ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.8.

Podpora veřejné správy a poskytování služeb v oblastech veřejného zájmu patří do pátého specifického cíle. Z jeho rozpočtu ve výši 1,3 miliardy EUR by mělo být zajišťováno například to, aby veřejný sektor a oblasti jako zdravotnictví a péče, vzdělávání, doprava či kulturní a kreativní odvětví mohly zavádět a používat nejmodernější digitální technologie. Dále by mělo být podporováno zavádění digitálních technologií v orgánech veřejné správy a v průmyslu, zejména v malých a středních podnicích.
6.5.

Studie ukazují, že nejzranitelnější osoby nebo osoby, které disponují dokumenty, jež by mohly ohrozit jejich život nebo život jejich rodiny, jsou nuceny k anonymitě. Dojde-li k odhalení totožnosti oznamovatele, který oznámení provedl anonymně, má EHSV za to, že musí požívat ochrany poskytované směrnicí. Skutečnost, že byl dokument získán anonymně, by neměla být záminkou pro to, aby se oznámení neřešilo.
3.1.3.

Nápoje s nízkým obsahem alkoholu (odstavec 2.2.3 výše). Návrhy Komise týkající se této záležitosti jsou nejkontroverznější. Lze jen stěží doložit, že by byla narušena inovace produktů. Existují neoficiální důkazy rostoucího zastoupení nízkoprocentních piv mezi výrobci, a to včetně malých výrobců. Podmínkou jakýchkoliv zdravotních přínosů by bylo, aby byli spotřebitelé piva s běžným obsahem alkoholu motivováni k přechodu na nápoje s nově stanoveným nízkým obsahem alkoholu. Pokud se tak nestane, mohlo by to vést k tomu, že spotřebitelé piva s nízkým obsahem alkoholu zvýší svou spotřebu alkoholu. EHSV však poznamenává, že tyto návrhy nejsou pro členské státy závazné: v pravomoci každého státu je totiž zachovat nižší limit a snížit sazby spotřební daně. EHSV proto tyto návrhy přijímá. Do pěti let od zavedení těchto opatření by však měl být proveden přezkum v těch členských státech, které těchto ustanovení využily, aby bylo možno určit, do jaké míry došlo k posunu ve spotřebě výrobků s nízkým obsahem alkoholu a k odklonu od výrobků s běžným obsahem.
2.8.

Celosvětový farmaceutický trh prodělal změny. Rychle se rozvíjející ekonomiky (pharmerging) ve spojení se stárnoucí populací v tradičně průmyslově rozvinutých regionech drasticky zvýšily poptávku po léčivých přípravcích. Celosvětové výdaje na léčivé přípravky vzrostly z 950 miliard EUR v roce 2012 na 1,1 bilionu EUR v roce 2017 (40 % v USA, 20 % v Číně a necelých 15 % v EU). Biologické léčivé přípravky budou do roku 2022 tvořit co do hodnoty 25 % farmaceutického trhu. Spolu s tím získávají generika a biologicky podobné léčivé přípravky stále větší podíl na trhu, který by do roku 2020 mohl dosáhnout 80 % léčivých přípravků co do objemu a přibližně 28 % celosvětového prodeje.
3.14

EHSV se domnívá, že ELA musí respektovat zásadu subsidiarity a nezasahovat do fungování trhů práce v členských státech, zejména do jejich systémů průmyslových vztahů a systémů kolektivního vyjednávání na všech úrovních, do autonomie sociálních partnerů ani do služeb inspekce práce.
2.8.

Pokud jde o vypracování zvláštních ukazatelů rizik pro vyřizování víz, EHSV se domnívá, že by to mohlo omezit práva žadatelů. Přestože by ukazatele rizik neobsahovaly žádné osobní údaje, byly by založeny na statistikách a informacích o hrozbách, nadměrných mírách zamítnutí nebo překročení délky oprávněného pobytu některými kategoriemi státních příslušníků třetích zemí a rizicích pro veřejné zdraví, které by poskytovaly členské státy. Existuje značné riziko, že orgány zpracovávající víza budou tyto údaje a ukazatele využívat k zamítání žádostí o víza na základě profilů zabudovaných do systému, a nikoliv podle individuální situace žadatele. EHSV vyzývá orgány EU a orgány členských států, aby náležitě informovaly a vyškolily pracovníky v přední linii a vedoucí pracovníky, a zabránily tak možnému profilování na základě rasy, pohlaví, etnického původu, náboženského vyznání, sexuální orientace a jakékoli jiné osobní charakteristiky.
1.8.

Rovné zacházení a politiky v oblasti boje proti diskriminaci jsou pilíři evropských politik, a to i těch, které souvisejí s integrací státních příslušníků třetích zemí. Znepokojivé je však to, že odstranění slova „integrační“ z názvu by mohlo být vnímáno, jako že nás tato otázka zajímá méně.
1.6.

Bylo by to dobré i pro vnitřní trh, zejména pro to, aby bylo možné přilákat do celé EU kapitál na udržitelné investice. Pro hospodářské subjekty to bude skutečně znamenat nižší náklady a investoři budou mít větší výběr.
6.7.

Dále je třeba konstatovat, že by se během zahajovací fáze období 2021–2027 mohla dostat pod velký tlak administrativní kapacita zejména menších členských států a regionů. To je třeba zvážit s ohledem na to, že zatímco členské státy jsou v závěru stávajícího programového období, budou pod tlakem, aby zahájily provádění posledních dvou let nového programového období (kvůli přístupu 5 + 2), přičemž bude uplatňováno pravidlo N+2 a předběžné financování bude snížené.
3.8.6.

Možná by bylo lepší oddělit logické opodstatnění a účel podpory dobrovolnické činnosti, která může mít mnoho podob, a programů pro mládež, které mohou být podporovány v rámci strategie pro mladé lidi. Jejich směšování nebo překrývání by mělo být otázkou koncepce a zásad, nikoliv historie a dostupného financování. V podstatě by pro příště patrně bylo vhodnější mít samostatné programy na podporu mladých lidí a pro dobrovolnické činnosti, i když se budou do určité míry překrývat. Tento přístup by mohl být zvolen, kdybychom například začínali „od nuly“.
5.5.

Bylo by vhodné, aby úkoly těchto úředníků týkající se právní pomoci, jež jsou stanoveny v návrhu, mohly být rozšířeny tak, aby odpovídaly současné situaci EU, zejména v rámci volného pohybu a bydliště státních příslušníků členských států a svobody usazování jejich podniků. Proto by se dokazování ze strany těchto úředníků mohlo rozšířit na cizince, aniž by bylo nutné předem žádat o povolení, nebo na samotné státní příslušníky přijímajícího státu, pokud to tento stát schválí.
3.8.

Názvy fondu i jednotlivých programů by se měly změnit, aby více odpovídaly názvu programu a jeho cílům, které úzce souvisejí s rozměrem občanství a s posílením postavení, účastí držitelů práv, společnou historií a pamětí, ale také s příslušným okruhem víceletého finančního rámce Investice do lidí, sociální soudržnosti a hodnot. EHSV se proto domnívá, že by se fond měl přejmenovat na fond Občané, práva a hodnoty . Kromě toho by složka týkající se angažovanosti a účasti občanů v rámci programu Práva a hodnoty měla být přejmenována na Evropa pro občany , aby odpovídala názvům ostatních složek a aby se zvýšila její viditelnost.
Je známo, že budování infrastruktury pro dobíjení elektrických vozidel je důležitý úkol, kterým by se měla zabývat i politika. Občanské iniciativy začínají přemýšlet, že by například bylo možné elektrickou energii, získávanou ve družstevních větrných elektrárnách, využívat přímo a decentralizovaně k provozu společných dobíjecích stanic nebo soukromých stanic ve vlastním domě, v obytné čtvrti nebo na pracovišti. To, co lze často pozorovat u solárních dobíjecích stanic (tedy přístřešků pro automobily vybavených fotovoltaickým zařízením), by se tak mohlo uplatnit i na větrné elektrárny. Tímto způsobem by pro subjekty občanské společnosti vznikly zcela nové možnosti zapojení, které by byly významné pro regionální hospodářský rozvoj, jakož i pro přijetí nové zásobovací struktury, která má být vytvořena ( 8 ) . Tak by mohla být uskutečněna ambice EU postavit „občana do středu“ transformace energetiky. Takové nové myšlenkové přístupy však zpravidla nepocházejí od zavedených subjektů zajišťujících dodávky elektrické energie. Vyžadují počáteční podporu zejména proto, že je často nutné náležitě objasnit právní rámec a podrobné technické otázky. Právě tyto inovace, jež ještě nejsou způsobilé k tomu, aby byly uvedeny na trh, by program LIFE měl bezpodmínečně podporovat.
4.15.

EHSV se domnívá, že Unie by se měla úžeji podílet na výzkumu v rámci těžby ve vesmíru ( space mining ), a to z technologického, finančního a právního hlediska, a dbát na to, aby si projekt zachoval jasnou evropskou hodnotu, ačkoli se do něj již zapojily jiné americké, arabské nebo asijské organizace či podniky.
Členské státy by měly v plné míře využívat ustanovení článku 17 Evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci. Vzhledem k tomu, že dohody o partnerství a operační programy jsou výsledkem jednání mezi Komisí a vnitrostátními orgány, mohla by Komise klást větší nároky při schvalování těchto dohod a měla by vyžadovat jejich revizi, pokud by zcela nerespektovaly závazky vyplývající ze zásady partnerství ( 15 ) . Evropský kodex chování pro partnerskou spolupráci by navíc měl být na nové období 2021–2027 revidován a úloha sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti by měla být jasně vymezena. EHSV podporuje přezkum složení výboru ESF+, jak je uveden v čl. 40 odst. 2 nařízení, v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o společných ustanoveních a při dodržení zásad evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci. V čl. 40 odst. 2 by tedy mělo být uvedeno, že každý členský stát do výboru ESF+ jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho zástupce občanské společnosti.
Naštěstí nyní existuje více akcí pro mládež zahrnujících orgány EU, takže by bylo přínosné je všechny vyhodnotit. Mělo by se také zkontrolovat, zda by bylo možné dosáhnout větší součinnosti mezi nimi. Výhodou strukturovaného dialogu je to, že je průběžný, nikoli jednorázový. Průběžné zapojování mladých lidí do rozhodnutí, která na ně mají dopad, by mělo být prioritou, přičemž je důležité, aby se tak dělo ve všech oblastech politik, nikoli jen v případě politiky v oblasti mládeže. Orgány pořádající jednorázové akce by se měly přiklonit k průběžnému zapojování mladých lidí do své činnosti.
1.1.

EHSV je pevně přesvědčen, že iniciativy zahrnuté do třetího balíčku s názvem „Evropa v pohybu“ jsou nezbytné pro zajištění účinného právního rámce na evropské úrovni i pro opětovné potvrzení politického a finančního závazku členských států za účelem rozvoje transevropské dopravní sítě (TEN-T) v souladu se stanovenými lhůtami – hlavní síť by měla být dokončena do roku 2030 a globální síť do roku 2050.
Kulturní život je sice jedním z hlavních úkolů Evropy, ale hospodářská a finanční krize, která do Evropy přišla v roce 2008 a která se následně přelila do sociální oblasti a do politiky, vedla k jeho útlumu ve všech evropských zemích, což se projevilo výrazněji v zemích jižní Evropy ( 10 )
2.4.

Program InvestEU je možné vnímat jako podstatný příspěvek rozpočtu EU v duchu jeho nynějších inovací ve prospěch zajišťování evropské přidané hodnoty, posílené flexibility, synergií mezi jeho jednotlivými kapitolami a zjednodušením procesů; tento příspěvek by se měl v případě Programu InvestEU promítnout do dlouhodobě zvýšené investiční aktivity (když do roku 2027 mají být mobilizovány investice v celkové výši 650 mld. EUR), posílení role finančního trhu i s ohledem na projekty veřejného zájmu a efektivnějšího alokování prostředků rozpočtu EU, které díky prvku návratnosti projdou přirozeným tržním testem.
3.3.

Rozvoj internetu, rychlost přenosu informací a globální dopady vyžadují důrazný přístup k bezpečnosti uchovávaných údajů. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů pro to stanoví přísná pravidla. Osobní údaje musí být zejména zpracovány zákonným způsobem a korektně. Za stávajících podmínek mohou politické strany legitimně využívat údajů v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů a za určitých kritérií. Tvorba politické agitace se začala více opírat o sociální média. Pokoušet se tomu zabránit by nemuselo nutně posloužit demokratickému procesu, neboť by to omezilo možnosti politických stran, jak potenciální voliče informovat o svých programech.
5.9.

Revidovaný článek 20 zavádí specifický důvod pro odnětí uznání třetí země na základě toho, že loďstvu EU neposkytla žádné námořníky po dobu nejméně pěti let. EHSV by rád vyjasnil, že konečné rozhodnutí o tom, zda bude daná země vyřazena ze seznamu uznaných třetích zemí či nikoli, budou přijímat členské státy v rámci běžného postupu ve výboru COSS a že je v rámci tohoto postupu ponechán prostor pro zohlednění relevantních informací poskytnutých členskými státy. EHSV tuto revizi v zásadě podporuje a rád by poukázal na to, že v zájmu vhodného využívání zdrojů stále záleží na tom, zda pro určitou třetí zemi platí, že neposkytuje žádné velitele a důstojníky nebo že jich neposkytuje významný počet. EHSV za těchto okolností a v plném souladu s postupy navrhuje, aby uznání třetí země mohlo být zrušeno v případě, že třetí země po dobu alespoň pěti let neposkytne významný počet velitelů a důstojníků.
3.7.

energie z jaderné syntézy , což je potenciálně nevyčerpatelný zdroj energie s menším dopadem na životní prostředí. Návrh se zaměřuje především na zajištění kontinuity při provádění plánu pro jadernou syntézu, který by měl vést k vybudování první elektrárny v druhé polovině tohoto století. Z tohoto důvodu bude EU i nadále podporovat projekt ITER prostřednictvím specifického programu DEMO . Uvedené iniciativy budou zahrnuty do konkrétních opatření, jejichž cílem je podpora rozvoje, což je potenciálně nevyčerpatelný zdroj energie s menším dopadem na životní prostředí. Návrh se zaměřuje především na zajištění kontinuity při provádění plánu pro jadernou syntézu, který by měl vést k vybudování první elektrárny v druhé polovině tohoto století. Z tohoto důvodu bude EU i nadále podporovat projektprostřednictvím specifického programu ( 5 ) a s ohledem na budoucnost i projekt
2.2.10.

Výbor by chtěl připomenout prohlášení Agendy 2030 ohledně vzájemných vazeb a integrované povahy cílů udržitelného rozvoje, jež mají zásadní význam pro zajištění toho, že účel Agendy bude realizován. Doporučujeme vytvoření průřezových programů, které by pokryly několik relevantních oblastí činnosti a byly by schopny přinášet hmatatelné výsledky v jednotlivých třetích zemích. Například změna klimatu nepříznivě ovlivňuje zemědělské činnosti v subsaharské Africe. Skutečnost, že nelze obdělávat půdu, vede k rozpadu komunit a představuje hlavní příčinu migrace obyvatel do Evropy. Tito lidé by v praxi mohli být považováni za „klimatické uprchlíky“ a tento problém vyžaduje komplexní reakci, jejímž základem by mělo být zastavení rozšiřování pouští a zavádění programů na podporu ohrožených osob i těch, kteří se rozhodli pro migraci.
c)

U nanočástic, například z textilního a zemědělsko-potravinářského průmyslu, či u endokrinních disruptorů například z farmaceutického průmyslu a zemědělství by bylo vhodné snížit jejich šíření do prostředí u zdroje a stanovit limity pro povrchové a podzemní vody v závislosti na jejich dopadu na ekosystémy, a to zejména na potravní řetězce zahrnující i člověka. V tomto ohledu by se mělo konečně usilovat o to, aby byly stanoveny prahy v závislosti na koktejlovém efektu těchto látek, již sledovaných látek a vedlejších produktů způsobených jejich rozpadem.
3.6.

Integrace kapitálových trhů by měla rovněž počítat s reformami a pobídkami, které by podněcovaly udržitelné celoevropské individuální a kolektivní důchodové plány , a to za předpokladu, že zároveň zajistí spolehlivý veřejný důchodový systém a rozšíří stávající základnu osob pojištěných v systému sociálního zabezpečení. Veřejné důchodové systémy by měly být podporovány v tom, aby zároveň prováděly udržitelné investice ze svých rezervních fondů, pokud je mají.
EHSV souhlasí se zvláštními kapacitami, které Komise navrhuje vytvořit v rámci rescEU, přičemž jde o vytvoření rezervy vodních bombardérů, čerpadel s vysokým průtokem, pátracích a záchranných prostředků ve městech, jakož i operační kapacity, které je třeba vyvinout v oblasti veřejného zdraví, a to zajištěním jednotek polních nemocnic a pohotovostních lékařských týmů, jak popisuje kapitola 3.1 druhý pododstavec sdělení. EHSV se domnívá, že je nezbytné zajistit, aby tyto prostředky byly interoperabilní a bylo možné je používat flexibilně, a dosáhnout tak úspor z rozsahu, a to v zájmu udržitelného rozvoje. Bylo by například možné zvážit nákup leteckých prostředků, které by současně soužily k a) hašení požárů ze vzduchu, b) provádění letecké ostrahy a hlídek s cílem poskytovat včasná varování, c) provádění pátracích a záchranných akcí a d) převozu nemocných z oblastí se špatnou dostupností nebo z odlehlých ostrovů. Tím by bylo umožněno prospěšné využívání těchto leteckých kapacit po celý rok, takže by byly amortizovány rychleji a za finančně výhodnějších podmínek.
3.13.

EHSV nicméně lituje, že nebyla provedena žádná analýza dopadu, která by ověřila vhodnost navrhovaných opatření, např. pro zboží podléhající rychlé zkáze, a posoudila nejúčinnější a nejudržitelnější podobu trasy, jež by měla nahradit britský pevninský most coby spojení TEN-T do Irska a naopak, a to s ohledem na obtížnou předvídatelnost změn dopravních toků v situaci, kdy by Spojené království vystoupilo z EU bez dohody.
4.10.

EHSV poukazuje na to, že v případě přijetí opatření by to byl podle návrhu i nadále daný členský stát, kdo by měl na starosti přidělení příslušných finančních prostředků. EHSV se domnívá, že je to sice z právního hlediska správné, ale v praxi by to tomuto členskému státu stěží zabránilo v tom, aby tyto finanční prostředky přidělit odmítl a svalil vinu na Komisi s cílem politicky z toho těžit. Jelikož je nepravděpodobné, že by občané chápali přesné fungování právních předpisů EU, mohly by členské státy navodit dojem, že mezi snížením objemu finančních prostředků a rozhodnutím Komise existuje přímá souvislost. Vznikla by tak situace, kdy by se Komise mohla zdráhat podniknout opatření vůči určitému členskému státu kvůli obavám z možného odporu veřejnosti. To hrozí obzvláště u těch členských států, v nichž vláda kontroluje nebo ovlivňuje veřejné a soukromé sdělovací prostředky, což jsou zpravidla členské státy, které vykazují závažné nedostatky týkající se právního státu.
3.2.

EHSV by chtěl vyzdvihnout pozitivní zkušenost s programem COSME, který byl velkým přínosem pro malé a střední podniky díky své podpoře zaměřené na potřeby v oblastech, jako je cestovní ruch, textilní odvětví a další odvětví, čímž výrazně přispěl k hospodářskému růstu a tvorbě nových pracovních míst. Podpora prostřednictvím tohoto programu by tedy měla nadále pokračovat a mělo by se na ni navázat.
1.15.

EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením by měla být plně zakotvena do hlavního textu navrhovaného nařízení o EFRR a FS a také do nařízení o společných ustanoveních. Tato úmluva by měla být zejména plně začleněna do právního základu nařízení o EFRR a FS a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením by měla být povinným kritériem způsobilosti.
1.4.9.

směrnice by se měla revidovat každé tři roky namísto každých šesti let. Tento návrh odůvodňuje skutečnost, že mechanismy monitorování jsou již aktivní a byly uznány za platné (metoda počítání). Kromě toho by uvedené opatření umožnilo vyřešit případné problémy, které by vyvstaly během fáze provádění, a v případě potřeby upravit nebo rozšířit seznam deseti výrobků v závislosti na stavu provádění směrnice a vývoje v oblasti ekodesignu ;
4.15.

Program Erasmus je klíčovým prvkem podpory úsilí a každodenní práce organizací mládeže, zejména pak podpory neformálního a informálního učení a také rozvoje práce s mládeží . EHSV proto vítá návrh, aby byla kapitola o mládeži v příštím programu zachována jako samostatný celek. Aby však bylo možné oslovit větší počet mladých lidí, zejména pak ty s menším množstvím příležitostí, jsou činnosti zahrnuté do kapitoly o mládeži klíčové pro dosažení těchto cílů. Podle průběžného hodnocení stávajícího programu byly činnosti v rámci kapitoly o mládeži, které uplatňují inkluzivní a neformální přístupy k učení, nejúspěšnější při oslovování mladých lidí s menším množstvím příležitostí. K tomu by mělo být přihlédnuto při přidělování finančních prostředků různým kapitolám. Kapitola o mládeži by tedy měla mít přístup k lepšímu financování. Mimoto je třeba zvážit poskytování grantů na rozsáhlé evropské akce pro mládež (s tím, že by byl poskytován grant „na akci“, nikoli „na účastníka“), jelikož by se tak výrazně zvýšil počet mladých lidí, kteří by program Erasmus+ využili.
1.7.

EHSV se domnívá, že z politického hlediska by evropské orgány mohly vést boj proti podvodům lépe také vynakládáním doplňujícího úsilí o harmonizaci právních a daňových pravidel uplatňovaných v jurisdikcích jednotlivých států. Je totiž možné, že by přílišné rozdíly mezi právními a daňovými pravidly různých členských států v oblasti vnitřního trhu mohly vést k protiprávnímu jednání, jehož cílem je využít stávajících rozdílů v právní úpravě (například kolotočové podvody v oblasti DPH), což by mohlo přímo či nepřímo poškodit rozpočet EU nebo obecněji ohrozit upevňování evropského jednotného trhu.
1.6.

Výbor poukazuje na to, že v případě realizace této iniciativy by bylo nutné přeprogramovat veškeré digitální systémy a zařízení na celém světě, což by bylo samozřejmě spojeno s finančními náklady pro podniky a vlády a mohlo by to mít dopad na jednotlivé občany. Přechod na nový časový systém by vyžadoval dlouhodobé testování z hlediska IKT ještě před zavedením, aby pak mohl být účinně uplatňován. Pokud by posouzení dopadů naplánované na rok 2024 vyznělo negativně, nebylo by možné rychle se vrátit k dřívějšímu systému, protože by to přineslo další náklady a poškodilo by to důvěryhodnost evropských institucí. To je jen dalším dokladem toho, že je zapotřebí více času, aby byla tato otázka důkladněji probádána, byly nashromážděny potřebné údaje a byla zajištěna politická vůle a akceptace ze strany občanů, než se přikročí k této změně, která je pro jednotlivé státy, občany a podniky tak citlivá.
3.5.

EHSV souhlasí, že by některá omezení vztahující se na svobodu usazování a provoz zavedená v některých členských státech mohla působit jako překážka zakládání nových podniků a jejich rozšiřování. Domnívá se však, že plná liberalizace svobody usazování není řešením. Dále by v této souvislosti měla být dodržována zásada subsidiarity a mělo by se dosáhnout dohod na celostátní, regionální a místní úrovni zaměřených na nalezení vhodných opatření, která by reagovala na místní potřeby a potřeby všech zúčastněných subjektů.
3.18.

EHSV podporuje zřízení obranného fondu se dvěma okny pokrývajícími výzkum i rozvoj schopností. To by mohlo podpořit návrh procesu integrovaného plánování pro investice v celém technologickém cyklu. Rozhodování týkající se zadávání veřejných zakázek zůstává v rukou členských států. Určitá forma společného zadávání veřejných zakázek by však mohla posílit účinnost na straně poptávky a přispět ke konkurenceschopnosti a účinnosti evropského obranného průmyslu. Rozpočet EU na podporu obranných aktivit by neměl nahrazovat vnitrostátní financování obrany, ale měl by spíše oživit a urychlit větší a lepší spolupráci v oblasti obrany. Stejně tak by rozpočet EU na výzkum pro účely obrany neměl být přidělován na úkor civilního výzkumu v jiných oblastech. Cílem Evropského obranného fondu je podpořit vznik kooperativních programů a podporou výzkumných a vývojových aktivit poskytovat nezbytné pobídky k posilování spolupráce ve všech fázích průmyslového cyklu. I když je rozhodování o investicích do obrany a programech rozvoje obranných schopností stále výsadou členských států, Evropský obranný fond by mohl přinést přidanou hodnotu Unie tím, že bude vybízet ke společnému výzkumu a vývoji produktů a technologií v oblasti obrany.
3.10.

EHSV žádá Komisi, aby zohlednila dopady budoucích nových vztahů mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím a účinky, které by stanovení pozitivního seznamu mohlo mít na probíhající jednání, jež by měla být vedena na základě ochrany systému kvality Evropské unie jak celku. Spojené království bude muset po svém vystoupení z EU i nadále respektovat zeměpisná označení zaručená systémem, který do té doby využívalo.