3.

domnívá se, že je naléhavě nutné a vhodné, aby Komise: a) bezodkladně přijala iniciativy ke zlepšení ochrany občanských práv, jako je ochrana údajů, diplomatická a konzulární ochrana a svoboda pohybu a bydliště; b) vytvořila mechanismus k zajištění extenzivnějšího zapojení občanů do definování obsahu občanství Unie vytvořením metody konzultace a podporou vzájemných kontaktů zúčastněných stran; c) předložila plně rozvinutý program opatření EU, která posilují procesní práva obžalovaných a nezbytné záruky ve fázích před začátkem a po skončení řízení, zejména když se jedná o státního příslušníka jiné země než té, v níž probíhá řízení, a obecněji aby vytvořila kontrolu evropského trestního soudnictví a bezpečnostních opatření s ohledem na ochranu práv občanů; d) pravidelně shromažďovala a šířila všechny příslušné neutrální údaje o vývoji hlavních politik prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jako jsou migrační toky, vývoj organizovaného zločinu a zejména terorismu (viz posouzení hrozeb organizované trestné činnosti 2008 vypracované EU a zpráva o stavu a vývoji terorismu v EU 2008 vydaná Europolem); e) co nejdříve předložila dosud nepřijaté právní nástroje o dalších kategoriích „modrých karet EU“ pro pracovníky ze třetích zemí, např. sezonní pracovníky, dočasně vyslané zaměstnance a placené stážisty, a o mandátu agentury FRONTEX; zejména pak, aby pro agenturu FRONTEX zajistila odpovídající zdroje tak, aby agentura mohla plnit své cíle a mohla plně a průběžně Parlament informovat o jednáních o dohodách se třetími zeměmi v oblasti přistěhovalectví; f) vytvořila evropskou politiku vnitřní bezpečnosti, která by měla doplňovat vnitrostátní bezpečnostní plány, aby občané Unie a národní parlamenty měly jasnou představu o přínosu opatření EU; zejména aby posílila politiku EU týkající se boje proti určitým druhům organizované trestné činnosti, jako je počítačová trestná činnost, obchodování s lidmi, sexuální zneužívání dětí a korupce tím, že přijme účinná opatření a využije všech možných nástrojů spolupráce k dosažení měřitelných výsledků, včetně podniknutí kroků za účelem přijetí právního nástroje na zabavení finančních aktiv a majetku mezinárodních zločineckých organizací a jejich použití na sociální účely; g) i nadále uplatňovala zásadu vzájemného uznávání právních rozhodnutí v občanském i trestním soudnictví ve všech stádiích soudního řízení, zejména pokud jde o trestní soudnictví, aby byl zajištěn celoevropský systém uznávání a vzájemného přijímání důkazních materiálů s co největším zohledněním základních práv; h) doplnila vývoj vzájemného uznávání řadou opatření posilujících vzájemnou důvěru, zejména určitým sblížením věcných a procesních otázek trestního práva, procesních práv, zdokonalením vzájemného hodnocení fungování soudních systémů a zlepšením způsobů budování vzájemné důvěry v rámci soudní profese, jako je posílení odborné přípravy v soudnictví a podpora vzájemných kontaktů; i) vytvořila transparentní a účinnou vnější strategii EU v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva založenou na důvěryhodné politice, zejména v oblastech, kde má Společenství výhradní pravomoci, např. pokud jde o dohody o zpětném přebírání osob, ochranu vnějších hranic a vízové politiky (jak tomu je v případě otázky zrušení vízové povinnosti při cestách do USA); j) vyzvala Radu, aby pravidelně konzultovala Parlament i v případě mezinárodních dohod zabývajících se soudní a policejní spoluprácí v trestních věcech, protože skutečnost, že to Rada v současné době odmítá, je v rozporu se zásadou loajální spolupráce a demokratické odpovědnosti EU; vyzývá především Komisi, aby předložila kritéria pro rozvoj vhodné evropské politiky týkající se dohod se třetími zeměmi o vzájemné právní pomoci nebo vydávání osob v trestních věcech s ohledem na zásadu nediskriminace mezi občany EU a občany dotčené třetí země; k) zavedla specifické právní předpisy zaručující diplomatickou a konzulární ochranu všem občanům Unie bez ohledu na to, zda má dotyčný členský stát na území třetí země zastoupení; l) předložila nové návrhy s cílem splnit rozsudky Soudního dvora o ochraně základních práv v případě zmrazení majetku fyzických a právnických osob, rovněž s ohledem na rozsudky Evropského soudního dvora o seznamu uvedeném v přílohách rozhodnutí Rady, kterými se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (7); m) posílila vzájemnou důvěru a solidaritu mezi správními orgány členských států, tím, že: — ve spolupráci s Radou Evropy stanoví vyšší normy kvality jak soudní (8), tak i policejní spolupráce; — posílí a zdemokratizuje mechanismy vzájemného hodnocení, které již byly stanoveny v rámci schengenské spolupráce a boje proti terorismu; — rozšíří model vzájemného hodnocení a pomoci mezi členskými státy vytvořený pro schengenský prostor na všechny politiky prostoru svobody, bezpečnosti a práva, ať již se jedná o občany ostatních členských států nebo o občany třetích zemí (jako např. migrační a integrační politiky, ale také uskutečňování programů pro boj proti terorismu a radikalismu); n) zavedla rozsáhlejší koordinaci a doplňkovost mezi stávajícími a budoucími agenturami EU, jako je Europol, Eurojust, FRONTEX nebo Cepol, protože tyto orgány by měly překročit počáteční a nejistou spolupráci a navázat těsnější kontakty s odpovídajícími vnitrostátními odděleními dosažením vyšších standardů účinnosti a bezpečnosti a tím, že budou odpovědnější a transparentnější vůči Evropskému parlamentu a národním parlamentům; o) i nadále průběžně rozvíjela a posilovala společnou politiku Unie v oblasti správy hranic, zároveň však zdůraznila potřebu co nejrychleji stanovit celkovou koncepci strategie Unie v této oblasti, to, jak se budou vzájemně ovlivňovat a jak budou fungovat všechny programy a projekty, s cílem zvolit nejlepší způsob jejich vzájemného propojení a zamezit případnému zdvojování činnosti nebo vzájemné neslučitelnosti;