Zvláštní zpráva Ustavení Evropské služby 
pro vnější činnostCS 2014  č. 11
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0576-6
doi:10.2865/15810
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 11
Zvláštní zpráva Ustavení Evropské služby 
pro vnější činnost
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
I–VI  Shrnutí
1–9 Úvod
1–6 Právní základ a obecné informace
7–9 Organizační uspořádání
10–12  Rozsah a koncepce auditu
13–67  Připomínky
13–22  Ustavení ESVČ bylo uspěchané a nedostatečně připravené, sužovalo ho příliš mnoho omezení 
a příliš obecně definované úkoly
14–18  Rozhodnutí o úloze ESVČ přišlo pozdě a bylo definováno příliš obecně
19–22  ESVČ se potýkala s řadou politických a finančních problémů
23–50  Nedostatky ve stanovení priorit, organizaci a alokaci zdrojů omezují efektivnost ESVČ
25–28  ESVČ nebrala vývoj komplexního strategického rámce pro zahraniční politiku EU jako svou prioritu 
a nepřijala interní strategii
29–34  Složitost organizace ESVČ nepodporuje včasnou spolupráci mezi útvary
35–39  Zvláštní zástupci EU nejsou v rámci ESVČ dostatečně integrováni
40–44 ESVČ se při obsazování významných postů převedenými zdroji potýkala s obtížemi
45–50  Postupy pro přijímání zaměstnanců byly zdlouhavé, nákladné a nebyly schopny plně napravit dříve existující nerovnováhu
03 Obsah
51–67  Koordinace s Komisí a členskými státy se zlepšuje, ale stále nedostačuje k tomu, aby ESVČ mohla 
plně rozvinout svůj potenciál
52–56  Koordinace s Komisí byla částečně účinná
57–61  Nové uspořádání delegací EU vyžaduje větší koordinaci a jeho správní řízení je méně efektivní
62–64  Členské státy a ESVČ dosud plně nevyužily potenciálu synergií sítí diplomatických zastoupení
65–67  Potenciální přínosy trvalého předsednictví ESVČ v přípravných orgánech Rady nebyly plně využity
68–73  Závěry a doporučení
 Odpovědi ESVČ
04
 Shrnutí
I
Lisabonská smlouva ustavila post vysokého předsta -
vitele EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, 
který je současně místopředsedou Evropské komise 
(HR/VP). Cílem vysokého představitele / místopřed -
sedy Komise je zajišťovat ucelenost zahraniční politiky EU a v tomto jeho úkolu jej podporuje nový diploma -
tický sbor, Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
II
ESVČ, sestávající z ústředí v Bruselu a globální sítě 140 delegací, začala oficiálně fungovat a reprezentovat 
zájmy EU 1. ledna 2011.
III
Při auditu se prověřovalo, zda:
 — bylo ustavení ESVČ řádně připraveno,
 — byly zdroje ESVČ organizovány a přidělovány efek -
tivně a podle priorit,
 — ESVČ účinně koordinovala svou činnost s Komisí a členskými státy.
IV
Ustavením ESVČ získala EU operační službu pro oblast 
zahraniční politiky, vybavenou politickými sekcemi, strukturami pro krizové řízení, rozsáhlou sítí diploma
-
tických postů a vyváženou pracovní silou s různými profesními zkušenostmi. Účetní dvůr nicméně zjistil, že:
 — ustavení ESVČ bylo uspěchané a nedostatečně připravené, sužovalo ho příliš mnoho omezení a nejasně definované úkoly, — nedostatky ve stanovování priorit, organi -
zaci a alokaci zdrojů snížily efektivnost ESVČ 
a že zvláštní zástupci EU nejsou dostatečně 
integrováni,
 — koordinace s Komisí a členskými státy se zlepšila, 
ale stále nedostačovala k tomu, aby ESVČ mohla 
plně rozvinout svůj potenciál.
V
Tato zpráva je výsledkem nezávislého posouzení usta -
vení ESVČ. Audit Účetního dvora probíhal ve stejné 
době jako přípravy přezkumu ESVČ v polovině období. 
Zjištění a doporučení Účetního dvora jsou obecně v souladu s vlastním posouzením ESVČ, které zdůraz -
ňuje potřebu zjištěné nedostatky řešit.
VI
Zpráva uvádí řadu doporučení k posílení přidané hod -
noty a efektivnosti ESVČ, jako je vyjasnění úkolů a cílů, zefektivnění organizační koncepce, zjednodušení správ
-
ního rámce, posílení strategické role a rozvoj plánování. Zpráva rovněž doporučuje provést přezkum postupů pro jmenování zvláštních zástupců a jejich fungování 
a postupů pro najímání zaměstnanců ESVČ. ESVČ by 
měla pracovat s Komisí na omezení dopadu rigidity finančního nařízení a služebního řádu na efektivitu delegací EU. Měla by i nadále podporovat sdílení infor
-
mací s členskými státy a společné umístění a měla by zhodnotit možnost poskytovat určité konzulární služby.
05
 Úvod
1 Článek 18 Smlouvy 
o fungování Evropské unie.
2 Vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, komisař odpovědný za vnější vztahy a ministr zahraničí členského státu, který na základě rotačního principu předsedá Radě EU.
3 Závěry Rady o přezkumu ESVČ, zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti, 17. 12. 2013.
4 Čl. 27 odst. 3 Smlouvy 
o Evropské unii stanoví, že 
personál ESVČ sestává z úředníků příslušných oddělení generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i z vyslaného personálu vnitrostátních diplomatických služeb.
5 Rozhodnutí Rady 2010/427/EU o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).Právní základ a obecné 
informace
01 
Lisabonská smlouva ustavila nový 
post vedoucího představitele EU pro zahraniční věci, a to vysokého před -
stavitele pro zahraniční věci a bez -
pečnostní politiku, který je současně místopředsedou Evropské komise (dále jen HR/VP)
1. Vysoká představitelka / 
místopředsedkyně Komise se opírá o nový diplomatický sbor, tzv. ESVČ. 
Tyto změny ukončily působení někdej -
šího mechanismu tzv. trojky
2, jehož 
prostřednictvím prováděla EU svou 
zahraniční politiku v uplynulých dvou 
dekádách.
02 
ESVČ byla koncipována jako základní 
kámen nové zahraniční politiky EU – „moderní a operativní služba v oblasti 
zahraniční politiky, která je schopná 
prosazovat hodnoty a zájmy EU a zajiš -
ťovat koordinaci a soudržnost v rámci vztahů EU s ostatními zeměmi“
3 – op -
timalizující úsilí orgánů EU i členských států. Za tímto účelem spojuje její per -
sonál síly hlavních zainteresovaných stran: Komise, Rady a členských států. Různorodost předchozích působišť za -
městnanců se považovala pro úspěch služby za zásadní, a je proto výslovně zmíněna v Lisabonské smlouvě
4.03 
Po vstupu Lisabonské smlouvy v plat -
nost 1. prosince 2009 členské státy stá -
le zkoumaly různé možnosti, jak ESVČ ustavit. Na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnost -
ní politiku, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu a po získání souhlasu Evropské komise přijala Rada 
dne 26. července 2010 rozhodnutí o or -
ganizaci a fungování Evropské služby 
pro vnější činnost
5, které potvrzuje její 
autonomii, uvádí základní zásady její -
ho organizačního uspořádání a stano -
ví, které útvary Komise a generálního sekretariátu Rady (GSC) budou pod ESVČ převedeny.
04 
ESVČ se svými specifickými rysy od -
lišuje od Komise (nadnárodní orgán) i Rady (mezivládní orgán). V závislosti 
na tom, zda věc spadá do pravomoci 
EU či nikoliv, funguje ESVČ jako útvar Komise nebo jako generální sekretariát Rady. Pokud funguje jako útvar Ko -
mise, má, co se týče účasti v interních 
koordinačních mechanismech Komise, 
stejná práva a kompetence jako jaký -
koliv jiný útvar.
06 Úvod
6 Závěry Rady o přezkumu 
ESVČ, zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti, 17. 12. 2013.
7 Síť ustavená Komisí před padesáti lety.
8 Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství rozděluje úředníky EU do dvou skupin podle povahy a významu jejich povinností: na administrátory a asistenty. Administrátoři plní správní, poradenské, jazykové a vědecké úkoly, zatímco asistenti se věnují technickým a úřednickým úkonům.
9 Čl. 6 odst. 9 rozhodnutí Rady 2010/427/EU.
10 46 % v delegacích (376 administrátorských pozic) a 24 % v ústředí (559 administrátorských pozic).05 
Rada ve svém rozhodnutí žádá prove -
dení přezkumu ustavení ESVČ v po -
lovině období. Tento přezkum, jehož 
výsledky byly zveřejněny 29. července 2013, shrnuje dosažený pokrok, vzniklé obtíže a uvádí doporučení, jak ve střednědobém a krátkodobém výhle -
du fungování ESVČ zlepšit. Dne 17. pro -
since 2013 přijala Rada závěry o pře -
zkumu
6, jejichž součástí je i podpora 
realizace krátkodobých doporučení a výzva pro příštího vysokého předsta -
vitele / místopředsedu Komise, aby do konce roku 2015 předložil hodnocení organizace a fungování ESVČ a případ -
ně též návrh na nové rozhodnutí Rady.
06 
Auditní práce Účetního dvora probí -
haly souběžně s přezkumem v polo -
vině období, který prováděla ESVČ. 
Účetní dvůr je s tímto přezkumem 
a souvisejícími závěry Rady seznámen a podotýká, že závěry a doporučení obou dokumentů se v mnoha bodech shodují. V tomto kontextu a zejména 
ve světle nápravných opatření, jež 
budou přijata, předkládá Účetní dvůr nezávislé posouzení tohoto klíčového nového evropského orgánu.Organizační uspořádání
07 
ESVČ oficiálně zahájila svou činnost 1. ledna 2011. Sestává z ústředí se 
sídlem v Bruselu a globální sítě 140 ně -
kdejších delegací Komise
7, které ESVČ 
k tomuto dni převzala a povýšila je na „delegace EU“ s širším politickým man -
dátem  – reprezentovat zájmy Unie.
08 
Ve správních záležitostech je ESVČ ne -
závislá. Její zaměstnanci byli původně 
výhradně pracovníci, které přešli z růz -
ných útvarů generálního sekretariátu Rady a Komise, postupně ale přijímala diplomaty z členských států. Podle jednoho z cílů stanovených v rozhod -
nutí Rady má být při plné obsazenosti 
pracovních míst jedna třetina admini -
strátorských pozic v ESVČ
8 obsazena 
diplomaty z členských států9. K červnu 
2013 měla ESVČ 3 392 zaměstnanců, 
1 487 v ústředí a 1 905 v delegacích, 
a na diplomaty z členských států při -
padalo 33 % z 935 administrátorských 
pracovních míst10.
09 
Rozpočet ESVČ na rok 2014 činí 519 mi -
lionů EUR a dělí se mezi ústředí (41 %) a delegace (59 %). Komisi doplácí do 
rozpočtu delegací přibližně dalších 
270 milionů EUR ročně. Důvodem je skutečnost, že v prostorách delegací EU stále sídlí značný počet zaměstnan -
ců Komise, z nichž většina pracuje na plnění operačního rozpočtu, za který 
Komise odpovídá.
07
 Rozsah a koncepce  
auditu
11 Žádosti o informace se 
využívají při přípravách jednání na vysoké úrovni. Pracovníci ESVČ na ně odpovídají v dokumentech různého typu (např. promluvy, projevy nebo informační poznámky).
12 Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Španělsko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Slovensko, Švédsko a Spojené království.10 
Účetní dvůr prováděl audit tak, že hle -
dal odpovědi na tyto tři otázky:
a) Bylo ustavení ESVČ řádně 
připraveno?
b) Byly zdroje ESVČ organizovány a přidělovány efektivně a podle 
priorit?
c) Koordinovala ESVČ účinně svou 
činnost s Komisí a členskými státy?
11 
Předmětem auditu byly přípravné prá -
ce provedené orgány EU a členskými státy a činnosti, které prováděla ESVČ 
od zahájení své činnosti 1. ledna 2011 
do prosince 2013.
12 
Účetní dvůr shromažďoval důkazy pro účely posouzení různými prostředky na základě:
a) analýzy dokumentace a přezkumu 
odborné literatury;
b) vzorku 30 žádostí
11 předsedy Rady, 
předsedy Komise, vysoké předsta -
vitelky / místopředsedkyně Komise 
a dalších komisařů o informace 
z let 2011–2012;c) vzorku 30 přijímacích řízení na pozice administrátorů: 15 v ústředí 
a 15 v delegacích;
d) vzorku 14 školení pro zaměstnance 
ESVČ organizovaných od roku 2011;
e) kvantitativní analýzy údajů o za -
městnancích ESVČ k 15. dubnu 2013, 10. lednu 2012 a 25. lednu 2011;
f) průzkumu vzorku 35 delegací EU (odpovědělo všech 35);
g) průzkumu mezi členskými státy, kterého se zúčastnilo 15 států
12;
h) pohovorů se zástupci generálního 
sekretariátu Rady a devíti gene -
rálních ředitelství Komise s cílem 
seznámit se s jejich pohledem na spolupráci s ESVČ;
i) pohovorů s manažery a zaměst -
nanci ESVČ, se zvláštními zástupci Evropské unie pro lidská práva, jižní Středomoří a Kosovo a se zá -
stupci ministerstev Belgie, Němec -
ka, Francie, Lucemburska a Polska.
08
 Připomínky
13 Irští voliči Lisabonskou 
smlouvu v červnu 2008 odmítli a schválili ji až ve druhém referendu 2. 10. 2009.
14 Poslední ucelený strategický dokument EU je Evropská bezpečnostní strategie z roku 2003, jež, ač byla v roce 2008 aktualizována, neodráží geopolitický vývoj, který situaci ve světě změnil. Členské státy se však neshodují v otázce vypracování nové strategie, neboť některé státy se domnívají, že zásady formulované v roce 2003 stále platí.
15 Článek 2 a článek 3 rozhodnutí Rady 2010/427/EU. V kontextu úkolu HR/VP zajišťovat soudržnost vnější činnosti EU se v článku 9 dále uznává klíčová role ESVČ při programování nástrojů Komise pro vnější činnost.Ustavení ESVČ bylo uspě -
chané a nedostatečně 
připravené, sužovalo ho příliš mnoho omezení 
a příliš obecně definované 
úkoly
13 
Tento oddíl (body 13–22) odpovídá na 
první otázku: bylo ustavení ESVČ řádně připraveno? Tato zpráva analyzuje, zda jsou úkoly ESVČ jasně specifikované, zda je jejich počet omezen a Komise 
a členské státy je náležitým způsobem 
chápou a zda ESVČ disponuje politikou a finančními nástroji, které pro prová -
dění svých úkolů potřebuje.
Rozhodnutí o úloze ESVČ při -
šlo pozdě a bylo definováno 
příliš obecně
14 
Kvůli nejistotě ohledně ratifikace 
Lisabonské smlouvy13 vykonaly členské 
státy a orgány EU před ustavením ESVČ jen málo přípravné práce. Když 
Lisabonská smlouva nabyla 1. prosince 
2009 účinnosti, diskuse mezi členskými státy, Komisí a Radou o podobě bu -
doucího fungování této služby teprve probíhala.15 
Důležitým faktorem této diskuse byla skutečnost, že v rámci ucelené strate -
gie EU pro zahraniční politiku nebyly stanoveny cíle EU, což by bývalo mohlo tyto přípravné práce nějaký způsobem směrovat
14.
16 
Rozhodnutí Rady proto nestanoví pro ESVČ žádné cíle. Místo toho jen uvádí její úkoly
15:
a) poskytovat vysokému představiteli 
podporu při realizaci jeho úko -
lů, jež jsou trojího druhu: vedení 
společné zahraniční a bezpečnost -
ní politiky Evropské unie, včetně společné bezpečnostní a obranné 
politiky, působení v roli předsedy 
Rady pro zahraniční věci a místo -
předsedy Komise;
b) být nápomocna předsedovi Ev -
ropské rady, předsedovi Komise 
a Komisi při výkonu jejich funkcí 
v oblasti vnějších vztahů;
c) podporovat diplomatické služby členských států, generální sekreta -
riát Rady a útvary Komise a ostatní orgány a subjekty Unie, zejména Evropský parlament, a spolupraco -
vat s nimi.
09 Připomínky
16 Vnitřní politiky a akce EU mají 
významné dopady i za hranicemi EU a analogicky vnitřní dynamiku EU také mohou ovlivnit události mimo ni. „Vnějším rozměrem vnitřních politik“ se povětšinou rozumí situace, kdy se rozměr vnějších aspektů vnitřních politik EU v oblasti zahraniční a bezpečností politiky zvětšuje. Příklad dopadu vnitřních politik EU na zahraniční politiku EU: bilaterálním vztahům s Kanadou dlouho dominovala diskuse o dopadu politik EU na změnu klimatu v souvislosti s přístupem na evropské trhy s ropou z dehtových písků.
17 ESVČ zahájila provoz v době událostí tzv. Arabského jara, v předvečer mezinárodní intervence v Libyi.
18 Součástí reakce byla řada iniciativ jako rozvoj politiky nového sousedství přijaté v květnu 2011, otevření zastupitelství EU v Benghází v květnu 2011a jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Středomoří v červenci 2011. Delegace EU v Libyi nakonec zahájila provoz v listopadu 2011.
19 Komplexním přístupem EU se míní integrovaný přístup k zemi nebo regionu, který kombinuje tradiční nástroje (např. rozvojovou pomoc) a akce společné zahraniční a bezpečnostní politiky (např. sankce) na podporu rámcových cílů. Přidaná hodnota této kombinace byla uznána již dříve (např. po balkánských válkách), ale na její realizaci mělo dopad množství tehdy aktuálních faktorů zahraniční politiky EU. Dne 11. 12. 2013 bylo zveřejněno společné sdělení HR/VP a Komise na toto téma.17 
Rozhodnutí Rady je odrazem dohody 
mezi členskými státy, Evropským par -
lamentem a Komisí v době formulace znění textu. Uvedené úkoly, jež mají široký dosah, nijak podrobněji nedefi -
nuje a o jejich obsahu toho uvádí jen málo.
18 
Útvary se tedy převáděly pod ESVČ ni -
koliv na základě očekávaného přínosu 
k plnění cílů ESVČ, ale podle činností 
a správního postavení v Komisi nebo generálním sekretariátu Rady. Je to zřejmé zejména u vnějšího rozměru vnitřních politik EU, na něž ESVČ neob -
držela od Komise žádné zdroje
16. ESVČ, 
tak jak byla ustavena, zejména nedis -
ponuje útvary, které by se zabývaly 
globálními problémy, jež jsou pro EU 
relevantní, např. změna klimatu nebo energetická bezpečnost, neboť zdroje vyhrazené na tyto otázky byly ještě před zřízením ESVČ přesunuty z Gene -
rálního ředitelství Komise pro vnější vztahy (GŘ RELEX) do jiných útvarů Komise. Faktickým důsledkem bylo, že ESVČ se při koordinaci některých akcí Komise s dopadem na zahraniční politiku EU potýkala s praktickými 
obtížemi.ESVČ se potýkala s řadou 
politických a finančních 
problémů
19 
K ustavení ESVČ došlo v době rostou -
cích nepokojů v jižním Středomoří17. 
ESVČ soustředila svou pozornost na 
zaštiťování reakce EU18 a této činnosti 
byla dána přednost rozvojem iniciativ 
v oblasti zahraniční politiky, na něž členské státy i orgány EU již dlouho čekají, např. reformu společné bezpeč -
nostní politiky a postupů a struktur obranné politiky a rozvoj komplexního přístupu EU
19.
10 Připomínky
20 Bod odůvodnění 15 
preambule k rozhodnutí Rady uvádí: „Zřízení Evropské služby pro vnější činnost by se mělo řídit zásadou efektivnosti nákladů, jejímž cílem je rozpočtová neutralita.“
21 Správní úkoly související s autonomií ESVČ, úkoly dříve vykonávané v rámci rotujícího předsednictví (předsednictví některých pracovních skupin Rady) a nové politické povinnosti delegací EU (např. koordinace všech ambasád EU na místě).20 
V době rozpočtových úspor v EU 
i členských státech Rada rozhodla, že 
ustavení ESVČ se bude řídit zásadou 
rozpočtové neutrality20. Zřízení nového 
orgánu je však přirozeně nákladné, ze -
jména pokud má nově vzniklý subjekt provádět nové úkoly. Rada rozhodla bez posouzení zdrojů, jež mělo zohled -
nit jak nové požadavky
21, tak potenciál 
pro synergie vzniklé sloučením Komise a struktur generálního sekretariátu Rady.
21 
Podmínka rozpočtové neutrality se uplatňovala striktně a do nové služby byly převedeny pouze struktury pro 
zahraniční politiku. To znamenalo, 
že ESVČ neobdržela žádné zdroje na podpůrné funkce. Místo toho jí Komise a generální sekretariát Rady poskytovaly služby, jež obsáhly řadu činností od řízení lidských zdrojů 
(např. najímání zaměstnanců, lékařské 
prohlídky nebo výplata mezd) až po správní podporu (jako IT, budovy nebo prostory jednacích místností). Za tímto účelem podepsala ESVČ s Komisí a ge -
nerálním sekretariátem Rady dohody 
o poskytování služeb. Krátkodobě to 
bylo pragmatické řešení, avšak posky -
tované služby nebyly pro potřeby ESVČ plnohodnotným řešením:
a) ESVČ neměla příležitost posoudit 
či pozměnit rozsah a přínosy těch -
to dohod o poskytování služeb, 
které byly navrženy podle podpory poskytované před jejím zřízením.b) Doba trvání těchto dohod ne -
zohledňovala potřeby ESVČ. Například podpora generálního 
sekretariátu Rady zaměřená na 
údržbu zabezpečených systémů používaných pro šíření utajova -
ných informací byla ukončena ještě před tím, než bylo přijato alterna -
tivní a účinné řešení (v souladu se 
zásadou rozpočtové neutrality).
22 
Nebylo provedeno celkové hodnocení 
srovnávající operační náklady ESVČ s náklady předchozích struktur, včetně 
členských států. V tomto ohledu usta -
vení ESVČ pravděpodobně znamenalo 
pro členské státy značnou úsporu. Členské státy se například mohou spolehnout na politické zprávy ESVČ a nemusí si vypracovávat své vlastní, 
objem práce rotujícího předsednictví 
s přípravou činnosti a předsedáním v pracovních skupinách se zmenšil a mzdy dočasně přidělených diploma -
tů nyní vyplácí ESVČ.
11 Připomínky
22 EU dosud uzavřela strategická 
partnerství s deseti zeměmi: Brazílií, Kanadou, Čínou, Indií, Japonskem, Mexikem, Ruskem, Jižní Afrikou, Jižní Koreou a USA. Rada tato partnerství uzavírala dlouho před ustavením ESVČ.
23 Španělsko, Itálie, Polsko a Švédsko se domnívaly, že pro vnější vztahy EU je nutná širší strategická koncepce a rozhodly se financovat iniciativu na její přípravu nazvanou „postup pro  
think‑tank  pro evropskou 
globální strategii“.
24 Zpráva o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (A7-0357/2012), 31. 10. 2012.
25 Polovina členských států, které se zúčastnily průzkumu, odpověděla, že ESVČ by měla více přispívat k rozvoji zahraničních politik EU, např. regionálních strategií.Nedostatky ve stanovení 
priorit, organizaci a alo -
kaci zdrojů omezují efek -
tivnost ESVČ
23 
Tento oddíl (body 23–50) odpovídá 
na druhou otázku: byly zdroje ESVČ 
organizovány a přidělovány efektivně 
a podle priorit? Účetní dvůr prove -
dl audit vzorku přijímacích řízení, briefingů a kurzů odborné přípravy a provedl kvantitativní analýzu údajů o zaměstnancích.
24 
Na základě těchto informací Účetní dvůr posuzoval manažerskou strategii, stanovení cílů a plánování, organizač -
ní strukturu ESVČ a úlohu zvláštních zástupců EU a řízení lidských zdrojů s důrazem na přijímání zaměstnan -
ců, alokaci pracovníků a odbornou přípravu.ESVČ nebrala vývoj komplex -
ního strategického rámce 
pro zahraniční politiku EU 
jako svou prioritu a nepřijala interní strategii
25 
Vzhledem k rychlému vývoji na 
mezinárodní scéně ESVČ preferovala přístup ad hoc  místo toho, aby navrhla 
komplexní strategii zahraniční politi -
ky. Rovněž se rozhodla nenavrhnout 
ucelenou koncepci pro jednání se stra -
tegickými partnery EU, i když stávající 
partnerství
22 vznikala podle potřeby 
dlouho před ratifikací Lisabonské smlouvy a nemusí zřejmým způso -
bem souviset s aktuálními prioritami zahraniční politiky EU. Absenci kom -
plexního strategického rámce kritizo -
valy některé členské státy
23 i Evropský 
parlament24, neboť očekávaly, že ESVČ 
bude hrát v rozvoji zahraniční politiky EU
25 proaktivnější roli.
26 
Pokud ESVČ nemá strategické poky -
ny, konzultuje při přípravě reakcí EU orgány EU a členské státy. Příslušné 
výsledné strategie jsou před tím, než je 
Komise přijme a Rada schválí, předmě -
tem intenzivních debat. Tento postup nepodporuje akceschopnost.
12 Připomínky
26 Tým složený ze tří 
předsednictví byl zřízen v roce 2007 na základě rozhodnutí Evropské rady, které rozděluje členské státy Unie do skupin tří po sobě jdoucích rotujících předsednictví Rady Evropské unie, jež vytváří trio. Smyslem je zachovat kontinuitu a ucelený charakter práce Rady.
27 Ředitelství pro řešení krizí a krizové plánování (vzniklo v roce 2009), útvar schopnosti civilního plánování a provádění (2007), středisko pro analýzu zpravodajských informací (2002) a vojenský štáb (2001). Tyto útvary hrají významnou roli při nasazení civilních a vojenských nástrojů, o němž rozhodla Rada v reakci na krizové situace (např. zahájení vojenské mise s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil v únoru 2013 a podpořit stabilitu v Sahelu).
28 Zeměpisnou sekci tvoří jeden nebo více zaměstnanců ESVČ, kteří se zaměřují na jednu zemi. Pracovníci jsou rozděleni do několika zeměpisných služeb.
29 GŘ RELEX mělo čtyři vyšší vedoucí pracovníky (jednoho generálního ředitele a tři zástupce generálního ředitele) a GSC dva (generálního ředitele a zástupce generálního ředitele). Oproti tomu ESVČ má 13 vyšších vedoucích pracovníků.27 
ESVČ dosud nepřijala interní strategii 
ani plán řízení. Nicméně v roce 2011 
stanovila vysoká představitelka / 
místopředsedkyně Komise tři základní priority:
a) ustavení ESVČ jako fungujícího 
subjektu;
b) rozvoj deseti stávajících strategic -
kých partnerství EU;
c) posílení evropské politiky soused -
ství v reakci na Arabské jaro.
Kromě tohoto omezeného počtu priorit byla ESVČ dostatečně flexibilní, aby se dokázala přizpůsobit měnícím se okolnostem a působila jako klíčový 
prostředník v dialogu mezi Kosovem 
a Srbskem a při rozhovorech o írán -
ském jaderném programu.
28 
ESVČ nestanovila cíle, ani nevyvinula podrobná kritéria pro posuzování míry, v níž bylo těchto priorit dosaženo. 
Nevytvořila komplexní rámec pro plá -
nování, takže každý útvar sám roz -
hoduje, jak si své činnosti naplánuje. 
To celkovou efektivnost ESVČ snižuje, neboť úkoly a zdroje nutně nesmě -
řují k realizaci prioritních obecných cílů. Neexistence komplexního rámce pro plánování navíc ztěžuje integraci činností v rámci širšího kontextu vý -
ročního pracovního programu Komise a osmnáctiměsíčního programu tří 
předsednictví
26 tzv. programu tria 
(připraveného skupinou tří rotujících 
předsednictví a generálním sekretariá -
tem Rady).Složitost organizace ESVČ 
nepodporuje včasnou spolu -
práci mezi útvary
29 
Struktura ESVČ je obecně příliš složitá, 
částečně i kvůli tomu, že na rozdíl od běžného ministerstva zahraničních 
věcí plní i další funkce, jež jinak obvyk -
le spadají pod ministerstvo obrany, mi -
nisterstvo vnitra a zpravodajské služby. 
Zeměpisné sekce, převzaté z někdejší -
ho Generálního ředitelství Komise pro 
vnější vztahy (DG RELEX), a struktury pro řešení krizí, převzaté z generálního sekretariátu Rady
27, tvoří dvě zřetelně 
odlišné části organizace. Struktury pro řešení krizí přitom odpovídají přímo 
vysoké představitelce / místopředsed -
kyni Komise.
30 
Koncepce pyramidové organizační 
struktury ESVČ je složitější než zahra -
ničně politické struktury, které ESVČ 
nahradila:
a) zeměpisné sekce jako hlavní 
funkce ESVČ28 mají oproti dosavad -
nímu stavu více řídicích úrovní (viz tabulka );
b) existuje více organizačních oddě -
lení, která jsou ale menší (vedoucí mají užší záběr kontroly a přibližně o 20 % méně podřízených);
c) ESVČ má ve srovnání se svými předchůdci dvojnásobný počet vyšších vedoucích pracovníků
29.
13 Připomínky
30 Zejména u útvaru pro reakce 
a koordinaci operací v případě krize, u ředitelství pro bezpečnostní politiku a prevenci konfliktů a do určité míry u výboru pro globální problémy a boj proti terorismu. Při auditu byl například zjištěn přesah působnosti u prevence krizových situací, plánování reakcí na krizové situace, politiky pro oblast vesmíru a reformy bezpečnostního sektoru.31 
Silné zastoupení manažerských pozic 
je z části důsledkem rozhodnutí Rady, které počítalo s vytvořením generál -
ních ředitelství pro zeměpisné oblasti a stanovilo, že jedna třetina zaměst -
nanců ESVČ musí být z členských států. Jelikož většina manažerských pozic převedených pod ESVČ již byla obsa -
zena stálými úředníky, vytvořila ESVČ strukturu se silným zastoupením vyš -
ších manažerských pozic a díky tomu mohl být značný počet vedoucích obsazen diplomaty z členských států.32 
Struktury společné bezpečnostní a obranné politiky převzaté z gene -
rálního sekretariátu Rady vznikaly 
v průběhu let podle potřeby bez obec -
ného rámce a jejich oblasti působ -
nosti přesahují do oblastí působnosti 
útvarů pro krizové řízení
30. ESVČ začala 
tyto problémy řešit, jde však o složitý proces, jehož nutnou součástí je jed -
nomyslná podpora členských států ve věci změny několika rozhodnutí Rady. Mezitím vytvořila nové mechanismy pro rozvoj spolupráce, například výbor pro řešení krizí a krizovou platformu 
(viz rámeček 1 ).TabulkaPřehled manažerských úrovní v ESVČ, GŘ RELEX a GSC
Nová struktura Dřívější struktura
ESVČ GŘ RELEX GSC
(šest úrovní) (pět úrovní) (pět úrovní)
1. HR/VP 1. Komisař
2. Výkonný generální tajemník / vrchní ředitel — 1. Generální tajemník 
3. Zástupci generálního tajemníka — —
4. Výkonní ředitelé 2. Generální ředitel 2. Generální ředitel 
— 3. Zástupci generálních ředitelů 3. Zástupce generálního ředitele
5. Ředitelé 4. Ředitelé 4. Ředitelé
6. Vedoucí odboru 5. Vedoucí oddělení 5. Vedoucí oddělení
Zdroj: údaje o zaměstnancích ESVČ a oficiální adresář Evropské unie, 2010.
14 Připomínky
31 Výkonný generální tajemník, 
vrchní ředitel a dva náměstci generálního tajemníka.
32 U vzorku trval postup schvalování v průměru čtyři dny a podílelo se na něm až pět schvalujících osob (zástupce vedoucího sekce, vedoucí sekce, ředitel, výkonný ředitel, člen správní rady), než se věc dostala do kabinetu, kde může dojít k textovým úpravám.33 
ESVČ má správní radu složenou ze 
čtyř nejvýše postavených úředníků31. 
Úkolem správní rady je zajišťovat, aby činnosti prováděné ESVČ byly sourodé 
a přispívaly k dosažení politických cílů 
stanovených vysokou představitelkou / místopředsedkyní Komise. Interní po -
stupy ESVČ nepovažují správní radu za kolektivní orgán s výhradní rolí a funk -
cemi. I když správní rada podporovala 
koordinaci vrcholových manažerů, ne -
byla schopna snížit očekávaný objem 
pracovní zátěže vysoké představitel -
ky / místopředsedkyně Komise, která má stále 23 přímých podřízených.34 
Jako u každé jiné diplomatické služby je i zde včasný přístup k informacím klíčový. Při auditu se posuzovala účin -
nost stávajících postupů pro produkci a distribuci dvou hlavních typů infor -
mačních výstupů:
a) ESVČ poskytuje v náležité době 
a v reakci na žádosti o stručné zprávy podporu při přípravě jedná -
ní pořádaných předsedou Evropské rady, předsedou Komise a vysokou představitelkou / místopředsed -
kyní Komise a komisaři. Příprava odpovědí si však může vyžádat delší dobu, především kvůli schva -
lovacímu postupu, který vyplývá ze struktury ESVČ
32. Útvary navíc 
jen zřídkakdy dostávají zpětnou vazbu k textu či konečnému účin -
ku jednání, pro něž se daná stručná zpráva připravovala, což jim ztěžu -
je zlepšování kvality práce.Krizová platforma
Krizová platforma je nový koordinační mechanismus, jenž má ESVČ a Komisi poskytovat jasné politické a stra -
tegické pokyny pro řízení určité krizové situace. V závislosti na konkrétních okolnostech dané krizové situace sdružuje krizová platforma struktury pro řešení krizových situací, zeměpisné a horizontální sekce a relevantní 
útvary Komise.
Jakmile začne fungovat krizová platforma, předá výkonný ředitel pro danou zeměpisnou oblast vedení agen -
dy k této zemi výkonnému řediteli pro reakce na krizové situace a koordinaci operací, který koordinuje reakci 
EU. Tím je omezen počet krizových situací, jimiž se EU může zabývat současně. Výkonný ředitel pro reakce na krizové situace nemá dostatečné zdroje na to, aby mohl řešit více než dvě krizové situace najednou. Krizová 
platforma pro danou zemi tak může být zrušena, i když krizová situace stále trvá a reakce EU ještě nenabyla 
konkrétní podobu (např. Libye).Rámeček 1
15 Připomínky
33 Jde o dědictví systémů 
generálního sekretariátu Rady, které byly koncipovány tak, aby se informace civilní a vojenské povahy nemíchaly.
34 Komise využívá zvláštní zástupce od roku 1996. Původně mohla Rada jmenovat zvláštního zástupce, kdykoliv to považovala za nutné, po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost však může jmenování navrhnout pouze vysoká představitelka / místopředsedkyně Komise.b) S ustavením ESVČ se zpravodajské 
služby a delegace staly poprvé součástí jedné organizace, vzrostl 
tak potenciál pro spojení politic -
kých zpráv a zpravodajství jako podpory pro přijímání rozhodnutí. 
Distribuce zpravodajských produk -
tů je zatím stále limitovaná kvůli praktickým omezením spojeným 
se sdílením utajovaných informací 
s některými recipienty. Většina 
delegací EU není v tomto ohledu 
připravena nakládat s utajovaný -
mi dokumenty, řada vedoucích delegací dosud nemá odpovídající bezpečnostní prověrku a systémy používané pro podávání politic -
kých zpráv a sdělování zpravodaj -
ských informací zatím nejsou kom -
patibilní
33. Přístup k utajovaným 
informacím v rámci ESVČ a jejich využívání jsou proto velmi omeze -
né, zejména v případě delegací.
Zvláštní zástupci EU nejsou 
v rámci ESVČ dostatečně 
integrováni
35 
Vysílání zvláštních zástupců je jedním 
z nejstarších nástrojů společné za -
hraniční a bezpečnostní politiky pro 
řešení krizových situací a specifických 
úkolů jménem EU34. Zvláštní zástupci 
jsou jmenováni Radou pro zahraniční věci na doporučení vysoké představi -
telky / místopředsedkyně Komise a těší se silné podpoře členských států.36 
Zvláštní zástupci měli dříve důležitou roli spočívající v pomoci při koordina -
ci zahraniční politiky Rady a Komise, tato funkce se však ustavením ESVČ stala nadbytečnou. Přesto s ohledem na jejich konkrétní úkoly při řešení regionálních problémů a jednorázo -
vých krizí je ESVČ i nadále považuje za 
užitečný instrument a Rada je považuje 
za přínosný nástroj zahraniční politiky. Proto bylo po dočasném poklesu jejich počtu (ze 12 v roce 2010 na 9 v roce 2011) ke konci roku 2013 ve funkci 11 zvláštních zástupců.
37 
Zvláštní zástupci mají široký mandát, který jim skýtá značnou míru flexibility při plnění úkolů, ale zároveň ztěžuje 
hodnocení jejich výkonnosti. Přestože 
jsou považování za nástroj pro reakce na jednorázové krizové situace, jsou ve funkci v průměru osm let, což s sebou nese riziko rozmělnění jejich mandátu 
a oslabení role standardních struktur 
ESVČ.
16 Připomínky
35 V roce 2012 dosáhly finanční 
prostředky společné zahraniční a bezpečnostní politiky vyčleněné na zvláštní zástupce 27 897 500 EUR, což odpovídá 5,7 % celkových výdajů ESVČ za rok 2012. Tato částka je financována z operačních prostředků společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
36 Zejména útvar schopnosti civilního plánování a provádění, který odpovídá za plánování operací a za realizaci civilních misí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky.38 
V prosinci 2013 sídlilo 7 z 11 zvláštních 
zástupců v Bruselu v prostorách ESVČ. 
Zvláštní zástupci EU jsou integrová -
ni do struktur ESVČ, pouze pokud 
jsou současně vedoucími delegací (4 z 11, všechny mimo EU). Bez jasných postupů je tak ponecháno na volné úvaze jednotlivých zvláštních zástup -
ců, aby rozhodli, jak řídit koordinaci s příslušnými odbory ESVČ. Tím se zvyšuje riziko, že jejich kroky nebudou v souladu s kroky EU. Pouze polovina vedoucích delegací, kteří se zúčastnili průzkumu, se domnívala, že jsou o čin -
nostech zvláštních zástupců adekvát -
ně informováni.
39 
Zvláštní zástupci jsou placeni z rozpoč -
tu EU na „operace“ řízeného Komisí, což v době rozpočtových omezení 
dává ESVČ podstatné dodatečné 
zdroje nad rámec jejího správního rozpočtu
35. Zároveň jsou tím vyčleněni 
z rámce pro správu a řízení, jenž byl ustaven pro ESVČ, zejména s ohledem 
na zaměstnance, platy a podávání 
zpráv, a mají další správní a finanční závazky, jež snižují kapacitu, kterou mohou věnovat tvorbě politiky.ESVČ se při obsazování 
významných postů pře -
vedenými zdroji potýkala s obtížemi
40 
ESVČ zahájila činnost s danými zdroji 
a službami, přičemž zaměstnanci byli 
převedeni na základě svého statusu 
k 31. prosinci 2010. V roce 2011 proved -
la ESVČ úvodní screening zaměřený na racionalizaci zeměpisných sekcí. V roce 2012 byl zahájen druhý screening s am -
bicióznějšími cíli v oblasti posuzování 
potřeb a redistribuce zdrojů podle 
priorit zahraniční politiky EU. Tyto dva screeningy umožnily ESVČ posílit její správní a podpůrné útvary, které v době, kdy byla ustavena, nebyly do -
statečně personálně obsazeny.
41 
Navzdory 18 přesunům pracovních míst nejsou dosud některá místa v po -
litických sekcích delegací obsazena 
a na převzetí povinností souvisejících 
s rotujícím předsednictvím nebyly poskytnuty žádné nové zdroje. Přísluš -
né útvary
36 rovněž neobdržely odpo -
vídající zdroje na nové zaměstnance pro operační plánování a realizaci vlny 
politických misí v oblasti společné 
zahraniční a bezpečnostní politiky zahájených v letech 2012 a 2013 přede -
vším v reakci na krize v Libyi, Africkém rohu a Sahelu.
17 Připomínky
37 Celkem 35 % vedoucích 
delegací, kteří se vrátili do Bruselu, již jinou manažerskou funkci nezískalo.
38 Plná výše nákladů ESVČ na najímání zaměstnanců není známa, neboť odbor lidských zdrojů ESVČ hradí pouze náklady na diplomaty členských států, zatímco orgány EU platí související výdaje na úředníky. Požadavek, aby delegace financovaly náklady svých zaměstnanců související s přijímacím řízením, jehož se tito zaměstnanci zúčastní, je zdrojem tlaku na jejich vlastní rozpočty.42 
Kromě změny klimatu a energetic -
ké bezpečnosti (viz bod 18) bylo při 
auditu zjištěno několik oblastí, u nichž 
byl problematický zejména nedosta -
tek tematických odborných znalostí: hospodářské a finanční záležitosti, odborné znalosti z oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky na 
úrovni delegací, kodex pro využívání 
vesmírných objektů, kybernetická bez -
pečnost, migrace, sankce a vymáhání majetku z trestné činnosti. Tematické sekce jsou hlavními partnery v dialogu s Komisí při konzultacích mezi útvary, 
které jsou pro ESVČ klíčovou příleži -
tostí, jak ovlivnit tvorbu politiky. Tyto 
nedostatky pak ESVČ komplikují zajiš -
ťování ucelenosti politiky vzhledem k vnějšímu rozměru vnitřních politik.
43 
Zahraničně politické struktury generál -
ního sekretariátu Rady a Komise pou -
žívaly různé informačně -technologické 
aplikace. Ustavení ESVČ dále přineslo nové požadavky, např. na zajištění komunikačních sítí pro sdílení infor -
mací s delegacemi. ESVČ však nebyla schopna řešit své okamžité potřeby, 
jako aktualizaci a integraci aplikací 
zděděných po Komisi a generálním se -
kretariátu Rady a zlepšení komunikace s delegacemi a členskými státy.
44 
ESVČ ve značné míře závisí na vysla -
ných národních odbornících, kteří nejsou zahrnuti do plánu pracovních 
míst (366 v ústředí a v delegacích 
k červnu 2013). To znamená, že více než polovina zaměstnanců ESVČ na pozicích administrátorů byla na ome -
zenou dobu vyslána členskými státy a může být odvolána, což představuje 
riziko pro institucionální paměť ESVČ 
a kontinuitu její činnosti.Postupy pro přijímání 
zaměstnanců byly zdlouhavé, 
nákladné a nebyly schopny 
plně napravit dříve existující 
nerovnováhu
45 
ESVČ byla povinna obnovit svou 
pracovní sílu náborem jedné třetiny výkonných zaměstnanců z členských 
států, a to během dvou a půl roku – 
pro orgán EU dosud nevídaný závazek. 
ESVČ tento cíl splnila.
46 
Splnit tento závazek týkající se jed -
né třetiny pracovníků bylo přirozeně 
obtížné, neboť většina stávajících 
zaměstnanců měla stálé smlouvy. Tyto 
skutečnosti měly následně dopad na kariérní vyhlídky a řada pracovníků ESVČ opustila, zejména zaměstnanci, u nichž se doba, na kterou byli jme -
nováni do delegací, chýlila ke konci
37. 
Došlo tak ke ztrátě cenných zkušeností a pro zaměstnance tato situace zname -
nala psychickou zátěž.
47 
Postupy pro najímání zaměstnanců jsou zdlouhavé, zejména v případě po -
zic vedoucích delegací, neboť vysoká 
představitelka / místopředsedkyně 
Komise se rozhodla účastnit se poho -
vorů se všemi uchazeči z předběžného výběru bez ohledu na velikost dele -
gace. Dále jsou nákladné, neboť řada 
uchazečů dlouhodobě pobývá mimo 
EU a pohovory probíhají osobně v Bru -
selu
38. Vzhledem k plnému pracovní -
mu vytížení vysoké představitelky / místopředsedkyně Komise je obtížné 
zorganizovat pohovory s dostatečným 
předstihem či se vyhnout změnám 
oznamovaným na poslední chvíli, což 
vede k dodatečným nákladům, zpož -
děním a mediální kritice.
18 Připomínky
39 Na více než jeden pohovor 
bylo v roce 2012 pozváno 75 uchazečů a v roce 2013 pak 39 uchazečů. V roce 2013 bylo deset uchazečů s celkově nejvyšším počtem pozvání na pohovor dohromady pozváno do Bruselu na 37 pohovorů.
40 V lednu 2011 bylo 28 % administrátorských pracovních míst obsazeno ženami a 13 % občany členských států, které vstoupily do Unie v roce 2004  a 2007.48 
Výběrových řízení na citlivé pozice 
se účastní zástupci členských států, 
Komise a generálního sekretariátu 
Rady, jejich účast přispívá k nezauja -
tosti řízení z hlediska původu / profes -
ní minulosti uchazečů. ESVČ nicméně nevytvořila kompetenční rámec, který by manažerům sloužil jako východisko 
pro hodnocení předběžně vybraných 
uchazečů. ESVČ se dále rozhodla nevyužívat při obsazování manažer -
ských pozic hodnoticí centra, a to přes řadu s nimi spojených možných výhod. Hodnotící centra mohou například 
omezit potřebu pohovorů s uchazeči
39, 
poskytnout další informace o schop -
nostech uchazeče a určit jeho potřeby v oblasti odborné přípravy a rozvoje.
49 
V záři 2013 nadále přetrvávala značná 
nerovnováha v zastoupení mužů a žen a nerovnováha z hlediska zeměpisného 
původu, které existovaly i u dřívějších 
struktur zahraniční politiky
40:
a) Na pozicích administrátorů nepra -
covalo dost žen (34 %) a v delega -
cích a u manažerských pozic byl podíl jejich zastoupení ještě nižší (26 % administrátorských míst a 21 % manažerských míst).
b) Pouze 14 % manažerů pocházelo z členských států, které vstoupily do Unie v roce 2004 nebo 2007. Tento údaj je pod hranicí 21 %, která by odpovídala jejich podílu 
na počtu obyvatel EU.50 
Úvodní školení se dostatečně nezamě -
řovalo na potřeby nových zaměstnan -
ců ESVČ, diplomaté členských států 
totiž nejsou obeznámeni s postupy a řízeními Komise a úředníci EU nemají dobrou průpravu pro své nové diplo -
matické funkce. Koncepce úvodního školení byla nicméně v září 2013 
upravena.
19 Připomínky
41 Ve zprávě o přezkumu ESVČ se 
uvádí, že „[t]ato jednání se bohužel nekonala dostatečně často“. Předseda Komise a vysoká představitelka se v nedávné době shodli na tom, že skupina komisařů pro vnější vztahy by se měla scházet pravidelně a že vysoká představitelka by měla této skupině předsedat.
42 Komise posílila úlohu komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti a euro tím, že tuto funkci spojila s funkcí místopředsedy a poskytla držiteli této funkce dodatečné pracovní nástroje.
43 Jednání týmů pro jednotlivé země organizují jednotlivé zeměpisné sekce v průměru dvakrát až třikrát ročně; často se jich neúčastní všechny zainteresované strany, jako tematické sekce, struktury pro společnou bezpečnostní a obrannou politiku a zvláštní zástupci EU. Ředitelství ESVČ odpovědné za boj proti terorismu a rozvojové otázky, GŘ ECHO, GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a zvláštní zástupci nejsou ve výboru pro řízení krizových situací zastoupeni. Jediným generálním ředitelstvím Komise zastoupeným ve zpravodajském řídícím výboru je GŘ pro vnitřní věci.Koordinace s Komisí 
a členskými státy se zlep -
šuje, ale stále nedostačuje k tomu, aby ESVČ mohla plně rozvinout svůj potenciál
51 
Tento oddíl (body 51–67) odpovídá na 
třetí otázku: koordinovala ESVČ účinně svou činnost s Komisí a členskými státy? Účetní dvůr uplatnil kritéria pro účinnost mechanismů ESVČ pro koor -
dinaci s Komisí a členskými státy jak v ústředí, tak na úrovni delegací.
Koordinace s Komisí byla čás -
tečně účinná
52 
ESVČ má přispívat k větší ucelenosti zahraniční politiky. Její mandát vyža -
duje úzkou spolupráci s Komisí, která 
podle Lisabonské smlouvy zůstává 
odpovědná za některé oblasti vnějších vztahů (jako rozvoj, obchod, rozšíření, humanitární pomoc a vnější aspekty vnitřních politik).53 
Jako místopředsedkyně Komise se vy -
soká představitelka plně účastní rozho -
dování Komise. S ohledem na povahu své práce se však v roce 2012 nemohla zúčastnit dvou třetin jednání Komise, včetně jednání s přímým či nepřímým dopadem na zahraniční politiku. Dále se ukázalo, že zorganizovat formální 
jednání komisařů pro vnější vztahy je 
obtížné. Za 29 měsíců se konalo pouze pět takových jednání a všem předsedal předseda Komise
41. V tomto ohledu do -
šlo ve vyjasňování konkrétních funkcí / 
pravomocí místopředsedkyně Komise 
jen k malému pokroku, zejména při koordinaci ostatních komisařů. To kontrastuje s pokrokem při definování pravomocí souvisejících s místopřed -
sednickou funkcí komisaře pro hos -
podářské a měnové záležitosti a euro, která byla zřízena v říjnu 2011 v reakci na závažnost finanční krize
42.
54 
Na pracovní úrovni fungují různá fóra, na nichž ESVČ a Komise své činnosti koordinují. Při auditu bylo zjištěno, 
že týmy pro jednotlivé země, zpravo -
dajský řídící výbor a správní rada se 
setkávají méně často, než se předpo -
kládalo, a že těchto aktivit se neúčast -
ní všechny relevantní strany
43. Díky 
každotýdenním koordinačním schůz -
kám generálního sekretariátu Komise 
a odboru pro koordinaci politiky a jed -
náním ESVČ s generálními ředitelstvími 
Komise v kontextu přípravné práce pracovních skupin Rady byla koordina -
ce systematičtější.
20 Připomínky
55 
ESVČ se účastní konzultací mezi útvary 
Komise, i když její dopad na vnější roz -
měr vnitřních politik je ovlivněn jejími omezenými zdroji. Při rozhodování o tom, zda konzultovat Komisi ve věci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, což je oblast spadající do kom -
petence vlád, vysoká představitelka / 
místopředsedkyně Komise posuzuje, 
zda téma do této oblasti spadá pře -
vážně či výhradně. Někdy je to věcí názoru, návrh však může mít vliv na oblasti v pravomoci Komise.56 
ESVČ a Komise ustavily pro koordinaci svých činností formální pracovní me -
chanismy. Nové postupy jsou celkově méně pružné a náročnější než postupy, které existovaly v době, kdy za vnější vztahy odpovídalo GŘ RELEX, neboť ESVČ není součástí Komise. Přesto -
že mnoho zaměstnanců ESVČ dříve 
pracovalo v Komisi a mají dobré sítě 
kontaktů, což koordinaci usnadňuje, je pravděpodobné, že tyto kontakty časem zeslábnou. Ustavení ESVČ jako samostatného subjektu dále zvýšilo počet orgánů EU, které se zabývají 
stejnými záležitostmi, dohoda o efek -
tivním rozdělení práce je tak o to 
složitější, což dokládá i současné uspo -
řádání krizových center v rámci EU (viz rámeček 2 ).
Krizová centra
Monitorováním situací se rozumí kontinuální přezkum a analýza událostí, k nimž dochází ve světě s využitím dostupných zdrojů, včetně zpráv z delegací EU, zpravodajských zdrojů a veřejných médií. ESVČ založila situač -
ní středisko EU v roce 2012 a využila přitom stávající zdroje, které byly dříve rozděleny mezi tři různé útvary. 
Ačkoliv šlo o pozitivní krok snižující počet krizových center s podobou úlohou, na úrovni EU ještě zbývá hodně 
práce.
V květnu 2013 zřídila Komise své vlastní středisko reakce na mimořádné situace, aby mohla v případě katastrofy v Evropě i jinde ve světě reagovat koordinovaněji, rychleji a efektivněji. Generální sekretariát Rady dále podpo
-
ruje realizaci opatření EU pro koordinaci mimořádných událostí a krizí (EU -CCA), která byla koncipována s cílem 
zajišťovat v dobách vážné krize a pod vedením rotujícího prezidentství rychlé a koordinované politické reakce EU na různá témata. Je zřejmé, že nedošlo k jasnému rozdělení odpovědnosti mezi situační středisko EU, stře
-
disko reakce na mimořádné situace a struktury EU -CCA, kterým by se omezilo zřejmé riziko prolínání činností.
Při reakcích na krize nadále hrají roli i další specifická střediska44. Stávající struktura vzbuzuje pochybnosti 
o efektivnosti a účinnosti systému, neboť informace a povinnosti jsou roztroušeny mezi různé subjekty, EU například bude mít společnou integrovanou zprávu o posouzení hrozeb a rizik až od roku 2015.
44 Útvar pro strategickou analýzu a reakci (GŘ pro vnitřní věci), nástroj pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví (GŘ pro zdraví 
a ochranu spotřebitele), centra pohotovostních operací v rámci Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí a situační středisko agentury Frontex.Rámeček 2
21 Připomínky
45 Podle odpovědí, které Účetní 
dvůr obdržel od vedoucích delegací v rámci průzkumu, 46 % vedoucích strávilo 50 % nebo více svého času manažerskými/správními úkoly.Nové uspořádání delegací 
EU vyžaduje větší koordinaci 
a jeho správní řízení je méně 
efektivní
57 
Na úrovni delegací zkomplikovalo 
striktní rozlišování mezi správními roz -
počty ESVČ a Komise přípravu i plnění rozpočtu. V roce 2012 například Komise financovala správní náklady v dele
-
gacích prostřednictvím osmi různých generálních ředitelství a tří nástrojů. 
Oddělené rozpočty mají negativní do
-
pad na efektivnost delegací, neboť stá -
vající uspořádání vyžaduje více zdrojů 
na řízení správního rozpočtu a to je v rámci omezených zdrojů a decentra
-
lizovaného plnění rozpočtu zdrojem rizika (viz rámeček 3 ). V listopadu ESVČ 
Komisi navrhla zjednodušení, které, po
-
kud bude zavedeno, sníží počet zdrojů financování maximálně na dva.58 
Vedoucí delegací se rovněž potýkají s obtížemi při přidělování pracovníků 
na úkoly různé priority, neboť mohou 
zaměstnancům Komise přidělovat úkoly ESVČ pouze v míře, která ne -
přesahuje 20 % jejich pracovní doby. Zaměstnanci Komise dále nemohou schvalovat výdaje ESVČ. Vedoucí de -
legací tak věnují podstatnou část své pracovní doby správním, nikoliv poli -
tickým otázkám, což snižuje účinnost jejich práce
45.
59 
Vedoucí delegace a referenti v ústředí nejsou vždy informování o pokynech a zprávách distribuovaných v ústře -
dí Komise a mezi jejími zaměstnanci v delegacích. Ucelenost akcí EU je tak ohrožena.
Omezení finančního schvalování
Platí přísná omezení, jež stanoví, kteří pracovníci delegací mohou schvalovat správní výdaje ESVČ a operační výdaje Komise. Jedinou výjimkou je vedoucí delegace, který pracuje pro ESVČ, ale je zároveň dále pověřen Komisí schvalovat její operační výdaje. Ve výsledku zejména v delegacích, kde je jediným administrátorem 
ESVČ vedoucí delegace, docházelo k případům, kdy nikdo nebyl oprávněn provádět některé základní úkony 
související s finančními operacemi. V nepřítomnosti vedoucího delegace nemohl správní výdaje ESVČ schvalo -
vat nikdo jiný.Rámeček 3
22 Připomínky
46 V tomto ohledu Rada ve svých 
závěrech k přezkumu ESVČ vyjádřila plnou podporu širšímu využití společného umístění a sdílení zpráv a informací.60 
ESVČ a Komise koordinují řízení de -
legací prostřednictvím EUDEL, plat -
formy, kde dochází k setkávání jak na 
vyšší, tak na provozní úrovni. Komise současně disponuje zvláštním fórem pro delegace Komise COMDEL, v jehož rámci se zabývá otázkami, které jsou pro Komisi specifické. ESVČ nedostává 
zápisy z jednání COMDEL, ani není 
konzultována v otázkách týkajících se relevantních iniciativ. Komise například v roce 2011 provedla rozsáhlé posou -
zení pracovní zátěže pracovních míst Komise v delegacích, které se neza -
bývalo relativní pracovní zátěží všech pracovníků delegace (včetně zaměst -
nanců EEAS) a obecnými prioritami EU. Skutečnost, že záležitosti delegací spravují dva oddělené subjekty, kom -
plikuje práci.
61 
Členské státy se navzdory těmto pro -
blémům domnívají, že transformace někdejších delegací Komise na delega -
ce EU je značným úspěchem ESVČ.Členské státy a ESVČ dosud 
plně nevyužily potenciálu 
synergií sítí diplomatických 
zastoupení
62 
ESVČ zavedla pravidelná setkání se 
zástupci diplomatických služeb člen -
ských států za účelem diskuse o zále -
žitostech společného zájmu. Setkání se organizovala na různých úrovních a ESVČ umožnila koordinaci celé řady témat, od politických otázek ke správ -
ním záležitostem, jako školení nebo 
bezpečnost.
63 
Novou úlohu delegací EU však nepro -
vázelo významnější využití synergií 
s diplomatickými službami členských 
států, což se přičítá tomu, že dosud 
neuplynula dostatečně dlouhá doba, a nedostatku zájmu ze strany samot -
ných členských států. Ke společnému umísťování delegací EU a diploma -
tických zastoupení členských států 
do jednoho sídla zatím dochází velmi 
omezeně a společné zprávy o politické situaci jsou výjimkou. V praxi je tok informací mezi delegacemi a amba -
sádami členských států jednosměrný, delegace takto získávají jen minimum 
informací. Společné umístění v jednom 
sídle a společné politické zprávy jsou oblastmi, kde má ESVČ dobrou příleži -
tost vytvářet přidanou hodnotu
46.
23 Připomínky
64 
Lisabonská smlouva, která zřizuje dele -
gace EU, zvýšila očekávání, že tyto tzv. 
evropské domy by mohly poskytovat 
konzulární služby, včetně konzulární ochrany občanů EU. Zbývá nicmé -
ně ještě hodně práce a ESVČ dosud nevypracovala podrobnou analýzu finančních dopadů, která by se těmito 
problémy zabývala, zejména pokud 
jde o naplnění očekávání některých středně velkých a malých členských států. Členské státy v této věci dosud nedosáhly jednotného stanoviska, ani se nedohodly na harmonizaci pravidel 
a právních předpisů pro krizové situace 
a mimořádné události, odborné přípra -
vě pracovníků a distribuci nákladů.
Potenciální přínosy trvalého 
předsednictví ESVČ v pří -
pravných orgánech Rady nebyly plně využity
65 
Vysoká představitelka / místopředsed -
kyně Komise přesedá Radě pro zahra -
niční věci, což je jedna z konfigurací 
Rady Evropské unie, a jmenuje stálé 
předsedy některých přípravných orgá -
nů, včetně politického a bezpečnost -
ního výboru. Přestože to usnadňuje ko -
ordinaci a ESVČ tím získává značný vliv 
na celý cyklus zahraniční politiky, jsou 
zde určité nedostatky, např. neexistuje přípravný orgán, které by se zabýval vnějším rozměrem vnitřních politik.66 
Stálé předsednictví se oproti původ -
nímu modelu rotujícího předsednictví 
považovalo za výhodné, neboť umož -
ňuje dlouhodobé plánování a stra -
tegičtější myšlení. Z odpovědí, které 
Účetní dvůr obdržel v rámci průzkumu mezi členskými státy, však vyplývá, že předsednická funkce ESVČ ve výborech 
a pracovních skupinách Rady v porov -
nání se stavem za rotujícího před -
sednictví nevedla ke strategičtějšímu 
přístupu.
67 
Současné uspořádání obecně stále vyžaduje úzkou spolupráci s rotujícím předsednictvím, které předsedá Radě 
pro obecné záležitosti odpovědné za 
klíčová témata, jako jednání o přistou -
pení, výbor stálých zástupců a některé relevantní pracovní skupiny Rady, např. pracovní skupiny pro rozvoj. Koordina -
ce dosud v praxi fungovala, i když její 
efektivnost trpěla nedostatky v pláno -
vání a stanovování agendy ESVČ, které 
vedly ke zpožděním při předkládání dokumentů a tomu, že mezinárodní summity byly organizovány s minimál -
ním předstihem.
24
 Závěry  
a doporučení
68 
Tato zpráva je výsledkem nezávislého 
posouzení ustavení ESVČ. Audit Účet -
ního dvora probíhal ve stejné době jako přípravy přezkumu ESVČ v po -
lovině období. Zjištění a doporučení Účetního dvora jsou obecně v souladu s vlastním posouzením ESVČ, které zdůrazňuje potřebu se zjištěnými ne -
dostatky zabývat.
69 
Ustavením ESVČ získala EU operační službu pro oblast zahraniční politiky, vybavenou politickými sekcemi, struk -
turami pro krizové řízení, rozsáhlou sítí diplomatických postů, a pracovní sílu, jejíž složení je z hlediska předchozí profesní praxe / země původu pracov -
níků vyvážené.
70 
ESVČ byla ustavena v době finanč -
ních omezení a eskalujících nepokojů v blízkosti hranic EU. Ustavení proběh -
lo spěšně a nebylo vhodně připrave -
no a současně se potýkalo s mnoha omezeními a vágně definovanými úkoly. Všechny tyto faktory přispěly k vytvoření prostředí, jež bylo z hledis -
ka zahájení fungování služby obtížné 
(viz body 13–22).
71 
Efektivnost ESVČ rovněž omezovaly 
nedostatky ve stanovování cílů a plá -
nování, organizaci a alokaci zdrojů. 
Integrace zvláštních zástupců EU do 
práce ESVČ není zatím dostatečná. Co se týče přijímání pracovníků, Účetní dvůr zjistil, že značná nerovnováha ve složení pracovní síly z hlediska pohlaví a zeměpisného původu dosud nebyla 
v plném rozsahu napravena a že výbě -
rová řízení jsou nákladná a zdlouhavá 
(viz body 23–50).72 
Koordinace mezi ESVČ a Komisí byla pouze částečně účinná, především 
kvůli absenci účinných koordinačních 
mechanismů na nejvyšší úrovni a ne -
pružnému finančnímu a správnímu rámci v delegacích, který odčerpává zdroje na politické úkoly. Koordinace se členskými státy se zlepšila, i když 
je možné ji dále rozvinout a těžit ze 
synergií, např. sdílením informací nebo společnými sídly, zlepšit konzulární služby, včetně konzulární ochrany ob -
čanů EU, a podpořit strategičtější roli Rady a jejích přípravných orgánů (viz 
body 51–67).
73 
Na základě výše uvedených závěrů 
Účetní dvůr doporučuje, aby ESVČ:
a) vyjasnila své cíle, úkoly a kompe -
tence a zefektivnila svou organi -
zaci a zjednodušila správní rámec, 
v němž funguje;
b) spolu s členskými státy a Komisí 
prozkoumala nutnost a prove -
ditelnost vypracování nového 
komplexního strategického rámce pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku EU a předložila jej Radě ke schválení;
c) rozpracovala své celkové pláno -
vání a posílila vnitřní soudržnost svých činností a více je provázala s ročním pracovním programem Komise a programem tria rotujících 
předsednictví;
25 Závěry a doporučení 
d) navrhla Radě revizi stávajícího rám -
ce pro zvláštní zástupce EU, aby 
zajistila jejich hladkou integraci do 
své činnosti, vyjasnila podmínky 
pro jejich jmenování, charakter 
jejich mandátu, mechanismy pro 
hodnocení jejich výkonnosti a ná -
vrh změn jejich správního zařazení, včetně zaměstnaneckých a finanč -
ních aspektů;
e) na základě poznatků z prvních tří let své činnosti revidovala své postupy pro najímání zaměstnanců, přijala 
kompetenční rámec pro manažery, 
zvýšila využívání nových technolo
-
gií a uspořila tak náklady, zavedla využívání hodnotících center pro citlivá pracovní místa a byla více se
-
lektivní při výběru pracovních míst, jež vyžadují zapojení politických činitelů do výběrového řízení;f) spolu s Komisí navrhla nový správní a finanční rámec pro řízení delegací EU, omezila tak složitost 
a nedostatek pružnosti vyplýva -
jící ze současných rozpočtových mechanismů a umožnila flexibilní 
využívání pracovníků delegací v zájmu EU;
g) nadále podporovala sdílení infor -
mací a společné umístění se služ -
bami členských států a vypracovala studii proveditelnosti poskytování konzulárních služeb, včetně konzu -
lární ochrany občanů EU.
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 20. května 2014.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

26
bylo předmětem intenzivních diskusí, a to rovněž 
na nejvyšší politické úrovni, na zasedání Evropské rady (září 2010) a na ministerské úrovni (Rada pro 
zahraniční věci v prosinci 2010) a především na 
neformálním zasedání ministrů zahraničních věcí 
Gymnich v září 2011 a při mnoha dalších příležitos -
tech. Kvůli nestejnorodé povaze skupiny zemí, které 
jsou strategickými partnery, a vzhledem k různo -
rodým vztahům, jež tyto země mají s EU, bylo vždy 
jasné, že „univerzální“ přístup k těmto partnerstvím 
nemůže být nejvýhodnější. Zpočátku se diskuse 
točily hlavně kolem strategického partnerství s USA, 
Ruskem a Čínou. Poté se zaměřily také na Brazílii, Indii a Jižní Afriku a samozřejmě na všechny ostatní strategické partnery. Za zmínku stojí také skuteč -
nost, že struktura strategických partnerství  – což 
znamená soubor pravidelných setkání na různých 
úrovních, a zejména pravidelné vrcholné schůzky – 
usnadňuje systematická návazná opatření členských států a postupné přizpůsobování těchto partnerství politickým prioritám a vyvíjející se mezinárodní situaci. V této souvislosti jsou zvláště důležitá jednání, která probíhají v rámci Výboru stálých 
zástupců COREPER po zasedání na nejvyšší úrovni.
Složitá organizační struktura ESVČ 
neusnadňuje včasnou spolupráci mezi 
útvary
32 a rámeček 1 – Krizová platforma
Byly zřízeny dva nové mechanismy na podporu 
koordinace, jako jsou výbor pro řešení krizí, který se zabývá horizontálními otázkami, a krizová 
platforma, která organizuje reakce EU na krize ze 
všech relevantních stránek (diplomatické, huma -
nitární, bezpečnostní, krizové řízení atd.) se všemi příslušnými zúčastněnými stranami z ESVČ a Komise (zejména GŘ ECHO a GŘ DEVCO). Když je svolána 
krizová platforma, vysoká představitelka nebo 
výkonný generální tajemník či teritoriální ředitel spolu s krizovým ředitelem odpovídajícím za opera -
tivní aspekty krize koordinují zasedání tak, aby byly přijaty operativní závěry se všemi zúčastněnými aktéry, kteří se podílejí na tvorbě reakce EU. Jak bylo uvedeno v nedávno přijatém sdělení o komplex -
ním přístupu, krizové platformy se budou svolávat pravidelně pro všechny země zasažené krizí, stejně jako tomu bylo do října 2011 v případě reakce EU na krizi v Libyi.Připomínky
O úloze ESVČ bylo rozhodnuto pozdě 
a vágně
15
ESVČ byla pověřena úkolem napomáhat vysokému 
představiteli v plnění jeho úkolů, tj. prováděním 
SZBP a SBOP Unie podle pověření Rady a zajišťová -
ním soudržnosti vnější činnosti Unie.
Rozhodnutí o SZBP se přijímají jednomyslným 
souhlasem členských států EU; ESVČ mohla načrt -
nout zastřešující strategii zahraniční politiky, 
pouze pokud by členské státy EU poskytly vysoké 
představitelce jasný mandát, aby dále postupovala uvedeným směrem, což se nestalo. Místo toho omezený počet členských států předložil několik iniciativ, na nichž ESVČ úzce spolupracovala – např. projekt „Evropská globální strategie“ podporovaný 
ES, IT, PL, SE –, ale jiné členské státy tuto iniciativu 
nepodpořily.
Strategický přístup EU bude nadále vycházet 
z Evropské bezpečnostní strategie přijaté v roce 
2003 a ze zprávy o jejím provádění z roku 2008, jejíž 
závěry v mnoha ohledech stále platí a jsou dodnes relevantní (viz též naše připomínky v bodě 25).
ESVČ se potýkala s řadou politických 
a finančních problémů
21
Co se týče generálního sekretariátu Rady, tento způ -
sob představoval postupné a rychlé utlumování.
ESVČ nepovažovala vypracování zastřešujícího strategického rámce pro zahraniční politiku EU za prioritu 
a nepřijala vlastní interní strategii
25
Od začátku svého mandátu vysoká představitelka 
a místopředsedkyně Komise opakovaně uváděla, 
že vztahy se strategickými partnery patří mezi 
priority zahraniční politiky EU. To, jak zajistit, aby EU zlepšila svůj přístup k těmto zásadním vztahům, Odpovědi  
ESVČ
Odpovědi ESVČ 27
34
S odkazem odrážku b) , platí totéž pro zprávy, které 
vydávají civilní mise SBOP .
70 vedoucích delegací ze 140 má bezpečnostní pro -
věrku. Do tohoto procesu jsou zapojeny vnitrostátní 
služby členských států, a proto trvá dlouho. ESVČ od svého vzniku dosáhla značného pokroku v této věci a tato tendence se stále zlepšuje. Naším cílem 
je dosáhnout stavu, kdy každý ředitel odboru má 
odpovídající bezpečnostní prověrku. Za tímto úče -
lem budou ministerstva zahraničních věcí informo -
vána, že jejich uchazeči by již měli mít bezpečnostní prověrku, pokud je to možné.
Co se týče utajovaných informací, delegace EU 
vedou evidenci důvěrných dokumentů, které se týkají EU a mají stupeň utajení CONFIDENTIAL a vyšší. Kontroloři spisovny jsou vyškoleni a připra -
veni na zacházení s těmito utajovanými dokumenty.
Co se týče utajovaných systémů: všechny dele -
gace mají možnost zasílat a přijímat informace se 
stupněm utajení EU RESTRICTED a nižším, včetně zpráv na této úrovni informací. Stejný systém se stará o politické zprávy a zprávy zpravodajského 
charakteru.
23 delegací je v současnosti vybaveno systémy, jež 
umožňují zasílání a příjem informací až do stupně utajení EU SECRET. Na konci roku 2014 se tento počet zvýší na 30 a do poloviny roku 2016 je cílem 
60. Tento systém dokáže zpracovávat oba druhy 
zpráv.
Systém utajovaných informací se kompletně přepra -
covává s cílem transformovat stále ještě nesourodé 
stávající systémy do jednoho organizačního sys -
tému ESVČ. Ten by měl být funkční v roce 2016.Zvláštní zástupci EU nejsou dostatečně 
integrováni do ESVČ
36
Vedle svého poslání zajišťovat soulad a soudržnost 
činnosti Unie podporují zvláštní zástupci EU práci 
vysoké představitelky / místopředsedkyně Komise 
ve svých příslušných regionech nebo tematických oblastech. Hrají důležitou roli v rozvoji silnější a účinnější zahraniční a bezpečnostní politiky EU (SZBP) a ve snaze Unie stát se účinnějším, soudrž -
nějším a schopnějším aktérem na světové scéně. Zajišťují aktivní politickou přítomnost EU v klíčo -
vých zemích a regionech a jsou „tváří“ i „hlasem“ EU a jejích politik.
37
Zvláštní zástupci EU v zásadě koordinují své kroky s příslušnými aktéry EU. Například, jak se uvádí v čl. 12 odst. 2) rozhodnutí Rady 2011/426/SZBP 
ze dne 18. července 2011 o jmenování zvláštního 
zástupce Evropské unie v Bosně a Hercegovině: Na podporu operací Unie pro řešení krizí zdokonalí zvláštní zástupce EU, společně s dalšími činiteli Unie působícími na místě, šíření a sdílení informací 
mezi těmito činiteli Unie s cílem dosáhnout vyso -
kého stupně společného situačního uvědomování 
a hodnocení.
Je však pravda, že jejich začleňování do struktur 
představuje určitý problém.
38
Jak se však uvádí v jejich mandátu,... Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu a jedná pod dohledem vysokého představitele... zvláštní 
zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou 
službou pro vnější činnost (ESVČ)  – tato ustanovení 
podstatně omezují rozsah „vlastního uvážení“.
Odpovědi ESVČ 28
S převedenými zdroji měla ESVČ 
problémy personálně obsadit důležité 
funkce
43
Viz poznámka k bodu 34.
44
ESVČ byla chápána tak, že přispěje k vzájemnému 
obohacování mezi kulturami vnitrostátních diplo -
matických služeb členských států EU, jakož i mezi pracovníky pocházejícími z evropských institucí. Záměrem od samého počátku bylo, aby se vyslaní 
pracovníci v podstatě střídali. Národní odborníci 
vyslaní do ESVČ mají možnost seznámit se s pro -
vozní stránkou evropských politik a s evropskými strukturami. Tyto aspekty nepochybně představují výhodu pro jejich příslušné zaměstnavatele.
Náborové řízení bylo zdlouhavé, 
nákladné a zcela neodstranilo předtím existující nerovnováhu
47
Pohovory s kandidáty na pozice vedoucího dele -
gace, jež se konají v Bruselu, jsou považovány za 
nutné, jelikož tyto osoby budou zastávat náročné 
řídicí funkce mimo ústředí.
I když se někdy stává, že vysoká představitelka / 
místopředsedkyně Komise musí přeložit závěrečný pohovor s vedoucím delegace kvůli nevyhnutelným změnám v jejím diáři, vynakládá se veškeré úsilí, aby 
kandidáti byli vždy vyrozuměni o změně data nebo 
času svého pohovoru před tím, než nastoupí cestu.
48
ESVČ analyzovala možné výhody využívání hod -
notících středisek kandidátů na manažerské posty. Dospěli jsme k závěru, že nepředstavují optimální 
řešení pro instituci, jakou je ta naše, zejména během 
počáteční fáze a vzhledem k povinnosti rychle napl -
nit kvótu diplomatů z členských států.39
Komise odpovídá za finanční plnění rozhodnutí Rady, která schvaluje mandát pro každého zvlášt -
ního zástupce Evropské unie. Z rozpočtů zvláštních představitelů EU se financují většinou personální a logistické výdaje, které mohou být ze své povahy vnímány jako správní výdaje, ale v současné době se s nimi zachází jako s provozními výdaji, protože jsou financovány z rozpočtu na SZBP . Toto uspořádání 
vede k rozdílným postupům, což není optimální. 
Hlavním důvodem je, že každý zvláštní zástupce EU musí vytvořit a řídit vlastní úřad, zvládat všechny administrativní, logistické, smluvní a finanční záleži -
tosti s velmi malým počtem pracovníků a musí mít všechny potřebné odborné znalosti a zkušenosti 
potřebné pro provoz úřadu. V roce 2013 bylo z roz -
počtu na SZBP vyčleněno pro zvláštní zástupce EU 
23,5 milionů EUR.
Tento stav lze podstatně zlepšit, kdyby se podpůrný 
personál a jeho funkce sloučily některým z následu -
jících způsobů:
 — začleněním do Evropské služby pro vnější 
činnost;
 — začleněním do střediska sdílených služeb;
 — vytvořením zvláštní podpůrné buňky.
Za stávající situace poskytuje zvláštním zástupcům EU v určitých oblastech rozsáhlou podporu Služba 
nástrojů zahraniční politiky (zvláště pokud jde 
o finance, smlouvy, zadávání zakázek, využívání rámcových smluv na základní služby a vybavení) a také ESVČ. ESVČ poskytuje rozsáhlou logistickou podporu (kanceláře, kancelářský nábytek, vybavení a služby pro informační a komunikační technologie) 
formalizovanou prostřednictvím memorand o poro -
zumění. Zvláštní zástupci EU se sídlem v Bruselu 
mají kanceláře v prostorech ESVČ a zvláštní zástupci EU, kteří jsou zároveň i vedoucími delegace v zemi mimo EU, sdílejí kancelář i služby se svou delegací.
Avšak bez ohledu na to, jaký způsob začlenění bude 
v budoucnu vybrán, zvláštní zástupci EU budou muset i nadále podávat zprávy o své činnosti oddě -
leně od činnosti vykonávané v rámci ESVČ, protože se na ně budou nadále vztahovat zvláštní ustano -
vení ve Smlouvě.
Odpovědi ESVČ 29
Důležitými příklady tohoto úsilí jsou kromě toho 
týdenní koordinační schůze ESVČ a GŘ DEVCO i týdenní setkání s kabinetem komisaře odpověd -
ného za rozšíření a evropskou politiku sousedství. 
Kromě pravidelných schůzí zvyšovaly účinnost 
spolupráce mezi ESVČ a Komisí také další mecha -
nismy koordinace. Dobrým příkladem takových 
mechanismů jsou písemné dohody (např. pracovní ujednání mezi ESVČ a Komisí, viz bod 56) a rovněž 
výbory (například EUDEL, viz bod 60).
56
Situační středisko EU se zabývá především poli -
tickými krizemi a velkými přírodními katastrofami 
mimo území EU.
Evropské středisko reakce na mimořádné situace 
(EERC) reaguje především na přírodní katastrofy mimo území EU i na území EU podle předpisů EU v oblasti humanitární pomoci a civilní ochrany.
V roce 2013 byl navržen přezkum ESVČ za účelem 
podpory synergií, minimalizace překrývání a umís -
tění EERC a situačního střediska EU do společného prostoru.
Nová síť delegací EU vyžaduje více 
koordinace a její administrativní řízení je méně účinné
57
ESVČ plně sdílí analýzu Účetního dvora ohledně 
finančních okruhů v delegacích, která platí také pro rozpočet na SZBP , zejména pokud jde o účinné 
řízení rozpočtu civilních misí SBOP .
59
Pravidlo použitelné na vztahy mezi ústředím a dele -
gacemi, jak bylo dohodnuto mezi ESVČ a Komisí, 
zní, že všichni vedoucí delegací by měli být infor -
mováni o všech pokynech přicházejících z ústředí do delegací a měli by vidět všechny zprávy zasílané z jejich delegace do ústředí.49
Podle údajů z února 2014 je pravdou, že v kate -
gorii administrátorů mají ženy nižší podíl než 
muži, ale podíl žen ve vedoucích pozicích se zvýšil 
na 25,5 %.
Nehledě na zděděnou zeměpisnou nerovnováhu 
vyvinula ESVČ značné úsilí, aby přijala diplomaty z „nových“ členských států. Od února 2014 pochází 
29 % diplomatů ve vedoucích funkcích z „nových“ 
členských států.
Co se týče geografické rovnováhy a rovnoměrného 
zastoupení žen a mužů, úspěšnost žen, které se ucházejí o práci v ESVČ, je stále vyšší než u mužů, 
ale problém je, že se o práci nehlásí dostatek žen.
Pokud jde o geografickou nevyváženost, závisí 
na tom, které údaje byly použity: ve zprávě o obsazení míst v ESVČ za rok 2013 jsme zdůraznili 
nárůst pracovníků z EU-12 na postech AD z 16,9 % 
na 18,6 %, přičemž velikost těchto zemí odpovídá 20,6 %, takže jejich podíl se rychle zvyšuje a už není tak daleko. V případě AST jsme za jeden rok zvýšili počet z 12,7 % na 16,1 %. U smluvních zaměstnanců je to méně.
50
Program seminářů před vysláním, jejichž cílem je příprava pracovníků na jejich první místo v dele -
gaci, byl přizpůsoben potřebám nově jmenovaných 
kolegů. V průběhu každoročních seminářů pro 
personál v delegacích byla rovněž systematicky pořádána odborná příprava týkající se diplomatic -
kých úkolů.
Koordinace s Komisí byla částečně 
účinná
54
Pravděpodobně bude zapotřebí více úsilí k tomu, 
aby struktury SBOP zlepšily koordinaci jak s Komisí, tak v rámci samotné ESVČ.
Odpovědi ESVČ 30
64
Je třeba připomenout, že konzulární ochrana je 
i nadále v kompetenci jednotlivých států, a dele -
gace tudíž neposkytují přímou pomoc občanům EU. Delegace podporují členské státy při usnadňování spolupráce a pomáhají jim při poskytování pomoci nezastoupeným občanům. Děje se tak v řadě zemí. Jedním z nedávných příkladů je Jižní Súdán, kde delegace pomohla při místní koordinaci evakuace 
nezastoupených občanů (hlavní státní příslušnost 
nezastoupených občanů: Itálie, Belgie, Finsko, Por -
tugalsko, Švédsko, Irsko, Řecko, Dánsko) a dalšími příklady jsou Libanon a Filipíny, abychom zmínili jen případy z poslední doby.
Nebyla plně využita potenciální výhoda 
z toho, že ESVČ zastává funkci stálého předsedy přípravných orgánů Rady
Společná odpověď na body 65–67
Na tom se skutečně ještě stále pracuje. Avšak 
stabilita a rostoucí zkušenosti z předsednictví, které získaly osoby plnící tento úkol, přinesly řadu 
výhod a další rozvoj jejich role, především v tom, jak 
pracovní skupiny a výbory pracují s třetími stranami formou návštěv třetích zemí a formou pravidelných dialogů předsedy s třetími zeměmi, občanskou spo -
lečností a dalšími zúčastněnými stranami.
65
Existuje několik pracovních skupin Rady, které se zabývají vnějším rozměrem vnitřních politik, jako je COTER (vnější rozměr terorismu), JAIEX (vnější 
rozměr politiky v oblasti spravedlnosti a vnitřních 
věcí). Těm ovšem předsedá rotující předsednictví v příslušné odvětvové oblasti.60
Tento duální systém (COMDEL -EUDEL) vede k dupli -
citním diskusím o stejných otázkách, průtahům 
při rozhodování a může být překážkou pro přímé 
kontakty mezi ESVČ a útvary Komise. V posledních měsících byl však formát EUDEL upraven a nyní probíhá na úrovni ředitele, což je vhodnější pro rozhodování. Souhlasíme však s tím, že koordinace řízení delegací by nebyla tak komplikovaná, kdyby 
existovalo jen jedno „fórum“, tj. EUDEL.
Členské státy a ESVČ dosud plně 
nevyužívají potenciál pro součinnost mezi jejich sítěmi diplomatických zastoupení
63
Vedle již existujících 4 projektů společného umís -
tění bylo po vytvoření ESVČ zřízeno 8 projektů 
společného umístění s různými členskými státy v 7 
třetích zemích. Další projekty společného umístění 
jsou ve stadiu zkoumání a jsme přesvědčeni, že se tato praxe bude dále vyvíjet. Společné umístění je pro ESVČ prioritou nejen z praktických a ekonomic -
kých důvodů, ale i pro jeho symbolickou hodnotu.
Pokud jde o sdílení zpráv mezi institucemi EU a člen -
skými státy, v této oblasti funguje systematičtější a standardnější systém na úrovni ústředí a delegací. ESVČ pokračuje v praxi sdílení zpráv o summitech, 
EU a dvoustranných setkáních, návštěvách atd. pro
-
střednictvím COREU, jak to v minulosti dělalo rotující 
předsednictví EU. Delegace EU rovněž sdílí řadu koordinačních schůzí EU na různých úrovních, napří
-
klad na úrovni vedoucích misí, zástupců vedoucích misí, hospodářských a obchodních oddělení, koope
-
račních oddělení, oddělení tisku, informací a kultury atd. Delegace EU a velvyslanectví členských států EU ve třetích zemích také pravidelně píší společné 
zprávy vedoucích misí EU. Delegace rovněž pravi
-
delně rozesílají další zprávy, analytické průzkumy 
a hodnocení a elektronické poznámky (e -notes). 
ESVČ také každodenně rozesílá LTT (stanoviska) 
k významným událostem v mezinárodních vzta -
zích. LTT představují účinný způsob, jak informovat 
o stanoviscích EU k otázkám mezinárodní politiky 
nebo k jiným záležitostem mezinárodního významu, 
jako jsou hospodářská politika, obchod, migrace, bezpečnost atd. Delegace EU obvykle distribuují LTT velvyslanectvím členských států EU v třetích zemích.
Odpovědi ESVČ 31
Závěry a doporučení
71
Během prvních měsíců po zahájení činnosti ESVČ se 
všechny administrativní útvary zaměřily na zjedno -
dušení postupů, které se předtím zcela nebo čás -
tečně prováděly s podporou útvarů Komise (lidské zdroje, IT,...). V roce 2012 a zejména v roce 2013 se začala zvyšovat účinnost při plánování a přidělo -
vání zdrojů reorganizací ústředí ESVČ, přesunem 20 pracovních míst na úrovni AD z ústředí na delegace a přerozdělením zdrojů v delegacích na základě 
přezkumu s nulovým základem (tzv. „zero -based 
review“).
Přijetí systému hodnocení pracovníků ESVČ v roce 
2012 a následné zahájení prvního hodnocení v roce 
2013 mají položit základy komplexnějšího a integro -
vaného přístupu k řízení výkonnosti.
Očekává se, že tento proces postupně posílí vazbu 
mezi vstupy zaměstnanců a prioritami ESVČ ve pro -
spěch účinnosti a efektivity této instituce.
Účinnost ESVČ se bude zlepšovat užším sladěním 
cílů organizace a jednotlivců.
72
Od roku 2012 probíhají pravidelná pracovní setkání mezi skupinami ESVČ a GŘ DEVCO, které se zabý -
vají řízením postů v delegacích, jež představuje 
významný příspěvek k lepší koordinaci mezi ESVČ 
a Komisí.
Rovněž systémy lidských zdrojů, např. SYSPER 2, 
byly přepracovány za účelem lepšího společného 
řízení (pracovně kontextuální systém).66
Ze samotné povahy SZBP vyplývá, že většina oblastí 
politiky, které SZBP zahrnuje, je spojena s nepláno -
vatelnými a nepředvídatelnými událostmi a s potře -
bou okamžité reakce na krizi. Skutečné výhody stálého předsedy jsou tyto:
1) Máme permanentního partnera pro politický dialog 
a konzultace s třetími zeměmi. Abychom uvedli jen 
jeden příklad, předseda Politického a bezpečnost -
ního výboru byl schopen oživit skomírající dialog 
se Spojenými státy, které předtím neměly zájem setkávat se novým partnerem každých šest měsíců.
2) Zabrání se tomu, aby se politické priority vytyčova -
ly v souladu s politickými požadavky na dosažení výsledků do šesti měsíců. Politiky, jako je strategie v oblasti námořní bezpečnosti nebo v Guinejském zálivu, byly připravovány postupně a důkladně v mnohem delším časovém rámci a jsou lepší.
67
Je složité koordinovat činnost subjektů, jimž předse -
dají tři různá předsednictví (ESVČ, rotující předsed -
nictví a předseda Evropské rady), a které se zabývají stejnou oblastí politiky. Za zmínku stojí také to, že koordinaci zbytečně komplikuje skutečnost, že 
mandáty orgánů Rady se od Lisabonské smlouvy 
nezměnily, což znamená, že rozdělení odpovědnosti za SZBP a jiná témata ne vždy odráží různou odpo
-
vědnost, kterou má ESVČ, Komise a Rada.
Odpovědi ESVČ 32
73 e)
ESVČ bere na vědomí doporučení Účetního dvora 
a ztotožňuje se s jeho duchem. Nicméně znovu opa -
kuje, že má pochybnosti ohledně využívání hodno -
tících center při současném stavu vývoje personální politiky ESVČ.
73 f)
ESVČ přijímá toto doporučení, které bude rozší -
řeno tak, aby zahrnovalo řízení civilních misí SBOP . Návrhy se v současnosti projednávají s Komisí a ESVČ bude nadále bojovat za zjednodušení rámce finančního řízení v delegacích.
73 g)
ESVČ toto doporučení přijímá a poznamenává, že v otázce společného umístění probíhají intenzivní a plodné kontakty s členskými státy EU a dalšími 
institucemi EU, jako je EIB. Co se týče konzulárních 
služeb, došlo k dvoustranným kontaktům s člen -
skými státy za účelem pochopení jejich specifických potřeb a očekávání. Jakýkoli pokrok v této oblasti závisí na dohodě členských států.73 a)
ESVČ bere na vědomí doporučení Účetního dvora a zabývá se jím v rámci přezkumu ESVČ.
73 b)
ESVČ není přesvědčena o nezbytnosti a proveditel -
nosti nového zastřešujícího strategického rámce pro zahraniční a bezpečnostní politiku EU, a to z důvodů 
uvedených výše (viz odpověď na bod 25). Je však 
přístupná opětovnému přezkoumání této záležitosti 
s Radou a Komisí.
73 c)
ESVČ toto doporučení přijímá. Zároveň ESVČ zdůraz -
ňuje, jaké úsilí dosud vynaložila pro zajištění interní 
a interinstitucionální soudržnosti a opakuje svůj záměr dále v této oblasti pokročit v úzké koordinaci 
s dalšími dotčenými orgány a členskými státy EU.
73 d)
ESVČ toto doporučení přijímá. Radě a Komisi byly 
předloženy návrhy, o nichž se bude dále jednat.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-14-011-CS-C  ISSN 1831-0788
Na základě Lisabonské smlouvy byl zřízen nový 
post vedoucího představitele EU pro zahraniční věci, a to vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, který je současně místopředsedou Evropské komise. Vysoká představitelka / místopředsedkyně Komise se opírá o nový diplomatický sbor (ESVČ). Tato 
zpráva se zabývá otázkou, zda bylo ustavení 
ESVČ účinně řízeno, a dospívá k názoru, že ESVČ 
byla ustavena bez náležité přípravy a že její 
účinnost poškozovaly nedostatky ve způsobu 
řízení zdrojů. Účetní dvůr rovněž zjistil, že 
koordinace mezi ESVČ a Komisí i členskými státy 
se sice zlepšuje, ale stále není dostatečná.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR