(4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

(8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Lotyšsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

(9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč odvětvími a regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se v Lotyšsku prohloubí rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

(10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(11)Na Lotyšsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

(12)Ve svém programu stability z roku 2020 vláda plánuje, že celkové saldo se zhorší ze schodku ve výši 0,2 % HDP v roce 2019 na 9,4 % HDP v roce 2020. Za předpokladu nezměněné politiky by měl schodek veřejných financí v roce 2021 klesnout na 5,0 % a do roku 2023 pak na 2,7 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 36,9 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2022 dosáhnout maxima ve výši přibližně 53 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota v důsledku pandemie COVID-19.

(13)Lotyšsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 3,0 % HDP. Opatření zahrnují možnosti odkladu daně až na tři roky, rozšíření možnosti využít státem placené nemocenské dovolené, podporu pro konkrétní odvětví a dodatečné výdaje na zdravotnictví. Kromě toho přijalo Lotyšsko opatření na podporu likvidity prostřednictvím záruk a úvěrů ve výši 3,2 % HDP. Opatření, která Lotyšsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

(14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se saldo veřejných financí Lotyšska za předpokladu nezměněné politiky odhaduje na −7,3 % HDP v roce 2020 a na −4,5 % v roce 2021. Tyto údaje odrážejí víceméně podobný účinek stimulačních opatření jako v programu stability, ale předpokládá se, že pokles zaměstnanosti bude nižší a automatické stabilizátory na straně výdajů budou rovněž nižší. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP zůstane v letech 2020 a 2021 pod úrovní 60 % HDP.

(15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení 3% referenční hodnoty schodku HDP Lotyšskem v roce 2020. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

(16)Lotyšsko vyhlásilo dne 13. března 2020 nouzový stav a jeho platnost prodloužilo do 9. června 2020. Vláda omezila pohyb osob přes hranice Lotyšska s využitím letecké, železniční a námořní dopravy, uzavřela školy a univerzity, zakázala veškeré veřejné akce, zavedla opatření k omezení sociálních kontaktů, omezila prodej o víkendech a propagovala digitální veřejné služby. Vzhledem k lepší epidemiologické situaci lotyšské orgány vnitrostátní omezení ke dni 12. května 2020 uvolnily a dohodly se na opětovném otevření hranic s Litvou a Estonskem ke dni 15. května 2020. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 stoupne na 8,6 % a v roce 2021 se mírně zlepší na 8,3 %. Ekonomika by v roce 2020 měla poklesnout o 7 %, přičemž vzhledem ke klesající zahraniční poptávce a rostoucí nejistotě budou nejvíce postiženy oblasti investic a vývozu. Očekává se, že zaměstnanost se sníží o 2,5 %, přičemž je zohledněna skutečnost, že negativní dopad na zaměstnanost bude výrazně zmírněn státem dotovaným systémem nucené dovolené pro zaměstnance a příspěvky na mzdy v odvětvích orientovaných na vývoz. Lotyšsko v reakci na krizi vypracovalo komplexní opatření fiskální a hospodářské politiky. Orgány tuto reakci soustředily do tří směrů: 1) podpora pro pracovníky, 2) podpora pro podniky a 3) podpora pro nejvíce postižená hospodářská odvětví. Opatření v oblasti politiky zaměstnanosti, jejichž cílem je udržet zaměstnanost a posílit záchrannou sociální síť, zahrnují mimo jiné dotace na mzdy až do výše 75 % hrubé mzdy pracovníka, možnost nemocenské dovolené, je-li pracovníkovi diagnostikován COVID-19 nebo je-li v karanténě, a prodloužení dávek v nezaměstnanosti. Podpora podnikům, které čelí dočasným obtížím, má za cíl poskytnout životaschopným podnikům likviditu a rychle zvýšit dodávky životně důležitého zboží a služeb.

(17)Rozšíření COVID-19 si vyžádalo nebývalá opatření k omezení šíření a dopadů nákazy. COVID-19 zesílil strukturální nedostatky v lotyšském systému zdravotní péče, které přímo souvisejí s omezenými finančními a lidskými zdroji, jež má k dispozici, a s reformami, které postupují jen pomalu. Přístup ke kvalitní a cenově dostupné zdravotní péči a účinnost systému zdravotní péče jsou ovlivněny nízkou mírou veřejného financování. Výsledkem je velká míra subjektivně neuspokojených potřeb v oblasti zdravotní péče, vysoká finanční spoluúčast, především pokud jde o zranitelné skupiny obyvatel, a také nerovnost přístupu k péči. Dalším významným důvodem neuspokojivých výsledků v oblasti zdraví je nezdravý životní styl. Kromě toho se země potýká se složitou problematikou nedostatku pracovních sil ve zdravotnictví, což komplikuje poskytování zdravotnických služeb. Aby se účinnost a kvalita zdravotní péče zvýšila, je zásadní urychlit probíhající reformy, které zůstávají v počáteční fázi, a to včetně účinných preventivních opatření, silnější primární péče, racionalizace odvětví nemocniční péče a cíleného řízení kvality. Rozsah dopadu těchto reforem a příležitosti ke zlepšení výsledků v oblasti zdraví rovněž výrazně závisejí na výši veřejného financování pro tuto oblast. Aby bylo možné zvládnout podobné krize v budoucnu, je důležité zajistit investice do účinných a finančně zajištěných opatření v oblasti veřejného zdraví, která by předcházela šíření infekčních nemocí, omezovala je a zmírňovala a kontrolovala jejich dopad na výkonnost systému zdravotní péče. Investice by mohly být zaměřeny na poskytnutí nezbytného vybavení, spolehlivých služeb elektronického zdravotnictví, zařízení a lidských zdrojů v oblasti zdravotní péče a zajištění kapacity pro poskytování všech očekávaných běžných zdravotnických služeb souběžně s péčí o pacienty s COVID-19.

(18)Lotyšsko přijalo opatření s cílem rozšířit podporu příjmu pro pracovníky a zabránit propouštění během stavu nouze. Podpora je však co do rozsahu i přiměřenosti omezená, zejména proto, že závisí na platbách příspěvků na sociální zabezpečení a na restriktivních kritériích způsobilosti. Režim rovněž neumožňuje částečný výkon pracovní činnosti. Postupnější přechod od podpory příjmu k pracovnímu příjmu by umožnil větší pružnost trhu práce v období pozastavení hospodářské činnosti a hospodářského oživení. Je třeba nepřetržitě usilovat o zlepšení přiměřenosti, délky a rozsahu záchranné sociální sítě pro všechny. Tyto snahy však omezují nízké daňové příjmy v poměru k HDP. I přes určité mírné zlepšení je přiměřenost zaručeného minimálního příjmu, minimálních důchodů a podpory příjmu pro osoby se zdravotním postižením nadále nízká. Lotyšsko zavedlo podporu v nezaměstnanosti pro nejzranitelnější osoby, avšak nezaměstnaní jsou vystaveni vysokému riziku chudoby, zejména pokud se doba trvání nezaměstnanosti prodlužuje. Existují nedostatky v přístupu k sociální ochraně, včetně pojištění pro případ nezaměstnanosti, pokud jde o osoby samostatně výdělečně činné a pracovníky s nestandardními smlouvami, a tyto nedostatky v pokrytí by se mohly řešit. Podíl nehlášené práce a nevykazovaných mezd vyplácených v hotovosti se sice snižuje, tyto jevy však jsou nadále rozšířené, což oslabuje sociální ochranu dotčených pracovníků a zvyšuje pracovní rizika. Je pravděpodobné, že největší problémy při hledání pracovního místa budou mít zranitelné skupiny. Integrace služeb v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, zdravotnictví a sociálních služeb a poskytování sociálních služeb zůstává nadále na nízké úrovni. Podíl osob, které se potýkají se závažnou deprivací v oblasti bydlení, a osob čelících přelidněnosti domácností patří k nejvyšším v Unii, avšak sociálního bydlení je nedostatek.

(19)Ke zmírnění dopadu krize může významně přispět poskytnutí podpory malým a středním podnikům s cílem pomoci jim rychle vytvořit kapacity pro pružné uspořádání práce a práci z domova. Jako obzvláště znepokojivá se jeví nízká míra registrace u veřejných služeb zaměstnanosti a nízká míra zapojení nezaměstnaných do aktivních opatření na trhu práce. Realizaci a skladbu aktivních opatření na trhu práce je třeba posílit a přizpůsobit tak, aby se zkrátila délka období nezaměstnanosti a usnadnil se přechod zpět do zaměstnání. Pro zlepšení odolnosti pracovní síly v době hospodářského útlumu je ještě důležitější vybavit lidi odpovídajícími dovednostmi. Díky účinným a snadno dostupným opatřením v oblasti vzdělávání dospělých, rekvalifikace a rozšiřování dovedností spolu s poskytováním sociálních služeb a podporou mobility by mohlo více lidí získat dovednosti, které jsou pro trh práce nezbytné. Je třeba také zlepšit digitální dovednosti vzhledem k tomu, že základní nebo pokročilejší digitální dovednosti má pouze 43 % Lotyšů. Mimořádná situace v souvislosti s COVID-19 rovněž zdůraznila potřebu rozvíjet kvalitní digitální vzdělávání a odbornou přípravu a zajistit k nim všem studentům rovný přístup. Dále je důležité posílit kapacitu sociálních partnerů, aby se zajistilo jejich smysluplné a včasné zapojení do reakce na koronavirovou krizi a do následného oživení.

(20)Prostřednictvím národní rozvojové instituce Altum byl rychle zaveden a realizován režim rozsáhlé podpory likvidity. Pomohl restrukturalizovat splátkové kalendáře podnikových úvěrů a prostřednictvím nových úvěrů poskytl podporu likvidity. Většina restrukturalizací bankovních úvěrů ovšem probíhá bez zapojení státních záruk. Podmínky způsobilosti pro státní záruky jsou poměrně přísné. V důsledku toho existuje riziko, že menší podniky se slabší finanční pozicí nebo neuhrazenými daňovými platbami podporu neobdrží. Restaurace a hotely, které patří v této krizi k nejpostiženějším odvětvím, mají potíže s přístupem k likviditě z důvodu slabého zajištění a slabé finanční pozice. Zároveň je důležité zachovat odolnost bankovního sektoru.

(21)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Politiky na podporu digitální a ekologické transformace země by měly zohledňovat značné regionální rozdíly. Většina městských oblastí v Lotyšsku má vynikající digitální infrastrukturu, avšak pevné širokopásmové pokrytí ve venkovských oblastech, zejména v posledních úsecích, je nízké. Pokračující a ještě intenzivnější úsilí o zavedení vysokorychlostního širokopásmového připojení pomůže digitální infrastrukturu dále zlepšit. K řešení problémů, které přináší přechod na klimaticky neutrální ekonomiku, jsou zapotřebí investice zaměřené na diverzifikaci hospodářství, jeho modernizaci a zvýšení konkurenceschopnosti, mimo jiné prostřednictvím posílení investic do výzkumu a inovací a lidského kapitálu, a na zmírnění socioekonomických nákladů transformace. Environmentální udržitelnost Lotyšska závisí na pokroku směrem k dosažení vyšší energetické účinnosti, provedení vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, mimo jiné konkrétně v oblasti dopravy a stavebnictví, a na začlenění aspektů environmentální udržitelnosti do dalších hospodářských odvětví, zejména zemědělství a lesnictví. Zlepšení infrastruktury intermodální dopravy v Rize a jejím okolí by usnadnilo mobilitu pracovních sil a také by pomohlo omezit rostoucí spotřebu energie plynoucí z využívání osobních automobilů. Projekt Rail Baltica a projekty propojení energetických soustav jsou navíc klíčovými investičními prioritami Lotyšska, které mají zvýšit jeho bezpečnost a začlenění do jednotného trhu. Další investice do energie z obnovitelných zdrojů, zejména větrné energie, a podpora přechodu na oběhové hospodářství s výrazně vyšší mírou recyklace mohou rovněž zlepšit environmentální i hospodářské výsledky a přispět k dosažení cílů v oblasti zmírňování změny klimatu. K řešení některých výzev, které s sebou přináší přechod na klimaticky neutrální hospodářství, zejména v oblastech, které jsou uvedeny v příloze D zprávy o Lotyšsku, by mohlo přispět programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027. To by Lotyšsku umožnilo tento fond optimálně využít.

(22)Lotyšsko výrazně omezilo rizikové finanční transakce ve svých bankách a přepracovalo svůj systém boje proti praní peněz. Zejména zakázalo poskytovat služby krycím společnostem se sídlem mimo Lotyšsko a změnilo řadu právních předpisů. Byly posíleny kapacity a funkce klíčových orgánů v oblasti dohledu, finančního zpravodajství a prosazování práva. Dohled nad finančními institucemi byl sice výrazně zpřísněn, ale mohl by být lépe zacílený a s lepším posouzením rizik účinnější. Kromě toho se sice zlepšila kapacita orgánů činných v trestním řízení a spolupráce mezi nimi, avšak jejich schopnost vyšetřovat a stíhat případy praní peněz by se mohla dále posílit.

(23)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.