Tento komplexní přístup k řešení vysoké míry úvěrů v selhání musí být při postupu vpřed zachován a jak je stanoveno v akčním plánu Rady, měl by se zaměřit na kombinaci vzájemně se doplňujících politických opatření ve čtyřech oblastech: i) opatření v oblasti dohledu, ii) reforma rámců pro restrukturalizaci, insolvenci a inkasování pohledávek, iii) rozvoj sekundárních trhů pro problematická aktiva a iv) podpora restrukturalizace bankovního systému. Opatření v těchto oblastech by měla být na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

Primární odpovědnost za řešení vysoké míry úvěrů v selhání zůstává na dotčených bankách a členských státech. Komise u dotčených zemí tuto záležitost soustavně zmiňovala v rámci evropského semestru. U snižování stávajících měr úvěrů v selhání však rovněž existuje jasný unijní rozměr; stejně tak i u zamezení hromadění úvěrů v selhání do budoucna, vzhledem k vzájemné propojenosti bankovního systému EU, a zvláště eurozóny. Zejména existují významné efekty přelévání z členských států s vysokou mírou úvěrů v selhání do hospodářství EU jako celku, pokud jde o hospodářský růst i finanční stabilitu.

Vysoké stavy úvěrů v selhání v některých bankách a členských státech se snižují. Průměrný podíl úvěrů v selhání se od roku 2014 snížil o více než jednu třetinu a má setrvale klesající tendenci. Vysokými stavy úvěrů v selhání může být dotčena krátkodobá i dlouhodobější výkonnost banky, a to hlavně dvěma způsoby. Úvěry v selhání zaprvé vyžadují vyšší úrovně tvorby opravných položek a rezerv. Tvorba opravných položek a rezerv na úvěry snižuje ziskovost banky a snižuje regulační kapitál banky. V nejzávažnějších případech může nezbytné zohlednění úvěrů v selhání zpochybnit životaschopnost banky s možnými dopady na finanční stabilitu. Úvěry v selhání zadruhé vážnou významné objemy zdrojů banky, a to lidských i finančních. To snižuje schopnost bank poskytovat úvěry, též malým a středním podnikům, jež spoléhají na bankovní úvěry v daleko větší míře než větší společnosti, což má dopad na hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. Z těchto důvodů Komise již dlouhou dobu zdůrazňovala, že je naléhavě třeba přijmout nezbytná opatření k řešení rizik souvisejících s úvěry v selhání.

·Plán, jak zakládat vnitrostátní společnosti spravující aktiva v souladu se stávajícími bankovními pravidly EU a s pravidly státní podpory s využitím osvědčených postupů na základě minulých zkušeností v členských státech. Vedle vypracování plánu pro národní společnosti pro správu a obhospodařování aktiv hodlá Komise případně pokračovat v analýze dalších navrhovaných opatření na záchranu znehodnocených aktiv, která jsou alternativou k centralizovaným společnostem pro správu a obhospodařování aktiv, a to při plném dodržení směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí i pravidel státní podpory.

·Opatření pro další rozvoj sekundárních trhů pro úvěry v selhání, zejména s cílem odstranit zbytečná omezení obsluhy úvěrů třetími stranami a převodu úvěrů.

·Opatření na posílení ochrany zajištěných věřitelů, jež by jim umožňovala efektivnější metody zpětného získání hodnoty zajištěných úvěrů prostřednictvím urychleného mimosoudního zpětného získání kolaterálu. Jedná se o zrychlený a efektivní mechanismus mimosoudního zpětného získávání, který umožňuje zajištěným věřitelům zpětně získat hodnotu kolaterálu poskytnutého výlučně společnostmi a podnikateli k zajištění úvěrů.

·Zavést povinná obezřetnostní jištění s cílem zamezit riziku nedostatečné tvorby opravných položek a rezerv na úvěry v selhání. Tato jištění by u nově vytvořených úvěrů, z nichž se následně stanou úvěry v selhání, spočívala v minimálních úrovních rezerv a odpočtů od kapitálu, jež by banky musely provést na pokrytí vzniklých i očekávaných ztrát. V této souvislosti Komise rovněž zváží zavedení společné definice nevýkonných expozic v souladu s definicí již použitou pro účely podávání zpráv orgánům dohledu.

·Kroky k posilování transparentnosti u úvěrů v selhání v Evropě pomocí lepší dostupnosti a srovnatelnosti dat, pokud jde o úvěry v selhání, a případně podpory vzniku informačních platforem nebo rejstříků o úvěrech v selhání, které by vytvářeli účastníci trhu.

Vedle tohoto balíčku a jak uvedeno výše, předložila Komise v listopadu 2016 v souvislosti s prací na unii kapitálových trhů návrh směrnice týkající se restrukturalizace, druhé šance a účinnosti insolvenčního řízení pro podniky . Hlavní rysy tohoto návrhu, zejména dostupnost restrukturalizačních postupů umožňujících, aby se životaschopné podniky ve finančních problémech vyhnuly insolvenci, jakož i opatření na posílení efektivity restrukturalizace a insolvenčního řízení, by přispěly ke snížení úvěrů v selhání a zabránily jejich hromadění v budoucnosti. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu k rychlému postupu u tohoto významného návrhu v návaznosti na podrobné projednání v Radě pro spravedlnost a vnitřní věci a nedávné diskuse v Radě Ecofin. Komise rovněž upřesnila ve zprávě o přezkumu jednotného mechanismu dohledu, přiložené ke sdělení z října 2017, výklad příslušných článků směrnice o kapitálových požadavcích (CRD) a nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Komise potvrdila, že dohledové pravomoci v nich zakotvené umožňují, aby příslušné orgány ovlivňovaly bankovní politiku tvorby opravných položek s ohledem na úvěry v selhání v rámci platného účetního rámce a v případě potřeby provedly konkrétní úpravy z důvodů obezřetnosti.

Pracovní dokument útvarů Komise, přiložený k tomuto sdělení, nabízí podrobný přehled podle jednotlivých útvarů Komise o pokroku dosaženém při celkovém provádění akčního plánu Rady obecně. To zahrnuje opatření v rámci odpovědnosti Komise a opatření spadající pod odpovědnost jiných orgánů a agentur.

Celkově je dosavadní pokrok na všech frontách povzbuzující. V tomto úsilí by měli všichni aktéři vytrvat s cílem dokončit všechna opatření stanovená v akčním plánu a dosáhnout tak udržitelného řešení úvěrů v selhání po celé Unii.

4.Závěry

V souladu s celkovým významným pokrokem v oblasti snižování rizik v bankovním odvětví EU míra úvěrů v selhání v Unii nadále klesá. Přes tento pozitivní vývoj však pro několik členských států i pro Unii jako celek zůstávají vysoké míry úvěrů v selhání velkým problémem. Akční plán, schválený Radou v červenci 2017, představoval velký krok v řešení tohoto problému. První hodnocení ukazuje, že v provádění akčního plánu je dosahováno významného pokroku.

Je nezbytné zachovat toto tempo pokroku při provádění akčního plánu v nadcházejících měsících a letech, pokud má být problém vysokého objemu úvěrů v selhání řešen co do snižování stávajících stavů na udržitelnou úroveň i co do zamezení případnému budoucímu nahromadění. Je třeba pokračovat setrvalým tempem na úrovni jednotlivých bank i dotyčných členských států, zároveň je zapotřebí pokračujících vzájemně sladěných opatření na úrovni EU ze strany Komise a dalších orgánů EU, včetně Evropské centrální banky. Komise předloží balíček opatření takto zaměřených na jaře roku 2018, včetně řady legislativních návrhů na usnadnění řízení úvěrů v selhání ze strany bank a zamezení budoucího hromadění nových úvěrů v selhání.

Komise bude nadále tuto záležitost pečlivě sledovat a nejpozději v březnu 2018 podá další zprávu.