Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a kterým se ukončuje šetření týkající se antidumpingových opatření pro dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace a Ukrajiny /* KOM/2006/0415 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 24.7.2006 KOM(2006) 415 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a kterým se ukončuje šetření týkající se antidumpingových opatření pro dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace a Ukrajiny (předložen ý Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“), pro řízení ohledně dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96. Obecné souvislosti | Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. Platná ustanovení v oblasti návrhu | Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | V souladu s ustanoveními základního nařízení měly zúčastněné strany dotčené tímto řízením již možnost v průběhu šetření hájit své zájmy. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nepředpokládá obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | Shrnutí navrhovaných opatření Komise dne 26. května 2005 zahájila přezkum platných antidumpingových opatření před pozbytím platnosti týkajících se dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny společně s prozatímním přezkumem antidumpingových opatření použitelných na dovozy téhož výrobku pocházejícího z Ruské federace a omezených na podobu opatření. Při šetření týkajícím se přezkumu byl zjištěn pokračující dumping dotčeného výrobku u Čínské lidové republiky, který by v případě zrušení opatření vedl k opakování újmy výrobního odvětví Společenství. U dovozů pocházejících z Ruské federace a Ukrajiny přitom nebyl zjištěn pokračující dumping ani pravděpodobnost opakování dumpingu dotčeného výrobku. Dále bylo zjištěno, že ukončení opatření ohledně dovozů pocházejících z Ruska a Ukrajiny by nebylo v rozporu se zájmem Společenství. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh na nařízení za účelem prodloužení stávajících opatření proti Čínské lidové republice a ukončení opatření proti Ruské federaci a Ukrajině. | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a správní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože základní nařízení nepředpokládá náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a kterým se ukončuje šetření týkající se antidumpingových opatření pro dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace a Ukrajiny RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“)[1], a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: 1. POSTUP 1.1 Předchozí šetření, platná opatření a pokračující šetření (1) Po ukončení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s články 14 a 15 nařízení 2423/88[2] prodloužila Rada nařízením (ES) č. 821/94[3] uložená konečná antidumpingová cla z dovozů karbidu křemíku (dále jen „SiC“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Polska, Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Ukrajiny. Komise svým rozhodnutím 94/202/ES[4] zároveň přijala závazek nabídnutý vládou Ruska v souvislosti se společností V/O Stankoimport, Moskva, Rusko. (2) Rada v květnu 2000 nařízením (ES) č. 1100/2000[5] znovu prodloužila konečné antidumpingové clo z dovozů SiC pocházejícího z ČLR, Ruska a Ukrajiny, a to po přezkumu před pozbytím platnosti, a rovněž prodloužila závazek nabídnutý vládou Ruska v souvislosti se společností V/O Stankoimport, Moskva, Rusko, přijatý Komisí rozhodnutím 94/202/ES. (3) Na šetření uvedené výše v bodě odůvodnění (1), které vedlo k uložení konečných antidumpingových cel a k přijetí závazků od některých vývozců dotčených tímto šetřením, a na přezkumy před pozbytím platnosti dokončené v letech 1994 a 2000, které jsou uvedeny výše v bodech odůvodnění (1) a (2), se bude dále odkazovat jen jako na „původní šetření“. (4) Rada v roce 2004 nařízením (ES) 991/2004[6] stanovila osvobození od antidumpingových cel z dovozů do nových členských států, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 (dále jen EU-10), a to prostřednictvím zvláštních nabídek závazků (dále jen „závazky související s rozšířením“), a oprávnila Komisi, aby přijala tyto závazky související s rozšířením. Komise na tomto základě svými rozhodnutími 2004/498/ES[7] a 2004/782/ES[8] přijala závazky nabízené ukrajinským vyvážejícím výrobcem otevřenou akciovou společností „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“. Přijetí tohoto závazku pozbylo platnosti dne 20. května 2005. (5) V lednu 2004 Komise zahájila částečný prozatímní přezkum[9], o který požádal ukrajinský vyvážející výrobce Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Žadatel uvedl, že po podstatné změně okolností by mu měl být zaručen status tržního hospodářství a že jeho dumpingové rozpětí je daleko nižší, než je úroveň platných opatření. Po šetření však bylo zjištěno, že společnost nesplňuje kritéria pro získání statusu tržního hospodářství (čl. 2 odst. 7 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[10] (dále jen „základní nařízení“)) a šetření bylo následně ukončeno.[11] (6) Nakonec Komise dne 30. června 2005[12] zahájila antidumpingové řízení týkající se dovozů SiC pocházejícího z Rumunska v návaznosti na podnět podaný Evropskou radou chemického průmyslu (dále jen „CECIF“) jménem výrobců zastupujících 100 % celkové výroby SiC ve Společenství. Poté, co však CECIF dne 1. března 2006 stáhla podnět, bylo šetření ukončeno rozhodnutím Komise ES/423/2006[13]. 1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (7) Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření ohledně SiC pocházejícího z ČLR, Ruska a Ukrajiny[14] Komise obdržela dne 24. února 2005 žádost o přezkoumání těchto opatření podle č. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zároveň obdržela žádost o přezkum podoby opatření vztahujících se na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska podle č. 11 odst. 3 základního nařízení. (8) Tyto žádosti podala Evropská rada chemického průmyslu („CECIF“) jménem výrobců zastupujících 100 % celkové výroby SiC ve Společenství. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství. Žádost o prozatímní přezkum se zakládala na skutečnosti, že podoba opatření by byla nepřiměřená a neodstranila by poškozující účinky dumpingu. (9) Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, zahájila oba přezkumy ve stejný den[15]. 1.3 Šetření (10) Komise úředně informovala vyvážející výrobce, dovozce, výrobce surovin, dotčené uživatele, kteří jsou jí známi, a jejich sdružení, jakož i zástupce vyvážejících zemí a výrobce ve Společenství o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. (11) S ohledem na velký počet čínských vyvážejících výrobců a dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v jedné z dotčených zemí, se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné přezkoumat, zda by se měl použít výběr vzorku. S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda výběr vzorku bude skutečně nutný, a případně jej provést, výše uvedené strany byly podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení požádány, aby se přihlásili do dvou týdnů před zahájením řízení a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. (12) Žádný čínský vyvážející výrobce neposkytnul požadované informace ani žádný nespolupracoval při stávajícím řízení. Bylo proto rozhodnuto, že s ohledem na čínské výrobce není výběr vzorku nutný. (13) Šest dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, poskytlo informace požadované v oznámení o zahájení a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat při dalším šetření. Z výše uvedených šesti dovozců byly pro vzorek vybrány tři společnosti. Tito dovozci zastupovali největší reprezentativní objem dovozů známých dovozců ve Společenství (98 %), který mohl být prošetřen v dané lhůtě. (14) Třem vybraným dovozcům Společenství, dvěma výrobcům Společenství, osmnácti uživatelům Společenství, šestnácti dodavatelům surovin a dvěma známým vyvážejícím výrobcům na Ukrajině a v Ruské federaci byly proto zaslány dotazníky. Kromě toho byli kontaktováni dva výrobci v Brazílii, která byla vybrána jako možná srovnatelná země, a ti také obdrželi dotazník. (15) Úplné odpovědi na dotazníky zaslali tři vybraní dovozci Společenství, sedm uživatelů, dva výrobci surovin a dva vyvážející výrobci v dotčených zemích, stejně jako dva výrobci ve srovnatelné zemi. (16) Komise prozkoumala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností: Výrobci ve Společenství: - Kollo Silicon carbide B.V. (Nizozemsko), ESK-SIC GmbH (Německo) - Navarro SiC, S.A. (Španělsko), Výrobci ve vyvážejících zemích: - JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukrajina) - JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Rusko) Výrobci ve srovnatelné zemi: - Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazílie) - Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazílie) Dovozci ve Společenství: - Imexco-Ullrich GmbH (Německo) - Smyris Abrasivi (Itálie) Uživatelé ve Společenství: - Morganite Crucible Limited (Spojené království) - TGA s.r.o. (Česká republika) (17) Šetření zkoumající pravděpodobnost pokračování nebo opakování dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005 (dále jen „období šetření“). Prozkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2001 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). (18) Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a činitelích, na jejichž základě se zakládají závěry tohoto přezkumu. Kromě toho jim byla dána lhůta, v níž mohly po tomto oznámení vznést své námitky. Námitky obdržené v daných lhůtách byly pečlivě zváženy, označeny za vhodné a vzaty v úvahu v závěrech. 2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 2.1 Dotčený výrobek (19) Dotčený výrobek je stejný jako v původních šetřeních, která vedla k uložení stávajících opatření, tj. opatření týkajících se karbidu křemíku (SiC). Karbid křemíku je v současnosti zařaditelný do kódu KN 2849 20 00. (20) Karbid křemíku se vyrábí zahříváním křemíku a koksu (nebo ropného koksu) za vysokých teplot (až do 2000 °C). Výsledkem tohoto procesu je surový SiC, který se obvykle kvůli konečnému použití dále zpracovává. Proces výroby SiC je takový, že výstup automaticky obsahuje různé jakosti, které souvisejí s různou koncentrací křemíku v obsahu. Různé stupně lze rozdělit na dva hlavní stupně: krystalický a metalurgický. Krystalický stupeň je považován za stupeň vyšší jakosti kvůli vyššímu obsahu křemíku. Krystalický stupeň je dále tříděn na typ černý a zelený. (21) Krystalický stupeň se obvykle používá pro výrobu brusných nástrojů, brusných kruhů, vysoce kvalitních žáruvzdorných výrobků a technické keramiky, zatímco metalurgický stupeň je obvykle používán ve slévárnách a vysokých pecích jako křemíkový nosič. Tak jako v předchozích šetřeních musejí být pro účely tohoto šetření oba stupně považovány za jeden výrobek. 2.2 Obdobný výrobek (22) Jak bylo stanoveno v původních šetřeních, současné šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky, které vyrobili a prodali vyvážející výrobci na svých tuzemských trzích, jakož i výrobky, které vyrobili a prodali výrobci Společenství na trhu Společenství, a výrobce ve srovnatelné zemi na domácím trhu srovnatelné země, mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. 3. PRAVDěPODOBNOST POKRAčOVÁNÍ A/NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU 3.1 Úvodní poznámky (23) Při tomto přezkumu před pozbytím platnosti plně spolupracovali dva výrobci z Ukrajiny a Ruské federace, kteří jsou Komisi známi. Jak však bylo uvedeno v bodě odůvodnění (12), z ČLR se nepřihlásil žádný výrobce. 3.2 Dumping dovozů během období šetření 3.2.1 Srovnatelná země (24) Jelikož Ukrajina [16] a ČLR nebyly během období šetření (a při předchozích šetřeních) považovány za země s tržním hospodářstvím, obvyklá hodnota musela být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě informací získaných v třetí zemi s tržním hospodářstvím, v níž se výrobek vyráběl a prodával na domácím trhu. Mimoto se připomíná, že vyvážející výrobce na Ukrajině nebyl schopen získat status tržního hospodářství v prozatímním přezkumu, který byl dokončen těsně před zahájením tohoto přezkumu před pozbytím platnosti (viz bod odůvodnění (5)). (25) Při zahájení tohoto přezkumu před pozbytím platnosti se uvažovalo o použití Brazílie jako srovnatelné země, z níž by bylo možné získávat informace o výrobních nákladech a o domácím prodeji. Připomínáme, že Brazílie byla použita také v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. (26) Šetření potvrdilo, že Brazílie je stále vhodnou srovnatelnou zemí z těchto důvodů: (27) Za prvé, velikost jejího domácího trhu činí z Brazílie reprezentativní zemi pro stanovení běžné hodnoty pro dvě dotčené země. Za druhé, domácí ceny v Brazílii se řídí obvyklými tržními silami, pokud jde o úroveň poptávky na trhu a existenci konkurenčních výrobců. Za třetí, základní fyzikální a chemické vlastnosti obdobného výrobku vyráběného v Brazílii lze považovat za totožné s výrobkem vyváženým ze dvou dotčených zemí. A konečně, nebyly předloženy žádné námitky proti použití Brazílie jako srovnatelné země. (28) Dospělo se tudíž k závěru, že použití Brazílie jako srovnatelné země je přiměřenou a vhodnou volbou pro účely stanovení běžné hodnoty pro dovozy SiC pocházejícího z ČLR a Ukrajiny. 3.2.2 Běžná hodnota 3.2.2.1 Běžná hodnota pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině (29) Nejprve se zkoumalo, zda se domácí prodej brazilských výrobců, celkově a podle typu výrobku, uskutečňoval v objemech, které jsou reprezentativní v porovnání s objemy, které vyváží ČLR a Ukrajina. (30) Bylo zjištěno, že objemy domácího prodeje brazilských výrobců značně převýšily prodej vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině určený na vývoz do Společenství, a to jak celkově, tak i podle typu výrobku. (31) Poté bylo zkoumáno, zda se domácí prodej každého ze dvou spolupracujících výrobců v Brazílii, Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda a Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, nezávislým odběratelům uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. (32) Bylo zjištěno, že pro obě společnosti byla vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje během období šetření vyšší než vážené průměrné jednotkové výrobní náklady. Veškerý domácí prodej byl proto považován za prodej provedený v běžném obchodním styku. Kromě toho byly kvůli zajištění spravedlivého srovnání mezi cenami v Brazílii a běžnou hodnotou v ČLR a na Ukrajině učiněny úpravy tak, aby se zohlednily všechny rozdíly v PCN nebo v obchodní úrovni. (33) V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení se běžná hodnota zakládala na vážených průměrných cenách prodeje dvou brazilských výrobců nezávislým odběratelům na jejich domácím trhu. (34) Po poskytnutí konečných informací CECIF zpochybnila přesnost určení běžné hodnoty a uvedla, že podle jejích informací jsou prodejní ceny na brazilském domácím trhu vyšší než vývozní cena z Ukrajiny na trh Společenství. Toto tvrzení však nebylo řádně doloženo listinným důkazem a muselo být zamítnuto. Spravedlivý výpočet běžné hodnoty ve skutečnosti umožnily úpravy uvedené v bodě odůvodnění (32) výše. 3.2.2.2 Běžná hodnota pro vyvážející výrobce v Rusku (35) Nejprve bylo zkoumáno, zda objemy domácího prodeje vyvážejícího výrobce v Rusku, celkově a podle typu výrobku, byly reprezentativní, tj. zda představovaly nejméně 5 % objemů vyvážených do Společenství. (36) Bylo zjištěno, že v porovnání s celkovým objemem prodeje představoval u některých typů výrobků objem domácího prodeje nejméně 5 % objemů vyvážených do Společenství. U těch typů výrobku, u kterých byl objem domácího prodeje menší než 5 % objemů vyvážených do Společenství, se musela běžná hodnota početně zjistit podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. (37) U typů výrobku, u kterých objemy domácího prodeje představovaly 5 % objemů vyvezených do Společenství, se zkoumalo, zda byl domácí prodej ruského výrobce nezávislým odběratelům proveden v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Zkoumání probíhalo tak, že byl stanoven poměr domácího prodeje každého dotčeného vyváženého typu výrobku, který nebyl prodán se ztrátou na domácím trhu během období šetření, nezávislým odběratelům. (a) u typů výrobků, u kterých více než 80 % prodeje na domácím trhu podle objemu nebylo nižší než jednotkové náklady, tj. u kterých se průměrná prodejní cena dotčeného typu výrobku rovnala nebo byla vyšší než průměrné výrobní náklady na dotčený typ výrobku, se běžná hodnota vypočítala jako průměrná cena veškerého domácího prodeje dotčeného typu výrobku bez ohledu na to, zda tento prodej byl nebo nebyl ziskový. (b) u typů výrobku, u kterých nejméně 10 %, avšak nejvíce 80 % prodeje podle objemu na domácím trhu nebylo nižší než jednotkové náklady, se běžná hodnota vypočítala jako vážená průměrná prodejní cena těch transakcí, které byly provedeny v hodnotě stejné jako jednotkové náklady na dotčený typ nebo vyšší. (c) u typů výrobku, kterých bylo podle objemu na domácím trhu prodáno méně než 10 %, za cenu, která není nižší než jednotková cena, se mělo za to, že dotčený typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a běžná hodnota proto musela být početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. (38) Běžné hodnoty byly početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě výrobních nákladů na dotčený typ, k nimž se připočetla výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí. Výše prodejních, správních a režijních nákladů byla částka, kterou vydal vyvážející výrobce za obdobný výrobek, a částka za zisk ve výši průměrného zisku, který utržil vyvážející výrobce z prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. 3.2.3 Vývozní cena ČLR (39) Jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění (12), žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracovat při šetření. Následkem toho se vývozní ceny musely stanovit na základě dostupných údajů v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení, tj. informací v podnětu. Ukrajina a Rusko (40) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce na Ukrajině a v Rusku byly stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen, které skutečně zaplatili nebo které byly splatné nezávislými odběrateli ve Společenství. (41) Při výpočtu vývozní ceny pro ruského vývozce se u transakcí, které prováděl Stankoimport (tj. dovážený SiC osvobozený od antidumpingového cla v rámci množstevního závazku), všechny výdaje vzniklé v důsledku zapojení Stankoimportu odečítaly, aby se dosáhlo shody s vývozní cenou na úrovni ceny ze závodu. (42) Evropská rada chemického průmyslu napadla závěry, pokud jde o vývozní ceny stanovené pro Ukrajinu, a namítala, že ceny účtované za ukrajinské dovozy by byly mnohem nižší. Na podporu svého tvrzení předložila určité cenové nabídky. Toto tvrzení však muselo být zamítnuto, jelikož cenové nabídky nelze brát v úvahu, aniž by se prokázalo, že se transakce nakonec uskutečnily. V každém případě, jak je uvedeno výše v bodě odůvodnění (40), vývozní ceny zachované pro výpočet dumpingu byly ceny, které si účtoval dotčený vyvážející výrobce. Tyto ceny byly ověřeny během šetření na místě v provozovně dotčené společnosti. 3.2.4 Srovnání (43) Běžné hodnoty a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly za účelem spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou učiněny úpravy, co se týče nákladů na dopravu, obchodní úrovně a nákladů na balení, o kterých se tvrdilo a prokázalo, že mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. 3.2.5 Dumpingové rozpětí (44) V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu. ČLR (45) Na základě dostupných údajů v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení, tj. informací v podnětu, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na stejné úrovni jako u předchozího šetření, tj. kolem 50 %. Ukrajina (46) Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro vývozy SiC z Ukrajiny během období šetření je nižší než práh de minimis podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Rusko (47) Připomíná se, že Rusko má množstevní závazek od roku 1986. Tento množstevní závazek umožnil jednomu ruskému dovozci, Stankoimportu, aby dovážel do Společenství pevně stanovené množství (stanovené v % spotřeby Společenství) osvobozené od antidumpingových cel. Množství nad tímto stropem podléhala antidumpingovým clům. V provedených výpočtech dumpingu se nerozlišovalo mezi množstvími, která byla vyvezena prostřednictvím množstevního závazku (77 %), a množstvími, která podléhala antidumpingovému clu (23 %). (48) Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro vývozy SiC z Ruska během období šetření bylo pod prahem de minimis podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. 3.3 Vývoj dovozů v případě zrušení opatření 3.3.1 ČLR (49) Jak již bylo vysvětleno, při tomto šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pravděpodobný scénář toho, co by se stalo v případě ukončení opatření, se proto zakládal na dostupných údajích, zejména na podnětu a údajích z COMEXTu (COMEXT je elektronická databáze zahraničního obchodu Evropských společenství). Vztah mezi čínskými vývozními cenami do třetích zemí a úrovní cen ve Společenství (50) Hlavními třetími zeměmi, do kterých směřovaly čínské vývozy během období šetření, byly Spojené státy americké a Japonsko. Informace v podnětu ukazovaly, že čínské ceny CIF do Spojených států amerických pro stupeň „Makro černý“, vyjádřené v eurech, se pohybovaly v rozmezí 650 eur za tunu. Vedle toho se čínské ceny CIF do Japonska pro třídu „Makro zelený“, vyjádřené v eurech, pohybovaly okolo 770 eur za tunu. Cenová statistika zveřejněná v hospodářských denících dokládá správnost cenových záznamů čínských vývozců. (51) Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné vývozní ceny z ČLR do Spojených států amerických, získané z databáze COMEXT, byly mnohem nižší než běžná hodnota získaná při tomto šetření ze srovnatelné země, což svědčí o tom, že tyto vývozy během období šetření mohly být rovněž provedeny za dumpingové ceny. (52) Vzhledem k tomu, že je průměrná cena výrobního odvětví Společenství (přibližně 1000 eur za stupeň „Makro černý“ a kolem 1 500 eur za „Makro zelený“) mnohem vyšší, pro čínské vyvážející výrobce by to v případě neexistence opatření byl důležitý podnět k přesměrování podstatných vývozních množství z jejich současných trhů ve třetích zemích na trh Společenství. (53) Také by se mělo připomenout, že v původním šetření bylo zjištěno, že čínské vývozy dotčeného výrobku do EU byly dumpingové a zůstaly dumpingové na stejně vysokých úrovních během období současného šetření. Neexistuje žádný důvod domnívat se, že by se toto chování mohlo změnit. (54) Mimoto informace, které jsou k dispozici ohledně běžné hodnoty a cen do třetích zemí, jak bylo vysvětleno výše, podporují závěr, že je pravděpodobné, že čínští vývozci budou v případě ukončení opatření pokračovat ve svých dumpingových praktikách. (55) Závěrem je třeba konstatovat, že je pravděpodobné, že by čínské dovozy, které jsou v současné době určeny na trhy třetích zemí, byly v případě zrušení opatření přesměrovány do Společenství. Pokud by navíc byla opatření zrušena, nastalo by jasné nebezpečí dumpingu vyvezených množství. Nevyužité kapacity a zásoby (56) Evropská rada chemického průmyslu v žádosti o tento přezkum odhadovala (s odkazem na informace shromážděné a zveřejněné v hospodářských denících) celkovou výrobní kapacitu v ČLR mezi 600 000 a 700 000 tunami. Skutečná výroba byla odhadnuta přibližně na 440 000 tun, což znamená, že nevyužitá kapacita činí 160 000 až 260 000 tun. Žádné informace o zásobách neexistují. (57) Na základě výše uvedeného je jasné, že vyvážející výrobci v ČLR mají značnou volnou kapacitu, která by se dala využít pro zvýšení výroby. Z toho lze usoudit, že vyvážející výrobci by v případě zrušení opatření velmi pravděpodobně začali využívat svou značnou nevyužitou kapacitu pro vývozy do Společenství. 3.3.2 Rusko (58) Jelikož při tomto šetření spolupracoval pouze jediný známý vyvážející výrobce v Rusku, pravděpodobný scénář vývoje v případě zastavení opatření by se zakládal především na informacích poskytnutých v ověřené odpovědi vyvážejícího výrobce na dotazník. Vztah mezi cenami ve Společenství a cenami v Rusku (59) Nejprve by se mělo připomenout, že běžná úroveň cen ve Společenství již podléhá značnému vlivu dovozů z Ruska s ohledem na zavedený množstevní závazek, neboť ruský vývozce již uspokojuje přibližně 10 % spotřeby Společenství. (60) Porovnáme-li běžnou úroveň cen na domácím trhu v Rusku s běžnou úrovní cen ve Společenství, úroveň cen v Rusku je obecně nižší. Nicméně s ohledem na to, že množství, která byl ruský výrobce schopen vyvézt bez antidumpingových cel v rámci množstevního závazku, byla předem stanovená, ruský výrobce byl stimulován k vývozu krystalických stupňů (což vyvolalo vyšší ceny za tunu) do Společenství, přičemž metalurgické stupně ponechal pro svůj domácí trh a jiná místa určení. Skutečný cenový rozdíl mezi stejnými stupni, pokud by byl vůbec nějaký, by proto byl nižší než hodnota vyplývající ze srovnání mezi průměrnými úrovněmi cen. (61) Závěrem lze říci, že zatímco by obecně vyšší úroveň cen ve Společenství v případě ukončení opatření normálně vyvolala zvýšení vývozů do Společenství, tento scénář se v současném případě nezdá pravděpodobný. S ohledem na existenci množstevního závazku by se potenciální zvýšení dovozů, zvláště, pokud jde o vysoce kvalitní SiC, opravdu nemělo přeceňovat, jelikož již ruský vývozce měl příležitost vyvážet značná množství SiC a byl stimulován k vývozu vysoce kvalitního SiC. Zvýšení dovozů SiC bude proto pravděpodobně omezené z hlediska množství i typů SiC (metalurgické stupně) a tyto dovozy by se v každém případě se vší pravděpodobností neuskutečňovaly za dumpingové ceny. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Rusku (62) Více než 75 % vývozů ruských výrobců do třetích zemí je určeno do Spojených států amerických. Při srovnávání domácího cen a vývozních cen do Spojených států amerických jsou úrovně cen vývozů do Spojených států amerických v průměru vyšší. Mělo by se však uznat, že směs stupňů výrobků prodaných na vývoz a stupňů výrobků prodaných na domácím trhu se pravděpodobně liší (pravděpodobnost vývozů obsahujících stupně vyšší hodnoty na tunu, aby se pokryly příslušné náklady na dopravu), což ztěžuje vyvození závěrů z tohoto srovnání. Poukazuje se však na to, že tyto vývozy nepodléhají antidumpingovým opatřením a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto vývozy byly dumpingové. Vztah mezi vývozní cenou do třetích zemí a úrovní cen ve Společenství (63) Při srovnávání vývozních cen ruského vývozce na jeho hlavní trh ve třetí zemi, Spojených států amerických, s vývozními cenami ruského vývozce na trhu Společenství je důležité připomenout si zavedený množstevní závazek. Jak bylo vysvětleno výše, ruský výrobce byl s ohledem na předem stanovená množství, která mohl vyvézt do ES, motivován k vývozu stupňů vysoké hodnoty na tunu na trh Společenství. (64) Podobně, jak bylo vysvětleno ve výše uvedeném bodě odůvodnění (62), dá se předpokládat, že také vývozy do Spojených států amerických s ohledem na dotyčné náklady na dopravu obsahují hlavně stupně vysoké hodnoty na tunu. Díky tomu se tudíž průměrná prodejní cena na trh Společenství a na trh Spojených států dostává na přiměřeně srovnatelný základ. (65) Po srovnání průměrné prodejní ceny při uvedení na trh Společenství s průměrnou prodejní cenou při uvedení na trhu Spojených států amerických bylo zjištěno, že ceny při uvedení na trh Spojených států byly v průměru vyšší. (66) Závěrem lze říci, že se zdá, že v případě zrušení opatření neexistuje žádný zřejmý podnět, který by vedl ruského výrobce k přesměrování množství, která v současné době prodává na svém hlavním vývozním trhu, ve Spojených státech amerických, na trh Společenství. Nevyužité kapacity a zásoby (67) Kapacita vyvážejícího výrobce v Rusku je omezena na 62 000 tun. Během období šetření bylo zjištěno, že pracuje téměř na plnou kapacitu, přičemž během referenčního období zvýšil míru využití. Dále bylo zjištěno, že zásoby jsou pro tento druh obchodu obvyklé. (68) S ohledem na technologii, kterou ruský výrobce používá (technologie využívající vlakové vagóny jako místo zpracování, které jsou seřazeny mezi elektrickými instalacemi a místy k vykládce/třídění), je nepravděpodobné, aby se vyvážející výrobce v blízké budoucnosti rozšiřoval. (69) Na závěr lze říci, že v případě, že se umožní ukončení opatření, nic nenasvědčuje tomu, že by ruský výrobce byl schopen zvýšit svou výrobku tak, aby zvýšil své vývozy do Společenství. 3.3.3 Ukrajina (70) Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval jediný známý vyvážející výrobce na Ukrajině, pravděpodobný scénář vývoje v případě, že by se umožnilo ukončení opatření, se zakládal především na informacích poskytnutých v ověřené odpovědi vyvážejícího výrobce na dotazník. Nevyužité kapacity a zásoby (71) Kapacita vyvážejícího výrobce na Ukrajině je omezena na 23 000 tun. Během období šetření bylo zjištěno, že pracuje téměř na plnou kapacitu, přičemž během referenčního období zvýšil svou míru využití. Bylo zjištěno, že dané zásoby jsou pro tento druh obchodu obvyklé. (72) S ohledem na technologii, kterou ukrajinský výrobce používá (stejnou jako ruský výrobce, vysvětlení je podáno v bodě odůvodnění (68)), je nepravděpodobné, že by vyvážející výrobce byl v blízké budoucnosti schopen rozšířit se. (73) Evropská rada chemického průmyslu tvrdila, že kapacita vyvážejícího výrobce by mohla činit až 32 000 tun. Toto tvrzení se však zakládalo na hypotetické informaci, aniž by se vzaly v úvahu doby odstavení kvůli údržbě a opravě nebo specifika dotčené výrobní společnosti, která sídlí v městské oblasti a podléhá omezením z hlediska ochrany životního prostředí. Z těchto důvodů byla kapacita stanovená ve výše uvedeném bodě odůvodnění (71) potvrzena a námitka CECIF byla zamítnuta. (74) Závěrem lze konstatovat, že pokud by se umožnilo ukončení opatření, nic nenasvědčuje tomu, že by ukrajinský výrobce byl schopen zvýšit svou výrobu tak, aby mohl zvýšit své vývozy do Společenství. Vztah mezi cenami ve Společenství a cenami na Ukrajině a v třetích zemích (75) Při srovnávání běžné úrovně cen na domácím trhu na Ukrajině s běžnou úrovní cen ve Společenství s cenami do třetích zemí je úroveň cen na Ukrajině a do třetích zemí v průměru nižší. (76) Smysluplné srovnání mezi ukrajinským trhem, trhy třetích zemí a trhem Společenství však nebylo možné, protože sortimentní skladba se velmi liší, a průměrné ceny jsou tudíž nesrovnatelné. Mimoto je domácí trh na Ukrajině omezený, co se týče velikosti, a výrobce není schopen vyrobit všechny různé stupně (vysoké kvality) jako výrobci Společenství. (77) Proto nebylo možné stanovit, zda by ukrajinský vývozce v případě ukončení opatření byl stimulován k přesměrování objemů ze svého domácího trhu nebo z jeho vývozních trhů na trh Společenství. S ohledem na závěry týkající se dumpingu a s ohledem na celkovou vyšší úroveň cen, která je ve Společenství běžná, se dospělo k závěru, že i kdyby došlo ke zvýšení vývozů na trh Společenství, tyto vývozy by se se vší pravděpodobností neuskutečňovaly za dumpingové ceny. Zvýšení by v každém případě bylo omezené (odhaduje se na méně než 10 000 tun) s přihlédnutím k omezené kapacitě ukrajinského vývozce. 3.4 Závěry týkající pravděpodobnosti trvání nebo opakování dumpingu 3.4.1 ČLR (78) Připomíná se, že při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci v ČLR. (79) Na základě dostupných údajů bylo zjištěno, že čínští vývozci i nadále prodávají své výrobky za dumpingovou cenu a pravděpodobně by pokračovali ve své dumpingové praxi, pokud by se umožnilo ukončení opatření. (80) Bylo tudíž zjištěno, že vyvážející výrobci v ČLR by pravděpodobně pokračovali v dumpingu, pokud by se umožnilo ukončení opatření. 3.4.2 Ukrajina (81) Připomíná se, že bylo zjištěno, že ukrajinský vývozce během období šetření nevyvážel výrobky za dumpingové ceny, přičemž neexistují žádné známky toho, že by se tato situace změnila, pokud by se umožnilo ukončení opatření. (82) Dále bylo zjištěno, že ačkoli se vývozy z Ukrajiny do Společenství mohou v případě zrušení opatření zvýšit, očekává se, že toto zvýšení bude omezené. Ve skutečnosti se s ohledem na omezenou kapacitu ukrajinského výrobce předpokládá, že toto zvýšení vývozů do Společenství bude menší než 10 000 tun a se vší pravděpodobností by se tyto vývozy neuskutečňovaly za dumpingové ceny. (83) Opakování dumpingu dovozů pocházejících z Ukrajiny se tudíž nepovažuje za pravděpodobné. 3.4.3 Ruská federace (84) Připomíná se, že během období šetření bylo zjištěno, že ruský výrobce nevyváží za dumpingové ceny a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace měla změnit, pokud by se umožnilo ukončení opatření. (85) Dále se připomíná, že ruský vyvážející výrobce byl po mnohá léta schopen dodávat na trh Společenství pevně stanovené množství SiC na základě množstevního závazku. Množství vyvezená touto cestou dosáhla během období šetření přibližně 17 % celkové kapacity ruského výrobce. Ruský vyvážející výrobce je tudíž na trhu dobře zavedený, tj. náhlé zvýšení dovozů pocházejících z Ruska je proto velmi nepravděpodobné. (86) Jelikož bylo navíc zjištěno, že ceny, za které ruský vyvážející výrobce prodával své výrobky do třetích zemí, byly vyšší než ceny, za kterých byla daná množství prodávána do Společenství, zdá se, že nebezpečí obchodního přesměrování významných množství na trh Společenství je poměrně malé. (87) Nakonec bylo zjištěno, že ruský vyvážející výrobce pracoval téměř na plnou kapacitu a tuto kapacitu může zvýšit jen v omezené míře. (88) Z těchto důvodů se má za to, že neexistuje žádné nebezpečí opakování dumpingu dovozů pocházejících z Ruské federace. (89) S ohledem na závěry týkající se Ukrajiny a Ruska by se řízení proti těmto zemím mělo ukončit . 4. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVěTVÍ SPOLEčENSTVÍ (90) Struktura výrobního odvětví Společenství se od posledního přezkumu před pozbytím platnosti změnila, tj. bývalý německý výrobce Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, Mnichov, se rozdělil na dvě společnosti ve spojení, jednu sídlící v Nizozemsku a druhou v Německu. Pouze první jmenovaná společnost vyrábí a zpracovává surový SiC. Druhá jmenovaná společnost dále zpracovává SiC vyrobený společností Kollo Silicon carbide B.V., ale konečný výrobek zůstává obdobným výrobkem. Mimoto společnost ESK-SIC GmbH prodává svůj vlastní SiC, ale také SiC vyráběný společností Kollo Silicon carbide B.V. Obě společnosti se tudíž považují za společnosti tvořící jednu skupinu. 4.1 Výroba Společenství (91) Obdobný výrobek ve Společenství vyrábějí dva výrobci, kteří představují celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. 4.2 Výrobní odvětví Společenství (92) Žádost podpořili tito výrobci Evropského společenství: - Společnost Kollo Silicon carbide B.V. (Nizozemsko), která je ve spojení se společností ESK-SIC GmbH (Německo). - Navarro SiC, S.A. (Španělsko) (93) Vzhledem k tomu, že výše uvedení výrobci Společenství představují 100 % výroby obdobného výrobku ve Společenství, dospělo se k závěru, že výrobci, kteří podpořili podnět, představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. 5. SITUACE NA TRHU SPOLEčENSTVÍ 5.1 Úvodní poznámky (94) Přezkum dopadu dotčených dovozů na výrobní odvětví Společenství zahrnoval posouzení hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. 5.2 Spotřeba na trhu Společenství (95) Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu dovozů dotčeného výrobku z dotčených zemí a všech ostatních třetích zemí a objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství. (96) Objem dovozů byl stanoven na základě údajů Eurostatu u příslušných kódů KN během posuzovaného období. (97) Na tomto základě se spotřeba Společenství mírně zvýšila z 217 137 tun v roce 2001 na 226 450 tun v období šetření, to znamená zvýšení o 4 % během posuzovaného období. Tento trend je znázorněn v tabulce 1. (98) Tento spotřební trend se však nerozvíjel plynule. Poukazuje se na to, že se spotřeba v období od roku 2001 do roku 2003 nejprve snížila, a to o 10 %. Od roku 2003 do období šetření se však znovu zvýšila o více než 10 %, čímž převýšila úroveň z roku 2001. (99) Snížení na začátku posuzovaného období do velké míry vysvětluje nahrazení SiC jinými výrobky, jako je ferosilikon a průmyslový diamant, které byly v té době méně drahé. (100) Počínaje rokem 2003 se však souběžně se snížením ceny SiC opět zvýšila spotřeba. Tabulka 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření | Čínská lidová republika | 52,6 | 2. Použijí se platné celní předpisy. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Úř. věst. L 209, 2.8.1988, s. 1. [3] Úř. věst. L 94, 13.4.1994, s. 21, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1786/97 (Úř. věst. L 254, 17.9.1997, s. 6). [4] Úř. věst. L 94, 13.4.1994, s. 32. [5] Úř. věst. L 125 ze dne 26.5.2000, s. 3, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 991/2004 (Úř. věst. L 182 ze dne 19.5.2004, s. 18). [6] Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 18. [7] Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 88. [8] Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 37. [9] Úř. věst. C 3, 7.1.2004, s. 4. [10] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12 2005, s. 17). [11] Ukončení na základě nařízení Rady (ES) č. 779/2005 (L 131 ze dne 25.5.2005, s. 18). [12] Úř. věst. C 159, 30.6.2005, s. 4. [13] Úř. věst. C 168, 21.6.2006, s. 37 [14] Úř. věst. C 254, 14.10.2004, s. 3. [15] Úř. věst. C 129, 26.5.2005, s. 17. [16] Ukrajina získala status tržního hospodářství na základě nařízení Rady (ES) 2117/2005 (Úř. věst. 340 ze dne 23.12.2005, s. 17). Nový status se týká pouze šetření zahájených počínaje dnem 1. ledna 2006.