nebo kontrol na místě.

Vždy by mělo být důkladně kontrolováno dodržování příslušných povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva, a to i na úrovni subdodavatelů a případně v celém dodavatelském řetězci. Využití sankcí a systémů pro postupné prosazování podmínek rovněž poskytuje veřejným zadavatelům nástroj, jímž lze během fáze plnění veřejné zakázky zajistit, aby dodavatel dodržoval podmínky zakázky.

Pokud jsou stanoveny metody jednání s dodavatelem – např. požadování vysvětlení, stanovení lhůt pro nápravu situace nebo vydávání upozornění –, výrazně se zvyšuje vyjednávací síla veřejného zadavatele.

Realistické smluvní podmínky a metody sledování zvyšují šance na řádné plnění veřejné zakázky a zajišťují, aby byly v jeho průběhu zachovány rovné podmínky vytvořené v době zahájení zadávacího řízení.

Osvědčené postupy — Plnění VAŠICH požadavků ze strany dodavatelů lze zajistit jedině sledováním. — Vytvořte si účinné a jednoduché kontrolní mechanismy. — Využívejte celou řadu moderních komunikačních nástrojů pro sledování na dálku. — Spolupracujte s nevládními organizacemi nebo specializovanými subjekty, které zajistí nezávislé sledování zakázek.

3.4. Praktické hledisko

Dosažení vysokých standardů kvality a rovných podmínek — Veřejným zadavatelům se doporučuje, aby zadávání veřejných zakázek využívali jako strategický nástroj k podpoře společenských cílů, například v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a inovací. — Veřejní zadavatelé by měli při koncipování svých zakázek zajistit, aby uchazeči z EU i třetích zemí museli dodržovat tytéž normy, což přispívá k vytváření rovných podmínek. — Při stanovování požadavků na nabídku by veřejní zadavatelé měli používat technické specifikace, kritéria pro vyloučení a výběr a kritéria pro zadání zakázky, aby byly pro všechny uchazeče bez ohledu na jejich původ stanoveny přísné normy kvality. — Veřejní zadavatelé by měli využívat ustanovení o plnění zakázky, aby zajistili účinné uplatňování norem kvality během plnění zakázky ze strany všech hospodářských subjektů, a to bez ohledu na místo výroby. — Za účelem zajištění dodržování těchto norem by veřejní zadavatelé měli zavést a používat účinné mechanismy sledování. — Se začleňováním požadavků na kvalitu pomáhá veřejným zadavatelům celá řada pokynů Komise.

4. Praktická pomoc ze strany Evropské komise

Evropská komise poskytuje veřejným zadavatelům a členským státům praktickou pomoc v několika formách (49). Tato pomoc je součástí partnerství vytvořeného na základě sdělení Komise „Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu“. Komise tímto způsobem podporuje výměnu informací, znalostí a zkušeností. Zmíněné sdělení tvoří základ širokého, Komisí moderovaného politického dialogu i spolupráce s národními a místními orgány, orgány EU a dalšími zúčastněnými stranami.

Pro jednotlivé velké projekty infrastruktury nabízí Komise pomoc prostřednictvím asistenční služby a mechanismu oznamování v souvislosti s „posouzením ex ante aspektů zadávání veřejných zakázek pro velké projekty infrastruktury“ (50). V případě velkých projektů infrastruktury hrozí veřejným zadavatelům větší riziko, že nebudou dokončeny včas nebo zpřístupněny podle plánu, a také větší riziko zvýšení nákladů z různých důvodů během fáze provádění; případně může hrozit, že rizika budou na veřejné zadavatelé přenesena. Veřejné prostředky mohou být vynaloženy způsobem, který občanům a společnosti vždy nezajišťuje nejvyšší možnou přidanou hodnotu. Veřejným zadavatelům se proto doporučuje, aby využili veškerou pomoc, již mají k dispozici.

Přehled různých mechanismů poskytujících vysvětlení a pomoc je uveden níže (51).

Přehled praktické pomoci — Asistenční služba a postup oznamování pro velké projekty infrastruktury; — Sítě zúčastněných stran včetně pracovních seminářů, zejména v oblasti zelených veřejných zakázek, sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek a profesionalizace zadávání veřejných zakázek; — Pravidelné konference na vysoké úrovni o různých tématech, k nimž patří kritéria pro zadání zakázky, strategické zadávání zakázek, transparentnost, profesionalizace, rozsáhlá infrastruktura, zlepšení přístupu k veřejným zakázkám, digitální transformace a nové projekty a výzvy; — Centrum elektronických kompetencí poskytuje „nástroje podpory pro veřejné zadavatele“; — Vydávání pokynů včetně těch, jež se týkají zadávání inovačních veřejných zakázek, zelených veřejných zakázek, společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek a veřejných zakázek v oblasti obrany, a také pro odborníky, kteří pracují s evropskými fondy.

5. Stručné shrnutí

Právní rámec a jeho příležitosti Stávající legislativní rámec EU pro zadávání veřejných zakázek obsahuje směrnice upravující veřejné zakázky, veřejné služby, koncese a zadávání zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti a také přístup k přezkumným řízením. Pravidla stanovená v těchto právních nástrojích poskytují veřejným zadavatelům v celé EU velkou flexibilitu při nákupu zboží, služeb a stavebních prací: — Poskytují možnost používat kritéria kvality a zadávat zakázky na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou a nákladů životního cyklu. — Umožňují veřejným zadavatelům zvolit nejvhodnější a nejúčinnější zadávací řízení. — Dále jim umožňují zvolit, jaké požadavky na kvalitu mají být zahrnuty do zadávací dokumentace. — Poskytují mechanismy k zajištění dodržování povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva. — Dávají veřejným zadavatelům velkou volnost při přípravě nabídkového řízení prostřednictvím spolupráce s trhem a zapojením příslušných zúčastněných stran. — Poskytují veřejným zadavatelům nástroje pro vyřizování mimořádně cenově nízkých nabídek. — Určují, kteří uchazeči ze třetích zemí mají zajištěný přístup na trh EU s veřejnými zakázkami. Směrnice veřejným zadavatelům obecně poskytují dostatečnou flexibilitu, aby mohli zakázky přizpůsobit svým potřebám.

Otázky a odpovědi — Smí veřejný zadavatel požadovat dodržování pracovních, sociálních a environmentálních norem, které překračují rámec zákonných požadavků v místě plnění veřejné zakázky? Ano, veřejný zadavatel může takové požadavky stanovit, pokud nejsou diskriminační, souvisejí s předmětem zakázky a jsou v souladu s právem Unie. — Není nepřiměřené požadovat, aby uchazeči dodržovali pracovní, sociální a environmentální normy, které dalece přesahují jejich právní povinnosti? Ne, právní povinnosti se mohou značně lišit v závislosti na místě usazení uchazeče nebo na místě výroby zboží. Pokud by bylo požadováno pouze dodržování místních právních předpisů, mohlo by to narušit hospodářskou soutěž. Uzpůsobené požadavky, které platí pro všechny uchazeče a zboží, pomáhají vytvořit rovné podmínky. — Jak se má veřejný zadavatel připravit na nabídkové řízení, ve kterém hodlá použít kritéria kvality? Veřejní zadavatelé by měli nejprve posoudit své potřeby a možná řešení. Mohou konzultovat s účastníky trhu a se všemi dalšími zúčastněnými stranami. Pokud se veřejný zadavatel chová transparentně a jedná se všemi potenciálními uchazeči stejně, může použít jakýkoli užitečný nástroj. — Nevytváří stanovení mnoha kritérií kvality a jejich uplatnění na všechny uchazeče pouze administrativní zátěž? Stanovení požadavků na kvalitu umožňuje zadavateli investovat do udržitelnějších, sociálně odpovědnějších a inovativnějších výrobků a služeb a zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž, což je v zájmu občanů. Každý veřejný zadavatel může sám rozhodnout, jaký způsob vynaložení veřejných prostředků je pro dosažení požadovaného výsledku nejefektivnější. Tato flexibilita je spojena s určitými povinnostmi, jako je zajištění odpovídajícího sledování zakázky. — Jak lze do zadávací dokumentace začlenit kritéria kvality a udržitelnosti? Veřejní zadavatelé mají velkou flexibilitu. Pokud se tato hlediska týkají předmětu zakázky, mohou je začlenit do kritérií výběru, do technických specifikací, kritérií pro zadání zakázky a do ustanovení o plnění zakázky. Aby bylo možné vytvořit rovné podmínky, za nichž mohou uchazeči soutěžit na základě stejných přísných norem kvality, musí být tato kritéria objektivní a jasně definovaná a nesmějí diskriminovat potenciální uchazeče. — Může porušení povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva vést k vyloučení uchazeče? Ano, uchazeče, který nesplnil povinnosti v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva, mohou veřejní zadavatelé vyloučit. — Má veřejný zadavatel možnost ověřit si, zda uchazeči a zboží splňují právní a speciálně uzpůsobené podmínky? Veřejný zadavatel má mnoho možností, jak si dodržování těchto podmínek ověřit. Může si například vyžádat zprávy od uchazeče nebo od nezávislých subjektů zabývajících se kontrolou kvality nebo od nevládních organizací. — Mají všechny hospodářské subjekty z celého světa právo na přístup na trhy s veřejnými zakázkami v EU? Ne, na trhy s veřejnými zakázkami v EU mají zajištěný přístup pouze hospodářské subjekty, na něž se vztahují mnohostranné a dvoustranné obchodní dohody. — Co má veřejný zadavatel udělat, má-li podezření, že cena nabízená uchazečem ze třetí země je příliš nízká? Je možné provést další šetření? Ano, je nejen možné, ale i vhodné, aby veřejný zadavatel provedl další šetření, a mohl tak zajistit spolehlivost dané nabídky a rovné podmínky pro všechny účastníky nabídkového řízení. — O jaký druh informací může veřejný zadavatel požádat, chce-li si ověřit, zda nabídka není mimořádně nízká? Požádat lze o veškeré informace, které mohou veřejnému zadavateli pomoci posoudit realizovatelnost nabídky. — Kdy by měla být nabídka odmítnuta jako mimořádně nízká? Nabídka může být odmítnuta, pokud uchazečovo vysvětlení veřejného zadavatele nepřesvědčilo.

Podpůrné nástroje a pokyny Komise pro zadávání veřejných zakázek — Sdělení Komise: Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=COM%3A2017%3A572%3AFIN — Internetové stránky Komise o zadávání veřejných zakázek: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_cs — Centrum elektronických kompetencí a jeho „podpůrné nástroje pro zadavatele veřejných zakázek“: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_cs — Doporučení Komise (EU) 2017/1805 ze dne 3. října 2017 o profesionalizaci zadávání veřejných zakázek – Budování architektury pro profesionalizaci zadávání veřejných zakázek (Úř. věst. L 259, 7.10.2017, s. 28) — Sdělení Komise: Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614 — Zadávání veřejných zakázek přispívajících k oběhovému hospodářství (osvědčené postupy a pokyny): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf — Nakupujte zeleně! Příručka o zadávání zelených veřejných zakázek: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf — Kritéria EU pro GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm — Osvědčené postupy v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm — Asistenční služba pro GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm — Soubor nástrojů pro vzdělávání veřejných zadavatelů v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm — Programy odborné přípravy GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm — Nástroje pro náklady životního cyklu v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm — Metoda stanovení environmentální stopy produktu / organizace: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm — Semináře o zadávání veřejných zakázek pro účely dosažení cílů v sociální oblasti: https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html — Sociální nakupování – Průvodce zohledňováním sociálních hledisek při zadávání veřejných zakázek: \\NET1.cec.eu.int\homes\083\lupilaa\Social\Buying Social guide EMPL-MARKT.pdf — Pokyny komise k zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F — Innovation Procurement Toolkit (Soubor nástrojů pro zadávání inovačních veřejných zakázek), European Assistance For Innovation Procurement (Evropská podpora pro zadávání inovačních veřejných zakázek): http://www.eafip.eu/ — Evropská síť kompetenčních center pro zadávání inovačních veřejných zakázek: http://www.procure2innovate.eu/ — Pokyny k zadávání veřejných zakázek určené odborníkům z praxe: http://ec.europa.eu/regional_policy/cs/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners — Pokyny Komise pro kooperativní zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2019:157:TOC — Pokyny k zadávání zakázek mezi veřejnými správami v oblasti obrany a bezpečnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32018H0624 — Doporučení Komise (EU) 2018/624 ze dne 20. dubna 2018 o přeshraničním přístupu na trh pro subdodavatele a malé a střední podniky v odvětví obrany (Úř. věst. L 102, 23.4.2018, s. 87).

(1) JOIN (2019)5.

(2) Zasedání Evropské rady ve dnech 21. a 22. března 2019, EUCO 1/19.

(3) Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu zboží a služeb třetích zemí na vnitřní trh Unie s veřejnými zakázkami a o postupech na podporu jednání o přístupu zboží a služeb Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami, COM(2016) 34 final.

(4) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu“, COM(2017) 572 final.

(5) Konsolidované znění Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 1).

(6) https://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_gpa_e.htm

(7) Tento dokument není právně závazný. Ačkoli tento dokument občas parafrázuje ustanovení právních předpisů EU, jeho účelem není rozšiřovat nebo omezovat rozsah práv a povinností stanovených v dotyčných právních předpisech. Vzhledem k tomu, že tento dokument lze chápat jako interpretaci právních předpisů EU, je nutno zdůraznit, že pravomoc poskytovat právně závazný výklad práva EU má pouze Soudní dvůr Evropské unie. Příklady uvedené v tomto dokumentu nebyly ověřeny z hlediska souladu s právními předpisy EU.

(8) Podle stávajícího znění dohody o vládních zakázkách odpovídají příslušné přílohy uvedené v článku 25 nyní přílohám 1, 2, 4, 5, 6 a 7.

(9) Viz v tomto ohledu článek 25 směrnice 2014/24/EU a článek 43 směrnice 2014/25/EU.

(10) Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu zboží a služeb třetích zemí na vnitřní trh Unie s veřejnými zakázkami a o postupech na podporu jednání o přístupu zboží a služeb Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami, COM(2016) 34 final.

(11) Zasedání Evropské rady ve dnech 21. a 22. března 2019, EUCO 1/19.

(12) Znění čl. 85 odst. 1 ve spojení s čl. 85 odst. 2 směrnice 2014/25/EU.

(13) Podle stávajícího znění GPA nejsou příslušná ustanovení již obsažena v článku XXIII, ale v článku III.

(14) Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

(15) Členské státy by měly taková rozhodnutí přijímat na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky, neboť se uznává potřeba, aby byla evropská obranná technologická a průmyslová základna konkurenceschopná v celosvětovém měřítku, a také význam otevřených a spravedlivých trhů a vzájemné přínosy, které z toho vyplývají. Toto rozhodnutí rovněž může být selektivní, tzn., že účast umožní pouze hospodářským subjektům ze všech nebo z některých zemí Dohody o vládních zakázkách, nikoli však z jiných třetích zemí (zemí mimo EHP, které nejsou členy GPA a s nimiž EU nemá žádné dvoustranné dohody o otevření trhů s veřejnými zakázkami).

(16) Srov. druhý odstavec 18. bodu odůvodnění směrnice 2009/81/ES.

(17) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii.

(18) Článek 21 směrnice 2009/81/ES.

(19) Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění směrnice (viz též rozsudek ze dne 30. září 2003 ve věci T-26/01), vymezení podstatných zájmů bezpečnosti je výhradní pravomocí členských států.

(20) Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 13. prosince 2007, Bayerischer Rundfunk, C-337/06, bod 64.

(21) Viz bod 68 rozsudku ve spojených věcech C-285/99 a C-286/99, Impresa Lombardini SpA.

(22) Takové „relativní“ srovnání (včetně všech předložených nabídek) může být vhodnější v případech, kdy je počet obdržených nabídek dostatečný, protože takové srovnání pravděpodobně nejlépe odráží tržní podmínky.

(23) Rozsudek Soudního dvora Evropské unie, spojené věci C-285/99 a 286/99, body 43 a 73.

(24) Rozsudek Soudního dvora, spojené věci C-285/99 a 286/99, body 43 a 55.

(25) Rozsudek Soudního dvora, spojené věci C-285/99 a 286/99, bod 51.

(26) Čl. 69 odst. 2 směrnice 2014/24/EU.

(27) Čl. 69 odst. 2 písm. d) a čl. 69 odst. 3.

(28) Čl. 18 odst. 2 směrnice 2014/24/EU.

(29) Rozsudek Tribunálu, Computer Resources International, věc T-422/11, bod 87.

(30) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu“, COM(2017) 572 final.

(31) Například cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, zejména dílčí cíl č. 12.7 (Prosazovat udržitelné postupy v zadávání veřejných zakázek v souladu s národními politikami a prioritami). Rezoluce Environmentálního shromáždění OSN z března 2019 vyzývá všechny členské státy, aby usilovaly o dosažení udržitelné spotřeby a výroby, vypracovaly politiky udržitelného zadávání veřejných zakázek a aktualizovaly své právní rámce pro zadávání veřejných zakázek v souladu se svým závazkem dosáhnout dílčího cíle udržitelného rozvoje č. 12.7, viz rezoluce:

http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/28517/English.pdf?sequence=3&isAllowed=y

(32) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1161 ze dne 20. června 2019, kterou se mění směrnice 2009/33/ES o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel (Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 116).

(33) http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

V mezinárodním kontextu jsou obzvláště důležité tyto skupiny výrobků: počítače a monitory (2016), silniční doprava (2019), elektrická a elektronická zařízení používaná v odvětví zdravotní péče (2014). V souboru kritérií EU pro zelené veřejné zakázky je u každého kritéria stanoveno, zda by mělo sloužit jako kritérium pro výběr, jako technická specifikace, kritérium pro zadání zakázky nebo ustanovení o plnění zakázky. Kritéria pro zelené veřejné zakázky jsou založena na údajích ze znalostní základny, na stávajících kritériích pro udělování ekoznačky a na informacích získaných od zúčastněných stran z průmyslu, občanské společnosti a členských států. Znalostní základna používá dostupné vědecké informace a údaje, přijímá přístup založený na životním cyklu a zapojuje zúčastněné strany, které se scházejí, aby diskutovaly o problémech a vytvářely konsensus.

(34) http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf

(35) http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

(36) http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

(37) Další informace: Pokyny k zadávání inovačních veřejných zakázek C(2018) 3051 final vydané dne 15.5.2018, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/29261

(38) Článek 40 směrnice 24/2014/EU a článek 58 směrnice 25/2014/EU obsahují ustanovení o předběžných tržních konzultacích.

(39) COM(2007) 799 final a související pracovní dokument útvarů Komise SEC(2007) 1668 „Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi: Podpora inovace za účelem zajištění udržitelně vysoké kvality veřejných služeb v Evropě“.

(40) Článek 42 směrnice 2014/24/EU.

(41) Dne 13. března 2019 přijal Evropský parlament Evropský akt přístupnosti (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb). Tento akt stanoví povinné evropské požadavky na určité výrobky a služby, a to i pro zadávání veřejných zakázek.

(42) Čl. 57 odst. 1 a 2 směrnice 2014/24/EU. Viz též čl. 80 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

(43) Čl. 57 odst. 4 směrnice 2014/24/EU uvádí úplný seznam kategorií.

(44) Úmluva MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat, č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat, č. 98 o nucené práci, č. 105 o odstranění nucené práce, č. 138 o minimálním věku pro zaměstnávání dětí, č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání), č. 100 o stejném odměňování mužů a žen za práci stejné hodnoty, č. 182 o nejhorších formách dětské práce.

(45) Článek 58 směrnice 2014/24/EU. Viz též čl. 80 odst. 2 směrnice 2014/25/EU.

(46) Doporučení Komise 2013/179/EU ze dne 9. dubna 2013 o používání společných metod pro měření a sdělování environmentálního profilu životního cyklu produktů a organizací (Úř. věst. L 124, 4.5.2013, s. 1). Viz rovněž vývoj v pilotní a přechodové fázi environmentální stopy: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/index.htm

(47) Srov. 92. bod odůvodnění směrnice 2014/24/EU.

(48) www.ecolabel.eu

(49) https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

(50) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Podpora investic prostřednictvím dobrovolného posouzení ex ante aspektů zadávání veřejných zakázek pro velké projekty infrastruktury“, COM(2017) 573.

(51) Všechny příslušné odkazy jsou uvedeny v oddíle „5. Stručné shrnutí“.