Sdělení Komise Evropskému Parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně podzemních vod před znečištěním /* KOM/2006/0050 konecném znení - COD 2003/0210 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 10.2.2006 KOM(2006) 50 v konečném znění 2003/0210 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně podzemních vod před znečištěním 2003/0210 (COD) SDĚLENÍ KOMISEEVROPSKÉMU PARLAMENTUpodle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o EStýkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně podzemních vod před znečištěním (Text s významem pro EHP) 1- SOUVISLOSTI Datum předání návrhu EP a Radě (dokument KOM(2003)550 v konečném znění – 2003/0210(COD)): | 22. září 2003 | Datum vydání stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru: | 31. března 2004 | Datum vydání stanoviska Výboru regionů: | 12. února 2004 | Datum vydání stanoviska Evropského parlamentu, první čtení: | 28. dubna 2005 | Datum předání pozměněného návrhu: | 22. června 2005 | Datum přijetí společného postoje: | 23.1.2006 | 2- CÍL NÁVRHU KOMISE Podzemní voda je důležitý přírodní zdroj, kterého se využívá hlavně jako zdroje pitné vody, pro průmyslové účely a v zemědělství. Má také vysokou ekologickou hodnotu, protože se vzájemně ovlivňuje s povrchovými vodami a mokřady, a představuje proto klíčovou část hydrologického cyklu, kterou je třeba chránit. Ochrana podzemních vod před znečištěním je předmětem právních předpisů Společenství od roku 1980; v poslední době se tak dělo prostřednictvím rámcové směrnice o vodě, která byla přijata v roce 2000. Chybí však kritéria pro vymezení cílů environmentální kvality podzemní vody, zejména pro její dobrý chemický stav. Kromě toho jsou potřebná zvláštní opatření k zabránění a omezování znečištění podzemních vod. Při schvalování rámcové směrnice o vodě byla tato skutečnost uznána tak, že článek 17 uvedené směrnice požaduje na Komisi, aby předložila návrh na řešení těchto potřeb. Na základě těchto souvislostí a po rozsáhlých konzultacích se zúčastněnými stranami vydala Komise v září 2003 návrh nové směrnice o ochraně podzemních vod před znečištěním[1]. Tento návrh obsahuje následující hlavní prvky: - režim souladu pro posuzování dobrého chemického stavu podzemních vod z hlediska omezeného počtu znečišťujících látek tam, kde jsou směrodatné stávající normy Společenství; - kritéria pro posuzování chemického stavu podzemních vod na základě norem environmentální kvality, které členské státy stanoví na vhodné úrovni (na celostátní úrovni, na úrovni povodí nebo útvaru podzemní vody), a to v závislosti na rozdílných podmínkách přírodních podzemních vod, zjištěných tlacích a příslušných chemických látkách; - kritéria pro zjišťování významných vzestupných trendů u koncentrací znečišťujících látek v podzemní vodě a pro definování počátku změny trendu; - opatření k zabránění přímým a nepřímým vstupům znečišťujících látek do podzemních vod nebo jejich omezení. Návrh poskytuje jasné specifikace, které zajistí dosažení environmentálních cílů rámcové směrnice o vodě, pokud jde o podzemní vody. Rovněž vede k dosažení správné rovnováhy mezi otázkami, na které je třeba se zaměřit na úrovni Společenství, a těmi, které je nejvhodnější přenechat k řešení členským státům. 3 - PŘIPOMÍNKY KE SPOLEČNÉMU POSTOJI 3.1 Všeobecné připomínky Komise ve svém pozměněném návrhu přijala v plném rozsahu, částečně nebo v zásadě 67 z 89 pozměňovacích návrhů přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení. 54 z těchto pozměňovacích návrhů bylo nyní začleněno do společného postoje, a to doslova, nebo v jejich duchu. Komise přijala všechny pozměňovací návrhy, které byly motivovány snahou o ujasnění oblasti působnosti návrhu, zejména ty, které se týkají režimu souladu, pokud jde o dobrý chemický stav podzemních vod. Komise nepřijala pozměňovací návrhy, které opakují ustanovení rámcové směrnice o vodě a které se vztahují k ekosystémům podzemních vod. Rada začlenila klíčové pozměňovací návrhy Parlamentu týkající se dodržování dobrého chemického stavu podzemních vod, zjišťování a změn trendů znečištění, jakož i výjimek spojených s ustanoveními k zabránění vstupům znečišťujících látek nebo jejich omezení. Komise má za to, že společný postoj přijatý kvalifikovanou většinou dne 8.12.2005 obecně nemění přístup nebo cíle návrhu, a celkově vzato jej podporuje ve stávajícím znění. 3.2 Podrobné připomínky 3.2.1 Pozměňovací návrhy Parlamentu přijaté Komisí a začleněné do společného postoje v plném rozsahu, částečně, nebo v zásadě Pozměňovací návrhy 2, 5, 6, 9, 12, 13, 14, 15, 17, 19, 20, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 39, 42, 47, 48, 55, 57, 58, 59, 63, 65, 88, 89 a 90 byly v různé míře začleněny. Ujasňují ustanovení o „zabránění nebo omezení“ a o kritériích pro posuzování dobrého chemického stavu podzemních vod. Pozměňovací návrh 60 Komise přijala výhradně za podmínky, že bude učiněn odkaz na směrnici o dusičnanech, který byl do společného postoje začleněn; to je v souladu s duchem pozměňovacího návrhu 64. Část C společného postoje v podstatě pokrývá pozměňovací návrhy 66, 67, 68, 69, 70 a 71, s tím rozdílem, že Rada zachovala termín „prahové hodnoty“, zatímco Evropský parlament doporučil používat jediný termín „normy kvality pro podzemní vody“. Pozměňovací návrh 72 byl také zohledněn. Konečně, pozměňovací návrhy 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83 a 84, které se týkají technických požadavků na posuzování a změny trendů, jsou do společného postoje začleněny částečně nebo v zásadě. Rada se rozhodla zjednodušit přílohu IV začleněním obecných ustanovení o požadavcích na zjišťování a změny trendů, namísto zachování tabulek se společnými obdobími, které se nemusí vztahovat na všechny případy podzemních vod. 3.2.2 Pozměňovací návrhy Parlamentu zamítnuté Komisí, avšak začleněné do společného postoje v plném rozsahu, částečně, nebo v zásadě Pozměňovací návrh 18 Komise zamítla, ale byl částečně začleněn do společného postoje. Tento pozměňovací návrh odkazuje na „ekologicky“ významný vzestup koncentrace znečišťujících látek v podzemních vodách. Rada formulaci pozměnila, takže definice 3 v článku 2 je nyní jasnější. Pozměňovací návrh 50 byl rovněž zamítnut, ale ve společném postoji je obsažen jako čl. 6 odst. 4. 3.2.3 Pozměňovací návrhy zamítnuté Komisí a Radou a nezačleněné do společného postoje Pozměňovací návrhy 3 , 4 , 7 , 10 , 11 , 16 , 21 , 23 , 27 , 40 , 49 , 93 , 51 , 52 , 54 , 56 , 62 a 80 byly zamítnuty oběma orgány a nebyly začleněny. Tyto pozměňovací návrhy opakovaly ustanovení rámcové směrnice o vodě, např. pokud jde o podzemní vodu využívanou jako pitnou vodu ( 3 , 4 , 62 ), kvantitativní otázky ohledně podzemní vody ( 7 , 10 a 80 ), odkazy na antropogenní a ekotoxikologická kritéria ( 27 ), nebo přidávaly nová ustanovení o správě oblastí zatížených v minulosti ( 23 , 93 a 49 ). Část pozměňovacího návrhu 88 (o odpadních vodách z domácností) byla zamítnuta. Preventivní opatření ( 51 ) a ustanovení o zásadě „náklady platí znečišťovatel“ ( 52 ) nebyla zachována, rovněž tak zvláštní ustanovení o lázních a zdrojích léčivých vod ( 54 ). Nebyl začleněn ani pozměňovací návrh 56 , který se zmiňuje o programu INSPIRE[2]. V poslední řadě se mělo za to, že doporučení o výzkumu jsou ve směrnici na špatném místě, a pozměňovací návrhy 95 a 100 tedy nebyly zachovány. 3.2.4 Pozměňovací návrhy Parlamentu přijaté Komisí v plném rozsahu, částečně, nebo v zásadě, ale nezačleněné do společného postoje Pozměňovací návrhy 1 , 8 , 15 , 22 , 24 , 25 , 36 , 37 , 38 , 41 , 46 a 91 byly částečně nebo v zásadě přijaty Komisí, ale nebyly začleněny. Některé z těchto pozměňovacích návrhů představují redakční úpravy, například doplnění termínu „chemické“ ke znečištění v celém textu ( 1 ) a termínu „způsobené vlivem lidské činnosti“ do článku 5 ( 37 ); některé byly podstatnější, např. začlenění nového bodu odůvodnění o zemědělských/lesnických postupech ( 8 ), nové definice „základní koncentrace“ ( 22 ) a „výchozí koncentrace“ ( 24 , 38 ), či odkaz na přirozený geogenně podmíněný obsah znečišťujících látek ( 91 ), což by bylo užitečné a v souladu se společným postojem. Možný návrh směrnice, kterou se mění příloha I návrhu, rovněž nebyl zachován ( 36 ). Nový článek o metodách měření (pozměňovací návrh 41 ) nebyl začleněn, ale byl by v souladu se souvisejícím opatřením společného postoje, přílohou IV odst. 1.2 písm. b) a c) návrhu. Konečně, odkaz na opatření a monitorování podzemních vod ( 46 ) nebyl do společného postoje začleněn. 3.2.5 Dodatečné změny návrhu provedené Radou Ustanovení čl. 1 posledního odstavce bylo rozšířeno o odkaz na ustanovení rámcové směrnice o vodě týkající se „zabránění nebo omezení“ a začleněno jako samostatný odstavec 2. Do čl. 2 odst. 1 byla zahrnuta nová definice „normy kvality pro podzemní vody“, přičemž „prahová hodnota“ je nyní spojena s definicí (čl. 2 odst. 2). Bývalé definice 2 a 3 (nyní 3 a 4) byly mírně upraveny, a to zahrnutím křížového odkazu na „riziko pro životní prostředí“ (definice 3) a změnou „nepřímého vypouštění“ na „vstup“ (což zahrnuje přímé i nepřímé zanesení znečišťující látky do podzemních vod). V původním návrhu se článek 3 týkal kritérií souladu týkajících se dobrého chemického stavu podzemních vod, na což navazovaly požadavky týkající se stanovení prahových hodnot. To bylo nyní změněno sloučením kritérií pro posuzování chemického stavu podzemních vod v článku 3, konkrétně „norem kvality pro podzemní vody“ a „prahových hodnot“, a doplněním požadavků na stanovení prahových hodnot prostřednictvím dodatečných ustanovení o útvarech podzemních vod přesahujících státní hranice. Datum, k němuž měly být prahové hodnoty hlášeny, bylo rovněž změněno z roku 2008 na rok 2006, který navrhovala Komise. Restrukturalizace článku 3 logicky vyústila v to, že nyní jsou všechny prvky související s dodržováním začleněny do článku 4, včetně ustanovení, která byla původně součástí přílohy I (zejména poznámka pod čarou 22), a nabízí pružnost v uplatňování zásady „jedno špatně, všechno špatně“ (překročení normy v jednom bodě vede ke klasifikaci útvaru podzemní vody jako útvaru se špatným chemickým stavem) díky přístupu založenému na riziku. Duch článku 5 zůstává stejný jako v původním návrhu, ale nyní obsahuje ustanovení, která byla převzata z bývalé přílohy IV, a je tedy obsáhlejší. Bylo doplněno nové ustanovení o důvodech pro definování počátku změny trendu. Článek 6 byl rovněž podstatně rozšířen a obsahuje ustanovení o „zabránění nebo omezení“ vstupů znečišťujících látek (namísto nepřímého vypouštění uvedeného v původním návrhu). Znečišťující látky, jejichž vstupům je třeba zabránit nebo je omezit, a související opatření upřesňuje čl. 6 odst. 1. Do čl. 6 odst. 2 bylo zahrnuto nové ustanovení o difúzních zdrojích. Konečně, do čl. 6 odst. 3 byla začleněna řada výjimek, které buď připomínají ustanovení rámcové směrnice o vodě, pocházejí ze směrnice 80/68/EHS nebo zdůrazňují přípustné hospodaření s vodou. Článek 7 byl mírně upraven a nyní hovoří o „jakémkoli novém povolovacím řízení“, namísto „předchozího šetření a povolování“. Článek 8 zůstává v podstatě beze změn. Jádro textu článku 9 zůstalo rovněž beze změn, ale datum provedení bylo změněno na 24 měsíců namísto 18 měsíců. Jasnost přílohy I byla zlepšena převedením poznámek pod čarou na samostatné odstavce, které objasňují oblast působnosti a použitelnost norem kvality pro podzemní vody. Poznámka v pravém sloupci tabulky týkající se dusičnanů byla rozšířena na všechny činnosti, které spadají do oblasti působnosti směrnice 91/676/EHS, namísto pouhého odkazu na oblasti ohrožené znečištěním dusíkatými látkami. Nakonec byla do tabulky přidána hodnota 0,5 µg/l pro „celkovou koncentraci pesticidu“. Pořadí příloh II a III bylo změněno. Příloha II část A se nyní týká pokynů pro stanovení prahových hodnot (nový text, který je v souladu s pozměňovacím návrhem 65 Evropského parlamentu). Minimální seznamy látek nebo iontů souvisejících s prahovými hodnotami jsou součástí části B, čímž se tabulky (původně v příloze III) dělí do tří různých kategorií; seznamy stanoví, že prahové hodnoty spojené s koncentrací solí, které jsou výsledkem antropogenních činností, lze stanovit buď pro síran či chlorid, nebo pro elektrickou vodivost. Část C přílohy nyní obsahuje bývalou část B přílohy III s dodatečnými podrobnostmi, které text vylepšují. Příloha III se nyní týká posuzování chemického stavu podzemních vod a rozšiřuje původní text bývalé přílohy II o podrobnosti a křížové odkazy na článek 4. Konečně, příloha IV byla zjednodušena a namísto specifikací, zejména období, která nemusí být použitelná pro všechny případy podzemních vod v Evropě, uvádí obecné požadavky. V tomto ohledu byly odstraněny původní body 1.2 písm. c) a 2.3, a byly doplněny nové požadavky o četnosti a místech monitorování. 4- ZÁVĚR Změny provedené Radou pomáhají návrh vyjasnit a uvést jeho provedení v soulad se souvisejícími ustanoveními rámcové směrnice o vodě. Komise tedy společný postoj podporuje. [1] KOM(2003) 550 v konečném znění, 19.9.2003. [2] KOM(2004) 516 v konečném znění.