CS Úřední věstník Evropské unie C 195/15

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 195/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1)

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE“

č. EU: HR-PDO-0005-01346 – 19.6.2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název

„Šoltansko maslinovo ulje“

2. Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.5 Oleje a tuky (máslo, margarin, olej atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Extra panenský olivový olej s názvem „Šoltansko maslinovo ulje“ se získává přímo z plodů olivovníku výhradně mechanickými postupy.

Při uvedení na trh musí mít produkt „Šoltansko maslinovo ulje“ tyto fyzikálně-chemické vlastnosti:

— podíl volných mastných kyselin musí být ≤ 0,70 %, peroxidové číslo musí být ≤ 7,0 mmol O2/kg. specifický koeficient extinkce při UV musí být ≤ 0,220 K270, K232 ≤ 2,50 a ∆K ≤ 0,010.

Produkt musí vykazovat tyto organoleptické vlastnosti:

— žlutozelenou barvu s vůní olivových listů a zelených plodů (chuť zeleného ovoce) obvykle s květinovým a ovocným aromatem. Nejběžnějším ovocným aromatem je aroma banánů. Chuť je příjemně nahořklá a trpká.

Olej nemá žádné organoleptické nedostatky. Mediány ovocné chuti, hořkosti a trpkosti mají hodnotu ≥ 1, přičemž celkový součet mediánů kladných organoleptických vlastností musí být ≥ 5.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Olej „Šoltansko maslinovo ulje“ se produkuje z plodů autochtonních odrůd oliv s názvem Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Odrůda Levantinka musí tvořit nejméně 50 % produktu, přičemž společný podíl odrůd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica musí být nejméně 95 %. Zbývajících 5 % nebo méně může pocházet z jiných odrůd, které se pěstují v olivových hájích na ostrově Šolta. Jelikož jejich podíl je nízký, nemají tyto odrůdy žádný vliv na konečné vlastnosti produktu.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce oleje „Šoltansko maslinovo ulje“, od pěstování a sklizně oliv až po jejich zpracování na olej, se musí uskutečnit v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Aby byly zachovány jeho specifické organoleptické vlastnosti, musí se olej „Šoltansko maslinovo ulje“ plnit do lahví v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4 Jelikož je Šolta ostrov, přepravuje se olivový olej částečně po moři. Světlo, teplota a jiné přírodní faktory proto mohou mít negativní vliv na kvalitu produktu a mohou změnit organoleptické vlastnosti olivového oleje. Z tohoto důvodu se olej „Šoltansko maslinovo ulje“ nesmí balit mimo vymezenou zeměpisnou oblast. Původ a sledovatelnost produktu se zajišťuje systémem kontrol, které by se mimo oblast produkce prováděly obtížněji. Olej „Šoltansko maslinovo ulje“ se musí plnit do lahví z tmavého skla o objemu do 1 litru.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce oleje „Šoltansko maslinovo ulje“ zahrnuje ostrov Šolta a sedm ostrůvků u města Maslinica: Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej a Stipanska, která jsou součástí obce Šolta. Ostrov Šolta patří do souostroví střední Dalmácie a nachází se v Splitsko-dalmatské župě. Od pevniny a od ostrova Čiovo ho ze severu odděluje Splitský průliv, od ostrova Brač na východě ho dělí Splitská úžina a na západě se mezi ostrovem Šolta a ostrovem Drvenik Veli nachází Šoltský průliv.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory:

Půdy na ostrově Šolta mají charakteristiky krasového středomořského klimatu. Jsou odrazem kombinace vápencově-dolomitového podloží, kopcovitého terénu a podnebí. Uvedená kombinace půdotvorných faktorů v této krasové středomořské oblasti umožnila vznik specifického typu půdy, jakož i půdy typu terrarossa a regosol.

Ostrov Šolta leží v úzké zeměpisné oblasti uprostřed tzv. eumediteránní zóny východního Jadranu. Z hlediska podnebí a vegetace jde o region jadranského pobřeží, který se vyznačuje specifickými mikroekologickými podmínkami s nejnižšími úhrny srážek a nejvyšší průměrnou roční teplotou. Hlavními rysy podnebí na ostrově Šolta jsou mírné zimy a suchá léta, přičemž v nejdeštivějším měsíci roku naprší třikrát více než v nejsušším letním měsíci. Množství srážek během nejsuššího měsíce je méně než 40 mm. Léta jsou horká, suchá a slunečná. Průměrná roční teplota na ostrově Šolta je 16 °C a průměrný úhrn srážek dosahuje 847 mm. Ostrov se nachází v středně teplém suchém regionu. Většina srážek spadne koncem podzimu a začátkem zimy v období silné cyklónové činnosti a na jaře od března do dubna. Nejméně srážek je v červenci. Ostrov Šolta leží v nejslunnější části Chorvatska, kde počet hodin slunečního svitu dosahuje v průměru 2 713 hodin za rok a asi 7,4 hodiny za den.

Na ostrov Šolta vanou větry bóra, jugo a mistrál. Vítr bóra je suchý, studený, nárazový vítr, který se nejčastěji vyskytuje v zimě a začátkem jara. Jugo je vlhký, teplý, monotónní vítr, po kterém přicházejí silné srážky. Mistrál je nejčastějším druhem větru v létě, přičemž vzniká v důsledku rozdílné rychlosti zahřívání moře a pevniny.

Lidské faktory:

Jelikož se olivové háje na ostrově Šolta vysazují zejména v nedostupném krasovém terénu, který není vhodný pro jiné typy zemědělské produkce, dodnes producenti obdělávají olivové háje a olivy sbírají tradičními způsoby: půda se okopává ručně s použitím tradičních ručních nástrojů (motyky a krumpáče) a plevel se odstraňuje ručně a seká se tradičním srpem nebo kosou. Olivy se ze stromů sklízejí srážením z větví a ručním sčesáváním hráběmi. Olivy padají do sítě, plastové fólie nebo plachty roztažené pod stromy. Mohou se sbírat jak ručně, tak s použitím plastových hrábí a ručního česače. Jednou ze specifických metod, které místní pěstitelé oliv na ostrově Šolta používají ke zvýšení výnosu oliv, je roubování. Jde o metodu vegetativní reprodukce, při níž se odrůda Oblica roubuje k větvím odrůdy Levantinka (synonymum: Šoltanka).

Specifičnost produktu:

Osobitost a kvalita oleje „Šoltansko maslinovo ulje“ vyplývá z používání autochtonních odrůd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Společně tyto odrůdy na ostrově Šolta tvoří více než 95 % olivovníků. Odrůda Levantinka (synonymum: Šoltanka) není nikde jinde zastoupena tak jako na ostrově Šolta.

Z výzkumu těkavých složek vzorků olivového oleje z ostrova Šolta vyplynula přítomnost velkého množství fenolických sloučenin, které vytvářejí vůni olivových listů a zelených plodů, tedy zelenou ovocnou vůni. Nejčastějšími sloučeninami jsou E-2-hexen a Z-3-hexen, přičemž hexylacetát je odpovědný za ovocné (banánové) aroma.

Zjistilo se, že olivový olej z odrůd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica má vysoký obsah polyfenolů (přírodních antioxidantů), které zabraňují znehodnocení oleje a dlouho udržují jeho čerstvost a aromatičnost (M. Žanetić et al; Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties [Vlivy polyfenolických sloučenin na oxidační stabilitu panenského olivového oleje z vybraných autochtonních odrůd], Journal of Food, Agriculture and Environment, 2013).

Odrůda Levantinka (synonymum: Šoltanka) má vyváženou vůni a chuť, zatímco odrůda Oblica má výraznou ovocnou vůni s nižší hořkostí a trpkostí (M. Žanetić et al; Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja [Výzkum fenolických sloučenin a organoleptický profil dalmatských extra panenských olivových olejů], Pomologia Croatica, sv. 17, č. 1–2, 2011).

První písemné zmínky o olivovém oleji z ostrova Šolta pocházejí z dávné historie. Mihovilović píše, že: „… ostrov Šolta patřil během benátské vlády od roku 1409 do roku 1797 městu Split, přičemž zemědělství ostrova bylo pro město Split zdrojem zásobování. Z ostrova Šolta pocházelo víno, olivový olej, obiloviny, sušené ovoce a čočka.“ (M. A. Mihovilović, Otok Šolta-monografija [Ostrov Šolta – monografie], 1990).

V církevním časopise sv. Štěpána se uvádí, že „ostrov Šolta je centrem pěstování odrůdy oliv s řeckým názvem Levantinka, nebo jak jim říkají na pevnině, Šoltanka, přičemž se uvádějí četní pěstitelé, kteří tyto olivy pěstují velmi úspěšně.“ (Župska smotra sv. Stjepana, Nada, Grohote, 1979).

Název „Šoltansko maslinovo ulje“ se dodnes používá v každodenním jazyce (na dodacích listech a fakturách, družstva Eko Rast Šolta, místnosti na ochutnávky Kapja i Bokun, v letech 2011, 2013 a 2014).

Příčinná souvislost:

Kvalita oleje „Šoltansko maslinovo ulje“ se opírá o tyto faktory vytvářející příčinnou souvislost: podnebí, dostupnost autochtonních odrůd, odborné znalosti a zkušenosti producentůů týkající se postupů produkce a historická tradice pěstování oliv.

Klimatické podmínky ve vymezené zemědělské oblasti, které se vyznačují horkými, suchými a slunečními léty a mírnými zimami, jsou příznivé pro pěstování oliv odrůd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Klimatický podtyp „Csa“, který na ostrově Šolta převládá, je proto známý i svou příhodností pro pěstování oliv. Větry, které nad ostrovem Šolta vanou, mají na zdejší olivové háje také významný vliv. Díky chladnému, suchému větru bóra, tj. suchému, studenému vzduchu, který tento vítr přináší, nezpůsobují nákazy škůdci a choroby rostlin olivovým hájům na ostrově významné škody. Vlhký, teplý vítr jugo, po kterém následují silné srážky, se běžně vyskytuje během letních měsíců a je zvláště důležitý a vítaný, protože olivám poskytuje potřebné množství vláhy. Vítr mistrál, který vane v květnu a červnu, je důležitý během období květu a opylování, když olivy kvetou a rodí plody.

Osobitost a kvalita oleje „Šoltansko maslinovo ulje“ vyplývá ze složení olivových hájů na ostrově Šolta, přičemž 95 % olivovníků na ostrově tvoří odrůdy Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Odrůda Levantinka (synonymum: Šoltanka) je přitom nejrozšířenější odrůdou s 50–60 % olivovníků na ostrově. Olej „Šoltansko maslinovo ulje“ se vyznačuje ovocným aromatem s jemnou vůní banánů a mírnou hořkostí a trpkostí.

Producenti si vybudovali rozsáhlé odborné znalosti a zkušenosti, které jim umožňují překonávat překážky spojené s nedostupným krasovým terénem, na kterém se olivové háje na ostrově Šolta vysazují. Do dnešního dne se olivové háje obdělávají ručně nebo s použitím malých, tradičních nástrojů. Ruční sběr umožňuje třídění oliv na místě v olivových hájích, přičemž na produkci oleje „Šoltansko maslinovo ulje“ se vybírají jen ty nejlepší zdravé olivy tak, aby byla zaručena konzistentní kvalita oleje. Producenti navíc používají i metodu roubování odrůdy Oblica odrůdou Levantinka (synonymum: Šoltanka), díky čemuž vznikají tzv. smíšené stromy. Takto se zvyšuje plodnost olivovníků odrůdy Oblica a jejich výnos.

Odkaz na zveřejnění specifikace produktu

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.