Stanovisko Evropského výboru regionů Program Digitální Evropa (2021–2027)

(2019/C 86/14)

Zpravodaj: Markku MARKKULA (FI/ELS), člen městské rady Espoo Odkaz: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Digitální Evropa na období 2021–2027 COM(2018) 434 final pracovní dokument útvarů Komise, souhrn posouzení dopadů, průvodní dokument k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Digitální Evropa SWD(2018) 306 final pracovní dokument útvarů Komise, souhrn posouzení dopadů, průvodní dokument k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Digitální Evropa na období 2021–2027 SWD(2018) 305 final

I. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Čl. 2 písm. e)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR e) „centrem pro digitální inovace“ se rozumí právní subjekt určený nebo zvolený v otevřeném a soutěžním řízení, aby plnil úkoly v rámci programu, zejména poskytoval přístup k technologickým odborným poznatkům a experimentálním zařízením jako vybavení a softwarové nástroje pro umožnění digitální transformace průmyslu. e) „centrem pro digitální inovace“ se rozumí právní subjekt nebo konsorcium právních subjektů, určený nebo zvolený v otevřeném a soutěžním řízení, aby plnil úkoly v rámci programu, zejména poskytoval přístup k technologickým odborným poznatkům a experimentálním zařízením jako vybavení a softwarové nástroje pro umožnění digitální transformace průmyslu.

Odůvodnění

Při zřizování sítě center pro digitální inovace je důležité dostatečně pokrýt všechny regiony. Cílem je, aby se centrum pro digitální inovace nacházelo v každém regionu. Stanovení možnosti konsorcia, které bude řídit centrum pro digitální inovace, by posílilo základnu sítě, neboť by do ní začlenilo několik zúčastněných stran, jako jsou univerzity, výzkumná centra, inovační centra atd.

Postup hodnocení by měl zajistit, že síť zůstane regionálně i tematicky dobře vyvážená a zároveň bude schopna poskytovat vysoce kvalitní služby. Postup pro výběr kandidátských subjektů by měl být řízen z hlediska celé sítě, aby mohla být mezi jednotlivými centry pro digitální inovace vytvořena účinná součinnost. To je další dobrý důvod pro to, aby konsorciu právních subjektů byla poskytnuta příležitost řídit centrum pro digitální inovace.

Požadavek na právní subjekt ukládá zbytečná omezení, a proto je potřeba poskytnout větší pružnost praktickým opatřením. Aby se vyzdvihl význam jednoduchých struktur, koordinace by mohla být svěřena rovněž právnímu subjektu v konsorciu nebo síti právních subjektů.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 3 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Program má tento obecný cíl: podporovat digitální transformaci evropského hospodářství a společnosti a přinášet její výhody evropským občanům a podnikům. Program: Program má tento obecný cíl: podporovat digitální transformaci evropského hospodářství a společnosti na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni a přinášet její výhody evropským občanům a podnikům. Program: a) posílí kapacity Evropy v klíčových oblastech digitálních technologií prostřednictvím jejich rozsáhlého zavádění; a) posílí kapacity Evropy v klíčových oblastech digitálních technologií prostřednictvím jejich rozsáhlého zavádění; b) zvětší rozsah šíření a využívání digitálních technologií v oblastech veřejného zájmu a v soukromém sektoru. b) zvětší rozsah šíření a využívání digitálních technologií v oblastech veřejného zájmu a v soukromém sektoru; c) urychlí digitální transformaci posílením spolupráce na místní úrovni a evropských partnerství.

Odůvodnění

Program Digitální Evropa, který je založen na zásadě subsidiarity, musí zahrnovat víceúrovňovou správu. Výsledků programu lze dosáhnout účinným prováděním na úrovni měst a regionů v úzké spolupráci mezi univerzitami, dalšími vzdělávacími zařízeními, výzkumnými institucemi i místním průmyslem. Víceúrovňová správa je důležitá z hlediska překonání inovačních rozdílů v Evropě. Například vysoce výkonné výpočetní ekosystémy v celé EU mohou být rozšířeny s pomocí programu Digitální Evropa na všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 5 písm. d) (nové) a e) (nové)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Umělá inteligence Umělá inteligence Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 2. Umělá inteligence sleduje tyto operativní cíle: Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 2. Umělá inteligence sleduje tyto operativní cíle: d) zlepšení kvality a množství dat v zájmu podpory a urychlení digitální transformace, která vytváří ekonomiku digitálních platforem; e) rozšířit využití technologií, vytvořit inovativní obchodní modely, zvýšit informovanost uživatelů a zkrátit dobu potřebnou od inovace po uvedení na trh;

Odůvodnění

Přeměna na ekonomiku platforem je výsledkem digitalizace. Musíme vytvořit příhodné podmínky pro řešení této a dalších velkých společenských výzev. Je zapotřebí zohlednit měnící se úlohu měst, občanů a obchodní sféry.

V tomto vývoji je základem nezbytná kvalita a množství dat. Za prvé je nutné zajistit správné parametry pro měření kvality dat. Za druhé mohou být vytvořeny algoritmy pro posouzení kvality dat a pro určení vychýlených hodnot dat, která v rámci analýzy nebudou použita, a správných informací za účelem spolehlivějších výsledků algoritmů. Za třetí lze kvalitu dat zvýšit pomocí opatření určených ke zlepšení úplnosti, srovnatelnosti a včasnosti datových toků, které mají být použity v rámci digitálních služeb založených na umělé inteligenci na úrovni vnitrostátní a nižší než celostátní správy.

Tato opatření nejsou v programu Digitální Evropa výslovně uvedena, přestože text se zmiňuje o integritě a důvěrnosti dat a o obecné úloze softwarových knihoven a knihoven algoritmů.

Kvalitu a integritu dat je navíc třeba doplnit o opatření zaměřená na zachování integrity práv jednotlivců na jejich údaje a zajištění kvality v souvislosti se schopností udržet náležitou úroveň bezpečnosti dat a osobních údajů.

Pozměňovací návrh 4

Článek 7

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 4. Cíl Pokročilé digitální dovednosti podpoří rozvoj pokročilých digitálních dovedností v oblastech podporovaných tímto programem, čímž přispěje ke zvětšení talentového potenciálu Evropy a k větší profesionalitě, zvláště pokud jde o vysoce výkonnou výpočetní techniku, analýzu dat velkého objemu, kybernetickou bezpečnost, technologie distribuované účetní knihy, robotiku a umělou inteligenci. Finanční intervence sleduje tyto operativní cíle: Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 4. Cíl Pokročilé digitální dovednosti podpoří rozvoj pokročilých digitálních dovedností v oblastech podporovaných tímto programem , a to způsobem zohledňujícím rovnost žen a mužů , čímž přispěje ke zvětšení talentového potenciálu Evropy a k větší profesionalitě, zvláště pokud jde o vysoce výkonnou výpočetní techniku, analýzu dat velkého objemu, kybernetickou bezpečnost, technologie distribuované účetní knihy, robotiku a umělou inteligenci. Finanční intervence sleduje tyto operativní cíle: a) podporovat koncepci a realizaci dlouhodobé odborné přípravy a kurzů pro studenty, odborníky a pracovníky v oblasti informačních technologií; a) podporovat koncepci a realizaci dlouhodobé odborné přípravy a kurzů pro studenty, odborníky a pracovníky v oblasti informačních technologií; b) podporovat koncepci a realizaci krátkodobé odborné přípravy a kurzů pro podnikatele, vedoucí malých podniků a jejich pracovníky; b) podporovat koncepci a realizaci krátkodobé odborné přípravy a kurzů pro podnikatele, vedoucí malých podniků a jejich pracovníky; c) podporovat profesní přípravu na pracovišti a stáže pro studenty, mladé podnikatele a absolventy. c) podporovat profesní přípravu na pracovišti a stáže pro studenty, mladé podnikatele a absolventy.

Odůvodnění

Je důležité zajistit, aby budoucí systém vzdělávání v oblasti digitálních dovedností vzal v úvahu také hledisko rovnosti žen a mužů, a zajistil tak inkluzivní digitální společnost budoucnosti.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 8 odst. 1 písm. a), g) a j) (nové)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 5. Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita má tyto operativní cíle: Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 5. Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita má tyto operativní cíle: a) zajistit, aby veřejný sektor a oblasti veřejných zájmů, jako jsou zdravotnictví a péče, vzdělávání, soudnictví, doprava, energetika, životní prostředí, kulturní a kreativní odvětví, mohly zavést nejmodernější digitální technologie, zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci a kybernetickou bezpečnost, a měly k nim přístup; a) zajistit, aby veřejný sektor a oblasti veřejných zájmů, jako jsou zdravotnictví a péče, vzdělávání, soudnictví, městské plánování, doprava, energetika, přírodní zdroje, lesnictví, potraviny, životní prostředí, kulturní a kreativní odvětví, mohly zavést nejmodernější digitální technologie, zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci , bezpečnost informací a kybernetickou bezpečnost, a měly k nim přístup; g) zajistit trvalou kapacitu na úrovni Unie pro pozorování a analyzování rychle se vyvíjejících digitálních trendů a přizpůsobení se jim, jakož i pro sdílení a začleňování osvědčených postupů; g) zajistit trvalou kapacitu na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni pro pozorování a analyzování rychle se vyvíjejících digitálních trendů a přizpůsobení se jim, jakož i pro společné vytváření nových digitalizovaných řešení, sdílení osvědčených postupů a začleňování metody učení založené na srovnávání; j) začlenit činnosti týkající se zavádění programu Digitální Evropa do regionálních strategií pro inteligentní specializaci, do programu Horizont Evropa a do dalších důležitých evropských iniciativ a partnerství.

Odůvodnění

Městské plánování, lesnictví a potraviny je třeba začlenit do seznamu pod písmeno a), neboť jsou důležité pro rozvoj celé společnosti. Inteligentní a udržitelná digitální řešení v oblastech udržitelného řízení městského rozvoje, přírodních zdrojů, produkce potravin a lesnictví hrají strategickou roli v řešení různých environmentálních výzev souvisejících se změnou klimatu.

Jak uvádí VR v prioritách pro své současné funkční období 2015–2020, při provádění plně funkčního jednotného digitálního trhu je potřeba přístup zdola nahoru, podnikatelské myšlení a cílené investice.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 13 odst. 3 (nový)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Součinnost s jinými programy Unie Součinnost s jinými programy Unie 3. Program bude podporovat regionální a evropskou spolupráci a partnerství v zájmu rozšíření inovativních digitálních řešení a zajištění součinnosti s regionálními strategiemi.

Odůvodnění

VR zdůrazňuje, že posouzení dopadu mnohokrát odkazuje na politiky a programy EU, jako například na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond plus (ESF+), Nástroj pro propojení Evropy atd., které mají zásadní význam pro dosažení cílů programu Digitální Evropa. Součinné využívání nástrojů EU a místních či regionálních mechanismů a financování je v politice EU silně zdůrazněno. V rámci tohoto programu Digitální Evropa však nejsou zavedeny žádné jasné postupy a mechanismy, které by řešily, jak zajistit souhru mezi těmito nástroji na všech úrovních správy. Není v něm ani zmínka o ustanoveních týkajících se partnerství nebo víceúrovňové správy. Proto je třeba do tohoto článku zahrnout důležitou úlohu regionů. Komise EU ve své politice poukazuje na klíčovou úlohu regionálních strategií pro inteligentní specializaci jako přirozeného nástroje k posílení spolupráce na regionální úrovni a evropských partnerství. Tento krok musí program Digitální Evropa podpořit.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 16 odst. 1, 2, 3 a 4

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Centra pro digitální inovace Evropská centra pro digitální inovace 1. Během prvního roku provádění programu se zřídí výchozí síť center pro digitální inovace. 1. Během prvního roku provádění programu se zřídí výchozí síť evropských center pro digitální inovace. Centra v této síti plní významnou regionální úlohu za účelem zintenzivnění evropské spolupráce. 2. Pro účely zřízení sítě uvedené v odstavci 1 jmenuje každý členský stát kandidátské subjekty prostřednictvím otevřeného a soutěžního procesu na základě těchto kritérií: 2. Pro účely zřízení sítě uvedené v odstavci 1 jmenuje každý členský stát kandidátské subjekty prostřednictvím otevřeného a soutěžního procesu na základě těchto kritérií: a) vhodné kompetence související s funkcemi center pro digitální inovace; a) vhodné kompetence související s funkcemi center pro digitální inovace , včetně kapacit a kompetencí týkajících se výzkumu, vývoje, infrastruktury, ochrany údajů, bezpečnosti a inovací ; b) vhodná kapacita v oblasti řízení, pracovníků a infrastruktury; b) vhodná kapacita v oblasti řízení, pracovníků a infrastruktury; c) provozní a právní prostředky k uplatňování správních a smluvních pravidel a pravidel finančního řízení stanovených na úrovni Unie; c) provozní a právní prostředky k uplatňování správních a smluvních pravidel a pravidel finančního řízení stanovených na úrovni Unie; d) odpovídající finanční záruky, poskytnuté pokud možno orgánem veřejné moci, které odpovídají míře prostředků Unie, jež bude spravovat. d) odpovídající finanční záruky, poskytnuté pokud možno orgánem veřejné moci, které odpovídají míře prostředků Unie, jež bude spravovat; e) sladění s regionálními strategiemi. 3. Komise přijme rozhodnutí o výběru subjektů tvořících výchozí síť. Komise zvolí tyto subjekty z kandidátských subjektů jmenovaných členskými státy na základě kritérií uvedených v odstavci 2 a těchto doplňujících kritérií: 3. Komise přijme rozhodnutí o výběru subjektů tvořících výchozí síť. Komise zvolí tyto subjekty z kandidátských subjektů jmenovaných členskými státy na základě kritérií uvedených v odstavci 2 a těchto doplňujících kritérií: a) dostupný rozpočet na financování výchozí sítě; a) dostupný rozpočet na financování výchozí sítě; b) schopnost výchozí sítě zajistit pokrytí potřeb průmyslu a oblastí veřejného zájmu a ucelené a vyvážené zeměpisné pokrytí. b) schopnost výchozí sítě zajistit pokrytí potřeb průmyslu a oblastí veřejného zájmu a ucelené a vyvážené zeměpisné pokrytí v rámci celé EU a členských států . 4. Další centra pro digitální inovace se vyberou na základě otevřeného a soutěžního procesu tak, aby se zajistilo co nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě. Počet subjektů sítě je úměrný počtu obyvatel daných členských států a v každém členském státě musí být nejméně jedno centrum pro digitální inovace. K řešení zvláštních omezení, kterým čelí nejvzdálenější regiony EU, mohou být navrženy specifické subjekty, které jejich potřeby pokryjí. 4. Další centra pro digitální inovace se vyberou na základě otevřeného a soutěžního procesu tak, aby se zajistilo co nejširší zeměpisné pokrytí v regionech v celé Evropě. Počet subjektů sítě je úměrný počtu obyvatel daných členských států a v každém členském státě musí být nejméně jedno centrum pro digitální inovace. K řešení zvláštních omezení, kterým čelí řídce osídlené a nejvzdálenější regiony EU, mohou být navrženy specifické subjekty, které jejich potřeby pokryjí.

Odůvodnění

Pokud jde o urychlení digitální transformace, centra pro digitální inovace nejen vytvářejí, ale rovněž poskytují a pomáhají zavádět inovativní technologie ve veřejné správě a soukromých podnicích a podporují měnící se úlohu měst a regionů. Kromě toho, že centra pro digitální inovace poskytují přístup k těmto řešením, mohla by pomoci budovat odpovídající kapacity pro různé skupiny aktérů, aby tyto skupiny mohly zavádět inovativní technologická řešení v rámci svých digitálních platforem a podporovat návrhy na konkrétní infrastrukturu digitálních služeb využívající služby datové analýzy. Z těchto důvodů je třeba poukázat na výraznou evropskou povahu center pro digitální inovace, přičemž tato centra by se měla nazývat Evropská digitální centra.

Základními kritérii pro výběr nejlepších kandidátských subjektů jsou kapacity a kompetence v oblasti ověřovacích technologií a využití nejnovějších poznatků z oblasti výzkumu a vývoje.

Posouzení dopadu jednoznačně uvádí, že centra pro digitální inovace musí mít silný regionální rozměr (zejména v případě malých a středních podniků). To však není v legislativním návrhu zohledněno. Úspěch center pro digitální inovace by měl vycházet z účinné regionální spolupráce založené na regionálních strategiích, jako jsou strategie pro inteligentní specializaci.

Při zřizování sítě center pro digitální inovace je důležité dostatečně pokrýt všechny regiony; cílem je, aby se centrum pro digitální inovace nacházelo v každém regionu.

Postup hodnocení by měl zajistit, že síť zůstane regionálně i tematicky dobře vyvážená a zároveň bude schopna poskytovat vysoce kvalitní služby. Postup pro výběr kandidátských subjektů by měl být řízen z hlediska celé sítě, aby mohla být mezi jednotlivými centry pro digitální inovace vytvořena účinná součinnost.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 20 odst. 1 písm. d) a e) (nové)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Kritéria pro přidělení Kritéria pro udělení grantu Kritéria pro udělení grantu se definují v pracovních programech a ve výzvách k předkládání návrhů se zohledněním minimálně těchto prvků: Kritéria pro udělení grantu se definují v pracovních programech a ve výzvách k předkládání návrhů se zohledněním minimálně těchto prvků: a) připravenost opatření z hlediska vývoje projektu; a) připravenost opatření z hlediska vývoje projektu; b) racionalita navrhovaného prováděcího plánu; b) racionalita navrhovaného prováděcího plánu; c) případný stimulační účinek podpory Unie na veřejné a soukromé investice; c) případný stimulační účinek podpory Unie na veřejné a soukromé investice; d) nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatek tržního financování; d) součinné využívání různých nástrojů financování a nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatek tržního financování; e) případný hospodářský a sociální dopad, dopad z hlediska klimatu a životního prostředí a dostupnost; e) případné zařazení projektu do regionálních strategií; f) případný transevropský rozměr; f) případný hospodářský a sociální dopad, dopad z hlediska klimatu a životního prostředí a dostupnost; g) případná vyváženost zeměpisného zastoupení v celé Unii včetně nejvzdálenějších regionů; g) případný transevropský rozměr; h) případná existence dlouhodobého plánu udržitelnosti. h) případná vyváženost zeměpisného zastoupení v celé Unii včetně nejvzdálenějších regionů; i) případná existence dlouhodobého plánu udržitelnosti.

Odůvodnění

VR upozorňuje na to, že 70 % právních předpisů EU se provádí na místní a regionální úrovni, a zdůrazňuje součinnost mezi různými programy EU, finančními nástroji a regionálními strategiemi. Regionální strategie pro inteligentní specializaci se ukázaly být užitečnými a významnými nástroji pro hospodářskou transformaci a pro sdílení osvědčených postupů prostřednictvím evropských partnerství.

II. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

1. vítá legislativní návrh Evropské komise týkající se nového programu Digitální Evropa. Je to poprvé, co Komise navrhuje balíček, který začleňuje digitalizaci, výzkum a inovace do všech hlavních programů EU a do celoevropského společenského rozvoje. Klíčová úloha místních a regionálních orgánů při provádění programu Digitální Evropa by měla být zohledněna v rámci všech opatření k urychlení rozvoje jednotného digitálního trhu;

2. poukazuje na stěžejní úlohu jednotlivců, podniků a dovedností při maximalizaci výhod, které jednotný digitální trh přinese. V souvislosti s prováděním programu Digitální Evropa VR zdůrazňuje, že dokončení jednotného digitálního trhu EU také vyžaduje jasné a stabilní právní prostředí a příhodné podmínky, které budou stimulovat inovace, řešit roztříštěnost trhu a umožní všem aktérům využít nové dynamiky trhů;

3. zdůrazňuje klíčovou úlohu programu Digitální Evropa, který se stává spolehlivým investičním a rozvojovým programem pro využití příležitostí potřebných a vytvořených k dosažení plně funkčního jednotného digitálního trhu. Zásadní otázkou je, jak učinit program Digitální Evropa atraktivním natolik, aby města a regiony – se svým průmyslem, univerzitami a občany – urychlily celoevropskou digitální a hospodářskou transformaci prostřednictvím značného navýšení veřejných a soukromých investic do lidského a fyzického kapitálu;

4. upozorňuje na důležitost odstranění regulačních překážek, omezení byrokracie a modernizace právních předpisů EU, což jsou klíčové faktory pro zajištění vysoce konkurenceschopného evropského průmyslu, spolu s potřebou zlepšit připravenost soukromého a veřejného sektoru na provádění digitálních inovací;

5. vítá investice programu Digitální Evropa do pokročilé vysokokapacitní digitální infrastruktury, jako jsou sítě páté generace, které jsou nezbytné k zavedení digitálních služeb a technologií po celé Evropě. Rozhodující vliv při vytváření inovativních a konkurenceschopných digitálních služeb má širokopásmové připojení, a z toho důvodu VR požaduje rychlou standardizaci sítí páté generace, aby se zajistila interoperabilita telekomunikačních sítí;

6. zdůrazňuje ústřední úlohu měst a regionů při poskytování digitálních služeb občanům a při vytváření a řízení digitální infrastruktury, jako je vytváření dat. Digitální služby nabízejí příležitosti pro společenské inovace, podnikání a tvorbu pracovních míst a podniků;

7. žádá, aby program Digitální Evropa zohlednil a zajistil digitalizaci veřejné správy a služeb, a umožnil tak městům řešení společenských potřeb. To vyžaduje celounijní interoperabilitu a přístup k datům, technologiím a know-how;

8. klade důraz na význam kvality a množství dat, což je zásadní pro dosažení cílů programu Digitální Evropa. Předchozí stanoviska VR zdůrazňují úlohu měst a regionů, pokud jde o harmonizaci, shromažďování, kvalitu, dostupnost a používání dat a o zajištění bezpečné a interoperabilní digitální infrastruktury pro přeshraniční toky dat v digitální ekonomice;

9. klade důraz na význam umělé inteligence coby slibné technologie, kterou je třeba uplatnit v oblasti udržitelného růstu a společenských výzev. Umělou inteligenci je tedy třeba posílit, aby zajišťovala kvalitu dat a chránila osobní soukromí a zároveň umožňovala anonymní získávání dat a strojové učení a sloužila jako základ pro rozpoznávání vzorců;

10. uznává, že knihovny umělé inteligence s daty jsou hlavním přínosem pro navrhování inteligentních veřejných služeb. Málo kvalitní data však mohou ovlivnit očekávaný dopad a účinnost služeb, a snížit tak potenciální přínos umělé inteligence. Vysoce kvalitní data jsou nezbytná, aby orgány veřejné správy mohly navrhovat, provádět a monitorovat dopad politik, které přijmou, na základě empirických důkazů a prostřednictvím využívání kapacit pro analýzu dat. To by posílilo transparentnost a odpovědnost veřejných opatření a pomohlo zlepšit účinnost politik. Data budou mít ohromný vliv na vytváření kultury znalostí, v níž se fakta stávají základem pro inteligentnější správu a proces tvorby politik, které jsou zaměřené na občany;

11. žádá o náležité začlenění několika probíhajících opatření týkajících se ekonomiky založené na datech a společnosti řízené daty do programu Digitální Evropa. Tato opatření byla projednávána v rámci jednotného digitálního trhu v různých balíčcích opatření v oblasti dat: sdělení „Budování evropské ekonomiky založené na datech“ (COM(2017/9), rámec pro volný pohyb neosobních údajů v Evropské unii (2017/0228) a letos také třetí balíček opatření v oblasti dat. Tento třetí balíček zahrnuje sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“, který se zabývá problémem přístupu k datům soukromého sektoru pro účely veřejného zájmu (se seznamem hlavních zásad pro sdílení dat v oblasti obchodu mezi podniky a veřejnou správou) a obsahuje pokyny pro sdílení dat soukromého sektoru. Současně Komise přijala návrh na přepracované znění směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru;

12. zdůrazňuje výsledky dialogu Komise se zúčastněnými stranami o sdělení „Budování evropské ekonomiky založené na datech“, zejména pak nalezení silné podpory pro neregulační opatření k maximalizaci a zprostředkování přístupu k datům v kontextu vztahů mezi podniky a opětovného použití těchto dat. Příkladem digitální transformace zdravotnictví může být to, že veřejná konzultace prověřila potřebu politických opatření na podporu digitálních inovací ke zlepšení kvality zdravotní péče v celé Evropě (potřeba, jíž Výbor věnuje zvláštní pozornost);

13. vyzývá k využívání společných podniků, znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu a dalších iniciativ EU i evropských partnerství mezi regiony, a to jako mechanismů k provádění programu Digitální Evropa. Inteligentní a udržitelná digitální řešení hrají klíčovou úlohu při dosahování cílů na místní a regionální úrovni v oblasti udržitelného rozvoje a při řešení zásadních společenských problémů, jako je změna klimatu. Řešení vyžadují kvalitní vysoce výkonnou výpočetní techniku, řešení založená na umělé inteligenci a kybernetickou bezpečnost. Města a regiony je třeba podpořit, aby se staly průkopníky účasti v programu Digitální Evropa, zejména jakožto zkušební prostor pro nové aplikace. Digitalizace má rostoucí význam například v oblasti městského plánování, zejména v podobě regionálního informačního modelování;

14. konstatuje, že plný přínos investic do digitálních technologií a platforem je třeba rozšířit na evropskou úroveň. Nezbytným předpokladem jsou investice do nadaných odborníků, ačkoli samy o sobě nejsou dostatečné. Občané musí být školeni a vybaveni náležitými digitálními dovednostmi. Jsou nutná zvláštní opatření na rekvalifikaci odborníků, aby bylo možné využít jejich specifické kompetence pro nové digitalizované úkony. V evropských vzdělávacích systémech je zajištění pokročilých digitálních dovedností žáků nezbytnou investicí, má-li být zachována kvalita budoucí evropské pracovní síly. Je zřejmé, že vzdělávání v oblasti STEAM (přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění, matematika) nabývá na významu. Program Digitální Evropa je třeba provádět v součinnosti s akčním plánem digitálního vzdělávání;

15. zdůrazňuje, že je důležité, aby přeměna na ekonomiku digitálních platforem zajistila poskytování veřejných a soukromých služeb, které bude orientované na uživatele, digitální a interoperabilní již od fáze návrhu a bude v souladu se zásadou „pouze jednou“, pokud jde o vnitrostátní, regionální a místní správní orgány;

16. uznává, že digitální platformy určené pro správní účely nejsou v právním textu programu Digitální Evropa výslovně uvedeny. Koncept těchto platforem však souvisí s cílem 5 programu, který se týká interoperability a provádění digitálních technologií veřejnou správou a soukromým sektorem. Podrobněji se o této věci píše rovněž v příloze 2 v souvislosti s činnostmi spojenými s interoperabilitou služeb veřejné správy, prováděním zásady „pouze jednou“ a infrastrukturou digitálních služeb;

17. požaduje vybudování digitálních platforem pomocí vytváření obecných opětovně použitelných řešení v oblasti digitálního ověřování, důvěry a bezpečných služeb. Tato řešení jsou spojena s pokročilými opětovně použitelnými řešeními, která využívají metody založené na datech a na umělé inteligenci. To pomůže zajistit, aby byly veřejné služby mezi sebou propojené ve všech oblastech politiky a na všech úrovních veřejné správy. Také díky tomu budou služby veřejné správy inteligentnější, přizpůsobené specifickým potřebám uživatelů a dostupné na webových a mobilních platformách;

18. doporučuje, aby se přeshraniční používání digitálních technologií zkombinovalo s odstraněním právních a dalších překážek pro tuto spolupráci, a odkazuje v této věci na článek 8 „Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita“;

19. zdůrazňuje význam zřízení sítě center pro digitální inovace s odpovídajícím pokrytím pro všechny regiony. Ačkoli posouzení dopadu jednoznačně uvádí, že centra pro digitální inovace musí mít silný regionální rozměr (zejména v případě malých a středních podniků), v legislativním návrhu to není zohledněno. Výběr center pro digitální inovace by měl být otevřený a spolehlivý proces, který zahrnuje nejen jedno centrum pro digitální inovace, ale celou síť těchto center v každém členském státě, je-li relevantní. Centra pro digitální inovace je třeba vybírat na vnitrostátní úrovni a rovněž regionálně a tematicky vyváženým způsobem. Síť center pro digitální inovace by měla mít úzké vazby na ostatní sítě, jako jsou například síť EIT Digital a síť Enterprise Europe Network;

20. zdůrazňuje význam umělé inteligence a vazby na smíšenou realitu, virtuální realitu, rozšířenou realitu, 3D technologie a robotiku, které budou vytvářet nový základ pro celosvětový obchod, ekonomiku platforem a výukové platformy. To pomůže zajistit rovný přístup k různému vzdělávacímu a kulturnímu obsahu a vytvářet inovativní platformy pro předávání znalostí pro rekvalifikaci pracovníků. Navíc tím bude podpořen udržitelný rozvoj, neboť se výrazně zmenší potřeba fyzicky existujících produktů a cestování a sníží se emise uhlíku;

21. zdůrazňuje význam a úlohu bezpečnosti v digitální oblasti a upozorňuje na úlohu měst a regionů při boji s kyberkriminalitou a ochraně bezpečnosti dat;

22. vítá ustanovení o třetích zemích přidružených k tomuto programu, zejména pokud jde o začleňování digitalizace do činností zaměřených na plnění cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů. To znamená, že se klade důraz na přidanou hodnotu prostřednictvím postoje založeného na spolupráci a otevřenosti v oblasti inovací a zavádění. Tím, že se revoluce v oblasti IKT zaměřuje na udržitelný růst, její specifická povaha umožňuje, aby EU hrála silnou celosvětovou úlohu v oblasti technologického know-how za účelem prosperity;

23. uznává, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.