CS Úřední věstník Evropské unie C 305/20

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2017/C 305/13)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„PANE DI MATERA“

č. EU: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Consorzio di Tutela del Pane di Matera IGP (Sdružení na ochranu CHZO „Pane di Matera“) Via De Amicis n. 54 75100 Matera ITALIA

Sdružení na ochranu CHZO „Pane di Matera“ je oprávněno k podání žádosti o změnu ve smyslu čl. 13 odst. 1 vyhlášky ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví č. 12511 ze dne 14. října 2013.

2. Členský stát nebo třetí země

Itálie

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

— ☐ Název produktu — ☒ Popis produktu — ☐ Zeměpisná oblast — ☐ Důkaz původu — ☒ Metoda produkce — ☐ Souvislost — ☐ Označování — ☒ Jiná [balení, kontrolní subjekt, zeměpisná oblast]

4. Druh změny (změn)

— ☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012. — ☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5. Změna (změny)

Popis produktu

— Věta v článku 2 platné specifikace: „Tento systém předpokládá používání výhradně krupice z tvrdé pšenice (Triticum durum), jejíž jakostní vlastnosti musí být v souladu s těmito parametry: Lepek (v %) Hodnota ≥ 11 Index žlutosti Hodnota ≥ 21 Vlhkost (v %) Hodnota ≤ 15,50 Popel (% v sušině) Hodnota ≤ 2 % v sušině“ se nahrazuje touto větou v článku 2 změněné specifikace: „Tento systém předpokládá používání výhradně rozemleté krupice a/nebo hrubozrnné krupice z tvrdé pšenice (Triticum durum), jejíž jakostní vlastnosti musí být v souladu s těmito parametry: Bílkoviny v % dusík × 5,70 (*2) Hodnota ≥ 11 Index žlutosti (*1) Hodnota ≥ 20 Vlhkost (v %) (*2) Hodnota ≤ 14,50 Popel (% v sušině) (*2) Hodnota ≤ 1,35 v sušině Dochází k upřesnění, že k produkci chleba „Pane di Matera“ lze použít rozemletou krupici a/nebo hrubozrnnou krupici z tvrdé pšenice. Tímto upřesněním se zlepšuje popis suroviny pro produkci chleba „Pane di Matera“. Používání krupice k produkci chleba je v pekárenství rozšířenou praxí, a to zejména v jižních regionech Itálie a rovněž v samotné provincii Matera. Proto se má v návaznosti na žádost producentů za to, že nic nebrání tomu, aby se pro produkci chleba „Pane di Matera“ CHZO používala hrubozrnná krupice z tvrdé pšenice. Kromě toho jsou lépe definovány a aktualizovány chemické parametry krupice a hrubozrnné krupice. Konkrétně: — Lepek je nahrazen hodnotou v bílkovinách, jež zůstává na 11 %, a uvádí se metoda stanovení. — Index žlutosti se snižuje z ≥ 21 na ≥ 20 a upřesňuje se technika stanovení. — Vlhkost se snižuje z ≤ 15,5 % na ≤ 14,5 %, díky čemuž se získají kvalitnější a zachovalejší zrna. — Hodnoty popela se snižují z ≤ 2 % na ≤ 1,35 % a uvádí se metoda stanovení. Nové stanovení chemických parametrů krupice a hrubozrnné krupice navrhované v rámci změny umožňuje přizpůsobit specifikaci produktu vlastnostem surovin používaných pro produkci chleba „Pane di Matera“ CHZO.

— Tyto tabulky: „Složení 100 g produktu „Pane di Matera“ Rozmezí hodnot Bílkoviny (2) 8,2 –8,3 Sacharidy, 51,3 –53,4 z nichž vláknina (celkem) 2,9 –3,7 Tuky 1,0 –1,2 Popel (% v sušině) 2,24 –2,51

Senzorické vlastnosti produktu „Pane di Matera“. Senzorická kritéria Rozmezí hodnot Křupavost kůrky 4,8 –5,7 Kyselá vůně 1,3 –1,6 Vůně spáleniny 3,2 –4,3 Kyselá chuť 1,3 –2,0 “ se mění takto: „Složení 100 g produktu „Pane di Matera“ Bílkoviny (v %) dusík × 5,70 Hodnota ≥ 8,1 Sacharidy (v %), Hodnota ≥ 51,3 z nichž vláknina (v %) Hodnota ≥ 2,9 Tuky (v %) Hodnota ≥ 1,0 Popel (% v sušině) Hodnota ≥ 2,24 “ Změna tabulky týkající se složení produktu „Pane di Matera“ je nezbytná v důsledku postupně se měnících vlastností surovin dostupných na trhu, jichž si pekaři všimli. Aniž je dotčeno povinné použití alespoň 20 % krupice a mleté hrubozrnné krupice z místních ekotypů a odrůd, ponechává se producentům možnost vykazovat vyšší hodnoty bílkovin, sacharidů, tuků a popela, aby mohli využívat i nové odrůdy tvrdé pšenice, jež byly uvedeny na trh, a u zbývajících 80 % jim umožnit, aby si k produkci chleba „Pane di Matera“ vybrali krupici nebo hrubozrnnou krupici. „Senzorický profil produktu „Pane di Matera“ CHZO Senzorická kritéria Spodní hodnota Horní hodnota Kyselá vůně 1,0 2,0 Vůně spáleniny 3,0 4,5 Kyselá chuť 1,0 2,5 Křupavost kůrky 4,5 6,0 Při stanovení senzorických vlastností produktu s CHZO „Pane di Matera“ se vychází z těchto právních předpisů: ISO 13299:2016; ISO 8589:2007; ISO 5492:2008; ISO/IEC 17025:2005.“ Rozmezí hodnot stanovená pro senzorická kritéria produktu „Pane di Matera“ byla rozšířena na základě praktické zkušenosti pekařů. V zájmu větší přesnosti se považovalo za vhodné ve specifikaci uvést úřední metody stanovení senzorického profilu produktu „Pane di Matera“.

— Byla zrušena tato tabulka: „Specifický objem bochníků a rychlost tvrdnutí střídky vzorků produktu „Pane di Matera“ tuhne po sedm dní uchovávání. Vzorky chleba Specifický objem (dm3/kg) Trvání konzistence ve dnech (3) A 4,44 b 1,70 B 3,80 ab 1,57 C 3,70 a 3,08 D 3,64 a 3,77 Odstranění tabulky, jež mj. umožňuje zmírnit zátěž, jíž jsou v souvislosti s analýzami producenti vystaveni, a snížit následné ekonomické náklady, je nezbytné s ohledem na navrhované změny a zejména na zvýšení hmotnosti bochníků. Výsledky v tabulce, jež nezohledňují nastalé změny, jsou nepřesné. Proto se mělo za to, že je vhodné tabulku odstranit, avšak producentovi ponechat možnost stanovit dobu trvanlivosti produktu „Pane di Matera“ podle jeho hmotnosti při dodržení lhůt uvedených v článku 6 specifikace. Došlo ke změně popisu produktu „Pane di Matera“ při uvedení ke spotřebě. Níže uvedený odstavec článku 7 specifikace a příslušný bod 3.2 jednotného dokumentu: „Produkt „Pane di Matera“ musí mít při uvedení ke spotřebě tyto vlastnosti: — podlouhlý tvar nebo tvar hřbetu, — hmotnost od 1 do 2 kg, — tloušťka kůrky nejméně 3 mm, — střídka slámově žluté barvy s charakteristickými vzduchovými bublinami, vlhkost nejvýše 33 %.“ se mění takto: „Produkt „Pane di Matera“ musí mít při uvedení ke spotřebě tyto vlastnosti: — podlouhlý tvar nebo tvar hřbetu, — hmotnost od 500 g do 10 kg, — tloušťka kůrky nejméně 3 mm, — střídka slámově žluté barvy s charakteristickými vzduchovými bublinami, — označení na horní části bochníku před pečením razítkem, na němž jsou ztvárněna velká tiskací písmena „MT“.“ Parametry vlhkosti jsou stanoveny v platných právních předpisech. Konkrétně bylo rozšířeno rozmezí hmotnosti bochníků z 1 až 2 kg na 500 g až 10 kg, aby byly uspokojeny nové požadavky spotřebitelů a stravovacích zařízení. Cílem této změny je uspokojit na jedné straně požadavek malých domácností, jež chtějí malé bochníky, aby se zamezilo plýtvání, a na druhé straně požadavek stravovacích zařízení, která požadují větší bochníky, jež mají delší trvanlivost a lépe se krájí. Míra vlhkosti nejvýše 33 % byla odstraněna s odkazem na platné právní předpisy (článek 16 zákona č. 580 ze dne 4. července 1967). Dále se v zájmu snazší rozpoznatelnosti produktu mezi jeho vlastnosti vkládá značka na bochníku v podobě zkratky „MT“. Zkratka „MT“ se před pečením razítkem vtlačuje do horní části bochníku.

Metoda produkce

Příprava mateřského kvásku

— Aby se pro kynutí těsta mohly používat jiné nádoby, jež lépe odpovídají hygienickým předpisům, nahrazuje se výraz „vysoký a úzký jutový válec“ výrazem „odměrná nádoba na potraviny“.

— Množství vody použité ve směsi se zvyšuje ze 40 na 50 % hmotnosti těsta v důsledku snížení vlhkosti v rozemleté krupici a/nebo hrubozrnné krupici.

— Níže uvedený odstavec byl odstraněn a nahrazen pro producenty jasnějším a pochopitelnějším zněním: „Mateřský kvásek lze použít nejvýše třikrát. Opětovné použití spočívá v odebrání části vykynutého původního těsta, jež se přidá do jiného těsta z krupice a vody, které je třeba nechat vykynout na další pečení. Podíl kvásku v těstě činí 7–8 %, u krupice to je 45–47 %. Jeho trojnásobné použití umožňuje zvýšit objem nakynutého těsta přidáním vody a mleté krupice z tvrdé pšenice v podílu 15–25 % množství použité mouky z tvrdé pšenice. Na konci kynutí se poměrná část těsta (od 1,2 do 1,8 % v závislosti na teplotě prostředí) uchovává při teplotě 3–5 °C pro další produkci.“ se nahrazuje tímto: „Množství mateřského kvásku, jenž se pro upečení chleba použije, se získá přidáním vody a krupice k části původního mateřského kvásku. Tento úkon lze opakovat nejvýše třikrát, předtím než se kvásek vmísí do těsta. Poměrná část mateřského kvásku se pro pečení v následujícím dni uchovává v chladničce při teplotě nad nulou.“

Postup produkce – složky

— V souladu s novými údaji v oblasti výživy se snižuje minimální množství soli používané při produkci z 2,5 na 2 kg.

— Považovalo se za vhodné vypustit údaj o používání bavlněného nebo vlněného plátna na zakrytí těsta. Tato změna je nezbytná, aby producenti mohli používat plátno i z jiných materiálů, které jsou víceúčelovější a vhodnější z hlediska hygieny a zdraví. Věta: „Po uhnětení je třeba směs nechat v nádobě 25–35 minut vykynout a pečivě ji zakrýt bavlněným nebo vlněným plátnem.“ se mění takto: „Po uhnětení je třeba směs nechat v nádobě 25–35 minut vykynout.“

— Rozšiřuje se rozpětí hmotnosti bochníků, aby byly uspokojeny požadavky jak rodin, které upřednostňují menší bochníky, tak stravovacích zařízení, jež dávají přednost velkým bochníkům. Věty: „Následně se těsto váží a tvaruje do bochníků o hmotnosti 1,2 kg a 2,4 kg, ze kterých vznikne výsledný produkt o hmotnosti 1 kg, respektive 2 kg. Výsledná váha může mít až 10 % odchylku od normy.“ se mění takto: „Následně se těsto váží a tvaruje do bochníků o hmotnosti 0,6 až 12 kg, ze kterých vznikne výsledný produkt o hmotnosti 0,5 až 10 kg. Výsledná hmotnost může mít až 10 % odchylku od normy.“

— Považovalo se za vhodné přeformulovat níže uvedenou větu, aby se při produkci mohly používat další nástroje a materiály (nádoby a plátno), jejichž používání producenti upřednostňují před dřevěnými deskami jak ze zdravotně–hygienických důvodů, tak z důvodů technických. Připouštějí se nádoby ze dřeva nebo z nerezavějící oceli a plátno z jakéhokoli materiálu vhodného pro potravinářské využití. Věta: „Ručně tvarované bochníky potom odpočívají 25–35 minut na dřevěných stolech a přikryjí se bavlněnou látkou.“ se mění takto: „Ručně tvarované bochníky potom odpočívají 25–35 minut ve vhodných nádobách ze dřeva nebo nerezavějící oceli. Nádoby na vykynutí a bochníky se musí zakrýt plátnem.“

— Aby byl produkt snáze rozpoznatelný, vkládá se do specifikace produktu v podobě níže uvedené věty fáze označování bochníků zkratkou „MT“. „Bochníky se následně ručně tvarují do charakteristického tvaru produktu „Pane di Matera“, označují se vtlačením razítka s velkými tiskacími písmeny „MT“ do horní části bochníku a poté se vkládají do pecí vytápěných dřevem nebo do pecí s nepřímým ohřevem.“

— Vypouští se věta: „Po posledním 30 minutovém kynutí se bochníky vloží do pece na dřevo nebo plyn“, neboť není dostatečně jasná. Věta totiž odkazuje na fázi, jež předchází označování. Po vytvoření bochníku nenásledují další fáze kynutí. Po označení se produkt peče.

— Aby se pro pečení chleba mohlo používat více typů pecí, nahradily se odkazy na „pece na plyn“ odkazy na „pece s nepřímým ohřevem“. Producenti tak mohou používat jak pece na plyn, tak i jiné typy pecí. Vedle toho byla znovu posouzena doba pečení, přičemž se zohledňovaly různé velikosti bochníků chleba. Znění: „Po hodině a půl pečení se na 10–30 minut otevřou dvířka pece na dřevo, aby se vypustila pára. Pak se opět zavřou a chléb se nechá další půl hodinu péct. Naopak u pecí na plyn se po hodině otevřou bezpečnostní ventily, aby se vypustila pára. Pec s otevřenými ventily se na další půl hodinu opět zavře.“ se mění takto: „Doba pečení se liší podle velikosti bochníku a typu pece, a to od nejméně 1 hodiny u bochníků o hmotnosti 500 g po nejvýše 4 hodiny 30 minut v případě bochníků o hmotnosti 10 kg. Bez ohledu na typ bochníku se během posledních 15–30 minut pečení musí otevřít kouřovody nebo dvířka pece, aby se vypustila pára, jež se při pečení tvoří.“

— Byly odstraněny údaje o průměru pórů střídky činící „od 2–3 mm až po 60 mm“. Tyto údaje jsou zcela nepodstatné vzhledem ke značné variabilitě rozměrů vzduchových bublin, které se během kynutí tvoří. Tudíž věta: „Takto získaný produkt se díky použitým složkám a specifičnosti zpracování vyznačuje žlutou barvou, typickou a velmi nepravidelnou pórovitostí (s póry v chlebu o nejednotném průměru od 2–3 mm do 60 mm) a naprosto charakteristickou chutí a vůní.“ se mění takto: „Takto získaný produkt se díky použitým složkám a specifičnosti zpracování vyznačuje žlutou barvou, typickou a velmi nepravidelnou pórovitostí (s póry v chlebu o nejednotném průměru) a naprosto charakteristickou chutí a vůní.“

— Doba uchovávání chleba byla upravena podle hmotnosti nově zavedených bochníků. Konkrétně věta: „Doba trvanlivosti takto získaného produktu může být až 7 dní u chleba v bochnících o hmotnosti 1 kg a až 9 dnů u chleba v bochnících o hmotnosti 2 kg.“ se mění takto: „Doba trvanlivosti takto získaného produktu může být až 7 dní u chleba v bochnících o hmotnosti 1 kg a až 14 dnů u chleba v bochnících o hmotnosti 10 kg.“ U bochníků průměrné velikosti stanoví dobu trvanlivosti pekař při dodržení výše uvedených lhůt.

Balení

— Aby bylo možné používat různé obalové materiály, odkaz na „balení bochníků do mikroporézní umělohmotné folie, která je zčásti barevná a zčásti průhledná, nebo do vícevrstvého papíru s průhledy, aby byl umožněn pohled na produkt“. se mění takto: „Produkt se balí do potravinářské jemně děrované plastové fólie nebo do potravinářských papírových sáčků.“ Byly odstraněny podrobnosti o vlastnostech jemně děrované plastové fólie, aby měli producenti více možností, pokud jde o obchodní úpravu baleného produktu.

Kontrolní subjekt

Aktualizace informací o kontrolním subjektu.

Označování

— Do souladu s předpisy byl uveden výraz „pane cotto in forno a legna“ (chléb pečený v peci na dřevo), který je již ve specifikaci produktu uveden, a byla vložena tato věta: „Výraz „pane cotto in forno a legna“ může být uveden v blízkosti loga produktu a musí být zřetelně odlišitelný od chráněného zeměpisného označení „Pane di Matera““.

— Stanoví se, že v případě produktu určeného na mezinárodní trhy lze použít údaj „chráněné zeměpisné označení“ v jazyce cílové země. Vkládá se tato věta: „V případě produktu určeného na mezinárodní trhy lze použít údaj „chráněné zeměpisné označení“ v jazyce cílové země“.

Zeměpisná oblast

— Článek 3 specifikace produktu byl uveden do souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012 tak, že se druhý odstavec obsahující odkazy na balení a označování přemístil do článku 6 specifikace produktu. Ve srovnání se stávajícím zněním specifikace nebyla zeměpisná oblast produkce chleba „Pane di Matera“ změněna.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PANE DI MATERA“

č. EU: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Název

„Pane di Matera“

2. Členský stát nebo třetí země

Itálie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

K produkci chleba „Pane di Matera“ se používá výhradně rozemletá krupice a/nebo hrubozrnná krupice z tvrdé pšenice, jejíž množství musí odpovídat těmto parametrům:

Bílkoviny v % dusík × 5,70 (*4) Hodnota ≥ 11 Index žlutosti (*3) Hodnota ≥ 20 Vlhkost (v %) (*4) Hodnota ≤ 14,50 Popel (% v sušině) (*4) Hodnota ≤ 1,35 % v sušině

Produkt „Pane di Matera“ se vyznačuje žlutou barvou, typickou a velmi nepravidelnou pórovitostí (s póry v chlebu o nejednotném průměru) a naprosto charakteristickou chutí a vůní.

Chléb „Pane di Matera“ musí mít při uvedení ke spotřebě tyto vlastnosti:

— podlouhlý tvar nebo tvar hřbetu,

— hmotnost od 500 g do 10 kg,

— tloušťka kůrky nejméně 3 mm,

— střídka slámově žluté barvy s charakteristickými vzduchovými bublinami,

— označení na horní části bochníku před pečením razítkem, na němž jsou ztvárněna velká tiskací písmena „MT“.

Parametry vlhkosti jsou stanoveny v platných právních předpisech.

Složení 100 g produktu „Pane di Matera“

Bílkoviny (v %) dusík x 5,70 Hodnota ≥ 8,1 Sacharidy (v %), Hodnota ≥ 51,3 z nichž vláknina (v %) Hodnota ≥ 2,9 Tuky (v %) Hodnota ≥ 1,0 Popel (% v sušině) Hodnota ≥ 2,24





Senzorický profil produktu „Pane di Matera“

Senzorická kritéria Spodní hodnota Horní hodnota Kyselá vůně 1,0 2,0 Vůně spáleniny 3,0 4,5 Kyselá chuť 1,0 2,5 Křupavost kůrky 4,5 6,0

Při stanovení senzorických vlastností produktu s CHZO „Pane di Matera“ se vychází z těchto právních předpisů: ISO 13299:2016; ISO 8589:2007; ISO 5492:2008; ISO/IEC 17025:2005.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Nejméně 20 % rozemleté krupice a/nebo hrubozrnné krupice, jež se k produkci chleba „Pane di Matera“ používá, musí pocházet z místních ekotypů a tradičních odrůd (Cappelli, Duro Lucano, Capeiti, Appulo), které se na území provincie Matera pěstují.

Použití krupice z geneticky upravených rostlin není přípustné.

Při výrobě chleba se používají tyto přísady:

rozemletá krupice a/nebo hrubozrnná krupice z tvrdé pšenice 100 kg mateřský kvásek 20–30 kg sůl 2–3 kg voda 75–85 l lisované kvasnice (Saccaromices cerevisiae) 0,5 –1 kg

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce chleba „Pane di Matera“ probíhají v provincii Matera.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Produkt se balí do potravinářské jemně děrované plastové fólie nebo do potravinářských papírových sáčků.

Aby bylo možné zachovat typické vlastnosti produktu „Pane di Matera“, je zásadní balení, jež musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

Uvedená skutečnost vyplývá z potřeby zajistit, aby mezi fází přípravy a balení uplynula pouze krátká doba, jak tomu bylo vždy, čímž se zaručí zachování všech typických vlastností chleba, a také z nutnosti zajistit bezprostřední a přímou kontrolu způsobu balení, který v žádném případě nesmí být v rozporu s přípravou produktu a zhoršovat jeho specifické vlastnosti a kvalitu. V případě, že by se chléb okamžitě nezabalil, by nebylo možné zaručit trvanlivost po dobu nejméně jednoho týdne, jíž se tento produkt vyznačuje.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na štítcích, kterými je třeba balení opatřit, musí být uvedeny výrazy „Indicazione Geografica Protetta“ (chráněné zeměpisné označení) a „Pane di Matera“. Měl by na něm být i symbol Unie a logo produktu, který musí být použit pouze ve spojení s CHZO. Znázornění loga produktu je uvedeno níže.

Jestliže byl produkt upečen v peci na dřevo, lze k chráněnému zeměpisnému označení „Pane di Matera“ doplnit výraz „pane cotto in forno a legna“.

Výraz „pane cotto in forno a legna“ může být uveden v blízkosti loga produktu a musí být zřetelně odlišitelný od chráněného zeměpisného označení „Pane di Matera“.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce chleba „Pane di Matera“ zahrnuje celé území provincie Matera.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Pověst, jíž se produkt s CHZO „Pane di Matera“ těší, souvisí s kombinací faktorů prostředí a způsobu produkce, jež jsou v oblasti produkce přítomny.

Díky práci a tvořivosti člověka, který při zachování dlouholeté tradice dokázal sloučit faktory prostředí s životními a kulturními potřebami, je „Pane di Matera“ typickým produktem vymezené zeměpisné oblasti a je autentickým vyjádřením venkovské kultury oblasti Matera, jakož i hlavním hospodářským zdrojem.

Oblast, v níž se chléb „Pane di Matera“ produkuje, výrazně ovlivňuje jeho vlastnosti a zvláštnosti, protože má vliv na kvalitativní složení přírodních kvásků, které se k pečení chleba používají, na možnost pečení chleba z hrubozrnné pšeničné mouky získané z obilí pěstovaného v místě „Collina materana“ díky půdním (hlinitá půda) a klimatickým (průměrný roční úhrn srážek 350 mm a průměrné teploty v rozmezí 5,7 až 24,1 °C) podmínkám a na silice ze dřeva používaného v tradičních pecích na dřevo, které vydávají vůni a chuť, jimiž se produkt vyznačuje.

Kromě toho, že chléb „Pane di Matera“ představuje symbol venkovské tradice oblasti Matera, jej spotřebitelé znají a oceňují pro jeho dlouhou trvanlivost.

Doklady prokazující původ a specifičnost chleba „Pane di Matera“ vycházejí z historických zmínek, které dosvědčují dlouhou tradici sahající do období Neapolského království a dále do minulosti. Již v roce 1857 byly v oblasti Matera čtyři „maestri di centimoli“, tj. čtyři mlýny. V každé domácnosti a v každém domě byl kamenný hmoždíř, který sloužil k domácímu mletí obilí. První průmyslový mlýn se objevil v roce 1884, pracovalo v něm přibližně 50 dělníků a byla v něm siréna, která oznamovala začátek a konec pracovního dne. V oněch dávných dobách musela být v každé rodině soukromá pec, která sloužila jedné rodině nebo více rodinám. Později vznikly veřejné pece, do kterých každá rodina nosila vlastní, doma „připravený“ chléb, aby si ho upekla. Každá pec byla vytesána do kamene a hermeticky uzavřena. Uvnitř hořelo dřevo, převážně ze středomořských lesních porostů, které mělo a má typickou vůni. Ženy se poté, co předaly svůj chléb pekaři, který ho vložil do pece a hermeticky uzavřel její dvířka, vracely domů. Po přibližně třech hodinách se poklop pece odstranil a vytahovaly se ven vysoké a kulaté bochníky zlatavé barvy s nezaměnitelnou vůní, které ženy rozeznávaly podle své značky s iniciálami hlavy rodiny, které se do chleba vtiskly před vložením do pece. V roce 1857 Pietro Antonio Ridola zaznamenal jedenáct pecí. V letech 1959–65 jich bylo přibližně patnáct. Obyvatelé Matery nezanevřeli na kult chleba ani poté, kdy se od let 1969–1970 výrazně zlepšily životní podmínky a základem stravy se staly další potraviny, díky čemuž přetrvává tradice, kultura i kvalita.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Tento správní orgán zahájil vnitrostátní postup námitky tím, že zveřejnil návrh změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Pane di Matera“ v Úředním věstníku Italské republiky č. 235 ze dne 9. října 2015.

Úplné znění specifikace je k dispozici na internetové adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it), kliknout na „Prodotti DOP et IGP“ (Produkty s CHOP a CHZO – na obrazovce nahoře vpravo), dále pak na „Prodotti DOP, IGP et STG“ (Produkty s CHZO, CHOP, ZTS – na levé straně obrazovky) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(*1) Index žlutosti musí být stanoven na část mouky, jež zůstane v sítu s oky o velikosti 0,180 mm.

(*2) Hodnoty stanovené na 100 částí sušiny.“

(2) Obsah bílkovin je označován jako „dusíkaté látky celkem“, jejich hodnoty se dosáhne vynásobením obsahu dusíku zpracovatelským koeficientem 5,7.

(3) Konzistence střídky byla posuzována podle její tvrdosti a měřena jako síla (N) nezbytná ke stlačení střední části 25 mm tlustého krajíce o 25 %.“

(*3) Index žlutosti musí být stanoven na část mouky, jež zůstane v sítu s oky o velikosti 0,180 mm.

(*4) Hodnoty stanovené na 100 dílů sušiny.