Kromě rozsáhlých konzultací s členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami, které proběhly v roce 2015, proběhla od 1. dubna do 27. května 2016 také internetová veřejná konzultace, aby se k věci mohla vyjádřit i veřejnost. Celkem 94 % dotazovaných souhlasilo s tím, že účinný, legitimní a odpovědný bezpečnostní sektor v partnerských zemích by mohl přispět k míru, bezpečnosti občanů a udržitelnému rozvoji. Stejně tak 85 % respondentů souhlasilo s tím, že posílení správy vojenských složek, zejména v nestabilních zemích, by mohlo vést ke stabilitě a dosažení cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. I přes nedostatečnou reprezentativnost této veřejné konzultace její výsledky naznačují, že dotazovaní souhlasí s tím, že je třeba jednat. V pracovním dokumentu ze dne 15. dubna 2016 deset členských států EU zdůraznilo, že v krátkodobém horizontu je nástroj přispívající ke stabilitě a míru tím nejvhodnějším nástrojem v oblasti budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje.

Z posouzení dopadů vyplynulo, že nejvhodnějším a nejefektivnějším krátkodobým řešením by byla revize nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru . Zcela komplexní a dlouhodobé provádění iniciativy budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje (tj. včetně podpory určené vojenskému sektoru na obranné účely) by vyžadovalo kombinaci rozpočtového nástroje (pro úkoly v oblasti rozvoje) s jiným, pravděpodobně mimorozpočtovým mechanismem.

Opatření EU je nezbytné a odůvodněné jak na základě cílů stanovených ve Smlouvě (článek 21 SEU a článek 208 SFEU), tak podle zásady subsidiarity. Členské státy EU vyzvaly Komisi a vysokou představitelku, aby předložily návrhy, díky nimž by se Unie mohla při budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje komplexně angažovat. Komplexní a flexibilní podpora EU určená bezpečnostnímu sektoru by představovala přínos v podobě krátkodobých i dlouhodobějších opatření sdružujících všechny subjekty v bezpečnostním sektoru v dané zemi, což by umožnilo lepší koordinaci této podpory.

C.Dopady upřednostňované možnosti

Z hlediska časového rozvržení, zeměpisného pokrytí a flexibility, pokud jde o jeho uplatňování jakožto krizového nástroje je upřednostňovanou možností přezkum nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru. Účelem tohoto nástroje je reagovat na naléhavé situace, krize nebo vznikající krize s cílem předcházet konfliktům, ale také zajistit dlouhodobější podporu pro předcházení konfliktům, budování míru a připravenost na krize, stejně jako poskytovat řešení v reakci na globální, nadregionální a vznikající hrozby. Z geografického hlediska má celosvětovou působnost, přičemž je zaměřen na reakce na krize ve třetích zemích. Případný přezkum nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru by proto spočíval jen v doplnění nového prvku, díky kterému by tento nástroj dokázal řešit stávající nedostatky při poskytování podpory všem aktérům v oblasti bezpečnosti (včetně ozbrojených sil), přičemž by zejména umožnil poskytování odborné přípravy a vybavení na řešení naléhavých krátkodobých a střednědobých potřeb v rámci snahy o dosažení udržitelného rozvoje.

Podpora vojenskému sektoru třetích zemí prostřednictvím nástrojů EU za použití článku 209 SFEU jako právního základu by zůstala jen výjimečným opatřením. K takovému kroku by se přistoupilo pouze v případě určitých partnerských zemí a jen v jednoznačně vymezených situacích, kdy budování kapacit vojenského sektoru slouží k dosažení rozvojové cíle.

Vhodným přídělem z rozpočtu by byla částka 100 milionů EUR na období 2017–2020. Tato iniciativa by byla financována přerozdělením prostředků v rámci okruhu IV („Globální Evropa“) souhrnného rozpočtu Unie. Nebylo by třeba uvolnit žádné dodatečné finanční zdroje. Provádění by se řídilo nařízením (EU) č. 236/2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti.

Nepředpokládá se žádný další dopad na rozpočty členských států EU; nevztahuje se na orgány veřejné správy v členských státech EU, nejsou zapotřebí žádná prováděcí opatření. Orgány veřejné správy ve třetích zemích mohou očekávat přínos ze zvýšené soudržnosti, kterou s sebou navrhovaná iniciativa přinese.

Pro dotčené země má tato iniciativa značný dlouhodobý dopad na hospodářskou situaci a rozvoj. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě jedná jen o omezené částky a je obtížné určit příčinné souvislosti, neprovádí se žádný předběžný odhad dopadů. Jednotlivá opatření by rovněž měla být posuzována podle ukazatelů vztahujících se ke konkrétním projektům. Stabilnější a bezpečnější společnosti jsou předpokladem udržitelného rozvoje a příznivějších životních podmínek, čímž se sníží tlak související s nestabilitou a konflikty.

D.Návazná opatření

Revidované nařízení o nástroji přispívajícím ke stabilitě a míru by bylo použitelné do 31. prosince 2020. Opatření navazující na tuto iniciativu by byla zvažována v rámci debaty ohledně víceletého finančního rámce na období po roce 2020.