EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 1.6.2018 COM(2018) 395 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Iniciativa EU týkající se opylovačů {SWD(2018) 302 final}

{SWD(2018) 303 final}



1.Proč je třeba podniknout na úrovni EU opatření týkající se opylovačů V posledních letech byla veřejnost upozorněna na kritickou situaci včel medonosných, jejichž populace se v EU i ve světě zmenšuje. Za tímto vysoce medializovaným jevem se však skrývá problém mnohem většího rozsahu – jedná se zejména o dramatický pokles výskytu a rozmanitosti všech druhů volně žijících hmyzích opylovačů v Evropě, včetně divokých včel, pestřenkovitých, motýlů a můr. Řada druhů opylovačů vyhynula nebo jim vyhynutí hrozí. To představuje závažný důvod k obavám, protože opylovači jsou nedílnou součástí zdravých ekosystémů. Bez nich by se počet rostlinných druhů snížil a nakonec vymizel spolu s organismy, které na nich závisejí, což by mělo závažné ekologické, sociální a hospodářské důsledky. Plodiny závislé na opylovačích potřebují k opylení tyto živočichy v různé míře. Odhaduje se, že 5–8 % současné celosvětové produkce plodin je přímo závislé na opylování živočichy. Jen v EU závisí na opylení živočichy přibližně 84 % druhů plodin a 78 % druhů planě rostoucích rostlin, a to alespoň částečně. Hmyzím opylovačům je přímo přisuzováno téměř 15 miliard eur roční zemědělské produkce EU. První celosvětová zpráva o opylovačích, kterou zveřejnila Mezivládní vědecko-politická platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby, uvádí jako hlavní hrozbu pro opylovače změny ve využití půdy, intenzivní hospodaření a využívání pesticidů, znečištění životního prostředí, invazní nepůvodní druhy, patogeny a změnu klimatu. Poukazuje rovněž na významné nedostatky, pokud jde o poznatky, jak tyto faktory působí, a na potřebu je řešit přijetím meziodvětvových opatření. Závěry zprávy potvrzuje i Úmluva o biologické rozmanitosti, která zdůraznila význam opylovačů a ekosystémových služeb, které zajišťují, pro dosažení řady cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Evropská unie zavedla řadu opatření, která jsou pro opylovače prospěšná – a to zejména v oblasti politiky ochrany životního prostředí a zdravotní politiky (zvláště směrnice o ochraně ptáků, směrnice o ochraně přírodních stanovišť a právní předpisy EU o pesticidech), jakož i v rámci společné zemědělské politiky, politiky soudržnosti a politiky týkající se výzkumu a inovací. Existuje rovněž řada celostátních a regionálních strategií. Doposud však nebyly podniknuty žádné koordinované kroky na úrovni EU, které by úbytek opylovačů řešily pomocí integrovaného přístupu zahrnujícího různá odvětví a politiky. Evropská unie a její členské státy musí tento problém řešit společně. Toto sdělení představuje strategické cíle a soubor opatření, které by EU a její členské státy měly přijmout, aby mohly řešit úbytek opylovačů v Unii a přispěly tak k celosvětovému úsilí o zachování zdrojů. Stanoví také rámec pro integrovaný přístup k problematice a účinnější využívání stávajících nástrojů a politik. Iniciativa dokládá snahu Komise urychlit plnění jednoho z cílů EU, jímž je zastavit a zvrátit do roku 2020 úbytek biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb a který byl znovu potvrzen v akčním plánu pro přírodu, lidi a hospodářství. Reaguje na výzvy Evropského parlamentu, a Rady k zavedení opatření na ochranu opylovačů a jejich přírodních stanovišť s cílem zastavit jejich úbytek. Veřejná konzultace, která předcházela přípravě tohoto sdělení, zjistila, že iniciativu na úrovni EU týkající se opylovačů podporuje značná většina zúčastněných stran, a zejména pak široká veřejnost. 2.Složky iniciativy Cíle a opatření této iniciativy mají upřesnit vědecké poznatky o snižování počtu hmyzích opylovačů, řešit hlavní známé příčiny tohoto úbytku a posílit spolupráci mezi všemi zúčastněnými stranami. I když se důraz klade na volně žijící opylovače, iniciativa se zabývá problémy, které jsou společné pro všechny opylovače. Proto bude rovněž přínosem pro domestikované opylovače, zejména pro včelu medonosnou, a doplní tak podporu, kterou již EU ve prospěch včelařství a zdraví včel poskytuje. Přestože jsou opatření navržena tak, aby mohla být realizována v krátkodobém horizontu, uvedou v pohyb klíčové procesy a zavedou mechanismy, které umožní vypořádat se s touto výzvou v dlouhodobém horizontu holistickým způsobem. Úspěšné provedení těchto opatření si vyžádá odpovídající finanční a lidské zdroje. Tvůrci politiky a veřejné orgány nemohou tento problém řešit samy. Je třeba zapojit i občany a podnikatelský sektor v EU. PRIORITA I: Upřesnit poznatky o úbytku opylovačů, jeho příčinách a následcích PRIORITA II: Řešit příčiny úbytku opylovačů PRIORITA III: Zvýšit informovanost, zapojit veřejnost a posílit spolupráci Iniciativa stanoví dlouhodobé cíle a krátkodobá opatření v rámci tří priorit: Tabulka v příloze uvádí podrobnosti o jednotlivých opatřeních a dílčích opatřeních v rámci každé priority. 2.1.PRIORITA I: Upřesnit poznatky o úbytku opylovačů, jeho příčinách a následcích EU již prostřednictvím takových projektů jako ALARM či STEP a tzv. evropského červeného seznamu napomohla zjištění řady hodnotných poznatků. Ačkoli tyto iniciativy poukazují na alarmující úbytek opylovačů a vyžadují okamžitá opatření, stále jsou naše poznatky nedostatečné. Plný rozsah tohoto úbytku není znám a jeho důsledky pro lidskou společnost a hospodářství ještě nejsou zcela pochopeny. I když jsou hlavní hrozby pro opylovače známy a umožňují okamžitá, na poznatcích založená opatření, dopady a interakce jednotlivých hrozeb je ještě třeba dále prozkoumat. Upřesnění našich poznatků proto představuje základ této iniciativy a vyžádá si společné úsilí Komise, členských států, Evropské agentury pro životní prostředí, akademické obce, zúčastněných stran i občanů. Jednotlivé druhy a populace opylovačů v EU je třeba lépe monitorovat. Vytvoření koordinovaného procesu monitorování, jehož účelem bude doplnit nedostatečné poznatky o stavu a vývoji těchto populací, si vyžádá společné úsilí EU a jejích členských států. Bude nutné sestavit skupinu odborníků, která vypracuje nákladově efektivní a standardizovanou metodiku monitorování. K tomuto procesu by také mohlo přispět zapojení veřejnosti do vědeckého výzkumu, nástroje IKT a technologie, jako je kódování DNA a strojové učení. Kvalitní údaje z monitorování na místě umožní určit ohrožené druhy opylovačů a vytvořit jejich spolehlivé ukazatele, s jejichž pomocí by se daly posoudit dopady různých politik EU, zejména v oblasti ochrany životního prostředí, zemědělství a zdraví, a sledovat plnění cíle OSN 2 („Vymýtit hlad“) a 15 („Život na souši“) v oblasti udržitelného rozvoje ze strany EU. Spolu s údaji o hrozbách pro opylovače a opylování by tyto ukazatele umožnily provést integrované posouzení úbytku opylovačů, jeho dopadů na společnost a ekonomiku prostřednictvím nástrojů, jako jsou mapování a posuzování ekosystémů a jejich služeb a výkazy přírodního kapitálu opylovačů a opylování, a připravit odpovídající politická opatření.

Výzkum a inovace je třeba posílit na všech úrovních – ať už se jedná o rozsah celého problému (stav a vývoj populace opylovačů), řešení příčin (hrozby pro opylovače, jejich relativní význam a interakce) či o důsledky (dopady na přírodu, životní podmínky člověka a hospodářství). Měl by se podpořit základní výzkum (taxonomie) i aplikovaný výzkum, čímž by se posílila kapacita EU pro monitorování opylovačů a jejich posuzování. Již brzy přinese výsledky několik probíhajících výzkumných projektů týkajících se opylovačů, inovací v ochraně rostlin, integrovaných zdravotních přístupů a alternativ k pesticidům. Snadný přístup k údajům a informacím o opylovačích je předpokladem lepšího využití stávajících zdrojů k zjištění nových poznatků a vytváření inovativních řešení. Měli bychom proto vyvinout další úsilí, abychom mohli rozptýlené údaje a informace pospojovat a zpřístupnit je. 2.2.PRIORITA II: Řešit příčiny úbytku opylovačů Různorodost příčin úbytku opylovačů vyžaduje přijmout opatření v různých odvětvích i politikách. Nejvíce ohrožené druhy opylovačů a jejich přírodní stanoviště v EU, jako například ty, které jsou chráněné podle směrnice o ochraně přírodních stanovišť nebo zahrnuté do evropského červeného seznamu, by měly být předmětem prioritních opatření a financování. V tomto ohledu bude hrát důležitou úlohu zejména program LIFE. Úbytek přírodních stanovišť V zájmu lepšího provádění směrnice o ochraně ptáků a směrnice o ochraně přírodních stanovišť provádí Komise akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství. I když směrnice o ochraně přírodních stanovišť uvádí pouze omezený počet druhů opylovačů, opatření na zachování chráněných typů přírodních stanovišť, jako jsou například travní porosty, mohou opylovačům významně pomoci. Lepší provádění směrnice má proto zásadní význam pro odstranění jedné ze zásadních hrozeb pro opylovače – ztráty přírodních stanovišť. Přírodní podmínky, které jsou nezbytné k udržení prosperujících přírodních stanovišť pro opylovače, může vylepšit tzv. zelená infrastruktura poskytnutím řešení inspirovaných přírodou a posílením soudržnosti a propojenosti sítě Natura 2000 v rámci širší venkovské a městské krajiny. Hlavní příležitosti pro udržení a vytváření přírodních stanovišť pro opylovače ve venkovských a městských oblastech nabízí do roku 2020 společná zemědělská politika a politika soudržnosti EU. Struktura společné zemědělské politiky (včetně podmíněnosti, přímých plateb a opatření pro rozvoj venkova) poskytuje široký soubor nástrojů potřebných ke zmírnění tlaků na opylovače, jež vyplývají z intenzivního hospodaření a změny využívání půdy, včetně jejího opuštění. Patří mezi ně zejména plochy využívané v ekologickém zájmu v rámci podpory ve formě přímých plateb zemědělcům, které poskytují ochranné pásy pro opylovače a půdu ponechanou ladem pro rostliny bohaté na nektar a pyl, a dále pak agroenvironmentálně-klimatická opatření v rámci programů rozvoje venkova. Další důležité pobídky slouží zemědělcům k vytváření udržitelných zemědělských systémů v oblastech Natura 2000 a k investicím do ekologického zemědělství. Význam opylovačů pro zemědělskou produktivitu je třeba neustále připomínat. I když pro zdravé populace opylovačů je rozhodující úloha venkovských oblastí, roste současně význam městských a příměstských oblastí, které mohou posloužit k zachování jejich přírodních stanovišť. Veřejné i soukromé prostory, jako jsou parky, zahrady, zazeleněné střechy a stěny, fungují jako útočiště pro opylovače a slouží jako „odrazový můstek“, který jim umožňuje se pohybovat a rozptýlit v urbanizovaných oblastech. Propojením na přírodní a polopřírodní oblasti na venkově tak tyto prostory napomáhají tvorbě sítě přírodních stanovišť opylovačů v širším prostředí. Řada slibných řešení, jako jsou řešení inspirovaná přírodou, může zlepšit integraci přírodních stanovišť opylovačů do hlavních sítí infrastruktury, jako jsou silnice a železniční a elektrické sítě, které jsou často spojovány se zhoršením stavu stanovišť a obvykle se rozprostírají přes rozlehlé plochy různorodé evropské krajiny. Regionální a místní orgány by se měly pobízet k tomu, aby do takových řešení investovaly. Používání pesticidů Rizika a vliv pesticidů na opylovače závisí na toxicitě účinné látky a úrovni expozice. V EU mohou být účinné látky používané v přípravcích na ochranu rostlin schváleny pouze na základě posouzení rizik, aby se zajistilo, že neexistují nežádoucí účinky na včelu medonosnou. V roce 2013 vypracoval Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) pokyny, ve kterých požadavky na posouzení rizik rozšířil mimo jiné o chronické účinky a druhy divokých včel. Členské státy však tyto pokyny dosud neschválily, a proto bude třeba přijmout další opatření k zajištění jejich provádění. V roce 2013 Komise omezila používání tří neonikotinoidních pesticidů poté, co bylo prokázáno, že představují vysoké riziko pro včely. V únoru 2018 úřad EFSA na základě přezkumu důkazů toto riziko potvrdil. Podle nařízení (ES) č. 1107/2009 je důležité zavést vhodná opatření ke zmírnění těchto rizik. Dne 27. dubna 2018 členské státy schválily návrh Komise na další omezení používání těchto tří neonikotinoidních pesticidů. Směrnice 2009/128/ES pak stanoví řadu opatření pro udržitelné využívání schválených pesticidů. Ve vnitrostátních akčních plánech mohou být na základě směrnice stanoveny specifické cíle a opatření k řešení vlivu pesticidů na opylovače. Invazní nepůvodní druhy Další zásadní hrozbu pro opylovače představují invazní nepůvodní druhy. Soubor opatření, která mají být v této oblasti přijata v celé EU, stanoví nařízení (EU) č. 1143/2014. Jedině pokračující úsilí o provedení těchto opatření a uvedení nových druhů považovaných za hrozbu na seznam dokáže zmírnit škodlivé vlivy, které představuje např. dravčí způsob obživy sršně asijské (Vespa velutina) nebo ničení přírodních stanovišť opylovačů určitými druhy rostlin, jako je netýkavka žláznatá (Impatiens glandulifera), které zarůstají původní vegetaci. Kromě toho by se mělo podporovat používání původních druhů opylovačů a původních rostlinných druhů pro soukromé a veřejné použití, aby se předešlo rizikům, která představují nepůvodní druhy. Ostatní hrozby Na opylovače má dále vliv změna klimatu, znečištění životního prostředí a nemoci. Změna klimatu ovlivňuje rozložení a četnost opylovačů, jejich stanoviště a interakci, a to jak prostřednictvím mírných změn, tak extrémních povětrnostních jevů. I když chybí komplexní studie o účincích různých znečišťujících látek (např. znečištění ovzduší, těžké kovy a lehké znečištění) a onemocnění, je o nich známo, že poškozují volně žijící opylovače nebo mají negativní dopad na jejich stanoviště. Tato iniciativa se těmito hrozbami přímo nezabývá. Jejich dopad na opylovače by měly pomoci zmírnit politiky EU týkající se boje proti změně klimatu, znečištění ovzduší a opatření v oblasti zdraví včel. Iniciativa však přispěje k řešení těchto a dalších hrozeb nepřímo podporou údržby, vytváření a propojení zdravých stanovišť pro opylovače a bojem proti šíření nepůvodních druhů, které přenášejí škodlivé patogeny a choroby. Tím by se měla zvýšit celková odolnost evropských ekosystémů vůči změně klimatu. 2.3.PRIORITA III: Zvýšit informovanost, zapojit veřejnost a posílit spolupráci Odstranění příčin úbytku opylovačů si vyžádá strategický přístup na všech úrovních správy a zapojení různých aktérů. Tato iniciativa zvýší povědomí veřejnosti o významu opylovačů a o naléhavé potřebě jednat. Podporou a šířením osvědčených postupů a prohloubením spolupráce se iniciativa bude snažit mobilizovat vědeckou obec, tvůrce politiky, podniky a občany, aby jednali. I když již existuje řada platforem podporujících spolupráci v této oblasti (např. výzkumné sítě či platformy pro výměnu politických opatření), je třeba tuto spolupráci dále prohloubit. Komise i členské státy by měly v tomto ohledu zvýšit informovanost a podporovat možnosti financování. Vzniku dalších opatření na celostátní, regionální a místní úrovni pomohou společné nástroje a šablony pro rozvoj plánů a strategií, které vycházejí ze stávajících osvědčených postupů. Lepšímu porozumění odborníků i veřejnosti ohledně významu volně žijících opylovačů pro společnost a ekonomiku by rovněž mohly pomoci vyšší výdaje EU na vnitrostátní včelařské programy.