CS Úřední věstník Evropské unie C 230/66

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti

COM(2014) 368 final

(2015/C 230/10)

Zpravodaj: pan MEYNENT

Dne 1. října 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti

COM(2014) 368 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. listopadu 2014.

Na 503. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 10. a 11. prosince 2014 (jednání dne 10. prosince 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 136 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV bere na vědomí stav plnění programu REFIT stanovený Komisí. Je potěšen, že Komise usiluje o zlepšení tohoto procesu a jeho nástrojů. Co se týče principu, připomíná svá předchozí stanoviska (1).

1.2. EHSV souhlasí se snížením zátěže malých a středních podniků a mikropodniků (test malých a středních podniků) a občanů, pokud je možné dosáhnout jednodušeji cíle, za jehož účelem byly zavedeny předpisy. Připomíná však, že pro řádnou veřejnou správu je třeba mít příslušné základní údaje a informace, aby bylo možné tyto politiky zavést do praxe, kontrolovat je a vyhodnocovat.

1.3. EHSV připomíná, že účelem zásady „zelenou malým a středním podnikům“ není a nemůže být vyjmutí mikrosubjektů a malých a středních podniků z uplatňování právních předpisů. Spíše se jedná o to, zohlednit při vytváření právních předpisů skutečnost, že se budou uplatňovat i na malé struktury, aniž by to mělo negativní dopad na plnění cíle stanoveného daným předpisem.

1.3.1. EHSV zdůrazňuje, že uplatňování této zásady nemůže být v rozporu s obecným zájmem, z něhož konkrétně plyne, že občané, pracovníci a spotřebitelé jsou chráněni proti rizikům, jimž jsou vystaveni.

1.4. EHSV je velice znepokojen konstatováním nedostatků v posuzování sociálního a environmentálního dopadu a v činnosti navazující na konzultace. Žádá Komisi, aby byla transparentnější a vysvětlila důvody, které by vedly k posouzení dopadu určitého opatření či návrhu opatření či nikoli nebo k jejich posouzení ex post.

1.5. EHSV žádá Komisi, aby zajistila integrované a vyvážené posouzení hospodářského, sociálního a environmentálního rozměru. Domnívá se totiž, že cíle, o něž usiluje Komise, nebudou splněny, pokud nebudou zohledněny všechny tyto rozměry a zájmy všech zúčastněných stran.

1.6. Podle ESHV inteligentní regulace nezprošťuje povinnosti dodržovat právní předpisy týkající se ochrany občanů, spotřebitelů a pracovníků, předpisy týkající se rovnosti žen a mužů a předpisy týkající se životního prostředí a nemůže bránit jejich zlepšování.

1.7. EHSV se domnívá, že inteligentní regulace musí respektovat sociální rozměr vnitřního trhu tak, jak je stanoven Smlouvou, zvláště při provedení dohod vyjednaných v rámci evropského sociálního dialogu.

1.8. EHSV žádá Komisi, aby lépe zohledňovala názory vyjádřené na konzultacích a odůvodnila způsob, jakým na ně vzala ohled či nikoli. Obecněji navrhuje Komisi, aby konzultace lépe strukturovala, zejména na institucionálním a reprezentativním základě, a využila zdrojů reprezentativních poradních orgánů nebo obdobných subjektů, které již existují jak na evropské úrovni, tak v členských státech a regionech.

1.9. EHSV hodlá pozitivně reagovat na obecnou výzvu ke spolupráci sociálních partnerů a občanské společnosti, kterou Komise vydala. Je ochoten se do programu aktivněji zapojit, aniž by to bylo na újmu jiných forem evropského sociálního dialogu.

1.10. EHSV může souhlasit s prováděním posouzení ex post, která navrhuje Komise, pokud budou uskutečněna s určitým časovým odstupem. V opačném případě by byl REFIT zdrojem neustálé právní nestability a nejistoty pro občany a podniky.

1.11. EHSV je toho názoru, že Komise má vlastní nezbytné odborné znalosti na to, aby tento proces zlepšila. EHSV souhlasí s návrhem Komise na vytvoření nové skupiny na vysoké úrovni, která se bude v budoucnu na této práci podílet, pouze tehdy, bude-li přinášet skutečnou přidanou hodnotu.

2. Shrnutí dokumentu Komise – Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti

2.1. V souladu s předchozími sděleními týkajícími se REFIT (2) a se sděleními věnovanými zlepšování právní úpravy (3) a inteligentní regulaci Evropská komise připomíná, že právní předpisy Evropské unie plní zásadní úlohu v oblasti růstu a zaměstnanosti.

2.2. Zdůrazňuje, že to vyvolává řadu očekávání ze strany podniků (spravedlivá pravidla a povzbuzení konkurenceschopnosti) i občanů (ochrana jejich zájmů, zvláště v oblasti zdraví a bezpečnosti, kvality životního prostředí a práva na respektování soukromého života).

2.3. Jde o to, aby tyto právní předpisy zůstaly jednoduché. Je třeba nepřekračovat to, co je nezbytně nutné pro dosažení strategických cílů, a vyhnout se překrývání právních předpisů.

3. Obecné připomínky

3.1. EHSV podporuje obecné cíle programu REFIT, který připravila Komise, a odkazuje zejména na svá stanoviska (4) týkající se programu zlepšování právní úpravy a inteligentní regulace včetně reakcí na potřeby malých a středních podniků.

3.2. EHSV vítá snížení zátěže malých a středních podniků a mikropodniků a občanů. Komise by se totiž měla soustředit spíše na kvalitu než na kvantitu a měla by upřednostňovat snížení administrativní zátěže, která pro podniky představuje náklady a brzdí jejich konkurenceschopnost, inovaci a vytváření pracovních míst. Je samozřejmé, že při tomto procesu je třeba zohledňovat cíl a účel zavedení povinností.

3.3. Je nutné vyhnout se veškerým nadbytečně požadovaným informacím, ale pro řádnou správu je třeba mít příslušné základní údaje a informace pro zavedení těchto politik do praxe, jejich kontrolu a vyhodnocení.

3.4. EHSV sdílí názor Komise, že nutnost právní jistoty a předvídatelnosti neznamená, že je třeba volit krátkodobá řešení. Domnívá se totiž, že jakýkoli přezkum právních předpisů musí být důkladně promyšlen v rámci dlouhodobé perspektivy, aby byla zajištěna předvídatelnost, právní jistota a transparentnost.

3.5. EHSV připomíná, že inteligentní regulace nezprošťuje povinnosti dodržovat právní předpisy týkající se ochrany občanů, spotřebitelů a pracovníků (nesmí „ani podkopat práva zaměstnanců, ani snížit základní úroveň jejich ochrany, zejména pokud jde o ochranu zdraví a bezpečnosti na pracovišti“ (5)), ani předpisy týkající se rovnosti žen a mužů a předpisy týkající se životního prostředí. Tato inteligentní regulace musí umožňovat vývoj a zlepšení.

3.6. V této souvislosti EHSV vítá, že Komise připomíná, že program REFIT nemůže zpochybnit stanovené strategické cíle ani poškodit zdraví a bezpečnost občanů, spotřebitelů, pracovníků a životní prostředí. EHSV však zdůrazňuje, že se nejedná pouze o to, vyhnout se poškozování zdraví občanů, ale dbát na působení v obecném zájmu a za účelem odpovídající ochrany občanů proti všem rizikům, která jim hrozí, ať se týkají jejich zdraví, či nikoli. Evropská rada na zasedání ve dnech 26. a 27. června 2014 a Evropský parlament na zasedání dne 4. února 2014 vyjádřily podobné obavy (6).

3.7. EHSV se domnívá, že inteligentní regulace musí respektovat sociální rozměr vnitřního trhu tak, jak je stanovený Smlouvou, zvláště při provedení dohod vyjednaných mezi evropskými partnery v rámci evropského sociálního dialogu.

3.8. Podle EHSV musí být REFIT společným cílem na úrovni EU, členských států, sociálních partnerů a dalších zainteresovaných stran, jak si přeje Komise. Je nutné nastolit důvěru a docílit toho, aby ohledně cílů programu nedošlo k žádnému nedorozumění. Některá z ohlášených či přijatých opatření (7) totiž vyvolala nedůvěru některých zúčastněných stran a občanů.

3.9. EHSV se totiž domnívá, že cíle, o něž usiluje Komise, nebudou splněny, pokud nebudou zohledněny zájmy všech zúčastněných stran.

4. Provádění programu

4.1. EHSV bere na vědomí stav plnění programu REFIT. Vítá především to, že Komise usiluje o zlepšení jeho nástrojů, konkrétně prostřednictvím konzultace o posouzení dopadu a o samotném procesu konzultace. Je totiž zásadní, aby horizontální prvky programu nebyly v žádném případě kritizovány.

4.2. Následnost posouzení ex post a posouzení dopadu může mít pouze ten důsledek, že nedojde k účinnému uplatňování demokraticky přijatých pravidel. EHSV může souhlasit s posouzeními ex post, která navrhuje Komise, pokud budou provedena s určitým časovým odstupem. Posouzení ex post má totiž smysl pouze tehdy, pokud mezi lhůtou pro provedení určitého předpisu do vnitrostátního práva a daným posouzením ex post uběhne několik let. V opačném případě by byl REFIT zdrojem neustálé právní nestability a nejistoty pro občany a podniky.

4.3. EHSV vítá, že Komise několikrát zdůrazňuje, že je třeba zapojit sociální partnery, občanskou společnost a malé a střední podniky. Konstatuje totiž, že doposud se jednalo spíše o zásadní prohlášení než o strukturovanou metodu, jejímž cílem by bylo projednat a zohlednit předložené návrhy.

4.3.1. Stejně tak se EHSV domnívá, že je nutné co nejvhodnějším způsobem zapojit a konzultovat reprezentativní struktury občanské společnosti, odborové organizace a malé a střední podniky.

4.4. Posouzení dopadů

4.4.1. Zprávy (8) Výboru pro posuzování dopadů z roku 2012 a 2013 informují o nedostatcích týkajících se tohoto procesu a o vynaloženém úsilí na jeho zlepšení. Konkrétně upozorňují na: — to, že řada posouzení dopadu vhodným způsobem neodráží různé názory vyjádřené při konzultacích a informuje o nich nepřímo; — nutnost nadále vyvíjet úsilí, zejména co se týče zohledňování skutečných náhradních možností (jasnost, zdůvodnění, proporcionalita), a poskytovat dostatečně podrobné informace o všech možnostech (a nikoli pouze o upřednostňované možnosti); — skutečnost, že kvalita posouzení sociálních dopadů (pozitivních či negativních) je problematická, stejně jako dopad a hloubka posouzení environmentálních dopadů; — nutnost posouzení ex post právních předpisů nebo stávajících programů EU; — snahu o integrované posouzení hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů.

4.4.2. Ve zprávě z roku 2013 Výbor pro posuzování dopadů upozorňuje na výrazné snížení počtu stanovisek k dopadům na malé a střední podniky a mikrosubjekty. Vysvětluje to tím, že Komise je lépe zohledňuje, zejména co se týče obráceného důkazního břemena pro mikrosubjekty. Výbor pro posuzování dopadů zdůrazňuje, že oproti roku 2012 značně vzrostl počet posouzení (+ 30 %), které se zabývají dopadem na konkurenceschopnost. Znovu se upozorňuje na nedostatek transparentnosti týkající se předložených stanovisek a kritických názorů vyjádřených při konzultacích a také nezbytnost vysvětlit, jak byly zohledněny vyjádřené problémy.

4.4.3. EHSV je potěšen, že se Komise a Výbor pro posuzování dopadů snaží o zlepšení kvality tohoto procesu. Poznamenává, že posouzení dopadu na malé a střední podniky a mikrosubjekty se zdají být lépe zohledňována než v minulosti, což odpovídá jeho předchozím stanoviskům k zásadám Small Business Act, „zelenou malým a středním podnikům“ a testu malých a středních podniků. EHSV zdůrazňuje, že v tomto úsilí je třeba pokračovat. Připomíná, že účelem zásady „zelenou malým a středním podnikům“ není a nemůže být vyjmutí mikrosubjektů a malých a středních podniků z uplatňování právních předpisů. Spíše se jedná o to, zohlednit při vytváření právních předpisů skutečnost, že se budou uplatňovat i na malé struktury, aniž by to mělo negativní dopad na plnění cíle stanoveného daným předpisem. Je toho názoru, že tyto zásady nemohou být důvodem k tomu, aby oblast působnosti určitého předpisu byla stanovena pouze na základě velikosti podniku, ani nemohou být v rozporu s obecným zájmem, z něhož konkrétně plyne, že občané, pracovníci a spotřebitelé jsou chráněni proti rizikům, jimž jsou vystaveni.

4.4.4. EHSV je také velice znepokojen jistými výše uvedenými zjištěními. Konstatuje totiž, že kromě posouzení dopadu v hospodářské, sociální a environmentální oblasti se jedná o celou řadu dalších rozměrů (9), zatímco Výbor pro posuzování dopadů soudí, že kvalita posouzení sociálních a environmentálních dopadů není vždy dostatečná. EHSV si tedy přeje se ujistit, že Komise má prostředky na to, aby provedla všechna tato posouzení, která budou prováděna tak, aniž by to bylo na úkor ohlášené kvality, rovnováhy, cílů, měřicích přístrojů a parametrů.

4.4.5. Dále není jasný důvod, proč u některých projektů či návrhů není posuzován dopad, zvláště co se týče Ecofin (balíček dvou právních aktů, balíček šesti právních aktů), což u některých zúčastněných stran vzbuzuje dojem, že tento proces se soustředí spíše na hospodářské aspekty (a aspekty týkající se konkurenceschopnosti) než na druhé dva pilíře. Jak zdůrazňuje Komise, cíl zjednodušení musí plnit a sdílet všichni a musí vycházet z důkladných a věrohodných posouzení.

4.4.6. EHSV žádá Komisi, aby: — byla více transparentní a zdůvodňovala, proč byl posouzen dopad určitého opatření nebo návrhu opatření či proč posouzen nebyl; — dbala na zohledňování obecného zájmu; — jednala za účelem vyváženějšího zohlednění všech tří rozměrů (hospodářského, sociálního a environmentálního) integrovaným způsobem a zajištění kvality posouzení na této úrovni; — lépe zohledňovala názory vyjádřené na konzultacích a odůvodňovala způsob, jakým na ně vzala ohled či nikoli.

4.4.7. EHSV lituje, že sdělení Evropské komise výslovně neodkazuje na jeho úlohu poradního orgánu občanské společnosti, který vydává stanoviska k zásadním aspektům právních předpisů EU. Hodlá pozitivně reagovat na výzvu k širší spolupráci, kterou Komise adresovala sociálním partnerům a občanské společnosti, a je tedy ochoten aktivněji spolupracovat na zlepšení tohoto procesu prostřednictvím konzultací či poskytnutím odborných znalostí.

4.5. Proces konzultace

4.5.1. Komise klade důraz na zásadní úlohu konzultací zúčastněných stran v tomto procesu, ale jejich výsledek není vždy zohledňován. Procento odpovědí na otevřené konzultace uspořádané Komisí, otázka reprezentativnosti respondentů a následně někdy nedostatečně reprezentativní charakter odpovědí přispívají ke snížení kvality tohoto procesu. EHSV si klade otázku, zda tato zjištění nelze vysvětlit nárůstem konzultací a prostředky, časem a disponibilitou, které jsou nutné k tomu, aby příspěvky byly podložené. Někdy se také může zdát, že způsob kladení otázek navádí k určité odpovědi, což může zpochybnit objektivitu a nestrannost tohoto procesu.

4.5.2. Právě z „konzultace“ vycházejí kvalitní legislativní návrhy opírající se o průkazné údaje. Včasná a vhodná konzultace podniků, zvláště malých a středních podniků a jejich zástupců, by umožnila přijímat rozhodnutí na základě posouzení faktů, zkušeností a názorů těch, jimž jsou právní předpisy určeny a kteří jsou zapojeni do jejich provádění. Totéž platí pro různé organizace zastupující občany (pracovníky a příjemce sociálních dávek, spotřebitele atd.).

4.5.3. EHSV žádá, aby byla udělena naprostá priorita sociálním partnerům a příslušným zprostředkovatelským organizacím. Přímé konzultace jednotlivých malých a středních podniků a spotřebitelů se ukázaly jako neefektivní, podružné a nereprezentativní. Příslušné organizace musí mít navíc skutečnou možnost zúčastnit se přípravy konzultací a dotazníků.

4.5.4. EHSV si tedy klade otázku, zda by nebylo vhodnější lépe strukturovat tyto konzultace na institucionálním a reprezentativním základě a využívat zdroje stávajících reprezentativních poradních orgánů a v případě potřeby vytvořit další, pokud by to bylo vhodné.

4.5.5. EHSV navrhuje, aby se konzultace uskutečňovaly také s pomocí reprezentativních orgánů, které existují jak na úrovni Unie, tak členských států. Připomíná, že v případě jejich neexistence jsou k dispozici poradní struktury, které mohou tuto funkci zastávat.

4.5.6. EHSV doporučuje, aby byly využity odborné znalosti a potenciál evropských svazů zaměstnavatelů, podniků, odborových organizací a nevládních organizací a byl jim také svěřen úkol provádět nezbytné průzkumy a studie, spíše než aby se využívalo pouze služeb soukromých konzultantů.

4.5.7. EHSV je v každém případě ochoten v tomto rámci zastávat svou odpovědnost, aniž by to bylo na úkor dalších způsobů fungování evropského sociálního dialogu.

5. Konkrétní připomínky

5.1. EHSV soudí, že program REFIT musí být ambiciózní a zároveň jednoduchý, jasný a transparentní.

5.2. Zvýšení počtu názvů agend a programů (zlepšování právní úpravy, inteligentní regulace, zelenou malým a středním podnikům atd.) je do určité míry matoucí.

Je třeba vyjasnit hierarchii těchto programů a projektů a jejich vzájemné působení, aby veřejnost chápala, komu jsou určeny.

5.3. Zvýšení počtů orgánů, které se tohoto procesu účastní, poradních subjektů a zpracování návrhu ohrožuje transparentnost operací.

5.4. V souladu s logikou účinnosti a transparentnosti a s ohledem na stávající mechanismy, a to i na úrovni Evropského parlamentu, bude EHSV souhlasit s návrhem Komise na vytvoření nové skupiny na vysoké úrovni, která se bude v budoucnu na této práci podílet, pouze tehdy, bude-li prokázáno, že představuje skutečnou přidanou hodnotu. Je totiž toho názoru, že Komise má vlastní nezbytné odborné znalosti na to, aby tento proces zlepšila.

5.5. EHSV konstatuje, že Komise se domnívá, že posouzení dopadu by se měla konat při všech etapách legislativního procesu, i co se týče pozměňovacích návrhů předkládaných spoluzákonodárci. V systému, v němž existují dva spoluzákonodárci a kde je pravidlem snaha o dosažení kompromisu, se nezdá vhodné, aby jeden z nich měl konečné slovo pro posouzení dopadu (rizikem je, že by nebyla dodržena pravidla stanovená Smlouvou pro přijímání rozhodnutí).

5.6. EHSV dále připomíná, že cíl programu REFIT rovněž souvisí s prováděním právních předpisů v EU. Hlavní směry Komise v oblasti posouzení dopadu stanoví, že je rovněž třeba v některých případech přezkoumat, zda by účinné provádění právních předpisů nemohlo vyřešit daný problém.

5.7. EHSV vítá úsilí Komise, která se snaží doprovázet a kontrolovat účinné provedení směrnic v členských státech. Klade důraz na zjištění uvedená ve třicáté výroční zprávě o kontrole uplatňování práva EU (10). V této zprávě se uvádí, že ke zpoždění a porušování právních předpisů dochází zvláště v oblasti životního prostředí, dopravy a daní. EHSV je znepokojen tím, že v roce 2012 docházelo k problémům především v oblasti dopravy, zdravotnictví, spotřebitelů, životního prostředí, vnitřního trhu a služeb, a to v sestupném pořadí.

5.8. EHSV má za to, že plošné výjimky v jakémkoliv odvětví otevírají dveře možnosti, aby členské státy vydávaly vnitrostátní právní předpisy, jak se jim zlíbí, a tím přispívaly ke zvyšování složitosti právní úpravy a právní nejistoty na vnitřním trhu. EHSV připomíná, že ve svých předchozích stanoviscích žádal o systematičtější používání nástroje nařízení v případě potřeby, což by tento problém spolu s lepší právní jistotou částečně vyřešilo.

5.9. EHSV připomíná svá předchozí stanoviska týkající se jevu „gold-plating“ a inteligentní regulace, v nichž požadoval zvýšení kvality přijatých právních textů. Podle jeho názoru je nezbytné pokračovat v úsilí tímto směrem v zájmu účinného provádění politických cílů Evropské unie.

5.10. EHSV rovněž připomíná, že v některých případech mohou samoregulace nebo společná regulace představovat účinný či doplňkový způsob prevence, který je užitečný pro zákonodárnou činnost, pokud budou patřičně zasazeny do kontextu širokého legislativního rámce, jenž bude jednoznačně a dobře vymezen a bude podléhat mimo jiné zásadám transparentnosti, reprezentativnosti, nezávislosti, účinnosti a odpovědnosti.

V Bruselu dne 10. prosince 2014. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 107, Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 87 a Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 33.

(2) Účelnost právních předpisů EU, COM(2012) 746 final, a Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): výsledky a další kroky, COM(2013) 685 final.

(3) Třetí strategický přezkum zlepšování právní úpravy v Evropské unii, COM(2009) 15 final; sdělení Komise Inteligentní regulace v Evropské unii, COM(2010) 543 final; sdělení Komise Inteligentní regulace – reakce na potřeby malých a středních podniků COM(2013) 122 final.

(4) Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 33, Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 87 a Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 107.

(5) Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 33.

(6) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2014 o „účelnosti právních předpisů Evropské unie a subsidiaritě a proporcionalitě“ (zdokonalení tvorby právních předpisů – 19. zpráva za rok 2011), v němž se zdůrazňuje, že kromě nezbytné jednoduchosti, účinnosti, účelnosti, srozumitelnosti a dostupnosti za minimální náklady „hodnocení dopadu nových předpisů na malé a střední podniky nebo na velké společnosti nesmí ani vést k diskriminaci mezi pracovníky na základě velikosti společností, které je zaměstnávají, ani narušovat základní práva pracovníků, včetně práva na informace a konzultace, nebo jejich pracovní podmínky, uspokojení z práce a práva na sociální zabezpečení, ani nesmí bránit zlepšování těchto práv nebo jejich ochraně na pracovišti ve vztahu ke stávajícím a novým rizikům souvisejícím s prací“.

Na zasedání Evropské rady ve dnech 26. a 27. června 2014 bylo uvedeno, že „Komise, ostatní orgány EU a členské státy se vyzývají, aby program REFIT nadále ambiciózním způsobem prováděly a braly přitom v potaz ochranu spotřebitelů a zaměstnanců, jakož i aspekty týkající se zdraví a životního prostředí“.

(7) Ta se týkala zejména Reach, životního prostředí, unijních předpisů o zdraví a bezpečnosti na pracovišti, ochrany těhotných pracovnic a lepšího přístupu k rodičovské dovolené, zdraví a bezpečnosti práce v kadeřnictví, muskuloskeletálních onemocnění, karcinogenů nebo mutagenů, tachografů, pracovní doby, práce na částečný úvazek, dočasné práce, informování a poradenství, informování o pracovních smlouvách, označování potravin či označování týkajícího se životního prostředí, návodů na užívání léků a povinností týkajících se informování o nákladech na finanční služby.

(8) Zpráva Výboru pro posuzování dopadů za rok 2012, Zpráva Výboru pro posuzování dopadů za rok 2013.

(9) Seznam všech referenčních dokumentů v oblasti posouzení dopadu uvedený na internetových stránkách Komise (v angličtině): Commission Impact Assessment Guidelines (leden 2009) Guidelines + Annexes 1–13; další referenční dokumenty GŘ Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Generální sekretariát + GŘ pro podniky a průmysl); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing“ Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_cs.pdf