Do konce roku 2019 bylo vybráno více než 13 milionů projektů, které měly z těchto fondů získat podporu.

Pokud jde o platby z rozpočtu EU členským státům, byla do konce roku 2019 vyplacena celková čistá částka 182,2 miliardy EUR (39,5 %, včetně předběžného financování a průběžných plateb vykázaných výdajů a s odečtem zpětně získaných prostředků), která se do konce roku 2020 zvýšila na 253,7 miliardy EUR (55 %). V roce 2019 byla zrušena částka 130,3 milionu EUR.

Nejnovější finanční údaje uváděné členskými státy za rok 2020 potvrzují pozitivní trendy jak ve výběru, tak v míře výdajů, které do konce roku 2020 dosáhly hodnoty 101 %, respektive 56 %. Nárůst výdajů o 15 procentních bodů v roce 2020 je vyšší, než byl nárůst v roce 2019. Z toho vyplývá, že míra plnění se za výjimečných okolností koronavirové krize nezpomalila.

Dlouhodobé investiční politiky se obvykle vyznačují časovou prodlevou mezi jejich jednotlivými fázemi: programováním, výběrem operací, prováděním a výdaji. Z dřívějších údajů vyplývá, že tempo využívání prostředků z fondů ESI bývá v prvních letech provádění pomalé a poté se výrazně urychlí. Období 2014–2020 není výjimkou. Na konci roku 2016 činila míra výdajů pouze 7 %, v roce 2017 se její tempo začalo výrazně zrychlovat a do konce roku 2019 dosáhla úrovně 41 % (v případě EZFRV dokonce 53 %). Předpokládá se, že v následujících letech se tempo míry výdajů ještě urychlí.

Finanční objem projektů vybraných členskými státy pro podporu z fondů ESI do konce roku 2019 činí 570,6 miliardy EUR a představuje 89 % celkových přidělených prostředků. V porovnání se situací na konci roku 2018 se jedná se o významný nárůst o 17 procentních bodů, který potvrzuje, že zrychlení tempa výběru projektů, jež započalo v roce 2016, pokračovalo i v roce 2019. Ačkoli mezi jednotlivými fondy existují rozdíly, celkový trend je povzbudivý a ukazuje, že členské státy postupují při výběru projektů velmi dobře a blíží se k plnému využití prostředků dostupných v programovém období 2014–2020.

Ze zdrojů fondů ESI je vyčleněno 461 miliard EUR na období 2014–2020, avšak náklady vzniklé příjemcům projektů jsou způsobilé pro spolufinancování z fondů do konce roku 2023 (v případě EZFRV do konce roku 2025). Fondy ESI tedy mají desetileté prováděcí období, přičemž rok 2019 byl šestým rokem. V programovém období 2014–2020 stimulují tyto fondy, doplněné o spolufinancování z národních zdrojů, celkové investice ve výši 643 miliard EUR.

Tato souhrnná zpráva z roku 2020 hodnotí zrychlené tempo finančního plnění, které bylo v roce 2019 zachováno ve všech tematických oblastech. Ukazuje, že úroveň finančního plnění je v souladu s víceletým charakterem politik financovaných z fondů ESI. Do konce roku 2019 bylo vynaloženo více než 260 miliard EUR, což představuje 41 % celkových přidělených prostředků. Průběh finančního plnění se v různých tematických oblastech lišil, přičemž nejlepších výsledků bylo dosaženo v oblasti podpory konkurenceschopnosti malých a středních podniků, přizpůsobování se změně klimatu a předcházení rizikům a síťových infrastruktur v dopravě a energetice. Výsledky v roce 2019 v mnoha případech výrazně překonaly celkové výsledky v období 2014–2018 měřené pomocí ukazatelů. Z dosavadních zkušeností vyplývá, že výsledky spolufinancovaných operací podporovaných z fondů ESI věrně kopírují úroveň finančního plnění v členských státech.

Tato zpráva hodnotí využívání prostředků fondů ESI v období 2014–2019. Poskytuje informace o průběhu finančního plnění i o tom, čeho bylo možné pomocí těchto fondů do konce roku 2019 dosáhnout, pokud jde o skutečné výstupy a výsledky. Vychází z údajů z monitorování uvedených ve výročních zprávách o provádění za rok 2019, které členské státy předložily Komisi v souvislosti se svými investičními programy. Lhůta pro předkládání výročních zpráv o provádění programů byla v souladu s investiční iniciativou pro reakci na koronavirus, kterou se změnilo nařízení o společných ustanoveních, prodloužena z 30. června na 30. září 2020. V souladu s tím bylo tedy odloženo zveřejnění této zprávy, což Komisi již umožnilo poskytnout některé informace o využívání prostředků z fondů ESI v roce 2020 a o jejich uvolňování na zmírnění dopadu pandemie COVID-19.

Přestože fondy ESI podporují především dlouhodobé investiční strategie, lze je využít také k řešení nově vznikajících potřeb. Pro zmírnění negativních dopadů zdravotní a hospodářské krize způsobené vypuknutím pandemie COVID-19 byly zdroje, které byly z fondů ESI k dispozici, rychle přesměrovány na boj proti dopadům této krize. Se zpětnou platností pro výdaje vzniklé od února 2020 poskytly fondy ESI nezbytnou mimořádnou pomoc v reakci na tuto krizi tím, že podpořily nákup lékařského vybavení a pomohly společnostem, pracovníkům a zranitelným skupinám obyvatelstva se s touto krizí vypořádat, čímž se prokázala jejich flexibilita a schopnost rychle reagovat za nepředvídatelných okolností. To vedlo k uvolnění přibližně 20 miliard EUR do konce roku 2020 a k jejich přesměrování na nově vznikající akutní potřeby.

Fondy ESI jsou významným zdrojem financování několika hlavních cílů Komise Ursuly von der Leyenové. Podpora nízkouhlíkového hospodářství, ochrany životního prostředí a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně přispívá k dosažení ambiciózních cílů Zelené dohody pro Evropu. Investice na podporu zavádění širokopásmového připojení, digitální transformace hospodářství a technologií, služeb a dovedností napomáhají k dosažení cíle, kterým je Evropa připravená na digitální věk. Podpora zvyšování produktivity a konkurenceschopnosti podniků, investice do zdravotní a sociální péče, vzdělávání, dovedností a bydlení i řešení konkrétních problémů, se kterými se potýkají venkovské oblasti a jejich obyvatelé, přispívají k budování hospodářství ve prospěch lidí. Fondy ESI zajišťují trvalé zlepšování hospodářství a kvality života pro všechny a žádný člověk ani žádný region nebude při přechodu na zelenou a digitální ekonomiku opominut.

Hlavní údaje o objemu prostředků přesměrovaných v rámci fondů politiky soudržnosti (EFRR, ESF a Fond soudržnosti) do konce roku 2020 jsou následující:

V březnu a dubnu 2020 Komise navrhla dva balíčky opatření: investiční iniciativu pro reakci na koronavirus (CRII) a investiční iniciativu pro reakci na koronavirus plus (CRII+) s cílem využít k řešení této krize politiku soudržnosti EU. Evropský parlament a Rada EU tyto dva návrhy rychle přijaly . Přestože balíčky investičních iniciativ pro reakci na koronavirus nenabízejí nové finanční prostředky EU, poskytují likviditu a flexibilitu, aby bylo možné nevyčerpané prostředky přesměrovat tam, kde je jich nejvíce zapotřebí.

Přezkum výkonnosti vyvolal významné změny programů, které v některých případech přesáhly rámec pouhého přerozdělení výkonnostní rezervy a představovaly další finanční přerozdělování mezi tematickými oblastmi programů. Po vyhodnocení návrhů členských států na změnu programů přijala Komise pozměněné programy na konci roku 2019 a na začátku roku 2020. Celkově vedl přezkum výkonnosti k optimalizaci přidělování prostředků z fondů do tematických oblastí, které vykazovaly dobré výsledky. Změna programů zajišťuje vyšší přidanou hodnotu a vyšší účinnost přínosu fondů ESI pro dosažení cílů programů.

V souladu se zesílením orientace fondů ESI na výkonnost v programovém období 2014–2020 byla vyčleněna výkonnostní rezerva ve výši 6 % těchto fondů a její konečné přidělení bylo podmíněno dosažením výkonnostních milníků stanovených pro rok 2018, které byly sjednány na začátku programového období. Komise přezkoumala výkonnost programů spolufinancovaných z fondů ESI v roce 2019. V tomto přezkumu byly porovnány výsledky programů dosažené do konce roku 2018 s výkonnostními milníky. Prioritám, které příslušné výkonnostní milníky splnily, byla poté přidělena výkonnostní rezerva. Celkově byla převážná většina priorit, které představují 84 % přídělu z výkonnostní rezervy, hodnocena jako úspěšně plněná. To odpovídalo 22 miliardám EUR z celkové částky výkonnostní rezervy ve výši 26,1 miliardy EUR. U zbývajících priorit, u kterých nebylo dosaženo příslušných milníků, musely členské státy navrhnout přerozdělení odpovídající výkonnostní rezervy (4,1 miliardy EUR) na priority, v nichž se dosahuje výsledků. Pokud jde o priority, u kterých se příslušných milníků dosáhnout nepodařilo, byla tato skutečnost způsobena zejména potížemi a nedostatky při provádění, jako je nižší poptávka po financování, než se očekávalo, pomalá správní řízení, která způsobovala zpoždění při provádění projektů, vytvoření příznivějších vnitrostátních nástrojů, které vytěsnily fondy ESI, a vnější faktory, které byly mimo kontrolu programových orgánů.

Hlavní oznámené údaje o výkonnosti těchto projektů do konce roku 2019 jsou následující:

Celkový počet projektů vybraných do konce roku 2019

Na inteligentní cíle, ke kterým patří výzkum, technologický rozvoj a inovace, IKT a konkurenceschopnost malých a středních podniků, bylo věnováno celkem 189 miliard EUR, což představuje 30 % celkového objemu finančních prostředků. Do konce roku 2019 představovaly projekty vybrané pro tyto cíle 144 miliard EUR, což odpovídá 88 % celkové přidělené částky (v níže uvedeném grafu přiděleno na projekty), zatímco 64,5 miliardy EUR, což odpovídá 40 % přidělené částky, již bylo příjemcům projektů vyplaceno (vynaloženo na projekty).

V rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus plus byly navíc zavedeny nové možnosti využití finančních nástrojů podporovaných z EZFRV k financování samostatných půjček na provozní kapitál a záruk pro malé a střední podniky. Do konce roku 2020 zavedlo tyto možnosti sedm finančních nástrojů podporovaných z EZFRV v rámci změn programů rozvoje venkova v souvislosti s onemocněním COVID-19.

Pro zmírnění socioekonomických dopadů pandemie na zemědělství a venkovské oblasti bylo zavedeno nové opatření EZFRV poskytující zemědělcům a venkovským podnikům, jež byly koronavirovou krizí zvlášť postiženy, dočasnou podporu likvidity. Do konce roku 2020 bylo toto nové opatření aktivováno ve více než 40 celostátních nebo regionálních programech rozvoje venkova ve 14 členských státech. Na toto opatření bylo přiděleno přes 700 milionů EUR.

Do konce roku 2020 bylo z prostředků politiky soudržnosti v rámci boje proti krizi mobilizováno nebo přeprogramováno celkem 19,7 miliardy EUR.

Využívání fondů ESI na podporu výzkumu a inovací je klíčem k tomu, jak pomáhat členským státům a regionům vytvářet podmínky nezbytné pro praktické uskutečňování inovací, výzkumu a vývoje. Podpora inovací prostřednictvím strategií pro inteligentní specializaci je pro řadu priorit Komise zásadní, zejména pokud jde o Zelenou dohodu pro Evropu, hospodářství ve prospěch lidí a přípravu Evropy na digitální věk.

Do konce roku 2019 byly zaznamenány výrazné úspěchy v oblasti výzkumu a inovací. Díky podpoře z EFRR například spolupracovalo více než 34 000 podniků s výzkumnými institucemi (53 % cílového počtu) a více než 17 000 podniků zavedlo na trh nové produkty (59 % cílového počtu a nárůst o 20 procentních bodů od roku 2018).

Fondy ESI významně přispívají k digitální transformaci evropského hospodářství zlepšováním infrastruktury IKT a poskytováním nových generací technologií a dovedností lidem, podnikům i orgánům veřejné správy. Výběr projektů se v roce 2019 výrazně zvýšil, a to o 3 miliardy EUR, a dosáhl 83 % celkových přidělených prostředků. Platby, které za ostatními oblastmi politiky zaostávají (27 % celkových přidělených prostředků), toto zpoždění rychle dohánějí nárůstem o 12 procentních bodů dosaženým v roce 2019. Vzhledem k tomu, že se podle očekávání většina investic projeví v roce 2020 a v následujících letech, pomohou fondy ESI připravovat Evropu na digitální věk.

Díky projektům podporovaným z EFRR využívá výhod lepšího širokopásmového přístupu již více než 4,5 milionu domácností. Předpokládá se, že do konce programového období bude těchto výhod využívat téměř 12 milionů domácností. Ve venkovských oblastech byla podpora z EZFRV v celkové výši přes 830 milionů EUR využita u více než 1 400 investičních operací, a to na zlepšení dostupnosti, využívání a kvality IKT. Z lepší infrastruktury nebo služeb v oblasti IT mělo prospěch více než 5 milionů lidí ve venkovských oblastech.

Největším zdrojem financování malých a středních podniků EU jsou EFRR, EZFRV a ENRF, které představují 16 % celkových přidělených prostředků z fondů ESI určených pro malé a střední podniky a které přispívají k prioritě Komise rozvíjet „hospodářství ve prospěch lidí“. Fondy poskytují významnou podporu společnostem, aby mohly růst a stávat se produktivnějšími a konkurenceschopnějšími, a podnikům, aby mohly zavádět inovativní řešení.

Vzhledem k tomu, že 90 % plánované částky již bylo přiděleno na projekty a téměř 50 % této částky vynaloženo, jedná se o jednu z nejlépe fungujících oblastí podpory do konce roku 2019. Ve stejném období bylo vybráno 1,1 milionu podniků pro podporu z EFRR ve formě grantů, finančních nástrojů nebo nefinanční podpory. Více než 600 000 z nich této podpory již využilo a své projekty realizovalo; to představuje oproti výsledku na konci roku 2018 podstatný nárůst (42 procentních bodů). Díky podpoře z EFRR již bylo v přijímajících podnicích vytvořeno 184 000 pracovních míst (46 % cílového počtu) a v rámci již vybraných projektů se očekává vytvoření dalších 190 000 pracovních míst. Téměř 45 % podpory poskytnuté z ENRF bylo věnováno na posílení konkurenceschopnosti malých a středních podniků, z nichž většina působí v odlehlých komunitách.

Rámeček č. 2: Příklady fondů ESI, které přispívají k inteligentnímu růstu •Slovinsko podporuje několik inovativních projektů v oblasti výzkumu a vývoje, které společnostem pomáhají vyvíjet nové nebo zdokonalené produkty, procesy nebo služby s vysokou přidanou hodnotou a tržním potenciálem. Jedním z příkladů takových projektů je systém HIQ Home, což je systém zařízení a softwaru pro automatizaci domácností. Jeho hlavní funkcí je řízení vybavení domácnosti (osvětlení, žaluzií, vytápění a chlazení). Může však zahrnovat i důmyslnější funkce, jako je hospodaření s energií. Projekt systému HIQ Home využívá příspěvku z EFRR ve výši 400 000 EUR. •V regionu Comunidad Valenciana (Španělsko) byla uživatelům zpřístupněna mobilní aplikace, která umožňuje komunikovat se zdravotníky, sjednávat návštěvy u lékaře a vyhnout se stání ve frontách, a to díky projektu „GVA-Salut: Podpora digitálních veřejných služeb v elektronickém zdravotnictví“. Tato aplikace zvýšila efektivitu, dostupnost a kvalitu zdravotnických služeb v celém regionu. S vypuknutím pandemie COVID-19 byla do aplikace přidána nová funkce umožňující šíření informací o opatřeních a doporučeních všem uživatelům. Do dubna 2019 přesáhl počet jejích uživatelů 400 000 a počet návštěv u lékaře se zvýšil přibližně na 200 000. Celková investice do tohoto projektu činí 34 milionů EUR, přičemž EFRR přispěl částkou 17 milionů EUR. •Regadio de Precisão – Precizní zavlažování (Portugalsko): V rámci evropského inovačního partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti byla zřízena operační skupina podporovaná z EZFRV s cílem vyvíjet nové agronomické nástroje, které by zemědělcům umožnily účinnější využívání pivotového zavlažování. Tento projekt umožňuje zemědělcům účinněji zavlažovat a hnojit na základě individuálně přizpůsobených informací a doporučení se zohledněním vlastností půdy, zásob vody v půdě a potřeb příslušné plodiny. •Podstatnou součástí hospodářského rozvoje regionů, jako je Klaipėda a Priekulė, je rozvoj drobného rybolovu a podniků akvakultury v oblasti místní akční skupiny v oblasti rybolovu v západní Litvě. Cílem tohoto projektu, který provádí malá místní společnost, je zlepšit zpracování produktů místního rybolovu a akvakultury prostřednictvím řady strategických investic z prostředků ENRF.

3.2.Udržitelný růst: nízkouhlíkové hospodářství, změna klimatu, životní prostředí a dopravní a energetické sítě

Celková naplánovaná částka (EU + jednotlivé státy, miliardy EUR)

Finanční plnění (v % z celkové naplánované částky)

Fondy ESI (EZFRV, EFRR a zejména Fond soudržnosti) významně přispívají k naplnění ambicí Zelené dohody pro Evropu podporou klimaticky neutrálních investic, čistých investic a investic do oběhového hospodářství, jakož i investic do životního prostředí a přizpůsobování se změně klimatu. Na udržitelný růst vyčlenily programy 250,6 miliardy EUR, což představuje 39 % celkových přidělených prostředků. Do konce roku 2019 bylo na projekty vyčleněno 208,6 miliardy EUR (92 % vyčleněných finančních prostředků) a výdaje činily 101,4 miliardy EUR (45 % celkové plánované částky).

Nízkouhlíkové hospodářství Přizpůsobování se změně klimatu a předcházení rizikům Ochrana životního prostředí a účinné využívání zdrojů Síťové infrastruktury v dopravě a energetice

Přiděleno na projekty Vynaloženo na projekty

V období 2014–2020 se 25 % prostředků z fondů ESI vynakládá na projekty zacílené na opatření v oblasti klimatu. Patří k nim celá řada opatření v oblastech nízkouhlíkového hospodářství, oběhového hospodářství, předcházení rizikům, ochrany životního prostředí, čisté městské mobility a související činnosti v oblasti výzkumu a inovací. Příspěvky z fondů ESI se pohybují v rozmezí od 57 % celkového rozpočtu z fondu EZFRV přiděleného na cíle v oblasti klimatu přes 27 % celkové přidělené částky z Fondu soudržnosti až po 19 % celkové přidělené částky z fondu ENRF a 17 % celkové přidělené částky z fondu EFRR. Částky, které byly přiděleny a vynaloženy na projekty zacílené na zmírňování změny klimatu, se během roku 2019 se zrychlováním provádění programů významně zvýšily, i když jejich podíl na celkových částkách zůstává i nadále nižší, než je plánovaný objem pro Fond soudržnosti, EFRR a ENRF. V případě EZFRV a ESF byla plánovaná míra finančních prostředků přidělených na cíle v oblasti klimatu překonána. Podrobnosti o částkách přidělených z fondů a vynaložených na oblast klimatu jsou uvedeny v příloze 3.

Pokud jde o finanční pokrok, jsou patrné výrazné rozdíly mezi různými tématy. Jedněmi z nejrychleji postupujících tematických cílů z hlediska částek, které příjemci již vynaložili, jsou přizpůsobování se změně klimatu a předcházení rizikům. Na druhou stranu z důvodu velmi pomalého zahájení provádění v prvních letech programového období zaostávají investice do nízkouhlíkového hospodářství a toto zpoždění se dosud nepodařilo dohnat ani zrychlením zaznamenaným v posledních třech letech. Je to způsobeno tím, že značná část fondů ESI podporuje investice do infrastruktury, jako je energetická účinnost v budovách, obnovitelná energie, inteligentní elektrické rozvodné sítě nebo udržitelná městská doprava, u kterých je cyklus provádění projektů obvykle delší.

Do konce roku 2019 byly zaznamenány tyto konkrétní výsledky:

· kapacita pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů se zvýší o 5 800 MW (81 % cílové kapacity), z nichž 2 100 MW již bylo nainstalováno, což je téměř dvojnásobek kapacity nainstalované do konce roku 2018,

·zlepší se energetická náročnost 598 000 domácností (96 % cílového počtu), na konci roku 2019 již využívalo lepších podmínek až 285 000 domácností, což je o 100 000 více než na konci roku 2018,

·spotřeba energie veřejných budov se každoročně sníží o 6,1 terawatthodin (92 % cílové hodnoty), z nichž 1,2 terawatthodiny se již ročně ušetřilo, což je dvojnásobek ve srovnání s koncem roku 2018,