ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o pokroku činností společných podniků pro společné technologické iniciativy (SP STI) v roce 2011 /* COM/2012/0758 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o pokroku činností společných podniků pro společné technologické iniciativy (SP STI) v roce 2011 1. Úvod Společné technologické iniciativy představují novátorský způsob vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru v průmyslovém výzkumu na evropské úrovni. Byly zřízeny jako pilotní projekty v letech 2007–2008 v rámci sedmého rámcového programu[1] v pěti strategických oblastech – v oblasti letectví a letecké dopravy (iniciativa Clean Sky), veřejného zdraví (iniciativa pro inovativní léčiva – IIL), palivových článků a vodíku (iniciativa pro palivové články a vodík), vestavěných počítačových systémů (iniciativa ARTEMIS) a v oblasti nanoelektroniky (iniciativa ENIAC). Měl by být zmíněn rovněž program SESAR[2] (Výzkumný projekt řízení leteckého provozu v rámci jednotného evropského nebe), protože je financován ze sedmého rámcového programu. Společné technologické iniciativy spojují průmysl, výzkumnou obec, regulační orgány a EU s cílem vymezit společné výzkumné programy a investovat do rozsáhlých nadnárodních výzkumných činností, a představují tak, zejména v době celosvětového hospodářského útlumu, lákavou příležitost, díky níž může Evropa posílit svou konkurenceschopnost založenou na zásadách nejvyšší vědecké úrovně, otevřenosti a inovací. Výroční zpráva o pokroku dosaženém společnými podniky pro společné technologické iniciativy (SP STI) je požadována na základě čl. 11 odst. 1 nařízení Rady, kterými se jednotlivé iniciativy zřizují, který stanoví, že „Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o pokroku dosaženém společným podnikem [název společné technologické iniciativy]. Tato zpráva obsahuje podrobnosti o provádění, včetně počtu předložených návrhů, počtu návrhů vybraných pro financování, druhu účastníků, včetně malých a středních podniků, a statistických údajů rozčleněných podle zemí.“ Tato výroční zpráva za rok 2011 vychází z prvních průběžných hodnocení společných podniků uskutečněných podle čl. 11 odst. 2 příslušných nařízení Rady. Poskytuje informace Evropskému parlamentu a Radě a nastiňuje pokrok dosažený SP STI od jejich ustanovení. Zpráva začíná stručným úvodem s informacemi o SP STI, shrnuje jejich hlavní úspěchy v roce 2011 a nastiňuje oblasti možného zlepšení do budoucna. Je k ní připojen pracovní dokument útvarů Komise, který zejména kvantifikuje výzkumné činnosti jednotlivých SP STI v roce 2011. Zahrnuje navíc aktualizované informace o výsledcích a pokroku v souvislosti s výzvami, které byly zahájeny v předchozích letech. 2. Společné podniky pro společné technologické iniciativy (SP STI) Společné technologické iniciativy byly vytvořeny ve formě společných podniků na základě článku 187 Smlouvy o fungování EU, který stanoví, že „Unie může zakládat společné podniky nebo jiné struktury potřebné k účinnému uskutečnění výzkumných programů, programů technologického rozvoje a demonstrace prováděných Unií“. Jedná se o „subjekty Společenství“ podle článku 185 finančního nařízení EU[3]. Byly hlavním novým prvkem sedmého rámcového programu (RP7), který byl zaveden na podporu nejdůležitějších oblastí výzkumu a technologického rozvoje, a mohou přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti Evropy a kvality života, ale stávající nástroje RP7 pro ně nebyly úplně vhodné[4]. V rámci specifického programu RP7 s názvem „Spolupráce“ bylo v letech 2007–2008 zřízeno pět SP STI na období do 31. prosince 2017: (1) společný podnik pro letectví a leteckou dopravu (Clean Sky) ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského leteckého průmyslu a snižování emisí a hluku, ustanovený nařízením Rady (ES) č. 71/2008 ze dne 20. prosince 2007; (2) společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva (IIL) na posílení rozvoje lepších a bezpečnějších léčivých přípravků pro pacienty, ustanovený nařízením Rady (ES) č. 73/2008 ze dne 20. prosince 2007; (3) společný podnik pro palivové články a vodík (FCH), jehož cílem je urychlit vývoj a zavádění technologií pro dodávky vodíku a palivové články, ustanovený nařízením Rady (ES) č. 521/2008 ze dne 30. května 2008; (4) společný podnik pro vestavěné počítačové systémy (ARTEMIS) na podporu evropského průmyslu v zájmu upevnění a posílení jeho vedoucího postavení ve světě v oblasti vestavěných počítačových technologií, ustanovený nařízením Rady (ES) č. 74/2008 ze dne 20. prosince 2007; (5) společný podnik pro nanoelektroniku (ENIAC) zaměřený na dosažení velmi vysoké úrovně miniaturizace nezbytné pro příští generaci nanoelektronických komponentů, ustanovený nařízením Rady (ES) č. 72/2008 ze dne 20. prosince 2007. Evropská komise byla jako spolufinancující člen odpovědná za zřízení těchto SP STI. Jakmile byl vybudován jejich právní a finanční rámec a jakmile prokázaly svou schopnost řídit své vlastní rozpočty, získaly ARTEMIS, IIL a Clean Sky v říjnu–listopadu roku 2009 samostatnost, po nich následoval v květnu ENIAC a v listopadu 2010 FCH. Rok 2011 byl tedy prvním celým rokem, ve kterém všechny SP STI fungovaly samostatně. Společné podniky vybírají projekty prostřednictvím každoročních otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů po jednofázovém nebo dvoufázovém postupu předkládání a hodnocení. Poskytují finanční prostředky pro společné projekty a koordinační a podpůrné akce. Výzvy k předkládání návrhů vyhlášené společným podnikem Clean Sky jsou specifičtější, pokud jde o jejich oblast působnosti, mají kratší dobu trvání a náročné očekávané výsledky, jež by měly být na vyšší úrovni technologické připravenosti. Společný podnik Clean Sky zveřejňuje několik výzev ročně. 3. Pokrok dosažený v roce 2011 a hlavní úkoly 3.1. Výsledky prvního průběžného hodnocení Nařízení Rady, kterými byly společné podniky ustanoveny, vyžadují jejich dvě průběžná hodnocení. První průběžné hodnocení bylo provedeno včas a hodnotilo jejich kvalitu a účinnost, jakož i dosažený pokrok, pokud jde o jejich cíle. Všechny zprávy byly uzavřeny s příznivým stanoviskem. Shodly se na tom, že společné podniky by měly pokračovat ve své činnosti i po roce 2013, a přijaly společný postoj, pokud jde o níže uvedené otázky. Za prvé podpořily hodnotící panely doporučení skupiny Sherpa[5], zejména „aby byl současný právní rámec zjednodušen pro účely vypracování a provádění budoucích společných technologických iniciativ“. V této souvislosti by měl být přezkoumán status společných technologických iniciativ jakožto „subjektů Společenství“. Bylo doporučeno posílit a zjednodušit příslušné postupy a rozhodování. V této souvislosti bylo také upozorněno na potřebu strukturovanější koordinace a doplňkovosti s RP7 a vnitrostátními programy a fondy, potřebu zlepšení komunikace, aby se více zviditelnila činnost společných technologických iniciativ zaměřená na širokou veřejnost a na mezinárodní úrovni a potřebu systematického shromažďování údajů a systému monitorování klíčových výkonnostních ukazatelů. Panely uvedly konkrétní otázky a problémy a učinily několik doporučení pro opatření, ke kterým by měly různé zúčastněné strany (společné podniky, Evropská komise, průmysl, členské státy, správní rady atd.) přistoupit. Podrobnosti těchto hodnocení jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Reakce Komise na hodnocení podniků Clean Sky a IIL a FCH byla zveřejněna jako pracovní dokument útvarů Komise společně se sdělením „Partnerství v oblasti výzkumu a inovací“ (KOM(2011) 572) v září 2011. Sdělení Komise s názvem „První průběžné hodnocení společných technologických iniciativ ARTEMIS a ENIAC“ (KOM(2010) 752) bylo zveřejněno spolu s pracovním dokumentem útvarů Komise, který uvádí podrobnosti této reakce Komise, v prosinci 2010. V případě společných podniků Clean Sky, IIL a FCH doporučily panely přijmout okamžité opatření ke zlepšení komunikace s občany, k zavedení klíčových výkonnostních ukazatelů a k zajištění toho, aby za záležitosti týkající se běžného řízení byli odpovědní výkonní ředitelé společných podniků, a nikoli správní rady. V případě podniků ENIAC a ARTEMIS navrhl panel 18 doporučení pro členské státy, průmysl, Komisi a společné podniky. Vyzval členské státy, aby přijaly víceleté rozpočtové závazky, a průmysl a společné podniky, aby zvýšily své úsilí při provádění evropské strategie. Komisi bylo doporučeno shromažďovat údaje pro budoucí hodnocení SP STI. 3.2. Strategický plán výzkumu Strategické plány výzkumu byly revidovány, aby stanovily pro společné podniky nové priority za účelem splnění současných výzev a zohlednění průmyslového pokroku, jehož bylo dosaženo v posledních letech. Většina společných podniků s touto prací začala v roce 2010 a dokončila ji v roce 2011. V oblasti letectví byly cíle stanovené pro společný podnik Clean Sky znovu posouzeny, byl aktualizován plán rozvoje a předvídání přínosů v oblasti životního prostředí, které se očekávají ke konci programu. Ve farmaceutickém odvětví byl strategický plán výzkumu iniciativy pro inovativní léčiva revidován tak, aby se zohlednil vědecký pokrok a změny v tomto odvětví. Tato aktualizace byla dokončena v roce 2011 a zaměřila se na rozsáhlé průlomové projekty a stanovila osm nových priorit. Strategické priority pro výzkum a demonstrace společného podniku FCH byly rovněž upraveny v roce 2011. Ve víceletém plánu provádění byly stanoveny nové cíle pro čtyři oblasti použití společného podniku FCH, aby se zohlednil technický a vědecký pokrok, jehož bylo dosaženo v době následující po prvních plánech provádění. V důsledku toho již nebudou v budoucnu ve výzvách obsažena některá témata a bude zavedeno šest témat nových. Revidované cíle byly rovněž prodlouženy do roku 2020, aby byly sladěny s příštím rámcovým programem Horizont 2020. V oblasti vestavěných počítačových systémů vyvstaly nové technické možnosti i problémy po roce 2006, kdy evropská technologická platforma ARTEMIS vydala svůj první strategický plán výzkumu, a proto byl strategický plán výzkumu ARTEMIS rovněž aktualizován a byly přezkoumány priority výzkumu v oblasti vývoje a zavádění klíčových technologií v různých oblastech použití. Tento revidovaný strategický plán výzkumu poskytuje jasnou představu o tom, co musí v příštím desetiletí v Evropě učinit subjekty z odvětví výzkumu a inovací, aby mohly vzniknout nové trhy a aplikace s velkým významem pro společnost. Pokud jde o společný podnik ENIAC a nanoelektronické komponenty, byly v roce 2011 vyhlášeny výzvy pro všechny technologické oblasti a 9 z 16 oblastí použití. Příští výzvy v roce 2012 budou zahrnovat všechny oblasti použití a všechny technologické oblasti. 3.3. Komunikace a administrativa Jedním z cílů, jejichž splnění průběžná hodnocení žádala od společných podniků v roce 2011, bylo zaujmout aktivnější a cílenější přístup k jejich komunikačním činnostem, zejména s malými a středními podniky a výzkumnou obcí, za účelem zvýšení jejich účasti na výzkumných projektech. Bylo doporučeno, aby SP STI vypracovaly a prováděly jasné plány komunikace a šíření, zřídily samostatnou identitu a více pracovaly na součinnosti s vnitrostátními programy a na mezinárodní spolupráci se zúčastněnými stranami mimo EU. V roce 2011 byla komunikaci skutečně věnována zvláštní pozornost a důraz se kladl na propagaci činností společných podniků mezi evropskými občany a na šíření prvních výsledků. Clean Sky a společný podnik FCH zřídily nové internetové stránky. Byly aktualizovány informační přehledy, pravidelně byl rozesílán zpravodaj (v případě IIL a Clean Sky) a tištěný časopis (v případě ARTEMIS) a bylo rovněž zveřejněno několik tiskových zpráv o významných úspěších. Zástupci společných podniků se zúčastnili i mezinárodních konferencí a pořádaly se specifické akce k propagaci výzev. Hlavní komunikační činnosti každého společného podniku jsou uvedeny v tabulkách v příloze a v pracovním dokumentu útvarů Komise. Všech pět SP STI poprvé společně zorganizovalo týdenní setkání s názvem „Inovace v akci“ v budově Evropského parlamentu v Bruselu, a sice v říjnu 2011. Pořadatelkou byla Maria de Graça Carvalho, členka Evropského parlamentu. Celý týden probíhala společná výstava a každá společná technologická iniciativa uspořádala svou vlastní konferenci a zasedání týkající se konkrétních témat. Byla uspořádána společná tisková konference a média o celé akci informovala. Výkonní ředitelé všech pěti společných podniků představili nejvýznamnější úspěchy svých organizací a diskusí se zúčastnil generální ředitel a zástupce generálního ředitele z Komise. Výzkumné činnosti STI se tedy rozběhly naplno a v roce 2011 bylo dosaženo prvních úspěchů. Některé projekty získaly ocenění za výjimečnou inovativnost a jiné byly uznány za vynikající díky svým výsledkům v oblasti výzkumu (viz oddíl „příklady úspěchu“ v tabulkách v příloze). Pokud jde o administrativní záležitosti, těchto pět společných podniků se v lednu 2011 úspěšně přestěhovalo z budovy Komise do vyhrazených prostor v centru Bruselu. Na konci roku bylo dosaženo pokroku v přijímání zaměstnanců: společný podnik FCH i ENIAC již dosáhly plné kapacity, IIL, Clean Sky a ARTEMIS téměř dosáhly plného počtu zaměstnanců, i když IIL měla tři volná pracovní místa na dobu určitou a jedno místo pro smluvního zaměstnance nad povolený limit. Přijímání zaměstnanců do společného podniku Clean Sky proběhlo v souladu s rozhodnutím správní rady, avšak zůstalo volné jedno pracovní místo pro smluvního zaměstnance a z důvodu naléhavé potřeby dalších pracovníků ke zvládnutí pracovní zátěže, kterou nemohl pokrýt stávající tým, byli zvlášť najati dočasní zaměstnanci. ARTEMIS měl dvě volná pracovní místa pro smluvní zaměstnance. Společné podniky splnily požadavky na plánování a podávání zpráv, jejich řídící i poradní orgány se pravidelně scházely a jejich správní rady schválily určité strategické dokumenty, například konečné účetní závěrky za rok 2010 a návrhy rozpočtu. V roce 2011 byli zvoleni noví předsedové správních rad podniku Clean Sky a podniku FCH. 3.4. Operační pokrok Cílem společných podniků je koordinovat zdroje a financování od průmyslu a veřejných orgánů tak, aby se dosáhlo součinnosti a podpořil se budoucí růst, konkurenceschopnost a udržitelný rozvoj v Evropě. V roce 2011 vyhlásilo těchto pět společných podniků další výzvy k předkládání návrhů v souladu s jejich strategickými plány výzkumu a pokračovaly v hodnocení a vyjednávání grantů vyplývajících z předchozích výzev. Jelikož se od sebe odlišují, pokud jde o počet výzev, témata, fáze hodnocení, odvětví a řízení, je operační pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu roku 2011 v provádění výzev, uveden v samostatných oddílech uvedených níže. 4. Pokrok, kterého dosáhl společný podnik Clean Sky Na období 2008–2013 byl společnému podniku Clean Sky přidělen celkový rozpočet ve výši 1,6 miliardy EUR: částka ve výši maximálně 800 milionů EUR od Evropské komise (ve formě peněžního plnění), která bude doplněna příspěvky od průmyslu (ve formě věcného plnění) v hodnotě nejméně 800 milionů EUR. Pro Clean Sky byly stanoveny tři hlavní cíle: i) urychlit ekologické zdokonalování systému letecké dopravy, a to zavedením pokročilých technologií a demonstrací ve velkém měřítku, ii) zlepšit celkový dopad systému letecké dopravy na životní prostředí (snížením hluku, emisí a spotřeby paliva), a iii) konsolidovat evropský letecký průmysl pomocí projektu společného zájmu. Výkonnost společného podniku Clean Sky musí být posuzována z hlediska jeho specifických charakteristik, zejména pokud jde o výrazné zapojení průmyslu do tohoto společného podniku na různých úrovních, od strategického řízení až po vymezení a popis témat výzev a přímou účast na hodnocení projektů. Na rozdíl od ostatních společných podniků funguje Clean Sky především spíše prostřednictvím grantů pro konkrétní příjemce, než prostřednictvím výzev k předkládání návrhů. Ve skutečnosti jsou jeho hlavní úspěchy výsledkem práce jeho členů, kteří jsou organizováni v šesti různých technických oblastech nazývaných integrované technologické demonstrátory (ITD), které se opírají o nástroj pro hodnocení technologií, jenž nepřetržitě sleduje a hodnotí výsledky. Existuje účinná a organizovaná koordinace s jinými organizacemi, zejména se společným podnikem Výzkumný projekt řízení leteckého provozu v rámci jednotného evropského nebe (SESAR). Velká část celkového rozpočtu (600 milionů EUR, tj. 75 %) je přidělena těmto členům nebo konkrétním příjemcům. Zbývajících 200 milionů EUR je přiděleno na výzvy k předkládání návrhů. Tyto výzvy jsou vyhlašovány pravidelně, ale jednorázově, a to v momentě, kdy členové ITD vyjádří potřebu dodatečné specifické výzkumné činnosti k doplnění své práce. Proto jsou výzvy k předkládání návrhů v případě Clean Sky cílenými výzvami, které se týkají různých témat (v roce 2011 jich bylo 23 až 58) a mají jen krátké trvání (v průměru šest měsíců až jeden rok). V roce 2011 dokončil Clean Sky hodnocení výzvy 7 a zveřejnil tři výzvy k předkládání návrhů: výzvy 8, 9 a 10. Bylo zpracováno celkem 159 témat a po výzvě 10 bylo vybráno celkem 325 partnerů z 22 zemí. Níže uvedená tabulka obsahuje přehled výzev vyhlášených a hodnocených podnikem Clean Sky v roce 2011, včetně předložených a hodnocených návrhů. || || Návrhy || Výsledky hodnocení || Míra úspěšnosti (%) || Orientační rozpočet [max. financování] (v milionech EUR) || Výsledek výzvy (v milionech EUR) Označení výzvy || || || Způsobilé || || Nad prahovou hodnotou || Vybrané pro financování Počet témat || Předložené || % způsobilých 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 CELKEM || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 Ve srovnání s ostatními společnými podniky je celková účast na výzvách vysoká, a proto je vysoký i počet projektů, které byly vybrány pro financování. Účastníci jsou rovnoměrně rozděleni mezi výzkumné organizace, průmysl, vysoké školy a malé a střední podniky. Zdá se však, že Clean Sky byl v roce 2011 méně atraktivní pro veřejné orgány a regulační agentury. Velmi vysoký počet účastníků ve financovaných projektech pocházel z malých a středních podniků (37 %). V období 2008–2011 získaly malé a střední podniky 38 % financování ze strany EU v rámci Clean Sky[6]. Na základě údajů, které jsou k dispozici pro financované projekty, přilákaly výzvy 7 až 10 účastníky z 23 zemí. Nejvíce zastoupenými zeměmi bylo Spojené království, Německo, Španělsko, Itálie a Francie, které mají průmyslovou tradici v oblasti letectví. Clean Sky přilákal ve srovnání se všemi ostatními společnými podniky největší množství účastníků ze zemí EU-12 (tj. z členských zemí, které přistoupily v nedávné době). Pokud jde o „přidružené“ země, na prvním místě bylo Švýcarsko s šesti koordinátory, zatímco hlavními mezinárodními partnery byly Čína a Rusko. USA se neúčastnily. Nástroj pro hodnocení technologií zahrnoval čtyři hlavní výzkumné pracovní balíčky, přičemž všechny prováděly své činnosti a vykázaly výsledky v roce 2011. Celkově bylo provádění plánu na rok 2011 náročným úkolem. I přes určité potíže dokázal tento nástroj pro hodnocení technologií zavést posílené mechanismy plánování a kontroly na rok 2012. První provedené posouzení rovněž sloužilo k „předvedení“ celého procesu a ukázalo se jako povzbudivé. Kvalita a včasnost výsledků by se měla v roce 2012 výrazně zlepšit a společný podnik je bude jakožto nejvyšší prioritu pečlivě sledovat. Více informací včetně příkladů úspěchu je uvedeno v oddíle „Společný podnik Clean Sky: přehled hlavních úspěchů v roce 2011“ v příloze. 5. Pokrok, kterého dosáhl společný podnik INICIATIVY PRO INOVATIVNÍ LÉČIVA Na období 2008–2013 byl společnému podniku iniciativy pro inovativní léčiva (IIL) přidělen celkový rozpočet ve výši 2 miliardy EUR. Evropská komise přispívá maximální částkou ve výši 1 miliardy EUR z rozpočtu sedmého rámcového programu, která bude doplněna příspěvky ve formě věcného plnění (které spočívají převážně ve výzkumných činnostech) v hodnotě nejméně další 1 miliardy EUR od společností, které jsou členy Evropské federace sdružení farmaceutického průmyslu (EFPIA). To činí z IIL největší evropské partnerství veřejného a soukromého sektoru vůbec a také největší partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti léčivých přípravků. Hlavní cíle IIL jsou: i) vytvořit pro farmaceutický výzkum a vývoj v Evropě prostředí, které bude více založené na spolupráci; ii) urychlit vývoj účinnějších a bezpečnějších léčivých přípravků pro pacienty; a iii) zvýšit konkurenceschopnost farmaceutického odvětví EU. Hlavními problémy jsou: i) na úrovni odvětví: nedostatečné investice do výzkumu a vývoje; ii) na vědecké úrovni: technologická složitost; a iii) na evropské úrovni: roztříštěnost výzkumu v Evropě. Průmysloví partneři jsou do iniciativy IIL zapojeni ve značné míře. Zejména společnosti EFPIA se projektů IIL účastní mnohem více než projektů RP7 v oblasti zdraví. Další charakteristikou IIL je dvoufázový proces pro výzvy k předkládání návrhů: v první fázi žadatelé zasílají vyjádření zájmu a ve druhé fázi jsou dva nejlepší účastníci a konsorcium EFPIA vyzváni ke zformování úplného projektového konsorcia a k vytvoření podrobného návrhu projektu. V roce 2011 dokončila IIL hodnocení výzvy 3 a zveřejnila 4. výzvu k předkládání návrhů. Níže uvedená tabulka poskytuje obecný přehled výzev vyhlášených a hodnocených v roce 2011 spolu s údaji o předložených vyjádřeních zájmu a hodnocených podrobných návrzích projektů. Označení výzvy || || || || || Vyjádření zájmu nad prahovou hodnotou || Podrobné návrhy projektů vybrané pro financování || Míra úspěšnosti (vybrané podrobné návrhy projektů / předložená vyjádření zájmu) Počet témat || Předložená vyjádření zájmu || Způsobilá vyjádření zájmu || % zachovaných 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % CELKEM || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % Výzvy 3 a 4[7] vzbudily široký zájem a přilákaly vysoký počet žadatelů: 1377. Jelikož však počet témat byl omezený, do projektů vybraných k financování bylo nakonec zařazeno pouze 20 % původních žadatelů (266) spolu s účastníky z průmyslu – do konsorcií se zapojilo přibližně 50 týmů ze společností EFPIA. Celkový počet účastníků výzev v roce 2011 je 316 a výsledná průměrná míra úspěšnosti je 23 %. Typologie účastníků IIL je velmi specifická. Průmysl je dobře zastoupen (společnostmi EFPIA a malými a středními podniky) a velmi vysoká je rovněž účast univerzit. V první fázi předložily velký počet vyjádření zájmu malé a střední podniky, následovány dalšími účastníky a organizacemi pacientů. Největší podíl účastníků na skutečně financovaných projektech však představuje akademická sféra (208), následuje EFPIA (53) a malé a střední podniky (47), které představují 17,7 % celkového počtu účastníků. Malé a střední podniky obdržely 13,56 % finančních prostředků EU v období od roku 2008 do roku 2011. Pokud jde o zeměpisné rozdělení žadatelů, dostupné údaje se týkají výzvy 3. Účastníci vítězných projektů (123, s výjimkou společností EFPIA) pocházeli z 19 zemí, hlavně ze Spojeného království, Německa, Nizozemska, Francie a Švédska. Česká republika a Maďarsko byly jediné země z EU-12, přičemž každá byla zastoupena jedním účastníkem. Švýcarsko bylo se šesti účastníky na prvním místě v žebříčku „přidružených“ zemí, následováno Izraelem a Islandem. Pokud jde o mezinárodní účast, USA měly tři účastníky (stejně jako Španělsko). V případě výzvy 4 zaznamenala IIL 143 účastníků v návrzích vybraných pro financování, ale zeměpisné rozdělení ještě není známé. Více informací včetně příkladů úspěchu je uvedeno v oddíle „Společný podnik IIL: přehled hlavních úspěchů v roce 2011“ v příloze. 6. Pokrok, kterého dosáhl společný podnik pro palivové články a vodík Na období 2008–2013 přidělila Komise společnému podniku pro palivové články a vodík rozpočet ve výši 470 milionů EUR. Očekává se, že tato částka bude doplněna peněžními příspěvky na správní náklady a věcnými příspěvky na provozní náklady od právních subjektů podílejících se na jeho činnostech. Očekává se tedy, že celkový rozpočet tohoto podniku bude činit 940 milionů EUR. Hlavní cíle společného podniku FCH jsou: i) zrychlit vývoj a zavádění palivových článků a vodíkových technologií; ii) poskytnout technologickou základnu pro započetí jejich uvádění na trh v časovém rámci 2015 až 2020 a zkrátit „dobu pro jejich uvedení na trh“; a iii) zajistit Evropě čelní místo v oblasti těchto technologií v celosvětovém měřítku. Společný podnik FCH využívá dva druhy režimů financování, aby podpořil široké spektrum činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje: společné projekty (pro základní výzkum a demonstrace) a koordinační a podpůrné akce (pro vytváření sítí, včetně prenormativního výzkumu). Dalším rysem společného podniku FCH je jeho průřezová činnost: aby doplnil čtyři vědecké oblasti použití, hodlá zvýšit informovanost, vzdělávat veřejnost a podporovat trh. Předkládání a hodnocení se provádí pomocí jednoduchého jednofázového procesu. Společný podnik pro palivové články a vodík vyhlásil v roce 2011 jednu výzvu (2011-1 – viz tabulka níže). Níže uvedená tabulka obsahuje údaje o předložených a hodnocených návrzích k této výzvě. Označení výzvy || || || || || Nad prahovou hodnotou || Vybrané pro financování || Míra úspěšnosti Počet témat || Předložené návrhy || Způsobilé návrhy || % zachovaných 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % Tento podnik přilákal celou řadu účastníků všech typů, včetně veřejných orgánů (např. vnitrostátních/regionálních orgánů, energetických agentur) a nevládních organizací. Důvodem by mohl být jejich zvláštní zájem o koordinační a podpůrné akce. Účastníci byli také rovnoměrně rozděleni mezi výzkumné organizace a průmysl. Z 667 žadatelů, kteří reagovali na výzvu, získalo financování pro své projekty 225 žadatelů. Projekty, které byly vybrány pro financování, zahrnovaly 73 malých a středních podniků, což představuje 25,6 % celkového počtu účastníků. V období 2008 až 2011 získaly v tomto společném podniku malé a střední podniky 22,15 % finančních prostředků EU. Ve výzvě bylo zastoupeno celkem 26 zemí a na prvních místech se umístilo Německo, Spojené království, Francie, Itálie a Belgie. Země EU-12 byly s 10 účastníky dobře zastoupeny. Švýcarsko a Norsko byly na prvních místech seznamu „přidružených“ zemí (každá se sedmi koordinátory), následovány Islandem a Tureckem, každý s účastí jednoho zástupce. Mezinárodní partneři zahrnovali účastníky z USA, Korejské republiky, Číny, Kanady a Srbska. Pokud jde o administrativní pokrok, překročil tento společný podnik některé limity pro příspěvky ve formě věcného plnění, když bylo dne 14. listopadu 2011 přijato nařízení Rady (EU) č. 1183/2011. Vzhledem k tomu, že bylo uznáno členství výzkumného uskupení N.ERGHY, umožnila tato změna účastníkům, kteří nepocházejí z průmyslu, jako je právě výzkumné uskupení N.ERGHY, poskytovat příspěvky ve formě věcného plnění, které se započítávají jako finanční spoluúčast. Očekávalo se také, že tato změna zlepší úrovně financování. Více informací včetně příkladů úspěchu je uvedeno v oddíle „Společný podnik FCH: přehled hlavních úspěchů v roce 2011“ v příloze. 7. Pokrok, kterého dosáhl společný podnik ARTEMIS v roce 2011 Na období 2008–2013 přidělila Komise společnému podniku pro vestavěné počítačové systémy (ARTEMIS) maximální rozpočet ve výši 420 milionů EUR, který byl navýšen finančními prostředky členských států ARTEMIS o alespoň 1,8násobek příspěvku EU (756 milionů EUR). Odpovídající příspěvek ve formě věcného plnění, přinejmenším rovnocenný celkovému příspěvku od veřejných orgánů, se očekává od průmyslu. Dne 5. července 2011 podepsal ARTEMIS dodatečnou správní dohodu s regionem hlavního města Brusel v Belgii. V prosinci 2011 byla podepsána správní dohoda s Polskem, které se tak stalo 23. členským státem ARTEMIS, s cílem poskytnout finanční prostředky na výzvu z roku 2012. Hlavní cíle ARTEMIS jsou řešení problémů v oblasti výzkumu a strukturálních problémů, kterým čelí průmysl v oblasti vestavěných systémů, a pomoc evropskému průmyslu upevnit a posílit jeho světové prvenství v oblasti vestavěných počítačových technologií. Účast členských států na financování a správě společně s EU a průmyslem je hlavní charakteristikou tohoto společného podniku. Postup předkládání a hodnocení má dvě fáze: žadatelé nejprve zašlou nástin projektu a poté podrobný návrh projektu. V roce 2011 bylo podepsáno 10 grantových dohod týkajících se výzvy 3 z roku 2010 a byla vyhlášena výzva 4. Níže uvedená tabulka obsahuje přehled nástinů projektů a podrobných návrhů projektů předložených v reakci na výzvu 4 spolu s výsledky hodnocení. Označení výzvy || Předložené nástiny projektů || Předložené podrobné návrhy || || || Nad prahovou hodnotou || Vybrané pro financování || Míra úspěšnosti Způsobilé návrhy || % zachovaných 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % Do fáze podrobných návrhů projektů v rámci výzvy k předkládání návrhů z roku 2011 dospělo 540 žadatelů a 206 z nich se zapojilo do financovaných projektů (průměrně 23 účastníků na projekt). ARTEMIS se snaží podporovat spolupráci mezi všemi zúčastněnými stranami, jako je průmysl, včetně malých a středních podniků, vnitrostátní a/nebo regionální orgány, akademická obec a výzkumná střediska, a umožňuje tak propojit a soustředit úsilí v oblasti výzkumu. Rozložení, pokud jde o typ účastníků v roce 2011, bylo vyvážené: 71 pocházelo z výzkumných organizací a akademické obce, 73 bylo průmyslových partnerů a 62 malých a středních podniků. Vědecká a výzkumná obec je dobře zastoupena a koordinována. Podíl malých a středních podniků činil 37,9 % celkového počtu účastníků v roce 2011 a tyto podniky získaly 19,18 % finančních prostředků EU na ARTEMIS za období 2008 až 2011. Financovaných projektů se účastnilo 17 zemí v čele se Španělskem, Itálií, Německem, Finskem, Francií a Rakouskem. Byly zastoupeny rovněž země EU-12, a sice Českou republikou, Lotyšskem a Estonskem. Do projektů vybraných k financování se zapojila pouze jedna přidružená země, a sice Norsko, ale počet jeho účastníků byl značný (6). USA s jedním účastníkem byly jediným mezinárodním partnerem. Další informace jsou uvedeny v oddíle „Společný podnik ARTEMIS: přehled hlavních úspěchů v roce 2011“ v příloze. 8. Pokrok, kterého dosáhl společný podnik ENIAC Na období 2008–2013 přidělila Komise společnému podniku pro technologie v oblasti nanoelektroniky (ENIAC) maximální rozpočet ve výši 450 milionů EUR, který byl navýšen finančními prostředky členských států ENIAC o alespoň 1,8násobek příspěvku EU (810 milionů EUR). Odpovídající příspěvek ve formě věcného plnění, přinejmenším rovnocenný celkovému příspěvku od veřejných orgánů, se očekává od průmyslu. Hlavní cíle ENIAC jsou: i) řešení výzkumu a inovací v oblasti nanoelektronických technologií a jejich integrace do inteligentních systémů; ii) pomoc evropskému průmyslu upevnit a posílit jeho postavení v oblasti nanoelektronických technologií a systémů; a iii) přispět k dalšímu začleňování a miniaturizaci zařízení a zvyšovat jejich funkčnost a zároveň poskytnout nové materiály, zařízení a postupy. Stejně jako u ARTEMIS je účast členských států na financování a správě společně s EU a průmyslem hlavní charakteristikou společného podniku ENIAC. Postup předkládání a hodnocení má také dvě fáze (nástin projektu, pak podrobný návrh projektu). V roce 2011 se zvrátil trend úbytku závazků členských států ENIAC a tento nárůst počtu závazků bude zřejmě pokračovat i v roce 2012. Bylo však zjištěno, že poměru mezi granty společného podniku ENIAC a granty členských států na projekty ve výši 1,8 pravděpodobně nebude do konce doby fungování společného podniku dosaženo. V důsledku toho přijala rada správních orgánů rozhodnutí snížit účast společného podniku ENIAC z 16,7 % na 15 % celkových způsobilých výdajů a příspěvky členských států ENIAC na výzvy k předkládání návrhů až do výše 52 %. Výsledkem by měl být poměr blížící se 1,8 za předpokladu, že i) společný podnik ENIAC využije maximální příspěvek EU stanovený v nařízení Rady a ii) členské státy ENIAC budou financovat své účastníky v míře podobné míře financování v minulosti. ENIAC vyhlásil v roce 2011 dvě výzvy k předkládání návrhů, výzvy 4 a 5 (výzvu 5 kvůli krátkým lhůtám s jednofázovým postupem). Níže uvedená tabulka poskytuje přehled dvou výzev zahájených a hodnocených v roce 2011. Označení výzvy || Předložené nástiny projektů || Předložené podrobné návrhy || Způsobilé návrhy || % zachovaných || Nad prahovou hodnotou || Vybrané pro financování || Míra úspěšnosti v % (na úrovni podrobných návrhů projektů) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011-2 || nepoužije se || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || CELKEM || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Z 286 žadatelů, kteří zaslali podrobné návrhy projektů na výzvy ENIAC z roku 2011, bylo 195 vybráno pro financování, což představuje dobrou míru úspěšnosti. Vyváženost partnerů je velmi specifická podle odvětví: výzkumné organizace (50), průmysl (71) a malé a střední podniky (74) jsou zastoupeny vcelku rovnoměrně, zatímco účastníci z veřejných orgánů a akademické obce zcela chybí. Malé a střední podniky tvořily 37,9 % všech účastníků od roku 2008 do roku 2011 a získaly 13,30 % financování EU. Účastníci výzev pocházeli z 19 zemí v čele s Nizozemskem následovaným Itálií, Francií, Německem a Rakouskem. Země EU-12 se účastnily rovněž a byly zastoupené Českou republikou, Polskem a Slovenskem. „Přidružené země“ se účastnily ve velké míře, v čele s Izraelem s pěti účastníky, Norskem (3 účastníci) a Švýcarskem (1 účastník). Neúčastnili se však žádní mezinárodní partneři. Na konci roku 2011 vyhlásil společný podnik ENIAC výzvu k vyjádření zájmu týkající se pilotních linií. Cílem této výzvy je připravit tento společný podnik tak, aby se z něj mohl stát preferovaný nástroj pro provádění politiky v oblasti klíčových základních technologií, která má zlepšit postavení Evropy v oblasti šesti „klíčových základních technologií“, včetně nanoelektroniky. Tyto pilotní linie umožní inovace na vyšší úrovni technologické připravenosti (4 až 8) a připraví most k iniciativě Horizont 2020. Více informací včetně příkladů úspěchu je uvedeno v oddíle „Společný podnik ENIAC: přehled hlavních úspěchů v roce 2011“ v příloze. 9. Všeobecný pokrok dosažený v roce 2011 9.1. Zapojení zúčastněných stran Díky zkušenostem získaným při zakládání těchto společných podniků je nyní možné začít poskytovat údaje o dosaženém pokroku, pokud jde o účast. || Účast na předložených návrzích (2011) || Účast na projektech vybraných pro financování (2011) Clean Sky || 600 || 238 IIL || 1 377 || 319 FCH || 667 || 285 Artemis || 540 || 206 Eniac || 286 || 195 Celkem || 3 470 || 1 243 V roce 2011 registrovaly společné podniky 3 470 účastníků, pokud jde o předložené návrhy, zatímco účastníků financovaných projektů bylo 1 243. Celková míra úspěšnosti ve výši 35,8 % je velmi slibná a lze ji považovat za pozitivní vzhledem k tomu, že společné podniky provádějí vysoce specifický výzkum založený na potřebách průmyslu. Společné podniky vyvinuly úsilí k rozšíření účasti, například zlepšením komunikace s potenciálními žadateli v oblasti otevřených výzev k předkládání návrhů. Pořádaly se cílené informační dny a zvýšila se účast společných podniků na seminářích, akcích a velkých technologických veletrzích a výstavách. Bylo rovněž dosaženo pokroku při zlepšování viditelnosti společných technologických iniciativ pro veřejnost. Téměř všechny internetové stránky společných technologických iniciativ byly upraveny, aby poskytovaly lepší a uživatelsky vstřícnější informace. Tato akce umožnila více zpřístupnit společné podniky pro společné technologické iniciativy výzkumným a vědeckým obcím. V důsledku toho obdržela například IIL v reakci na druhou výzvu dvakrát více vyjádření zájmu, než tomu bylo v případě první výzvy. Typy zúčastněných stran zapojených do výzkumných projektů se liší podle typu společného podniku: · Účast na financovaných projektech společného podniku FCH je různorodá a ve financovaných projektech jsou zastoupeny všechny zúčastněné strany: mezi 285 účastníky je 77 výzkumných organizací, 49 univerzit, 76 velkých podniků, 73 malých a středních podniků, 7 jiných subjektů a 3 veřejné subjekty. · IIL přilákala přibližně 50 účastníků ze společností EFPIA (velké průmyslové subjekty), 208 univerzit, 47 malých a středních podniků, 6 organizací pacientů a 5 jiných subjektů. · Financovaných projektů podniků Clean Sky, ARTEMIS a ENIAC se neúčastní žádné orgány veřejné správy ani „jiné“ subjekty. · Z průmyslu pochází 73 účastníků v případě ARTEMIS, 71 účastníků v případě ENIAC a 53 účastníků v případě Clean Sky. · Z univerzit pochází 54 účastníků v Clean Sky, zatímco v ARTEMIS jsou součástí výzkumných organizací. · Výzkumné organizace mají 43 účastníků v Clean Sky, 71 v ARTEMIS a 50 v ENIAC. Po dvou letech plné činnosti se účast zainteresovaných stran zdá být dobře vyvážená, ačkoli stále existuje prostor pro zlepšení v méně zastoupených kategoriích. Při pohledu na údaje o účasti a zastoupení je dobře mít na paměti, že v každém technologickém odvětví se očekávají cílené výsledky. 9.2. Inovační rozměr a zapojení malých a středních podniků Stávajících pět společných podniků již lze považovat za inovativní model provádění výzkumu. Partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem je významným krokem vpřed, pokud jde o předávání výsledků výzkumu na trh. Společné podniky pro společné technologické iniciativy stanoví své vlastní plány výzkumu v úzké spolupráci s průmyslem, s cílem přeměnit výsledky na aplikace v nejkratší možné době. Tento proces urychlení využití výsledků výzkumu bude dále podporovat iniciativa Horizont 2020, zejména v rámci svého cíle „vedoucí úloha průmyslu“. Již nyní však můžeme zdůraznit prvky, které umožňují první ocenění inovací, jichž dosáhlo pět společných podniků v roce 2011, i když cílem této zprávy není předložit podrobnou analýzu tohoto aspektu. · Ve společném podniku Clean Sky byl zaveden pojem „úroveň technologické připravenosti“ a projekty předložené v reakci na otevřené výzvy jsou rovněž hodnoceny s ohledem na míru vyspělosti technologie. Úroveň technologické připravenosti se používá k hodnocení a porovnávání různých etap rozvoje určité technologie. Maximální úroveň 6 odkazuje na výzkumné projekty, které se již dostaly do fáze před vývojem výrobků. · V podniku ARTEMIS se pro zjednodušení hodnocení těch projektů, které mohou nejlépe přispět k rozvoji inovací na základě výzkumu, používá index vyspělosti a index zapojení malých a středních podniků do návrhů. · V ročních plánech provádění pro společné technologické iniciativy byla představena řada činností souvisejících s vývojem prototypů a demonstracemi. V případě Clean Sky bylo v roce 2011 demonstrátorům otevřeno 15 výzkumných témat a jedno téma pro vývoj prototypů. V případě podniku FCH bylo sedm témat pro demonstrátory a jedno pro ověření koncepce zaměřené na systémy palivových článků. · V roce 2011 zavedl podnik ENIAC „cenu ENIAC za inovace“, aby mohly být oceněny projekty, které byly téměř dokončeny či nedávno dokončeny a jejichž výsledkem byly inovace s největším účinkem. Prvním vítězem byl projekt „E3Car“ s 28 demonstrátory a celkovým rozpočtem ve výši 180 milionů EUR. · Dva společné podniky rovněž získaly cenu za inovace: – podniku Clean Sky bylo uděleno ocenění na akci „Inter Airport Europe“ v Mnichově za projekt „TaxiBot“, díky němuž bylo nalezeno inovativní řešení pro vlečné tahače letadel pro pojíždění na letišti, které snižuje dopad na životní prostředí, – jedna z menších společností působících v podniku FCH obdržela na konferenci o inovacích v roce 2011 ocenění EU pro ženy – inovátorky. Italská společnost se 40 zaměstnanci byla první společností, která vyvinula systém samodobíjecích vodíkových palivových článků pro zálohování energie, které jsou čistší obnovitelnou alternativou k olověným bateriím a dieselovým generátorům. Tímto způsobem dosáhly v roce 2011 společné podniky dalšího pokroku ve kvalitě znalostí a vědecké kvalitě se svými projekty, které mají potenciální dopad na průmysl a výzkumné prostředí. V oblasti letectví byl vyvinut nový systém ke snížení výrobních nákladů a nákladů na údržbu „Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe (BLADE)“ a provádějí se analýzy ekonomiky leteckých společností, včetně požadavků nových právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí. Jedná se o projekt „Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING)“. Pokud jde o podporu rozvoje lepších a bezpečnějších léčivých přípravků pro pacienty, je databáze NEWMEDS největší archivem na světě, který obsahuje údaje z klinických hodnocení antipsychotických preparátů, včetně údajů o 23 401 pacientech od pěti nejvýznamnějších farmaceutických společností v této oblasti. Je třeba zdůraznit, že vůbec poprvé mají vzájemně si konkurující společnosti společnou vůlí zpřístupnit a sdílet výsledky svých klinických hodnocení. To představuje nezbytnou podporu pro lépe cílenou a individualizovanou zdravotní péči. V odvětví dopravy zavádí projekt „Clean Hydrogen In European Cities Project (CHIC)“ v evropských městech městské autobusy šetrné k životnímu prostředí, aby se snížil dopad autobusů na životní prostředí, a pomáhá zkrátit „dobu jejich uvedení na trh“. Projekt E3Car financovaný za účelem takového řízení hnací jednotky elektrických vozidel, aby se o 10 % zlepšila přeměna a distribuce energie a o 35 % se zvýšila energetická účinnost, nabízí konkurenční prostředí 28 demonstrátorů. Společné podniky podpořily v roce 2011 účast malých a středních podniků a dosáhly při tom dobrých výsledků: malé a střední podniky tvořily asi 28 % úspěšných účastníků. Z pěti společných technologických iniciativ byla pro malé a střední podniky nejatraktivnější iniciativa ENIAC s podílem na celkové účasti v tomto podniku ve výši 37,9 %, následoval Clean Sky s 37 %[8], ARTEMIS s 31 %, společný podnik FCH s 25,6 % a IIL se 17,7 %[9]. Průměrná míra financování EU, které obdržely malé a střední podniky za všechny společné podniky pro společné technologické iniciativy v období 2008–2011, činila o něco více než 21 %, což přesahuje obecný cíl RP7, který je stanoven na 15 %. Níže uvedená tabulka obsahuje podrobný přehled účasti malých a středních podniků na pěti společných podnicích, pokud jde o předložené návrhy i o projekty vybrané pro financování (2011). || Účast na předložených návrzích || Účast na projektech vybraných pro financování Clean Sky || 239 || 88 IIL || 263 || 47 FCH || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Celkem || 967 || 344 Na základě počtu zúčastněných malých a středních podniků se dá předpokládat, že panuje správná rovnováha mezi výzkumnými činnostmi přizpůsobenými malým a středním podnikům, u nichž jsou jejich příspěvky nezbytné k dosažení obecnějších cílů v oblasti výzkumu a inovací. Díky pokroku, kterého bylo dosaženo v roce 2011, jsou nyní společné podniky pro společné technologické iniciativy na cestě k plnému využití svého inovačního potenciálu a k řešení budoucích výzev stanovených v rámci programu Horizont 2020. 9.3. Účast, pokud jde o zeměpisnou polohu Těchto pět společných podniků zapojilo do provádění strategických plánů výzkumu průměrně 20 členských států. Nejdiverzifikovanější je společný podnik FCH s řadou mezinárodních partnerů. Mezi nejlepší patří členské státy, které mají vyspělé průmyslové prostředí doplněné o dynamický systém malých a středních podniků, výzkumných středisek a univerzit. || Počet zemí účastnících se projektů, které byly vybrány pro financování || Nejlepší země[10] Clean Sky || 23 || UK, DE, ES, IT FR IIL || 15 || UK, DE, NL, FR, SE FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR & AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Rovněž je třeba uvést, že až na jednu výjimku se zúčastnily všechny země EU-12. · Celkově činí podíl zemí EU-12 na celkové účasti ve financovaných projektech zhruba 15 %. Vede Clean Sky s přibližně 10 %, zatímco na projektech IIL je účast zemí EU-12 zanedbatelná. Níže uvedený graf znázorňuje účast zemí EU-12 na jednotlivých společných technologických iniciativách v roce 2011 (pouze financované projekty). · Nejlépe zastoupeným členským státem EU-12 je Polsko s 18 účastníky ve financovaných projektech (celkem 6 pro FCH a ENIAC, 12 pro Clean Sky) a 5 projekty koordinovanými polskými organizacemi. Následuje Česká republika s 16 účastníky ve financovaných projektech a pozicích ve všech společných technologických iniciativách, přičemž na prvním místě je ARTEMIS se 7 českými účastníky. Rumunsko má 6 účastníků a Maďarsko 3. Naopak Litva není zapojena do žádného z vybraných projektů. · Clean Sky uspořádal v roce 2011 kulatý stůl o leteckém výzkumu ve střední a východní Evropě, aby zvýšil účast méně aktivních oblastí. To se považuje za osvědčený postup a Komise si přeje, aby tohoto příkladu v budoucnu následovaly i ostatní společné technologické iniciativy. V roce 2012 uspořádá Komise další diskuse se společnými podniky o tom, jak podstatně zvýšit účast zemí EU-12. Výzkumné činnosti STI se ukázaly jako atraktivní i pro země přidružené k RP7, které představovaly přibližně 15 % účastníků. Nejaktivnější přidruženou zemí bylo v roce 2011 Švýcarsko, následované Norskem a Izraelem. Největší počet účastníků z přidružených zemí přilákal společný podnik FCH, následuje Clean Sky a IIL. Při hodnocení zapojení přidružených zemí do ARTEMIS a ENIAC by se rovněž mělo přihlédnout k jejich tripartitnímu modelu financování. Země || IIL || FCH || Clean Sky || ARTEMIS || ENIAC || Celkem Švýcarsko || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norsko || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Island || 2 || 1 || || || || 3 Izrael || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turecko || || 1 || 1 || || || 2 Srbsko || || 1 || || || || 1 Celkem || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Mezinárodní rozměr Do činností STI se zapojila řada mezinárodních partnerů a jejich podíl na projektech financovaných v roce 2011 činí zhruba 3 % účastníků. Rozsah zkušeností získaných s mezinárodními partnery se velmi liší v závislosti na jednotlivých technologických odvětvích. Závisí rovněž na strategiích a součinnosti, které společné technologické iniciativy provádějí v oblasti výzkumu a inovací nebo v oblasti právních předpisů. Jak je uvedeno v tabulce níže, Spojené státy projevily zájem o téměř všechny společné technologické iniciativy a jejich účast na financovaných projektech celkem byla největší. Země || IIL || FCH || Clean Sky || ARTEMIS || ENIAC || Celkem USA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Rusko || || || 1 || || || 1 Čína || || 1 || || || || 1 Korea || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Celkem || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Aby mohl průmysl konkurovat na světové úrovni, potřebuje nejen posílit spolupráci a omezit roztříštěnost v Evropě, ale dosáhnout součinnosti i jinde, zejména s nejdůležitějšími mezinárodními partnery. Mezinárodní rozměr společných technologických iniciativ je tedy prvkem, který je třeba dále rozvíjet. Komise v současné době projednává se společnými podniky otázku, jak oslovit mezinárodní partnery, aby byly uspokojeny zvláštní potřeby jednotlivých odvětví. Společný podnik FCH již změnil svůj víceletý plán provádění, aby byl ambicióznější a konkurenceschopnější v porovnání s celosvětovým úsilím v technologické oblasti. Aktualizovaný strategický plán výzkumu ARTEMIS nyní jasně ukazuje, co musí v Evropě v příštím desetiletí udělat všichni aktéři v oblasti výzkumu a vývoje a inovací pro to, aby Evropa získala vedoucí postavení v oblasti vestavěných systémů. 9.5. Grantové portfolio Portfolio grantových dohod se liší v závislosti na jednotlivých společných podnicích, stejně jako typy projektů, velikost konsorcií a přidělený rozpočet. Společné podniky mohou nejen rozvíjet společný výzkum, ale také mohou podporovat vytváření sítí (např. společný podnik FCH) koordinačními a podpůrnými akcemi, v jejichž případě je velikost konsorcia přirozeně menší a jeho složení je odlišné. || Granty projednávané v roce 2011 || Granty podepsané v roce 2011 || Granty, u nichž související činnosti již skončily Clean Sky || 24 || 80 || 7 IIL || 2 || 13 || 0 FCH || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Celkem || 35 || 151 || 15 Během prvních tří let činnosti se portfolia grantových dohod podepsaných společnými podniky lišila co do velikosti, počtu partnerů a přiděleného rozpočtu. · Grantové dohody Clean Sky jsou nejspecifičtější. Počet financovaných projektů a podepsaných grantových dohod je větší, ale partnerů je v nich méně a mají relativně nízký rozpočet. Výzvy Clean Sky umožňují existenci projektů s jediným partnerem, zejména pokud je výzkumné téma tak specifické, že požadavky výzvy splňuje pouze jedna organizace (nebo několik málo organizací, které si při výběru a hodnocení konkurují). V grantových dohodách Clean Sky figurují v průměru dva partneři, s průměrným přiděleným rozpočtem ve výši 515 000 EUR. I když tedy počet grantových dohod, které mají být podepsány, vyžaduje značné úsilí v oblasti řízení, koordinace v konsorciích pak vyžaduje úsilí méně. · IIL a podnik FCH jsou atraktivní pro podobné druhy konsorcií: projektů (a podepsaných grantových dohod) je méně, ale jsou větší, pokud jde o rozpočet i počet partnerů. Průměrný počet partnerů v projektu IIL je 26, tj. organizace EFPIA společně s organizacemi mimo EFPIA, a průměrný rozpočet podepsaných grantových dohod je zhruba 10 milionů EUR (pouze příspěvky společného podniku IIL). V případě podniku FCH je to průměrně o devět partnerů na jeden projekt s rozpočtem ve výši 3,8 milionu EUR. · ARTEMIS a ENIAC mají v konsorciu v průměru 23 (ARTEMIS) a 22 (ENIAC) partnerských organizací a průměrný rozpočet činí 15,8 milionu EUR (ARTEMIS) a 23 milionů EUR (ENIAC)[11]. 10. Výzvy a výhled do budoucna První průběžné hodnocení společných podniků bylo provedeno podle plánu a zprávy byly dokončeny v dubnu 2011. Celkový výhled pro společné podniky se považuje za dobrý. Doporučení externích odborníků uváděla zlepšení komunikace s občany, stanovení klíčových výkonnostních ukazatelů a přenesení většího objemu odpovědnosti správních rad za běžné řízení na výkonné ředitele společných podniků. Doporučení by měla být plně provedena před druhým průběžným hodnocením v roce 2013. V roce 2011 společné podniky výrazně zlepšily své komunikační činnosti zaměřené na širokou veřejnost. Zlepšila se viditelnost projektů a zvýšil se standard jejich hlavních komunikačních nástrojů (např. internetových stránek). Podniky také zavedly klíčové výkonnostní ukazatele: · IIL zavedla klíčové výkonnostní ukazatele a ukazatele výsledků pro dvě hlavní priority: provádění strategických plánů výzkumu a výkonnost programové kanceláře. Průměrná doba pro udělení grantu se zkrátila o více než 90 dnů. · Clean Sky realizoval většinu doporučení odborníků. Výkonnost integrovaných technologických demonstrátorů (ITD) byla předmětem každoročního přezkumu prováděného nezávislými odborníky. · Společný podnik FCH zavedl „provozní ukazatele“ ke sledování pokroku ve výzkumu a technologickém rozvoji. Ty jsou porovnávány s ukazateli výsledků na základě cílových a nejnovějších známých výsledků. · ENIAC zavedl klíčový výkonnostní ukazatel, který zahrnuje dobu od rozhodnutí o financování přijatého radou správních orgánů do první platby pro každého příjemce. Další pokrok bude zhodnocen v druhém průběžném hodnocení a ve výroční zprávě o pokroku v roce 2012. Vzhledem k tomu, že společné podniky jsou nyní plně samostatné, můžeme provést první posouzení jejich přínosu. Stálé přidělování finančních prostředků dokládá odhodlání průmyslového odvětví. Výzkumná témata společných podniků pro společné technologické iniciativy přilákala malé a střední podniky, a to především z důvodu stability a kontinuity výzkumného a inovačního prostředí a způsobů financování. Do konce roku 2011 obdržely malé a střední podniky celkem 21 % finančních prostředků EU. Jak je uvedeno v oddíle 9.2, společné technologické iniciativy splnily svůj úkol zajistit skutečně atraktivní způsob provádění výzkumu pro malé a střední podniky. Malé a střední podniky mohou využívat výhod ze své účasti ve specifickém pracovním prostředí, z výzkumných témat, která jsou jasně zaměřena na trh, a ze společných podniků jakožto nástroje, který lépe odpovídá jejich potřebám. Z širšího úhlu pohledu je celkové zapojení zúčastněných stran dobře vyvážené a všechny strany se podílely na výzkumných činnostech společných technologických iniciativ. Z přidělování rozpočtů vyplývá, že podíl výzkumných organizací a univerzit na financování od EU byl průměrně 45 % a podíl průmyslu 34 %. Na jiné organizace, jako jsou nevládní organizace, zastřešující organizace a nadace, připadaly 2 % finančních prostředků EU a na malé a střední podniky asi 21 %. V roce 2011 se hlavní cíle výzkumu vyvíjely tak, aby odrážely nejnovější pokrok v příslušných technologických oblastech. Ve strategických výzkumných a inovačních plánech společných podniků pro společné technologické iniciativy byly stanoveny velmi náročné cíle pro delší časový rámec. · V oblasti letectví aktualizoval podnik Clean Sky své cíle výzkumu podle pokynů uvedených ve zprávě s názvem „Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation“, vydané v roce 2011 radou ACARE. · V rámci revize strategického plánu výzkumu IIL se změní druhy financovaných projektů: výzvy se zaměří na rozsáhlé a průlomové projekty. · Společný podnik FCH revidoval svůj víceletý plán provádění a cíle v oblastech použití byly prodlouženy do roku 2020 (z roku 2015). · ARTEMIS revidoval svůj strategický plán výzkumu, aby byla lépe zohledněna samotná povaha vestavěných systémů jako „nervového systému“ společnosti, které jsou všudypřítomné ve všech moderních výrobcích, infrastruktuře a službách. · Strategický plán výzkumu ENIAC má i nadále svůj význam pro řešení hlavních společenských výzev, což velmi závisí na zlepšení funkčnosti integrovaných obvodů a snížení spotřeby energie. Obecně a ve srovnání s předchozími verzemi přihlížejí tyto aktualizované strategické výzkumné a inovační plány společných podniků ve velké míře ke strategii pro výzkum a inovace, kterou navrhla Evropská komise v rámci iniciativy Horizont 2020. Tímto propojením se zajistí soudržnost a usnadní se slaďování opatření EU s celkovými cíli, jako je zvýšení konkurenceschopnosti v průmyslu, vynikající úroveň ve vědě a růst a vytváření pracovních míst. Pokračovala správní konsolidace společných podniků, zejména rozvoj jejich vnitřních kontrolních rámců, přičemž bylo dosaženo významného pokroku v jejich kontrolních mechanismech. Správní rady přijaly auditní strategie ex post a zvážily nové postupy pro doplnění a posílení jejich vnitřních kontrolních systémů. Všechny společné podniky zdokonalily své funkce v oblasti informačních technologií a logistiky. Výsledky, kterých pět společných podniků dosud dosáhlo, potvrzují jejich úlohu ambiciózních evropských iniciativ, které mají potenciál k tomu, aby mohly být uznány za vzory partnerství veřejného a soukromého sektoru. Komise nyní sbírá příspěvky od průmyslových partnerů týkající se dalšího rozšíření společných podniků v příštím víceletém finančním rámci. Probíhají rovněž otevřené konzultace, aby bylo možné vyvolat co nejširší možnou reakci s cílem navrhnout budoucí společné podniky na příští období financování. Do budoucnosti zůstává řada nevyřešených otázek: · Administrativní zátěž Společné podniky jsou relativně malé, a proto jsou jejich provozní náklady poměrně vysoké. Jedním ze způsobů, jak zvýšit účinnost společných podniků, by mohla být společná administrativní struktura. Relativně omezenou velikost společných podniků považovali odborníci, kteří se účastnili prvního průběžného hodnocení ARTEMIS a ENIAC, za „rizikový prvek“. Nezávislí odborníci navrhovali jako jeden z možných scénářů pro vývoj těchto společných podniků jejich sloučení a vytvoření společné struktury pouze pro administrativní úkoly. · Doplňkovost a koordinace s ostatními programy EU a vnitrostátními programy a závazky výrobního odvětví a členských států v ARTEMIS a ENIAC Je na čase usilovat o lepší sladění výzkumných plánů ARTEMIS a ENIAC s vnitrostátními programy. Komise v současné době projednává možné organizační účinky se zúčastněnými stranami a bere v úvahu rovněž současnou hospodářskou situaci. V rámci toho byly spolu s klastry CATRENE a ITEA2 v rámci Eureka v roce 2010 vypracovány dokumenty o společné vizi. Tento přístup by mohl být užitečný a nyní probíhají diskuse o tom, jak zajistit společný rámec pro společné technologické iniciativy a zároveň zachovat jejich specifické přístupy – sestupně v případě STI a vzestupně pro klastry Eureka, se strategií pro oba nástroje, která se bude řídit potřebami odvětví. Pro všechny společné technologické iniciativy může být požadována zvýšená spolupráce s členskými státy za účelem posílení jejich součinnosti, zejména ve prospěch potenciálních nových účastníků a malých a středních podniků. Financování projektů ARTEMIS a ENIAC probíhá podle jedinečného tripartitního modelu. Partneři tak získávají většinu svých finančních prostředků na základě grantových dohod od vlád svých států nebo od regionálních agentur. Společné podniky také poskytují financování přímo svým partnerům až do výše přibližně 16,7 % jejich způsobilých nákladů. Tento model financování fungoval dobře v prvních letech existence ARTEMIS, avšak s určitými omezeními – většinou z důvodu výrazně nižších závazků členských států v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí. V roce 2011 se tato tendence poprvé zlepšila a očekává se, že i v roce 2012 bude tento vývoj pokračovat. Shrnutí zkušeností získaných v prvním roce samostatnosti všech společných podniků, během nějž bylo dosaženo prvních úspěšných výsledků[12]: (1) Společné podniky představují inovativní model provádění výzkumu v rámci partnerství pro technologie, které se pro Evropu považují za strategické. Závazek všech partnerů má zásadní význam pro dosažení očekávaných výsledků a pro účinnou podporu konkurenceschopnosti Evropy. Bez ohledu na mechanismy financování zavedené jednotlivými společnými podniky byly v posledních dvou letech zaznamenány určité potíže při doplňování finančních prostředků od průmyslu a členských států. (2) Je nezpochybnitelné, že společné podniky dosáhly rychlosti a viditelnosti a začaly být považovány za relevantní aktéry v příslušných technologických oblastech na celosvětové úrovni. (3) Měla by být zajištěna větší pružnost ve strukturách provádění (společných podniků), aby jim bylo umožněno soustředit se spíše na výzkum než na administrativní úkoly. Je-li to nezbytné, mohly by být organizovány různě, aby se zlepšila jejich účinnost a optimalizovalo se využívání zdrojů. (4) Výsledky společných podniků musí být sledovány a hodnoceny z hlediska řady klíčových výkonnostních ukazatelů, které by měly být formulovány způsobem, jenž odráží jejich rozmanitost, ale přesto umožňuje srovnání. (5) Společné podniky by měly zachovat a dokonce zvýšit svou jednoduchost, otevřenost a přístupnost pro všechny potenciální příjemce. Zvláštní pozornost by měla být věnována novým účastníkům z méně zastoupených zemí a malým a středním podnikům. (6) Pro každý SP STI by měly být definovány odpovídající mezinárodní strategie s přihlédnutím k jejich konkrétním oblastem výzkumu, potenciálním výhodám spolupráce, pokud jde o výzkum, inovace a řízení, a samozřejmě k vedlejším rizikům. Na základě získaných zkušeností a pokud jde o budoucnost, jsou společné podniky na cestě k upevnění svého potenciálu k tomu, aby mohly být uznány jako příklad partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu v EU. V roce 2011 již dosáhly zlepšení v souladu s doporučeními vyplývajícími z prvního průběžného hodnocení a další zlepšení se očekává. První úspěchy v roce 2011, například snížení výrobních nákladů a nákladů na údržbu v oblasti letectví, analýza budoucí ekonomiky leteckých společností a otevření vzájemně si konkurujících společností jejich průmyslovým partnerům (např. prostřednictvím centrální databáze výsledků), prokazují, že SP STI jsou schopny nejen řešit technické problémy, ale také přispět ke zdokonalení průmyslového a výzkumného prostředí. Významný pokrok ve shromažďování výsledků projektů se očekává v roce 2012. Kromě toho momentálně probíhá první analýza výhod partnerství veřejného a soukromého sektoru a její výsledky budou předloženy v roce 2012. Při posuzování rozsahu dopadu SP STI na provádění činností v oblasti výzkumu a inovací na úrovni EU bude tato analýza rovněž odkazovat na kritéria stanovená v programu Horizont 2020 dohodnutá s členskými státy. V této souvislosti se dosavadní zkušenosti společných podniků budou rovněž posuzovat podle kritérií stanovených za účelem vytvoření budoucích partnerství veřejného a soukromého sektoru. 11. PŘÍLOHA – Pokrok, kterého dosáhly společné podniky pro společné technologické iniciativy v roce 2011 - přehled 11.1. Společný podnik Clean Sky (CS): přehled hlavních úspěchů v roce 2011 OBLAST || POKROK – ÚSPĚCHY Strategický plán výzkumu || Cíle stanovené ve strategickém plánu výzkumu CS i skutečný pokrok a platnost předpokladů byly znovu posouzeny. Výsledky byly tyto: aktualizovaný plán rozvoje a aktualizované prognózy dosažitelných výhod v oblasti životního prostředí na konci programu. První interní hodnocení bylo zveřejněno v roce 2012. Provádění výzev || Počet výzev v roce 2011: vyhlášeny 3 výzvy (2011-1; 2011-2; 2011-3). Poslední výzva vyhlášená v roce 2010 (2010-5) byla rovněž provedena. Počet předložených návrhů: 322 Počet způsobilých návrhů: 305 Počet financovaných návrhů: 118 Globální portfolio projektů: 298 (včetně 247 podepsaných grantových dohod) Příklady úspěchu: - BLADE („Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe“), vybraný pro výstavu na první konferenci o inovacích (v Bruselu ve dnech 5. a 6. prosince 2011), vyvinul systém monitorování, který odhaluje škody a závady u nově navržených křídel s laminárním prouděním vzduchu v reálném čase, čímž snižuje výrobní náklady a náklady na údržbu, - projekt TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (DTV) získal v roce 2011 cenu za inovace na akci „Inter Airport Europe“ v Mnichově. Jedná se o vlečný tahač pro letadla s jednou uličkou (např. A320, B737), který umožňuje letadlu během pojíždění vypnout motory, - CARING („Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases“) je jediný projekt Clean Sky, který zahrnuje letecké společnosti. Od začátku roku 2010 do prosince 2012 je jeho cílem analyzovat, jakým způsobem mohou stávající a budoucí právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí ovlivnit ekonomiku leteckých společností a jak se mohou letecké společnosti co nejlépe přizpůsobit změnám právních předpisů. Účast, včetně malých a středních podniků || V roce 2011: Celkový počet účastníků: 600 Počet účastníků ve financovaných projektech: 238 Počet malých a středních podniků ve financovaných projektech: 88 – 37 % celkového počtu účastníků Účastníci ve financovaných projektech rozdělení podle kategorií: velké průmyslové subjekty: 53; vyšší a sekundární vzdělávání: 54; výzkumné organizace: 43 Od roku 2009 do roku 2011: Globální zeměpisné rozložení účastníků (ve výzvách 1 až 10) ve financovaných projektech, rozčleněno podle země: 23 zapojených zemí. Nejlepší země Koordinátoři Účastníci Účast celkem UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Účastníci z přidružených zemí (Švýcarsko, Izrael, Norsko a Turecko) koordinovali 10 vítězných projektů. Jeden čínský a jeden ruský účastník byli také vybráni ve výzvách z roku 2010 a z roku 2011, oba jako koordinátoři. Komunikace || CS se zúčastnil dvou hlavních evropských technických konferencí (leteckých dnů v Madridu a letecké výstavy v Paříži). V Ankaře, Dublinu, Lisabonu, Toulouse, Vídni a Varšavě byly uspořádány informační dny pro potenciální žadatele. CS se zúčastnil první konference o inovacích, která se konala v Bruselu ve dnech 5. a 6. prosince. V Bruselu se zúčastnil společné akce s ostatními společnými technologickými iniciativami, která se konala v Evropském parlamentu ve dnech 5. a 6. října. V dubnu byly upraveny internetové stránky a přibližně 3 000 příjemců byl zaslán čtvrtletní zpravodaj. Byly zveřejněny tři tiskové zprávy o nejdůležitějších událostech a CS byl citován ve 14 článcích a publikacích EU. V červnu 2011 uspořádal CS kulatý stůl o leteckém výzkumu ve střední a východní Evropě, aby zvýšil účast méně aktivních oblastí v Evropě. Pozornost byla věnována zkušenostem malých a středních podniků s CS (2 rozhovory). Správa a řízení || Správní rada se sešla v roce 2011 čtyřikrát. Na prosincovém zasedání byl zvolen předseda (Charles Champion) a místopředseda (Catalin Nae). 11.2. Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva: přehled hlavních úspěchů v roce 2011 OBLAST || POKROK – ÚSPĚCHY Strategický plán výzkumu || Byla dokončena revize strategického plánu výzkumu, která se zaměřila na rozsáhlé průlomové projekty. Provádění výzev || Počet výzev vyhlášených v roce 2011: 1. Poslední výzva vyhlášená v roce 2010 (výzva 3-2010) byla rovněž provedena. Pro obě výzvy byl použit dvoufázový postup předkládání návrhů a hodnocení. Počet předložených návrhů (vyjádření zájmu, první fáze návrhů): 118 Počet způsobilých návrhů: 110 Počet financovaných návrhů: 14 Globální portfolio projektů: 30 Příklady úspěchu: V rámci projektu NEWMEDS, což je projekt IIL týkající se deprese a schizofrenie, byly založeny nové databáze umožňující sběr a skladování velkých souborů údajů, což vedlo k vytvoření největšího známého archivu, který obsahuje údaje z klinických hodnocení antipsychotických preparátů, včetně údajů o 23 401 pacientech od pěti nejvýznamnějších farmaceutických společností v této oblasti. Další informace: http://www.newmeds-europe.com/ Účast, včetně malých a středních podniků || Celkový počet účastníků: 1 377 celkem pro výzvy 3 (438) a 4 (939) Účastníci ve financovaných projektech: 266 celkem pro výzvy 3 (123) a 4 (143). Pro výzvu 3 je třeba doplnit ještě 53 společností EFPIA. Pro výzvu 4 počet společností EFPIA ještě není znám. Počet malých a středních podniků ve financovaných projektech: 47 – 17,7 % celkového počtu účastníků ve výzvách 3 a 4. Účastníci ve financovaných projektech rozdělení podle kategorií, s výjimkou průmyslu: Organizace pacientů: 6; vyšší a sekundární vzdělávání: 208; ostatní: 5 Účast ve financovaných projektech ve výzvě 2010-3, rozděleno podle jednotlivých zemí (dosud nejsou k dispozici údaje pro výzvu 2011-4): 19 zapojených zemí. Nejlepší země Účast celkem UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Kromě toho byli do tří vítězných konsorcií zapojeni tři partneři z USA. Izrael a Island měly každý 2 účastníky a Švýcarsko 6. Komunikace || IIL uspořádala 6 akcí ve 4 zemích a každé z nich se zúčastnilo 60 až 250 účastníků. V Bruselu se IIL účastnila akce společných technologických iniciativ v Evropském parlamentu ve dnech 5. a 6. října. Bylo vydáno šest tiskových zpráv, které byly rozeslány cílové skupině více než 150 novinářů. V odborných časopisech a sdělovacích prostředcích bylo zveřejněno asi 30 článků, přičemž 6 z nich bylo určeno specializované vědecké veřejnosti. Zpravodaj IIL má 1 500 odběratelů a její internetové stránky registrují až 9 000 návštěv měsíčně. Správa a řízení || Správní rada se sešla v roce 2011 třikrát. Kromě rozhodnutí o řízení tohoto společného podniku pro společnou technologickou iniciativu jmenovala rada členy vědeckého výboru. 11.3. Společný podnik FCH: přehled hlavních úspěchů v roce 2011 OBLAST || POKROK – ÚSPĚCHY Strategický plán výzkumu || Byla dokončena revize víceletého plánu provádění. Revidované cíle pro oblasti použití byly prodlouženy do roku 2020 (z roku 2015), aby byly lépe sladěny s Horizontem 2020. Provádění výzev || Počet výzev v roce 2011: 1 Počet předložených návrhů: 82 Počet způsobilých návrhů: 80 Počet financovaných návrhů: 30 Globální portfolio projektů: 98 (včetně 76 podepsaných grantových dohod) Příklady úspěchu: Řada evropských měst zkouší v současnosti vývoj a zavádění městských autobusů poháněných vodíkovými palivovými články, které jsou šetrné k životnímu prostředí. Projekt „Clean Hydrogen In European Cities“ (CHIC) byl zahájen v listopadu 2010, aby podpořil vývoj autobusů veřejné dopravy poháněných vodíkovými palivovými články a připravil cestu pro široké využívání této technologie a nezbytné infrastruktury od roku 2015. Tento projekt je důležitým krokem na cestě k plné komercializaci autobusů poháněných vodíkovými palivovými články. Cílem projektu CHIC je zkrátit „dobu uvedení na trh“ pro tuto technologii a podpořit její „start na trhu“. Další informace: http://chic-project.eu/ Účast, včetně malých a středních podniků || Celkový počet účastníků: 667 Účastníci ve financovaných projektech: 285 Počet malých a středních podniků ve financovaných projektech: 73 – 25,6 % celkového počtu účastníků Účastníci ve financovaných projektech rozdělení podle kategorií: velké průmyslové subjekty: 76; výzkumné organizace: 77; vyšší a sekundární vzdělávání: 49; veřejné orgány: 3; ostatní: 7 Účast ve financovaných projektech rozdělená podle jednotlivých zemí: 26 zapojených zemí. Nejlepší země Účast celkem DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 Na výzkumných činnostech podniku pro palivové články a vodík se podílelo pět mezinárodních partnerů (USA, Korea, Čína, Kanada a Srbsko), každý s účastí jednoho zástupce ve financovaných projektech. Komunikace || V roce 2011 vytvořil tento podnik nové internetové stránky, které byly od března do konce roku navštíveny více než 40 000 x. Byly uspořádány tři důležité akce v EU a programová kancelář a výkonný ředitel se zúčastnili 25 externích akcí a konferencí, přičemž některé z nich se konaly mimo Evropu (v USA, Japonsku, Koreji, Číně a Kanadě). Tento podnik se účastnil akce společných technologických iniciativ v Evropském parlamentu ve dnech 5. a 6. října. Správa a řízení || Správní rada se sešla v roce 2011 třikrát. Kromě rozhodnutí o řízení tohoto společného podniku pro společnou technologickou iniciativu zvolila rada v červnu jednomyslně svého nového předsedu (Pierre Etienne Franc z Air Liquide). 11.4. Společný podnik ARTEMIS: přehled hlavních úspěchů v roce 2011 OBLAST || POKROK – ÚSPĚCHY Strategický plán výzkumu || Průmyslové sdružení ARTEMIS předložilo v květnu revidovaný strategický plán výzkumu. Společný podnik poté aktualizoval své cíle výzkumu. Provádění výzev || Počet výzev v roce 2011: 1 (dvoufázový postup předkládání a hodnocení) Počet předložených návrhů (podrobné návrhy projektů): 27 Počet způsobilých návrhů: 27 Počet financovaných návrhů: 8 Globální portfolio projektů: 44 Účast, včetně malých a středních podniků || Celkový počet účastníků (podrobné návrhy projektů): 540 Účastníci ve financovaných projektech: 206 Počet malých a středních podniků ve financovaných projektech: 62 – 31 % celkového počtu účastníků Účastníci ve financovaných projektech rozdělení podle kategorií: velké průmyslové subjekty: 73; výzkumné organizace a vyšší nebo sekundární vzdělání dohromady: 71. Účast ve financovaných projektech rozdělená podle jednotlivých zemí: 17 zapojených zemí. Nejlepší země Účast celkem ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 USA se účastnily výzvy z roku 2011 a získaly financování pro jeden projekt. Komunikace || ARTEMIS se účastnil 6 akcí pořádaných společně s vnitrostátními partnery za účelem podpory výzev k předkládání návrhů a výsledků projektů mezi zúčastněnými stranami a potenciálními příjemci. V červnu byl uspořádán letní tábor průmyslového sdružení ARTEMIS, po němž následovaly čtyři další významné akce. ARTEMIS pomohl uspořádat akci společných technologických iniciativ v Evropském parlamentu ve dnech 5. a 6. října. Třikrát byl vydán časopis Artemis a byly zveřejněny nové informační brožury. Kromě toho bylo zveřejněno devět článků v různých zemích EU. Zlepšila se vizuální identita této společné technologické iniciativy. Správa a řízení || Správní rada se sešla třikrát a rada správních orgánů se sešla dvakrát. Kromě rozhodnutí o řízení tohoto společného podniku pro společnou technologickou iniciativu se správní rada dohodla na tom, že do víceletého plánu zaměstnanecké politiky zahrne možnost přijímat vyslané národní odborníky. 11.5. Společný podnik ENIAC: přehled hlavních úspěchů v roce 2011 OBLAST || POKROK – ÚSPĚCHY Provádění výzev || Počet výzev v roce 2011: 2 (pro výzvu 1 byl použit dvoufázový postup předkládání návrhů a hodnocení, pro výzvu 2 jednofázový postup). Počet předložených návrhů (podrobné návrhy projektů): 17 Počet způsobilých návrhů: 16 Počet financovaných návrhů: 12 Globální portfolio projektů: 40 Příklady úspěchu: Projekt E3Car byl zahájen v únoru 2008 s cílem vyřešit hlavní problémy při řízení hnací jednotky elektrických vozidel a snížit energetické ztráty v mezistupních hnací jednotky. Projekt E3Car získal v listopadu 2011 cenu za inovace za své zásadní úspěchy ve vývoji několika klíčových složek, zejména: - zlepšení přeměny a distribuce energie o 10 %, - zvýšení celkové energetické účinnosti o 35 %. Tento projekt dosáhl počtu 28 demonstrátorů a vytvořil architektonický pohled na elektrické vozidlo a 7 dalších společných projektů v oblasti elektrické mobility, na nichž spolupracovalo více než 100 partnerů a celkový rozpočet činil 180 milionů EUR. Další informace: http://www.e3car.eu/ Účast, včetně malých a středních podniků || Celkový počet účastníků (podrobné návrhy projektů): 286 Účastníci ve financovaných projektech: 195 Počet malých a středních podniků ve financovaných projektech: 74 – 37,9 % celkového počtu účastníků Účastníci ve financovaných projektech rozdělení podle kategorií: velké průmyslové subjekty: 71; výzkumné organizace: 50 Účast ve financovaných projektech rozdělená podle jednotlivých zemí: 19 zapojených zemí. Nejlepší země Účast celkem NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Výzvy 2 se zúčastnilo pět účastníků z Izraele, kteří se připojili k vítězným konsorciím. Komunikace || ENIAC uspořádal 10 přímých setkání s členskými státy / veřejnými orgány. Pomohl s organizací fóra EU o nanoelektronice a na této akci představil novou „cenu společného podniku ENIAC za inovace“. ENIAC pomohl uspořádat akci společných technologických iniciativ v Evropském parlamentu ve dnech 5. a 6. října. ENIAC se rovněž účastnil řady mezinárodních akcí. Správa a řízení || V roce 2011 se správní rada sešla třikrát a rada správních orgánů pětkrát. Kromě rozhodnutí o řízení tohoto společného podniku pro společnou technologickou iniciativu rozhodla správní rada vyhlásit výzvu k vyjádření zájmu pro pilotní linie, jež souvisejí s klíčovými základními technologiemi. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013), Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Tento dokument nepodává zprávu o společném podniku SESAR. Ačkoliv společný podnik SESAR má tentýž právní základ jako ostatní společné podniky, je financován na základě sedmého rámcového programu a programů transevropských dopravních sítí, doba jeho fungování je odlišná a má jiné mechanismy řízení a podávání zpráv než ostatní společné podniky. [3] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [4] Pracovní dokument útvarů Komise s názvem „Joint Technology Initiatives: Background, State-of-Play and Main Features“, SEK(2007) 692, Brusel, 15.5.2007. [5] Skupina Sherpa byla v červenci 2009 vyzvána Komisí, aby zhodnotila první zkušenosti se zřízením společných technologických iniciativ v rámci RP7. Její členové pocházejí z okruhu partnerů společných technologických iniciativ z oblasti průmyslu a z okruhu partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti plánu obnovy. Jednáním předsedal generální ředitel GŘ RTD a zúčastnila se jich také řada pracovníků Komise. Závěry a doporučení této skupiny nalézt ve zprávě „Designing together the ‘ideal house’ for public-private partnerships in European research“ (leden 2010), na adrese: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [6] Tento 38% podíl účasti malých a středních podniků se týká pouze jejich účasti ve výzvách k předkládání návrhů. Pouze 200 milionů EUR z finančních prostředků EU pro Clean Sky je vyhrazeno pro výzvy k předkládání návrhů, zatímco částka ve výši 600 milionů EUR se rozděluje konkrétním příjemcům. [7] Společnosti EFPIA nejsou zahrnuty do první fáze procesu (vyjádření zájmu), jsou zohledněny pouze při podrobných návrzích projektů a návrzích vybraných pro financování. [8] Tento 37% podíl účasti malých a středních podniků se týká pouze jejich účasti ve výzvách k předkládání návrhů. Pouze 200 milionů EUR z finančních prostředků EU pro Clean Sky je vyhrazeno pro výzvy k předkládání návrhů, zatímco částka ve výši 600 milionů EUR se rozděluje konkrétním příjemcům. [9] Příslušné procentní podíly účasti malých a středních podniků v každé společné technologické iniciativě se týkají roku 2011. [10] Nejúspěšnější země seřazené podle počtu účastníků ve financovaných projektech. [11] Je třeba poznamenat, že údaje o ENIAC se týkají výzev vyhlášených v posledních třech letech, zatímco údaje o ARTEMIS ohledně průměrné velikosti konsorcií se týkají pouze výzvy z roku 2011. [12] Viz oddíl „Provádění výzev“ u jednotlivých společných podniků v příloze.