CS Úřední věstník Evropské unie C 277/125

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro provádění strategie EU v oblasti zdraví zvířat

(KOM(2008) 545 v konečném znění)

(doplňující stanovisko)

(2009/C 277/26)

Zpravodaj: pan NIELSEN

Dne 24. února 2009 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. A Prováděcích předpisů k Jednacímu řádu, rozhodl vypracovat doplňující stanovisko ke

sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro provádění strategie EU v oblasti zdraví zvířat

KOM(2008) 545 v konečném znění.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. dubna 2009. Samostatným zpravodajem byl pan NIELSEN.

Na 453. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. května 2009 (jednání dne 13. května 2009) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 189 hlasy pro, 2 hlasy bylo proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá návrh Komise na provádění strategie EU v oblasti zdraví zvířat a oceňuje, že Komise do velké míry zohlednila připomínky, které Výbor vyslovil v souvislosti s předložením návrhu nové strategie. EHSV důrazně požaduje, aby byly posíleny snahy EU o prevenci, dohled a potírání nebezpečných chorob zvířat, z nichž velká část i nadále představuje celosvětovou hrozbu. Proto EHSV i nadále doufá, že budoucí předpisy EU budou v co největším rozsahu příkladem pro ostatní obchodní partnery. Komise by měla přispět k jasnému pochopení nových právních předpisů EU v příslušných třetích státech a také využít odborné znalosti a zdroje členských států při řešení krize. V rozvojových zemích by však mělo být vyvinulo ještě větší úsilí a jednou z hlavních priorit by mělo být vypracování ukazatelů, neboť ty mají zásadní význam. Kromě toho je důležité zachovat veterinární fond a harmonizovat spolufinancování členskými státy, aby se zabránilo porušování hospodářské soutěže.

2. Souvislosti

2.1 V roce 2007 schválil EHSV návrh strategie EU v oblasti zdraví zvířat na období 2007–2013 (1), který předložila Komise. Tento akční plán je konkrétním provedením strategie s harmonogramem pro 31 jednotlivých iniciativ (2), které mají být provedeny v rámci čtyř oblastí využití (stanovení priorit, právní rámec, prevence a výzkum) do roku 2013. Nejdůležitějšími prvky jsou nový právní předpis EU o zdraví zvířat a přepracování rozdělení odpovědnosti a nákladů. K tomu přistupuje členství EU ve Světové organizaci pro zdraví zvířat, o které EU dlouhodobě usiluje, opatření proti překážkám v sanitární oblasti pro vývoz, kategorizace a vyhodnocení rizik v souvislosti s chorobami zvířat a chemických rizik, pokyny pro biologickou ochranu hospodářských zvířat a biologickou ochranu na hranicích, rozvoj elektronických informačních systémů, posílení bank očkovacích látek/antigenových bank v EU, vývoj nových léčivých přípravků a očkovacích látek a také dohled nad rezistencí proti antibiotikům u původců zoonóz. Nadřazeným účelem je zjednodušit a zlepšit platné a nové právní předpisy, a stejně tak zaručit účinnější ustanovení. Proto chce Komise jednotlivé návrhy systematicky vyhodnotit a zvážit možné alternativy, aby zaručila lepší příp. jednodušší právní předpisy.

3. Obecné připomínky

3.1 Akční plán je relevantní a fundovaný a EHSV oceňuje velkou otevřenost a ochotu ke spolupráci, kterými se proces dosud vyznačoval, a také to, že Komise zohlednila připomínky EHSV. Mezitím by se měly vymezit a posoudit oblasti, které má akční plán zahrnovat. Přitom by se mělo vzájemně zvážit, jak velký je rizikový potenciál těchto chorob pro člověka, jaké utrpení způsobují zvířatům a jaké jsou hospodářské důsledky pro výrobce a podniky.

3.2 Jak EHSV již dříve konstatoval, pro důvěryhodnost EU je rozhodující, aby instituce EU a členské státy dodržovaly své vlastní lhůty pro předložení, přijetí a provádění zvláštních ustanovení, což je bohužel spíše výjimkou než pravidlem. Z tohoto důvodu je důležité, aby Komise stanovovala alespoň realistické lhůty pro předložení vlastních návrhů a zpráv a tyto lhůty v praxi dodržovala.

3.3 V souvislosti s lhůtami pro jednotlivá opatření by mělo být navíc jasné, že tento předběžný časový harmonogram pro „legislativní iniciativy“ příp. „orientační datum pro splnění“ se vztahuje na předložení návrhu a ne na konečné rozhodnutí, které bude výsledkem následného, časově náročného rozhodovacího procesu. Zvláště nejasné je tvrzení, že zvláštní opatření na ochranu zvířat, která jsou uvedena v příslušném akčním plánu z roku 2006 (3), se nyní stanou nedílnou součástí strategie v oblasti zdraví zvířat, protože harmonogram větší části těchto opatření byl již krátce po předložení akčního plánu překročen.

3.4 Rozhodující význam má to, aby jednotlivá opatření vedla k vyšší úrovni ochrany a aby se stala účinnějšími. Přitom je nutno dodržovat zásadu proporcionality i vyvinout úsilí o zjednodušení a zlepšení právního prostředí. Kromě toho je důležité, aby následná opatření vyplývající ze strategie v oblasti zdraví zvířat byla prováděna v otevřené spolupráci s členskými státy a zájmovými skupinami, mimo jiné prostřednictvím plánu komunikace a poradního výboru pro zdraví zvířat.

4. Konkrétní připomínky

4.1 EHSV podporuje společný cíl vytvořit právní rámec, který definuje společné zásady a požadavky pro zdraví zvířat a stanoví styčné body s platnými právními předpisy v oblastech jako ochrana zvířat, bezpečnost potravin, zdravotnictví nebo zemědělská politika. Zamýšlené zjednodušení a zlepšení účinnosti právních předpisů přispěje také k tomu, aby se tato oblast politiky stala přehlednější a otevřenější. Předpokládá to však horizontální přístup i zohlednění zájmů bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a boje proti nákazám. Musí se využít synergií v těchto oblastech a tam, kde je to nutné, by měla být ve větší míře a rychleji zohledňována ochrana zvířat jako součást politiky v oblasti zdraví zvířat.

4.2 Kategorizace chorob zvířat a definice přijatelné úrovně rizika představují velkou výzvu pro partnerskou spolupráci. Práce by měly probíhat nejprve na vědeckém základě tak, aby choroby byly kategorizovány podle epidemiologických hledisek a kontrolních možností. Zároveň je však nutné, aby hospodářské a obchodní dopady chorob byly zapracovány do hodnocení.

4.3 Zásahy a zdroje se podle akčního plánu zaměří na „nákazy, které mají velký veřejný dopad“. Jsou to samozřejmě choroby, které představují hrozbu pro lidské zdraví, ale do kategorie nákaz, které mají „velký veřejný dopad“, a do s tím spojeného financování spadají také ty choroby, které mají vážné hospodářské dopady na tuto oblast, a tím i na hospodářství členských států.

4.4 Mimo to je při zjednodušení a přepracování existujících příslušných právních předpisů rozhodující usilovat o větší harmonizaci předpisů EU a doporučení Světové organizace pro zdraví zvířat. Zároveň je třeba zabránit zbytečnému omezování konkurence mezi členskými státy i vůči třetím státům. Při vypracovávání nových právních předpisů pro veterinářství a ochranu zvířat musí EU tedy usilovat o to, aby byly srozumitelné pro třetí státy a aby byly co nejvíce harmonizované.

4.5 Požadovaný efektivní a zodpovědný model rozdělování nákladů by měl být i nadále založen na společném financování Evropskou unií a členskými státy, ale také na zodpovědnosti tohoto odvětví i aktuálních nákladech na prevenci a potírání chorob. Financování Evropskou unií z veterinárního fondu by mělo být proto zachováno, ale spolufinancování členskými státy by mělo být harmonizováno, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže v důsledku odlišného rozložení financování mezi soukromé a veřejné subjekty. Měly by existovat možnosti kompenzace přímých a nepřímých nákladů, tak aby v budoucí strategii EU v oblasti zdraví zvířat zůstala zachována pobídka hlásit propuknutí nebezpečných chorob zvířat. Jak konstatuje Komise, bude nutné existující možnosti důkladně analyzovat dříve, než budou vypracovány návrhy harmonizovaného modelu rozdělování nákladů.

4.6 Odvětví krmiv má pro zdraví zvířat velký význam, a zacházení s krmivy je tedy pro potírání chorob důležité. EHSV však postrádá přesnější odůvodnění návrhu na zavedení finančních záruk v odvětví krmiv. Pravděpodobně při tom nebyly zohledněny závěry zprávy o finančních zárukách v odvětví krmiv (4).

4.7 Jak EHSV již dříve zdůraznil, mělo by být zavedeno očkování s ohledem na souhlas obyvatelstva v rámci potírání chorob zvířat, pokud to umožní zabránit zbytečným porážkám zdravých zvířat nebo je omezit. Komise také konstatuje, že rozhodnutí o tom, zda se bude očkovat, by mělo být učiněno s přihlédnutím ke konkrétní situaci a založeno na uznávaných zásadách a faktorech, mj. na dostupnosti a účinnosti očkovací látky, na platném vyšetření, mezinárodních pokynech, možných překážkách obchodu, efektivitě vynaložených nákladů a případných rizicích spojených s použitím očkovací látky.

4.8 Je zde potřeba dalšího výzkumu a vývoje. V této souvislosti je rozhodující, že se Komise snaží dosáhnout všeobecného pochopení pro politiku očkování EU za hranicemi EU, aby tak snížila počet případů pochybností při vývozu.

4.9 Dosud bylo zvládání akutní krize do velké míry v rukou jednotlivých členských států a příslušných třetích států a v této souvislosti je zcela rozhodující, aby problémy byly i v budoucnosti řešeny společně všemi zúčastněnými stranami. Současná dělba práce má jistě výhody, pročež musí i nadále existovat možnost práva na individuální jednání za předpokladu, že Komise bude informována.

4.10 Ve většině zemědělských podniků jsou nyní přijímána různá opatření, která jsou kombinací konkrétních jednání, rutiny a zdravého selského rozumu. Jestliže tato dobrovolná opatření k potírání chorob, která jsou prováděna z iniciativy výrobců nebo na základě doporučení svazů, proběhnou během vypracovávání modelu rozdělování nákladů, je s tím spojena velká právní nejistota.

4.11 I když se zdá být jasné, že je třeba posoudit, do jaké míry určitý chovatel hospodářských zvířat v určitém případě učinil vše nezbytné pro to, aby zabránil zavlečení a šíření choroby, je problematické na základě toho rozhodnout o ekonomickém odškodnění. Z důvodu nedostatečných znalostí o působení preventivních opatření na různé druhy zvířat je v současné době velmi nebezpečné používat tato pravidla v praxi. Proto je nezbytný další výzkum a vývoj, aby byly nalezeny odpovídající možnosti a jejich využitelnost v praxi.

4.12 Základní pravidla biologické ochrany by měla být utvářena v souladu s právními předpisy, které mohou být doplněny o specifičtější pravidla ve formě pokynů týkajících se jednotlivých druhů zvířat příp. forem výroby (např. zemědělec s vedlejším příjmem). Nadto je potřebná stálá osvětová činnost v rámci spolupráce mezi úřady a oborovými svazy.

4.13 Výzkum, vývoj a poradenství jsou rozhodující pro uskutečnění cílů strategie. Největší část výzkumu přinese užitek teprve tehdy, až jeho výsledky budou uplatněny ve výrobě, poradenství a kontrole. Proto je přenos znalostí důležitou oblastí činnosti. V „programu strategického výzkumu“ chybí důraz na prevenci ve formě iniciativ, u kterých nehraje veterinární medicína žádnou roli. Proto by měly být svazy chovatelů zvířat více zapojeny do hledání řešení, než Komise pravděpodobně zamýšlí.

4.14 U několika členských států panují rostoucí obavy, že normy budou stanoveny podle nejmenšího společného jmenovatele. Pokud to neuškodí zájmům Společenství, měly by mít jednotlivé členské státy možnost ujmout se role průkopníka. Tak by bylo možné sbírat zkušenosti, které se ostatním členským státům budou později případně hodit. Tak například Komise plánuje, že teprve v roce 2011 předloží návrh na elektronické označování skotu (namísto označování na uších), na který pak naváže časově náročný proces rozhodování. Vzhledem k jasným výhodám ve formě úspory práce pro podniky, lepší registrace chovaných zvířat a z toho plynoucí jistější analýzy a větší bezpečnosti výrobků by mělo být možné urychlené zavedení tohoto systému.

V Bruselu dne 13. května 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Sdělení Komise o nové strategii Evropské unie v oblasti zdraví zvířat (2007–2013) podle zásady „Prevence je lepší než léčba“ (KOM(2007) 539 v konečném znění) a stanovisko EHSV ze dne 16.1.2008, Úř. věst. C 151, 17.6.2008.

(2) Ve sdělení Komise KOM(2008) 545 se jedná o 21 iniciativ, ale v interním plánu se operuje s 31, viz např.: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/pillars/action_en.htm.

(3) Akční plán Společenství v oblasti dobrých životních podmínek a ochrany zvířat (KOM(2006) 13 v konečném znění) a stanovisko EHSV ze dne 26.10.2006, Úř. věst. C 324, 30.12.2006.

(4) Příloha k dokumentu KOM(2007) 469 o systémech finančních záruk v krmivářském odvětví a vysvětlení existujících dohod.