Sekuritizace může hrát důležitou úlohu při zlepšování schopnosti institucí podporovat hospodářské oživení, neboť institucím nabízí účinný nástroj pro financování a diverzifikaci rizik. V rámci hospodářského oživení po pandemii COVID-19 je proto nezbytné tuto úlohu posílit a pomoci institucím, aby byly schopny směrovat do reálné ekonomiky dostatečný kapitál. Při tom lze vycházet zejména z nedávné práce Evropského orgánu pro bankovnictví (dále jen „EBA“) a uvedeného výsledku dosáhnout prostřednictvím tří cílených změn zaměřených na zvýšení celkové citlivosti unijního rámce pro sekuritizaci vůči rizikům, díky němuž by pro instituce bylo ekonomicky schůdnější využívat sekuritizační nástroje v rámci obezřetnostního rámce, který dostatečně zajišťuje finanční stabilitu EU.

Závažný hospodářský otřes způsobený pandemií COVID-19 a výjimečná opatření proti šíření nákazy mají dalekosáhlý dopad na ekonomiku. Podniky čelí narušení v dodavatelských řetězcích, dočasným uzavřením a omezené poptávce, domácnosti jsou ohroženy nezaměstnaností a poklesem příjmů. Veřejné orgány na úrovni Unie i členských států přijaly rozhodná opatření na podporu domácností a solventních podniků, aby dokázaly tomuto závažnému, avšak dočasnému hospodářskému zpomalení a následným nedostatkům likvidity odolat. Díky reformám, které byly provedeny v důsledku finanční krize v roce 2008, jsou instituce dnes dobře kapitalizovány a jsou mnohem odolnější, než tomu bylo v roce 2008. To jim umožňuje hrát klíčovou úlohu při zvládání hospodářského otřesu v důsledku pandemie COVID-19. Nicméně nejistota spojená s tempem oživení hospodářské činnosti bude mít nevyhnutelně dopad na bankovní sektor, a to včetně očekávaného nárůstu objemu úvěrů se selháním v důsledku hluboké recese vyvolané krizí související s pandemií COVID-19.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Tento návrh je součástí širší reakce Komise na pandemii COVID-19. Má zásadní význam pro zajištění účinnosti opatření přijatých členskými státy, Komisí a Evropskou centrální bankou. Je plně v souladu se sdělením Komise o ekonomických aspektech krize způsobené koronavirem, které bylo vydáno dne 13. března 2020, jakož i se sdělením „COVID 19 – Ekonomický balíček – Využít každé dostupné euro“, které bylo vydáno dne 2. dubna 2020, se sdělením „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“, s interpretačním sdělením Komise o uplatňování účetních a obezřetnostních rámců za účelem usnadnění poskytování bankovních úvěrů v EU, které bylo vydáno dne 28. dubna 2020, a s nařízením (EU) 2020/873.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Návrh vychází z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, tj. ze stejného právního základu jako legislativní akt, který se jím mění.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Cílů sledovaných navrhovanými změnami, konkrétně maximalizovat schopnost institucí poskytovat úvěry a absorbovat ztráty související s pandemií COVID-19 a zároveň zajistit jejich trvalou odolnost, může být lépe dosaženo na úrovni EU než prostřednictvím různých iniciativ jednotlivých členských států, jelikož tyto změny představují úpravy stávajících pravidel Unie v reakci na pandemii COVID-19. Problémy i jejich hlavní příčiny jsou ve všech členských státech stejné. Pokud by Unie nepřijala žádná opatření, byl by stávající regulační rámec při podpoře různých opatření přijatých veřejnými orgány na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni méně účinný a méně by reagoval na mimořádné problémy trhu.

Vzhledem k tomu, že nařízení o kapitálových požadavcích již tyto záležitosti reguluje, jsou možnosti členských států přijímat vnitrostátní opatření omezené a změny na vnitrostátní úrovni by byly v rozporu s platným právem Unie. Pokud by Unie přestala uvedené aspekty regulovat, podléhal by vnitřní trh bankovních služeb různým souborům pravidel, což by vedlo k roztříštění a oslabení nedávno vytvořeného jednotného souboru pravidel v této oblasti.

•Proporcionalita

Tato opatření Unie jsou nezbytná k dosažení cíle, jímž je maximalizovat schopnost institucí poskytovat úvěry a absorbovat ztráty během pandemie COVID-19 při současném zachování soudržnosti obezřetnostního rámce. Navrhované změny nepřesahují řešení vybraných ustanovení obezřetnostního rámce Unie pro instituce, která se zaměřují výhradně na opatření, jež mají zajistit překonání stávající pandemie COVID-19. Navrhované změny se navíc omezují na otázky, které nelze řešit v rámci stávajícího prostoru pro uvážení, který poskytují stávající pravidla.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

Tento návrh není doprovázen samostatným posouzením dopadů. Vzhledem k naléhavosti opatření, která mají být přijata na pomoc oživení po krizi na finančních trzích a v reálné ekonomice v důsledku pandemie COVID-19, bylo posouzení dopadů nahrazeno analýzou nákladů a přínosů obsaženou v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je podkladem pro balíček týkající se oživení kapitálových trhů. Do značné míry také vychází z přípravné práce, kterou provedl orgán EBA. Dopad opatření, která se tímto návrhem mění, byl navíc podroben analýze v posouzení dopadů provedeném pro nařízení (EU) 2017/2401. Cílem návrhu je především propracovat nastavení kapitálových požadavků, pokud jde o expozice vůči STS rozvahovým sekuritizacím a expozice vůči sekuritizacím nevýkonných expozic. Navrhované změny by měly mít jen omezený dopad na administrativní zátěž institucí a jejich náklady na přizpůsobení svých interních operací, přičemž se očekává, že náklady budou kompenzovány výhodami plynoucími z dostupnosti kapitálu. Navrhované změny se týkají ustanovení, která institucím umožňují používat příznivější zacházení, avšak takové zacházení jim neukládají.

•Základní práva

Není pravděpodobné, že by tento návrh měl přímý dopad na práva zakotvená v Listině základních práv Evropské unie.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nemá rozpočtové důsledky pro orgány Unie.

5.OSTATNÍ PRVKY

a)Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu