Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Závěrečné hodnocení akčního programu Společenství „Mládež“ (2000–2006) a akčního programu Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže (2004–2006) /* KOM/2008/0398 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.6.2008 KOM(2008) 398 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Závěrečné hodnocení akčního programu Společenství „Mládež“ (2000–2006) a akčního programu Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže (2004–2006) ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Závěrečné hodnocení akčního programu Společenství „Mládež“ (2000–2006) a akčního programu Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže (2004–2006) 1. ÚVOD V období od 2000 do 2006 měly akční programy Společenství ve prospěch mládeže dvě formy: - podpora projektů realizovaných v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1031/2000/ES ze dne 13. dubna 2000, kterým se zavádí akční program Společenství „Mládež“[1] - příspěvek na provozní náklady evropských nevládních organizací mládeže a Evropského fóra mládeže. Tato podpora byla v období 2004–2006 zastřešena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 790/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže [2]. Vzhledem k souběhu závěrečného hodnocení dvou nástrojů a jejich splynutí v jeden program počínaje rokem 2007 vypracovala Komise jedinou zprávu, ve které předloží závěry z hodnocení a doporučení, která se použijí na program Mládež v akci (2007–2013). Hodnocení lze zhlédnout na následující adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader 2. PŘIPOMENUTÍ CÍLŮ PROGRAMU 2.1. Program Mládež Cílem programu Mládež byla podpora aktivního příspěvku mladých lidí k rozvoji Evropy, posílení myšlenky solidarity, podpora iniciativnosti, podnikavosti a tvořivosti mladých lidí a posílení spolupráce v oblasti mládeže. Cíle byly realizovány prostřednictvím různých akcí: - Mládež pro Evropu, která podporovala výměny mládeže, - Evropská dobrovolná služba (EDS), která dobrovolníkovi umožňovala účastnit se veřejně prospěšné činnosti v jiné než svojí zemi, - iniciativy ve prospěch mládeže, část, která podporovala inovační a tvůrčí projekty a projekty zaměřené na sociální zapojení mladých lidí, - společné akce s dalšími programy Společenství týkajícími se Evropy vzdělání, zejména s programy Socrates a Leonardo, - doprovodná opatření, část, která financovala různá podpůrná opatření, zejména vzdělávání a spolupráci osob zapojených do politiky pro mladé. Jelikož program přiděloval velký počet grantů a vyžadoval značnou blízkost k jejich příjemcům, bylo jeho řízení do značné míry zajišťováno „decentralizovaně“ prostřednictvím vnitrostátních agentur. Některé vnitrostátní agentury kromě svého poslání vnitrostátních agentur pro své země zajišťovaly podporu pro všechny vnitrostátní agentury, k čemuž měly zvláštní pravomoc. Tato funkce se nazývá SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities). Program rovněž podporoval informační střediska poskytující informace o možnostech nabízených mladým lidem na evropské úrovni (síť Eurodesk, zastoupená v každé zemi prováděcím subjektem). Některé části programu předpokládaly „centralizované“ řízení na evropské úrovni. Proto se Komise opírala o kancelář technické pomoci až do roku 2006, kdy začala fungovat Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, jejíž oddělení převzalo odpovědnost za řízení těchto aktivit. Finanční rámec na období 2000–2006 (prostředky na závazky; v milionech EUR) Rozpočet Evropské unie | 624,2 | Další příspěvky (EVSO/EHP a kandidátské země) | 90,6 | Celkem | 714,8 | z toho: čerpané peněžní prostředky | 701,4 | Odhadovaný počet účastníků za období 2000–2006 (v tisících) Výměny mládeže | 465,8 | Evropská dobrovolná služba | 25,7 | Iniciativy ve prospěch mládeže | 153,4 | Doprovodná opatření | 206,9 | Celkem | 851,8 | 2.2. Program na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže Obecným cílem programu byla podpora činností mezinárodních organizací mládeže a Evropského fóra mládeže (platformy skládající se z téměř stovky organizací mládeže) prostřednictvím grantů na provozní náklady. Tyto činnosti musely zejména přispívat k aktivní účasti mladých občanů na veřejném životě a ve společnosti a k rozvoji spolupráce Společenství v oblasti mládeže. Program byl zcela řízen „centralizovaným“ způsobem. Finanční rámec na období 2004–2006 (prostředky na závazky; v milionech EUR) Rozpočet Evropské unie | 12,9 | Další příspěvky (EVSO/EHP a kandidátské země) | 0,2 | Celkem | 13,1 | z toho: čerpané peněžní prostředky | 12,9 | Počet grantů poskytnutých v období 2004–2006 Evropskému fóru mládeže | 3 | Evropským nevládním organizacím mládeže | 234 | 3. HODNOCENÍ 3.1. Podklady pro hodnocení Závěrečné hodnocení programu Mládež vychází: - z hodnotících zpráv členských států a dalších zúčastněných zemí; - ze zprávy vypracované externím hodnotitelem, který měl kromě těchto vnitrostátních zpráv k dispozici výsledky svých vlastních šetření, zejména na základě dotazníků zaslaných hlavním zúčastněným stranám. Toto externí hodnocení provedla skupina ECORYS jako součást rámcové smlouvy uzavřené s Komisí po výzvě k podání nabídky v roce 2006. Závěrečné hodnocení programu na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže vychází ze zprávy vypracované externím hodnotitelem, „The Evaluation Partnership“, který byl vybrán po výzvě k podání nabídky v užším řízení vyhlášené v roce 2006. 3.2. Metody Postup zvolený pro externí hodnocení programu Mládež zahrnoval zejména následující činnosti: dokumentární přezkum; stanovení ukazatelů; pohovory; internetový průzkum prostřednictvím dotazníků; přezkumy jednotlivých zemí. Především byly šetřeny odpovědi na dotazníky od přibližně 2 500 organizací mládeže, 900 mladých účastníků a 450 pedagogických pracovníků působících ve společensko-výchovné oblasti („pracovníci s mládeží“). Postup zvolený pro druhý program obsahoval dokumentární přezkum, online dotazníky, studijní skupiny, přímé pohovory a krátké elektronické dotazníky. 3.3. Závěry hodnotitelů Hodnocení obou programů jsou z více hledisek velmi pozitivní. Program Mládež dobře odpovídal celkové politice Evropské unie ve prospěch mládeže. Uspokojil potřeby většiny příjemců. Pro mladé lidi byl program účinný z hlediska jejich vědomí občanství, včetně občanství evropského, pokud jde o jejich profesní orientaci a tím, že přispěl k posílení myšlenky solidarity; méně účinný byl v očekávání mladých lidí, kteří mají méně příležitostí. Program dosáhl důležitých pozitivních výsledků pro pracovníky s mládeží a měl nepřímé kladné účinky na organizace mládeže. Hodnotitelé druhého programu uvádějí, že tomuto programu se podařilo přiblížit příjemce evropskému záměru a evropským institucím. Prostředky dostupné pro program Mládež byly přiměřené, i když některé vnitrostátní zprávy uvádějí, že by bylo účelné je navýšit. Struktury zavedené za účelem řízení jsou celkově považovány za přiměřené a účinné. Základní doporučení ohledně zlepšení se týkají funkcí SALTO a subjektů Eurodesk a obecných způsobů sledování realizace programu. 3.3.1. Doplňkovost a relevance programu Mládeže Během období provádění programu Mládež se vyvinula politická činnost Evropské unie ve prospěch mladých lidí, která je obsažena zejména v bílé knize z roku 2001 s názvem „Nový podnět pro evropskou mládež“[3] a Evropském paktu mládeže z roku 2005[4]. Hodnotitelé zdůrazňují vzájemné doplňování programu Mládež a cílů tohoto politického opatření. Uvádějí pouze částečné vzájemné doplňování s programy Sokrates a Leonardo; spolupráce mezi těmito programy by mohla být rozvinutější. Program Mládež do značné míry doplňuje vnitrostátní nástroje ve prospěch mládeže. Program se zaměřil na potřeby většiny příjemců, zejména mladých lidí. Rovněž pracovníci s mládeží přikládají programu velkou hodnotu, nicméně by pro lepší uspokojení jejich potřeb byla užitečná větší míra pružnosti. 3.3.2. Účinnost programu Mládež Program je považován za velký úspěch, pokud jde o zlepšení dovedností mladých účastníků v oblasti občanství, zejména z hlediska postoje, komunikace a sociálních dovedností. 90 % účastníků výměn prohlašuje, že dospěli k vyšší míře tolerance. Program byl účinný z hlediska vědomí příslušnosti k Evropské unii. Z pohledu aktivní účasti zůstal velký počet mladých lidí po dokončení svých činností aktivní nebo se stal aktivním v místních a mezinárodních organizacích, přičemž příčinou nebyl vždy program, ale přibližně třetina účastníků vypověděla, že se stala aktivní na mezinárodní úrovni díky programu. Účast v programu má vliv na zaměstnatelnost mladých lidí, zejména mladých dobrovolníků. Účast ovlivňuje volbu v oblasti vzdělávání. U 62 % dobrovolníků došlo k ovlivnění jejich profesní dráhy. Po účasti v programu došlo u mladých lidí k posílení myšlenky solidarity. Program se pouze mírně dotkl mladých lidí, kteří mají méně příležitostí (21 % u výměn a 13 % u EDS). Účastníci mají obecně vysoký stupeň vzdělání. Program byl účinný z hlediska rovnosti mužů a žen. U pracovníků s mládeží program umožnil větší uvědomění si mezikulturní náplně a kontakt s novými pracovními postupy. 91 % pracovníků s mládeží, kteří se účastnili programu, poukazuje na přidanou hodnotu v porovnání s jinými typy vzdělávání. Hodnotitelé považují doprovodná opatření za účinná z hlediska podpory profesního rozvoje pracovníků s mládeží: větší zapojení do evropských sítí… Nicméně větší pozornost věnovaná potřebám pracovníků s mládeží by zvýšila praktické využití nabytých znalostí. Dále je zmiňována nedostatečná informovanost pracovníků s mládeží o možnostech, které program nabízí. A nakonec byly shledány nepřímé pozitivní účinky, jako je například posílení mezinárodní orientace u organizací, které přijaly dobrovolníky. 3.3.3. Prospěšnost a udržitelnost programu Mládež Program přispěl k posílení neformálního vzdělávání. Program ovlivnil profesní praxi mladých lidí více než politiku pro mládež: na politiku neměl příliš velký vliv (i když určitý dopad lze zaznamenat v nových členských státech) a zdá se, že měl větší vliv z hlediska inovativních přístupů. 79 % organizací mládeže, které se účastnily projektu EDS, se domnívá, že projekt podnítil výměnu osvědčených postupů. Podle dotazovaných organizací přispěl program k vybudování nových mezinárodních kontaktů mezi organizacemi, i když kontakty existovaly již před tím. Program mohl přispět k posílení těchto sítí a k podpoře jejich udržitelnosti. Obecně neexistuje s výjimkou některých nových členských států skutečný vliv na správní struktury uvnitř členských států. Program zřejmě neovlivnil snižování administrativních překážek mobility. 3.3.4. Účinnost programu Mládež Prostředky přidělené decentralizovaným částem jsou sice celkově považovány za dostatečné, avšak přibližně polovina vnitrostátních orgánů a vnitrostátních agentur považuje za nutné posílit zdroje určené na výměny mládeže a asi třetina se domnívá, že je potřebné posílit zdroje na doprovodná opatření. Externí hodnotitelé jsou toho názoru, že by mělo být přiděleno více prostředků na fungování vnitrostátních agentur za účelem rozvinutí některých aktivit, jako je poradenská funkce, která je důležitá, pokud chceme zabránit tomu, aby postupy předkládání projektů negativně neovlivňovaly přístupnost programu. Obecně byly struktury řízení považovány za účinné, ale s možností zlepšení. Je příliš brzy vyvozovat závěry ohledně účinnosti výkonné agentury, která v roce 2006 nahradila bývalou kancelář technické pomoci. Uvádí se, že systém vnitrostátních agentur funguje dobře, i když prostředky, které vnitrostátní agentury řídí, někdy Komise uvolnila se zpožděním. Hlavní připomínky se týkají struktur SALTO a Eurodesk. Na SALTO se nahlíží jako na vhodné struktury a jejich práce je považována za důležitou; nicméně jsou zde ještě možná zlepšení. Kritičtější připomínky se týkaly úlohy a přidané hodnoty subjektů Eurodesk, u kterých se hodnotitelé domnívají, že je potřebný nový přezkum aktivit. Bylo by užitečné zvýšit viditelnost programu, zejména za účelem oslovení mladých lidí, kteří mají méně příležitostí. A konečně bude potřebný pokrok za účelem zajištění lepšího sledování realizace programu na základě racionalizovaných postupů, nástrojů a ukazatelů. 3.3.5. Shoda názorů o dopadu programu Vnitrostátní hodnocení odrážejí značnou shodu mezi sebou i s hodnocením na evropské úrovni, zejména ohledně dopadu programu. Vnitrostátní zprávy uvádějí, že program měl citelný dopad na znalosti, dovednosti a postoje do té míry, že posílil zaměstnatelnost mladých lidí a jejich vědomí občanství; nejvyšší dopad byl na osobní úrovni. Zprávy vyzdvihují příspěvek k neformálnímu vzdělávání mladých lidí: „Hlavním prvkem v tomto programu je neformální vzdělávání. (…) cílem projektů podporovaných programem je vzdělávání a nikoliv „happeningy“ bez hlubšího zapojení. Neformální vzdělávání podtrhuje skutečnost, že vzdělávání se může odehrávat i mimo institucionální struktury, jako jsou školy.“ (NO) „Účast v programu Mládež (…) je užitečný údaj v CV a je možno ji využít u budoucích zaměstnavatelů.“ (DK) „Účast v programu Mládež je ze široka chápána jako příspěvek k zaměstnatelnosti, neboť rozvíjí základní dovednosti.“ (UK) Zprávy zdůrazňují příspěvek k rozvoji občanství a mezikulturního dialogu: „Ve všech aktivitách (…) lze zaznamenat viditelné a trvalé účinky: posílila se disponibilita angažovat se v sociální oblasti, učit se cizí jazyky, pracovat v zahraniční (evropské) zemi a porozumět zahraničním kulturám. Zároveň došlo k omezení xenofobie.“ (DE) „Osobní kontakt účastníků s mladými lidmi stejného věku z jiné země (…) překračuje obvyklá prázdninová setkání či návštěvy a vytváří nové intenzivní prostory pro zkušenosti a vzdělávání.“ (LU) Zprávy zdůrazňují, že přínos účasti v programu se především nachází na osobní úrovni: „Vzdělávání se nachází zejména na úrovni „tichých znalostí“ a dovedností pro praktický život (…) jako navázat přátelství, naučit se jazyk, ale i na úrovni neurčitějších otázek jako poznávat (…) nové kultury, být otevřenější k jiným kulturám, (…) k jiným lidem, dokázat zabstraktnit svoji vlastní situaci a situaci ostatních, atd.“ (BE-NL) „…velký počet [účastníků] se v důsledku zkušeností prožitých v rámci programu ocitl ve svém životě na jakémsi rozcestí (osamostatnění, lepší obraz sebe sama, nové vidění světa…) nebo u nich rovněž došlo k ovlivnění životních voleb: občanská angažovanost, nové školní či profesní perspektivy…“ (BE-FR) V tomto vzdělávání hraje důležitou roli mobilita: „Před výměnami nebylo mnoho účastníků nikdy za hranicemi Irska.“ (IE) „Pro určitý počet mladých lidí, kteří měli méně příležitostí, představovala výměna mládeže první cestu do zahraničí.“ (EE) Téměř všechny zprávy uvádějí, že program měl jasně pozitivní dopad na pracovníky s mládeží a na organizace mládeže: „Program umožnil zlepšení profesionální úrovně organizací v evropské oblasti, což bylo rovněž přínosné pro „profesionály mládeže“, kteří informují, radí a doprovázejí mladé lidi při realizaci jejich plánů.“ (FR) „Organizace mládeže mají zejména prospěch z prohloubení mezinárodních kontaktů a partnerství.“ (AT) „Program (…) podpořil evropský rozměr aktivit prováděných odpovědnými organizacemi, podpořil týmový duch a nediskriminační a profesionální postoj vůči aktivitám Společenství.“ (SI) „Program Mládež je pro organizaci podpůrným činitelem a zlepšuje její obraz… Skutečnost, že program Mládež je programem Evropské unie, citelně přispívá ke zvýšení prestiže.“ (PL) Zdůrazňují, že program podnítil práci v síti: „70 % dotazovaných potvrdilo, že bez programu Mládež by se nikdy iniciativně nepustilo do evropské spolupráce. (…) 40 % organizací připouští, že jejich účast v programu Mládež představuje jejich jedinou evropskou zkušenost.“ (BE-NL) „Pracovníci s mládeží (…) a jejich organizace a seskupení rozvíjejí funkční partnerství téměř ve všech zemích programu.“ (CZ) Dopad na vnitrostátní politiku se spíše projevil v nových členských státech: „Program Mládež (...) měl bezpochyby pozitivní vliv na postoje, dovednosti mladých lidí (...) a také na vývoj vnitrostátní politiky ve prospěch mladých lidí a vývoj vnitrostátních předpisů.“ (SK) „Program Mládež je jako činnost Společenství zdrojem informací o způsobech vedení politik mládeže v jiných členských státech Evropské unie.“ (PL) Hodnocení pozitivně hovoří o jednotlivých aktivitách programu a jejich vlastnostech: „Lepší zkušenosti a sebehodnocení dobrovolníků a jejich sítě rozšířené o evropské kontakty mají pravděpodobně dlouhodobější dopad než například výměny mládeže. Ale je velmi dobře možné, že někteří účastníci výměn mládeže zároveň získali pozitivní dojmy, které mohou přetrvat po celý jejich život.“ (SE) 3.3.6. Hlavní závěry hodnocení programu na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže Program umožnil přiblížit mladým lidem evropský projekt a evropské instituce. Jeho cíle správně odrážely cíle a pracovní postupy nevládních organizací. Relevance programu přesahuje rámec finančních podpor (posílení obrazu příjemců a jejich schopnosti řízení). Povinnost disponovat rozsáhlou sítí přiměla nevládní organizace k rozšiřování působnosti až za hranici jejich zemí původu. Více než 40 % příjemců, kteří odpověděli, se domnívá, že by bez podpor Evropské unie nepřežilo, z čehož vyplývá, že program je často vnímán jako jediná finanční příležitost, i když není vyloučeno, že příjemci přeceňují dopad neexistence podpory; je možné, že přidělené granty nahrazují finanční zdroje dostupné jinde. Program upoutal pozornost malých nevládních organizací, které nejvíce potřebovaly pomoci. Program do určité míry podnítil nevládní organizace a Evropské fórum mládeže, aby oslovily mladé lidi, kteří ještě v žádné organizaci zapojení nejsou. Hodnotitelé se domnívají, že granty přispěly k navýšení důvěryhodnosti a viditelnosti nevládních organizací a Evropského fóra mládeže v očích jejich členů a potenciálních dárců, ale není jasné, zda tato skutečnost obecně zlepšila jejich obraz z pohledu mladých lidí. 65 % dotázaných nevládních organizací tvrdí, že za účelem účasti v programu, který neměl velký vliv na počet jejich aktivit, ale umožnil, aby tyto aktivity byly realizovány na profesionálnější úrovni, nemuselo měnit předmět či strukturu své organizace. Podpora poskytnutá Evropskému fóru mládeže nemá nutně vliv na schopnost jeho členů zapojit více mladých lidí či být účinnější při hledání finančních prostředků. Grant nutně nepřivedl mladé lidi k osobnější angažovanosti v evropských záležitostech, ale podnítil členy Evropského fóra mládeže, aby se více informovali. Více než 50 % osob, které odpověděly na anketu, považuje postup podání přihlášky za složitý, ale únosný. Velmi málo žádostí bylo zamítnuto z důvodu kvality, ale velký počet byl zamítnut z důvodu neshody s administrativními požadavky. Účastníci si přejí možnost dostávat víceleté granty. Program posílil nevládní organizace a Evropské fórum mládeže, což odpovídá filozofii Komise, podle které jsou nevládní organizace klíčovými subjekty v její strategii týkající se zapojování občanské společnosti. 4. HLAVNÍ DOPORUČENÍ – PŘIPOMÍNKY KOMISE 4.1. Lépe začlenit mladé lidi, kteří mají méně příležitostí Měla by být vyvinuta strategie, která bude mít za cíl dostat se k většímu počtu mladých lidí s nižší úrovní vzdělání. Toto se dotýká i strategie zveřejňování, která se co možná nejpříměji zaměří na všechny potenciální účastníky programu. Komise vyvinula strategii začleňování, která má zlepšit účast mladých lidí s omezenými příležitostmi; jejich angažovanost je označována jako kritérium pro udělení grantu na dotčené aktivity. Komise zlepšila schopnost měřit míru účasti těchto mladých lidí. V neposlední řadě bude toto doporučení sledovat ve své informační strategii. 4.2. Lépe angažovat mladé lidi do přípravy projektů Účastníci by měli být častěji angažováni do přípravy projektů. Tento cíl by podpořila nabídka vzdělávání zaměřeného na přípravu, organizování a realizaci projektů. Průvodce programem zdůrazňuje v radách, které nabízí, důležitost angažovanosti mladých lidí. Pravidla financování někdy stanoví možnost, aby se mladí lidé, kteří se budou angažovat v projektech, účastnili přípravných návštěv. 4.3. Lépe podpořit pracovníky s mládeží Doporučuje se lépe odhadnout potřeby školitelů a zohlednit je v nabídkách vzdělávání více šitých na míru. Komise vezme toto doporučení v potaz ve svých úvahách ohledně SALTO a přezkoumá, jak zajistit lepší konzultace s pracovníky s mládeží o podobě, obsahu, metodice, provádění, sledování a hodnocení vzdělávání. 4.4. Zlepšit podporu navrhovatelům Vnitrostátní agentury mají významnou úlohu při poskytování pomoci. Bylo by užitečné identifikovat hlavní překážky, které vyvstávají při předkládání projektu. Komise znovu potvrdila zásadu „supportive approach“, na základě které vnitrostátní agentury pomáhají navrhovatelům, aby byl program přístupný co největšímu počtu účastníků a dosáhl cíle otevřenosti mladým lidem, kteří mají méně příležitostí. Komise objasnila kritéria a podmínky účasti v programu. Komise přezkoumá, zejména spolu s vnitrostátními agenturami, jak identifikovat hlavní obtíže, se kterými se navrhovatelé stále setkávají. 4.5. Posílit účinnost aktivity nevládních organizací a Evropského fóra mládeže Zpráva o aktivitách nevládních organizací a Evropského fóra mládeže by měla zdůraznit míru a hodnocení konkrétních prvků. Nevládní organizace a Evropské fórum mládeže by mohly zavést mechanismy pro měření spokojenosti účastníků. Mohly by své členy povzbuzovat, aby zapojovali mladé lidi bez předchozích zkušeností v politice či nevládních organizacích; Evropské fórum mládeže by mohlo pro své členské organizace vymezit osvědčené postupy konzultace s mladými lidmi. Komise by měla i nadále pomáhat navrhovatelům při jejich kandidatuře a měla by usilovat o to, aby tato případná podpora měla větší publicitu. Komise s těmito doporučeními souhlasí. 4.6. Zlepšit sledování realizací Je nutné ještě zvýšit úsilí vynaložené na shromažďování údajů o provádění programu. Navrhuje se začlenit údaje o centralizovaných a decentralizovaných částech programu do jediného systému sledování. Komise rozvine strategii stálého hodnocení programu spolu s vymezením ukazatelů sledování. Začala zlepšovat informační nástroj, který je k dispozici vnitrostátním agenturám a který mají tyto agentury používat. Bude dohlížet, aby byly do tohoto systému zahrnuty informace z vnitrostátních agentur a informace pocházející z centralizovaného řízení. 4.7. Zlepšit viditelnost programu Doporučuje se posílit viditelnost programu za účelem rozšíření cílové skupiny jeho mladých účastníků a zlepšit informovanost pracovníků s mládeží o nabízených možnostech. K větší viditelnosti by zároveň přispěla větší pozornost věnovaná výměně osvědčených postupů. Komise vyvine informační strategii pro lepší obeznámení s programem a jeho výsledky. Byla zavedena první opatření: zlepšení internetové stránky představující program; povinná viditelnost pro navrhovatele; obohacení databáze přístupné všem o informace o výsledcích projektů. 4.8. Posílit prostředky vnitrostátních agentur Některé vnitrostátní agentury nemají dostatek prostředků, aby mohly navrhovatelům poskytnout vhodnou podporu. Je nutné jejich prostředky posílit. Komise přezkoumá opatření reagující na toto doporučení během přípravy rozpočtu na rok 2009, přičemž si přeje omezit administrativní výdaje programu. 4.9. Urychlit vyplácení prostředků vnitrostátním agenturám Doporučuje se, aby Komise vyplácela prostředky vnitrostátním agenturám bez zpoždění. Změny zavedené vstupem programu Mládež v akci v platnost zkracují postupy pro vyplácení prostředků vnitrostátním agenturám. Komise se zavázala prostředky převádět do začátku května, kdy jsou zahájeny projekty z prvního období ročního výběru. 4.10. Znovu přezkoumat aktivity struktur SALTO Struktury SALTO jsou obecně považovány za vhodné struktury, ale doporučuje se prověřit některé jejich aspekty. Komise přezkoumá, jaké úpravy by bylo vhodné učinit. 4.11. Znovu přezkoumat aktivity subjektů Eurodesk I když jsou subjekty Eurodesk obecně považovány za účinné struktury, existují nicméně otazníky ohledně přidané hodnoty, kterou programu přinášejí. Revize jejich aktivit by umožnila zvýšit relevanci jejich práce. Komise souhlasí s tímto doporučením, přičemž poznamenává, že užitečnost subjektů Eurodesk nespočívá pouze v informacích, které o programu rozšiřují. 5. ZÁVĚRY KOMISE Komise sdílí pozitivní hodnocení hodnotitelů ohledně provádění těchto dvou programů. Je přesvědčena, že programy účinně podpořily mladé účastníky v jejich osobním rozvoji, jejich zaměstnatelnosti díky možnostem neformálního vzdělávání, které nabízely, a v rozvoji jejich vědomí občanství a solidarity; Komise si je zároveň vědoma pozitivního účinku těchto programů na hlavní zprostředkovatele úspěšné politiky ve prospěch mládeže, kterými jsou pracovníci s mládeží a mládežnické organizace. Tyto výsledky potvrzují závěry dalších analýz, a proto Komise v podobě programu Mládež v akci nabídla opětovnou realizaci nejslibnějších aktivit dřívějších programů. Uvedená doporučení, která chce Komise realizovat, by měla v budoucnu ještě více posílit účinek programu Mládež v akci. [1] Úř. věst. L 117, 18. 5. 2000, s. 1. [2] Úř. věst. L 138, 30.4. 2004, s. 24. [3] KOM(2001) 681 v konečném znění z 21.11.2001. [4] Přijatý Evropskou radou v březnu 2005.