CS Úřední věstník Evropské unie C 66/1

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2007/C 66/01)

Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

č. ES: CZ/PGI/0377/18.10.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Úřad průmyslového vlastnictví Adresa: Antonína Čermáka 2a, CZ-160 68 Praha 6 – Bubeneč Tel.: (420) 220 38 11 11 Fax (420) 224 32 47 18 E-mail: posta@upv.cz

2. Skupina:

Název: Rybářství Třeboň a.s. Adresa: Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň Tel.: (420) 384 70 15 39 Fax (420) 384 72 33 59 E-mail: rybarstvi@rybarstvi.cz Složení: producenti/zpracovatelé( X ) ostatní ( )

Jde o výjimku dle článku 5(1) nařízení Rady (ES) č. 510/2006, protože v oblasti existuje jediný výrobce. Požadavky článku 1 nařízení Komise (EHS) č. 2037/93 (2) jsou splněny.

3. Druh produktu:

Tříd 1.7 – čerstvé ryby a výrobky z nich a

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1. Název: „Třeboňský kapr“

4.2. Popis: Třeboňský kapr je zařazen do druhu „Kapr obecný“. Konkrétní plemeno tohoto druhu ani jejich křížení nejsou podstatné pro dosažení výsledných vlastností produktu.

Třeboňský kapr je chován v rybnících vymezené oblasti, tzn. že v této oblasti musí probíhat jeho rozmnožování, chov a sádkování. Zpracování nemusí nutně probíhat ve vymezené oblasti.

Hřbet Třeboňského kapra je tmavozelený, šedý nebo šedomodrý, boky žlutozelené až nazlátlé, břicho žlutobílé. Hřbetní a ocasní ploutve jsou šedé, ocasní a řitní ploutve s načervenalým nádechem, prsní a břišní jsou žlutavé nebo načervenalé. Tělo Třeboňského kapra je charakteristické vysokým hřbetem. Třeboňský kapr dorůstá velikosti až 1 m a hmotnosti 20 kg i více. Jeho optimální jateční hmotnost je 1,20 – 1,80 kg ve třech letech stáří a 2,40 – 3,20 kg ve čtyřech letech stáří.

Specifikace masa Třeboňského kapra: sušina 23 %, bílkoviny 19,2 %, tuky 2,6 %.

Z hlediska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický velice kvalitním masem s minimálním obsahem tuku. Chuť masa je jemná s typickou rybí chutí Třeboňského kapra. Chuť je výrazná a typická v důsledku odchovu v kvalitní čisté vodě ve vymezené oblasti, působení jejích přírodních a geografických podmínek při odchovu kapra, ovlivnění specifickým podložím Třeboňské pánve a zejména v důsledku převážně přirozené planktonální výživy z vody ve vymezené oblasti v kombinaci s přikrmováním. Doplňkové krmivo pro přikrmování je tvořeno obilovinami.

Na trhu se vyskytuje buď živý nebo zpracovaný, tj. mražený, chlazený (čerstvý), uzený a marinovaný v těchto podobách: kapr celý kuchaný, půlený, porcovaný, filety, poživatelné kapří vnitřnosti.

4.3. Zeměpisná oblast: Vymezená oblast pro chov Třeboňského kapra je tvořena rybníky nacházejícími se v Třeboňské pánvi v chráněné krajinné oblasti Třeboňsko a tvořícími soustavu rybníků, která je propojena Zlatou stokou a vodotečemi s ní spojenými.

4.4. Důkaz původu: Vlastní výroba Třeboňského kapra od výtěru, přes chov, sádkování až po zpracování probíhá ve vymezené oblasti podle certifikovaného systému řízení jakosti ISO 9001: 2001 a je kontrolována systémem HACCP (analýza kritických kontrolních bodů). Kontrolu specifikace provádí Státní veterinární správa.

Podle tohoto systému jsou pracovníci krajské veterinární správy přítomni při výlovu ryb a také při prodeji ryb ze sádek, kde kontrolují zdravotní stav, vzhled a kvalitu ryb. Dále pracovníci krajské veterinární správy podle stanoveného monitoringového plánu v průběhu roku ve stanovených intervalech odebírají vzorky ryb z jednotlivých chovů a provádí jejich testy a rozbory v akreditovaných laboratořích. Testy a rozbory se týkají zdravotního stavu ryb, zdravotní nezávadnosti a kvality masa. Namátkové kontroly a odebírání vzorků se provádí i v době výtěru ryb.

Chovatel eviduje přesuny ryb v chovu podle předepsané evidence. Evidence postihuje jak fázi nasazení, tak veškeré přesuny i výlovy ryb. O prodeji ryb jsou vedeny účetní záznamy, které prokazují objemové jednotky prodaných ryb a identifikují osobu odběratele. Odběratelé jsou evidováni v účetním systému.

4.5. Metoda produkce: Budoucí generační ryby pro chov Třeboňského kapra se odchovávají vždy z potomstva od známých rodičů, kteří exteriérem (tělesnými proporcemi, typem ošupení a zbarvení) odpovídají požadovanému standardu.

Během chovu mladých generačních ryb ve vymezené oblasti se provádí selekce, kdy se soustřeďuje pozornost na dosaženou hmotnost, typ ošupení a zdravotní stav. Manipulace s mladými a generačními rybami je omezena vždy na nezbytné minimum.

K rozmnožování kapra se používá metoda umělého výtěru v řízeném prostředí na rybí líhni v dané oblasti, kde je záruka kvalitního prostředí a vody.

Vývoj zárodku v jikře probíhá ve speciálních aparátech, kdy dochází k vývoji embryí. Váčkový plůdek kapra se nasadí do speciálních plůdkových rybníků, opět ve vymezené oblasti. Během tohoto vývoje se Třeboňští kapři živí přirozenou potravou (plankton a bentos) a jsou částečně přikrmováni krmnou směsí, což je směs obilných šrotů bez jakýchkoliv přísad. Kapří plůdek se v těchto rybnících nechává růst rok až dva, následně se přelovuje do větších rybníků, kde během jednoho až dvou let dorůstá tržní velikosti. V této fázi se kapr živí ze dvou třetin přirozenou potravou a z jedné třetiny je přikrmován obilovinami. Krmením se ovlivňuje bezprostředně tvorba a kvalita masa, a tím celková užitková hodnota Třeboňského kapra. Přikrmování obsádek se upravuje v závislosti na teplotě vody a nasycení vody kyslíkem. Přihlíží se přirozeně i k intenzitě přijímání předkládaného krmiva kapří obsádkou, jakož i k růstu a zdravotnímu stavu ryb. Tyto skutečnosti se zjišťují pravidelnou kontrolou krmných míst a pokusnými odlovy.

K uskladnění vylovené tržní ryby se používají manipulační sádky, které se skládají z menších vodních nádrží, protékaných vodou z vymezené oblasti. V sádkách se ryby zbavují bahnité příchuti a jejich maso je působením čisté proudící vody hodnotnější a chutnější. Po vylovení a standardním zpracování produktu se provádějí další úpravy jako chlazení, mražení, uzení a marinování.

4.6. Souvislost: Klima ve vymezené zeměpisné oblasti je specifické díky poloze a geomorfologii oblasti, s velkým podílem vodních ploch, to vše příznivě ovlivňuje váhové přírůstky ryb. Zeměpisná oblast je ekologicky čistá, bez velkých průmyslových a komunálních zdrojů znečištění v Chráněné krajinné oblasti Třeboňsko, což má pozitivní vliv na zdravotní stav ryb. Soustava rybníků propojená Zlatou stokou je unikátním vodním dílem starším než 300 let, které svým uspořádáním a funkcí je jedinečné nejen v Evropě, ale i ve světě a vytváří specifický biotop s ustálenými charakteristickými vlastnostmi, které ovlivňují výsledné vlastnosti produktu. V této oblasti se koncentrují výborné podmínky pro vytváření planktonu a přirozené kapří potravy s vysokým obsahem živin, k čemuž přispívají i zvláštní klimatické a geologické podmínky, popsané dále. Všechny shora uvedené skutečnosti zakládají příčinnou souvislost mezi vymezenou zeměpisnou oblastí a výslednými vlastnostmi produktu (viz 4.2).

Třeboňský kapr je historicky zmiňován již v minulých stoletích, kdy obchodní cesty vedly až do Pasova a do Vídně.

Chov kapra má v českých zemích téměř tisíciletou tradici. Oddělený chov kapra podle stáří a první základy výběru generačních kaprů uvádí již Dubravius v 16. století, kdy se nejvíce rozvíjelo rybníkářství na Třeboňsku. Roku 1506 vypracoval Štěpánek Netolický návrh rybniční soustavy v Třeboňské pánvi. Její osou se stala Zlatá stoka, která v délce 48 km napájí velký počet rybníků mezi Chlumem u Třeboně a Veselím nad Lužnicí vodou z řeky Lužnice. Zmínky o chovu Třeboňského kapra se nacházejí v mnoha publikacích, např. v publikaci J. Pokorný a kol. „Atlas kaprů chovaných v ČR “nebo J. Šusta „Pět století rybničního hospodářství v Třeboni“.

Označení Třeboňský kapr se kontinuálně užívá k označování ryb se specifickými vlastnostmi již více než 100 let. Označení bylo chráněno již od roku 1974 jako české označení původu č. 54 Třeboňský kapr (Wittingauer Karpfen) a mimo to také jako mezinárodní označení původu Třeboňský kapr (Wittingauer Karpfen) chráněné mezinárodními zápisy na základě Lisabonské dohody č. 53 z 22. listopadu 1967 a č. 836 z 6. prosince 2000. Kromě toho ochrana označení Třeboňský kapr je také předmětem bilaterálních smluv mezi Českou republikou, Rakouskem, Portugalskem a Švýcarskem, týkajících se ochrany označení původu.

Zvláštní charakter, kvalita a chuťové parametry Třeboňského kapra jsou určeny především chovem a výživou ryb ve vymezené zeměpisné oblasti, která má následující specifika:

Charakter, specifika a statuty krajiny: Důmyslná síť umělých stok a uměle zakládané rybníky, budované v několika etapách od středověku do současnosti, představují dokonalý systém postupných koordinovaných krajinářských úprav, které citlivě využívají a zužitkovávají zdejší přírodní podmínky.

K nejcennějším biotopům, které jsou často ojedinělé nejen v Čechách, ale i v Evropě, patří rozsáhlá přechodová rašeliniště se zachovalými rostlinnými společenstvy a na ně vázanou faunou bezobratlých. Dalšími neméně cennými prvky jsou rozsáhlé rybniční soustavy s druhotně vytvořenými litorálními společenstvy, které často nahrazují původní mokřadní biotopy.

Geologie: Podstatná část Třeboňska je tvořena geomorfologickým celkem Třeboňské pánve, především v západní sedimentární části plochým územím pánve Lomnické a ve východní části na krystalinickém podloží vyvýšeninami Kardašořečické pahorkatiny. Třeboňská pánev má mírný sklon od jihu k severu.

Klima: Celkově je klima Třeboňska, zejména jeho pánevní části, do určité míry specifické a odlišuje se od okolních oblastí, což je způsobeno polohou a geomorfologií území i velkým zastoupením vodních ploch. Průměrná roční teplota je zde vyšší než by odpovídalo nadmořské výšce, je zde delší i skutečná délka slunečního svitu. Častý je výskyt vydatných srážek v letním období. Pro Třeboňskou pánev je charakteristický častý výskyt inverzních situací s bezvětřím, kdy dochází zejména v chladnější části roku k delším období se stagnací vzdušných mas v pánvi. V těchto situacích se vyskytují rovněž časté mlhy. Nepříznivý vliv inverzních situací s nedostatečnou ventilací nemá na Třeboňsku naštěstí tak silný vliv na znečištění ovzduší, neboť se zde vyskytuje velmi málo větších emisních zdrojů.

Chráněná krajinná oblast: Na území Třeboňska se nacházejí dvě území (tvořená větším množstvím dílčích lokalit), která byla zařazena na seznam mokřadů mezinárodního významu chráněných Ramsarskou konvencí.

Dalším důkazem specifik krajinného ekosystému je i skutečnost, že Třeboňsko je již řadu let organizací Birdlife International klasifikováno jako evropsky významné ptačí území (IBA – Important Bird Area). Třeboňsko je také vyhlášeno chráněným územím sítě NATURA 2000 (SPA a SAC).

Všechny tyto charaktery tvoří zvláštní krajinný biom s čistým prostředím, vodou i ovzduším, takže chov Třeboňského kapra ve vymezené oblasti má všechny znaky ekologicky čistého procesu. Díky zmíněným přírodních parametrům jsou ve vymezené oblasti obzvlášť vhodné podmínky pro dostatečnou tvorbu přirozené kapří stravy.

4.7. Kontrolní subjekt:

Název: Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj, Inspektorát v Jindřichově Hradci Adresa: Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň Tel.: (420) 384 72 11 87 Fax (420) 384 72 11 87 E-mail: z.cupr.kvsc@svscr.cz

4.8. Označování: Označení „Třeboňský kapr “se při prodeji živých ryb používá tak, že u velkododávek ryb v přepravních nádržích a na automobilech se uvádí na fakturách, dodacích listech a přepravních dokladech, popř. může být uvedeno na přepravní nádrži nebo na automobilu. Pokud se týká maloprodeje, tzn. prodeje ryb v prodejnách a na stáncích, prodejce je povinen označit prodejní místo viditelnou cedulí s nápisem „Třeboňský kapr“.

U zpracovaných ryb je označení „Třeboňský kapr “uvedeno výrazným způsobem na obalu výrobku.

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2) Úř. věst. L 185, 28.7.1993, s. 5.