Toto navrhované doporučení je součástí okamžité reakce na poznatky získané z pandemie COVID-19, kdy se mnoho již dříve existujících problémů a nerovností zhoršilo a dostalo do popředí. V doporučení se navrhují krátkodobá opatření, která budou řešit ty nejdůležitější vypozorované nedostatky a pomohou překonat jejich dopady na mladší generaci. Zároveň se nastiňuje další postup pro kombinování vzdělávacích prostředí a nástrojů v oblasti primárního a sekundárního vzdělávání, který pomůže vybudovat odolnější systémy vzdělávání a odborné přípravy v souladu s Akčním plánem digitálního vzdělávání na období 2021–2027 a Evropským prostorem vzdělávání a připraví půdu pro dosažení cílů digitální dekády. Cílem je zvýšit inkluzivnost a kvalitu vzdělávání a odborné přípravy a zlepšit rozvoj širokého spektra kompetencí všech účastníků vzdělávání.

–Důležití odborníci v oblasti školního vzdělávání – hostující specialisté, úředníci pracující v terénu s rodinami, pedagogičtí pracovníci v kulturních organizacích i školitelé a lektoři v oblasti učení se prací – již neměli přístup do škol a školy ani nemohly využívat zdrojů, které mají tito odborníci k dispozici.

–Mnoho systémů, škol a pedagogů nebylo na takovou změnu připraveno, pokud jde o digitální kompetence a zdroje, a to včetně konektivity a infrastruktury. Někteří učitelé základních a středních škol zmiňovali nedostatek jasných pokynů a nedostatečnou komunikaci ze strany orgánů veřejné správy. Také uváděli nedostatek podpory a školení v oblasti koncipování výuky pro období, kdy se všichni, nebo většina žáků učí doma.

–Mnoho rodin a účastníků vzdělávání, zejména těch ze znevýhodněných skupin, nemělo dostatek potřebných schopností a prostředků, aby si s učením doma poradilo. To způsobilo velké problémy žákům, kteří by za normálních podmínek měli cílenou podporu učení ve škole, dotovanou a zdravou stravu nebo přístup k různým mimoškolním aktivitám, včetně těch fyzických.

–V mnoha případech byla narušena fyzická, duševní a emoční pohoda, jelikož mnoho škol nemohlo nabídnout strukturované aktivity a přístup k vybavení, a zdraví a motivace dětí závisely na tom, co jim mohly nabídnout jejich rodiny a domácí prostředí.

–Pro účastníky vzdělávání (žáky a studenty) byl proces učení často pomalejší, méně podrobný a někdy zpožděný. Obecně bylo učení mnohem obtížnější kvůli chybějící systematické docházce do tříd a školnímu rytmu a nedostatku blízké interakce s učiteli a ostatními žáky.

Rovný přístup k vysoce kvalitnímu vzdělání pro všechny je zásadně důležitý pro hospodářský i společenský pokrok. Politika v oblasti vzdělávání by měla umožnit všem občanům, aby mohli dosáhnout svého plného potenciálu a rozvíjet své dovednosti prostřednictvím celoživotního učení. To je hlavním poselstvím následujících dokumentů: sdělení Komise Vytvoření evropského pilíře sociálních práv, vize Evropského prostoru vzdělávání, Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027, usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) a závěry Rady o rovnosti a inkluzi ve vzdělávání a odborné přípravě s cílem podpořit úspěch ve vzdělávání pro všechny. Dosažení tohoto cíle je vzhledem k problémům v oblasti vzdělávání, které se v průběhu pandemie COVID‑19 dostaly do popředí, ještě naléhavější.

Obsah ani podoba tohoto navrhovaného doporučení nepřesahují to, co je potřebné pro dosažení jeho cílů. Závazky, které členské státy učiní, jsou dobrovolného charakteru a každý členský stát se může svobodně rozhodnout, jaký přístup zvolí.

–podněcovat investice do výše zmíněných oblastí.

Iniciativa je v souladu s články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 165 stanoví, že Unie „přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států při plném respektování jejich odpovědnosti za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů“. V čl. 165 odst. 2 se dále upřesňuje, že činnost Unie ve vzdělávání bude z části zaměřena na podporu rozvoje dálkového vzdělávání. Článek 166 uvádí, že Unie provádí politiku odborného vzdělávání, jež podporuje a doplňuje činnost členských států při plném respektování jejich odpovědnosti za obsah a organizaci odborného vzdělávání.

Toto doporučení je navrženo tak, aby doplňovalo další iniciativy Komise, které budou řešit podobné výzvy ve školním vzdělávání. Jmenovitě jsou to opatření uvedená v Akčním plánu digitálního vzdělávání na období 2021–2027, iniciativa „Cesty ke školnímu úspěchu“ pod záštitou Evropského prostoru vzdělávání, která má pomoci všem žákům získat základní dovednosti a dokončit vyšší sekundární vzdělání, dále pak Agenda dovedností pro Evropu a zejména doporučení Rady o odborném vzdělávaní a přípravě, které navrhuje modernizovanou politickou vizi EU pro odborné vzdělávání a přípravu zahrnující digitalizaci a používání smíšeného učení. Navrhované doporučení také doplňuje další iniciativy programu Erasmus+, včetně pedagogických akademií Erasmus+.

Tento návrh je založen na četných zprávách a studiích z těchto oblastí: pedagogické přístupy k rozvoji klíčových kompetencí; profesní rozvoj učitelů a vedoucích pracovníků škol; využití digitálních technologií ve školním vzdělávání a správa školního vzdělávání. Ke konkrétním aspektům přispěli také tři odborní poradci zabývající se rámcem vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020). Hodnocení zohlednilo zprávy a studie organizací OECD a UNESCO a Rady Evropy a také práci Společného výzkumného střediska Evropské komise (zejména v oblasti pedagogických přístupů k rozvoji klíčových kompetencí, využití digitálních technologií ve školním vzdělávání a zkušeností dětí a rodin se vzděláváním během raných fází pandemie). Tyto informace jsou obsaženy v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise.

Důležitou fází byla otevřená veřejná konzultace, která proběhla od února do září 2020 jako součást přípravné práce pro sdělení „Akční plán digitálního vzdělávání na období 2021–2027“. Konzultace se zaměřila na dopad pandemie COVID-19 a v jejím průběhu se shromáždilo více než 2 700 odpovědí ze 60 zemí. Prostřednictvím on-line komunity učitelů a vedoucích pracovníků škol na platformě eTwinning proběhla také konzultace s evropskými školáky.

·Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

(1)Pandemie COVID-19 zasáhla systémy vzdělávání a odborné přípravy po celém světě i napříč Unií a vystavila je nebývalému tlaku. Společenská omezení přinesla významné změny ve výuce a způsobu učení se, jakož i v komunikaci a spolupráci v rámci komunit v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Omezení měla dopad na účastníky vzdělávání, jejich rodiny, učitele, školitele, vedoucí pracovníky institucí, jakož i na komunitní pracovníky, kteří se do vzdělávání zapojují (např. sociální pracovníky a pedagogy v oblasti kultury). Členské státy dokázaly rychle využít různých možností a podpořit distanční vzdělávání, zejména prostřednictvím digitálních řešení. Výsledkem bylo získání poznatků o nových možnostech vzdělávání a také značný nárůst digitálních kompetencí učitelů a zintenzivnění vztahů mezi školami a širší komunitou. Mnoho členských států se však potýkalo se slabinami systému a obecným nedostatkem připravenosti a zdrojů pro přechod na jinou metodu učení a výuky, což zdůraznilo a zhoršilo stávající nerovnosti, nedostatky a potřeby. Systémy vzdělávání a odborné přípravy se musí těmito problémy zabývat a je také potřeba zlepšit jejich odolnost, aby si v budoucnu lépe poradily s měnícími se podmínkami a byly schopny se jim přizpůsobit.

Na podporu provedení navrhuje Komise vytvořit ve spolupráci se členskými státy konkrétní návody, příručky a další konkrétní výstupy založené na důkazech, činnostech v oblasti vzájemného učení a osvědčených postupech. To vyrovná zjištěné nedostatky v podpoře rozvoje metody smíšeného učení na úrovni jednotlivých škol a systémů.

a)Poskytování dalších vzdělávacích příležitostí a cílené podpory účastníkům vzdělávání, kteří čelí problémům, mají speciální vzdělávací potřeby, jsou ze znevýhodněných skupin nebo byli jinak ovlivněni narušením v oblasti školství. To může například zahrnovat individuální podporu, osobní tutorství a systémy mentorování (včetně vzájemného mentorování mezi vrstevníky), další čas pro učení se během školního roku anebo prázdnin, přístup k dalším vzdělávacím prostředím (např. veřejné knihovny a společenské prostory) a dostupnost mimoškolních služeb s pedagogickou podporou.

(16)Význam neformálního učení je očividný ze zkušeností získaných prostřednictvím práce s mládeží, dobrovolnické práce a díky účasti na kulturních aktivitách, včetně sportu na základní úrovni. Neformální učení hraje důležitou roli v podpoře rozvoje základních mezilidských, komunikačních a kognitivních dovedností, např. kreativity, které usnadňují přechod mladých lidí do dospělosti, k aktivnímu občanství a do pracovního života. Vymezení nových způsobů učení zahrnuje lepší spolupráci mezi oblastmi formálního a neformálního učení.

(15)Smíšené učení je široce zavedenou praxí v počátečním odborném vzdělávání a přípravě, avšak pandemická omezení způsobila problémy z hlediska kapacity institucí a organizací poskytovat učení se prací a udržovat komunikaci se školiteli a mentory, přičemž zároveň ovlivnila poskytování učňovské přípravy. Snížení dostupnosti praktických zkušeností zdůraznilo již známou potřebu, aby odborné vzdělávání a přípravy využívaly k simulacím digitální technologie včetně digitálních zařízení, výukových platforem, elektronických portfolií a rozšířené a virtuální reality. Také to zvýšilo potřebu pochopit, jak jsou digitální technologie využívány pro učení v různých prostředích (např. ve škole nebo během stáží), a toto využívání koordinovat.

(14)Smíšené učení vyžaduje soudržný přístup v rámci celého systému, aby došlo k vytvoření vhodných podmínek. Zahrnuje to zaměstnání odborníků z různých oblastí a prosazování spolupráce s komunitou, která podpoří sdílenou odpovědnost za rozvoj mladých lidí. Účinnost systémových opatření podporujících smíšené učení bude také záviset na formulování a podpoře vztahů mezi různými prvky ekosystému, mezi vzdělávacími institucemi, odvětvím vzdělávacích zdrojů (poskytujícím technologie, publikace a učební pomůcky), výzkumem, institucemi a komunitami vzdělávání a odborné přípravy.

(13)Vzdělávání je základním lidským právem a právem dítěte. Jeho dostupnost musí být zaručena nezávisle na prostředí, ve kterém probíhá (ve škole, na dálku, či kombinací obojího), a nezávisle na různé osobní a sociální situaci účastníka vzdělávání. I nad rámec pandemie představuje metoda smíšeného učení příležitost, jak zlepšit kvalitu, význam a inkluzivnost vzdělávání a odborné přípravy, například díky zkvalitnění výuky ve venkovských a odlehlých oblastech, včetně těch nejvzdálenějších regionů a ostrovních komunit, a výuky dalších účastníků vzdělávání, kteří nemohou navštěvovat školu prezenčně: osoby, které jsou součástí kočovných společenství; mladé osoby s pečovatelskými povinnostmi; osoby se zdravotními problémy nebo osoby v nemocnicích a pečovatelských zařízeních; vrcholově trénující sportovci a osoby, které se účastní odborné přípravy či vykonávají placenou práci. Všechna prostředí a nástroje by měly být stejně přístupné menšinám, dětem se zdravotním postižením a dětem ze socioekonomicky znevýhodněných prostředí a nesmí vést k diskriminaci či segregaci.

(10)Učení v různých prostředích, včetně školy, domova, přírody, kulturních památek a pracovišť, může být pro děti a mladé lidi motivující a posílit rozvoj širokého spektra kompetencí. To jim následně může pomoci pochopit význam formálního vzdělávání a odborné přípravy pro jejich život ve společnosti, což je může motivovat a zvýšit jejich zapojení do řešení místních i světových problémů, například těch, které se týkají životního prostředí a změny klimatu.

(8)Pandemie ještě zvýšila dlouhodobé obavy o fyzickou, duševní a emoční pohodu dětí a mladých lidí. Všechny děti a všichni mladí lidé by měli být podporováni ve zdravém a aktivním životním stylu s pozitivními celoživotními návyky a měli by mít možnost účastnit se nejrůznějších sportů a dalších fyzických aktivit, které zlepší jejich motorické schopnosti a posílí duševní a emoční pohodu. Děti a mladí lidé také potřebují podporu duševní a emoční pohody během učení, i pokud plní učební úkoly pod zvýšeným tlakem, a musí porozumět, jak se bezpečně a zodpovědně chovat na internetu. Podporu také potřebují ti účastníci vzdělávání, kteří tráví delší dobu odděleně od podpory ze strany svých vrstevníků či pracovníků škol.

(7)Rada ve svých závěrech o evropských učitelích a školitelích pro budoucnost uznává, že nenahraditelnou hnací sílu pro vzdělávání a odbornou přípravu představují učitelé, školitelé a vedoucí pracovníci škol, kteří by měli být více zapojeni do formulace politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a mít autonomii při uplatňování příslušných politik v praxi, ale kteří také potřebují podporu komplexního přístupu k jejich počátečnímu vzdělání, úvodnímu zaškolení a dalšímu profesnímu rozvoji.

(3)Evropský pilíř sociálních práv stanoví jako svou první zásadu, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat změny na trhu práce. Jedenáctá zásada pilíře rovněž stanoví, že děti ze znevýhodněných prostředí mají právo na zvláštní opatření pro zvýšení rovných příležitostí. Účinné provádění těchto zásad z velké části závisí na odhodlání a činnosti členských států. Opatření na úrovni EU mohou doplňovat vnitrostátní opatření a Komise představila svůj příspěvek v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv. Evropská agenda dovedností stanoví opatření, která pomohou jedincům i podnikům rozvinout, zlepšit a následně využít více dovedností, a to zejména posílením udržitelné konkurenceschopnosti a budováním odolnosti při reakcích na krize na základě poznatků z pandemie COVID-19; také navrhuje podporovat vzdělávání v přírodních vědách v rámci výzkumných a inovativních činností. Rada ve svém doporučení, kterým se zavádí evropská záruka pro děti, vyzývá členské státy, aby zaručily dětem v tísni (např. těm, jež jsou ohroženy chudobou či sociálním vyloučením) účinný a bezplatný přístup ke vzdělávání a školním aktivitám. Strategie EU o právech dítěte vyzývá k budování inkluzivního a kvalitního vzdělávání. Podpora rozvoje kompetencí je jedním z cílů Evropského prostoru vzdělávání, který má být schopen „maximálně využít potenciál vzdělávání a kultury jakožto prostředků pro vytvoření pracovních příležitostí, posílení sociální spravedlnosti a aktivního občanství a poznání evropské identity v celé její rozmanitosti“.

c)Podpora škol v hodnocení jejich strategií pro začleňování a osvědčených postupů a v přijímání nezbytných opatření pro nápravu nedostatků, a to i využitím nástrojů EU.

g)Podpora pedagogických pracovníků, aby se zapojovali do průzkumných projektů a do výzkumu, včetně testování používání úkolů v jiných prostředích a využívání digitálních technologií pro podporu učení.

d)Začlenění koncepce smíšeného učení do programů povinného počátečního vzdělávání učitelů a nepřetržitého profesního rozvoje, aby pedagogičtí pracovníci mohli vhodně přizpůsobovat koncepce učení svým odborným kontextům a dokázali zprostředkovat učení v nejrůznějším vnitřním i venkovním prostředí a pomocí široké škály nástrojů a úkolů.

b)Větší důraz na duševní pohodu pedagogů, vedoucích pracovníků škol a dalších pedagogických pracovníků. To může zahrnovat usnadnění přístupu ke kvalifikovaným odborníkům a službám v oblasti podpory a duševního zdraví, prosazování vytvoření vzájemné podpory pro zmírnění stresu a větší možnost odborné přípravy v oblasti odolnosti a duševní pohody v počátečním vzdělávání učitelů a programech nepřetržitého profesního rozvoje.

a)Podpora kurzů, programů a nástrojů pro prohlubování digitálních dovedností učitelů. Vytváření a šíření internetových i školních pedagogických modulů a zdrojů s cílem pomoci učitelům přizpůsobit pedagogické metody kombinované výuce na základě jejich zkušeností a zpětné vazby a zapojit učitele do využívání nových nástrojů a materiálů.

3)Zkoumat způsoby, jak rozvinout metodu smíšeného učení v primárním a sekundárním vzdělávání ve prospěch všech účastníků vzdělávání a jak zajistit dlouhodobý pozitivní dopad na výuku a učení s cílem přizpůsobit je věku a schopnostem žáků a cílům učení. To může zahrnovat tyto aspekty: podpora rozvoje kombinování školního a distančního vzdělávacího prostředí s cílem vytvořit flexibilnější a vhodnější podmínky pro místa, kde učení probíhá, s ohledem na různé potřeby vycházející z různorodých socioekonomických a domácích podmínek; podpora rozvoje a začlenění vzdělávacích nástrojů s cílem nabídnout příležitosti ke zkoumání a vyjádření, včetně rozvoje vědecké gramotnosti; podpora učení v různých prostředích; vytvoření vhodné rovnováhy mezi učením vedeným učitelem a studentem na jedné straně a mezi kolaborativním a individuálním učením na straně druhé; testování učebních metod za účelem zvýšení atraktivity nových příležitostí a vytvoření lepších řešení v oblasti učení pro účastníky vzdělávání i učitele.

c)Posílení rozvoje digitálních kompetencí účastníků vzdělávání a jejich rodin a digitální kapacity vzdělávacích systémů prostřednictvím podpory investic na úrovni škol a komunit do dostupných zařízení a konektivity a dále poskytnutí příležitostí ke zlepšení digitálních dovednosti, včetně využívání technologií k samostatnému i kolaborativnímu učení. Realizace investic a reforem obsažených v národních plánech a plánech v rámci Nástroje pro oživení a odolnost s cílem zajistit, aby všichni účastníci vzdělávání měli přístup k potřebnému vybavení a ke vzdělávacím příležitostem.

b)Upřednostnění fyzické a duševní pohody účastníků vzdělávání a jejich rodin. To může zahrnovat rozvoj poradenství v oblasti duševního zdraví; začlenění opatření pro duševní pohodu studentů a opatření proti šikaně do školních cílů, procesy monitorování a procesy zajišťování kvality (jako součást pravidelného zajišťování kvality, školní inspekční práce či v souvislosti s konkrétním hodnocením situace ve škole v období pandemie); přidělení zvláštních pracovníků pro oblast podpory a duševního zdraví nebo usnadnění přístupu ke kvalifikovaným odborníkům a službám v této oblasti.

Na podporu dlouhodobého oživení a zlepšení kapacity pro organizační změny:

d)Investování do připojení k vysokorychlostnímu internetu ve škole i v prostředích distančního vzdělávání, na nichž on-line učení závisí.

e)Poskytnutí dostatečné úrovně autonomie pro rozhodování na úrovni jednotlivých škol (školními radami, řediteli, vedoucími pracovníky) za účelem usnadnění inovací, reaktivity a přizpůsobení se místním potřebám.

f)Podpora vedoucích pracovníků škol při zvládání organizačních změn prostřednictvím cíleného profesního rozvoje a poradenství pro jejich role. Podpora škol a přidružených poskytovatelů vzdělávání, aby zvážili metodu smíšeného učení ve svých strategických plánech, což může zahrnovat i využití nástrojů pro sebehodnocení.

g)Podpora dialogu a vytváření sítí mezi nejrůznějšími zúčastněnými stranami, které jsou zapojeny do školního i distančního vzdělávání, s cílem získat zpětnou vazby a nápady pro další rozvoj prostřednictvím různých zdrojů. To by mělo zahrnovat i dialog, poradenství a strategie na ochranu bezpečnosti a soukromí dětí v digitálním světě.

h)Zaměření části školních mechanismů interního anebo externího přezkumu a zajišťování kvality na kombinování vzdělávacích prostředí a nástrojů, a to i začleněním hodnocení od/prostřednictvím jiných poskytovatelů.

7)Plně využít finanční prostředky a know-how EU pro reformy a investice do infrastruktury, nástrojů a pedagogiky s cílem zvýšit odolnost škol a jejich připravenost na budoucnost, a to zejména program Erasmus+, Nástroj pro oživení a odolnost, Evropský sociální fond plus, Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), program Digitální Evropa, program Horizont Evropa a Nástroj pro technickou podporu.

8)Investovat do monitorování, výzkumu a hodnocení politických výzev a dopadu těchto iniciativ s cílem stavět na získaných poznatcích a využívat je pro budoucí politické reformy, a to i na základě zkušeností účastníků vzdělávání a údajů, které byly shromážděny pro vytvoření osvědčených postupů a cílených řešení v oblasti umělé inteligence pro zkvalitnění vzdělávacích programů.

9)Vytvořit vhodný rámec pro provádění tohoto doporučení zapracováním opatření na podporu smíšeného učení do národních akčních plánů k zavedení evropské záruky pro děti.

VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

1.Podporovala provádění tohoto doporučení usnadněním vzájemného učení a výměn mezi členskými státy a všemi příslušnými zúčastněnými stranami prostřednictvím:

1.1.strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030);

1.2.nového evropského střediska pro digitální vzdělávání a nového strategického dialogu s členskými státy, který bude navázán v rámci Akčního plánu digitálního vzdělávání na období 2021–2027, aby podpořil meziodvětvovou spolupráci v digitálním vzdělávání;

1.3.on-line platforem a komunit pro vzdělávání a odbornou přípravu v EU, které zahrnují například platformy School Education Gateway, eTwinning a Evropský soubor nástrojů pro školy „Podpora inkluzivního vzdělávání a řešení problému předčasného ukončování školní docházky“.

2.Ve spolupráci se členskými státy podporovala rozvoj zdrojů, jako jsou:

2.1.poradenské materiály založené na důkazech, které se zaměří na koncepci učení a organizační praxi škol v rámci metody smíšeného učení a také na digitální nástroje, přístupy k hodnocení a uznávání vzdělávání, ochranu údajů i soukromí a bezpečnost v kontextu smíšeného učení;

2.2.využití potenciálu připravovaného evropského rámce obsahu digitálního vzdělávání s cílem podpořit vytváření a sdílení vysoce kvalitního obsahu digitálního vzdělávání, přičemž uvedený rámec bude vytvořen jako součást Akčního plánu digitálního vzdělávání na období 2021–2027.

3.Podporovala příležitosti k profesnímu rozvoji pro pedagogické pracovníky a další zúčastněné strany:

3.1.poskytnutím hromadných otevřených on-line kurzů (MOOC) v oblasti smíšeného učení pro učitele, školitele, vedoucí pracovníky škol a školitele učitelů, které by uspořádala platforma School Education Gateway, a podporou širšího využívání těchto kurzů pracovníky ve školách;

3.2.sdílením osvědčených postupů z projektů, sítí a výměn pracovníků v rámci programu Erasmus+ a také prostřednictvím online komunity na platformě eTwinning, budoucí pedagogické akademie Erasmus+ a center excelence odborného vzdělávání;