CS Úřední věstník Evropské unie C 225/20

Stanovisko Výboru regionů „Legislativní návrhy k reformě společné rybářské politiky“

2012/C 225/04

VÝBOR REGIONŮ

— podporuje opatření Evropské komise, která mají omezit úbytek řady populací ryb a zajistit využívání biologických mořských zdrojů na úrovních, jež umožní dosažení maximálního udržitelného výnosu do roku 2015 tam, kde to bude možné;

— domnívá se, že zákaz výmětů by měl být zaváděn postupně všude tam, kde to bude možné, a měl by se týkat hlavně průmyslově využívaných druhů, avšak měl by zároveň umožňovat, aby byly zpět do moře vhazovány ty mořské organismy, jež jsou schopny to přežít;

— poukazuje na potenciální rizika a negativní důsledky, které s sebou může nést povinné zavedení systému převoditelných koncesí k rybolovu, a doporučuje, aby tyto systémy byly dobrovolné a spadaly do kompetence členských států;

— uznává, že hospodářský a strategický význam akvakultury je dostatečným důvodem pro to, aby byla tato problematika zpracována v samostatném nařízení;

— vyzývá k větší regionalizaci společné rybářské politiky. Plně podporuje zavedení postupu, který by přihlédl ke zvláštnostem a potřebám regionů, včetně spolupráce s regionálními poradními sbory, aby bylo možné přijmout ochranná a technická opatření pro provádění společné rybářské politiky, díky čemuž by politika lépe řešila situace a zvláštnosti jednotlivých rybolovných oblastí, jakož i přeshraniční problémy;

— vítá, že Evropský námořní a rybářský fond bude součástí nového společného strategického rámce a že bude harmonizován s ostatními regionálními fondy a fondy pro rozvoj venkova. Žádá nicméně záruky financování ve prospěch rybolovu a akvakultury a účast regionů na jejich strategickém provádění.

Zpravodaj pan Mieczysław STRUK (PL/ELS), maršálek Pomořanského vojvodství Odkazy Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury COM(2011) 416 final Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Reforma společné rybářské politiky COM(2011) 417 final Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o povinnosti podávat zprávy podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky COM(2011) 418 final Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vnější dimenzi společné rybářské politiky COM(2011) 424 final Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice COM(2011) 425 final

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Dlouhodobé řízení

1. domnívá se, že společná rybářská politika by měla přispívat k dlouhodobě udržitelným environmentálním, hospodářským a sociálním podmínkám. Kromě toho by měla umožnit zlepšení životní úrovně v odvětví rybolovu a vytvoření stabilního trhu a zajistit dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny;

2. podporuje opatření Evropské komise vyplývající z prohlášení přijatého na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002, která mají omezit úbytek řady populací ryb a zajistit využívání biologických mořských zdrojů na úrovních, jež umožní dosažení maximálního udržitelného výnosu do roku 2015 tam, kde to bude možné;

3. upozorňuje na to, že je velmi naléhavé vyvinout úsilí o dosažení maximálního udržitelného výnosu u některých populací ryb. Tato naléhavost však může mít nepříznivé společenské a hospodářské důsledky. Je tedy důležité, aby zároveň s omezujícími a ochrannými mechanismy probíhala aktivní přeměna, pomocí opatření např. v oblasti rozvoje podniků, vzdělávání a podmínek pro důchodové zabezpečení. Potřebné finanční prostředky pro tuto práci by se měly hledat jak na národní a regionální úrovni – v závislosti na jejich možnostech a pravomocích –, tak na úrovni EU;

4. souhlasí s tím, že udržitelné využívání biologických mořských zdrojů by mělo být založeno na přístupu předběžné opatrnosti a na ekosystémovém přístupu za účelem snížení dopadu rybolovných činností na životní prostředí a minimalizace a postupného odstranění nežádoucích úlovků;

5. vyzývá k tomu, aby bylo cíle udržitelného využívání biologických zdrojů dosahováno prostřednictvím víceletého přístupu k řízení rybolovu stanovujícího jakožto prioritu víceleté plány, které odrážejí zvláštnosti různých rybolovných oblastí a zahrnují ochranné mechanismy umožňující přijímání potřebných rozhodnutí v případě nepředvídaného vývoje;

6. v rámci ekosystémového přístupu se domnívá, že víceleté plány by se měly pokud možno vztahovat k více populacím, pokud jsou tyto populace využívány společně. U populací, pro které nebyl stanoven žádný víceletý plán, by měla být stanovením omezení úlovků a/nebo intenzity rybolovu zajištěna míra využívání vytvářející maximální udržitelný výnos. a) Upozorňuje na to, že víceleté plány musí určit jasné cíle, období, v němž mají být tyto cíle dosaženy, předpokládaný vývoj a pravidelné kontroly. Jak období určené k dosažení cílů, tak předpokládaný vývoj se musí přizpůsobit dynamice dané populace. b) Domnívá se, že při přípravě a provádění víceletých plánů budou navrhována opatření, která musí být založena na hospodářské obezřetnosti. Při tom je nutné dbát na potřebu postupně realizovat odpovídající úpravy za účelem přizpůsobení a vyvarovat se zadávání příliš krátkých lhůt, pokud neexistuje naléhavá potřeba. Tato naléhavost musí být objektivně zdůvodněna a musí být přijatelná také ze socioekonomického hlediska. Současně s tím bude vypracováno posouzení socioekonomických dopadů, na němž musí mít možnost se podílet zainteresované subjekty nebo jejich právně uznávaní zástupci;

7. uznává, že řízení rybolovu založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, které zohledňuje tradiční, ekologické poznatky získané rybáři po generace, vyžaduje harmonizované, spolehlivé a přesné údaje, a upozorňuje na nutnost spolupracovat při shromažďování údajů s odvětvím rybolovu. Vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby vyčlenily zvláštní prostředky na vědecký výzkum a odborné poradenství, a zdůrazňuje význam Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) jakožto vědeckého orgánu, který podporuje činnost Evropské komise zaměřenou na udržitelné řízení rybolovu;

8. vzhledem k tomu, že shromažďování údajů je nezbytné pro hospodářské a socioekonomické posouzení subjektů působících v odvětví rybolovu, v akvakultuře a v odvětví zpracování produktů rybolovu a akvakultury a vývoje zaměstnanosti v těchto odvětvích, měla by EU národním a regionálním subjektům na shromažďování těchto údajů vyčlenit příslušné prostředky;

Přístup do pobřežních vod

9. vítá názor Evropské komise, že platná pravidla omezující přístup ke zdrojům v pásmu 12 námořních mil od linií členských států fungovala dostatečně uspokojivě a omezením intenzity rybolovu v nejcitlivější části vod Unie přispěla k zachování zdrojů. Proto se Výbor regionů domnívá, že by tato pravidla měla platit i nadále;

10. požaduje, aby byly biologické mořské zdroje v oblasti nejvzdálenějších regionů nadále pod zvláštní ochranou, neboť přispívají k zachování jejich místního hospodářství, s ohledem na strukturální, sociální a hospodářskou situaci těchto ostrovů;

11. upozorňuje na zásadu země původu obsaženou v Úmluvě OSN o mořském právu a žádá členské státy, aby ve svých vlastních výlučných ekonomických zónách dodržovaly její podmínky, aby byla zachována možnost přežití ohrožených volně žijících rybích populací, které se třou v řekách (anadromní populace);

12. domnívá se rovněž, že je třeba povolit členským státům přijímat v jejich pásmech o šířce 12 námořních mil, s přihlédnutím k potenciálním environmentálním, sociálním a ekonomickým souvislostem na úrovni GSA či nižší, opatření pro zachování zdrojů a řízení platná pro všechna rybářská plavidla Unie za předpokladu, že pokud se tato opatření použijí na rybářská plavidla z jiných členských států, musí být přijatá opatření nediskriminační a musí jim předcházet příslušná konzultace s ostatními dotčenými členskými státy a jejich informování, a za předpokladu, že Unie nepřijala opatření, která se výslovně zabývají zachováním zdrojů a řízením v tomto pásmu 12 námořních mil;

Snížení výmětů

13. souhlasí s tím, že jsou potřeba opatření ke snížení a pokud možno odstranění současných vysokých úrovní nežádoucích úlovků a výmětů, jež ve skutečnosti představují značné plýtvání zdroji a mají negativní dopad na udržitelné využívání biologických mořských zdrojů a mořských ekosystémů, jakož i finanční dostupnost rybolovu. Vzhledem k výše uvedenému se domnívá, že je třeba podpořit zlepšení selektivity rybolovných zařízení a způsobů výlovu tak, aby došlo k co největšímu snížení výmětů. Zákaz výmětů by měl být zaváděn postupně všude tam, kde to bude možné, a měl by se týkat hlavně průmyslově využívaných druhů, avšak měl by zároveň umožňovat, aby byly zpět do moře vhazovány ty mořské organismy, jež jsou schopny to přežít;

14. je toho názoru, že vykládky nežádoucích úlovků by neměly vést k plnému ekonomickému zvýhodnění daného hospodářského subjektu a že transformace na živočišnou moučku je nesprávnou reakcí na environmentální cíle Komise;

15. dále zdůrazňuje, že se nejeví vhodné uvádět v základním nařízení podrobný seznam druhů, pro něž platí povinná vykládka. Tato povinnost by mohla být upravena spíše v jednotlivých plánech řízení rybolovných druhů (pro jednu či více populací);

Přístup ke zdrojům

16. domnívá se, že stávající předpisy již umožňují těm členským státům, jež si to přejí, zavést pro své loďstvo systém individuálních převoditelných kvót, jehož důsledky v podobě spekulací a koncentrace jsou známy. Proto není vhodné ukládat všem členským státům, aby stanovily převoditelná či pronajímatelná rybolovná práva;

17. dále se domnívá, že stanovení doby platnosti každého systému převoditelných koncesí by mělo být ponecháno na jednotlivých členských státech;

18. poukazuje na potenciální rizika a negativní důsledky, které s sebou může nést povinné zavedení systému převoditelných koncesí k rybolovu, a doporučuje, aby tyto systémy byly dobrovolné a spadaly do kompetence členských států;

19. vyzývá členské státy k tomu, aby před zavedením dobrovolného systému převoditelných koncesí k rybolovu přizpůsobily své právní předpisy tak, aby odpovídajícím způsobem bránily zájmy pobřežního rybolovu a současně chránily před negativními důsledky zavedení tohoto systému, k nimž patří např. přílišná koncentrace či spekulace;

20. v souvislosti s vyloučením nadměrných kapacit připomíná pozitivní zkušenost s finanční podporou vrakování;

21. je toho názoru, že vzhledem ke specifickým vlastnostem a socioekonomické zranitelnosti tohoto odvětví v mnoha členských státech a lišícím se prioritám sociálně ekonomické politiky v jednotlivých členských státech, pokud jde o rybolov, je povinný systém převoditelných rybolovných koncesí nevhodný a že o způsobu přidělování rybolovných práv i o veškerých pravidlech jejich převodu by se i nadále mělo rozhodovat na úrovni členských států;

22. vyzývá rovněž k tomu, aby byly specifické podmínky nejvzdálenějších regionů zohledněny při stanovování stropů rybolovné kapacity pro loďstvo zabývající se drobným rybolovem, a to zachováním stávající referenční úrovně;

Vnější dimenze

23. vyzývá k tomu, aby Evropská unie podporovala cíle společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni. K tomu účelu by se Unie měla snažit zlepšit výkonnost regionálních a mezinárodních organizací při zachování a řízení mezinárodních populací ryb podporou rozhodování, které je založené na vědě, a zlepšením dodržování pravidel, větší transparentností a zapojením zúčastněných stran, zejména rybářů, i potíráním nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) rybolovných činností;

24. souhlasí s tím, že dohody o udržitelném rybolovu uzavřené se třetími zeměmi by měly poskytovat přístupová práva výměnou za finanční příspěvek od Unie a měly by také přispět ke stanovení vysoce kvalitního rámce správy v těchto zemích, aby se tak zajistila účinná opatření ke sledování, kontrole udržitelného využívání rybolovných zdrojů a dohledu nad ním. Domnívá se rovněž, že dohody se třetími zeměmi musí rybářskému loďstvu Unie, které je na těchto dohodách závislé, zajistit podmínky stability, životaschopnosti a výnosnosti, jež mu zaručí budoucnost;

25. požaduje, aby dohody o partnerství v oblasti rybolovu se třetími zeměmi, jež určují právní, hospodářský a environmentální rámec pro rybolovné činnosti prováděné plavidly EU nebo pro investice uskutečňované hospodářskými subjekty z EU v oblasti rybolovu, byly v souladu s příslušnými opatřeními přijatými mezinárodními organizacemi včetně regionálních rybolovných organizací. Dohody o rybolovu musí mimo jiné zajistit, aby rybolovné činnosti ve třetích zemích probíhaly na základě zásad udržitelného rozvoje a oboustranně uspokojivých metod;

Akvakultura

26. uznává, že hospodářský a strategický význam akvakultury je dostatečným důvodem pro to, aby byla tato problematika zpracována v samostatném nařízení zahrnujícím strategické směry Unie pro vnitrostátní strategické plány, s cílem zvýšit konkurenceschopnost průmyslu akvakultury prostřednictvím podpory rozvoje a inovací ve prospěch environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti v celém výrobním a obchodním řetězci, podpory místního zpracování a diverzifikace a tím i podpory zlepšení kvality života v pobřežních a venkovských oblastech. Rovněž je třeba vytvořit mechanismy výměny informací a osvědčených postupů mezi členskými státy prostřednictvím otevřené metody koordinace vnitrostátních opatření týkajících se bezpečnosti podnikání, přístupu do vod a prostoru Unie, přičemž speciální pozornost by měla být věnována slučitelnosti zachování prostředí a rozvoje činnosti v oblastech zařazených do sítě Natura 2000, a zjednodušení správních postupů udělování licencí a povolení;

27. uznává, že je nezbytné zřídit poradní sbor pro akvakulturu, jenž by mohl být skutečným představitelem tohoto odvětví, a proto by v něm měli být i zástupci výrobního sektoru (profesní sdružení, organizace producentů či obchodní komory);

Trh s rybami

28. souhlasí s tím, že vzhledem ke nepředvídatelnosti rybolovných činností je vhodné vytvořit mechanismus pro skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, a to na podporu větší stability trhu a vyšších výnosů z produktů, zejména vytvořením přidané hodnoty. Tento mechanismus je třeba rozšířit i na produkty akvakultury;

29. uznává, že používání společných obchodních norem by mělo umožnit zásobování trhu udržitelnými produkty, plné využití potenciálu vnitřního trhu s produkty rybolovu a akvakultury a snazší obchodování založené na spravedlivé hospodářské soutěži, a tak pomoci zvýšit ziskovost produkce;

30. domnívá se, že vzhledem k zvyšující se pestrosti nabídky produktů rybolovu a akvakultury je nutné jasným, srozumitelným a přijatelným způsobem poskytovat spotřebitelům minimální povinné informace o základních vlastnostech produktů;

31. požaduje, aby byla společná organizace trhu provedena v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména co se týče ustanovení Světové obchodní organizace, aniž by tím bylo narušeno zavádění jednotných a homologovaných hygienicko-sanitárních pravidel pro produkty pocházející ze třetích zemí a rozvoj obchodních postupů v rámci námořního rybolovu, jenž by napomohl vymýcení nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu;

32. tam, kde je to možné, požaduje zavedení úřední certifikace produktů rybolovu v EU, aby bylo zaručeno, že pocházejí z odpovědně řízeného rybolovu;

Regionalizace

33. vyzývá k větší regionalizaci společné rybářské politiky tak, aby v ní mohly být využity znalosti a zkušenosti všech zúčastněných stran, obzvláště regionálních orgánů, a zdůrazňuje význam makroekonomických strategií;

34. upozorňuje na rostoucí interakci rekreačního rybolovu, rybářů z povolání a komunit, jež mají vazbu na rybolov;

35. plně podporuje zavedení postupu, který by přihlédl ke zvláštnostem a potřebám regionů, včetně spolupráce s regionálními poradními sbory, aby bylo možné přijmout ochranná a technická opatření pro provádění společné rybářské politiky, díky čemuž by politika lépe řešila situace a zvláštnosti jednotlivých rybolovných oblastí, jakož i přeshraniční problémy;

36. dále se domnívá, že regionální poradní sbory či podobná partnerství by měly být posíleny, aby se zajistilo, že místní společenství nebudou jen konzultována, ale budou skutečně zapojena do řízení místních rybolovných zdrojů;

37. požaduje, aby byly při provádění společné rybářské politiky zohledněny vzájemné vztahy s ostatními námořními záležitostmi, jelikož uznává, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, včetně územního plánování námořních prostor posilujícího integrovanou námořní politiku;

38. zdůrazňuje, že při provádění společné rybářské politiky nelze s ohledem na malou odolnost brakických vod a ekologických říčních a jezerních koridorů a s nimi souvisejících populací ryb upustit od ochrany vodních ekosystémů v jejich složitosti a vzájemném působení, se zvláštním důrazem na zachování a posílení cenných druhů ohrožených vyhynutím a s výslovným odkazem na anadromní a katadromní druhy;

Evropský námořní a rybářský fond

39. je si vědom toho, že členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů společné rybářské politiky bez odpovídající finanční podpory, a to s ohledem na obtíže, s nimiž se potýkají při rozvoji odvětví rybolovu a jeho řízení, a na své omezené finanční prostředky;

40. z výše uvedených důvodů vyzývá k vytvoření odpovídající víceleté finanční pomoci Unie zaměřené na priority společné rybářské politiky, aby se přispělo k dosažení těchto cílů, obzvláště ke zvýšení hospodářské efektivity tohoto odvětví a hlavně rybářského loďstva, vzniku nových pracovních míst a také k zavádění modernizace a inovací, včetně vývoje bezpečných a udržitelných plavidel;

41. vyzývá k tomu, aby byly pro období 2014–2020 znovu zavedeny finanční podpory pro obnovu a modernizaci rybářských loďstev z nejvzdálenějších regionů;

42. domnívá se, že je třeba, aby byla finanční pomoc Unie podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Je tedy třeba, aby v případech nedodržování pravidel společné rybářské politiky členskými státy a opakovaných vážných porušení těchto pravidel hospodářskými subjekty byla tato finanční pomoc přerušena, zastavena nebo upravena;

43. vítá, že Evropský námořní a rybářský fond bude součástí nového společného strategického rámce a že bude harmonizován s ostatními regionálními fondy a fondy pro rozvoj venkova, aby umožnil fungování integrovaných sítí místního rozvoje a zjednodušil přístup k fondům na místní a regionální úrovni. Žádá nicméně záruky financování ve prospěch rybolovu a akvakultury a účast regionů na jejich strategickém provádění;

44. uznává biologickou, výrobní a historickou hodnotu ryb a říčních a jezerních stanovišť, a proto se domnívá, že by EU měla toto odvětví finančně podporovat, a to i s ohledem na omezení mořského rybolovu, snížení dovozu a posílení územní konkurenceschopnosti;

Pravomoci Evropské komise

45. uznává, že za účelem dosažení cílů společné rybářské politiky je třeba, aby byla v souladu s článkem 290 Smlouvy na Komisi přenesena pravomoc doplňovat či měnit nepodstatné prvky základního legislativního aktu. Doporučuje však, aby bylo takto široké využívání aktů v přenesené pravomoci ze strany Komise velmi důkladně prozkoumáno a posouzeno z právního a politického hlediska. Je mj. nutné tuto pravomoc jasně definovat z hlediska cílů, obsahu, dosahu a délky trvání přenesené pravomoci;

46. vyzývá Komisi k tomu, aby při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci vedla vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky a regionálními orgány;

47. domnívá se, že při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit vhodný způsob včasného a soustavného předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě;

48. jednoznačně podporuje a prosazuje využívání „místního rozvoje se zapojením místních komunit“, jenž je popsán v obecném nařízení Komise o společném strategickém rámci jako metoda, díky níž mohou orgány místní a regionální úrovně čerpat prostředky z Evropského námořního a rybářského fondu – souběžně se strukturálními fondy pro rozvoj venkova. Tyto fondy budou muset být koordinovány ve flexibilním rámci, aby tak byly posíleny možnosti jejich využití. Místní a regionální orgány budou muset být zapojeny do přípravy strategického rámce a operačních programů;

49. zdůrazňuje, že úspěch společné rybářské politiky vyžaduje účinný režim kontrol, inspekce a vynucování, včetně boje proti NNN rybolovným činnostem. V rámci režimu Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování je třeba podpořit používání moderních technologií. Je třeba, aby členské státy nebo Komise měly možnost provádět pilotní projekty týkající se nových kontrolních technologií a systémů pro správu údajů;

50. domnívá se, že by se každých pět let měl provádět přezkum dodržování nařízení EU.

II. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

COM(2011) 425 final

Pozměňovací návrh 1

Bod (5) odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (5) Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se Evropská unie a její členské státy zavázaly postupovat proti pokračujícímu úbytku populací ryb. Unie by tedy měla vylepšit svou společnou rybářskou politiku, aby zajistila, že prioritně budou úrovně využívání biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnoveny a udrženy na úrovních schopných vytvářet maximální udržitelný výnos ze stavů lovených populací. Jestliže je k dispozici méně vědeckých informací, může to pro maximální udržitelný výnos vyžadovat využití zprostředkovaných informací. (5) Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se Evropská unie a její členské státy zavázaly postupovat proti pokračujícímu úbytku populací ryb. Unie by tedy měla vylepšit svou společnou rybářskou politiku, aby zajistila, že prioritně budou úrovně využívání biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnoveny a udrženy na úrovních schopných vytvářet maximální udržitelný výnos ze stavů lovených populací. Jestliže je k dispozici méně vědeckých informací, může to pro maximální udržitelný výnos vyžadovat využití zprostředkovaných informací.

Odůvodnění

Světový summit o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 uznal, že u některých druhů a populací asi nebude možné dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015, a přidal slova „tam, kde to bude možné“, aby tyto eventuality umožnil. EU by neměla jít nad rámec svých mezinárodních závazků.

Pozměňovací návrh 2

Bod (6) odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (6) Cíle v oblasti rybolovu byly stanoveny v rozhodnutí konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti o strategickém plánu pro biologickou rozmanitost pro období 2011–2020, společná rybářská politika by měla zajistit soudržnost s cíli v oblasti biologické rozmanitosti přijatými Evropskou radou a s cíli sdělení Komise „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“, a to zejména s cílem dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015. (6) Cíle v oblasti rybolovu byly stanoveny v rozhodnutí konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti o strategickém plánu pro biologickou rozmanitost pro období 2011–2020, společná rybářská politika by měla zajistit soudržnost s cíli v oblasti biologické rozmanitosti přijatými Evropskou radou a s cíli sdělení Komise „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“, a to zejména s cílem dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015.

Odůvodnění

Světový summit o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 uznal, že u některých druhů a populací asi nebude možné dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015, a přidal slova „tam, kde to bude možné“, aby tyto eventuality umožnil. EU by neměla jít nad rámec svých mezinárodních závazků.

Pozměňovací návrh 3

Bod (15) odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (15) Biologické mořské zdroje v oblasti Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů by měly být nadále pod zvláštní ochranou, neboť přispívají k zachování místního hospodářství těchto ostrovů, s ohledem na strukturální, sociální a hospodářskou situaci těchto ostrovů. Omezení určitých rybolovných činností v těchto vodách na rybářská plavidla zapsaná v přístavech Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských ostrovů by tedy mělo být zachováno. (15) Biologické mořské zdroje v oblasti by měly být nadále pod zvláštní ochranou, neboť přispívají k zachování místního hospodářství těchto ostrovů, s ohledem na strukturální, sociální a hospodářskou situaci těchto ostrovů. Omezení určitých rybolovných činností v těchto vodách na rybářská plavidla zapsaná v přístavech by tedy mělo být zachováno.

Odůvodnění

Nejvzdálenější regiony jsou ve složité situaci a je třeba vzít v potaz všechny tyto regiony, aby bylo možné lépe podpořit jejich rozvoj, který je těsně spjat s dobrým stavem mořských zdrojů a mořského prostředí obecně. Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je tedy zohlednit všechny nejvzdálenější regiony EU.

Pozměňovací návrh 4

Bod (18) odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (18) Jsou potřeba opatření ke snížení a odstranění současných vysokých úrovní nežádoucích úlovků a výmětů. Nežádoucí úlovky a výměty ve skutečnosti představují značné plýtvání a mají negativní dopad na udržitelné využívání biologických mořských zdrojů a mořských ekosystémů, jakož i finanční dostupnost rybolovu. Měla by být stanovena a postupně prováděna povinnost vykládky všech úlovků řízených populací ulovených během rybolovných činností ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie. (18) Jsou potřeba opatření ke snížení a odstranění současných vysokých úrovní nežádoucích úlovků a výmětů. Nežádoucí úlovky a výměty ve skutečnosti představují značné plýtvání a negativní dopad na udržitelné využívání biologických mořských zdrojů a mořských ekosystémů, jakož i finanční dostupnost rybolovu. být stanovena a postupně prováděna povinnost vykládky všech úlovků řízených lovených ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie.

Pozměňovací návrh 5

Bod (29) odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (29) Nejpozději 31. prosince 2013 je třeba zavést systém převoditelných koncesí k rybolovu pro většinu populací řízených v rámci společné rybářské politiky pro všechna plavidla o délce 12 metrů a více a všechna ostatní plavidla lovící s vlečným zařízením. Členské státy mohou ze systému převoditelných koncesí k rybolovu vyloučit jiná plavidla o délce do 12 metrů, než plavidla lovící s vlečným zařízením. Tento systém by měl přispět k odvětvově způsobenému snížení rybářských loďstev a zlepšení hospodářské výkonnosti a zároveň vytvořit právně bezpečné a výhradní převoditelné rybolovné koncese ročních rybolovných práv členského státu. Vzhledem k tomu, že biologické mořské zdroje jsou společným majetkem, převoditelné koncese k rybolovu by měly pouze stanovit nároky uživatele na část ročních rybolovných práv členského státu, které mohou být v souladu se stanovenými pravidly zrušeny. (29) ystém převoditelných koncesí k rybolovu pro většinu populací řízených v rámci společné rybářské politiky pro všechna plavidla o délce 12 metrů a více a všechna ostatní plavidla lovící . Tento systém by měl přispět k odvětvově způsobenému snížení rybářských loďstev a zlepšení hospodářské výkonnosti a zároveň vytvořit právně bezpečné a výhradní převoditelné rybolovné koncese ročních rybolovných práv členského státu. Vzhledem k tomu, že biologické mořské zdroje jsou společným majetkem, převoditelné koncese k rybolovu by měly pouze stanovit nároky uživatele na část ročních rybolovných práv členského státu, které mohou být v souladu se stanovenými pravidly zrušeny.

Odůvodnění

Zavedení převoditelných koncesí k rybolovu by mělo být v rámci pravomocí jednotlivých členských států a nepovinné.

Pozměňovací návrh 6

Bod (31) odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (31) Specifické vlastnosti a socioekonomická zranitelnost některých malých loďstev jsou důvodem k omezení povinného systému převoditelných rybolovných koncesí na velká plavidla. Systém převoditelných koncesí k rybolovu by se měl používat na populace, pro které jsou udělena rybolovná práva. (31) Specifické vlastnosti a socioekonomická zranitelnost některých malých loďstev jsou důvodem k systému převoditelných rybolovných koncesí na velká plavidla. Systém převoditelných koncesí k rybolovu by se měl používat na populace, pro které jsou udělena rybolovná práva.

Odůvodnění

Bod odůvodnění je upraven tak, aby byl v souladu s čl. 27 odst. 1 a aby stvrdil dobrovolnou povahu převoditelných koncesí k rybolovu.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 2 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Obecné cíle 1. Společná rybářská politika musí zajistit, aby činnosti rybolovu a akvakultury zajistily dlouhodobě udržitelné environmentální, hospodářské a sociální podmínky a přispěly k dostupnosti dodávek potravin. 2. Společná rybářská politika musí uplatňovat přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a jejím účelem je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnovilo a zachovalo stavy lovených druhů nad úrovně, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos. 3. Společná rybářská politika musí provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, aby zajistila, že dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené. 4. Do společné rybářské politiky musí být začleněny požadavky vyplývající z právních předpisů Unie pro oblast životního prostředí. Obecné cíle 1. Společná rybářská politika musí zajistit, aby činnosti rybolovu a akvakultury zajistily dlouhodobě udržitelné environmentální, hospodářské a sociální podmínky a přispěly k dostupnosti dodávek potravin. 2. Společná rybářská politika musí uplatňovat přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a jejím účelem je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnovilo a zachovalo stavy lovených druhů na úrovn, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos. 3. Společná rybářská politika musí provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, aby zajistila, že dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené. 4. Do společné rybářské politiky musí být začleněny požadavky vyplývající z právních předpisů Unie pro oblast životního prostředí.

Odůvodnění

Světový summit o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 uznal, že u některých druhů a populací asi nebude možné dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015, a přidal slova „tam, kde to bude možné“, aby tyto eventuality umožnil. EU by neměla jít nad rámec svých mezinárodních závazků.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 2 odst. 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Společná rybářská politika musí provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, aby zajistila, že dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené. Společná rybářská politika musí provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, aby zajistila, že dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené.

Odůvodnění

Světový summit o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 uznal, že u některých druhů a populací asi nebude možné dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015, a přidal slova „tam, kde to bude možné“, aby tyto eventuality umožnil.

Pozměňovací návrh 9

Článek 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Specifické cíle Za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 2 musí společná rybářská politika, zejména: a) odstranit nežádoucí úlovky populací lovených ke komerčním účelům a postupně zajistit, že jsou vykládány všechny úlovky těchto populací; b) zajistit podmínky pro účinné rybolovné činnosti v rámci hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu; c) podporovat rozvoj akvakulturních činností Unie s cílem přispět k zabezpečení potravin a pracovním příležitostem v pobřežních a venkovských oblastech; d) přispívat k přiměřené životní úrovni pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech; e) zohlednit zájmy spotřebitelů; f) zajistit systematické a harmonizované shromažďování údajů a jejich správu. Specifické cíle Za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 2 musí společná rybářská politika, zejména: a) odstranit nežádoucí úlovky lovených ke komerčním účelům a zajistit, že ve všech případech, jsou vykládány všechny úlovky těchto ; b) zajistit podmínky pro účinné rybolovné činnosti v rámci hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu; c) podporovat rozvoj akvakulturních činností Unie s cílem přispět k zabezpečení potravin a pracovním příležitostem v pobřežních a venkovských oblastech; d) přispívat k přiměřené životní úrovni pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech ; ) zohlednit zájmy spotřebitelů; ) zajistit systematické a harmonizované shromažďování údajů a jejich správu .

Pozměňovací návrh 10

Článek 4

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zásady řádné správy Společná rybářská politika se musí řídit následujícími zásadami řádné správy: a) jasné definování odpovědností na úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; b) stanovení opatření v souladu s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím; c) dlouhodobý náhled; d) široké zapojení zúčastněných stran ve všech fázích od vypracování po provádění opatření; e) prvořadá odpovědnost státu vlajky; f) soulad s integrovanou námořní politikou a s ostatními politikami Unie. Zásady řádné správy Společná rybářská politika se musí řídit následujícími zásadami řádné správy: a) jasné definování odpovědností na úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; b) stanovení opatření v souladu s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím; dlouhodobý náhled; ) široké zapojení zúčastněných stran ve všech fázích od vypracování po provádění opatření; ) prvořadá odpovědnost státu vlajky; ) soulad s ostatními politikami Unie.

Odůvodnění

Domníváme se, že by měl být respektován politický prostor Rady a Evropského parlamentu při naplňování cílů a zásad při přijímání rozhodnutí v této oblasti, aby byla zajištěna řádná správa.

Přidat nový bod c) k zásadám řádné správy v rámci společné rybářské politiky. Je naprosto nezbytné, aby společná rybářská politika dbala na kritéria přechodnosti a postupnosti.

Cílem je připomenout význam regionalizace ve společné rybářské politice, a to posílením úlohy regionálních poradních sborů.

Udivuje nás, že je v písmenu g) integrovaná námořní politika stavěna na stejnou úroveň se společnou rybářskou politikou jako ostatní politiky EU. Jsme toho názoru, že společná rybářská politika je nedílnou součástí integrované námořní politiky a že je zde důležitý vnitřní soulad v rámci jedné politické oblasti, již mají na starosti titíž odpovědní činitelé.

Pozměňovací návrh 11

Článek 5

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Definice Pro účely tohoto nařízení se: — „vodami Unie“ rozumí vody spadající pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy; — „biologickými mořskými zdroji“ rozumějí dostupné a dosažitelné živé mořské vodní druhy, včetně anadromních a katadromních druhů během všech stádií jejich životního cyklu; — „biologickými sladkovodními zdroji“ rozumějí dostupné a dosažitelné živé sladkovodní druhy; — „rybářským plavidlem“ rozumí jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských druhů; — „rybářským plavidlem Unie“ rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii; — „maximálním udržitelným výnosem“ rozumí maximální odlov, který je možné odebírat z populace ryb bez omezení; — „přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ rozumí přístup, podle kterého by nedostatek příslušných vědeckých údajů neměl být důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a necílových druhů a jejich životního prostředí; — „ekosystémovým přístupem k řízení rybolovu“ rozumí přístup, který zajistí, aby přínosy plynoucí z živých vodních zdrojů byly velké, zatímco přímé a nepřímé dopady rybolovných činností na mořské ekosystémy byly malé a nenarušovaly budoucí fungování, rozmanitost a celistvost těchto ekosystémů; — „mírou úmrtnosti danou rybolovem“ rozumějí odlovy z populace za dané období ve srovnání s průměrným stavem populace dostupné pro rybolov v tomto období; — „populací“ rozumí biologické mořské zdroje s charakteristickými vlastnostmi, které se vyskytují v dané oblasti řízení; — „omezením odlovu“ rozumí množstevní omezení pro vykládky populace ryb nebo skupiny populací ryb za dané období; — „referenčními body pro zachování“ rozumějí hodnoty parametrů rybí populace (jako je biomasa nebo míra úmrtnosti daná rybolovem) používané při řízení rybolovu, například pokud jde o přijatelnou úroveň biologického rizika nebo požadovanou úroveň výnosu; — „ochranou“ rozumějí preventivní opatření, která mají ochránit před něčím nežádoucím nebo předcházet tomu, aby se něco nežádoucího stalo; — „technickými opatřeními“ rozumějí opatření, která regulují druhové a velikostní složení odlovů a dopady na části ekosystémů v důsledku rybolovných činností tím, že upravují používání a strukturu lovných zařízení a omezují přístup do rybolovných oblastí; — „rybolovným právem“ rozumí kvantifikovaný právní nárok na lov ryb, vyjádřený odlovy a/nebo intenzitou rybolovu a podmínkami, které jsou s nimi funkčně spojeny a které je třeba kvantifikovat na určité úrovni; — „intenzitou rybolovu“ rozumí součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu plavidel součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině; — „převoditelnými koncesemi k rybolovu“ rozumějí odvolatelné nároky uživatele na konkrétní část rybolovných práv přidělených členskému státu nebo stanovených v plánech řízení přijatých členským státem v souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 1967/2006 (1), které může držitel převést na jiné způsobilé držitele takových převoditelných koncesí k rybolovu; — „jednotlivými rybolovnými právy“ rozumějí roční rybolovná práva přidělená držitelům převoditelných koncesí k rybolovu v členském státě na základě podílu rybolovných práv náležících tomuto členskému státu; — „rybolovnou kapacitou“ rozumí prostornost plavidla v GT (hrubá prostornost) a jeho výkon v kW (kilowatty), jak jsou definovány v článcích 4 a 5 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 (2); — „akvakulturou“ rozumí pěstování nebo chov vodních organismů za použití postupů určených ke zvýšení produkce těchto organismů nad přirozenou kapacitu životního prostředí, přičemž tyto organismy zůstávají po dobu pěstování nebo chovu majetkem fyzické nebo právnické osoby až do doby svého sběru; — „licencí k rybolovu“ rozumí licence uvedená v čl. 4 odst. 9 nařízení (ES) č. 1224/2009; — „povolením k rybolovu“ rozumí povolení uvedené v čl. 4 odst. 10 nařízení (ES) č. 1224/2009; — „rybolovem“ rozumí sběr nebo lov vodních organismů žijících ve svém přirozeném prostředí nebo úmyslné používání jakýchkoli prostředků umožňujících tento sběr nebo lov; — „produkty rybolovu“ rozumějí vodní organismy vzešlé z jakékoli rybolovné činnosti; — „hospodářským subjektem“ rozumí fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází výroby, zpracování, uvádění na trh, distribuce a maloobchodního prodeje produktů rybolovu a akvakultury; — „závažným protiprávním jednáním“ rozumí protiprávní jednání definované v čl. 42 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 a čl. 90 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009; — „konečným uživatelem vědeckých údajů“ rozumí subjekt se zájmem o vědeckou analýzu údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení; — „přebytky přípustného odlovu“ rozumí ta část přípustného odlovu, na jejíž odlov nemá pobřežní stát rybolovnou kapacitu; — „produkty akvakultury“ rozumějí vodní organismy v jakémkoli stadiu svého životního cyklu vzešlé z jakékoli činnosti akvakultury; — „biomasou reprodukující se populace“ rozumí odhad hmotnosti ryb z konkrétního zdroje, která se v určenou dobu reprodukuje, včetně samců i samiček a včetně ryb, které se rozmnožují živorodým způsobem; — „smíšenými lovišti“ rozumějí loviště, kdy se v lovené oblasti vyskytuje více druhů než jeden a jsou ohroženy ulovením; — „dohodami o udržitelném rybolovu“ rozumějí mezinárodní dohody uzavřené s jiným státem za účelem získání přístupu ke zdrojům nebo do vod výměnou za finanční kompenzaci od Unie. Definice Pro účely tohoto nařízení se: — „vodami Unie“ rozumí vody spadající pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy; — „biologickými mořskými zdroji“ rozumějí dostupné a dosažitelné živé mořské vodní druhy, včetně anadromních a katadromních druhů během všech stádií jejich životního cyklu; — „biologickými sladkovodními zdroji“ rozumějí dostupné a dosažitelné živé sladkovodní druhy; — „rybářským plavidlem“ rozumí jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských druhů; — „rybářským plavidlem Unie“ rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii; — „maximálním udržitelným výnosem“ rozumí maximální odlov, který je možné odebírat z populace ryb ; — „přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ rozumí přístup, podle kterého by nedostatek příslušných vědeckých údajů neměl být důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a necílových druhů a jejich životního prostředí; — „ekosystémovým přístupem k řízení rybolovu“ rozumí přístup, který zajistí, aby přínosy plynoucí z živých vodních zdrojů byly velké, zatímco přímé a nepřímé dopady rybolovných činností na mořské ekosystémy byly malé a nenarušovaly budoucí fungování, rozmanitost a celistvost těchto ekosystémů; — „mírou úmrtnosti danou rybolovem“ rozumí ; — „populací“ rozumí ; — „omezením odlovu“ rozumí množstevní omezení pro vykládky populace ryb nebo skupiny populací ryb za dané období; — „referenčními body pro zachování“ rozumějí hodnoty parametrů rybí populace (jako je biomasa nebo míra úmrtnosti daná rybolovem) používané při řízení rybolovu, například pokud jde o přijatelnou úroveň biologického rizika nebo požadovanou úroveň výnosu; — „ochranou“ rozumějí preventivní opatření, která mají ochránit před něčím nežádoucím nebo předcházet tomu, aby se něco nežádoucího stalo; — „technickými opatřeními“ rozumějí opatření, která regulují druhové a velikostní složení odlovů a dopady na části ekosystémů v důsledku rybolovných činností tím, že upravují používání a strukturu lovných zařízení a omezují přístup do rybolovných oblastí; — „rybolovným právem“ rozumí kvantifikovaný právní nárok na lov ryb, vyjádřený odlovy a/nebo intenzitou rybolovu a podmínkami, které jsou s nimi funkčně spojeny a které je třeba kvantifikovat na určité úrovni; — „intenzitou rybolovu“ rozumí součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu plavidel součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině; — „převoditelnými koncesemi k rybolovu“ rozumějí odvolatelné nároky uživatele na konkrétní část rybolovných práv přidělených člensk stát nebo stanovených v plánech řízení přijatých členským stát v souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 1967/2006 (1), které může držitel převést na jiné způsobilé držitele takových převoditelných koncesí k rybolovu; — „jednotlivými rybolovnými právy“ rozumějí roční rybolovná práva přidělená držitelům převoditelných koncesí k rybolovu v členském státě na základě podílu rybolovných práv náležících člensk stát; — „rybolovnou kapacitou“ rozumí prostornost plavidla v GT (hrubá prostornost) a jeho výkon v kW (kilowatty), jak jsou definovány v článcích 4 a 5 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 (2); — „akvakulturou“ rozumí pěstování nebo chov vodních organismů za použití postupů určených ke zvýšení produkce těchto organismů nad přirozenou kapacitu životního prostředí, přičemž tyto organismy zůstávají po dobu pěstování nebo chovu majetkem fyzické nebo právnické osoby až do doby svého sběru; — „licencí k rybolovu“ rozumí licence uvedená v čl. 4 odst. 9 nařízení (ES) č. 1224/2009; — „povolením k rybolovu“ rozumí povolení uvedené v čl. 4 odst. 10 nařízení (ES) č. 1224/2009; — „rybolovem“ rozumí sběr nebo lov vodních organismů žijících ve svém přirozeném prostředí nebo úmyslné používání jakýchkoli prostředků umožňujících tento sběr nebo lov; — „produkty rybolovu“ rozumějí vodní organismy vzešlé z jakékoli rybolovné činnosti; — „hospodářským subjektem“ rozumí fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází výroby, zpracování, uvádění na trh, distribuce a maloobchodního prodeje produktů rybolovu a akvakultury; — „závažným protiprávním jednáním“ rozumí protiprávní jednání definované v čl. 42 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 a čl. 90 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009; — „konečným uživatelem vědeckých údajů“ rozumí subjekt se zájmem o vědeckou analýzu údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení; — „přebytky přípustného odlovu“ rozumí ta část přípustného odlovu, na jejíž odlov nemá pobřežní stát rybolovnou kapacitu; — „produkty akvakultury“ rozumějí vodní organismy v jakémkoli stadiu svého životního cyklu vzešlé z jakékoli činnosti akvakultury; — „biomasou reprodukující se populace“ rozumí odhad hmotnosti ryb z konkrétního zdroje, která se v určenou dobu reprodukuje, včetně samců i samiček a včetně ryb, které se rozmnožují živorodým způsobem; — „smíšenými lovišti“ rozumějí loviště, kdy se v lovené oblasti vyskytuje více druhů než jeden a jsou ohroženy ulovením; — „dohodami o udržitelném rybolovu“ rozumějí mezinárodní dohody uzavřené s jiným státem za účelem získání přístupu ke zdrojům nebo do vod výměnou za finanční kompenzaci od Unie — ; — .

Odůvodnění

Odvětví rybolovu se rozšířilo na nové druhy činností. Nemá již smysl omezovat pojem „hospodářský subjekt“ pouze na právnické či fyzické osoby, které provozují nebo vlastní nějaký podnik. Jsou zde rovněž sdružení a jiné subjekty. V některých částech Evropy má velký význam např. rekreační rybolov, pokud jde o obnovu rybolovných populací. V souvislosti s urbanizací může rekreační rybolov kdekoliv pomoci k lepšímu pochopení přírody. Rekreační rybolov lidem přibližuje přírodu a povzbuzuje je k tomu, aby více dbali na své fyzické i duševní zotavení a pohodu. Roste množství a hospodářský význam rybolovných výjezdů s průvodcem a rybářské turistiky obecně. Rybolov hraje důležitou úlohu také v rozvoji cestovního ruchu a pomáhá tedy zachovat životaschopnost společenství žijících na mořském pobřeží nebo na březích řek. V souvislosti s tím je nutné pojem „hospodářský subjekt“ rozšířit. Hovoří pro to také skutečnost, že např. rekreační rybolov je již zahrnut do SRP – jak v nařízení o kontrole, tak v nových plánech pro využívání a zachování druhů ryb.

Případná evropská definice pojmu „drobný pobřežní rybolov“ musí být flexibilní, aby byla zohledněna rozmanitost a zvláštnosti rybolovu v různých evropských regionech.

Ichtyogenická činnost zaujímá při zachování cenných populací ryb jejich obnovováním zásadní roli a bojuje proti exotickým druhům, které obsazují důležité niky přírodních stanovišť.

Pozměňovací návrh 12

Článek 6

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Obecná pravidla pro přístup do vod 1. Rybářská plavidla Unie musí mít rovný přístup do vod a ke zdrojům ve všech jiných vodách Unie, než jsou vody uvedené v odstavcích 2 a 3, s výhradou opatření přijatých podle části III. 2. Členské státy jsou od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022 oprávněny ve vodách do 12 námořních mil od základních linií, které jsou pod jejich svrchovaností nebo jurisdikcí, omezit rybolov rybářských plavidel, která tradičně operují v těchto vodách z přístavů na přilehlém pobřeží, aniž jsou dotčena pravidla pro rybářská plavidla Unie plující pod vlajkou jiných členských států podle stávajících sousedských vztahů mezi členskými státy a opatření uvedená v příloze I, která pro každý členský stát stanoví zeměpisné oblasti v rámci pobřežních pásem jiných členských států, kde se tyto činnosti provozují, a druhy, kterých se tyto činnosti týkají. Členské státy informují Komisi o omezeních zavedených podle tohoto článku. 3. Ve vodách až do 100 námořních mil od linie pobřeží Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských ostrovů mohou dotyčné členské státy od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022 omezit rybolov na plavidla zapsaná v přístavech těchto ostrovů. Výjimku tvoří plavidla Unie, která tradičně loví v těchto vodách, pokud tato plavidla nepřekračují tradičně používanou intenzitu rybolovu. Členské státy informují Komisi o omezeních zavedených podle tohoto článku. 4. Ustanovení, která budou následovat po režimu stanoveném v odstavcích 2 a 3, budou přijata do 31. prosince 2022. Obecná pravidla pro přístup do vod 1. Rybářská plavidla Unie musí mít rovný přístup do vod a ke zdrojům ve všech jiných vodách Unie, než jsou vody uvedené v odstavcích 2 a 3, s výhradou opatření přijatých podle části III. 2. Členské státy jsou od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022 oprávněny ve vodách do 12 námořních mil od základních linií, které jsou pod jejich svrchovaností nebo jurisdikcí, omezit rybolov rybářských plavidel, která tradičně operují v těchto vodách z přístavů na přilehlém pobřeží, aniž jsou dotčena pravidla pro rybářská plavidla Unie plující pod vlajkou jiných členských států podle stávajících sousedských vztahů mezi členskými státy a opatření uvedená v příloze I, která pro každý členský stát stanoví zeměpisné oblasti v rámci pobřežních pásem jiných členských států, kde se tyto činnosti provozují, a druhy, kterých se tyto činnosti týkají. Členské státy informují Komisi o omezeních zavedených podle tohoto článku. 3. Ve vodách až do 100 námořních mil od linie pobřeží mohou dotyčné členské státy od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022 omezit rybolov na plavidla zapsaná v přístavech těchto ostrovů. Výjimku tvoří plavidla Unie, která tradičně loví v těchto vodách, pokud tato plavidla nepřekračují tradičně používanou intenzitu rybolovu. Členské státy informují Komisi o omezeních zavedených podle tohoto článku. 4. Ustanovení, která budou následovat po režimu stanoveném v odstavcích 2 a 3, budou přijata do 31. prosince 2022.

Odůvodnění

Nejvzdálenější regiony jsou ve složité situaci a je třeba vzít v potaz všechny tyto regiony, aby bylo možné lépe podpořit jejich rozvoj, který je těsně spjat s dobrým stavem mořských zdrojů a mořského prostředí obecně. Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je tedy zohlednit všechny nejvzdálenější regiony EU.

Pozměňovací návrh 13

Článek 8

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Druhy technických opatření i) úprav nebo doplňkových zařízení na zlepšení selektivity nebo snížení dopadu na bentické pásmo; Druhy technických opatření i) úprav nebo doplňkových zařízení na zlepšení selektivity nebo snížení dopadu;

Odůvodnění

První část pozměňovacího návrhu se netýká českého znění. Účelem je nahradit v polštině výraz „zvýšení“ výrazem „zlepšení“, který je použit v české verzi. Článek 8 se neomezuje pouze na bentické pásmo, ale týká se také pelagického pásma a v něm používaných rybolovných zařízení.

Pozměňovací návrh 14

Článek 9

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Víceleté plány 1. Jako prioritu je potřeba stanovit víceleté plány stanovující ochranná opatření s cílem zachovat a obnovit populace ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos. 2. Víceleté plány stanoví: a) základ pro stanovení rybolovných práv pro dotčené rybí populace na základě předem stanovených referenčních bodů pro zachování; a b) opatření schopná účinně zabránit tomu, aby byly referenční body pro zachování překračovány. 3. Víceleté plány se musí pokud možno vztahovat buď na rybolov využívající jednu rybí populaci, nebo na rybolov využívající smíšené populace, s náležitým zohledněním vzájemného působení populací a lovišť. 4. Víceleté plány jsou založeny na přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a vědecky opodstatněným způsobem zohlední omezení dostupných údajů a metody hodnocení a veškeré kvantifikované zdroje nejistoty. Víceleté plány 1. Jako prioritu je potřeba stanovit víceleté plány stanovující ochranná opatření s cílem zachovat a obnovit populace ryb na úrovn, které zaručují maximální udržitelný výnos. 2. Víceleté plány stanoví: a) základ pro stanovení rybolovných práv pro dotčené rybí populace na základě předem stanovených referenčních bodů pro zachování; b) opatření účinně zabránit tomu, aby byly referenční body pro zachování překračovány . 3. Víceleté plány se musí pokud možno vztahovat buď na rybolov využívající jednu rybí populaci, nebo na rybolov využívající smíšené populace, s náležitým zohledněním vzájemného působení populací a lovišť. 4. Víceleté plány jsou založeny na přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a vědecky opodstatněným způsobem zohlední omezení dostupných údajů a metody hodnocení a veškeré kvantifikované zdroje nejistoty.

Odůvodnění

EU zřídila regionální poradní sbory v roce 2004, aby jasně ukázala regionální přístup ve společné rybářské politice. Je třeba zapojit tyto sbory lépe do rozhodování tím, že budou konzultovány ohledně víceletých plánů. Zajistí to lepší akceptaci těchto plánů u osob pracujících v tomto odvětví, a tím i jejich snadnější provádění.

Světový summit o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 uznal, že u některých druhů a populací asi nebude možné dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015, a přidal slova „tam, kde to bude možné“, aby tyto eventuality umožnil. EU by neměla jít nad rámec svých mezinárodních závazků. Víceleté plány stanovují cíle postupného snižování výmětů prostřednictvím opatření přijatých na regionální úrovni. Tato redukční opatření by měla vycházet z různých nástrojů, které by mohly navrhovat zainteresované subjekty: selektivita, časově a prostorově vymezené řízení, zavedení kvót na úlovky určitých zranitelných druhů v jistých oblastech. Tyto subjekty by v této oblasti měly mít významné postavení prostřednictvím posílených regionálních poradních sborů. Víceleté plány musí formálně zohlednit otázky týkající se chráněných mořských oblastí, jelikož v některých z nich dochází k průmyslovému rybolovu. Součástí víceletých plánů musí také být hledisko ekosystému jakožto záruka zachování rybích populací.

Je důležité upřesnit, že víceleté plány musí stanovit rovněž opatření pro obnovení dobrého stavu prostředí, jelikož jinak by mohlo dojít k jeho dalšímu zhoršení, což by snížilo přirozenou produkční kapacitu mořských ekosystémů.

Řádná správa chráněných mořských oblastí je jedním z cílů Úmluvy o biologické rozmanitosti. Je tedy přirozené, aby ji společná rybářská politika brala v potaz.

Pozměňovací návrh 15

Článek 10

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Víceleté plány stanoví úpravy míry úmrtnosti dané rybolovem vedoucí k takové míře úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová všechny populace nad úrovněmi, které do roku 2015 zaručí maximální udržitelný výnos. 2. V případech, kdy není možné určit míru úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová populace nad úrovněmi, které zaručí maximální udržitelný výnos, víceleté plány stanoví preventivní opatření, která by zajistila srovnatelný stupeň zachování příslušných populací. 1. Víceleté plány stanoví úpravy míry úmrtnosti dané rybolovem vedoucí k takové míře úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová všechny populace nad úrovněmi, které do roku 2015 zaručí maximální udržitelný výnos. 2. V případech, kdy není možné určit míru úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová populace nad úrovněmi, které zaručí maximální udržitelný výnos, víceleté plány stanoví preventivní opatření, která by zajistila srovnatelný stupeň zachování příslušných populací.

Pozměňovací návrh 16

Článek 11

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Obsah víceletých plánů Víceletý plán zahrnuje: a) oblast působnosti z hlediska populací, loviště a mořského ekosystému, na které bude víceletý plán uplatňován; b) cíle, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3; c) vyčíslitelné cíle vyjádřené: i) mírou úmrtnosti danou rybolovem, a/nebo ii) biomasou reprodukující se populace, a iii) stabilitou odlovů; d) jasné časové rámce pro dosažení vyčíslitelných cílů; e) technická opatření, včetně opatření týkajících se odstranění nežádoucích úlovků; f) vyčíslitelné ukazatele pro pravidelné monitorování a hodnocení pokroku souvisejícího s dosažením cílů víceletého plánu; g) konkrétní opatření a cíle pro sladkovodní část životního cyklu anadromních a katadromních druhů; h) minimalizaci dopadů rybolovu na ekosystém; i) ochranu a kritéria, která tuto ochranu aktivují; j) jakákoli jiná opatření vhodná pro dosažení cílů víceletých plánů. Obsah víceletých plánů Víceletý plán zahrnuje: a) oblast působnosti z hlediska populací, loviště a mořského ekosystému, na které bude víceletý plán uplatňován; b) cíle, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3; c) vyčíslitelné cíle vyjádřené: i) mírou úmrtnosti danou rybolovem, a/nebo ii) biomasou reprodukující se populace, a iii) stabilitou odlovů; d) jasné časové rámce pro dosažení vyčíslitelných cílů; e) technická opatření, včetně opatření týkajících se odstranění nežádoucích úlovků; f) vyčíslitelné ukazatele pro pravidelné monitorování a hodnocení pokroku souvisejícího s dosažením cílů víceletého plánu; g) konkrétní opatření a cíle pro sladkovodní část životního cyklu anadromních a katadromních druhů; ) minimalizaci dopadů rybolovu na ekosystém; ) ochranu a kritéria, která tuto ochranu aktivují; ) jakákoli jiná opatření vhodná pro dosažení cílů víceletých plánů

Odůvodnění

Pro zajištění biologické rozmanitosti a udržitelného rybolovu je zapotřebí opatření zaměřených na migrující populace ryb. SRP EU by měla odlišně přistupovat k anadromním populacím ryb, které migrují proti proudu řek za účelem tření. SRP by měla rozlišovat mezi zásadami pro zachování populací anadromních ryb a zásadami pro zachování ostatních populací ryb. Zásady, na nichž je založena regulace odlovu migrujících populací ryb, by měly být prováděny v souladu s článkem 66 (část V) Úmluvy OSN o mořském právu, který upravuje řízení anadromních populací ryb odděleně od řízení ostatních populací ryb.

Řízení biologických zdrojů je dynamický proces a často je nutné přijímat rychlá rozhodnutí, což je vzhledem k velmi byrokratickému a pomalému procesu spolurozhodování nesmírně těžké. Dokládají to dosavadní zkušenosti z oblasti Baltského a Severního moře. Víceleté plány obsahují ustanovení o vyhodnocení jejich fungování po 3 až 5 letech. Nebyl však formálně vypracován mechanismus rychlé reakce v nepředvídaných situacích vyžadujících rychlý zásah. Je třeba ponechat na členských státech, aby stanovily, v jakých případech a jakým způsobem se má v takovýchto situacích postupovat.

Pozměňovací návrh 17

Článek 15

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Povinnost vykládky všech úlovků 1. Všechny úlovky následujících populací ryb, na které se vztahuje omezení odlovu, ulovené během rybolovných činností ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie musí být vyloveny a uchovávány na palubě rybářských plavidel a zaznamenány a vyloženy, s výjimkou případů, kdy se používají jako živá návnada, v souladu s následujícím časovým rámcem: a) nejpozději od 1. ledna 2014: — makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný, treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice evropská, sardinka, huňáček severní; — tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák křídlatý, tuňák velkooký, ostatní plachetníkovití; b) nejpozději od 1. ledna 2015: treska obecná, štikozubec obecný, jazyk obecný; c) nejpozději od 1. ledna 2016: treska jednoskvrnná, treska bezvousá, pakambala průsvitná, ďas mořský, platýs evropský, mník mořský, treska tmavá, treska sajda, platýs červený, pakambala velká, pakambala východoatlantská, mník modrý, tkaničnice tmavá, hlavoun tuponosý, červenice obecná, platýs černý, mníkovec bělolemý, okouník a středomořské populace žijící při dně. 2. Pro populace ryb stanovené v odstavci 1 jsou stanoveny minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství. Prodej úlovků těchto populací ryb o velikosti menší, než je referenční velikost pro zachování, bude omezen pouze ke zpracování na rybí moučku nebo krmiva pro domácí zvířata. 3. Obchodní podmínky týkající se úlovků ryb přesahujících stanovená rybolovná práva se stanoví v souladu s článkem 27 [nařízení o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury]. 4. Členské státy zajistí, aby byla rybářská plavidla Unie plující pod jejich vlajkou vybavena tak, aby zajistila úplnou dokumentaci všech rybolovných a zpracovatelských činností za účelem sledování plnění povinnosti vykládky všech úlovků. 5. Odstavec 1 se nedotýká mezinárodních závazků. 6. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 s cílem vymezit opatření stanovená odstavcem 1 za účelem souladu s mezinárodními závazky Unie. 1. následujících ryb, na které se vztahuje omezení odlovu, ulovené během rybolovných činností ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie: a) nejpozději od 1. ledna 2014: — makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný, treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice evropská, sardinka, huňáček severní; — tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák křídlatý, tuňák velkooký, ostatní plachetníkovití; b) nejpozději od 1. ledna 2015: treska obecná, štikozubec obecný, jazyk obecný; c) nejpozději od 1. ledna 2016: treska jednoskvrnná, treska bezvousá, pakambala průsvitná, ďas mořský, platýs evropský, mník mořský, treska tmavá, treska sajda, platýs červený, pakambala velká, pakambala východoatlantská, mník modrý, tkaničnice tmavá, hlavoun tuponosý, červenice obecná, platýs černý, mníkovec bělolemý, okouník a středomořské populace žijící při dně. 2. Pro populace ryb stanovené v odstavci 1 jsou stanoveny minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství. Prodej úlovků těchto populací ryb o velikosti menší, než je referenční velikost pro zachování, bude omezen pouze ke zpracování na rybí moučku nebo krmiva pro domácí zvířata. 3. Obchodní podmínky týkající se úlovků ryb přesahujících stanovená rybolovná práva se stanoví v souladu s článkem 27 [nařízení o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury]. 4. Členské státy zajistí, aby byla rybářská plavidla Unie plující pod jejich vlajkou vybavena tak, aby zajistila úplnou dokumentaci všech rybolovných a zpracovatelských činností za účelem sledování plnění . 5. Odstavec 1 se nedotýká mezinárodních závazků. 6. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 s cílem vymezit opatření stanovená odstavcem 1 za účelem souladu s mezinárodními závazky Unie.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh hovoří o zavedení víceletých plánů snížení výmětů. Takový požadavek se ovšem v projednávaných dokumentech nevyskytuje. EK navrhuje rozhodnutí o povinnosti vykládky všech vylovených ryb lovených ke komerčním účelům s platností od stanoveného data. Opatření zaměřená na výkon tohoto rozhodnutí by měly vypracovávat podle situace buď regionální poradní sbory, nebo členské státy. Není tudíž zřejmě vhodné hovořit o víceletých plánech, neboť tyto plány by měly mít mnohem dlouhodobější charakter.

Vhazování ryb zpět do moře je běžnou praktikou z řady různých důvodů. Množství nežádoucích úlovků lze snížit vyvinutím rybolovných postupů a využitím technických řešení pro zvýšení selektivnosti zařízení. Pasáž doplněná v tomto pozměňovacím návrhu je obsažena v politických doporučeních vyjadřujících postoj VR na začátku stanoviska, proto by měla být uvedena rovněž v pozměňovacích návrzích.

Pozměňovací návrh 18

Článek 16

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Rybolovná práva 1. Rybolovná práva přidělená členským státům zajistí každému členskému státu relativní stabilitu rybolovu pro každou populaci ryb nebo loviště. Při rozdělování nových rybolovných práv budou zohledněny zájmy každého členského státu. 2. Rybolovná práva na vedlejší úlovky mohou být vyhrazena v rámci celkových rybolovných práv. 3. Rybolovná práva musí být v souladu s vyčíslitelnými cíli, časovými rámci a rozpětími stanovenými v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 písm. b), c) a h). 4. Členské státy si mohou poté, co informují Komisi, vzájemně vyměnit všechna rybolovná práva, která jim byla přidělena, nebo jejich část. Rybolovná práva 1. Rybolovná práva přidělená členským státům zajistí každému členskému státu relativní stabilitu rybolovu pro každou populaci ryb nebo loviště. Při rozdělování nových rybolovných práv budou zohledněny zájmy každého členského státu. 2. Rybolovná práva na vedlejší úlovky mohou být vyhrazena v rámci celkových rybolovných práv. 3. Rybolovná práva musí být v souladu s vyčíslitelnými cíli, časovými rámci a rozpětími stanovenými v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 písm. b), c) a h). 4. Členské státy si mohou poté, co informují Komisi, vzájemně vyměnit všechna rybolovná práva, která jim byla přidělena, nebo jejich část.

Odůvodnění

Přidání tohoto nového odstavce je důsledkem platného nařízení o SRP. Rozdělování rybolovných práv by mělo zůstat na rozhodnutí členských států, jelikož jde o nejvýznamnější dostupný nástroj pro ovlivňování struktury a fungování odvětví rybolovu. Jde o preference, o nichž by se mělo rozhodovat na úrovni jednotlivých členských států podle jejich socioekonomických priorit.

Pozměňovací návrh 19

Článek 17

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Opatření pro zachování zdrojů přijatá v souladu s víceletými plány 1. Členské státy mohou být ve víceletém plánu stanoveném podle článků 9, 10 a 11 zmocněny v souladu s uvedeným plánem přijímat opatření, která stanoví opatření pro zachování zdrojů pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace ve vodách Unie, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva. 2. Členské státy zajistí, aby opatření pro zachování zdrojů přijatá podle odstavce 1: a) byla v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3; b) byla v souladu s oblastí působnosti a cíli víceletých plánů; c) účinně splňovala cíle a vyčíslitelné cíle stanovené ve víceletém plánu; a d) nebyla méně přísná než opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie. Opatření pro zachování zdrojů přijatá v souladu s víceletými plány . Členské státy mohou být ve víceletém plánu stanoveném podle článků 9, 10 a 11 zmocněny v souladu s uvedeným plánem přijímat opatření, která stanoví opatření pro zachování zdrojů pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace ve vodách Unie, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva. . Členské státy zajistí, aby opatření pro zachování zdrojů přijatá podle odstavce : a) byla v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3; b) byla v souladu s oblastí působnosti a cíli víceletých plánů; c) účinně splňovala cíle a vyčíslitelné cíle stanovené ve víceletém plánu; a d) nebyla méně přísná než opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.

Odůvodnění

EU zřídila regionální poradní sbory v roce 2004, aby jasně ukázala regionální přístup ve společné rybářské politice. Je třeba zapojit tyto sbory lépe do rozhodování tím, že budou konzultovány ohledně víceletých plánů. Zajistí to lepší akceptaci těchto plánů u osob pracujících v tomto odvětví a tím i jejich snadnější provádění.

Pozměňovací návrh 20

Článek 21

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Technická opatření Členské státy mohou být v rámci technických opatření stanovených podle článku 14 zmocněny v souladu s uvedeným rámcem přijímat opatření, která stanoví technická opatření pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace v jejich vodách, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva. Členské státy zajistí, aby tato technická opatření: a) byla v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3; b) byla v souladu s cíli stanovenými v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; c) účinně splňovala cíle stanovené v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; a d) nebyla méně přísná než opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie. Technická opatření Členské státy mohou být v rámci technických opatření stanovených podle článku 14 zmocněny v souladu s uvedeným rámcem přijímat opatření, která stanoví technická opatření pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace v jejich vodách, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva. Členské státy zajistí, aby tato technická opatření: a) byla v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3; b) byla v souladu s cíli stanovenými v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; c) účinně splňovala cíle stanovené v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; a d) nebyla méně přísná než opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.

Odůvodnění

EU zřídila regionální poradní sbory v roce 2004, aby jasně ukázala regionální přístup ve společné rybářské politice. Je třeba zapojit tyto sbory lépe do rozhodování tím, že budou konzultovány ohledně technických opatření. Zajistí to lepší akceptaci těchto opatření u osob pracujících v tomto odvětví a tím i jejich snadnější provádění.

Pozměňovací návrh 21

Čl. 27 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Nejpozději 31. prosince 2013 každý členský stát stanoví systém převoditelných koncesí k rybolovu pro a) všechna rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo více; a b) všechna rybářská plavidla o celkové délce menší než 12 metrů lovící vlečným zařízením. 1. aždý členský stát stanov systém převoditelných koncesí k rybolovu pro a) všechna rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo více; a b) všechna rybářská plavidla o celkové délce menší než 12 metrů lovící .

Odůvodnění

Zavedení převoditelných koncesí k rybolovu by se mělo podporovat, ale mělo by být v rámci pravomocí jednotlivých členských států a v jejich lhůtách. Tyto převoditelné koncese by se týkaly regulovaných populací a i jinde se uznává, že velikost plavidla není pro míru využívání těchto populací relevantní.

Pozměňovací návrh 22

Čl. 27 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členské státy mohou rozšířit systém převoditelných koncesí k rybolovu na rybářská plavidla o celkové délce menší než 12 metrů používající jiné druhy zařízení než vlečné zařízení a uvědomí o tom Komisi. Členské státy mohou rozšířit systém převoditelných koncesí k rybolovu na rybářská plavidla o celkové délce menší než 12 metrů používající jiné druhy zařízení než vlečné zařízení a uvědomí o tom Komisi.

Odůvodnění

Netýká se českého znění.

Pozměňovací návrh 23

Čl. 28 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Přidělování převoditelných koncesí k rybolovu 1. Převoditelná koncese k rybolovu stanovuje nárok na využití jednotlivých rybolovných práv přidělených v souladu s čl. 29 odst. 1. Přidělování převoditelných koncesí k rybolovu 1. řevoditelná koncese k rybolovu nárok na využití jednotlivých rybolovných práv přidělených v souladu s čl. 29 odst. 1.

Odůvodnění

Přijetí systému převoditelných koncesí k rybolovu by pro členské státy mělo být volitelnou možností. Pokud toto bude odsouhlaseno, bude vhodné upravit znění tak, aby z nich vyplývalo, že rámec pro řízení systému převoditelných koncesí k rybolovu lze uplatnit pouze tehdy, pokud si danou možnost zvolí.

Pozměňovací návrh 24

Čl. 28 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Každý členský stát přidělí na základě transparentních kritérií převoditelné koncese k rybolovu pro každou populaci nebo skupinu populací, pro kterou jsou přidělena rybolovná práva v souladu s článkem 16, vyjma rybolovných práv získaných v rámci dohod o udržitelném rybolovu. přidělí na základě transparentních kritérií převoditelné koncese k rybolovu pro každou populaci nebo skupinu populací, pro kterou jsou přidělena rybolovná práva v souladu s článkem 16, vyjma rybolovných práv získaných v rámci dohod o udržitelném rybolovu.

Pozměňovací návrh 25

Čl. 28 odst. 5

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Přidělování převoditelných koncesí k rybolovu 5. Členské státy mohou omezit dobu platnosti převoditelných koncesí k rybolovu na dobu nejméně 15 let za účelem přerozdělení těchto koncesí. Pokud členské státy neomezí dobu platnosti převoditelných koncesí k rybolovu, mohou tyto koncese zrušit s výpovědí nejméně 15 let. Přidělování převoditelných koncesí k rybolovu 5. Členské státy mohou dobu platnosti převoditelných koncesí k rybolovu .

Odůvodnění

Bylo by vhodné, aby způsoby převodu koncesí k rybolovu zůstaly v pravomoci jednotlivých členských států. Lotyšsko i řada dalších členských států Evropské unie již má právní předpisy, které regulují koncese k rybolovu, a tento systém účinně funguje. Zavádění nového systému by s sebou neslo vyšší administrativní zátěž, vyžadovalo by dodatečné finanční prostředky a nutně by nezaručovalo, že bude nový mechanismus fungovat lépe než současný.

Pozměňovací návrh 26

Čl. 28 odst. 6

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 6. Členské státy mohou zrušit převoditelné koncese k rybolovu s kratší výpovědí v případě zjištěného závažného protiprávního jednání, kterého se dopustil držitel koncesí. Toto zrušení musí být provedeno takovým způsobem, aby se plně projevilo z hlediska společné rybářské politiky, zásady proporcionality a v případě potřeby mělo okamžitý účinek. 6. Členské státy mohou zrušit převoditelné koncese k rybolovu s kratší výpovědí v případě zjištěného závažného , kterého se dopustil držitel koncesí. Toto zrušení musí být provedeno takovým způsobem, aby se plně projevilo z hlediska společné rybářské politiky, zásady proporcionality a v případě potřeby mělo okamžitý účinek.

Pozměňovací návrh 27

Čl. 28 odst. 7

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 7. Odchylně od odstavců 5 a 6 mohou členské státy zrušit převoditelné koncese k rybolovu, které nebyly využívány na rybářském plavidle po dobu tří po sobě následujících let. 7. Odchylně od odstavců 5 a 6 mohou členské státy zrušit převoditelné koncese k rybolovu, které nebyly využívány na rybářském plavidle po dobu po sobě následujících let.

Odůvodnění

Navrhovaná doba tří let je příliš dlouhá a je již předmětem spekulací, bylo by ovšem vhodné mít určitou flexibilitu, pokud jde o tuto dobu, aby nedošlo k ohrožení existence podniků v mimořádné situaci.

Pozměňovací návrh 28

Čl. 28 odst. 8

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Vložit nový odstavec 8.

Pozměňovací návrh 29

Článek 29

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Přidělování jednotlivých rybolovných práv 1. Členské státy přidělí jednotlivá rybolovná práva držitelům převoditelných koncesí k rybolovu uvedených v článku 28 na základě rybolovných práv přidělených členským státům nebo stanovených v plánech řízení přijatých členskými státy v souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 1967/2006. 2. Členské státy stanoví rybolovná práva, která mohou být na základě nejlepšího dostupného vědeckého poradenství přidělena rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou, pro druhy, pro které Rada nestanovila rybolovná práva. 3. Rybářská plavidla provádějí rybolovnou činnost pouze tehdy, pokud mají dostatek jednotlivých rybolovných práv, která by pokryla všechny jejich případné úlovky. 4. Členské státy mohou vyhradit až 5 % rybolovných práv. Musí stanovit cíle a transparentní kritéria pro rozdělení takto vyhrazených rybolovných práv. Tato rybolovná práva mohou být přidělena pouze způsobilým držitelům převoditelných koncesí k rybolovu, jak je stanoveno v čl. 28 odst. 4. 5. Při přidělování převoditelných koncesí k rybolovu v souladu s článkem 28 a při přidělování rybolovných práv v souladu s odstavcem 1 tohoto článku může členský stát v rámci rybolovných práv, která byla tomuto členskému státu přiznána, poskytnout pobídky pro rybářská plavidla používající selektivní lovná zařízení, která odstraňují nežádoucí vedlejší úlovky. 6. Členské státy mohou stanovit poplatky za využívání jednotlivých rybolovných práv, které přispějí na náklady spojené s řízením rybolovu. Přidělování jednotlivých rybolovných práv . Při přidělování převoditelných koncesí k rybolovu v souladu s článkem 28 a při přidělování rybolovných práv v souladu s odstavcem 1 tohoto článku může členský stát v rámci rybolovných práv, která byla tomuto členskému státu přiznána, poskytnout pobídky pro rybářská plavidla používající selektivní lovná zařízení, která odstraňují nežádoucí vedlejší úlovky. . Členské státy mohou stanovit poplatky za využívání jednotlivých rybolovných práv, které přispějí na náklady spojené s řízením rybolovu.

Odůvodnění

Přidělování rybolovných práv by mělo zůstat na rozhodnutí členských států.

Pozměňovací návrh 30

Článek 31

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Převod převoditelných koncesí k rybolovu 1. V rámci členského státu lze převoditelné koncese k rybolovu plně nebo částečně převádět mezi způsobilými držiteli těchto koncesí. 2. Členský stát může povolit převod převoditelných rybolovných koncesí do jiných členských států a z těchto států. 3. Členské státy mohou regulovat převod převoditelných koncesí k rybolovu tím, že stanoví podmínky pro jejich převod na základě transparentních a objektivních kritérií. Převod převoditelných koncesí k rybolovu 1. rámci členského státu plně nebo částečně převádět mezi způsobilými držiteli. 2. Členské státy mohou regulovat převod převoditelných koncesí k rybolovu tím, že stanoví podmínky pro jejich převod na základě transparentních a objektivních kritérií.

Odůvodnění

Systém převoditelných koncesí k rybolovu by pro členské státy měl být volitelnou možností. Rámec pro řízení systému převoditelných koncesí k rybolovu lze uplatnit pouze tehdy, pokud si danou možnost zvolí.

Převoditelné koncese k rybolovu mohou být převedeny v rámci jednoho členského státu, ale z důvodu zachování relativní stability rybolovu uvedené v čl. 16 odst. 1. Nezdá se být proveditelné povolit převod těchto koncesí do jiných států, neboť by tím byla narušena obecná a nezpochybněná zásada relativní stability.

Pozměňovací návrh 31

Čl. 32 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Pronájem jednotlivých rybolovných práv 1. V rámci členského státu lze jednotlivá rybolovná práva částečně nebo plně pronajímat. 2. Členský stát může povolit pronájem jednotlivých rybolovných práv do jiných členských států a z těchto států. Pronájem jednotlivých rybolovných práv 1. V rámci členského státu lze jednotlivá rybolovná práva částečně nebo plně pronajímat.

Odůvodnění

Převoditelné koncese k rybolovu mohou být pronajímány v rámci jednoho členského státu, ale z důvodu zachování relativní stability rybolovu uvedené v čl. 16 odst. 1. Nezdá se být proveditelné povolit pronájem těchto koncesí do jiných států, neboť by tím byla narušena obecná a nezpochybněná zásada relativní stability.

Pozměňovací návrh 32

Článek 35

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Na loďstvo každého členského státu se vztahují stropy rybolovné kapacity stanovené v příloze II. 2. Členské státy mohou požádat Komisi o vyloučení rybářských plavidel, na která se vztahuje systém převoditelných koncesí k rybolovu stanovený v souladu s článkem 27, ze stropů rybolovné kapacity stanovených v souladu s odstavcem 1. V tomto případě budou stropy rybolovné kapacity přepočítány, tak aby byla zohledněna rybářská plavidla, na která se nevztahuje systém převoditelných rybolovných koncesí. 3. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají přepočítání stropů rybolovné kapacity uvedených v odstavcích 1 a 2. 1. Na loďstvo každého členského státu se vztahují stropy rybolovné kapacity stanovené v příloze II. 2. Členské státy mohou požádat Komisi o vyloučení rybářských plavidel, na která se vztahuje systém převoditelných koncesí k rybolovu stanovený v souladu s článkem 27, ze stropů rybolovné kapacity stanovených v souladu s odstavcem 1. V tomto případě budou stropy rybolovné kapacity přepočítány, tak aby byla zohledněna rybářská plavidla, na která se nevztahuje systém převoditelných rybolovných koncesí. 3. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají přepočítání stropů rybolovné kapacity uvedených v odstavcích 1 a 2.

Odůvodnění

Loďstvo z nejvzdálenějších regionů je složeno převážně z malých plavidel, která se věnují především pobřežnímu rybolovu, v drobných objemech a s nejistými výnosy. Nově navrhované referenční úrovně stanovené na základě stavu loďstva dne 31. prosince 2012 zásadně ohrozí životaschopnost rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech.

Pozměňovací návrh 33

Článek 53

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Úkoly poradních sborů 1. Poradní sbory mohou: a) předkládat Komisi nebo dotčeným členským státům doporučení a návrhy ohledně otázek týkajících se řízení rybolovu a akvakultury; b) informovat Komisi a členské státy o problémech týkajících se řízení rybolovu a akvakultury v jejich oblasti působnosti; c) v úzké spolupráci s vědci přispívat ke shromažďování, předávání a analýze údajů potřebných pro vypracování opatření pro zachování zdrojů. 2. Komise a případně dotčené členské státy odpovědí v přiměřené době na každé doporučení, návrh nebo informace, které obdrží podle odstavce 1. Úkoly poradních sborů 1. Poradní sbory: a) předkláda Komisi nebo dotčeným členským státům doporučení a návrhy ohledně otázek týkajících se řízení rybolovu a akvakultury; ) inform Komisi a členské státy o problémech týkajících se řízení rybolovu a akvakultury v jejich oblasti působnosti; ) v úzké spolupráci s vědci přispíva ke shromažďování, předávání a analýze údajů potřebných pro vypracování opatření pro zachování zdrojů. 2. Komise a případně dotčené členské státy odpovědí v přiměřené době na každé doporučení, návrh nebo informace, které obdrží podle odstavce 1.

Odůvodnění

Je třeba podpořit zavedení decentralizovaného řízení, které by mělo být uplatňováno při sestavování pravidel společné rybářské politiky, a to posílením regionální úrovně jak ve fázi přípravy norem, tak především ve fázi provádění. V tomto decentralizovaném řízení by měly hrát ústřední úlohu regionální poradní sbory (posílená pravomoc předkládat návrhy, větší zohledňování jejich stanovisek), což předpokládá rovněž intenzivnější zapojení států a různých zainteresovaných stran do jejich činnosti. Regionální poradní sbory tak budou mít větší legitimitu a budou představovat vhodný rámec pro diskusi založenou na přístupu podle lovišť a budou moci zajistit vědecké sledování zaměřené na problémy daného regionu. Budou muset dostávat finanční podporu stanovenou v nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu a jejich složení bude rozšířeno o zástupce příslušných členských států a vědeckých institucí. V rámci tohoto nového uspořádání by byla stanoviska regionálního poradního sboru rozšířeného o zástupce členských států a všech zainteresovaných stran přijímána cestou konsensu. Komise by pak zákonodárci předložila nový návrh, v němž by byla zohledněna vyjádřená stanoviska. Regionální poradní sbory budou případně rovněž moci předkládat Komisi návrhy nařízení.

Pozměňovací návrh 34

Článek 54

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Složení, fungování a financování poradních sborů 1. Poradní sbory jsou složeny z organizací zastupujících hospodářské subjekty působící v odvětví rybolovu a ostatní zájmové skupiny dotčené společnou rybářskou politikou. 2. Každý poradní sbor se skládá z valné hromady a výkonného výboru a přijímá opatření potřebná pro jeho organizaci a pro zajištění transparentnosti a dodržování všech vyjádřených stanovisek. 3. Poradní sbory se mohou ucházet o finanční pomoc Unie jakožto subjekty, které sledují cíl obecného evropského zájmu. 4. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají složení a fungování poradních sborů. Složení, fungování a financování poradních sborů 1. Poradní sbory jsou složeny z organizací zastupujících hospodářské subjekty působící v odvětví rybolovu a ostatní zájmové skupiny dotčené společnou rybářskou politikou. 2. Každý poradní sbor se skládá z valné hromady a výkonného výboru a přijímá opatření potřebná pro jeho organizaci a pro zajištění transparentnosti a dodržování všech vyjádřených stanovisek. 3. Poradní sbory se mohou ucházet o finanční pomoc Unie jakožto subjekty, které sledují cíl obecného evropského zájmu. 4. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají složení a fungování poradních sborů.

Odůvodnění

Aby byla zaručena větší efektivita a legitimita regionálních poradních sborů, budou tyto sbory muset být rozšířeny o zástupce příslušných členských států a vědeckých institucí, což umožní vést plodnější a prospěšnější diskusi zaměřenou na regionální problémy jednotlivých lovišť.

COM(2011) 416 final

Pozměňovací návrh 35

Článek 8

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR a) co nejlepší využití nežádoucích úlovků komerčních populací prostřednictvím: — odprodeje vyložených produktů, které nevyhovují minimálním velikostem při uvádění na trh podle čl. 39 odst. 2 písm. a), pro jiná užití než k lidské spotřebě, — uvádění vyložených produktů, které vyhovují minimálním velikostem při uvádění na trh podle čl. 39 odst. 2 písm. a), na trh, — bezplatného rozdělení vyložených produktů pro dobročinné nebo charitativní účely; a) co nejlepší využití nežádoucích úlovků komerčních populací prostřednictvím: — odprodeje vyložených produktů, které nevyhovují minimálním velikostem při uvádění na trh podle čl. 39 odst. 2 písm. a), pro jiná užití než k lidské spotřebě, — uvádění vyložených produktů, které vyhovují minimálním velikostem při uvádění na trh podle čl. 39 odst. 2 písm. a), na trh, — bezplatného vyložených produktů pro dobročinné nebo charitativní účely;

Odůvodnění

Je zásadní rozdíl mezi bezplatným rozdělením (náklady nese organizace producentů) a bezplatným poskytnutím (v tomto případě může náklady nést buď organizace producentů, nebo odběratel).

V Bruselu dne 4. května 2012. předsedkyně Výboru regionů Mercedes BRESSO

(1) Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.

(2) Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1.