ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Druhá zpráva o provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství pro rozvoj venkova (2007–2013) /* COM/2013/0640 final */





OBSAH 1........... Souvislosti a přehled....................................................................................................... 4 2........... Provádění priorit Společenství......................................................................................... 8 3........... Výhled......................................................................................................................... 14 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Druhá zpráva o provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství pro rozvoj venkova (2007–2013) Tato zpráva z roku 2011 je druhou zprávou Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění národních strategických plánů (NSP)[1] a strategických směrů Společenství pro rozvoj venkova (2007–2013)[2]. Tato zpráva Komise[3] vychází z analýzy a hodnocení souhrnných zpráv, které členské státy předložily v roce 2012[4], a z dalších dostupných informací, zejména finančních a fyzických společných ukazatelů pro monitorování a z některých výsledků Evropské sítě pro rozvoj venkova. Tato zpráva shrnuje hlavní aktuální výsledky, vývojové tendence a úkoly týkající se provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství. Je důležité poznamenat, že údaje, které členské státy použily v souhrnných zprávách z roku 2012, představují úhrnné údaje od počátku programového období v roce 2007 do konce roku 2011. V této zprávě jsou zohledněny úpravy NSP a souvisejících programů rozvoje venkova, k nimž došlo v návaznosti na kontrolu stavu SZP a Plán evropské hospodářské obnovy[5] v konečné podobě z roku 2010. 1. Souvislosti a přehled 1.1 Priority Společenství v souvislosti s rozvojem venkova v období let 2007–2013 V únoru 2006 přijala Rada Evropské unie strategické směry pro rozvoj venkova na období 2007-2013, jimiž stanovila tři klíčové tematické priority: Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví. Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV)[6] by měl přispět k silnému a dynamickému zemědělsko‑potravinářskému odvětví v Evropě tím, že se zaměří na priority přenosu znalostí, modernizaci, inovaci a kvalitu v potravinářském řetězci a na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidského kapitálu. Opatření seskupená v „ose 1“ přispívají převážně k dosažení cíle programů rozvoje venkova, který se týká konkurenceschopnosti. Zlepšování životního prostředí a krajiny. Za účelem ochrany a rozšiřování přírodních zdrojů a krajin EU ve venkovských oblastech by prostředky vyčleněné na tuto prioritu měly přispět ke třem prioritním oblastem na úrovni EU: biologické rozmanitosti, zachování a rozvoji systémů zemědělství a lesnictví s vysokou přírodní hodnotou a tradičních zemědělských krajin; ochraně vody a změnám klimatu. Opatření seskupená v „ose 2“ programů rozvoje venkova přispívají převážně k dosažení cíle v oblasti životního prostředí. Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace hospodářství venkova. Prostředky vyčleněné na tyto oblasti by měly přispět k zastřešující prioritě vytváření pracovních příležitostí a podmínek pro růst. Intervence by se měly použít zejména k podpoře budování kapacit, získávání dovedností a organizace strategie místního rozvoje, jakož i na pomoc zachování přitažlivosti venkovských oblastí i pro budoucí generace. Při podpoře odborné přípravy, informovanosti a podnikání je nutno vzít v úvahu konkrétní potřeby žen, mladých lidí a starších pracovníků. Opatření seskupená v „ose 3“ programů pro rozvoj venkova společně s osou 4 přispívají převážně k dosažení širších cílů v oblasti rozvoje venkova. Kromě tematických priorit zdůraznily strategické směry také potřebu: – budování místních kapacit pro zaměstnanost a diverzifikaci – a zároveň přispívání k tematickým prioritám. Tato horizontální osa, rovněž nazývaná „osa Leader“ (osa 4), by měla hrát důležitou úlohu při zlepšení řízení a uvolnění endogenního potenciálu pro rozvoj venkovských oblastí na základě strategií místního rozvoje; – zajištění soudržnosti programování. Měla by být zajištěna maximální součinnost v rámci jednotlivých os i mezi nimi navzájem. Případně by měly být zohledněny další strategie na úrovni EU. Měly by být uvolněny prostředky pro zlepšení řízení a uskutečňování politik. Zejména by měly být zřízeny evropské a vnitrostátní sítě pro rozvoj venkova jakožto platforma pro výměnu osvědčených postupů a zkušeností se všemi aspekty návrhu politiky, řízení a provádění mezi zúčastněnými stranami. – doplňkovosti nástrojů Společenství. Aby bylo možné podporovat součinnost mezi strukturálními politikami, politikami zaměstnanosti a politikami rozvoje venkova, měly by členské státy zajistit vzájemnou doplňkovost a soudržnost akcí financovaných z různých fondů EU. Tyto strategické směry stanovily rámec, na jehož základě členské státy připravily své národní strategické plány, jimiž se priority EU převádějí na priority národní a které slouží jako reference pro programy rozvoje venkova. Tyto programy provádějí priority prostřednictvím souborů vybraných opatření, která jsou seskupena podle jednotlivých os (viz tabulka 1[7] se seznamem opatření podle os). Programy mohou být národní nebo regionální a byly schváleny Komisí v letech 2007 a 2008. Jejich provádění je monitorováno a vyhodnocováno na základě společného rámce pro monitorování a hodnocení (CMEF). 1.2 Přehled rozpočtu a operačních cílů Celkový rozpočet EZFRV činil 96,2 miliardy EUR[8] na celé programové období 2007–2013 po navýšení o 4,95 miliardy EUR z prostředků na kontrolu stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy. Aby byla zaručena vyvážená strategie, EZFRV má pro každou tematickou osu minimální úrovně výdajů, které se uplatní v každém programu pro rozvoj venkova (10 %, 25 % a 10 % v uvedeném pořadí pro osy 1, 2 a 3). U osy Leader je pro každý program vyhrazeno minimální 5% (2,5% pro nové členské státy) financování z rozpočtu EU. Protože se EZFRV používá v rámci sdíleného řízení, je doplněn o financování z vnitrostátních veřejných zdrojů[9]. Jakmile bylo provedeno programování na úrovni členských států, mělo finanční rozdělení mezi různé osy, jakož i definování hlavních cílů pro rok 2013 v prosinci 2011 tyto výsledky[10]: – Osa 1 „Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví“ představuje 35 % všech prostředků EZFRV. Očekává se, že tato osa do roku 2013 přispěje k realizaci 600 000 investičních projektů na modernizaci zemědělských hospodářství, k podpoře 35 000 podniků s cílem zvýšit hodnotu zemědělských a lesnických produktů a že díky ní 2,8 milionu účastníků úspěšně dokončí odbornou přípravu související se zemědělstvím a/nebo lesnictvím. – Osa 2 „Zlepšování životního prostředí a krajiny“ je s 47 % všech prostředků EZFRV rozhodující. Cílem je uplatňování agroenvironmentálního řízení na 47 milionech hektarů zemědělské půdy, vyplácení náhrad za znevýhodnění na 55 milionů hektarů zemědělské půdy v méně příznivých podmínkách a horských oblastech a podpora na 573 000 hektarů nově zalesněné půdy a 1,3 milionu hektarů zemědělské půdy tak, aby splňovaly požadavky sítě NATURA 2000. – Osa 3 „Kvalita života ve venkovských oblastech a diverzifikace hospodářství venkova“ má s 18 % všech prostředků EZFRV menší podíl. Očekává se, že do roku 2013 přispěje k poskytování lepších služeb 88 milionům obyvatel venkovských oblastí a k podpoře 28 000 projektů obnovy vesnic. Podíl osy Leader činí 6 % všech finančních prostředků EZFRV. Největší část podpory pro provádění strategií místního rozvoje má přispět k diverzifikaci a kvalitě života (projekty v rámci osy 3). Na úrovni opatření zůstává hlavním opatřením podpora na agroenvironmentální platby (214), které představují 23 miliardy EUR pro celé období. Dalšími nejdůležitějšími opatřeními z hlediska rozpočtu jsou podpory znevýhodněných oblastí (211+212), jež dosahují výše 13,4 miliardy EUR, a opatření týkající se modernizace zemědělských hospodářství (121) ve výši 11 miliard EUR. Graf č.1: Prostředky přidělené z EZFRV (2007–2013) podle opatření (stav ke konci roku 2011) (v miliardách EUR)[11] Pokud jde konkrétně o programování kontroly stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy v konečné podobě z roku 2010, graf č. 2 znázorňuje rozdělení dodatečného rozpočtu kontroly stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy podle různých prioritních oblastí. Většina finančních prostředků je soustředěna do oblastí biologické rozmanitosti (31 % veškerých finančních prostředků, tj. 1,5 miliardy EUR) a vodního hospodářství (27 % veškerých finančních prostředků, tj. 1,3 miliardy EUR). Na restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků bylo vyčleněno 15 % dodatečného rozpočtu (0,7 miliardy EUR), opatření v oblasti změny klimatu představují 14 % (0,7 miliardy EUR) a obnovitelné zdroje energie 6 % (0,3 miliardy EUR). Ve venkovských oblastech je důležitou politickou otázkou i rozvoj širokopásmové infrastruktury. Proto se členské státy rozhodly investovat 35 % prostředků určených na evropskou hospodářskou obnovu do širokopásmového připojení, což se rovná 360,4 milionu EUR z vyčleněné 1 miliardy EUR. Graf č. 2: Rozpis rozpočtových prostředků vyčleněných na kontrolu stavu SZP a provádění Plánu evropské hospodářské obnovy určených na plnění nových úkolů (v %) Zdroj: Tabulka č. 2 z připojeného pracovního dokumentu útvarů Komise[12] Nové prostředky určené na programy rozvoje venkova uvolněné z rozpočtu kontroly stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy byly použity k celkovému navýšení rozpočtu EZFRV s cílem zvýšit objem prostředků na řešení konkrétních zjištěných problémů. V mnoha případech byly již příslušné činnosti součástí počátečních programů a jejich rozpočet se díky kontrole stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy zvýšil. 2. Provádění priorit Společenství 2.1 Přehled výsledků, obtíží a řešení Celkové výdaje z EZFRV vynaložené členskými státy EU-27 na konci roku 2011 činily 44,5 miliardy EUR[13], což představuje 46 % celkového rozpočtu na období 2007–2013 ve výši 96,2 miliardy EUR. Vzhledem k tomu, že zvažovaný časový rámec představuje 56 % lhůty pro platbu (5 let z 9[14]), roční výdaje se po počátečním pomalém začátku během prvních let programového období 2007–2013 zrychlily. Situace v členských státech zdaleka není stejná (graf č. 2): dva členské státy vynaložily přibližně 70 %, zatímco čtyři členské státy méně než než 40 %. Je třeba uvést, že platby za závazky z předchozího programového období 2000–2006, jak byly stanoveny v přechodných pravidlech, byly z velké části vyčerpány. Graf č. 3: Celkové plnění rozpočtu EZFRV do konce roku 2011 ve srovnání s celkovými prostředky vyčleněnými na období 2007–2013 Výdaje osy 2 dosáhly ustáleného tempa, což je dáno především víceletou povahou klíčových opatření (agroenvironmentální opatření, znevýhodněné oblasti) s opakujícími se ročními platbami. Provádění osy 1 probíhá celkově rovněž uspokojivě. Na druhé straně čerpání z prostředků osy 3 zůstává na nízké úrovni, což může být způsobeno finančními potížemi potenciálních příjemců při získávání potřebného financování. U osy 4 je patrný příznačně pomalý začátek, který lze vysvětlit tím, že před jakýmkoli provedením projektu je třeba nejprve vypracovat místní strategie a ustanovit místní akční skupiny (viz tabulka 4). Graf č. 4: Celkový rozpočet pro rozvoj venkova (EZFRV, v miliardách EUR) a podíl čerpání do konce roku 2011 Zaměříme-li se konkrétně na míru provádění kontroly stavu stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy, bylo do konce roku 2011 z celkové plánované částky 4,95 miliardy EUR vydáno 1,27 miliardy EUR. Tato částka představuje 26 % z celkového rozpočtu, ale velmi významný nárůst mezi roky 2010 a 2011 (+235 %) naznačuje, že po očekávaném skromném začátku v roce 2010 nastupuje pozitivní trend. Pokud se podíváme na čerpání podle jednotlivých opatření, ukazuje se, že změna klimatu a problematika biologické rozmanitosti vykazují ve srovnání s průměrem vyšší míru čerpání, neboť dosahují 52%, resp. 32% podílu, zatímco širokopásmové připojení, vodní hospodářství a obnovitelné zdroje energie s přibližně 10% podílem zaostávají. Vyšší čerpání v oblasti biologické rozmanitosti a změny klimatu se vysvětluje skutečností, že tyto problémy byly převážně řešeny prostřednictvím opatření osy 2, která byla již do určité míry zavedena. Graf č. 5: Celkový rozpočet kontroly stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy určený na rozvoj venkova (EZFRV, v miliardách EUR) a orientační podíl čerpání do konce roku 2011[15] Hodnota výstupů měřená pomocí ukazatelů výstupů je ve srovnání s celkovými cíli pro rok 2013, které členské státy stanovily ve svých programech, obecně v souladu s finanční úrovní provádění. Úplný výčet ukazatelů výstupů je uveden v tabulce 3. Obecné obtíže při provádění a nalezená řešení Nejčastější problémy, které uváděly členské státy, souvisely s hospodářskou krizí. V jejím důsledku docházelo k obtížím při realizaci investičních opatření způsobeným nedostatkem vlastních zdrojů příjemců, obtížím, s nimiž se potýkali žadatelé při získávání půjček, a omezením rozpočtů, jimiž byly oslabeny veřejné iniciativy. Soukromý sektor byl obecně méně ochoten riskovat a některé investice mohly být převedeny na méně ambiciózní projekty nebo jednoduše odloženy. Situace se v rámci EU-27 různí, některé členské státy se stále potýkají s nepříznivými podmínkami, zatímco jiné zaznamenaly od roku 2008 určité oživení. Tento problém ovlivnil osu 1, ale nejvýrazněji se projevil u podpůrných projektů osy 3, týkajících se např. infrastruktury, které vyžadují více času na financování i provádění. V případě některých programů rozvoje venkova se prováděcí subjekty (řídící orgány, platební agentury) stále ještě potýkaly se správními i kapacitními problémy při vyřizování všech žádostí. Příčinou pomalého čerpání může být rovněž malá informovanost a nedostatek zkušeností případných příjemců, a to zejména v některých členských státech EU-12 (tj. pomalý pokrok při provádění opatření týkajících se lidského kapitálu, neodpovídající žádosti), nebo v celé EU-27, jsou-li zaváděna nová opatření. Pro překonání těchto problémů zajistily některé členské státy v dostatečném rozsahu odbornou přípravu a poradenské služby pro zemědělství, což však vyžaduje delší čas. Byla nalezena řešení, která jsou ve značné míře zaváděna do programů formou úprav, zejména na základě doporučení vyplývajících z hodnocení v polovině období. V reakci na finanční krizi zavedly členské státy různé úpravy programů, například: změnu rozsahu státní podpory, úrovně dotací, míry pomoci pro méně atraktivní opatření, úpravu výběrových řízení a vymezení, zvýšení míry spolufinancování EU, nástroje finančního inženýrství, jako jsou záruční fondy nebo mechanismy poskytující bezúročné úvěry a /nebo přerozdělování finančních prostředků. V současné době jsou zavedeny a využívány mechanismy zajišťující doplňkovost mezi EZFRV a strukturálními fondy EU. Jedná se o mechanismy, jimiž se stanoví vymezující hranice, a koordinační mechanismy (meziresortní subjekt...). 2.2. Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví Celkové výdaje EZFRV na osu 1 zaznamenané za období 2007–2011 představují 42 % všech prostředků EZFRV na období 2007–2013 (průměr EU-27). Do konce roku 2011 bylo u tohoto cíle dosaženo těchto hlavních výsledků: · počet účastníků, kteří úspěšně dokončili odbornou přípravu v oblasti zemědělství a/nebo lesnictví: 1 353 000 (49 % odhadovaného cíle pro rok 2013), · počet hospodářství, která zavedla nové produkty nebo nové techniky: 73 600 (29 % odhadovaného cíle pro rok 2013). Provádění opatření[16] Opatření 121 (modernizace zemědělských hospodářství) je největším opatřením v rámci osy 1 z hlediska rozpočtových prostředků (11 miliard EUR). Čerpání plateb v rámci tohoto opatření činí 51 % celkového rozpočtu na toto opatření, přičemž podpora byla poskytnuta na 220 000 již dokončených projektů modernizace (37 % cíle pro rok 2013), včetně více než 3 000 projektů a 765 milionů EUR celkových investic (soukromých a veřejných) určených na restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků v rámci kontroly stavu SZP. Příznivé čerpání je dokladem velkého zájmu zemědělců o investice. Pokud byly míry čerpání nižší než cíle, zdůvodňovaly to členské státy především hospodářskou krizí, která měla nepříznivý vliv na investiční schopnost hospodářství. Opatření 123 (přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům), které je z hlediska prostředků druhým největším opatřením v rámci osy 1, je využíváno z 35 % a podporuje 15 770 hospodářství (z 35 250, což je cíl pro rok 2013). Ostatní opatření osy 1 vykazují tyto úrovně čerpání: 112 (zahájení činnosti mladých zemědělců 50 %, přičemž podpora byla poskytnuta 100 000 mladých zemědělců) a 141 (částečně soběstačné hospodaření 51 %, podpora byla poskytnuta 40 000 částečně soběstačných hospodářství). 2.3. Zlepšování životního prostředí a krajiny Celkové výdaje EZFRV na osu 2 za období let 2007–2011 představují 58 % všech rozpočtových prostředků. Do konce roku 2011 bylo při plnění tohoto cíle dosaženo zejména těchto hlavních výsledků: · na 50 milionech hektarů se úspěšné hospodařilo s půdou způsobem, jenž přispívá k biologické rozmanitosti, · na 32 milionech hektarů se zlepšila kvalita vody anebo · na 40 milionech hektarů se zlepšila kvality půdy[17]. Provádění opatření Tři největší opatření z hlediska rozpočtových prostředků jsou zároveň opatření s nejvyšším čerpáním ze všech opatření osy 2: 211 (platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v horských oblastech, 74% čerpání), 212 (platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v oblastech jiných než horských, 67% čerpání) a 214 (agroenvironmentální platby, 58% čerpání). Z rozpočtu opatření 211 a 212 byla poskytnuta podpora na 52,8 milionu hektarů, v případě agroenvironmentálních opatření na 41[18] milionů hektarů, což zahrnuje 4 miliony hektarů v oblasti problematiky změny klimatu a 5,2 milionu hektarů v oblasti biologické rozmanitosti v rámci kontroly stavu SZP[19]. Po těchto opatřeních následují z hlediska čerpání finančních prostředků opatření 215 (dobré životní podmínky zvířat, z jehož prostředků bylo zatím čerpáno 50 % a podpora poskytnuta na 144 650 smluv) a 221 (první zalesnění zemědělské půdy, z jehož rozpočtu bylo dosud čerpáno 41 % finančních prostředků a podpora poskytnuta na 165 600 hektarů zalesněné půdy). 2.4. Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace hospodářství venkova Celkové výdaje EZFRV na osu 3 za období let 2007–2011 činí 31 % všech prostředků na období 2007–2013, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly (viz tabulka 4). Podle členských států jsou hlavními důvody, jimiž lze vysvětlit toto pomalé čerpání, finanční krize (nedostatek soukromých a státních/místních zdrojů financování) a některé správní požadavky (povinnosti kontroly, zdlouhavé postupy při vyřizování žádostí a výběrovém řízení). Kromě toho v některých členských státech probíhá provádění osy 3 výhradně v rámci iniciativy Leader, a zpoždění při provádění iniciativy Leader mají tak rovněž vliv na čerpání prostředků v rámci osy 3. Do konce roku 2011 bylo u tohoto cíle dosaženo těchto hlavních výsledků: · osa 3 přispěla k vytvoření pracovních míst (více než 20 000), a to za situace, kdy ve venkovských oblastech roste nezaměstnanost[20], · obyvatelstvo ve venkovských oblastech, které využívá lepších služeb podporovaných z EZFRV: 62 milionů lidí[21] a · dalších 3,5 milionu domácností ve venkovských oblastech má možnost přístupu k internetu. Provádění opatření[22] Největšími opatřeními osy 3 z hlediska celkových rozpočtových prostředků jsou opatření 321 (základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova, čerpání finančních prostředků v objemu 31 % a 35 400 dokončených projektů včetně 550 projektů na zvýšení infrastruktury širokopásmového připojení ve venkovských oblastech podporovaných v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy) a 322 (obnova a rozvoj vesnic, čerpání finančních prostředků v objemu 42 % a 27 700 vesnic, v nichž probíhají činnosti v rámci obnovy). Mezi opatřeními s nejvyšším čerpáním v rámci osy 3 lze uvést opatření 341 (získávání dovedností, propagace a provádění strategií místního rozvoje) s 41% čerpáním a 5 600 dokončenými projekty a opatření 323 (ochrana a rozvoj dědictví venkova) s 30% čerpáním a 48 400 doposud ukončenými projekty. 2.5. Budování místních kapacit pro zaměstnanost a diverzifikaci Na konci roku 2011 byl ve 25 členských státech dokončen výběr místních akčních skupin. Nyní je jich celkem 2 323[23]. Tento počet se ve srovnání s iniciativou Leader+ zdvojnásobil a na polovině území se přístup podle programu Leader uplatňuje poprvé. Vzhledem k tomu, že výběr místních akčních skupin v členských státech byl dokončen poměrně pozdě, mnoho z vybraných místních akčních skupin teprve začíná provádět projekty spojené s jejich strategií místního rozvoje. Tím je vysvětleno nízké finanční čerpání finančních prostředků EZFRV na osu 4, které představuje 18 % všech prostředků vyčleněných pro tuto osu na programové období, avšak v posledním čtvrtletí došlo k podstatnému nárůstu výdajů. Některé členské státy poukázaly na konkrétní problémy. Prosazováním iniciativy Leader se významně změnil přístup, takže bylo nutné provést důležité správní úpravy (správní reorganizaci, odbornou přípravu pracovníků). 3. Výhled Mnoho programů začalo být skutečně prováděno až v roce 2008. Údaje za následující roky prokázaly zrychlení a do konce roku 2011 celkové čerpání finančních prostředků dosáhlo téměř uspokojivé úrovně, a to i přes určité nepříznivé podmínky, jako byla například hospodářská situace. Většina programů rozvoje venkova bude schopna beze zbytku vyčerpat svůj rozpočet EZFRV. U jednotlivých programů je nyní většina problémů souvisejících s prováděním vyřešena. V programech rozvoje venkova bylo provedeno mnoho úprav, aby bylo možné vyřešit potíže, jež se objevily v prvních letech provádění, přijmout doporučení z hodnocení v polovině období a použít další finanční prostředky k řešení nových úkolů (kontrola stavu) a překonání hospodářské krize (soubor opatření pro evropskou hospodářskou obnovu). Očekávají se další přesuny mezi osami, které by měly maximalizovat čerpání, ale zároveň zachovat minimální míru výdajů pro každou osu. U několika programů rozvoje venkova, zejména v zemích EU-12, mohou v důsledku opožděného provádění programu Leader nastat problémy s plněním minimální míry výdajů na osu 4. Pokud jde o politické cíle, k jejichž úplnému dosažení zbývají ještě čtyři roky, celkově se daří plnit cíle, které byly stanoveny v programech pro osy 1 a osy 2, zatímco v případě os 3 a 4 realizace stále mírně zaostává, avšak trendy jsou celkově pozitivní. Konkrétně v rámci osy 1 byl již dokončen 1 220 000 projektů modernizace (37 % cíle pro rok 2013) a díky různým opatřením na podporu investic zavedlo 73 600 podniků nové výrobky nebo nové technologie (29 % odhadovaného cíle pro rok 2013). V rámci osy 2 byla opatření zaměřená na otázky životního prostředí až dosud uplatněna na 41 milonu hektarů (87 % cíle pro rok 2013). V rámci osy 3 bylo dokončeno 35 400 projektů základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova (40 % cíle pro rok 2013) a podpořeno nebo založeno bylo 19 000 mikropodniků (25 % cíle pro rok 2013). Doposud byla rovněž poskytnuta podpora 55 000 projektů v rámci iniciativy LEADER (osa 4), což představuje 25 % cíle pro rok 2013. Společný rámec pro monitorování a hodnocení byl zdrojem užitečných informací pro podávání zpráv a pro soustavné sledování pokroku a úspěchů dosažených při provádění programů. Z předběžných údajů za rok 2012 vyplývá, že žádoucí úrovně začíná dosahovat rovněž většina programů os 3 a 4, které až do konce roku 2011 vykazovaly pomalé tempo čerpání. [1] Viz hlava II kapitola II nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). [2] Rozhodnutí Rady ze dne 20. února 2006 o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013) (2006/144/ES). [3] Viz článek 14 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 s názvem „Zpráva Komise“. [4] Viz článek 13 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005. Tyto souhrnné zprávy popisují pokrok při provádění národních strategických plánů a cílů a příspěvek k plnění strategických směrů Společenství. [5] Pro informace o kontrole stavu SZP a Plánu evropské hospodářské obnovy a pro přístup k souvisejícím právním předpisům přijatým v roce 2009 viz http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm. [6] Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). [7] Všechny tabulky jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. [8] Od roku 2007 byl rozpočet EZFRV pro programové období 2007–2013 navýšen (zejména na základě kontroly stavu a Plánu evropské hospodářské obnovy) na částku 96,2 miliardy EUR. [9] Veškeré finanční údaje v této zprávě se týkají pouze EZFRV. [10] Část finančních prostředků vyčleněných na iniciativu LEADER, technickou pomoc a přímé platby byla úměrně přidělena třem hlavním osám v níže uvedených grafech a tabulce. [11] Viz vysvětlivka k opatřením v tabulce č. 1 pracovního dokumentu útvarů Komise. [12] Částky plánované pro inovace byly nově rozděleny mezi další oblasti. [13] Platby členským státům se týkaly kalendářních roků 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011. Nelze srovnávat s pátou finanční zprávou Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění EZFRV, která je založena na rozpočtovém roku. [14] Platby lze provádět 2 roky po posledním závazku (2013), tedy až do konce roku 2015. [15] Na základě údajů získaných z monitorování v rámci CMEF v roce 2011. [16] Viz tabulka č. 4 pro rozčlenění podle pohlaví a věku, jak stanoví čl. 81 odst. 3 nařízení 1698/2005. [17] Ukazatel výsledků ze společného rámce pro monitorování a hodnocení, stejná oblast by mohla přispět k vyřešení více problémů. [18] Pouze závazky od roku 2007. [19] V závislosti na povaze postupů hospodaření s půdou stanovených v programu by na stejné ploše mohly být používány doplňkové postupy. [20] Nezaměstnanost v řídce osídlených venkovských oblastech vzrostla celkově z 7,1 % v roce 2007 na 10,1 % v roce 2011 a v přechodných oblastech ze 7 % v roce 2007 na 8,5 % v roce 2011 (zdroj: Eurostat). [21] To zahrnuje potenciální obyvatele, kterým mohou služby přinášet prospěch. [22] Viz tabulka č. 4 pro rozčlenění podle pohlaví a věku, jak stanoví čl. 81 odst. 3 nařízení č. 1698/2005. [23] Poté, co bylo v roce 2012 ukončeno výběrové řízení v Rumunsku a Bulharsku.