EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.5.2022 COM(2022) 629 final SDĚLENÍ KOMISE Aktualizovaná zpráva o posíleném dohledu – Řecko, květen 2022

{SWD(2022) 700 final}



SOUVISLOSTI Hospodářský vývoj a politiky v Řecku jsou sledovány v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. Od roku 2018 a od ukončení programu finanční pomoci jsou rovněž monitorovány v rámci posíleného dohledu podle článků 2 a 3 nařízení (EU) č. 472/2013 ( ). Posílený dohled nad Řeckem ( ) potvrdil skutečnost, že země musí pokračovat v provádění opatření, jimiž by vyřešila příčiny či možné příčiny hospodářských a finančních obtíží, a zároveň provádět strukturální reformy na podporu stabilního a udržitelného hospodářského růstu. Posílený dohled poskytuje komplexní rámec pro sledování hospodářského vývoje a provádění politik potřebných po dokončení programu finanční pomoci. Umožňuje pravidelné posuzování nejnovějšího vývoje hospodářské a finanční situace Řecka, jakož i sledování podmínek veřejného financování a aktualizaci analýzy udržitelnosti dluhu. Posílený dohled poskytuje rovněž rámec pro hodnocení obecného závazku Řecka vůči Euroskupině ze dne 22. června 2018, a to pokračovat v reformách přijatých v rámci programu finanční pomoci, tyto reformy dokončit a zajistit, aby byly zachovány cíle důležitých reforem přijatých v rámci programů finanční pomoci. V této souvislosti se prostřednictvím posíleného dohledu sleduje plnění specifických závazků k dokončení klíčových strukturálních reforem zahájených v rámci programu, a to v šesti klíčových oblastech v dohodnutých lhůtách do poloviny roku 2022, jimiž jsou konkrétně: i) fiskální a fiskálně-strukturální politiky; ii) sociální zabezpečení; iii) finanční stabilita; iv) trh práce a výrobkový trh; v) Řecká společnost pro majetek a účasti a privatizace a vi) modernizace veřejné správy ( ). Toto je čtrnáctá zpráva o posíleném dohledu nad Řeckem. Zpráva vychází ze zjištění mise, která se uskutečnila v Aténách dne 6. dubna 2022, a z pravidelného dialogu s řeckými orgány. Misi podnikla Evropská komise společně s Evropskou centrální bankou ( ). Účast Mezinárodního měnového fondu se odehrávala v kontextu jeho rámce hodnocení po financování, zatímco Evropský mechanismus stability se účastnil v rámci svého systému včasného varování a v souladu s memorandem o porozumění ze dne 27. dubna 2018 o pracovních vztazích mezi Komisí a Evropským mechanismem stability. Tato zpráva hodnotí plnění závazků Řecka vůči Euroskupině, pokud jde o reformy, které mají být dokončeny do poloviny roku 2022. Tato zpráva by mohla sloužit jako základ pro rozhodnutí Euroskupiny o uvolnění dalšího souboru politicky podmíněných dluhových opatření v hodnotě 748 milionů EUR. Tato opatření byla s Euroskupinou dohodnuta dne 22. června 2018 a zahrnují převod výnosu odpovídajících částek plynoucích z držby řeckých státních dluhopisů centrálními bankami v rámci programu pro trhy s cennými papíry a dohody o čistých finančních aktivech a prominutí navýšeného úrokového rozpětí u některých úvěrů poskytovaných z Evropského nástroje finanční stability. Šestá tranše politicky podmíněných dluhových opatření byla uvolněna po zasedání Euroskupiny dne 6. prosince 2021. Závazky vůči partnerům z Euroskupiny, které Řecko přijalo v červnu 2018 a které jsou základem pro uvolnění dodatečných opatření ke zmírnění dluhového břemene, byly stanoveny do poloviny roku 2022. Rozhodnutí o uvolnění zbývajících opatření ke zmírnění dluhového břemene přijme Euroskupina. S ohledem na pokrok při plnění závazků by k uvolnění poslední tranše dluhových opatření mohlo dojít na konci roku 2022. Základ pro rozhodnutí o uvolnění této poslední tranše opatření ke zmírnění dluhového břemene mohou Euroskupině poskytnout konkrétní závazky, které stanoví tato zpráva. Zatímco orgány většinu svých závazků splnily, některé prvky je třeba ještě plně dokončit. Seznam závazků, které mají sloužit jako základ pro konečné vyplacení prostředků, tedy sestává ze zbývajících kroků. Seznam je dohodnut s řeckými orgány a je uveden v příloze této zprávy. Úspěšné splnění většiny politických závazků a účinné provádění reforem zlepšily odolnost řeckého hospodářství a posílily jeho finanční stabilitu. Tím se výrazně snížilo riziko nepříznivých vedlejších účinků na ostatní členské státy v eurozóně a prakticky se vyřešila podmínka, na níž je založeno uplatňování posíleného dohledu. Orgány jsou i nadále odhodlány reformy provádět a zbývající prvky dokončit. Na základě těchto úvah nemůže Evropská komise posílený dohled po jeho skončení dne 20. srpna 2022 prodloužit. Nebude-li posílený dohled prodloužen, sledování hospodářské, fiskální a finanční situace Řecka bude pokračovat jak v rámci dobře zavedeného dohledu po ukončení programu (), tak v rámci evropského semestru. V souvislosti s plněním řeckého plánu pro oživení a odolnost by se i nadále sledovaly významné reformy a investice (). Monitorování specifických závazků, které mají sloužit jako základ pro konečnou tranši dluhových opatření, by bylo provedeno v první zprávě o dohledu po ukončení programu, která má být vydána v listopadu 2022. CELKOVÉ HODNOCENÍ Po silném oživení v roce 2021 bude obnova po pandemii pokračovat v roce 2022 poněkud slabším tempem, neboť je ovlivněna vyššími cenami energie a hospodářským dopadem ruské vojenské agrese vůči Ukrajině, přičemž nejistota související s pandemií nadále přetrvává. Podle prognózy Komise z jara 2022 se očekává, že růst dosáhne v roce 2022 3,5 % a v roce 2023 3,1 %. Předpokládá se, že hlavní hnací silou růstu budou investice, ale ke zvýšení hospodářské činnosti přispěje i soukromá spotřeba a čistý vývoz. Primární schodek veřejných financí monitorovaný v rámci posíleného dohledu dosáhl v roce 2021 5,5 % HDP, což je o 2,1 procentního bodu méně, než se očekávalo na podzim loňského roku. Toto pozitivní překvapení pramení především z rychlého hospodářského oživení. Fiskální politika je i v roce 2022 nadále příznivá, neboť některá mimořádná a podpůrná opatření související s pandemií v tomto roce stále platí a také byla letos přijata dočasná fiskální opatření s cílem řešit dopad růstu cen energie. Vláda ve svém programu stability z roku 2022 plánuje dosáhnout v roce 2023 primárního přebytku ve výši 1,1 % HDP a dále snížit vysokou míru zadlužení ( ). Většina podpůrných opatření souvisejících se zvyšováním cen energie nebo pandemií má být do roku 2023 postupně ukončena. Vláda zároveň plánuje podpořit růst tím, že trvale ponechá sníženou solidární daň a příspěvky na sociální zabezpečení zavedené během pandemie. V důsledku hospodářského oživení míra nezaměstnanosti klesla z hodnoty 17,6 % v roce 2020 na hodnotu 14,7 % v roce 2021, přičemž nejvyšší byla v roce 2013 – 27,8 %. I když je stále jednou z nejvyšších v celé EU, očekává se, že v roce 2023 dále klesne. V budoucnu se očekává, že růst zaměstnanosti zůstane odolný s ohledem na stále silný hospodářský růst. Míra ohrožení chudobou zůstává vysoká (17,7 % v roce 2020). Celkově tato zpráva dospěla k závěru, že Řecko přijalo nezbytná opatření ke splnění svých specifických závazků, a to navzdory náročným okolnostem vyvolaným hospodářskými důsledky nových vln pandemie, jakož i vojenskou agresí Ruska vůči Ukrajině. Orgány splnily řadu konkrétních závazků v oblasti správy veřejných financí, majetkové daně, invalidního důchodu a inspekcí v oblasti životního prostředí a soudnictví a dohodly se na prodloužení mandátu Řeckého fondu finanční stability. Řecko rovněž dokončilo širší strukturální reformy, včetně reformy zadávání veřejných zakázek a zřízení útvaru justiční statistiky na ministerstvu spravedlnosti. Řecké orgány jsou i nadále odhodlány provádět reformy a zavázaly se pokračovat v provádění opatření s cílem pokročit se zbývajícími závazky. Evropské orgány vítají úzké a konstruktivní zapojení úřadů ve všech oblastech a vybízejí příslušné orgány, aby toto tempo udržely a v případě potřeby zvýšily úsilí o včasné dokončení všech dohodnutých reformních kroků, aby bylo možné rozhodnout o konečném vyplacení prostředků na konci roku 2022, zejména pokud jde o reformy v oblasti politik finančního sektoru, primární zdravotní péče, katastru nemovitostí, kodifikace pracovněprávních předpisů a dosažení dohodnutých cílů pro vyrovnání nedoplatků. Zbývající část tohoto oddílu připomíná pokrok dosažený v rámci posíleného dohledu v šesti klíčových oblastech závazků Řecka, hodnotí nejnovější výsledky za poslední čtvrtletí („stávající vykazované období“) a předkládá zbývající reformní kroky v rámci stávajících závazků. Fiskální a fiskálně-strukturální politiky Řecko dosáhlo v letech 2018 a 2019 svého cíle primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP. Po vypuknutí pandemie aktivovala Evropská komise v roce 2020 obecnou únikovou doložku, která umožňuje dočasné odchýlení se od rozpočtových požadavků, včetně fiskálních cílů Řecka sledovaných v rámci posíleného dohledu, za předpokladu, že to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Komise ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 ( ) vyjádřila názor, že rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky by mělo být považováno za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně ve srovnání s úrovněmi před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energie a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023. Pokud jde o fiskálně-strukturální reformy dokončené v souvislosti s posíleným dohledem, Řecko zlepšilo svou správu veřejných financí dokončením reformy sledování a prognózy hotovosti pro svůj systém státní pokladny a reformovalo strukturu odměňování Nezávislého úřadu pro veřejné příjmy přijetím zvláštní mzdové tabulky, která mu umožní udržet si a přilákat vysoce kvalitní zaměstnance. Tato zvláštní mzdová tabulka doplňuje jednotnou mzdovou tabulku přijatou v rámci programu finanční pomoci a mohla by sloužit jako základ pro jiné subjekty. Ve stávajícím vykazovaném období orgány splnily další závazky v oblasti správy veřejných financí a daňové politiky: ·V oblasti správy veřejných financí orgány dokončily další zdokonalení funkční rozpočtové klasifikace (součást reformy účetní osnovy). Tato reforma umožní hlubší analýzu veřejných výdajů, a pomůže tak zlepšit koncepci hospodářské politiky. ·Orgány rovněž provedly více než 200 doporučení Řeckého účetního dvora s cílem zabránit hromadění nedoplatků, jakož i širší reformu, která zjednoduší fiskální postupy a urychlí platební řetězec ve veřejném sektoru.

·Orgány dokončily reformu daně z nemovitosti ENFIA. Reforma uplatňuje nové tržní hodnoty daně z nemovitosti, rozšiřuje základ daně a zlepšuje spravedlnost a ekonomickou účinnost daně z nemovitosti. Orgány vydaly vyúčtování daně po reformě za rok 2022 a první splátka daně je splatná v květnu. Orgány se zavázaly, že do října 2022 provedou tato opatření: ·Očekává se, že nepenzijní a důchodové nedoplatky budou nyní vypořádány do srpna 2022, čímž dojde ke splnění závazku. Po zpomalení tempa vypořádávání nedoplatků v prvních měsících roku 2022 to ve srovnání s plánem představuje šestiměsíční zpoždění, pokud jde o nepenzijní nedoplatky, a dvouměsíční zpoždění, pokud jde o nedoplatky důchodu. Zpoždění bylo ze značné části způsobeno pokračující pandemií, nárůstem cen energií, pomalejším poskytováním plánovaných IT zlepšení než podle plánu a výnosem předchozích opatření nižším, než se očekávalo. Orgány navrhly a již částečně provedly soubor dodatečných opatření k urychlení procesu vypořádání. Zahrnuje opatření na strukturální zlepšení likvidity nemocnic a společností veřejné dopravy a cílené změny v procesu přiznávání důchodů. ·V oblasti daňové správy má být IT systém výběru plně funkční ve všech útvarech Nezávislého úřadu pro veřejné příjmy do září 2022, čímž dojde ke splnění závazku. Očekává se, že systém posílí kapacitu úřadu v oblasti výběru daní. V útvarech ústřední daňové správy jsou nyní funkční čtyři ze sedmi modulů a zbývající tři mají být v souladu s dohodnutým harmonogramem zprovozněny do září 2022. Sociální zabezpečení V souvislosti s posíleným dohledem Řecko modernizovalo svůj systém sociálního zabezpečení zřízením jednotného penzijního fondu, zavedením všech tří pilířů systému příjmu sociální solidarity / zaručeného minimálního příjmu a přijetím nového modelu provádění aktivních politik na trhu práce. Dosud zaručený minimální příjem obdrželo přibližně 400 000 příjemců a odhaduje se, že v příštích dvou letech všichni obdrží individualizovaný akční plán. V důsledku reforem a hospodářského oživení se podíl osob ohrožených chudobou snížil z 20,2 % v roce 2017 na 17,7 % v roce 2020, v rámci EU však zůstává jedním z nejvyšších. Řecko rovněž přezkoumalo systém dotací pro místní veřejnou dopravu, zřídilo hlavní subjekt odpovědný za centralizované zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotnictví (EKAPY) a dosáhlo 30% podílu centralizovaného zadávání veřejných zakázek na celkových výdajích nemocnic. Ve stávajícím vykazovaném období orgány splnily další závazek v oblasti posuzování zdravotního postižení a pokročily podle harmonogramu pro výběr zpětně vymáhaných částek v oblasti zdravotní péče: ·Orgány přijaly právní předpisy s cílem zavést nový přístup k posuzování zdravotního postižení založený jak na lékařských kritériích, tak na kritériích týkajících se funkčnosti. Tento nový přístup představuje významné zlepšení ve srovnání se stávajícím systémem, kde je zdravotní postižení posuzováno pouze na základě lékařských hodnocení. Přijatý právní předpis zejména zřizuje multidisciplinární hodnotící výbory složené z psychologů, ergoterapeutů a sociálních pracovníků, kteří budou používat metodiku navrženou Světovou zdravotnickou organizací pro posuzování aspektů funkčnosti zkoumaných osob (nazvanou WHODAS 2.0). Kromě předchozích lékařských posudků výbory zváží každodenní obtíže v oblastech, jako je poznávání, mobilita, socializace, profesní život, sebepéče atd. Tento přístup bude nejprve použit na zkoušku po dobu 24 měsíců počínaje podzimem 2022 za účelem poskytování osobních asistenčních dávek 1 000 osobám se zdravotním postižením. ·Výběr zpětně vymáhaných částek v oblasti zdravotní péče (tj. výdajů nad rámec zákonem stanoveného stropu veřejných výdajů na léčiva a jiné zdravotnické služby, které mají být získány zpět od poskytovatelů léčiv a zdravotní péče) pokračuje podle harmonogramu pro farmaceutické i jiné služby, což je vítáno. Orgány se zavázaly, že do října 2022 provedou tato opatření: ·V návaznosti na přijetí změn primárních právních předpisů týkajících se systému primární zdravotní péče přijmou orgány do začátku června 2022 sekundární právní předpisy, které upřesní klíčové prvky systému, včetně pobídek pro registraci pacientů a regulaci přístupu pacientů ke zdravotní péči. Orgány se rovněž zavázaly zahájit registraci pacientů s cílem dosáhnout toho, aby do konce října bylo v systému zaregistrováno 25 % celkové populace a do konce roku 2022 50 %, a zároveň se zavázaly do konce června dokončit IT infrastrukturu pro registraci a sjednávání schůzek. Do konce července dosáhne registrace rodinných lékařů samostatně výdělečně činných do systému úrovně, která umožní pokrytí alespoň 85 % obyvatelstva. Do října orgány aktivují systém motivačních/odrazujících nástrojů pro registraci a regulaci pohybu pacienta v systému zdravotní péče. Reforma systému primární zdravotní péče představovala klíčovou složku programu finanční pomoci, jejímž hlavním cílem bylo zlepšit přístup občanů ke službám zdravotní péče a posílit správu a účinnost. Klíčovými určujícími prvky, které napomáhají dosažení těchto cílů, jsou právě registrace obyvatelstva a efektivní systém regulace přístupu pacientů ke zdravotní péči. V novém rámci se tyto klíčové prvky provádějí prostřednictvím finančních pobídek. Takový systém, bude-li plně zaveden, má potenciál stanovených cílů dosáhnout. Zároveň je obtížné zajistit rovný přístup a splnění cíle plného pokrytí obyvatelstva, což bude třeba pečlivě sledovat. ·Do poloviny roku 2022 má být splněn cíl 40% podílu centralizovaného zadávání veřejných zakázek na celkových výdajích nemocnic, čímž dojde ke splnění závazku. Orgány jsou vyzývány, aby za účelem dosažení cíle urychleně vyhlásily plánovaná nabídková řízení. Reformy finanční stability a soudnictví Po roce 2021, mimořádném co do snížení objemu úvěrů se selháním, se pozornost postupně soustředí na jejich řešení pro životaschopné dlužníky, jakož i na udržitelné zlepšování ziskovosti a kapitálové pozice bank. Podíl úvěrů se selháním činil v prosinci 2021 na individuálním základě 12,8 %, přičemž výrazně poklesl z 30,1 % na konci roku 2020 a z 40,6 % na konci roku 2019. S využitím sekuritizací v rámci programu Hercules na ochranu aktiv zaznamenaly dvě ze čtyř bank systémového významu ke konci roku 2021 jednomístný podíl úvěrů se selháním, zatímco u zbývajících dvou bank se očekává, že stejný cíl splní nejpozději do konce roku 2022. Podíl úvěrů se selháním v Řecku však zůstává nejvyšší v eurozóně. Omezený čistý přítok nových úvěrů se selháním ( ) navíc pokračoval i ve čtvrtém čtvrtletí roku 2021 a bude třeba jej pečlivě sledovat, neboť rizika pro kvalitu aktiv bank přetrvávají. Úspěšné řešení úvěrů se selháním navíc stále více závisí na správcích, kteří jsou pověřeni správou sekuritizovaných a prodaných úvěrů. Zatímco konsolidace bankovních rozvah nadále snižovala kapitálové rezervy bank a jejich ziskovost, výhled na rok 2022 těží ze snížených potřeb tvorby rezerv a vnitřního kapitálu díky lepší základní ziskovosti. Kapitálová pozice bank však zůstává jednou z nejnižších v eurozóně a její kvalita je i nadále znepokojivá, neboť obsahuje vysoký a rostoucí podíl odložených daňových pohledávek. Zvýšená nejistota ohledně hospodářského výhledu v důsledku ruské agrese vůči Ukrajině by mohla negativně ovlivnit další růst úvěrů. Pokud jde o reformy finančního sektoru provedené v souvislosti s posíleným dohledem, Řecko plně zrušilo kapitálové kontroly uložené během programu finanční pomoci, dokončilo zásadní reformu insolvenčního rámce, včetně systému mimosoudního řešení a poskytování finančních školení soudcům k provádění těchto reforem, přičemž právě začalo se zřizováním subjektu prodeje a zpětného leasingu. Řecký fond finanční stability vypracoval výstupní strategii pro prodej podílů vlastněných bankami systémového významu a Řecko potvrdilo, že mandát jeho poroty je sladěn s mandátem fondu. Ve stávajícím vykazovaném období bylo dosaženo dalšího pokroku při provádění dohodnutých opatření ve finančním sektoru, avšak problémy přetrvávají, zejména pokud jde o vyřízení nahromaděných případů platební neschopnosti domácností a uplatněných státních záruk. Orgány splnily závazek týkající se Řeckého fondu finanční stability a vyhlásily nabídkové řízení na integrovaný systém správy případů pro soudy: ·Platformy podle nového insolvenčního rámce postupně přinášejí výsledky, zejména pokud jde o mimosoudní vyrovnání, a neustále dochází k dalším zlepšením. ·Byl zachován vzestupný trend přidělování nových termínů slyšení u dosud nevyřízených případů platební neschopnosti domácností, ale počet pravomocných soudních rozhodnutí je nízký. ·Stejně tak na rychlosti nabírá konání dražeb a stále větší podíly aktiv převáděných prostřednictvím úspěšně uzavřených dražeb získávají jiné subjekty, než jsou banky nebo správci. ·Navzdory určitým zlepšením byl harmonogram pro vypořádání nahromaděných nevyřízených uplatněných státních záruk změněn tak, aby odrážel kumulované nedostatky ve vyplácení uplatněných záruk a neočekávané právní problémy, které brání splacení některých pohledávek. Orgány posuzují možná řešení, jak omezit vyplývající zpoždění při splácení těchto pohledávek, a jsou i nadále odhodlány zachovat lhůtu pro dokončení všech plateb beze změny, tj. do druhého čtvrtletí roku 2024. Očekává se, že přijetí nového zákona o organizaci soudnictví a postavení soudců umožní rychlejší vypořádání nahromaděných nevyřízených případů a rovněž zajistí hladké fungování nového insolvenčního rámce.

·Proces udělení povolení ke zřízení subjektu prodeje a zpětného leasingu bude pravděpodobně zahájen v květnu a zároveň se zavádí prozatímní režim podpory pro zranitelné dlužníky s cílem zajistit hladký přechod, dokud nový subjekt nezahájí činnost, přičemž se očekává, že tato doba nepřekročí 15 měsíců. ·Orgány dohodly s evropskými orgány reformu Řeckého fondu finanční stability. Očekává se, že tento zákon bude brzy přijat. Doba trvání fondu byla prodloužena do konce roku 2025, aby mohl plnit svůj dvojí cíl, tj. účinně odprodat svá aktiva a zároveň přispět ke stabilitě řeckého bankovního systému. Reforma zefektivňuje strukturu řízení fondu a nastiňuje soubor zásad, jimiž se bude řídit jeho strategie odprodeje. Zjednodušena byla i zvláštní práva fondu. ·Orgány vyhlásily nabídkové řízení na integrovaný systém správy případů pro občanské a trestní věci (OSDDY-PP). Očekává se, že zakázka bude zadána do konce roku 2022 a realizována v následujících 36 měsících. Orgány se zavázaly, že do října 2022 provedou tato opatření: ·Příslušné orgány se zavázaly, že bude plně dokončen systém elektronického podání u správních soudů, a to do konce června 2022, čímž dojde ke splnění závazku. Provádění pokročilo a platforma umožňující podávání prvních podání, memorand a procesních dokumentů v souvislosti s probíhajícími řízeními je připravena a bude plně funkční v červnu 2022. Rozšíření funkcí bylo zahájeno ve zkušebním režimu, a to o dva měsíce později, než se původně předpokládalo, z důvodu zpoždění na straně dodavatele. ·Podniknout řadu konkrétních kroků v rámci dohodnutých opatření ve finančním sektoru, zejména pokud jde o vypořádání nahromaděných nevyřízených případů platební neschopnosti domácností a státních záruk. Orgány rovněž předloží parlamentu širší reformu v oblasti soudnictví, konkrétně nový zákon o organizaci soudnictví a postavení soudců. Zákon přinese řadu zlepšení, pokud jde o výkon soudních povinností, profesní hodnocení a kariérní postup soudců, jejich disciplinární rámec a opatření ke zvýšení účinnosti a účelnosti soudních řízení. Zákon byl předložen generálnímu sekretariátu pro právní a parlamentní záležitosti dne 13. května 2022 a parlamentu má být předložen do konce května. Bezprostředně poté vstoupí v platnost, s významnou výjimkou pravidel pro hodnocení soudců, která vstoupí v platnost na začátku nového soudního roku. Kromě toho orgány do konce května přijmou konečnou verzi sekundárního právního předpisu za účelem zprovoznění oddělení justiční statistiky (JustStat), které je pověřeno sběrem, shromažďováním, zpracováváním a zveřejňováním soudních údajů od řeckých soudů a státních zastupitelství. Rovněž se očekává, že oddělení trvale zajistí a zlepší kvalitu soudních statistik. Trh práce a výrobkový trh Pokud jde o reformy trhu práce a výrobkového trhu provedené v souvislosti s posíleným dohledem, Řecko provedlo akční plán pro nehlášenou práci, aktualizovalo minimální mzdu v souladu s postupem stanoveným v zákonu 4172/13 v únoru 2019 a lednu 2022, zrevidovalo klasifikaci obtěžování, zjednodušilo postupy udělování investičních licencí v dohodnutých odvětvích, včetně dopravy, vzdělávání, cestovního ruchu, sociálního zabezpečení a akvakultury, a zadalo zakázku na zavedení příslušného informačního systému. V odvětví energetiky Řecko spustilo cílový model pro trh s elektřinou a souhlasilo s antimonopolním nápravným opatřením, které umožní konkurentům tradiční elektrárenské společnosti, státního podniku Public Power Corporation, nakupovat více elektřiny na dlouhodobější bázi, čímž došlo k nápravě toto dlouhodobého porušování antimonopolních předpisů. Ve stávajícím vykazovaném období orgány aktualizovaly minimální mzdu a splnily další závazek v oblasti inspekcí pro dohled nad hospodářskými činnostmi a výrobkovými trhy: ·V reakci na vysokou míru inflace orgány dne 1. května 2022 zvýšily minimální mzdu, což představuje druhé zvýšení za rok 2022, v návaznosti na zavedený, avšak pokročilý a zkrácený konzultační proces. Minimální mzda se dne 1. května 2022 zvýšila o 7,5 % ( ). Toto zvýšení následovalo po mírném zvýšení o 2 % ze dne 1. ledna 2022, ke kterému došlo po tříletém zmrazení minimální mzdy. Orgány při určování minimální mzdy postupovaly podle pozměněného zákona 4172/13. V rámci konzultačního procesu navrhli různí sociální partneři, výzkumné ústavy a další přispěvatelé skromné až významnější zvýšení, aby zmírnili ztráty kupní síly způsobené vysokou inflací a chránili pracovníky s nízkými příjmy vzhledem k tomu, že téměř 28 % zaměstnanců v zemi pobírá minimální mzdu. Orgány odhadují, že růst reálných mezd v roce 2022 nepřekoná růst produktivity – ve skutečnosti očekávají, že reálné náhrady zaměstnancům na jednu osobu v hospodářství jako celku se v roce 2022 výrazně sníží, a to i přes zvýšení minimální mzdy. Tyto odhady jsou obecně v souladu s prognózou Komise z jara 2022, která nicméně očekává výraznější dopad minimální mzdy na celkový růst mezd, zatímco reálné náhrady zaměstnancům na osobu by měly rovněž klesat. Konkurenceschopnost měřená jednotkovými náklady práce ( ) se před pandemií zlepšila převážně díky poklesu mezd a stále většímu růstu produktivity. V roce 2021 vzrostla produktivita práce ( ) o 7,8 % a očekává se, že její míra růstu dosáhne v letech 2022 a 2023 v průměru 2,0 %. Vezmeme-li v úvahu tuto skutečnost spolu s očekávaným dopadem růstu minimální mzdy na celkový růst mezd, očekává se, že se jednotkové náklady práce Řecka ve stejném období mírně zhorší, ale méně než v EU jako celku. Vývozní základna Řecka se však i nadále zaměřuje na výrobky s nízkou úrovní technologické propracovanosti a poměr vývozu k HDP je navzdory nedávným zlepšením nízký ( ). ·Orgány dokončily reformu rámce pro inspekce přijetím posledních zbývajících sekundárních právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí. Právní předpisy umožňují aktivovat model řízení vymáhání, což je systém, který inspektorům pomáhá přijímat vymáhací rozhodnutí v souladu s předem stanovenými kritérii a umožňuje harmonizovaný přístup k uplatňování systému vymáhání. Orgány se zavázaly, že do října 2022 provedou tato opatření: ·Doplní právní kodifikaci pracovněprávních předpisů. Zatímco proces kodifikace byl zahájen, lhůta pro přijetí konsolidovaných znění, čímž dojde ke splnění závazku, byla kvůli nedávné významné reformě veřejné služby zaměstnanosti, kterou bylo třeba do tohoto kodifikačního procesu zahrnout, odložena na říjen 2022. Návrh kodifikovaného právního předpisu bude předložen do června. ·Pokud jde o katastrální reformu, katastrální mapování v minulém čtvrtletí pokračovalo podle plánu a v platnosti nebo veřejně předloženo do konce září 2022 bude 65 % všech vlastnických práv. Ratifikace lesních map se zpozdila, což by mohlo dále prodloužit termín pro dokončení katastru nemovitostí. Zpoždění je způsobeno nedávnou změnou právních předpisů, která odstranila status „lesa“, tj. předpoklad veřejného vlastnictví, přibližně z 5 % rozlohy země. Tato změna sice řeší některé dlouhodobé problémy, bude však vyžadovat revizi stávajících smluv o katastrálním mapování a vystavovat katastrální reformu riziku nových právních problémů. Termín ratifikace 95 % lesních map byl odložen o dva měsíce na září 2022, aby odrážel novou situaci. Aby orgány zabránily dalším zpožděním při dokončování ratifikace lesních map a dokončení katastrálního mapování, dohodly se na přijetí právního ustanovení umožňujícího odnětí veřejného vlastnictví ve výše uvedených 5 % rozlohy Řecka. Tempo zřizování nových kanceláří Řeckého katastru nemovitostí se v důsledku nedostatku vedoucích pracovníků zpomalilo, jejich nábor však probíhá. Orgány jsou naléhavě vyzývány, aby se řídily zrevidovaným harmonogramem a dokončily úplnou reformu do prosince 2022. Pokud jde o širší reformy provedené v tomto vykazovaném období, orgány přijaly konečné znění sekundárního právního předpisu, který má zásadní význam pro provádění zákona o zadávání veřejných zakázek. Právní předpisy se týkají zřízení nového právního subjektu, který bude vyvíjet a udržovat nový integrovaný systém technických specifikací a nákladů na technické práce. Orgány rovněž připravily a schválily v Radě ministrů návrh zákona o vysokoškolském vzdělávání. Tento zákon modernizuje a posiluje organizační a vzdělávací autonomii, flexibilitu a účinnost vysokoškolských institucí a decentralizuje a zefektivňuje jejich řízení. Očekává se, že návrh zákona bude parlamentu předložen v červnu 2022. Řecká společnost pro majetek a účasti a privatizace V souvislosti s posíleným dohledem přijala Řecká společnost pro majetek a účasti v letech 2018 a 2022 první dva strategické plány, provedla řadu reforem řízení státních podniků ve svém portfoliu a dokončila rozsáhlé cykly přezkumů a jmenování členů správních rad v těchto podnicích, iniciovala významné zásahy v klíčových státních podnicích (ačkoli správa nemovitostí zůstává v centru pozornosti) a začala přinášet toky příjmů z dividend. Řecký privatizační fond uzavřel řadu privatizačních transakcí, včetně transakce Hellinikon, prodloužení koncesní smlouvy na mezinárodní letiště v Aténách, prodeje 66 % provozovatele plynárenské přepravní soustavy, společnosti DESFA, a koncese na přístav Alimos, a to za výnosy z privatizace ve výši 2,4 miliardy EUR. Ve stávajícím vykazovaném období začala Řecká společnost pro majetek a účasti provádět svůj strategický plán schválený v lednu 2022, včetně obnovení správních rad společností ve svém portfoliu, ale některá opatření byla utlumena kvůli nejistotě ohledně vývoje příjmů společnosti z dividend. Provádění koordinačního mechanismu pokročilo vydáním sekundárních právních předpisů nezbytných pro provádění smlouvy o plnění s Aténským městským dopravním podnikem (OASA) a dalšími kroky k aktualizaci prohlášení o závazcích, která stanoví klíčové ukazatele výkonnosti pro státní podniky v portfoliu společnosti. V oblasti privatizace pokročilo provádění plánu rozvoje aktiv a byl přijat aktualizovaný plán, který stanoví další kroky pro transakce v něm obsažené. Orgány se zavázaly, že do října 2022 v souvislosti se správou veřejného majetku a společností učiní tyto kroky:

·Přijmou právní předpisy pro modernizaci institucionálního rámce pro státní podniky, včetně nezávislé obchodní činnosti společností v portfoliu Řecké společnosti pro majetek a účasti. Po předložení návrhu právního předpisu parlamentu se očekává, že reforma bude přijata do června. Očekává se, že to bude významná reforma, která posílí řízení státních podniků. ·Nastíní komplexní strategii pro Veřejnou realitní společnost s cílem dosáhnout ambiciózního výnosu pro celé portfolio nemovitostí. Řecká společnost pro majetek a účasti očekává, že to bude připraveno do konce května 2022. ·Zahájí podrobnou studii proveditelnosti týkající se Olympijského atletického střediska (OAKA) v rámci jeho budoucího převodu na Řeckou společnost pro majetek a účasti. Orgány očekávají, že se tak stane do června 2022. ·Dokončí převod způsobilých nemovitostí zahrnutých do balíčku Veřejné realitní společnosti z roku 2018. Pokud jde konkrétně o privatizační transakce v rámci plánu rozvoje aktiv, budou orgány aktivně usilovat o dosažení pokroku v těchto oblastech: ·Řecký privatizační fond (TAIPED) se blíží dokončení privatizace infrastruktury Státní plynárenské společnosti (DEPA), která by měla být úspěšně zprivatizována za značnou finanční nabídku ve výši 733 milionů EUR (na 65% podíl fondu připadá 476 milionů EUR). Tato privatizační transakce má značný význam, neboť se očekává, že kupující (italská společnost) přispěje ke zlepšení a rozšíření plynárenské distribuční sítě země. ·Dokončování stavebních prací a udělování licencí k tunelům na dálnici Egnatia se i přes určitý pokrok zpožďuje a existuje riziko, že dálnice nebude připravena na předání vybranému koncesionáři do konce roku 2022, jak bylo původně plánováno. To by mohlo vést k situaci, že stát bude muset platit koncesionáři náhrady, přičemž koncesionář převezme stavební a licenční práce a související náklady. Koncese má hodnotu předběžné platby ve výši téměř 1,5 miliardy EUR nad rámec pravidelných ročních plateb ze strany koncesionáře. ·Probíhající nabídkové řízení na udělení koncese na podzemní skladování zemního plynu v Jižní Kavale, které je obzvláště důležité pro zlepšení bezpečnosti dodávek energie, může pokračovat až poté, co Regulační orgán pro energetiku vydá rozhodnutí týkající se jeho rámce pro stanovování sazeb. Toto rozhodnutí se zpozdilo a nyní se očekává, že bude vydáno do konce května 2022. ·Další probíhající transakce, zejména ty, které se týkají regionálních přístavů a projektu „Gournes Heraklion“ (přebudování části bývalé americké vojenské základny na Krétě), pokračují bez problémů. Orgány budou pokračovat v provádění plánu rozvoje aktiv. Veřejná správa V souvislosti s posíleným dohledem orgány jmenovaly stálé tajemníky a všechny generální ředitele v rámci úsilí o odpolitizování veřejné správy a dokončily plánované cykly mobility a hodnocení výkonnosti a klíčové prvky integrovaného systému řízení lidských zdrojů pro veřejnou správu, konkrétně digitální organizační schémata a popisy práce. S cílem posílit právní jistotu a přístup k právu prostřednictvím právní kodifikace zadaly orgány zakázku, která by měla do roku 2024 zavést národní bránu pro kodifikaci. Rovněž byl proveden národní protikorupční plán na období 2018–2021. Ve stávajícím vykazovaném období orgány splnily další závazek v oblasti boje proti korupci: ·Orgány zavedly významná opatření k provedení zbývajících tří doporučení ze čtvrtého kola hodnocení Skupiny států proti korupci (GRECO). Mnohá z opatření budou zavedena prostřednictvím zákona o organizaci soudnictví a statusu soudců, který byl předložen generálnímu sekretariátu pro právní a parlamentní záležitosti dne 13. května a parlamentu má být předložen do konce května 2022. GRECO doporučení formálně znovu posoudí ve své zprávě pro rok 2023. Pokud jde o širší reformy provedené v tomto vykazovaném období, orgány dosáhly pokroku při posilování kontroly nad náborem a platy veřejných činitelů. Zaprvé bylo připraveno posouzení potřeb stálých a dočasných učitelů a očekává se, že bude dokončeno do konce května 2022 v návaznosti na přezkum ministerstva školství a náboženských záležitostí. Očekává se, že to zlepší předvídatelnost těchto pozic, což v minulosti vedlo k velkému nárůstu dočasných pracovních míst, která byla často přeměněna na stálá pracovní místa. Zadruhé orgány připravily právní změny s cílem řešit řadu zjištěných odchylek od jednotné mzdové tabulky, které by měly být přijaty do konce května 2022. Patří mezi ně ustanovení, která mají zajistit jednotné uplatňování odměn za vedoucí pozice a cestovní výdaje. Byla dokončena nová metodika pro přiznávání příplatků za nebezpečnou a náročnou práci a do srpna 2022 by měla být zavedena do praxe. V neposlední řadě byl zahájen proces jmenování do funkce stálého tajemníka ministerstva školství a náboženských záležitostí a očekává se, že bude jmenován do července 2022. MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ Navzdory přetrvávající nejistotě způsobené postupnými vlnami pandemie se řecké hospodářství v roce 2021 rychle zotavilo a téměř zcela vyrovnalo prudký hospodářský pokles z roku 2020. Reálný HDP Řecka vzrostl v roce 2021 o 8,3 %, což odráží turistickou sezonu, která překonala původní očekávání, zatímco soukromá spotřeba zaznamenala téměř úplné oživení na úroveň před pandemií, a to v důsledku účinné mimořádné podpory příjmů, kterou vláda zavedla, a využití nahromaděných úspor. Růst byl rovněž poháněn výrazným oživením soukromých investic podpořeným vládními podpůrnými opatřeními pro podniky a postupným zaváděním opatření v rámci řeckého plánu pro oživení a odolnost, jakož i Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti. Vývoz zboží nadále rostl, neboť země těží z oživení v EU a dalších obchodních partnerů. Rostoucí ceny energií zároveň nadále ovlivňují reálné příjmy a schodek běžného účtu. Zejména v důsledku zvýšení mezinárodních cen energií se celková inflace v dubnu 2022 výrazně zvýšila na 9,4 %, přičemž v roce 2021 činila průměrná míra 0,6 %. Hospodářský vývoj v prvních měsících roku 2022 před vojenskou agresí Ruska proti Ukrajině signalizoval, že oživení v Řecku nabírá na síle. Vysokofrekvenční ukazatele za první dva měsíce roku 2022 poukázaly na zvýšení soukromých výdajů a ekonomické nálady zůstaly silné až do konce února, což se odráží v důvěře spotřebitelů i podniků. První náznaky cestovního ruchu ukázaly, že Řecko jde vstříc silné sezóně a současně vláda provádí podpůrná opatření, aby částečně zmírnila negativní dopady vysokých cen energie na disponibilní příjem. Ruská invaze na Ukrajinu nutí k přehodnocení hospodářského výhledu všechny členské státy, včetně Řecka. Očekává se, že válka ovlivní řecké hospodářství třemi hlavními cestami. Válka především ještě více zvýšila světové ceny energie, které by podle očekávání měly zhoršit domácí inflační tlaky a narušit reálný disponibilní příjem domácností. Očekává se však, že vládní podpůrná opatření, zvýšení minimální mzdy od května 2022 a stále vysoké nakumulované úspory částečně zmírní negativní dopady na soukromou spotřebu. Zadruhé zatímco přímá expozice finančního sektoru vůči Rusku je velmi nízká, zvýšená nejistota a neochota riskovat spolu se zvýšenými překážkami na straně nabídky mohou zpozdit zahájení některých nových investičních projektů. Růst vývozu se pravděpodobně sníží s ohledem na zpomalení předpokládané pro EU a světovou ekonomiku jako celek. Očekává se však, že cestovní ruch zůstane odolný, neboť turisté z Ruska, Ukrajiny a Běloruska představují pouze malý zlomek z celkového počtu turistů. V této souvislosti prognóza Komise z jara 2022 předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 3,5 % a v roce 2023 o 3,1 %. Inflace podle očekávání dosáhne vrcholu ve druhém čtvrtletí 2022 a poté zůstane vysoká a v roce 2023 klesne. Hlavní hnací silou růstu inflace jsou rostoucí světové ceny ropy a plynu, zatímco ceny potravin ovlivňuje prudký nárůst hlavních vstupních nákladů, zejména dražší hnojiva a doprava. Předpokládá se, že v roce 2022 dosáhne inflace 6,3 % a v roce 2023 pak 1,9 %. Situace na řeckém trhu práce se dále zlepšila, ale nezaměstnanost zůstává jednou z nejvyšších v EU. Cílená opatření na podporu zaměstnanosti v citlivých odvětvích umožnila zaměstnavatelům udržet si zaměstnance po vypuknutí koronavirové krize a usnadnit oživení hospodářství Tvorba pracovních míst vykázala ve druhé polovině roku 2021 silný růst, který by měl pokračovat i v roce 2022, a to navzdory celkovému zpomalení hospodářské aktivity v důsledku inflačních tlaků v uvedeném roce. Podle prognózy Komise z jara 2022 dosáhne míra nezaměstnanosti v roce 2022 13,7 % a v roce 2023 13,1 %. Dlouhodobá nezaměstnanost, která má od roku 2015 klesající tendenci, se dále snížila z 10,5 % v roce 2020 na 9,2 % v roce 2021. Zvýšení minimální mzdy od května 2022 má podpořit růst nominálních mezd v druhé polovině roku vzhledem k tomu, že téměř 28 % zaměstnanců v zemi pobírá minimální mzdu ( ). Očekává se, že snížení daní oznámená na rok 2023 budou mít pozitivní dopad na disponibilní příjem, investice a zaměstnanost (viz oddíl o fiskálním vývoji níže).

Rizika nepříznivého vývoje spojená s hospodářským výhledem zvýšila ruská vojenská agrese proti Ukrajině. Prognóza vychází z technických předpokladů týkajících se doby trvání a závažnosti celosvětového růstu cen energie a narušení celosvětových hodnotových řetězců. Odhady výhledu výdajů domácností a dynamiky investic jsou na tyto předpoklady velmi citlivé. Další riziko nepříznivého vývoje představuje narušení dodávek energie do Řecka. Nejistota se týká také turistické sezóny, neboť reálné disponibilní příjmy domácností v zemích, z nichž turisté pocházejí, mohou být sníženy inflací, i když počet časných rezervací zůstává vysoký. Na druhé straně silná výkonnost vývozu zboží v předchozím období zvýšeného narušení na straně nabídky naznačuje, že řecký vývoz se stal odolným, což by mohlo vést k silnějšímu výhledu pro vnější výkonnost země. Tabulka 1: Souhrn hlavních makroekonomických proměnných (%) Zdroj: Evropská komise FISKÁLNÍ VÝVOJ Primární schodek Řecka monitorovaný v rámci posíleného dohledu v roce 2021 dosáhl 5,5 % HDP. To je o 2,1 procentního bodu méně, než se předpokládalo v prognóze Komise z podzimu 2021. Toto zlepšení lze přičíst zejména rychlejšímu růstu nominálního HDP, jakož i příznivějšímu vývoji daňových základů, zejména příjmů právnických a fyzických osob. To vysvětluje přibližně 1,8 procentního bodu tohoto zlepšení. Rovněž v souvislosti s oživením byly výdaje na sociální dávky nižší, než se očekávalo. Většina fiskálních opatření přijatých ke zmírnění sociálních a hospodářských nákladů pandemie bude v roce 2022 postupně zrušena. Většina opatření již byla zrušena do května 2022 a zbývající opatření budou postupně ukončena do konce roku, např. rozšířený program dotací na nábor zaměstnanců, jehož cílem je vytvořit 50 000 nových pracovních míst prostřednictvím poskytování příspěvků na sociální zabezpečení po dobu šesti měsíců za každou novou pracovní smlouvu a zvýšených výdajů na zdravotní péči částečně spojených s očkovací kampaní. Očekává se, že fiskální dopad opatření souvisejících s pandemií dosáhne v roce 2022 1,8 % HDP, což představuje pokles oproti 7,2 % HDP z roku 2021. S ohledem na rostoucí ceny energie přijala vláda významná dočasná opatření ke zmírnění jejich negativního dopadu na domácnosti a podniky. Celkový objem těchto opatření se v roce 2022 odhaduje na 2,3 % HDP, ale jejich přímý dopad na rozpočet je omezen na 1,1 % HDP, neboť část těchto výdajů je pokryta neočekávanými příjmy z obnovitelných zdrojů vyvolanými zvýšením cen elektřiny (1,2 % HDP). Tato opatření zahrnují: I)Opatření ke zmírnění zvýšených nákladů na spotřebu elektřiny a plynu používaného k vytápění: Skládají se z dotací poskytovaných domácnostem a podnikům v souvislosti s překročením běžných cen elektřiny nad určitou prahovou hodnotu. V případě domácností pokrývá dotace v průměru 80 % zvýšení cen nad prahovou hodnotu (tj. 90 % zvýšení za prvních 150 kWh spotřebovaných měsíčně a 70 % zvýšení za dalších 150 kWh), zatímco u zranitelných domácností je pokrytí 95 %. Na část spotřeby vyšší než 300 kWh se neposkytuje žádná dotace. Podniky využívají dotaci, která pokrývá 40 % zvýšení cen v prvním pololetí roku 2022 a 30 % zvýšení cen v druhém pololetí roku 2022. Velmi malým podnikům byla v prvních čtyřech měsících roku 2022 poskytnuta dodatečná dotace pokrývající celkem 80 % zvýšení cen za spotřebu v tomto období. Orgány rovněž udělily dodatečný příspěvek na vytápění s cílem zmírnit dopad prudkého nárůstu cen zemního plynu v období od ledna do dubna 2022. Očekává se, že celková výše těchto dotací dosáhne do konce roku 1,9 % HDP s očekávanými rozpočtovými náklady ve výši 0,7 % HDP. Částka výše uvedených dotací je určena vzorcem, který zajišťuje, že opatření je dočasné a skončí, jakmile ceny energie klesnou pod danou prahovou hodnotu. Orgány plánují použít zvýšené příjmy ze systému obchodování s emisemi na pokrytí očekávaných rozpočtových nákladů tohoto opatření. II)Opatření řešící dopad vysoké inflace na zranitelné domácnosti: Zranitelným domácnostem, včetně důchodců s nízkými příjmy, příjemců dávek v invaliditě a nepojištěným starším osobám, byl poskytnut poukaz v hodnotě 200 EUR. V dubnu 2022 byla vyplacena dodatečná splátka zaručeného minimálního příjmu a přídavků na děti s cílem zmírnit dopad zvýšené inflace. Kromě toho byla chovatelům zvířat poskytnuta dotace na kompenzaci zvýšených nákladů na krmivo. Fiskální náklady těchto jednorázových plateb se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. III)Opatření řešící dopad vysokých cen pohonných hmot: Orgány se rozhodly dotovat po dobu tří měsíců náklady na pohonné hmoty osobám s deklarovaným ročním rodinným příjmem do výše 30 000 EUR ve formě předplacené karty v hodnotě 40 EUR. Cena motorové nafty je kromě toho dotována částkou 0,12 EUR za litr a řidiči taxislužby získali jednorázovou částku ve výši 200 EUR na pokrytí zvýšených nákladů na pohonné hmoty. Očekává se, že fiskální náklady na tato opatření dosáhnou v roce 2022 výše 0,1 % HDP. IV)Cílená snížení daní: Orgány se rozhodly prodloužit do prosince 2022 sníženou sazbu daně z přidané hodnoty na dopravu (tato snížená sazba by jinak skončila v červnu 2022), snížit od dubna 2022 sazbu daně z přidané hodnoty na zemědělská hnojiva z 13 % na 6 % a vrátit zemědělcům zvláštní odvod z motorové nafty vybraný za rok 2022. Ztráta příjmů se odhaduje na 0,1 % HDP. Vzhledem k tomu, že se očekává, že výdaje překročí původní rozpočtové stropy, přijaly orgány počátkem dubna dodatečný rozpočet ve výši 2 miliard EUR (1,0 % HDP). To umožňuje zvýšit výdaje na opatření a náklady vládních institucí související s vysokými cenami energie. Aby se vyřešila nejistota, předpokládá Komise pro rok 2022 dodatečné prostředky ve výši 0,4 % HDP, které jsou rovněž zahrnuty v projekcích řeckého programu stability. Očekává se, že o těchto prostředcích se bude hlasovat v rámci druhého dodatečného rozpočtu do září 2022. Prognóza Komise z jara 2022 očekává, že primární saldo bude v roce 2022 vykazovat schodek ve výši 1,9 % HDP a v roce 2023 dosáhne přebytku ve výši 1,3 % HDP, což je v souladu s projekcemi orgánů. Zlepšení stavu rozpočtu ve srovnání s rokem 2021 je způsobeno zejména probíhajícím hospodářským oživením a postupným ukončováním fiskálních podpůrných opatření. Program stability Řecka z roku 2022 obsahuje velmi podobné projekce – předpokládá, že primární schodek dosáhne v roce 2022 ( ) úrovně 2,0 % HDP a v roce 2023 primárního přebytku ve výši 1,1 % HDP. Prognóza je zahrnuta v plánu orgánů provést v roce 2023 dvě trvalá snížení daní podporující růst, jejichž provedení je v programu stability podmíněno dodržením platných fiskálních pravidel EU. Orgány ve svém programu stability uvedly, že od roku 2023 hodlají zachovat stávající sníženou sazbu příspěvků na sociální zabezpečení a solidárního příplatku. Cílem těchto opatření je snížit vysoké daňové zatížení domácností (před pandemií bylo daňové zatížení práce v Řecku o dva procentní body vyšší než průměr eurozóny ), podpořit poptávku po pracovní síle a zvýšit disponibilní příjem domácností, což by mělo mít pozitivní dopad na spotřebu a hospodářské oživení obecně. Vycházejí z opatření původně zavedených pro roky 2021 a 2022 s cílem zmírnit dopad pandemie, jejichž platnost by skončila na konci tohoto roku. Opatření zejména trvale zajišťují dočasné snížení příspěvků na sociální zabezpečení o tři procentní body (z toho 1,8 procentního bodu je snížení příspěvků zaměstnavatelů a 1,2 procentního bodu je snížení příspěvků zaměstnanců) a upuštění od solidárního příspěvku poskytnutého během pandemie. Solidární příspěvek se vztahuje na jiný základ daně než daň z příjmu fyzických osob, což nabízí prostor pro další zjednodušení daňového systému. Fiskální náklady na tato opatření se odhadují na 0,8 % HDP ročně. Podle programu stability je provádění tohoto politického opatření podmíněno jeho souladem s evropskými fiskálními pravidly platnými od roku 2023. Po předložení programu stability Řecka a datu uzávěrky prognózy Komise z jara 2022 oznámila vláda nový balíček opatření, jejichž cílem je řešit důsledky zvýšených cen energie. Zaprvé Řecko oznámilo nový mechanismus ke snížení velkoobchodní ceny elektřiny, který bude zaveden od 1. července 2022. Zadruhé stávající režim subvencí (viz bod i) výše) zůstane v platnosti do konce roku 2022 a od května 2022 bude rozšířen tak, aby pokrýval větší podíl zvýšení ceny za měsíční spotřebu až do 300 kWh, měsíční spotřebu nad 300 kWh a všechna místa pobytu, tedy nejen hlavní bydliště. V neposlední řadě bude v případě hlavního bydliště poskytnuta retroaktivní dotace na pokrytí 60 % nákladů na elektřinu v období od prosince 2021 do května 2022. Rozsah těchto opatření by měl v roce 2022 dosáhnout hodnoty 0,4 % HDP. Státní orgány mají v úmyslu pokrýt náklady na tato opatření, jakož i ztrátu příjmů z obnovitelných zdrojů v důsledku snížení velkoobchodní ceny, prostřednictvím nově uložené mimořádné 90% daně z neočekávaného zisku výrobců energie v období od října 2021 do června 2022 (0,3 % HDP) a využitím části rezervy (0,4 % HDP), což již bylo zahrnuto v prognóze Komise z jara 2022. Útvary Komise v současné době posuzují soulad nových opatření s pokyny uvedenými ve sdělení Komise REPowerEU ( ) a s příslušnými právními předpisy EU. Přestože výsledky za rok 2021 překonaly očekávání, fiskální rizika zůstávají nadále podstatná. Největší riziko pro prognózu představuje nejistota ohledně trhu s energiemi, protože by mohla vést ke zvýšení nákladů na dotace na energie a vytvořit tlak na dodatečná podpůrná opatření, i když by zvýšené příjmy v důsledku zvýšení cen energií náklady poněkud snížily. Pokud jde o pandemii, krátkodobé riziko dalšího prodloužení stávajících mimořádných opatření sice slábne, avšak riziko záruk vydaných v rámci podpůrných opatření, které mají být uplatněny v nadcházejících letech, stále přetrvává. Nedávná či plánovaná opatření v oblasti finanční politiky, včetně programu pro prodej a zpětný leasing nemovitostí vlastněných zranitelnými dlužníky, by v závislosti na jejich finální statistické klasifikaci mohla mít dopad v podobě zvýšení schodku a dluhu. Další rizika představují probíhající soudní řízení, zejména řízení ve věci zpětné náhrady za snížení doplňkových důchodů a sezónních prémií a soudní řízení proti Veřejné realitní společnosti (ETAD). Na druhou stranu může ziskovost právnických osob i nadále překonávat očekávání, jako tomu bylo v případě výsledků za účetní rok 2021. VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ

Řecko předčasně splatilo nesplacené úvěry u Mezinárodního měnového fondu. Řecko své zbývající úvěry fondu předčasně splatilo na začátku dubna 2022. Výše této splátky dosáhla 1,9 miliardy EUR. Tyto úvěry by podle původního harmonogramu byly splatné v letech 2023–2024. Předčasné splacení umožnilo zlepšení finanční situace Řecka, příznivé podmínky financování a jeho vysokou hotovostní rezervu. Očekává se, že Řecko ke konci roku 2022 částečně předčasně splatí své úvěry poskytnuté v rámci úvěrového nástroje pro Řecko. Hotovostní rezerva zůstává vysoká a je podporována novou emisí dluhopisů a první platbou v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Na konci dubna 2022 se Řecku podařilo získat 1,5 miliardy EUR na trhu tím, že znovu otevřelo portfolio sedmiletých dluhopisů s dobou splatnosti v roce 2027. Dosažený výnos činil 2,4 %, což odráží, že výnosy a rozpětí německých vládních dluhopisů zůstaly v průběhu pandemie relativně vysoké. Hotovostní rezerva dosáhla v polovině dubna 2022 přibližně 38 miliard EUR ( ). Tato částka zahrnuje první platbu v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 3,6 miliardy EUR, kterou Řecko obdrželo 8. dubna 2022. Na konci dubna 2022 byl společností Standard & Poor’s aktualizován rating Řecka na BB+ se stabilním výhledem, a to z důvodu neustálého zlepšování účinnosti řecké politiky. Zemi stačí tedy už jen velmi málo, aby její rating podle společnosti Standard & Poor’s dosáhl investičního stupně. ANALÝZA UDRŽITELNOSTI DLUHU Po zveřejnění zprávy Komise o fiskální udržitelnosti ( ) byla nyní metodika použitá pro analýzu udržitelnosti řeckého dluhu plně sladěna s horizontálním přístupem Komise používaným ve všech ostatních členských státech. Současná aktualizace metodiky vychází ze sladění makroekonomických předpokladů a předpokladů týkajících se úrokových sazeb, které již byly předloženy ve 12. zprávě o posíleném dohledu, s horizontálním přístupem Komise a týká se předpokladů pro fiskální politiku. Podle fiskálního předpokladu, který byl dosud používán ve zprávách o posíleném dohledu, by primární saldo ve výši 2,2 % HDP nad krátkodobý časový horizont bylo dosaženo v průměru v období let 2023–2060. Tento předpoklad by měl být v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který vychází z posouzení provedeného v červnu 2018 na základě údajů dostupných v té době. Zrevidovaná metodika zavádí fiskální předpoklad nezměněné politiky, který se vztahuje na všechny členské státy ve zprávách Komise o fiskální udržitelnosti a ve zprávách o monitorování udržitelnosti dluhu (Debt Sustainability Monitor). Zejména předpokládá, že strukturální primární saldo zůstane od posledního roku prognózy (v tomto případě rok 2023) konstantní ( ). Fiskální předpoklad nezměněné politiky znamená v průměru vyšší nominální primární saldo než předchozí předpoklad pro celé sledované období. Tabulka 2 porovnává předpoklady primárního salda použité v předchozí zprávě a předpoklady použité v této zprávě. V krátkodobém horizontu se oba předpoklady řídí fiskální prognózou Komise z jara 2022. Předpoklad konstantního strukturálního primárního salda znamená pro období let 2024 až 2026 podstatně vyšší primární saldo, než se dříve předpokládalo, a to v důsledku prognózy pozitivní a rozšiřující se mezery výstupu a úspor veřejných výdajů na důchody plynoucích z předchozích důchodových reforem (tj. nižších nákladů na stárnutí obyvatelstva). Od konce 20. let se po odstranění mezery výstupu primární saldo bude snižovat, avšak až do konce 50. let zůstane mírně nad úrovní předchozího předpokladu, jak vyplývá ze současné prognózy předpokladů strukturálního primárního salda a nákladů na stárnutí obyvatelstva. Ke konci sledovaného období povede další pokles nákladů na stárnutí – beze změn ostatních podmínek – k významnému zlepšení primárního salda, které v roce 2060 dosáhne 3,6 % ( ). Horizontální přístup Komise předpokládá, že reformy související s důchodovým systémem povedou k fiskálním úsporám uvedeným ve zprávě o stárnutí populace z roku 2021 ( ) a že všechny související úspory budou využívány ke splácení dluhu. Tabulka č. 2: Změny fiskálního předpokladu Zdroj: útvary Komise Poznámka: Primární saldo uvedené v této tabulce je vyjádřeno podle Evropského systému účtů 2010 a vychází z prognózy Komise z jara 2022 na období 2022–2023. Tabulka č. 3: Hlavní předpoklady základního scénáře – návrh Zdroj: útvary Komise Poznámka: Primární saldo uvedené v této tabulce je vyjádřeno podle Evropského systému účtů 2010 a vychází z prognózy Komise z jara 2022 na období 2022–2023. Tabulka 4: Hlavní předpoklady scénářů – návrh Zdroj: útvary Komise Poznámka: Primární saldo uvedené v této tabulce je vyjádřeno podle Evropského systému účtů 2010 a vychází z prognózy Komise z jara 2022 na období 2022–2023. Aktualizace analýzy udržitelnosti dluhu vede ke značnému poklesu trajektorií vývoje dluhu a hrubých potřeb financování ve všech scénářích, což odráží nižší výchozí bod, vyšší inflační očekávání ( ) a nový fiskální postup založený na předpokladu nezměněné politiky ( ). V roce 2021 dosáhl poměr dluhu k HDP hodnoty 193 %, což je o 10 procentních bodů méně, než se očekávalo v předchozí zprávě. Toto zlepšení bylo způsobeno především vyšším než očekávaným nominálním HDP, ale také nižším primárním deficitem oproti očekávání. Vzhledem k vysoké úrovni zadlužení ukazuje analýza udržitelnosti dluhu celkově vysoká rizika ve střednědobém horizontu (). V základním scénáři se poměr dluhu k HDP v roce 2060 snižuje na přibližně 32 % a zároveň hrubé potřeby financování v dlouhodobém horizontu klesají pod 10 % ( ). Jedním z hlavních faktorů změny ve srovnání s předchozí zprávou je rychlejší růst nominálního HDP, zejména v krátkodobém a střednědobém horizontu, způsobený především prudkým nárůstem inflace, který se rovněž odráží v tržních inflačních očekáváních. Toto zlepšení není plně kompenzováno zvýšením úrokových sazeb vzhledem k velmi dlouhé vážené průměrné splatnosti řeckého dluhu, která zmírňuje dopad pohybů tržních úrokových sazeb v krátkodobém a střednědobém horizontu. K aktualizovaným výsledkům dále významně přispívá fiskální trajektorie založená na předpokladu nezměněné politiky. Vzhledem k předpokládanému strukturálnímu primárnímu saldu ve výši 1,4 % HDP pro rok 2023 a předpokladům ohledně nákladů souvisejících se stárnutím populace bude fiskální trajektorie od roku 2023 do roku 2060 v průměru o 0,4 procentního bodu vyšší oproti předchozímu předpokladu 2,2 % HDP. Ve scénáři s vyšší rizikovou přirážkou se dluh v roce 2060 sníží na 42 % HDP a hrubé potřeby financování zůstanou v dlouhodobém horizontu pod 10 % HDP. I v případě scénáře nízkého růstu ( ) si míra zadlužení v dlouhodobém horizontu zachovává sestupnou trajektorii a hrubé potřeby financování zůstávají pod 20 % HDP. Čtvrtý scénář zohledňuje rizika fiskální politiky a předpokládá nižší trajektorii primárního salda ( ). Tento scénář předpokládá výrazně nižší primární saldo v průměru ve výši 0,4 % HDP pro období 2023–2060. V tomto scénáři si dluh udržuje sestupnou trajektorii, ale klesá mnohem pomalejším tempem než v jiných scénářích a ke konci sledovaného období zůstane nad úrovní 100 % HDP. Vyšší jsou také hrubé potřeby financování, které se ve střednědobém horizontu pohybují kolem 15 % HDP a v dlouhodobém horizontu mírně nad 20 % HDP. Graf 1: Výsledky analýzy udržitelnosti dluhu Zdroj: útvary Komise Posouzení udržitelnosti dluhu závisí na základních předpokladech a je spojeno se značnou nejistotou související zejména se současným inflačním šokem. Nový fiskální postup značí v průměru výrazně vyšší primární přebytek než podle předchozího fiskálního předpokladu. Dosažení a udržení průměrného primárního salda ve výši 2,6 % během období téměř 40 let je velmi ambiciózní cíl, který by vyžadoval fiskální kázeň, která u většiny členských států EU nemá obdoby. Fiskální předpoklad nezměněné politiky představuje současné nastavení fiskální politiky a bude revidován podle každé další prognózy Komise. Jak zdůrazňuje scénář nižšího strukturálního primárního salda, kde jsou rizika udržitelnosti výraznější, je pro zajištění udržitelnosti dluhu klíčová fiskální obezřetnost. Pokud by byl současný nárůst inflace méně trvalý, než se předpokládalo na základě současné metodiky a tržních očekávání, vedlo by to k vyšší trajektorii dluhu v důsledku nižšího nominálního růstu. Pokud jde o reálný růst, potenciální růst Řecka byl v nedávné době pod úrovní dlouhodobého růstu předpokládaného v základním scénáři i ve scénářích nižšího růstu, které zahrnují očekávaný dopad investic v rámci Nástroje pro oživení a odolnost určený na základě standardních simulací Komise T+10 upravených na základě modelu QUEST až do desátého roku prognózy a jsou založeny na makroekonomických předpokladech zprávy o stárnutí populace 2021 ( ). Dosažení vyšší předpokládané míry růstu potenciálního produktu bude vyžadovat provedení strukturálních reforem a značné investice na podporu růstu, včetně těch, které jsou uvedeny v řeckém plánu pro oživení a odolnost. Jsou rovněž klíčem k udržení příznivých úrokových sazeb v dlouhodobém horizontu. VÝVOJ VE FINANČNÍM SEKTORU Řecké banky zaznamenaly mimořádný rok co do snížení objemu úvěrů se selháním a jejich pozornost se tam, kde je to proveditelné, postupně soustředí na vytváření řešení nesplácených dluhů pro životaschopné dlužníky. Podíl úvěrů se selháním činil v prosinci 2021 na individuálním základě 12,8 %, přičemž výrazně poklesl z 30,1 % na konci roku 2020 a z 40,6 % na konci roku 2019. Dvě ze čtyř bank systémového významu zaznamenaly ke konci roku 2021 jednomístný podíl úvěrů se selháním, zatímco u zbývajících dvou bank se očekává, že stejný cíl splní nejpozději do konce roku 2022. Hlavní příčinou tohoto rychlého poklesu objemu úvěrů se selháním, jejichž objem klesl na 18,4 miliardy EUR ze své nejvyšší úrovně 107,2 miliardy EUR (na konci března 2016) ( ), byly sekuritizační transakce v rámci programu Hercules na ochranu aktiv. Další tři sekuritizační transakce bank systémového významu jsou stále ve fázi přípravy ( ) a očekává se jejich včasné dokončení. Náklady na budoucí transakce bank poskytujících úvěry se zvýší kvůli rostoucím poplatkům za záruky v důsledku dopadu války na Ukrajině na rozpětí swapu úvěrového selhání. Budoucí úsilí o to, aby se poměr úvěrů se selháním přiblížil průměru EU, bude stále více záviset na tom, zda banky nabízejí nové úvěry (účinek jmenovatele), jakož i na řízení nesplácených úvěrů nebo úvěrů, u kterých hrozí selhání, a na jejich schopnosti nabídnout životaschopná dlouhodobá řešení. Zároveň bude mít zásadní význam účinné vymáhání kolaterálu, pokud nebude možná úspěšná restrukturalizace. Graf 2: Vývoj objemu hrubých úvěrů se selháním a podílu úvěrů se selháním u řeckých bank Zdroj: Řecká centrální banka Poznámka: Hrubé úvěry se selháním jako podíl z celkových zákaznických úvěrů v případě úvěrů zahrnutých v rozvaze podle definic Evropského orgánu pro bankovnictví. Čisté vytváření nových úvěrů se selháním pokračuje v omezené míře, neboť na straně bank přetrvávají rizika spojená s kvalitou aktiv. Čistý přítok ( ) úvěrů se selháním ve čtvrtém čtvrtletí roku 2021 pokračoval, tedy již páté čtvrtletí v řadě, i když v omezenější míře. „Pokročilé“ produkty bank nabízené životaschopným zákazníkům, kteří se potýkají s dočasnými obtížemi, a zbývající moratoria na platby, která byla poskytnuta odvětví pohostinství, na konci roku 2021 téměř zcela vypršely a současně významný počet úvěrů, na něž se vztahují opatření státní podpory poskytované prostřednictvím režimů „Gefyra“ a „Gefyra II“ ( ), tyto režimy v první polovině roku postupně opouštělo. Banky i nadále vykazují stabilní a omezenou míru selhání a opětovného selhání u úvěrů po ukončení moratorií a počáteční známky poukazují na podobnou míru selhání u úvěrů, které opustily režimy „Gefyra“, a na poněkud vyšší míru selhání u těch, které využívaly „pokročilé“ produkty bank. První spolehlivé výsledky po ukončení těchto podpůrných opatření však budou k dispozici nejdříve na konci června 2022. Kromě toho existují rizika nepříznivého vývoje pro kvalitu aktiv bank vyplývající z možných dopadů druhotných vlivů na hospodářský výhled a reálný disponibilní příjem domácností v souvislosti s nevyprovokovanou ruskou invazí na Ukrajinu, a to i přesto, že je přímá či nepřímá expozice řeckého bankovního sektoru vůči ruským nebo ukrajinským rezidentům omezená. Úspěšné řešení soukromých úvěrů se selháním z dřívějších dob stále více závisí na správcích, kteří jsou pověřeni správou sekuritizovaných a prodaných úvěrů. Nesplácený dluh, který již není zahrnut v rozvaze bank, zůstává v rukou specializovaných nebankovních finančních institucí (tj. správců), které ke konci prosince 2021 spravovaly převážně úvěry se selháním v hodnotě 79,7 miliardy EUR, z nichž velká část měla podobu sekuritizovaných portfolií úvěrů se selháním v rámci programu Hercules. Cílem těchto institucí je maximalizovat zpětné získávání prostředků prostřednictvím restrukturalizace, a pokud to není proveditelné, likvidací. Pandemie komplikovala hladké provádění obchodních plánů těchto správců ve vztahu k některým sekuritizovaným portfoliím úvěrů se selháním. Očekává se, že nový nástroj pro mimosoudní řešení a normalizaci procesu vymáhání dluhů, který byl spuštěn ve čtvrtém čtvrtletí roku 2021, rovněž těmto správcům usnadní plnění cílů podnikatelského plánu. V zájmu zlepšení tvorby peněžních toků u některých z těchto nástrojů navíc správci uvažují o cíleném prodeji úvěrových portfolií. Očekává se, že postupný rozvoj sekundárního trhu pro tyto úvěry usnadní bankovní refinancování dlužníků, kteří projdou restrukturalizací a začnou opět splácet své dluhy, což jim případně umožní za určitých podmínek v budoucnu znovu vstoupit do úvěrových portfolií bank. Základní ziskovost bank se zlepšila, přestože na výsledky mají negativní vliv jednorázové položky. Bez započítání jednorázových položek dosáhly v roce 2021 zisků všechny čtyři banky. Výsledky dvou bank systémového významu byly ovlivněny jednorázovými ztrátami způsobenými konsolidací úvěrů se selháním. Nicméně podle vlastních výpočtů bank byly všechny opakující se operace ziskové, což naznačuje postupný návrat k ziskovosti. Silný růst poplatků a provizí pomohl do značné míry vyrovnat tlak na příjmy z úroků v důsledku nízké úrokové sazby a dokončení sekuritizací úvěrů v selhání ( ) a zároveň zlepšil kvalitu skladby příjmů. Vzhledem k významné účasti na vnitrostátních státních dluhopisech přijaly banky systémového významu opatření ke zmírnění dopadu potenciálního nárůstu výnosů ze státních dluhopisů na jejich ziskovost. Na straně nákladů banky nadále usilují o omezení nákladů na zaměstnance. Současná nejistota na trhu měla nepříznivý dopad na dlouhodobé náklady bank na nezajištěné financování a mohla by ovlivnit jejich strategii pro další vydávání dluhopisů s cílem splnit minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky (MREL) ( ), a to jak z hlediska načasování, tak z hlediska druhu emitovaných nástrojů. Banky mají v úmyslu vyvážit potenciální tlaky na své náklady na financování v důsledku těchto faktorů prováděním obchodních plánů, které zohledňují vyhlídky na růst úvěrů, snížení znehodnocení v důsledku nedávného úsilí o snížení objemu úvěrů se selháním a rozvoj alternativních zdrojů příjmů urychlením digitální transformace bank. Banky si zachovaly ambiciózní cíle podnikatelského plánu zahrnujícího rozsáhlé nové úvěry, a to navzdory rizikům nepříznivého vývoje vyplývajícím z případných druhotných dopadů současné geopolitické nejistoty a vysokých nákladů na energii na poptávku po úvěrech. Zároveň se povaha poptávky podniků po úvěrech může přesouvat spíše k provoznímu kapitálu než k financování investičních potřeb. Konsolidace bankovních rozvah mělo i nadále dopad na kapitálové pozice bank, ale výhled na rok 2022 těží ze snížených potřeb v oblasti tvorby rezerv ( ) a silnější tvorby vnitřně stanoveného kapitálu díky vyšším ziskům. Průměrný poměr kmenového kapitálu tier 1 a celkový kapitálový poměr bank činily ke konci roku 2021 12,6 % a 15,2 % rizikově vážených aktiv na konsolidovaném základě ( ). Kapitálová pozice bank byla stále nižší než na konci roku 2020 (15,0 % a 16,6 %), což odráží náklady na snižování dluhu u úvěrů se selháním a postupné ukončování přechodných obezřetnostních úprav ( ). Kapitálová pozice bank byla v roce 2021 podpořena úspěšným navýšením základního kapitálu dvou bank a některými syntetickými sekuritizacemi ( ). V roce 2022 se očekávají další chystaná opatření na zvýšení kapitálu, přičemž kapitálová pozice bank zřejmě bude díky vyšším ziskům těžit i z vytváření organického zisku. Jelikož je většina opatření ke snížení objemu úvěrů se selháním dokončena, očekává se, že dopad konsolidace úvěrů se selháním na kapitálové pozice se sníží. Kapitálová pozice však zůstává jednou z nejnižších v EU a její kvalita nadále vzbuzuje obavy, neboť obsahuje vysoký a rostoucí podíl odložených daňových pohledávek (přibližně 64 % kapitálu v oblasti dohledu na konsolidované úrovni na konci roku 2021).