Návrh nařízení Rady kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty /* KOM/2006/0822 konecném znení - CNS 2006/0269 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 18.12.2006 KOM(2006) 822 v konečném znění 2006/0269 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti - Odůvodnění a cíle návrhu: Zjednodušení právního rámce SZP – jedna horizontální společná organizace trhu namísto 21 Hlavním cílem navrhovaného nařízení je revize stávajících 21 nařízení o společných organizacích trhu v jednotlivých odvětvích a jejich sloučení v jedno jednotné nařízení v zájmu zjednodušení a vyšší účinnosti právního rámce bez nutnosti měnit politiky, z nichž vychází. Smyslem tohoto návrhu je tedy vytvořit jednotný soubor harmonizovaných pravidel v tradičních oblastech tržní politiky, jako jsou intervence, soukromé skladování, dovozní celní kvóty, vývozní náhrady, ochranná opatření, pravidla státní podpory a hospodářské soutěže a komunikace a předávání údajů. Stávající pravidla pro jednotlivá odvětví v těchto oblastech byla nově uspořádána podle nástroje nebo tématu politiky a tam, kde to bylo možné, sloučena do horizontálních ustanovení. Spojením stávajících ustanovení společných organizací trhu na úrovni Rady by se navrhované nařízení mělo použít na všechny zemědělské produkty, na které se v současné době vztahuje společná organizace trhu. - Obecné souvislosti Tento návrh je základní součástí plánů Komise na zjednodušení a zvýšení účinnosti společné zemědělské politiky (SZP). Klíčové body přístupu Komise byly stanoveny v jejím sdělení z roku 2005 o zjednodušení a zlepšení právní úpravy společné zemědělské politiky (dále jen „sdělení“)[1]. V tomto dokumentu Komise uvedla, že „snížením byrokratické zátěže v odvětví zemědělství, jehož se docílí zvýšením transparentnosti a srozumitelnosti pravidel a zmírněním jejich náročnosti, se sníží náklady pro podniky a zajistí se, že evropští občané budou své peníze využívat hodnotně“. - Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Hlavní část současného právního rámce SZP tvoří 21 společných organizací trhu, které byly od zavedení SZP ustanoveny (viz příloha 1 tohoto dokumentu ). Každá z těchto společných organizací trhu je řízena samostatným základním nařízením Rady, jež je často doplněno dalším souborem podpůrných předpisů Rady. Většina základních nařízení má tutéž strukturu a mnoho společných ustanovení. To platí zejména o pravidlech pro obchod se třetími zeměmi a o obecných ustanoveních, ale do jisté míry i o pravidlech týkajících se vnitřního trhu. Základní nařízení kromě toho často obsahují odlišná řešení stejných či podobných problémů. V tomto smyslu se sdělení zmiňuje o reformě SZP z roku 2003, která „zjednodušila právní prostředí SZP tím, že zřídila horizontální právní rámec pro všechny přímé platby a sjednotila řadu režimů podpory do režimu jednotné platby“. Ve sdělení Komise vyhlásila svůj záměr rozšířit horizontální přístup na 21 společných organizací trhu a v této souvislosti přezkoumat, v jakém rozsahu lze provést harmonizaci a odvětvové přístupy nahradit přístupy horizontálními. - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh v oblasti zemědělství je nedílnou součástí celkového přístupu Komise ke zlepšení a zjednodušení právní úpravy, jak je uveden ve sdělení ze dne 25. října 2005 „Provádění lisabonského programu Společenství: Strategie pro zjednodušení právního prostředí“[2] a schválen v interinstitucionální dohodě o zlepšení právních předpisů ze dne 16. prosince 2003[3]. 2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů - Konzultace zúčastněných stran Záměr vypracovat návrh na jednotné nařízení o společné organizaci trhu oznámila Komise ve svém sdělení ze dne 19. října 2005. Na základě diskuse přijala Rada v prosinci roku 2005 závěry, které se konkrétně netýkaly této problematiky. V průběhu přípravných prací na návrhu dostaly členské státy i zúčastněné strany příležitost vyjádřit své názory na projekt. Konzultace členských států proběhly na setkání skupiny odborníků pro zjednodušení v rámci Komise dne 27. června 2006, konzultace zúčastněných stran pak na zvláštním zasedání zemědělského poradního výboru dne 30. června 2006, v obou případech na základě informační zprávy shrnující široký záběr zvažovaného návrhu. Zástupci členských států v zásadě souhlasili s tím, že tato koncepce povede ke zjednodušení právního rámce SZP. Vyhradili si však právo zveřejnit postoj svých vlád až po předložení podrobného návrhu právních předpisů. Stejnou zdrženlivost v podrobnějším hodnocení koncepce projevili i zástupci zúčastněných stran. Mnoho jich projevilo ochotu zvážit návrh na nařízení o jednotné společné organizaci trhu za předpokladu, že se omezí na technické postupy, aniž by došlo ke změnám ve stávajících politikách. Byly vzneseny i výhrady k vytvoření řídícího výboru pro všechna odvětví trhu. - Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. - Posouzení dopadů Nevztahuje se na tento návrh. Na tento návrh se nevztahují požadavky posouzení dopadů, protože není součástí legislativního a právního programu Komise. 3. Právní stránka a hlavní znaky horizontální společné organizace trhu - Právní základ Články 36 a 37 Smlouvy. - Obsah návrhu Zjednodušení právního rámce bez změny politiky Legislativní projekt takového rozsahu, který spočívá ve sloučení významného počtu jednotlivých právních aktů do jednotného nařízení, přesahuje úroveň pouhé konsolidace stávajících právních dokumentů. Nevyhnutelně vyžaduje změny ve struktuře a formulaci dotčených ustanovení. Nelze v tom však spatřovat pokus o změnu politických rozhodnutí, která Rada přijala v průběhu let v oblasti SZP a která jsou obsahem současných společných organizací trhu. Třebaže neexistuje univerzální a schválený způsob, jak definovat snahy o zjednodušení, navrhované nařízení je v zásadě snahou o „technické zjednodušení“, což podle sdělení vyžaduje „přezkoumání právního rámce, správních postupů a mechanismů řízení, aby se dosáhlo usměrnění a zvýšila se hospodárnost a aby bylo současných cílů politiky dosaženo účinnějším způsobem a beze změn v souvisejících politikách“. Proto obsahem návrhu není zrušení ani změna stávajících nástrojů, pokud nejsou již zastaralé, nadbytečné nebo by neměly být vzhledem ke své povaze projednávány na úrovni Rady. Znamená to zároveň, že v rámci tohoto návrhu by neměla být rozšiřována současná oblast působnosti společných organizací trhu, ani by se neměly zavádět nové nástroje a nová opatření. V souladu s těmito kritérii se navrhovaná opatření v omezené míře odchylují od opatření stávajících nařízení. To se týká zejména některých nařízení, která v současné době zmocňují Radu k přijímání právních aktů bez nutnosti konzultace s Parlamentem (tzv. akty „druhé generace“). V souladu s institucionální rovnováhou stanovenou v čl. 202 třetí odrážce Smlouvy se navrhuje buď přijmout takové akty podle postupu stanoveného v článku 37 Smlouvy, tj. po konzultaci s Parlamentem, nebo příslušné pravomoci svěřit Komisi. Protože však v současné době není v podstatě třeba měnit nebo rušit příslušná nařízení druhé generace, ponechává je návrh v platnosti, výslovně však stanoví pravomoc Komise takové akty změnit nebo zrušit postupem projednávání v řídících výborech, jakmile to bude nutné. Kromě toho je třeba uvést, že u některých otázek, které by neměly vzhledem ke své výrazně technické povaze být předmětem základního nařízení Rady, se navrhuje přenést příslušné pravomoci na Komisi. Oblast působnosti programu Oblast působnosti navrhovaného nařízení vyplývá z koncepce postupného řešení, která je již obsažena ve sdělení. Proto by se nové základní nařízení mělo podle návrhu vztahovat od samého počátku na všechny zemědělské produkty, na něž se zatím vztahuje společná organizace trhu. Kromě toho by v zájmu úplnosti a důslednosti mělo nové základní nařízení zahrnovat i některé další zemědělské produkty, jako je bourec morušový, ethanol zemědělského původu a produkty včelařství, na které se v současnosti nevztahuje společná organizace trhu v plném rozsahu, ale řídí se souborem zvláštních zemědělských předpisů, aniž by jim však náležel plnohodnotný status společné organizace trhu. Je však třeba poznamenat, že vzhledem ke svému zvláštnímu statusu, na který se nevztahuje příloha I Smlouvy[4], není do tohoto návrhu zahrnuta bavlna. Pokud jde o odvětví, která v současnosti jsou nebo brzy budou předmětem přezkumu politiky (čerstvé ovoce a zelenina a produkty z nich zpracované a víno), zdá se být správné zahrnout do návrhu pouze ta ustanovení, jichž se tyto přezkumy netýkají nebo nebudou týkat. To platí zejména o horizontálních nebo společných předpisech, jako jsou ustanovení o státní podpoře a hospodářské soutěži, postupy projednávání ve výborech Komise a sdělení členských států Komisi. Všechny přezkumy se proto provedou na základě samostatných návrhů. Jakmile bude přezkum ukončen, právní akty přijaté v jeho rámci budou následně zahrnuty do nového základního nařízení. Za tímto účelem Komise ve správný čas předloží Radě patřičné návrhy. Než budou takové návrhy přijaty, zůstanou vedle nového základního nařízení v platnosti stávající nařízení upravující tyto předpisy. Zahrnuté právní akty Kromě právních aktů Rady uvedených v bodu 1) se navrhuje, aby do nového základního nařízení byly zahrnuty další předpisy Rady, které prozatím netvoří formální součást nařízení o společné organizaci trhu, přestože se vztahují na zemědělské produkty, které náležejí do současných společných organizací trhu a jiných právních aktů Rady. Do této kategorie patří například pravidla pro mléčné kvóty, zvláštní ustanovení o soukromém skladování a veřejné intervenci[5] a ustanovení obsažená v nařízení č. 1184/2006[6] týkající se pravidel hospodářské soutěže a státní podpory v produkci zemědělských produktů a obchodu s nimi. Úplný seznam takových právních aktů obsahuje příloha 2 tohoto dokumentu . Struktura Struktura nové společné organizace trhu by měla hlavně sledovat strukturu použitou ve většině současných základních nařízení. Vzhledem k významu pravidel hospodářské soutěže se však zdá být vhodné stanovit pro ně zvláštní oddíl. Proto je obsah navrhovaného nařízení rozdělen do těchto částí: - úvodní ustanovení (např. oblast působnosti, definice, hospodářské roky), - ustanovení týkající se vnitřního trhu (např. veřejná intervence, soukromé skladování, zvláštní intervenční opatření, kvóty, režimy podpor), - ustanovení týkající se obchodu s třetími zeměmi (např. licence, dovozní cla, celní kvóty, zvláštní ochrana, vývozní náhrady, ochranná doložka, aktivní nebo pasivní zušlechťovací styk), - pravidla hospodářské soutěže (např. antitrustová opatření, státní podpory), - obecná ustanovení (např. doložka o narušení, komunikace, řídící výbor), - přechodná a závěrečná ustanovení (např. změny, zrušení, přechodné ustanovení, vstup v platnost). Návrh nařízení dále obsahuje řadu příloh, které vycházejí z příloh současných nařízení o společné organizaci trhu. Rozhodovací pravomoci Komise Jak stanoví stávající společné organizace trhu, návrh požaduje, aby Komise ve velké většině případů vykonávala své rozhodovací pravomoci v souladu s tzv. postupem projednávání v řídících výborech. Ve snaze předejít v jednotlivých případech opakování nezbytného odkazu na příslušné ustanovení o postupu projednávání ve výborech stanoví návrh tento požadavek na horizontální úrovni. Vstup v platnost a použitelnost Nové nařízení by mělo vstoupit v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku. Data použitelnosti ustanovení v navrhovaném nařízení by měla být stanovena pevně, aby bylo možné zajistit plynulý přechod k novému právnímu rámci. To znamená, že nová ustanovení by se na jedné straně neměla stát použitelnými v průběhu hospodářských roků a Komise by měla mít čas na vypracování a přijetí nezbytných prováděcích právních předpisů. Za předpokladu, že navrhované nařízení bude Radou přijato na podzim roku 2007, jeho ustanovení by měla platit: - v odvětvích, pro něž jsou stanoveny hospodářské roky, od začátku příslušných hospodářských roků v roce 2008, - v odvětvích, pro něž nejsou stanoveny hospodářské roky, od 1. ledna 2008. V souladu s platnými opatřeními by ustanovení pro kvóty na cukr a mléčné kvóty měla platit nejpozději do konce hospodářského roku pro cukr 2014/2015 a mléčného kvótového roku 2014 / 2015. - Zásada subsidiarity Návrh sleduje cíl zjednodušení právního rámce společných organizací trhů, aniž by docházelo ke změnám v jejich souvisejících politických orientacích. - Volba nástrojů Navrhované nástroje: nařízení. Jiné nástroje by nebyly vhodné, neboť návrh se zaměřuje na vytvoření horizontální společné organizace trhu přímo použitelné ve všech členských státech. 4. Rozpočtové důsledky Vzhledem k tomu, že návrh neobsahuje žádné změny stávajících opatření SZP, nemá žádné rozpočtové důsledky. 5. Zjednodušení Návrh by měl vést k významnému zjednodušení stávajících právních předpisů. Návrh: - zásadně sníží počet právních předpisů a ustanovení vztahujících se k SZP, - harmonizuje nástroje a opatření SZP a zvyšuje jejich účinnost, - zvyšuje transparentnost právního rámce SZP a usnadňuje přístup zemědělců, hospodářských subjektů a orgánů vnitrostátní správy k nim, - snižuje správních výdaje. Na konci celého procesu se na SZP ve velké většině budou vztahovat pouze čtyři nařízení Rady: - nařízení Rady o společné organizaci trhů, - nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 o přímých platbách, - nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o rozvoji venkova a - nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování SZP. Návrh tak významně přispívá k procesu zjednodušení právních předpisů. Toto přispění k zjednodušení SZP však nelze posuzovat izolovaně, ale v celkových souvislostech úsilí Komise v této oblasti. Ze sdělení jasně vyplývá, že úsilí Komise o lepší právní rámec a zjednodušení SZP zahrnuje velké množství rozmanitých technických a politicky zaměřených opatření a iniciativ, jichž je tento návrh pouze jednou důležitou součástí. Zrušení platných právních předpisů Přijetí tohoto návrhu povede ke zrušení 35 nařízení Rady. PŘÍLOHA 1 SPOLEčNÉ ORGANIZACE TRHU ZAHRNUTÉ V NAVRHOVANÉ HORIZONTÁLNÍ SPOLEčNÉ ORGANIZACI TRHU Nařízení | Oblast působnosti | 1. | (EHS) č. 234/68 | Živé rostliny a květinářské produkty | 2. | (EHS) č. 827/68 | „Ostatní“ (společná organizace trhu pro velký počet produktů, na které se nevztahují jiné společné organizace trhu) | 3. | (EHS) č. 2759/75 | Vepřové maso | 4. | (EHS) č. 2771/75 | Vejce | 5. | (EHS) č. 2777/75 | Drůbeží maso | 6. | (EHS) č. 2075/92 | Surový tabák | 7. | (ES) č. 1254/1999 | Hovězí a telecí maso | 8. | (ES) č. 1255/1999 | Mléko a mléčné výrobky | 9. | (ES) č. 1673/2000 | Len a konopí | 10. | (ES) č. 2529/2001 | Skopové a kozí maso | 11. | (ES) č. 1784/2003 | Obiloviny | 12. | (ES) č. 1785/2003 | Rýže | 13. | (ES) č. 1786/2003 | Sušená krmiva | 14. | (ES) č. 865/2004 | Olivový olej | 15. | (ES) č. 1947/2005 | Osivo | 16. | (ES) č. 1952/2005 | Chmel | 17. | (ES) č. 318/2006 | Cukr | 18. | (EHS) č. 404/93 | Banány | 19. | (ES) č. 2200/96 | Čerstvé ovoce a zelenina. | 20. | (ES) č. 2201/96 | Zpracované ovoce a zelenina | 21. | (ES) č. 1493/1999 | Víno | PŘÍLOHA 2 PRÁVNÍ AKTY ZAHRNUTÉ V NAVRHOVANÉ HORIZONTÁLNÍ SPOLEčNÉ ORGANIZACI TRHU JINÉ NEž ZÁKLADNÍ NAřÍZENÍ O SPOLEčNÉ ORGANIZACI TRHU Produkty, na něž se nevztahuje společná organizace trhu Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 845/72 | Bourec morušový | (EHS) č. 707/76 | Seskupení producentů bource morušového | (ES) č. 670/2003 | Ethanol zemědělského původu | (ES) č. 797/2004 | Produkty včelařství | Horizontální ustanovení Nařízení | Oblast působnosti | (ES) č. 1184/2006 | Nařízení Rady o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi (= dřívější nařízení č. 26) | (EHS) č. 1055/77 | Nařízení Rady o skladování a pohybu produktů nakoupených intervenčními agenturami | (EHS) č. 2931/79 | Nařízení Rady o poskytování pomoci při vývozu zemědělských produktů, které mohou podléhat zvláštnímu zacházení při dovozu do určité třetí země | (EHS) č. 386/90 | Nařízení Rady o kontrole prováděné při vývozu zemědělských produktů, pro které jsou poskytovány náhrady nebo jiné částky | Odvětví cukru Rozhodnutí | Oblast působnosti | 74/583/EHS | Rozhodnutí Rady ze dne 20. listopadu 1974 o sledování pohybu cukru | Odvětví ovoce a zeleniny Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 2517/69 | Nařízení Rady, kterým se stanoví některá opatření pro reorganizaci produkce ovoce ve Společenství | Odvětví vepřového masa Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 2763/75 | Nařízení Rady, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování vepřového masa | Odvětví mléka Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 1898/87 | Nařízení Rady o ochraně označení používaných při uvádění mléka a mléčných výrobků na trh | (EHS) č. 2204/90 | Nařízení Rady, kterým se stanoví doplňující obecná pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, pokud jde o sýry (režimy předchozího povolení a správní kontroly) | (ES) č. 2991/94 | Nařízení Rady, kterým se stanovují normy pro roztíratelné tuky | (ES) č. 2597/97 | Nařízení Rady, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko | (ES) č. 2250/1999 | Nařízení Rady o celní kvótě pro máslo pocházející z Nového Zélandu | (ES) č. 1788/2003 | Nařízení Rady, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků | Odvětví vajec Nařízení | Oblast působnosti | (ES) č. 1028/2006 | Nařízení Rady o obchodních normách pro vejce (= dřívější nařízení č. 1907/90) | Odvětví drůbeže Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 1906/90 | Nařízení Rady o některých obchodních normách pro drůbeží maso | Odvětví pěstování květin Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 4088/87 | Nařízení Rady, kterým se stanoví podmínky pro uplatňování preferenčních celních sazeb na dovoz některých květin pocházejících z Kypru, Izraele a Jordánska | Odvětví tabáku Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 2077/92 | Nařízení Rady o mezioborových organizacích a dohodách v odvětví tabáku | Klasifikace jatečně upravených těl Nařízení | Oblast působnosti | (EHS) č. 1358/80 | Nařízení Rady, kterým se stanoví směrná cena a intervenční cena pro dospělý skot pro hospodářský rok 1980/1981 a kterým se zavádí klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělého skotu | (ES) č. 1183/2006 | Nařízení Rady o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu (= dřívější nařízení č. 1208/81) | (EHS) č. 3220/84 | Nařízení Rady, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat | (EHS) č. 1186/90 | Nařízení Rady, kterým se rozšiřuje oblast působnosti klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu | (EHS) č. 2137/92 | Nařízení Rady o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla ovcí, standardní jakosti čerstvých nebo chlazených jatečně upravených těl ovcí ve Společenství a o prodloužení platnosti nařízení (EHS) č. 338/91 | 2006/0269 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[7], OBSAH ČÁST I ÚVODNÍ USTANOVENÍ 34 ČÁST II VNITŘNÍ TRH 37 HLAVA I TRŽNÍ INTERVENCE 37 KAPITOLA I VEřEJNÁ INTERVENCE A SOUKROMÉ SKLADOVÁNÍ 37 ODDÍL I OBECNÁ USTANOVENÍ 37 ODDÍL II VEŘEJNÁ INTERVENCE 39 Pododdíl I Obecná ustanovení 39 Pododdíl II Zahájení a zastavení nákupů 40 Pododdíl III Intervenční cena 41 Pododdíl IV Prodej z intervence 42 ODDÍL III SOUKROMÉ SKLADOVÁNÍ 44 Pododdíl I Povinná podpora 44 Pododdíl II Nepovinná podpora 45 ODDÍL IV SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 47 KAPITOLA II ZVLÁšTNÍ INTERVENčNÍ OPATřENÍ 50 ODDÍL I VÝJIMEČNÁ OPATŘENÍ NA PODPORU TRHU 50 ODDÍL II OPATŘENÍ V ODVĚTVÍ OBILOVIN A RÝŽE 51 ODDÍL III OPATŘENÍ V ODVĚTVÍ CUKRU 51 ODDÍL IV PŘIZPŮSOBENÍ NABÍDKY 54 KAPITOLA III REžIMY řÍZENÍ PRODUKCE 55 ODDÍL I OBECNÁ USTANOVENÍ 55 ODDÍL II CUKR 55 Pododdíl I Přidělování a správa kvót 55 Pododdíl II Překročení kvót 57 ODDÍL III MLÉKO 59 Pododdíl I obecná ustanovení 59 Pododdíl II Přidělování a správa kvót 60 Pododdíl III Překročení kvót 65 ODDÍL IV PROCESNÍ USTANOVENÍ 68 KAPITOLA IV REžIMY PODPORY 69 ODDÍL I PODPORA PRO ZPRACOVÁNÍ 69 Pododdíl I Sušené krmivo 69 Pododdíl II Len a konopí pěstované na vlákno 71 ODDÍL II VÝROBNÍ NÁHRADA 72 ODDÍL III PODPORY V ODVĚTVÍ MLÉKA A MLÉČNÝCH VÝROBKŮ 73 ODDÍL IV PODPORA V ODVĚTVÍ OLIV 75 ODDÍL V TABÁKOVÝ FOND SPOLEČENSTVÍ 76 ODDÍL VI ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO ODVĚTVÍ VČELAŘSKÝCH PRODUKTŮ 76 ODDÍL VII PODPORY V ODVĚTVÍ BOURCE MORUŠOVÉHO 78 HLAVA II PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OBCHODU A PRODUKCE 78 KAPITOLA I OBCHODNÍ NORMY A PODMÍNKY PRODUKCE 78 ODDÍL I OBCHODNÍ NORMY 78 ODDÍL II PODMÍNKY PRO PRODUKCI 81 ODDÍL III PROCESNÍ PRAVIDLA 81 KAPITOLA II ORGANIZACE PRODUCENTů, MEZIOBOROVÉ ORGANIZACE A ORGANIZACE HOSPODÁřSKÝCH SUBJEKTů 82 ODDÍL I OBECNÉ ZÁSADY 82 ODDÍL II PRAVIDLA PRO MEZIOBOROVÉ ORGANIZACE V ODVĚTVÍ TABÁKU 83 ODDÍL III PROCESNÍ PRAVIDLA 84 ČÁST III OBCHOD SE TŘETÍMI ZEMĚMI 85 KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ 85 KAPITOLA II DOVOZY 85 ODDÍL I DOVOZNÍ LICENCE 85 ODDÍL II DOVOZNÍ CLA A DÁVKY 87 ODDÍL III SPRÁVA DOVOZNÍCH KVÓT 89 ODDÍL IV ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO NĚKTERÉ PRODUKTY 91 Pododdíl I Zvláštní ustanovení pro dovoz v odvětví obilovin a rýže 91 Pododdíl II Režim preferenčního dovozu pro cukr 92 Pododdíl III Zvláštní ustanovení pro dovoz konopí 93 Pododdíl IV Zvláštní ustanovení pro dovoz chmelu 94 ODDÍL V OCHRANA A AKTIVNÍ ZUŠLECHŤOVACÍ STYK 94 KAPITOLA III VÝVOZY 95 ODDÍL I VÝVOZNÍ LICENCE 95 ODDÍL II VÝVOZNÍ NÁHRADY 96 ODDÍL III SPRÁVA VÝVOZNÍCH KVÓT V ODVĚTVÍ MLÉKA A MLÉČNÝCH VÝROBKŮ 100 ODDÍL IV ZVLÁŠTNÍ ZACHÁZENÍ PŘI DOVOZU DO TŘETÍCH ZEMÍ 101 ODDÍL V ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO ŽIVÉ ROSTLINY 101 ODDÍL VI PASIVNÍ ZUŠLECHŤOVACÍ STYK 101 ČÁST IV PRAVIDLA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE 102 KAPITOLA I PRAVIDLA VZTAHUJÍCÍ SE NA PODNIKY 102 KAPITOLA II PRAVIDLA PRO STÁTNÍ PODPORU 104 ČÁST V ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO JEDNOTLIVÁ ODVĚTVÍ 106 ČÁST VI OBECNÁ USTANOVENÍ 109 ČÁST VII PROVÁDĚCÍ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ PRAVIDLA 111 KAPITOLA I PROVÁDěCÍ USTANOVENÍ 111 KAPITOLA II PřECHODNÁ A ZÁVěREčNÁ USTANOVENÍ 112 vzhledem k těmto důvodům: 1. Činnost a rozvoj společného trhu se zemědělskými produkty by měly být spojeny se zavedením společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“), která má zahrnovat především společnou organizaci zemědělských trhů, jež podle článku 34 Smlouvy může mít různé podoby v závislosti na produktu. 2. Od zavedení SZP přijala Rada 21 společných organizací trhu pro každý produkt nebo skupinu produktů, na které se vztahují různá základní nařízení Rady: 3. nařízení Rady (EHS) č. 234/68 ze dne 27. února 1968 o zřízení společné organizace trhu s živými rostlinami a květinářskými produkty[8]; 4. nařízení Rady (EHS) č. 827/68 ze dne 28. června 1968 o společné organizaci trhu s některými produkty uvedenými v příloze II Smlouvy[9]; 5. nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem[10]; 6. nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci[11]; 7. nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem[12]; 8. nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem[13]; 9. nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány[14]; 10. nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou[15]; 11. nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny[16]; 12. nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem[17]; 13. nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky[18]; 14. nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem[19]; 15. Nařízení Rady (ES) č. 1673/2000 ze dne 27. července 2000 o společné organizaci trhu se lnem a konopím pěstovanými na vlákno[20]; 16. nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem[21]; 17. nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami[22]; 18. nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží[23]; 19. nařízení Rady (ES) č. 1786/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu se sušenými krmivy[24]; 20. nařízení Rady (ES) č. 865/2004 ze dne 29. dubna 2004 o společné organizaci trhu s olivovým olejem a stolními olivami a o změně nařízení (EHS) č. 827/68[25]; 21. nařízení Rady (ES) č. 1947/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o společné organizaci trhu s osivem a o zrušení směrnic (EHS) č. 2358/71 a (EHS) č. 1674/72[26]; 22. nařízení Rady (ES) č. 1952/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o společné organizaci trhu s chmelem a o zrušení nařízení (EHS) č. 1696/71, (EHS) č. 1037/72, (EHS) č. 879/73 a (EHS) č. 1981/82[27]; 23. nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru[28]. 24. Rada kromě toho přijala tři nařízení se zvláštními pravidly pro některé produkty, aniž by však pro tyto produkty stanovila společnou organizaci trhů: 25. nařízení Rady (ES) č. 670/2003 ze dne 8. dubna 2003, kterým se stanoví zvláštní opatření týkající se trhu s ethanolem zemědělského původu[29]; 26. nařízení Rady (ES) č. 797/2004 ze dne 26. dubna 2004 o opatřeních ke zlepšení obecných podmínek pro produkci včelařských produktů a jejich uvádění na trh[30]; 27. nařízení Rady (ES) č. 1544/2006 ze dne 5. října 2006 o zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového[31]. 28. Výše uvedená nařízení (dále jen „základní nařízení“) jsou často doplněna průvodním souborem dalších nařízení Rady. Většina základních nařízení má tutéž strukturu a mnoho společných ustanovení. To platí zejména o pravidlech pro obchod s třetími zeměmi a o obecných ustanoveních, ale do jisté míry i o pravidlech týkajících se vnitřního trhu. Základní nařízení často obsahují odlišná řešení stejných či podobných problémů. 29. Společenství již po nějakou dobu usiluje o zjednodušení právního prostředí SZP. Proto byl přijetím nařízení Rady (ES) č 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce[32], zřízen horizontální právní rámec pro všechny přímé platby, který sjednotil řadu režimů podpory do režimu jednotné platby. Tento přístup by se měl rozšířit na základní nařízení. V této souvislosti by pravidla v nich obsažená měla být sjednocena do jednotného právního rámce a tam, kde je to možné, by odvětvové přístupy měly být nahrazeny přístupy horizontálními. 30. Zjednodušení by nemělo vést ke zpochybnění politických rozhodnutí přijatých v průběhu let v rámci SZP. Toto nařízení by proto mělo být v zásadě krokem k technickému zjednodušení. Neměly by se jím rušit ani měnit stávající nástroje, pokud nejsou již zastaralé, nadbytečné nebo by neměly být vzhledem ke své povaze projednávány na úrovni Rady, ani by se jím neměly zavádět nové nástroje a opatření. 31. Vzhledem k těmto okolnostem by toto nařízení nemělo zahrnovat ty části společných organizací trhu, které jsou předmětem přezkumů politik. To se týká zejména některých částí odvětví ovoce a zeleniny, banánů a vína. Předpisy obsažené v příslušných nařízeních (EHS) č. 404/93, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1493/1999 by proto měly být do tohoto nařízení začleněny, pouze pokud se jich samých netýkají politické reformy. 32. Na základě výše uvedených úvah by základní nařízení měla být zrušena a nahrazena jedním jednotným nařízením. 33. Společné organizace trhu v odvětví obilovin, cukru, sušených krmiv, osiva, oliv, lnu a konopí, banánů, vína, mléka a mléčných výrobků a bource morušového stanoví hospodářské roky většinou podle biologických produkčních cyklů každého z těchto produktů. Pro společné organizace trhu v odvětví ovoce a zeleniny a produktů z nich zpracovaných má Komise pravomoc stanovit hospodářské roky, neboť produkční cykly těchto produktů se do značné míry liší a v některých případech není nutné hospodářský rok stanovit. Hospodářské roky stanovené v uvedených odvětvích a pravomoc Komise stanovit hospodářské roky v odvětví ovoce a zeleniny a produktů z nich zpracovaných by proto měly být začleněny do tohoto nařízení. 34. V zájmu stability trhů a zajištění přiměřené životní úrovně zemědělců byl současně se zavedením režimů přímých podpor vytvořen odlišný režim cenové podpory v různých odvětvích s ohledem na různé potřeby v každém z těchto odvětví a zároveň s ohledem na jejich vzájemnou závislost. Tato opatření mají podobu veřejné intervence nebo vyplácení podpory soukromému skladování produktů v odvětví obilovin, rýže, cukru, oliv, hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků a vepřového, skopového a kozího masa. Vzhledem k cílům tohoto nařízení je proto třeba zachovat opatření cenové podpory tam, kde jsou uvedena v nástrojích tak, jak byla vytvořena v minulosti, aniž by došlo k podstatným změnám ve srovnání s předchozím právním stavem. 35. Z důvodů jasnosti a průhlednosti by ustanovení vztahující se na tato opatření měla být součástí společné osnovy, měla by však dále sledovat politiku, jíž se řídí jednotlivá odvětví. Za tímto účelem je třeba rozlišovat mezi referenčními cenami a intervenčními cenami. 36. Společné organizace trhu v odvětví obilovin, hovězího a telecího masa a mléka a mléčných výrobků obsahují ustanovení, podle nichž Rada může v souladu s postupem podle čl. 37 odst. 2 Smlouvy měnit cenové úrovně. S ohledem na citlivost cenových soustav by měla být tato možnost nadále uvedena. Protože se však tato možnost netýká jen výše uvedených odvětví, měla by být rozšířena na všechna odvětví, na která se toto nařízení vztahuje. 37. Aby bylo možné získat spolehlivé informace o cenách cukru na trzích Společenství, měl by být do tohoto nařízení začleněn systém zaznamenávání cen obsažený ve společné organizaci trhu s cukrem, na jehož základě se stanoví úroveň tržních cen bílého cukru. 38. Ve snaze nedopustit, aby se systém intervencí v oblasti obilovin, rýže, másla a sušeného odstředěného mléka stal sám o sobě odbytištěm, měla by být zachována možnost stanovit zahájení veřejné intervence pouze v určitých obdobích roku. U produktů z hovězího a telecího masa a másla by zahájení a ukončení veřejné intervence mělo záviset na úrovni tržních cen v určitém období. Pokud jde o odvětví rýže a cukru, mělo by být zachováno omezení množství, která je možno v rámci veřejné intervence nakupovat. Pokud jde o máslo a sušené odstředěné mléko, je potřeba zachovat pravomoc Komise pozastavit běžný nákup, jakmile je dosaženo určitého množství, nebo pokud je potřeba nahradit ho nákupem podle nabídkového řízení. 39. Cenová úroveň, na níž by měl nákup v rámci veřejné intervence probíhat („intervenční cena“), byla v minulosti ve společných organizacích trhů s obilovinami, rýží a s hovězím a telecím masem snížena a stanovena spolu se zavedením režimů přímé podpory v těchto odvětvích. Podpora podle těchto režimů a intervenční cena spolu tudíž úzce souvisejí. Intervenční cena pro produkty z odvětví mléka a mléčných výrobků byla stanovena s ohledem na potřebu podpořit spotřebu produktů tohoto odvětví a zlepšit jejich konkurenceschopnost. V odvětví rýže a cukru byly ceny stanoveny tak, aby přispěly ke stabilizaci trhu v případech, kdy tržní cena v daném hospodářském roce klesne pod úroveň referenční ceny stanovené pro následující hospodářský rok. Tato politická rozhodnutí Rady zůstávají nadále v platnosti. 40. Cenové úrovně v odvětvích rýže a cukru byly doposud stanovovány pro produkty standardní jakosti podle definice Rady. S ohledem na technickou povahu tohoto pojmu je vhodné převést pravomoc definovat standardní jakosti na Komisi. Při definování tohoto pojmu by se Komise měla řídit zejména tržními a obchodními podmínkami dotčených produktů. 41. Tak jako v dřívějších společných organizacích trhu by toto nařízení mělo stanovit možnost nakládání s těmito produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence. Tato opatření by měla být přijata takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu a aby byl zajištěn rovný přístup ke zboží a rovné jednání s kupujícími. 42. Díky svým intervenčním zásobám různých zemědělských produktů má Společenství možnost významně přispět ke zlepšení situace svých nejchudších občanů. Je v zájmu Společenství trvale tuto možnost využívat a zavedením vhodných opatření dosáhnout snížení těchto zásob na běžnou úroveň. V duchu těchto úvah doposud stanovovalo podmínky rozdělování potravin dobročinnými organizacemi nařízení Rady (EHS) č. 3730/87 ze dne 10. prosince 1987, kterým se stanoví obecná pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob organizacím pověřeným jejich rozdělením nejchudším osobám ve Společenství[33]. Toto důležité sociální opatření, které může mít pro příjemce podstatnou hodnotu, by mělo být zachováno a začleněno do rámce tohoto nařízení. 43. Ve snaze přispět k vyváženosti trhu s mlékem a stabilizaci tržních cen obsahuje společná organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky ustanovení o poskytování podpory soukromému skladování, pokud jde o některé produkty z másla a sýra. Komisi byla mimo to svěřena pravomoc rozhodnout o poskytnutí podpory soukromému skladování některých dalších produktů ze sýra a bílého cukru, některých druhů olivového oleje a některých produktů z hovězího a telecího masa, sušeného odstředěného mléka a vepřového, skopového a kozího masa. Vzhledem k účelu tohoto nařízení by tato opatření měla být zachována a začleněna do tohoto nařízení. 44. Podle základních nařízení pro odvětví hovězího a telecího masa, vepřového masa a skopového a kozího masa byly stanoveny stupnice Společenství pro třídění jatečně upravených těl. Tyto režimy mají zásadní význam pro zaznamenávání cen a uplatňování intervenčních opatření v odvětví hovězího, telecího a vepřového masa. Navíc se díky nim daří zlepšovat průhlednost trhu. Tyto režimy třídění jatečních těl by měly být zachovány. Vzhledem k jejich technické povaze se zdá být vhodné pověřit Komisi nezbytnými pravomocemi k přijímání příslušných pravidel na základě kritérií, která tvoří osnovu stávajících režimů. 45. Omezení volného oběhu vyplývající z opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, by mohlo působit těžkosti na trhu s některými produkty v jednom nebo více členských státech. Zkušenosti ukazují, že vážná narušení trhu, jako je významný pokles spotřeby nebo cen, lze přičíst ztrátě důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti nebo zdraví zvířat. 46. Proto by do tohoto nařízení měla být za stejných podmínek, za jakých platila dosud, začleněna výjimečná opatření na ochranu trhu stanovená v příslušných společných organizacích trhu s hovězím a telecím masem, mlékem a mléčnými výrobky, vepřovým masem, vejci a drůbeží. Tato výjimečná opatření na podporu trhu by měla být přijata Komisí a měla by se přímo týkat zdravotních a veterinárních opatření přijatých v rámci boje proti šíření chorob, nebo by z nich měla vyplývat. Tato opatření mohou být přijata na žádost členských států, aby nedocházelo k vážným narušením dotčených trhů. 47. Možnost Komise přijímat zvláštní intervenční opatření, stanovená v příslušných společných organizacích trhů s obilovinami a rýží, jestliže se to ukáže být nezbytné v zájmu účinné reakce na hrozbu narušení trhu v odvětví obilovin a zabránění rozsáhlému použití veřejné intervence v odvětví rýže v některých regionech Společenství nebo v zájmu nahrazení nedostatku neloupané rýže v důsledku přírodních katastrof, by měla být v tomto nařízení zachována. 48. Pro cukrovou řepu podléhající kvótám by měla být stanovena minimální cena odpovídající standardní jakosti, aby byla zajištěna přiměřená životní úroveň pěstitelů cukrové řepy a cukrové třtiny ve Společenství. Standardní jakost cukrové řepy podléhající kvótám je prozatím stanovena v příloze I nařízení (ES) č. 318/2006. Vzhledem k vysoce technické povaze těchto ustanovení by bylo vhodnější zabývat se těmito otázkami na úrovni Komise. 49. K zajištění spravedlivé vyváženosti práv a povinností cukrovarnických podniků a pěstitelů cukrové řepy jsou třeba specifické nástroje. Proto by standardní ustanovení upravující smluvní vztahy mezi odběrateli a prodejci cukrové řepy obsažená doposud ve společné organizaci trhu s cukrem měla být převedena do tohoto nařízení. Podrobné podmínky byly dosud stanoveny ve společné organizaci trhu s cukrem v příloze II nařízení (ES) č. 318/2006. Vzhledem k vysoce technické povaze těchto ustanovení by bylo vhodnější zabývat se těmito otázkami na úrovni Komise. 50. S ohledem na rozmanitost přírodních, hospodářských a technických poměrů je obtížné stanovit pro celé Společenství jednotné podmínky nákupu cukrové řepy. Mezioborové dohody mezi sdruženími pěstitelů cukrové řepy a cukrovarnickými podniky již existují. Rámcová ustanovení by proto měla pouze stanovit minimální záruky požadované jak pěstiteli cukrové řepy, tak cukrovarnickým průmyslem k zajištění řádné činnosti trhu s cukrem s možností odchýlit se od některých pravidel v rámci mezioborových dohod. 51. S cílem přispět k financování výdajů v rámci společné organizace trhu v odvětví cukru by měla být uplatněna výrobní dávka. 52. Za účelem zachování strukturální rovnováhy trhů s cukrem na cenové úrovni blízké referenční ceně by Komise měla mít možnost rozhodnout o stažení cukru z trhu na dobu potřebnou k obnovení rovnováhy na trhu. 53. Společné organizace trhu v odvětví živých rostlin, hovězího a telecího masa, vepřového masa, skopového a kozího masa, vajec a drůbeže stanoví možnost přijetí některých opatření usnadňujících přizpůsobení nabídky požadavkům trhu. Taková opatření mohou přispět ke stabilizaci trhů a zajištění přiměřených životních podmínek dotčených zemědělců. S ohledem na cíle tohoto nařízení by tato možnost měla být zachována. V souladu s těmito ustanoveními může Rada postupem podle článku 37 Smlouvy přijmout obecná pravidla týkající se takových opatření. Cíle vytýčené těmito opatřeními jsou jasně stanovené a současně vymezují povahu opatření, která mohou být přijata. Není proto třeba, aby Rada přijímala další obecná pravidla, a není již třeba je stanovovat. 54. V odvětví cukru a mléka a mléčných výrobků bylo po mnoho let základním nástrojem tržní politiky množstevní omezení stanovené v nařízení (ES) č. 318/2006 a nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků[34]. Důvody, které v minulosti vedly Společenství k přijetí systémů výrobních kvót v obou odvětvích, stále trvají. Vzhledem k tomu, že systém kvót na cukr byl přímo zakotven v nařízení (ES) č. 318/2006[35], byl odpovídající systém v odvětví mléka prozatím upraven zvláštním právním aktem, jmenovitě nařízením (ES) č. 1788/2003. Vzhledem k zásadnímu významu těchto režimů a cílů vytýčených tímto nařízením je tudíž vhodné začlenit příslušná ustanovení do tohoto nařízení, aniž by v porovnání s předchozím právním stavem došlo k podstatným změnám v těchto režimech a jejich provozních postupech. 55. Režim kvót na cukr uvedený v tomto nařízení by měl obsahovat opatření stanovená v nařízení (ES) č. 318/2006, a zejména zachovat právní postavení kvót, pokud systém kvót v souladu s judikaturou Soudního dvora představuje mechanismus regulace trhu v odvětví cukru, jehož účelem je zajistit dosažení cílů veřejného zájmu. 56. Toto nařízení by proto rovněž mělo umožnit Komisi upravit kvóty na udržitelnou úroveň poté, kdy v roce 2010 zanikne restrukturalizační fond založený nařízením Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství[36]. 57. Protože je třeba umožnit jednotlivým členským státům jistou pružnost ve vztahu k strukturálním změnám ve zpracovatelském průmyslu a v odvětví pěstování cukrové řepy a cukrové třtiny v době, kdy mají být uplatňovány kvóty, mělo by být členským státům umožněno měnit v určitých mezích kvóty podniků, aniž by byla omezena činnost restrukturalizačního fondu jakožto nástroje. 58. Aby nedocházelo k narušení trhu s cukrem přebytky cukru, měla by mít Komise podle určitých kritérií možnost stanovit podmínky pro převod přebytkového cukru, přebytkové isoglukosy nebo přebytkového inulinového sirupu do následujícího hospodářského roku, v němž bude považován za výrobu v rámci kvót tohoto roku. Kromě toho, pokud nejsou pro určitá množství splněny platné podmínky, měl by být pro přebytek stanoven poplatek, aby nedošlo k hromadění těchto množství ohrožujících situaci na trhu. 59. V souladu s účelem tohoto nařízení by struktura mléčné kvóty měla odpovídat struktuře ustanovení kvóty na cukr. Proto by se pravidla pro mléko neměla nadále odvozovat od povinnosti platit doplňkovou dávku v případě, že dojde k překročení vnitrostátního referenčního množství, nýbrž od stanovení vnitrostátních kvót, které v případě překročení vyžadují vybírání poplatku z přebytku. 60. Režim mléčných kvót by v podstatě měl být vypracován podle nařízení (ES) č. 1788/2003. Mělo by být zejména zachováno rozlišení mezi dodávkami a přímým prodejem a režim by měl být uplatňován na základě individuálního reprezentativního obsahu tuku a vnitrostátního referenčního obsahu tuku. Zemědělcům by mělo být za určitých podmínek povoleno dočasně převádět své kvóty. Třebaže by měla být zachována zásada, že pokud je zemědělský podnik prodán, pronajat nebo převeden v rámci dědictví, převede se odpovídající kvóta na nabyvatele, nájemce nebo dědice spolu s příslušným pozemkem, měly by být stanoveny některé výjimky ze zásady, že referenční množství jsou vázána na zemědělské podniky, aby bylo možné pokračovat v restrukturalizaci výroby mléka a zlepšování životních podmínek. Podle jednotlivých způsobů převodu referenčních množství a na základě objektivních kritérií je třeba členským státům povolit, aby mohly začlenit část převáděných množství do vnitrostátní rezervy. 61. Poplatek z přebytku je nutné stanovit v odrazující výši a členské státy ji musí uhradit, jakmile je překročeno vnitrostátní referenční množství. Členský stát pak musí částku, kterou je třeba zaplatit, rozdělit mezi producenty, kteří se na tomto překročení podíleli. Ti by pak na základě pouhé skutečnosti, že překročili své disponibilní množství, měli být členskému státu odpovědni za to, že uhradí svůj podíl na poplatku. Členské státy uhradí Evropskému zemědělskému záručnímu fondu (EZZF) dávku odpovídající překročení jejich vnitrostátního referenčního množství, sníženou o paušální částku ve výši 1 %, aby tak byly zohledněny případy úpadku nebo definitivní neschopnosti některých producentů uhradit svůj podíl dávky uložené k úhradě. 62. Podle čl. 34 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky[37] se výnosy plynoucí z uplatňování doplňkových dávek v odvětví mléka a mléčných výrobků považují za „účelově vázané příjmy“, které se převádějí do rozpočtu Společenství a v případě opětovného použití se použijí výhradně na financování výdajů z EZZF nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Článek 22 nařízení (ES) č. 1788/2003, podle kterého se výnosy z dávek považují za součást intervenčních opatření určených ke stabilizaci zemědělských trhů a použijí se k financování výdajů v odvětví mléka, se tudíž stal bezpředmětným a toto nařízení ho nepřejímá. 63. Různé organizace trhu stanoví různé druhy režimů podpor. 64. Společné organizace trhu se sušenými krmivy a lnem a konopím zavedly v těchto odvětvích podporu pro zpracování jako prostředek k řízení vnitřního trhu v dotčených odvětvích. 65. S ohledem na zvláštní podmínky na trhu s obilovinami a bramborovým škrobem obsahovala společná organizace trhu pro obiloviny ustanovení, která v případě nutnosti umožňovala poskytování výrobních náhrad. Výrobní náhrady musí být koncipovány tak, aby základní produkty užívané dotyčným odvětvím byly pro něj dostupné za cenu nižší, než je cena vyplývající z uplatnění společných cen. Společná organizace trhu s cukrem stanovila možnost poskytování výrobních náhrad v případech, kdy s ohledem na výrobu některých průmyslových, chemických nebo farmaceutických produktů nastane potřeba přijmout opatření k zajištění dostupnosti některých produktů z cukru. 66. Finanční prostředky Společenství v poměrné výši přímé podpory, kterou členské státy mohou podle čl. 110i odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003 zadržet, jsou určeny jako motivace pro organizace schválených hospodářských subjektů k vypracování akčních programů s cílem zlepšit kvalitu produkce olivového oleje a stolních oliv. V tomto ohledu společná organizace trhu s olivovým olejem a stolními olivami stanovila, že podpora Společenství bude přidělována podle důležitosti opatření prováděných v rámci dotyčných akčních programů. 67. K dosažení rovnováhy na trhu s mlékem a ke stabilizaci tržních cen u mléka a mléčných výrobků by měla být přijata opatření ke zvýšení odbytu mléčných výrobků. Společná organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky proto stanovila poskytování podpor pro uvádění na trh některých mléčných výrobků, které mají zvláštní užití a určení. Tato společná organizace trhu dále stanovila, že ke zvýšení spotřeby mléka u mladé generace se Společenství může podílet na úhradě výdajů vzniklých při poskytování podpory na dodávky mléka žákům do škol. 68. S ohledem na provádění různých opatření v odvětví tabáku byl nařízením (EHS) č. 2075/92 založen Tabákový fond Společenství, financovaný některými srážkami z režimů podpor. Rok 2007 bude poslední, v němž Tabákový fond Společenství bude moci využívat srážky z režimu podpor stanovené v hlavě IV kapitole 10c nařízení (ES) č. 1782/2003. Třebaže financování fondu skončí před vstupem tohoto nařízení v platnost, ustanovení článku 13 nařízení (EHS) č. 2075/92 by měla být zachována jako právní základ víceletých programů, které mohou být financovány z Tabákového fondu Společenství. 69. Včelařství jako zemědělské odvětví se vyznačuje rozdílností podmínek produkce a výnosů a rozptýlením a rozmanitostí hospodářských subjektů, a to jak v oblasti produkce, tak v jednotlivých fázích uvádění na trh. Kromě toho je vzhledem k rozšíření varroázy v několika členských státech v posledních letech a vzhledem k problémům, které tato choroba způsobuje v produkci medu, nadále nezbytný zásah Společenství, protože varroázu nelze úplně vymýtit a je třeba ji ošetřovat schválenými produkty. Za těchto okolností a v zájmu zlepšení produkce a uvádění včelařských produktů na trh ve Společenství je třeba vypracovat každé tři roky vnitrostátní programy, které zahrnují technickou pomoc, kontrolu varroázy, racionalizaci sezonních přesunů včelstev, řízení obnovy včelstev ve Společenství a spolupráci na výzkumných programech v oblasti včelařství a včelařských produktů s cílem zlepšit obecné podmínky včelařské produkce a uvádění včelařských produktů na trh. Na financování těchto vnitrostátních programů by se mělo Společenství podílet. 70. Nařízení (ES) č. 1544/2006 nahradilo všechny vnitrostátní podpory pro bource morušového režimem Společenství na podporu chovu bource morušového formou pevně stanovené částky pro každý používaný box s vajíčky. 71. Protože politické úvahy, které vedly k zavedení výše uvedených režimů, zůstávají v platnosti, všechny tyto režimy podpor je třeba začlenit do rámce tohoto nařízení. 72. Použití obchodních norem pro zemědělské produkty může přispět ke zlepšení hospodářských podmínek produkce a obchodování, jakož i jakosti těchto produktů. Použití takových norem je proto v zájmu producentů, obchodníků i spotřebitelů. Z těchto důvodů byly v rámci společných organizací trhu s banány, olivami, živými rostlinami, vejci a drůbeží zavedeny obchodní normy vztahující se zejména na jakost, třídění, hmotnost, určování velkosti, balení, obaly, skladování, přepravu, obchodní úpravu a označování. Tento přístup je třeba zachovat i v tomto nařízení. 73. Podle společných organizací trhu s olivovým olejem a stolními olivami a banány byla Komise pověřena přijetím ustanovení o obchodních normách. Vzhledem k jejich vysoce technické povaze a potřebě neustále zvyšovat jejich účinnost a přizpůsobovat je vyvíjející se obchodní praxi se zdá být vhodné rozšířit tento přístup na ostatní dotčená odvětví a stanovit kritéria, která musí Komise zohlednit při určování příslušných pravidel. Mimo to bude možná třeba přijmout zvláštní opatření, zejména nejnovější analytické metody a jiná opatření k určení povahy dotčených norem, aby nedocházelo k zneužívání, pokud jde o jakost a původ produktů nabízených spotřebitelům, a zásadním narušením trhů, které z toho mohou vyplývat. 74. Byly zavedeny některé právní nástroje, jimiž se řídí uvádění mléka, mléčných výrobků a jiných tuků na trh a jejich označování. Jejich cílem je zlepšit postavení mléka a mléčných výrobků na trhu a zároveň zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže pro roztíratelné tuky mléčného i nemléčného původu tak, aby z nich měli prospěch producenti i spotřebitelé. Pravidla obsažená v nařízení Rady (EHS) č. 1898/87 ze dne 2. července 1987 o ochraně označení používaných při uvádění mléka a mléčných výrobků na trh[38] jsou zaměřena na ochranu spotřebitele a vytvoření podmínek hospodářské soutěže mezi mléčnými výrobky a konkurenčními produkty v oblasti určování, označování a reklamy, jež zabrání jakémukoliv zkreslenému výkladu. Nařízení Rady (ES) č. 2597/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko[39], stanoví pravidla, jejichž cílem je zaručit vysokou jakost konzumního mléka a produktů, která odpovídají potřebám a přáním spotřebitelů, stabilizují tak dotčený trh a nabízejí spotřebiteli konzumní mléko vysoké kvality. Nařízení Rady (ES) č. 2991/94 ze dne 5. prosince 1994, kterým se stanovují normy pro roztíratelné tuky[40], stanoví obchodní normy pro dotčené mléčné a nemléčné produkty s jasnou a jednoznačnou klasifikací, doplněné pravidly o označování. V souladu s cíli tohoto nařízení by tato pravidla měla být zachována. 75. Je třeba dodržovat v rámci Společenství politiku jakosti, jak tomu bylo již v případě společné organizace trhu s chmelem, a to prostřednictvím ustanovení o ověřování a prostřednictvím pravidel, která v zásadě zakazují uvádět na trh produkty, kterým nebyla vydána ověřovací listina původu, nebo dovezené produkty, které nesplňují odpovídající znaky jakosti. 76. Označení a definice olivového oleje a název jsou základním prvkem tržního řádu, neboť stanoví normy jakosti a poskytují spotřebitelům odpovídající informace o produktu. 77. Jeden z výše uvedených režimů podpory přispívající k rovnováze trhu s mlékem a mléčnými produkty a stabilizaci tržních cen v tomto odvětví obsahuje režim podpory na zpracování sušeného odstředěného mléka na kasein a kaseináty, který byl prozatím uvedený v článku 12 nařízení (ES) č. 1255/1999. Nařízení Rady (EHS) č. 2204/90 ze dne 24. července 1990, kterým se stanoví doplňující obecná pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, pokud jde o sýry[41], zavedlo pravidla týkající se použití kaseinu a kaseinátů ve výrobě sýrů s cílem zabránit nepříznivým účinkům, které by mohl tento režim podpory vyvolat, zohlednit možnost snadného poškození sýra při záměně postupu při používání kaseinu a kaseinátů, a stabilizovat tak trh. Tato pravidla je třeba začlenit do tohoto nařízení. 78. Zpracování některých zemědělských surovin na ethanol zemědělského původu je úzce spjato s hospodařením s uvedenými surovinami. Může velkou měrou přispět ke zhodnocení uvedených surovin: toto zpracování má jednak zcela zvláštní hospodářský a sociální význam pro ekonomiku některých regionů Společenství a jednak představuje nezanedbatelnou část příjmů producentů těchto surovin. Umožňuje rovněž likvidaci produktů neuspokojivé jakosti a krátkodobých přebytků, které mohou v některých odvětvích působit dočasné problémy. 79. V odvětvích chmelu, oliv, tabáku a bource morušového se zavádějí některé politické instrumenty soustředěním činnosti na různé typy organizací, zejména s ohledem na stabilizaci trhů a zlepšení a poskytování záruk jakosti produktů, kterých se toto společné úsilí týká. Ustanovení, kterými se systém organizací až dosud řídil, je založený na organizacích uznávaných členskými státy, nebo za jistých podmínek Komisí, a to podle ustanovení, která Komise přijme. Tento systém je třeba zachovat a dosud platná ustanovení by měla být harmonizována. 80. Pro posílení určitých činností mezioborových organizací, které jsou předmětem zvláštního zájmu ve vztahu k platným pravidlům společné organizace trhu s tabákem, je třeba za určitých předpokladů počítat s možností rozšíření pravidel, jež tyto organizace vydaly pro své členy, na všechny producenty nebo seskupení, i když nejsou jejich členy, v jednom nebo několika regionech. Stejný postup by měl být uplatněn i na jiné činnosti uznaných mezioborových organizací, které jsou pro odvětví tabáku zajímavé z obecně hospodářského či technického hlediska a mohly by být prospěšné pro všechny jedince působící v daném oboru. Podmínkou je úzká spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Komise by měla mít trvalé kontrolní pravomoci, zejména ty, které se týkají dohod uzavřených těmito organizacemi a postupů jimi přijatých ve vzájemné shodě. 81. K vytvoření jednotného trhu ve Společenství je třeba zavést obchodní režim na vnějších hranicích Společenství. Tento obchodní režim by měl zahrnovat dovozní cla a vývozní náhrady a měl by v zásadě stabilizovat trh Společenství. Obchodní režim by měl být založen na závazcích přijatých v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání. 82. Sledování objemu obchodování se zemědělskými produkty se třetími zeměmi ve společných organizacích trhu v odvětvích obilovin, rýže, cukru, osiva, oliv, lnu a konopí, hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků, vepřového masa, skopového a kozího masa, vajec, drůbežího masa, živých rostlin a ethanolu v oblasti dovozu i vývozu dosud podléhalo buď režimu povinných licencí, nebo režimům, v jejichž rámci měla Komise právo zavést licenční požadavky. 83. Sledování obchodních toků je především záležitost řízení, a proto je třeba postupovat pružně. Z těchto důvodů a vzhledem ke zkušenostem se společnými organizacemi trhu tam, kde rozhodováním o udělování licencí již byla pověřena Komise, ze zdá být vhodné rozšířit tento postup na všechna odvětví, v nichž se dovozní a vývozní licence používají. Při rozhodování o zavedení licenčních požadavků by měla Komise přihlížet k nezbytnosti dovozních licencí pro řízení dotčených trhů, a zejména pro sledování dovozu daných produktů. 84. Cla na zemědělské produkty v rámci dohod Světové obchodní organizace (WTO) jsou z větší části stanovena ve společném celním sazebníku. U některých produktů v odvětví obilovin a rýže je však v důsledku zavedení dodatečných mechanismů nutné stanovit možnost přijmout odchylky. 85. Aby bylo možné vyloučit nebo potlačit nepříznivé dopady, které by na trh Společenství mohl mít dovoz některých zemědělských produktů, měl by dovoz těchto produktů podléhat po splnění určitých podmínek dodatečnému clu. 86. Za určitých předpokladů by Komise měla být oprávněna otevřít a spravovat celní kvóty vyplývající z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou nebo z jiných právních aktů Rady. 87. Cílem nařízení Rady (EHS) č. 2729/75 ze dne 29. října 1975 o dovozních dávkách použitelných pro směsi obilovin, rýže a zlomkové rýže[42] je zajistit správnou funkci celního režimu v případě dovozu směsí obilovin, rýže a zlomkové rýže. Tato pravidla by měla být zahrnuta do tohoto nařízení. 88. Společenství uzavřelo několik ujednání o preferenčním přístupu na trhu se třetími zeměmi, která těmto zemím umožňují vyvážet za příznivých podmínek do Společenství třtinový cukr. Je proto nezbytné vyhodnotit potřebu rafinerií v souvislosti s cukrem určeným k rafinaci a vyhradit za určitých podmínek dovozní licence specializovaným zařízením, která využívají značná množství dováženého surového třtinového cukru a která jsou považována za rafinerie Společenství zabývající se výhradně rafinací. 89. Aby ilegální pěstování konopí nenarušilo činnost společné organizace trhu s konopím pěstovaným na vlákno, měla by být zavedena kontrola dovozů konopí a semen konopí, která zaručí, že příslušné produkty poskytují určité záruky, pokud jde o obsah tetrahydrokannabinolu. Mimo to by měl být pro dovoz semen konopí, která nejsou určena k výsevu, zaveden režim kontrol, který předpokládá režim schvalování příslušných dovozců. 90. Pokud jde o produkty v odvětví chmelu, uplatňuje se v celém Společenství politika jakosti. V případě dovážených produktů je třeba zajistit, aby byly dováženy pouze produkty splňující odpovídající minimální znaky jakosti. 91. Celní režim umožňuje obejít se bez jakýchkoliv dalších ochranných opatření na vnějších hranicích Společenství: Systém vnitřního trhu a systém cel se však za mimořádných okolností mohou ukázat jako nedostatečné. V takových případech by Společenství mělo být schopno přijmout neprodleně veškerá nezbytná opatření, aby trh Společenství nebyl ponechán bez ochrany proti narušením, která by mohla nastat. Tato opatření by měla být v souladu s mezinárodními závazky Společenství. 92. K zajištění správné činnosti společných organizací trhu, a zejména ve snaze předejít narušení trhů společné organizace trhu s mnoha produkty obvykle stanoví možnost vyloučit používání režimu aktivního nebo pasivního zušlechťovacího styku. Tuto možnost je třeba zachovat. Zkušenosti mimo to ukazují, že má-li tento nástroj řízení trhu dosáhnout svého cíle, je obvykle třeba ho použít bez velkého otálení. V některých odvětvích je proto Komise pověřena příslušnými pravomocemi. Tento přístup je třeba rozšířit i do ostatních dotčených odvětví. 93. Možnost poskytnout při vývozu do třetích zemí náhrady, které jsou založeny na rozdílu mezi cenami uvnitř Společenství a cenami na světovém trhu a které nepřekročí míru stanovenou závazky Společenství v rámci WTO, by měla sloužit k zajištění účasti Společenství na mezinárodním obchodu s některými produkty, na něž se vztahuje toto nařízení. Subvencovaný vývoz by měl podléhat omezením, pokud jde o hodnotu a množství. 94. Dodržování omezení týkajících se hodnoty by mělo být zajištěno při stanovení vývozních náhrad sledováním plateb podle předpisů vztahujících se k EZZF. Sledování lze usnadnit povinným předběžným stanovením vývozních náhrad a v případě rozlišených náhrad možností změnit stanovené místo určení v rámci jedné zeměpisné oblasti, na kterou se vztahuje jednotná sazba vývozní náhrady. V případě změny místa určení by měla být vyplacena vývozní náhrada použitelná pro skutečné místo určení, avšak maximálně ve výši částky použitelné pro předem stanovené místo určení. 95. Dodržování množstevních omezení by mělo být zajištěno spolehlivým a účinným systémem sledování. Proto je třeba podmínit poskytnutí vývozních náhrad předložením vývozní licence. Vývozní náhrady v rámci dostupných omezení by měly být poskytovány podle konkrétní situace jednotlivých produktů. Odchylky od tohoto pravidla by měly být povoleny pouze u zpracovaných produktů, které nejsou uvedeny v příloze I Smlouvy a na které se nevztahují omezení objemu. Je třeba stanovit možnost odchýlit se od přísného dodržování pravidel pro řízení v případě, že při vývozu s náhradami pravděpodobně nedojde k překročení stanoveného množství. 96. V případě vývozu živého skotu je třeba umožnit poskytování a proplácení vývozních náhrad pouze tehdy, pokud jsou dodržována ustanovení právních předpisů Společenství vztahujících se na dobré životní podmínky zvířat, zejména těch, které se týkají ochrany zvířat během přepravy. 97. Zemědělské produkty mohou být v některých případech předmětem zvláštního zacházení při dovozu do třetích zemí, pokud odpovídají určitým specifikacím a/nebo cenovým podmínkám. K zajištění správného uplatňování systému je nezbytná administrativní spolupráce mezi orgány třetí země dovozu a orgány Společenství. K tomuto účelu mají být produkty vybaveny potvrzením vystaveným ve Společenství. 98. Zvláštní hospodářský význam má pro Společenství vývoz květinových cibulí do třetích zemí. Pokračování a rozvoj tohoto vývozu může být zajištěn stabilizací cen v tomto obchodě. Proto by mělo být pro příslušné produkty přijato ustanovení týkající se minimálních vývozních cen. 99. Podle článku 36 Smlouvy se ustanovení kapitoly Smlouvy týkající se pravidel hospodářské soutěže vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který podle čl. 37 odst. 2 a 3 a způsobem v něm stanoveným vymezí Rada. V různých společných organizacích trhu byla ustanovení o státní podpoře většinou prohlášena za použitelná. Zejména uplatňování předpisů Smlouvy, které se vztahují na podniky, bylo kromě toho stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi[43]. V souladu s cílem vytvořit jednotný soubor pravidel tržní politiky je třeba začlenit dotyčná ustanovení do tohoto nařízení. 100. Pravidla hospodářské soutěže vztahující se na dohody, rozhodnutí a jednání uvedená v článku 81 Smlouvy a na zneužívání dominantního postavení by se měla vztahovat na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty, pokud jejich použití nebrání činnosti vnitrostátních organizací zemědělských trhů nebo neohrožuje naplňování cílů SZP. 101. Zvláštní pozornost je vhodná v případě organizací zemědělců, jejichž cílem je zejména společná produkce, obchod se zemědělskými produkty nebo využívání společných zařízení, pokud tato společná činnost nebrání soutěži nebo neohrožuje dosahování cílů uvedených v článku 33 Smlouvy. 102. Aby nedošlo k ohrožení rozvoje SZP a byla zajištěna právní jistota a nediskriminační zacházení s dotyčnými podniky, je třeba, aby Komise měla výlučnou pravomoc podléhající přezkoumání Soudního dvora stanovit, zda dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v článku 81 Smlouvy jsou v souladu s cíli SZP. 103. Řádná činnost jednotného trhu založeného na systému společných cen by byla ohrožena poskytováním vnitrostátní podpory. Ustanovení Smlouvy, která upravují státní podporu, by se proto obecně měla vztahovat na produkty, na něž se vztahuje toto nařízení. Za určitých podmínek by měly být povoleny výjimky. Je však třeba, pokud se použijí takové výjimky, aby Komise měla právo vypracovat seznam stávajících, nových nebo navrhovaných vnitrostátních podpor, náležitě upozornit členské státy a navrhnout jim vhodná řešení. 104. Finsko a Švédsko mohou od svého přistoupení vzhledem ke svým konkrétním hospodářským podmínkám chovu sobů, produkce produktů z nich a jejich uvádění na trh poskytovat v tomto směru příslušné podpory. Vzhledem ke svým zvláštním klimatickým podmínkám může Finsko kromě toho po schválení Komisí poskytovat podporu pro určitá množství osiva a obilného osiva, které je produkováno pouze ve Finsku. Tyto výjimky je třeba zachovat. 105. V členských státech s významným snížením kvót na cukr budou pěstitelé cukrové řepy čelit v souvislosti s přizpůsobením zvláště závažným obtížím. V takových případech nebude přechodná podpora pro pěstitele cukrové řepy [stanovená v hlavě IV kapitole 10f nařízení (ES) č. 1782/2003] stačit k úplnému řešení jejich potíží. Členským státům, které snížily své kvóty o více než 50 %, by tedy mělo být v období uplatňování přechodné podpory Společenství povoleno poskytnout pěstitelům cukrové řepy státní podporu. Aby členské státy nepřekračovaly při poskytování státní podpory potřeby svých pěstitelů cukrové řepy, mělo by stanovení celkové výše příslušné státní podpory podléhat schválení Komisí, s výjimkou Itálie, u níž se maximální částka v souvislosti s přizpůsobením se podmínkám po reformě trhu u pěstitelů cukrové řepy s nejvyššími výnosy může předběžně stanovit na 11 EUR za tunu vyprodukované cukrové řepy. Vzhledem ke specifickým obtížím, které lze v Itálii očekávat, je nadto třeba stanovit opatření umožňující pěstitelům cukrové řepy přímo či nepřímo využívat poskytované státní podpory. 106. Vedle všeobecných účinků reformy v odvětví cukru působí ve Finsku nepříznivě na pěstování cukrové řepy i zvláštní geografické a klimatické podmínky. Proto je třeba stanovit opatření opravňující tento členský stát k trvalému poskytování státní podpory v přiměřené výši pěstitelům cukrové řepy. 107. Vzhledem ke zvláštní situaci Německa, kde velký počet malých producentů alkoholu využívá v současnosti vnitrostátních podpor podle zvláštních podmínek německého alkoholového monopolu, je nezbytné umožnit na omezené období další poskytování těchto podpor. Je rovněž třeba stanovit, že na konci uvedené doby bude vypracována zpráva o působení této odchylky, doprovázená odpovídajícími návrhy. 108. Chce-li členský stát na svém území podpořit opatření na zvýšení spotřeby mléka a mléčných výrobků ve Společenství, měla by být stanovena možnost financování takových opatření z výnosů propagační dávky pro producenty mléka na vnitrostátní úrovni. 109. V zájmu zohlednění možného vývoje v produkci sušených krmiv by Komise měla do 30. září 2008 na základě hodnocení společné organizace trhu se sušenými krmivy předložit Radě zprávu o tomto odvětví. Ke zprávě by případně měly být přiloženy vhodné návrhy. Komise by dále měla v pravidelných časových odstupech podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o režimu podpor uplatňovaném ve včelařství. 110. Je třeba mít k dispozici dostatečné informace o situaci a výhledech vývoje trhu s chmelem ve Společenství. Je proto vhodné zavést evidenci všech smluv o dodávkách chmelu vypěstovaného ve Společenství. 111. Za určitých podmínek je třeba stanovit pro některé produkty opatření, pokud dochází nebo by mohlo docházet k narušení v důsledku značných změn v cenách na vnitřním trhu, nebo pokud jde o kurzy nebo ceny na světovém trhu. 112. Je nezbytné stanovit rámec zvláštních opatření pro ethanol zemědělského původu, umožňující sběr hospodářských údajů a analýzu statistických informací, aby bylo zajištěno sledování trhu. Jelikož je trh s ethanolem zemědělského původu napojen na trh s ethanolem obecně, je rovněž třeba mít k dispozici informace týkající se trhu s ethanolem nezemědělského původu. 113. Výdaje vzniklé členským státům v důsledku povinností vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení by podle nařízení (ES) č. 1290/2005 měly být financovány Společenstvím. 114. Komise by měla být oprávněna přijímat v naléhavých případech opatření nezbytná k řešení konkrétních praktických obtíží. 115. Vzhledem k tomu, že společný trh se zemědělskými produkty se stále vyvíjí, měly by se členské státy a Komise o jeho vývoji navzájem informovat. 116. Aby nedocházelo ke zneužití žádné z výhod stanovených v tomto nařízení, neměly by být tyto výhody poskytovány nebo případně odebrány, pokud se zjistí, že podmínky pro získání takových výhod byly v rozporu s cíli tohoto nařízení vytvořeny uměle. 117. Má-li být zaručen soulad s povinnostmi stanovenými tímto nařízením, je třeba zavést kontroly a uplatňovat sankce, pokud tyto povinnosti nejsou splněny. Komise by proto měla být pověřena pravomocí stanovit odpovídající pravidla, včetně těch, která se týkají vracení neoprávněně vyplacených částek a povinnosti členských států předkládat zprávy. 118. Opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení by v zásadě měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[44]. Nicméně vzhledem k některým pravomocem stanoveným v tomto nařízení, které souvisejí s kompetencemi svěřenými Komisi, vyžadují rychlý zásah nebo jsou čistě administrativní povahy, by Komise měla mít právo jednat z vlastního podnětu. 119. Toto nařízení pověřuje Komisi pravomocemi, které v minulosti náležely Radě pro přijetí hlasovacím postupem podle článku 37 Smlouvy. Tyto akty Rady by měly zůstat v platnosti, dokud Komise nepřijme příslušná ustanovení založená na pravomocích svěřených jí tímto nařízením. Aby v takových případech nemohla platit dvě souběžná ustanovení přijatá Radou a zároveň Komisí, měla by Komise mít právo takové akty Rady zrušit. 120. Vzhledem k začlenění různých aspektů společných organizací trhu s vínem a s čerstvým ovocem a zeleninou a produkty z nich zpracovanými by v těchto společných organizacích trhu měly být provedeny některé změny. 121. Toto nařízení zahrnuje ustanovení Smlouvy týkající se uplatňování pravidel hospodářské soutěže. Tato ustanovení byla dosud obsahem nařízení (ES) č. 1184/2006. Toto nařízení je třeba změnit, aby bylo patrné, že jeho ustanovení se vztahují na produkty uvedené v příloze I Smlouvy, na něž se nevztahuje toto nařízení. 122. Toto nařízení zahrnuje aspekty obsažené v nařízeních uvedených v bodech odůvodnění (2) a (3), s výjimkou těch, které jsou obsaženy v nařízeních (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1493/1999. Toto nařízení rovněž obsahuje aspekty následujících nařízení: 123. nařízení (EHS) č. 2729/75; 124. nařízení Rady (EHS) č. 707/76 ze dne 25. března 1976 o uznání seskupení producentů bource morušového[45]; 125. nařízení Rady (EHS) č. 1055/77 ze dne 17. května 1977 o skladování a pohybu produktů nakoupených intervenčními agenturami[46]; 126. nařízení Rady (EHS) č. 2931/79 ze dne 20. prosince 1979 o poskytování pomoci při vývozu zemědělských produktů, které mohou podléhat zvláštnímu zacházení při dovozu do určité třetí země[47]; 127. nařízení (EHS) č. 1898/87; 128. nařízení (EHS) č. 3730/87; 129. nařízení Rady (EHS) č. 386/90 ze dne 12. února 1990 o kontrole prováděné při vývozu zemědělských produktů, pro které jsou poskytovány náhrady nebo jiné částky[48]; 130. nařízení Rady (EHS) č. 1186/90 ze dne 7. května 1990, kterým se rozšiřuje oblast působnosti klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu[49]; 131. nařízení (EHS) č. 2204/90; 132. nařízení Rady (EHS) č. 2077/92 ze dne 30. června 1992 o mezioborových organizacích a dohodách v odvětví tabáku[50]; 133. nařízení (ES) č. 2991/94; 134. nařízení (ES) č. 2597/97; 135. nařízení Rady (ES) č. 2250/1999 ze dne 22. října 1999 o celní kvótě pro máslo pocházející z Nového Zélandu[51]; 136. nařízení (ES) č. 1788/2003; 137. nařízení Rady (ES) č. 1183/2006 ze dne 24. července 2006 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu[52]. 138. Uvedená nařízení by proto měla být zrušena. Mělo by však být stanoveno, že přechod ze stávajících společných organizací trhu do tohoto nařízení se použije teprve od začátku hospodářských roků pro dotčené produkty. Proto by jednotlivá nařízení měla platit do konce příslušného hospodářského roku 2007 až 2008. Jestliže hospodářský rok není stanoven, mělo by toto nařízení začít platit od 1. ledna 2008 a příslušná nařízení stávajících společných organizací trhu by měla zůstat v platnosti až do tohoto data. V případě nařízení (EHS) č. 386/90, (EHS) č. 1186/90 a (ES) č. 1183/2006 se pravomoc přijímat ustanovení ve věcech, které jsou předmětem uvedených nařízení, převádí tímto nařízením na Komisi. Ke stanovení příslušných pravidel by Komise měla dostat ještě nějaký čas. Tato nařízení by proto měla platit až do 31. prosince 2008. 139. Následující akty Rady se staly bezpředmětnými a měly by být zrušeny: 140. nařízení Rady (EHS) č. 2517/69 ze dne 9. prosince 1969, kterým se stanoví některá opatření pro reorganizaci produkce ovoce ve Společenství[53]; 141. nařízení Rady (EHS) č. 2728/75 ze dne 29. října 1975 o podporách pro výrobu bramborového škrobu a pro obchod s ním a s bramborami určenými pro jeho výrobu[54]; 142. nařízení Rady (EHS) č. 1358/80 ze dne 5. června 1980, kterým se stanoví směrná cena a intervenční cena pro dospělý skot pro hospodářský rok 1980/1981 a kterým se zavádí klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělého skotu[55]; 143. nařízení Rady (EHS) č. 4088/87 ze dne 21. prosince 1987, kterým se stanoví podmínky pro uplatňování preferenčních celních sazeb na dovoz některých květin pocházejících z Kypru, Izraele a Jordánska[56]; 144. rozhodnutí Rady 74/583/EHS ze dne 20. listopadu 1974 o sledování pohybu cukru[57]. 145. Přechod od stávajících ustanovení a nařízení, která nahrazuje toto nařízení, může vyvolat potíže, jimiž se toto nařízení nezabývá. Komise by proto měla mít možnost přijmout přechodná opatření, aby bylo možné tyto potíže vyřešit. 146. Toto nařízení by mělo obecně začít platit od 1. ledna 2008. Aby však nedocházelo k rozporům mezi novými ustanoveními a hospodářskými roky, které v té době budou ještě v platnosti, je třeba stanovit některé výjimky, pokud jde o datum, od něhož bude toto nařízení na některé produkty uplatňováno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: ČÁST I ÚVODNÍ USTANOVENÍ Článek 1 Oblast působnosti 1. Tímto nařízením se stanoví společná organizace trhů s produkty v následujících odvětvích, která jsou dále uvedena v příloze I: a) obilovin, část I přílohy I (dále jen „odvětví obilovin“); b) rýže, část II přílohy I (dále jen „odvětví rýže“); c) cukru, část III přílohy I (dále jen „odvětví cukru“); d) sušených krmiv, část IV přílohy I (dále jen „odvětví sušených krmiv“); e) osiva, část V přílohy I (dále jen „odvětví osiva“); f) chmelu, část VI přílohy I (dále jen „odvětví chmelu“); g) olivového oleje a stolních oliv, část VII přílohy I (dále jen „odvětví oliv“); h) lnu a konopí, část VIII přílohy I (dále jen „odvětví lnu a konopí“); i) ovoce a zeleniny, část IX přílohy I (dále jen „odvětví ovoce a zeleniny“); j) výrobků z ovoce a zeleniny, část X přílohy I (dále jen „odvětví výrobků z ovoce a zeleniny“); k) banánů, část XI přílohy I (dále jen „odvětví banánů“); l) chmelu, část XII přílohy I (dále jen „odvětví chmelu“); ; m) živých rostlin, část XIII přílohy I (dále jen „odvětví živých rostlin“); n) surového tabáku, část XIV přílohy I (dále jen „odvětví surového tabáku“); o) hovězího a telecího masa, část XV přílohy I (dále jen „odvětví hovězího a telecího masa“); p) mléko a mléčné výrobky, část XVI přílohy I (dále jen „odvětví mléka a mléčných výrobků“); q) vepřového masa, část XVII přílohy I (dále jen „odvětví vepřového masa“); r) skopového masa a kozího masa, část XVIII přílohy I (dále jen „odvětví skopového a kozího masa“); s) vajec, část XIX přílohy I (dále jen „odvětví vajec“); t) drůbežího masa, část XX přílohy I (dále jen „odvětví drůbežího masa“); u) ostatních produktů, část XXI přílohy I. 2. Pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, výrobků z ovoce a zeleniny, a vína, použijí se pouze následující ustanovení tohoto nařízení: a) články 3 a 4; b) část IV; c) článek 183; d) článek 184; e) článek 185; f) článek 188 a první odstavec článku 189; g) písmeno a) článku 195. 3. Tímto nařízením se stanoví zvláštní opatření v následujících odvětvích, uvedených a případně blíže vymezených v příloze II: a) ethanolu zemědělského původu, část I přílohy II (dále jen „odvětví ethanolu“); b) včelařských produktů, část II přílohy II (dále jen „odvětví včelařských produktů“); c) bource morušového, část III přílohy II (dále jen „odvětví bource morušového“). Článek 2 Definice 1. Pro účely použití tohoto nařízení se použijí definice týkající se některých odvětví uvedených v příloze III. 2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „zemědělcem“ zemědělec podle definice v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1782/2003; b) „platební agenturou“ subjekt nebo subjekty pověřené členským státem podle nařízení (ES) č. 1290/2005. Článek 3 Hospodářské roky 1. Zřizují se tyto hospodářské roky: a) od 1. ledna do 31. prosince daného roku pro odvětví banánů; b) od 1. dubna do 31. března následujícího roku pro: i) odvětví sušených krmiv, ii) odvětví bource morušového; c) od 1. července do 30. června následujícího roku pro: i) odvětví obilovin, ii) odvětví osiva, iii) odvětví oliv, iv) odvětví lnu a konopí, v) odvětví mléka a mléčných výrobků; d) od 1. srpna do 31. července následujícího roku pro odvětví vína; e) od 1. září do 31. srpna následujícího roku pro odvětví rýže; f) od 1. října do 30. září následujícího roku pro odvětví cukru. 2. Komise případně stanoví hospodářské roky pro produkty z odvětví ovoce a zeleniny a produktů z nich zpracovaných. Článek 4 Prováděcí pravidla Komise může přijmout prováděcí pravidla k článkům 2 a 3, zejména pokud jde o stanovení přepočítacích koeficientů pro rýži v různých fázích zpracování, náklady na zpracování a hodnotu vedlejších produktů. Komise může změnit definice rýže uvedené v části I přílohy III a definici cukru ze zemí AKT/Indie uvedenou v bodu 12 části II uvedené přílohy. ČÁST IIVNITŘNÍ TRH HLAVA I TRŽNÍ INTERVENCE KAPITOLA I VEřEJNÁ INTERVENCE A SOUKROMÉ SKLADOVÁNÍ ODDÍL I OBECNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 5 Oblast působnosti 1. Tato kapitola stanoví pravidla pro případné použití na nákup v rámci veřejné intervence a poskytování podpor pro soukromé skladování v těchto odvětvích: a) obilovin, b) rýže, c) cukru, d) oliv, e) hovězího a telecího masa, f) mléka a mléčných výrobků, g) vepřového masa, h) skopového a kozího masa. 2. Pro účely této kapitoly se rozumí: a) „obilovinami“ obiloviny sklizené ve Společenství; b) „mlékem“ kravské mléko vyprodukované ve Společenství; c) „odstředěným mlékem“ odstředěné mléko získané přímo a výhradně z kravského mléka vyprodukovaného ve Společenství; d) „smetanou“ smetana získaná přímo a výhradně z mléka. Článek 6 Původ ve Společenství Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 5 odst. 2, pouze produkty původem ze Společenství mohou být nakupovány v rámci veřejné intervence nebo na ně může být poskytnuta podpora pro soukromé skladování. Článek 7 Referenční ceny 1. Pro produkty, na které se vztahují intervenční opatření uvedená v čl. 5 odst. 1, se stanoví tyto referenční ceny: a) Pro odvětví obilovin: 101,31 EUR na tunu s následujícím měsíčním zvýšením: - v listopadu: o 0,46 EUR na tunu, - v prosinci: o 0,92 EUR na tunu, - v lednu: o 1,38 EUR na tunu, - v únoru: o 1,84 EUR na tunu, - v březnu: o 2,30 EUR na tunu, - v dubnu: o 2,76 EUR na tunu, - v květnu: o 3,22 EUR na tunu, - v červnu: o 3,22 EUR na tunu. Cena, která platí pro kukuřici a zrna čiroku v červnu, platí také v červenci, srpnu a září téhož roku. b) Pro neloupanou rýži 150 EUR na tunu za standardní jakost stanovenou Komisí s ohledem na tržní a obchodní podmínky a podstatné skutečnosti, které mohou v jejich vývoji nastat, zejména na posouzení obchodní jakosti a výtěžnosti a na vlhkost. c) Pro cukr: i) pro bílý cukr: - 541,5 EUR na tunu pro hospodářský rok 2008/2009; - 404,4 EUR za tunu od hospodářského roku 2009/2010. ii) pro surový cukr: - 448,8 EUR na tunu pro hospodářský rok 2008/2009; - 335,2 EUR za tunu od hospodářského roku 2009/2010. Referenční ceny uvedené v bodech i) a ii) se použijí pro nebalený cukr při převzetí v závodě standardní jakosti stanovené Komisí s ohledem na tržní a obchodní podmínky a podstatné skutečnosti, které mohou v jejich vývoji nastat, zejména na posouzení obchodní jakosti, pokud jde o bílý cukr, a na posouzení výtěžnosti pro bílý cukr, pokud jde o surový cukr. d) Pro odvětví hovězího a telecího masa 2 224 EUR na tunu pro jatečně upravená těla skotu samčího pohlaví standardní jakosti stanovené Komisí ve stupnici Společenství pro třídění jatečně upravených těl podle čl. 39 odst. 1 písm. a). e) Pro odvětví mléka a mléčných výrobků: i) 246,39 EUR na 100 kg pro máslo; ii) 174,69 EUR na 100 kg pro sušené odstředěné mléko. f) Pro odvětví vepřového masa 1 509,39 EUR na tunu pro jatečně upravená těla prasat standardní jakosti stanovené Komisí ve stupnici Společenství pro třídění jatečně upravených těl podle čl. 39 odst. 1 písm. b). 2. Rada může postupem podle čl. 37 odst. 2 Smlouvy změnit referenční ceny stanovené v odstavci 1 tohoto článku s ohledem na vývoj situace v produkci a na trzích. Článek 8 Zaznamenávání cen na trhu s cukrem Komise zřídí informační systém zaměřený na ceny na trhu s cukrem, včetně systému pro zveřejňování úrovní cen pro trh s cukrem. Systém je založen na informacích, které poskytují podniky vyrábějící bílý cukr nebo jiné hospodářské subjekty na trhu s cukrem. Tyto informace se považují za důvěrné. Komise zajistí, aby nebylo možné na základě takto zveřejněných informací určit ceny jednotlivých podniků nebo hospodářských subjektů. ODDÍL IIVEŘEJNÁ INTERVENCE PODODDÍL IOBECNÁ USTANOVENÍ Článek 9 Produkty pro veřejnou intervenci Veřejná intervence se použije na následující produkty podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle dalších požadavků a podmínek, které stanoví Komise podle článku 40: a) pšenici obecnou, pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici a čirok; b) neloupanou rýži; c) jakýkoli bílý nebo surový cukr, jestliže byl vyroben v rámci kvóty a z cukrové řepy nebo cukrové třtiny, které byly sklizeny ve Společenství; d) čerstvé nebo chlazené maso z odvětví hovězího a telecího masa kódu KN 0201 10 00 a 0201 20 20 až 0201 20 50; e) máslo vyrobené přímo a výhradně z pasterizované smetany ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních; f) sušené odstředěné mléko nejvyšší jakosti vyrobené rozprašovacím sušením a získané ve schváleném podniku Společenství přímo a výhradně z odstředěného mléka, s minimálním obsahem bílkovin ve výši 35,6 % hmotnostních v tukuprosté sušině. PODODDÍL IIZAHÁJENÍ A ZASTAVENÍ NÁKUPů Článek 10 Obiloviny 1. Pro produkty z obilovin je veřejná intervence zahájena: a) od 1. srpna do 30. dubna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska; b) od 1. prosince do 30. června v případě Švédska; c) od 1. listopadu do 31. května v případě ostatních členských států. 2. V případě, že intervenční období ve Švédsku povede k přesměrování těchto produktů z obilovin z jiných členských států do intervence ve Švédsku, Komise přijme nápravné opatření. Článek 11 Rýže Pro neloupanou rýži je veřejná intervence zahájena v období od 1. dubna do 31. července. Množství nakoupené v rámci intervenčního období nesmí překročit hranici 75 000 tun v jednom období. Článek 12 Cukr 1. Pro cukr se veřejná intervence zahájí v průběhu hospodářských roků 2008/2009 a 2009/2010. Množství nakoupené v rámci intervenčního období však nesmí překročit hranici 600 000 tun, vyjádřeno jako bílý cukr, v jednom hospodářském roce. 2. Cukr skladovaný podle ustanovení odstavce 1 v průběhu hospodářského roku nesmí být skladován podle jiných opatření podle článků 29, 49 nebo 60. Článek 13 Hovězí a telecí maso 1. Komise zahájí veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso, pokud je během dvou po sobě následujících týdnů průměrná tržní cena v členském státě nebo regionu členského státu zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství podle čl. 39 odst. 1 písm. a) nižší než 1 560 EUR na tunu. 2. Komise ukončí nákup, pokud během nejméně jednoho týdne již není splněna podmínka uvedená v odstavci 1. Článek 14 Máslo 1. Dosáhnou-li během dvou po sobě následujících týdnů tržní ceny másla v jednom nebo více členských státech úrovně nižší než 92 % referenční ceny, Komise zahájí veřejnou intervenci pro máslo v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech v období od 1. března do 31. srpna každého roku. 2. Jakmile tržní ceny másla v dotyčném členském státě nebo dotyčných členských státech dosáhnou nejméně 92 % referenční ceny, Komise nákup v rámci veřejné intervence zastaví. Pokud kromě toho množství nabízená k intervenci v období stanoveném v prvním pododstavci překročí 30 000 tun, Komise může nákup v rámci veřejné intervence zastavit. V tom případě se nákup může uskutečnit na základě nabídkového řízení podle podmínek, jež budou stanoveny Komisí. 3. Komise stanoví prováděcí pravidla pro stanovení tržních cen másla. Článek 15 Sušené odstředěné mléko Pro sušené odstředěné mléko je intervence zahájena v období od 1. března do 31. srpna. Komise však může zastavit veřejnou intervenci, jakmile množství nabízená k intervenci v tomto období překročí 109 000 tun. V tom případě se nákup může uskutečnit na základě nabídkového řízení podle podmínek, které stanoví Komise. PODODDÍL IIIINTERVENčNÍ CENA Článek 16 Obiloviny Intervenční cena obilovin, za kterou se obiloviny nakoupí, se rovná referenční ceně. Jestliže se však jakost produktů nabídnutých platební agentuře liší od standardní jakosti, intervenční cena se upraví přirážkou nebo srážkou. Článek 17 Rýže Intervenční cena rýže, za kterou se rýže nakoupí, se rovná referenční ceně. Jestliže se však jakost produktů nabídnutých platební agentuře liší od standardní jakosti, intervenční cena se upraví přirážkou nebo srážkou. Zvýšení nebo snížení cen kromě toho může stanovit Komise s cílem zajistit, že produkce se orientuje na určité odrůdy. Článek 18 Cukr Cukr se nakupuje za 80 % referenční ceny stanovené pro hospodářský rok následující po hospodářském roce, v jehož průběhu je podána nabídka. Jestliže se však jakost cukru nabídnutého platební agentuře liší od standardní jakosti uvedené v čl. 7 odst. 1 bodu c), pro niž je stanovena referenční cena, intervenční cena se příslušně zvýší nebo sníží. Článek 19 Hovězí a telecí maso 1. Intervenční ceny a množství přijatá k intervenci pro hovězí a telecí maso stanoví Komise na základě nabídkového řízení. Za zvláštních okolností mohou být stanoveny jednotlivě pro určitý členský stát nebo pro region členského státu na základě zjištěných průměrných tržních cen. 2. Přijmout lze pouze nabídky, jejichž cena je stejná nebo nižší než průměrná tržní cena zjištěná v členském státě nebo v regionu členského státu a zvýšená o částku, kterou stanoví na základě objektivních kritérií Komise. Článek 20 Máslo Aniž je dotčeno stanovení intervenční ceny na základě nabídkového řízení v případě uvedeném v čl. 14 odst. 2 druhém pododstavci, máslo se nakupuje za 90 % referenční ceny. Článek 21 Sušené odstředěné mléko Aniž je dotčeno stanovení intervenční ceny na základě nabídkového řízení v případě uvedeném v druhém odstavci článku 15, intervenční cena sušeného odstředěného mléka, za kterou se sušené odstředěné mléko nakoupí, se rovná referenční ceně. Pokud je však skutečný obsah bílkovin nižší než minimální obsah bílkovin ve výši 35,6 % stanovené v písm. f) článku 9, avšak nejméně 31,4 % v tukuprosté sušině, rovná se intervenční cena referenční ceně snížené o 1,75 % za každý procentní bod, o který je obsah bílkovin nižší než 35,6 %. PODODDÍL IVPRODEJ Z INTERVENCE Článek 22 Obecné zásady Prodej produktů nakoupených v rámci intervence probíhá tak, aby nedocházelo k narušení trhu a aby byl zajištěn rovný přístup ke zboží a rovné zacházení se všemi kupujícími. Článek 23 Prodej cukru Pokud jde o cukr nakoupený v rámci veřejné intervence, platební agentury mohou prodávat cukr pouze za cenu, která je vyšší než referenční cena stanovená pro hospodářský rok, v jehož průběhu se prodej uskutečňuje. Komise však při dodržení závazků vyplývajících z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy může rozhodnout, že platební agentury: a) mohou prodávat cukr za cenu, která se rovná referenční ceně podle prvního pododstavce nebo která je nižší než tato referenční cena, pokud je cukr určen: i) k použití jako krmivo pro zvířata, nebo ii) na vývoz, a to buď bez dalšího zpracování, nebo po zpracování na produkty uvedené v příloze I Smlouvy nebo na zboží uvedené v části III přílohy XVII tohoto nařízení; b) mají poskytnout nezpracovaný cukr, který mají k dispozici, dobročinným organizacím uznaným příslušným členským státem nebo Komisí v případě, že členský stát žádnou takovou organizaci neuznal, k lidské spotřebě na vnitřním trhu Společenství, a to za cenu nižší než stávající referenční cena nebo zdarma za účelem rozdělení v rámci jednotlivých operací pomoci v mimořádných situacích. Článek 24 Rozdělení nejchudším osobám ve Společenství 1. Produkty z intervenčních zásob mohou využívat některé organizace určené k rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství podle ročního plánu. Rozdělování se uskuteční: a) zdarma, nebo b) za cenu, která v žádném případě nepřekročí výši odůvodněných nákladů vzniklých určeným organizacím v důsledku této činnosti. 2. Produkt může být uvolněn pro trh Společenství, pokud: a) není dočasně k dispozici v intervenčních zásobách Společenství v průběhu plnění ročního plánu uvedeného v odstavci 1, v rozsahu nezbytném pro plnění plánu v jednom nebo více členských státech, nebo b) by provádění plánu vedlo k přesunu menšího množství produktů, které se nacházejí v intervenčních zásobách v jiném členském státě, než ve kterém nebo ve kterých je produkt požadován. 3. Dotyčné členské státy určí organizace uvedené v odstavci 1 a každoročně včas oznámí Komisi, zda chtějí tento režim použít. 4. Produkty uvedené v odstavcích 1 a 2 se pověřeným organizacím předávají zdarma. Jejich účetní hodnota se rovná intervenční ceně, popřípadě upravené koeficienty zohledňujícími rozdíly v jakosti. 5. Aniž je dotčen článek 183, produkty, které je možné využívat podle ustanovení odstavců 1 a 2 tohoto článku, jsou financovány z výdajových položek v příslušném rozpočtovém okruhu v rámci EZZF v rozpočtu Evropských společenství. Zároveň mohou být přijata taková opatření, aby toto financování pomohlo pokrýt náklady na přepravu produktů z intervenčních center a správní náklady vzniklé pověřeným organizacím v důsledku provádění režimu stanoveného v tomto článku, s výjimkou nákladů, které by popřípadě hradil příjemce podle článku 1 a 2. ODDÍL IIISOUKROMÉ SKLADOVÁNÍ PODODDÍL IPOVINNÁ PODPORA Článek 25 Produkty způsobilé pro podporu Podpora pro veřejné skladování se použije na následující produkty podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle dalších požadavků a podmínek, které stanoví Komise podle článku 40: a) pokud jde o máslo: i) na smetanu, ii) na nesolené máslo vyrobené ze smetany nebo mléka ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních, iii) na solené máslo vyrobené ze smetany nebo mléka ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 80 % hmotnostních, maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních a maximálním obsahem soli 2 % hmotnostních; b) pokud jde o sýr: i) na sýr Grana Padano, který je nejméně devět měsíců starý; ii) na sýr Parmigiano Reggiano, který je nejméně patnáct měsíců starý; iii) na sýr Provolone, který je nejméně tři měsíce starý. Článek 26 Podmínky a výše podpory pro máslo Máslo se třídí a následně označuje podle vnitrostátních tříd jakosti, které stanoví Komise. Částku podpory stanoví Komise na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje cen čerstvého másla a skladovaného másla. Pokud se v době vyskladnění zjistí, že na trhu došlo k nepříznivé změně, kterou nebylo možné v době uskladnění předvídat, lze částku podpory zvýšit. Článek 27 Podmínky a výše podpory pro sýr Podmínky a částku podpory, která má být vyplacena za sýr, stanoví Komise. Výše podpory se stanoví na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje tržní ceny. Za provádění opatření přijatých Komisí podle odstavce 1 odpovídá platební agentura, kterou určí členský stát, v němž se uvedené sýry vyrábějí a mají právo na označení původu. PODODDÍL IINEPOVINNÁ PODPORA Článek 28 Produkty způsobilé pro podporu 1. Podpora pro veřejné skladování se poskytne na následující produkty podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle dalších požadavků a podmínek, kt eré stanoví Komise podle článku 40: a) na bílý cukr; b) na olivový olej; c) na čerstvé nebo chlazené maso dospělého skotu, které je nabízené jako jatečně upravená těla, půlky jatečně upravených těl, kompenzované čtvrti, přední a zadní čtvrti a je tříděné podle klasifikační stupnice Společenství uvedené v čl. 39 odst. 1 písm. a); d) na sušené odstředěné mléko nejvyšší jakosti získané ve schváleném podniku Společenství přímo a výhradně z odstředěného mléka; e) na dlouhozrající sýry a sýry, které jsou vyrobeny z ovčího a/nebo kozího mléka a které ke zrání potřebují alespoň dobu šesti měsíců; f) vepřového masa; g) na skopové a kozí maso. Komise může změnit seznam produktů uvedených v prvním pododstavci písm. c), jestliže si to vyžádá situace na trhu. 2. Komise stanoví podporu pro soukromé skladování uvedenou v odstavci 1 předem nebo na základě nabídkového řízení. Článek 29 Podmínky poskytování podpory pro bílý cukr 1. Je-li během reprezentativního období průměrná cena bílého cukru zjištěná ve Společenství pod úrovní referenční ceny a je-li s ohledem na situaci na trhu pravděpodobné, že na této úrovni setrvá, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory pro soukromé skladování bílého cukru podnikům, kterým byla přidělena kvóta na cukr. 2. Cukr skladovaný podle ustanovení odstavce 1 v průběhu hospodářského roku nesmí být skladován podle jiných opatření podle článků 12, 49 nebo 60. Článek 30 Podmínky pro poskytování podpory pro olivový olej Komise může přijmout rozhodnutí, jímž pověří subjekty nabízející dostatečné záruky a schválené členskými státy k uzavírání smluv o skladování olivového oleje, s nímž obchodují, jestliže v některých regionech Společenství dojde k vážnému narušení trhu, například když průměrná cena zjištěná na trhu během reprezentativního období je menší než: a) 1 779 EUR na tunu pro extra panenský olivový olej; b) 1 710 EUR na tunu pro panenský olivový olej; c) 1 524 EUR na tunu pro lampantový olivový olej s obsahem mastných kyselin 2. stupně, při odečtení 36,70 EUR na tunu z této částky za každý další stupeň kyselosti. Článek 31 Podmínky poskytování podpory pro produkty v odvětví hovězího a telecího masa Pokud průměrná tržní cena Společenství zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství podle čl. 39 odst. 1 písm. a) je a pravděpodobně zůstane nižší než 103 % referenční ceny, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory pro soukromé skladování. Článek 32 Podmínky poskytování podpory pro sušené odstředěné mléko Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromému skladování pro sušené mléko, zejména pokud vývoj cen a zásob tohoto produktu ukazuje na závažnou nerovnováhu na trhu, která by mohla být odstraněna nebo zmírněna prostřednictvím sezónního skladování. Článek 33 Podmínky poskytování podpory pro sýr 1. Jestliže vývoj cen a situace v zásobách sýra podle čl. 28 odst. 1 písm. e) ukazuje na závažnou nerovnováhu na trhu, která by mohla být odstraněna nebo zmírněna prostřednictvím sezónního skladování, Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromému skladování. 2. Pokud je v době, kdy končí smlouva o skladování, úroveň tržních cen skladovaných sýrů vyšší než úroveň cen platných v době podpisu smlouvy, Komise může přijmout rozhodnutí o úpravě částky podpory. Článek 34 Podmínky poskytování podpory pro vepřové maso 1. Pokud průměrná cena jatečně upravených těl prasat na trhu Společenství stanovená na základě cen zjištěných v každém členském státě na reprezentativních trzích Společenství a vážených pomocí koeficientů podle velikosti stáda prasat v každém členském státě je a pravděpodobně zůstane nižší než 103 % referenční ceny, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory soukromému skladování. 2. Komise stanoví seznam reprezentativních trhů uvedených v odstavci 1. Článek 35 Podmínky poskytování podpory pro skopové a kozí maso Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory pro soukromé skladování, jestliže nastane obzvlášť obtížná situace na trhu se skopovým a kozím masem v jedné nebo více níže uvedených oblastech kotování: a) Velká Británie; b) Severní Irsko; c) všechny jednotlivé členské státy s výjimkou Spojeného království. ODDÍL IVSPOLEČNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 36 Pravidla pro skladování 1. Platební agentury nesmí mimo území členského státu, jehož pravomoci podléhají, skladovat produkty, které nakoupily, pokud nezískaly předem povolení Komise. Pro účely tohoto nařízení se území Belgie a Lucemburska považuje za jediný členský stát. 2. Povolení se vydá, pokud je skladování nezbytné, a s ohledem na tyto skutečnosti: a) možnosti skladování a požadavky na skladování v členském státě, jehož pravomoci platební agentura podléhá, a v ostatních členských státech; b) jakékoli dodatečné náklady vznikající v důsledku skladování v členském státě, jehož pravomoci platební agentura podléhá, a přepravy. 3. Povolení ke skladování ve třetí zemi se vydá pouze tehdy, představuje-li skladování v jiném členském státě na základě kritérií stanovených v odstavci 2 značné obtíže. 4. Informace uvedené v odst. 2 písm. a) se stanoví po konzultaci se všemi členskými státy. 5. Cla a další částky, jež mají být v rámci společné zemědělské politiky poskytnuty či vybrány, se nevztahují na produkty: a) přepravované na základě povolení vydaného podle odstavců 1, 2 a 3, nebo b) převáděné z jedné platební agentury na jinou. 6. Jakákoli platební agentura, která využívá povolení vydané podle odstavců 1, 2 a 3, zůstává odpovědnou za produkty skladované mimo území státu, jehož pravomoci podléhá. 7. Nejsou-li produkty držené platební agenturou mimo území členského státu, jehož pravomoci podléhá, navráceny zpět do tohoto členského státu, prodají se za ceny a za podmínek, které byly stanoveny nebo mají být stanoveny pro místo skladování. Článek 37 Pravidla pro nabídkové řízení Nabídková řízení zaručí rovné zacházení se všemi zúčastněnými. Při výběru úspěšných uchazečů nabídkového řízení se dává přednost nabídkám, jež jsou pro Společenství nejvýhodnější. Nemusí být vybrána žádná nabídka. Článek 38 Intervenční centra 1. Komise určí intervenční centra, v nichž mohou být skladovány produkty odvětví obilovin a rýže nakoupené v rámci veřejné intervence, a stanoví pro ně podmínky. Pokud jde o produkty odvětví obilovin, Komise může určit intervenční centra pro jednotlivé obiloviny. 2. Při sestavování seznamu intervenčních center Komise zohlední zejména tyto skutečnosti: a) situaci center v oblastech s přebytkem dotyčných produktů; b) dostatečné prostory a technické vybavení; c) příznivé podmínky v dopravě. Článek 39 Třídění jatečně upravených těl 1. Komise stanoví stupnici Společenství pro třídění jatečně upravených těl, včetně pravidel pro zaznamenávání cen některých produktů členskými státy, pro tato odvětví: a) hovězího a telecího masa, pokud jde o dospělé kusy skotu; b) vepřového masa; c) skopového a kozího masa. 2. Při stanovení stupnice Společenství uvedené v odstavci 1, se Komise řídí zejména těmito měřítky: a) u jatečně upravených těl dospělého skotu stupnice třídí jatečně upravená těla na základě zmasilosti a stupně protučnělosti, a umožňuje tak rozdělení jatečně upravených těl do tříd a označování roztříděných jatečně upravených těl; b) u jatečně upravených těl prasat stupnice třídí jatečně upravená těla na základě obsahu libového masa v poměru k jejich hmotnosti, používá princip přímého zjišťování procenta libového masa na základě objektivního měření a stanoví rozdělení jatečně upravených těl do tříd a jejich označování; c) u jatečně upravených těl ovcí a koz stupnice třídí jatečně upravená těla na základě zmasilosti a stupně protučnělosti, a umožňuje tak rozdělení jatečně upravených těl do tříd a označování roztříděných jatečně upravených těl; U jatečně upravených těl lehkých jehňat mohou být použita jiná měřítka, zejména hmotnost, barva masa a barva tuku. Článek 40 Prováděcí pravidla Aniž jsou dotčeny zvláštní pravomoci svěřené Komisi podle ustanovení této kapitoly, Komise přijme prováděcí pravidla k této kapitole, která se mohou vztahovat zejména na: a) pravidla a podmínky, které musí produkty pro nákup do veřejné intervence splňovat podle článku 9, nebo na které se poskytuje podpora pro soukromé skladování podle článků 25 a 28, zejména pokud jde o jakost, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, množství, balení včetně označování, maximální stář