CS Úřední věstník Evropské unie C 44/123

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI) Evropské unie: úloha organizované občanské společnosti a sociálních partnerů

2011/C 44/20

Zpravodaj: pan Giuseppe IULIANO

Evropský hospodářský a sociální výbor se na plenárním zasedání dne 16. července 2009, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI) Evropské unie: úloha organizované občanské společnosti a sociálních partnerů.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. června 2010.

Na 464. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 14. a 15. července 2010 (jednání dne 15. července 2010), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 123 hlasy pro, aniž by někdo hlasoval proti nebo se zdržel hlasování.

1. Závěry a doporučení

Důstojná práce v politikách spolupráce EU a posílení podpory sociálních partnerů

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) celkově kladně hodnotí nový nástroj DCI, jehož význam pro podporu politiky EU v rozvojové spolupráci ve světě je nesporný. Na základě tohoto východiska EHSV doporučuje institucionální posílení politik spolupráce v rámci nové Lisabonské smlouvy za podpory ústřední úlohy a primární odpovědnosti Komise v plánování politik a strategií rozvojové spolupráce a znovu vyslovuje podporu úloze Evropského parlamentu v posílení procedury demokratické a rozpočtové kontroly.

1.2 EHSV připomíná nutnost povzbuzovat rostoucí měrou praktické uplatňování záměrů, jež vytyčuje koncept důstojné práce. EHSV proto žádá instituce EU, zvláště Komisi a Radu, o konkrétní podporu uplatnění důstojné práce v politikách rozvojové spolupráce, jmenovitě o zavedení důstojné práce do akčního plánu dosažení rozvojových cílů tisíciletí.

1.3 Sociální partneři (organizace zaměstnanců a zaměstnavatelů) jakožto hlavní představitelé sociálního dialogu, základního prvku konceptu důstojné práce, tedy musí být v této souvislosti považováni za nejdůležitější aktéry a partnery Evropské unie. Sociální partneři musí být plně zapojeni do politického dialogu a musí se jim dostat přímé podpory.

1.4 EHSV zdůrazňuje význam soukromého sektoru v rozvoji. V této souvislosti připomíná koncept sociální odpovědnosti podniků, jenž se zakládá na respektování základních norem v oblasti práce a ochrany životního prostředí a umožňuje větší transparentnost závazků v sociální a environmentální oblasti, což vede k vyrovnanějšímu rozvoji v zemích, kde tyto podniky působí.

1.5 EHSV doporučuje zaměřit plánování více na zapojení sociálních partnerů také v postupech přidělování veřejných zakázek v oblasti služeb spjatých s podporou hospodářských a sociálních práv.

Úloha a zastoupení občanské společnosti a sociálních partnerů v nástroji rozvojové spolupráce (DCI)

1.6 EHSV obecně zdůrazňuje klíčovou úlohu organizací organizované občanské společnosti v podpoře demokratického rozvoje národů a států, jež získávají pomoc, a to zcela autonomně a nezávisle na politické orientaci vlád. Z toho důvodu požaduje EHSV zvýšení zdrojů určených na podporu občanské společnosti a sociálních partnerů v tematických programech DCI a vyzývá také k posílení doplňkovosti těchto programů a zeměpisných programů téhož nástroje, zvláště v případě podpory rozpočtu.

1.7 Tyto nástroje podpory občanské společnosti v rámci DCI musejí být posíleny, aby mohla vykonávat svou úlohu na všech úrovních: při definování politických priorit, při jejich monitorování a při provádění rozvojových iniciativ. EHSV tudíž navrhuje posoudit a vypracovat způsoby konzultování a fungování programů Komise, jež by odpovídaly charakteristikám a potřebám zúčastněných aktérů (Actor Based Approach).

1.8 V tomto smyslu EHSV považuje za nutné uznání mezinárodní dimenze občanské společnosti na politické i operační úrovni. Tato dimenze je nejsilněji vyjádřena v organizacích majících členskou základnu na světovém Severu i Jihu, například jsou to sociální partneři, družstevní hnutí atd. Tyto organizace reprezentují globální subjekty a měly by být formálně konzultovány v procesu plánování politických priorit spolupráce Evropské unie trvalým způsobem. V této souvislosti by EHSV mohl nabídnout své služby instituce zajišťující zapojení organizací občanské společnosti do rozhodovacího procesu Evropské unie v oblasti rozvojové spolupráce.

1.9 EHSV zdůrazňuje význam posílení aktérů občanské společnosti ve třetích zemích, mimo jiné formou přímé podpory regionálních sítí občanské společnosti na Jihu. EHSV proto navrhuje zahrnutí zdrojů pro podporu koordinačních činností a budování kapacit v sítích světového Jihu, společně s již existujícími zdroji pro sítě na Severu, do cíle 3 programu „Nestátní subjekty“ DCI tak, aby se zajistila koherence politik a činností na globální úrovni.

Zvýšení účinnosti DCI

1.10 EHSV vítá zjištění Účetního dvora EU a doporučuje podporu dlouhodobějších programů, tak zvaných „rámcových dohod“, jež se většinou zaměřují na strategické cíle, pro organizace občanské společnosti.

1.11 EHSV také navrhuje možnost rozšíření kritérií pro využívání kaskádových grantů (sub-granting), funkčního a komplementárního s programy založenými na rámcových dohodách a zaměřenými na zlepšení účinnosti řízení disponibilních zdrojů.

1.12 EHSV zdůrazňuje nutnost posílení udržitelnosti rozvojových projektů a navrhuje: — zahrnutí budování kapacit do organizační oblasti v organizacích Jihu do všech rozvojových projektů jako průřezové složky; — umožnění podpory předběžných studií proveditelnosti těchto projektů.

1.13 EHSV považuje za nezbytné posílit fáze výběru, monitorování a vyhodnocení činností spolupráce, aby se zlepšila jejich účinnost. Zejména zdůrazňuje, že je nezbytné: — navázat přímější vztah a strategický dialog mezi Evropskou komisí a žadatelskými organizacemi, jak na úrovni ústřední, tak periferní, — podněcovat (strategickými i finančními způsoby) vyšší přímý podíl aktérů zodpovědných za programy Komise při uskutečňování akcí na centrální i periferní úrovni, — určit v delegacích EU zodpovědnou osobu pověřenou vztahy s občanskou společností.

2. Nástroje a programy Evropské unie pro vnější pomoc

2.1 V souvislosti s finančním výhledem EU na období 2007–2013 začal dlouhý proces reorganizace finančních programů vnější pomoci Unie. Nový rámec nyní obsahuje zeměpisné nástroje (nástroj předvstupní pomoci NPP, který zahrnuje i kandidátské a potenciální kandidátské země, evropský nástroj sousedství a partnerství ENPI pro kavkazské země, střední Evropu a Středomoří, nástroj pro rozvojovou spolupráci DCI, nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi ICI) a tematické nástroje (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva EIDHR (1), nástroj stability SI a nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti INSC pro zvýšení bezpečnosti jaderných reaktorů ve světovém měřítku). Tematické nástroje ke svému provádění nevyžadují souhlas orgánů třetích zemí.

2.2 V rámci tohoto rozdělení představuje DCI specifický nástroj pro rozvojovou spolupráci. (2) Ten se dále dělí na programy zeměpisné a tematické (3), jejichž zdroje se přidělují různými způsoby, jež zahrnují např. podporu rozpočtu, granty, veřejné zakázky, podporu mezinárodních organizací.

2.3 Je důležité si povšimnout, že kategorie subjektů, které jsou možnými příjemci zdrojů z DCI, byly podstatně rozšířeny, především pokud se týká grantů. Od tradiční představy, jež považovala za hlavní aktéry občanské společnosti v rozvojové spolupráci nevládní rozvojové organizace, se dospělo k členitější koncepci, jež považuje sociální partnery, zvláště odbory, za nové aktéry způsobilé k využívání tohoto nástroje. (4)

2.4 EHSV využil iniciativy a předložil toto stanovisko na základě nynějšího procesu přezkumu DCI v polovině období a také při příležitosti stávajícího procesu strukturovaného dialogu (5), aby přinesl doporučení podporující zásadní úlohu organizací občanské společnosti ve spolupráci (6) a zejména zdůraznil přispění sociálních partnerů k rozvoji.

3. Obecné připomínky

3.1 Je třeba uvést poslední vývoj spojený s celkovým rámcem Evropské unie a rozvojovou spoluprací, jak je obsažen v Lisabonské smlouvě, jež vstoupila v platnost 1. prosince 2009. Inovačním prvkem Lisabonské smlouvy z institucionálního hlediska je úřad vysokého představitele Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a založení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) (7), jež působí pod jeho řízením. Delegace EU, skutečné zastupitelské úřady, podléhají také řízení vysokého představitele a budou součástí ESVČ. Přestože Lisabonská smlouva svěřuje odpovědnost za politiku rozvojové spolupráce komisaři pro rozvoj, zůstává v pravomoci vysokého komisaře zajištění koherence a koordinace vnější činnosti Unie. Podle nedávného návrhu vypracovaného vysokou představitelkou (8) by vypracování plánovacích dokumentů významných nástrojů spolupráce (tematických i zeměpisných) spadalo do zodpovědnosti ESVČ (pod dohledem komisaře pro rozvoj). V tomto uspořádání by mohlo vyvstat nebezpečí, že by nebyla plně respektována nezávislost rozvojové politiky, a ta by se tak mohla dostat do vlivu a podřízenosti záměrům zahraniční politiky EU a členských států. EHSV proto zdůrazňuje ústřední úlohu a primární odpovědnosti Komise v plánování politik a strategií rozvojové spolupráce a znovu vyslovuje podporu úloze Evropského parlamentu v posílení procedury demokratické a rozpočtové kontroly.

3.2 EHSV celkově kladně hodnotí nový nástroj DCI, jehož význam pro podporu politiky EU v rozvojové spolupráci ve světě je nesporný. Kladně také hodnotí sjednocení různých dřívějších programů do jediného nařízení o DCI, což poskytuje plánování a řízení zdrojů větší transparentnost. EHSV kromě toho konstatuje stále rostoucí zvyšování finančních zdrojů určených pro tuto oblast, což činí z Evropské unie jednoho z největších přispěvatelů v oblasti rozvojové spolupráce ve světovém měřítku. EHSV vítá zahrnutí sociálních partnerů mezi nové partnery způsobilé pro DCI. EHSV konečně shledává, že témata zahrnutá do tohoto nástroje velmi dobře odpovídají strategickým prioritám stanoveným jeho specializovanou sekcí Vnější vztahy. (9)

3.3 EHSV má nicméně v úmyslu zdůraznit některé požadavky obecného charakteru týkající se efektivní aplikace cílů DCI a úlohy, již hraje organizovaná občanská společnost a sociální partneři v rozvojové spolupráci.

3.4 EHSV připomíná nutnost podporovat rostoucí měrou praktické uplatňování záměrů, jež vytyčuje koncept důstojné práce. Na mezinárodní úrovni je koncept důstojné práce výslovně zařazen mezi rozvojové cíle tisíciletí (MDG), které vytyčila OSN k boji proti chudobě, a tedy jako nástroj rozvojové spolupráce. Na evropské úrovni byl koncept důstojné práce formálně přijat v rozvojových politikách v roce 2006 (10) a zařazen mezi cíle DCI. Přetrvávají však obtíže v oblasti plánování a jednání o spolupráci EU s třetími zeměmi, kde má být koncept důstojné práce konkrétně uplatněn. Zdá se proto překvapivé, že sama Evropská komise v nedávném sdělení jarního balíčku k rozvoji (11) z roku 2010 nijak neodkazuje na koncept důstojné práce. EHSV proto vybízí Komisi, Radu a Parlament, aby znovu zavedly a posílily koncept důstojné práce v rozvojových politikách i praxi.

3.5 EHSV připomíná, že svoboda sdružování, kolektivního vyjednávání a sociální dialog jsou zásadními prvky uplatňování politik v zájmu důstojné práce prostřednictvím sociálních partnerů. Jak sama Evropská komise připomíná, Evropská unie má za to, že respektování sociálních práv a norem práce je určující pro spravedlivý a dlouhodobý sociální a hospodářský rozvoj, takže základními aktéry jsou sociální partneři (podniky a odbory) …. Odbory jsou v partnerských zemích často nejsilnější masové organizace a zastávají úlohu strážců dodržování mezinárodních norem práce. (12) Dále sama Rada Evropské unie v roce 2005 přebírá tento koncept v prohlášení o konsensu o rozvoji: „Velmi důležitou úlohu v oblasti podpory demokracie, sociální spravedlnosti a lidských práv zastávají zejména občanská společnost, včetně hospodářských a sociálních partnerů, jako jsou odbory …“ (13) EHSV proto zdůrazňuje, že sociální partneři by v této oblasti měli být považováni za zásadní aktéry a partnery EU. Sociální partneři musí být plně zapojeni do politického dialogu a musí se jim dostat přímé podpory.

3.6 EHSV podtrhuje význam soukromého sektoru, založeného na zásadách svobodného podnikání, pro dynamiku rozvoje, pro přínos k odpovídající integraci třetích zemí do světové ekonomiky. EHSV zdůrazňuje, že sociální odpovědnost podniků by mohla následně vést ke zvýšení zodpovědnosti soukromého sektoru za vyrovnanější podmínky rozvoje zemí, kde podniky působí. Sociální odpovědnost podniků se zakládá na respektování základních norem práce, je součástí globálních priorit ochrany životního prostředí a udržitelné produkce a posiluje sociální a environmentální hlediska v rámci činností DCI.

3.7 EHSV doporučuje zaměřit plánování více na zapojení sociálních partnerů také v postupech přidělování veřejných zakázek v oblasti služeb spjatých s podporou hospodářských a sociálních práv. EHSV konstatuje, že veřejné zakázky v oblasti služeb se často týkají témat, jako je sociální dialog, pracovní práva a sociální práva. Současná výběrová kritéria (organizační a finanční nároky na žadatelské organizace) však často představují překážku pro rovnou a vyváženou účast samotných sociálních partnerů, kteří by fakticky měli být považování za hlavní aktéry v těchto oblastech.

3.8 Upevňuje se tendence ze strany EU směřovat značnou část zdrojů na rozvojovou spolupráci formou podpory rozpočtu (14). Jakkoliv se tento způsob může řídit pozitivním záměrem, aby se podpořené země staly aktivnější a zároveň zodpovědnější za vlastní rozvojové procesy, nastává zde nebezpečí, že se omezí zásadní přínos občanské společnosti pro efektivní demokratický rozvoj národů a vlád podporovaných států. (15) Posílení nezávislosti občanské společnosti je zárukou udržitelného rozvoje a jako takové by mělo představovat prioritní cíl politik rozvojové spolupráce. EHSV tudíž zdůrazňuje nutnost zvýšení zdrojů určených k podpoře občanské společnosti (tematických programů) (16), aby bylo dosaženo dvojího účinku: skutečného monitorování podpory rozpočtu (17) a uskutečnění doplňkových akcí, které by nebyly jinak uskutečnitelné cestou výlučné spolupráce na vládní úrovni (18). To platí i pro zeměpisné programy (19), v nichž musí být podpora občanské společnosti zahrnuta v souladu s kritérii transparentnosti, odpovídajícího plánování a definování specifických cílů, za respektování a dodržování práva iniciativy.

3.9 V tomto smyslu zůstává úloha sociálních partnerů zásadní, pokud se jedná o tematické programy (kromě „nestátních subjektů“) jako „Investice do lidí“ (program pokrývající oblasti vztahující se k sociální soudržnosti, lidskému a společenskému rozvoji, genderové rovnosti a zdraví), „Migrace a azyl“ (program zaměřený na konsolidaci legálních cest pracovní migrace), „Životní prostředí a přírodní zdroje“ (program podporující akce kontrolující udržitelnost životního prostředí ze strany občanské společnosti v rozvojových zemích) nebo „Zajišťování potravin“. Zejména téma „zaměstnanost a sociální soudržnost a důstojná práce“ (20) (zahrnuté do programu „Investice do lidí“) by mělo ve větší míře odrážet úlohu sociálních partnerů a sociálního dialogu, stejně jako rozvoj základního zemědělství by měl být výslovně zahrnut mezi priority „Zajišťování potravin“ (21).

3.10 Na základě cílů DCI je zřejmé, že je nutné přijmout globální strategie pro uskutečňování rozvojové spolupráce. Totéž platí i pro organizace občanské společnosti, především je-li pro ně typická mezinárodní dimenze. Mezinárodní dimenze je nejsilněji vyjádřena v organizacích majících členskou základnu na světovém Severu i Jihu (například sociální partneři, družstevní hnutí atd. (22). Tyto organizace reprezentují globální subjekty a měly by být proto formálně konzultovány v procesu plánování politických priorit spolupráce Evropské unie ve vztahu k vládám, jimž je pomoc poskytována. V tomto ohledu EHSV připomíná konzultační a rozhodovací mechanismy, jež se v současnosti používají v OECD a v Radě Evropy. (23)

3.11 EHSV zdůrazňuje význam posílení aktérů občanské společnosti především ve třetích zemích formou přímé podpory regionálních sítí občanské společnosti na Jihu. EHSV proto navrhuje zahrnutí zdrojů pro podporu koordinačních činností a budování kapacit v sítích světového Jihu (určené ke konsolidaci jejich zastupitelské kapacity), společně s již existujícími zdroji pro sítě na Severu, do cíle 3 programu „Nestátní subjekty“ DCI. Podpora mezinárodních a regionálních sítí by napomohla posílení koherence politik a činností v oblasti rozvojové spolupráce na globální úrovni.

3.12 Z toho vyplývá, že tyto nástroje podpory občanské společnosti v rámci DCI by měly být posíleny, aby mohla vykonávat svou úlohu na všech úrovních: při definování politických priorit, při jejich monitorování a při provádění rozvojových iniciativ. EHSV tudíž navrhuje posoudit a vypracovat způsoby konzultování a fungování programů Komise, jež by odpovídaly charakteristikám zúčastněných aktérů (Actor Based Approach). Je zřejmé, že v současné chvíli existuje určitá množina aktérů spolupráce na mezinárodní úrovni, charakterizovaných vlastním oborem působnosti, cíli, strategiemi, organizačními a provozními systémy.

4. Konkrétní připomínky

4.1 Účetní dvůr EU se ve své nedávné zprávě o zapojení nestátních subjektů (24) zabýval nutností zavedení financování dlouhodobějších programů, tak zvaných „rámcových dohod“, jež se většinou zaměřují na strategické cíle, pro organizace občanské společnosti. EHSV sdílí a doporučuje tuto orientaci.

4.2 EHSV také navrhuje možnost rozšíření kritérií pro využívání kaskádových grantů (sub-granting), jež by bylo v tomto případě funkční a komplementární s programy založenými na rámcových dohodách a lépe by dosahovalo k základním organizacím. Představovalo by kromě toho účinnější systém řízení disponibilních zdrojů pro samotnou Evropskou komisi a zamezovalo by tříštění iniciativ.

4.3 EHSV zdůrazňuje nutnost posílení udržitelnosti rozvojových projektů a navrhuje: — zahrnutí budování kapacit do organizační oblasti v organizacích Jihu (tedy nikoliv omezené na kapacitu řízení projektových činností) do všech rozvojových projektů jako průřezové složky; — umožnění podpory předběžných studií proveditelnosti těchto projektů. Jak zdůrazňuje zpráva Účetního dvora, zpožďuje se obecně počátek projektových činností z důvodů nedostatečné analýzy místních potřeb. (25) Předběžné financování takových studií by přispělo k tomu, aby byl projekt akceschopný od svého počátku. (26)

4.4 EHSV považuje za nezbytné posílit fáze výběru, monitorování a vyhodnocení činností spolupráce, aby se zlepšila jejich účinnost. Zejména zdůrazňuje, že je nezbytné: — přezkoumat stávající postup výběru projektů, jenž z byrokratických důvodů velice často neumožní vybrat nejlépe vyhovující návrh. Jeví se tedy jako nutné navázat přímější vztah a strategický dialog mezi Evropskou unií a žadatelskými organizacemi, jak na úrovni ústřední, tak periferní, a přijmout participativní model činností, jež se mají podniknout, — podněcovat (strategickými i finančními způsoby) vyšší přímý podíl činitelů zodpovědných za programy Komise při uskutečňování akcí. To by umožnilo efektivní monitorování výsledků, usnadnilo vztahy mezi poskytovatelem a příjemcem pomoci a ulehčilo v konečné fázi skutečné vyhodnocení dopadů projektu, jak na úrovni ústřední, tak periferní, — určovat osobu zodpovědnou za vztahy s občanskou společností v každé delegaci Evropské unie. Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost se delegace staly skutečnými zastupitelskými úřady Unie. Kromě toho, jak je uvedeno výše, budou delegace součástí ESVČ a budou muset pracovat v užší koordinaci se zastupitelstvími jednotlivých členských států. Jeví se proto jako nezbytné, aby byly v rámci delegací institucionálně posíleny vztažné body s občanskou společností.

V Bruselu dne 15. července 2010. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Viz stanovisko EHSV Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva, REX/263, 2009.

(2) Rozpočet DCI na období 2007–2013 představuje částku 16 897 miliard EUR, viz http://www.developmentportal.eu/wcm/subsite/snv1v2/content/view/53/81/ Mezi nástroji spolupráce je třeba zmínit také Evropský rozvojový fond (ERF) pro africké, karibské a tichomořské státy, jenž však není součástí rozpočtu EU. Desátý ERF má na období 2008–2013 rozpočet ve výši 22 682 milionů EUR, viz http://europa.eu/legislation_summaries/development/overseas_countries_territories/r12102_en.htm.

(3) Zeměpisné programy: Latinská Amerika, Asie, Střední Asie, Blízký východ a Jižní Afrika. Tematické programy: Zajišťování potravin, Investice do lidí, Migrace a azyl, Nestátní subjekty a místní orgány, Životní prostředí a přírodní zdroje. Viz http://ec.europa.eu/europeaid/infopoint/publications/europeaid/153a_en.htm. Ve shodném období 2007–2013 byly zdroje pro zeměpisné a tematické programy rozděleny takto: 10,57 mld. EUR pro zeměpisné (60 %), 5,596 mld. EUR pro tematické (33 %).

(4) Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci. Úř. věst. L 379, 27.12.2006.

(5) Strukturovaný dialog o zapojení občanské společnosti a místních orgánů do rozvojové spolupráce je iniciativa, kterou zahájila Evropská komise roku 2009, aby projednala úlohu občanské společnosti a místních orgánů ve spolupráci. Přestože tento dialog není jednacím procesem, orientuje se na získání společné reflexe uvedených témat, a zapojuje kromě představitelů občanské společnosti také členské státy EU a Evropský parlament. Viz http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm.

(6) V tomto smyslu EHSV připomíná, že teprve na základě jednání fóra v Akkře v roce 2008 byly organizace občanské společnosti plně uznány jako aktéři rozvoje (independent development actors in their own right) jako jimi jsou vlády a mezinárodní organizace; viz článek 20 akčního programu z Akkry: http://siteresources.worldbank.org/ACCRAEXT/Resources/4700790-1217425866038/AAA-4-SEPTEMBER-FINAL-16h00.pdf.

(7) Personál ESVČ se bude skládat ze zaměstnanců odpovídajících oddělení generálního sekretariátu Rady a Komise a také z pracovníků národních diplomatických služeb členských států. ESVČ je služba sui generis, samostatná a nezávislá na Komisi i Radě: http://eeas.europa.eu/background/index_en.htm.

(8) Viz čl. 8 http://eeas.europa.eu/docs/eeas_draft_decision_250310_en.pdf.

(9) EHSV má výbor AKT zodpovědný za vztahy s těmito zeměmi. Viz bibliografie stanovisek EHSV k Evropskému rozvojovému nástroji (ERF).

(10) Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Podpora slušné práce pro všechny, KOM(2006) 249 v konečném znění.

(11) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Dvanáctibodový akční plán EU na podporu rozvojových cílů tisíciletí, KOM(2010) 159 v konečném znění.

(12) Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o úloze Evropské unie při podpoře lidských práv a demokratizace ve třetích zemích, KOM(2001) 252 v konečném znění.

(13) Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1, bod 18.

(14) Podpora rozpočtu předpokládá přímý převod finančních zdrojů ze strany EU do podpořeného státu přes předem stanovené finanční orgány. Podpora rozpočtu může být obecná a podporovat národní rozvojovou strategii, nebo může mít odvětvovou povahu, kdy je zaměřena na specifická témata, jako je například zdravotnictví, vzdělávání atd. Viz http://ec.europa.eu/europeaid/how/delivering-aid/budget-support/index_en.htm.

(15) Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Úloha občanské společnosti v rámci nové strategie pro západní Balkán, Úř. věst. C 80, 30.3.2004.

(16) Tematické programy na rozdíl od zeměpisných programů nevyžadují k provádění souhlas státu, jenž je příjemcem podpory.

(17) To se vztahuje na základní úlohu, které se organizace občanské společnosti mohou zhostit při monitorování a kontrole zdrojů určených na rozvojovou spolupráci, aby bylo možné potřít možné korupční jevy.

(18) EuropeAid právě dokončuje studie v tomto smyslu. Viz Engaging non state actors in new aid modalities na stránkách https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/index.php/Structured_dialogue#WG2:_T1:_New_aid_modalities_and_CSOs_and_LAs_challenges_and_opportunities.3F a Complementarity of EC financial instruments in the field of human rights and democracy, Information note, aidco.e.4 (2009)338553, 29.10.2009.

(19) Dosud se zdá, že velká část finanční podpory zeměpisných programů je šířena cestou „podpory rozpočtu“ a podpora občanské společnosti na místní úrovni tak zůstává okrajová. Je třeba připomenout, že zeměpisné programy jsou předmětem souhlasu státu, který je podporován.

(20) Připomeňme, že finanční zdroje určené na toto téma odpovídají pouze 21 % celkové finanční podpory v programu „Investice do lidí“. 2007–2013. Viz Mid-term review of Strategy Paper for Thematic Programme (2007–2013).

(21) Stanovisko EHSV, Campli, Obchod a zajišťování potravin, REX/273, 2009.

(22) Sociální partneři (organizace zaměstnanců a zaměstnavatelů) se organizují jak na úrovni evropské, tak mezinárodní. Na evropské úrovni je to Business Europe pro zaměstnavatele a Evropská konfederace odborových svazů (EKOS) pro zaměstnance, na mezinárodní úrovni Mezinárodní organizace zaměstnavatelů (IOE) a Mezinárodní odborová konfederace (ITUC-CSI). Také družstevní hnutí je organizováno na evropské i mezinárodní úrovni v Cooperatives Europe a International Co-operatives Alliance. Dále sem náleží seskupení organizací, družstev a vzájemných společností, jež tvoří „sociální ekonomiku“, jak byla definována na konferenci MOP v Johannesburgu 19.–21. října 2009 (Sociální ekonomika: odpověď Afriky na globální krizi).

(23) Viz Odborový poradní výbor (TUAC), resp. Evropské fórum mládeže.

(24) Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise, zvláštní zpráva č. 4, 2009.

(25) Tamtéž, s. 23, bod 41.

(26) Pro financování tohoto typu studií by mohl být zaveden rotační fond, jehož prostřednictvím by Komise zálohovala financování, jež by bylo následně odečteno od celkových nákladů projektu, pokud by byl vybrán.