Kapitola 3 – Rozpočet EU a dosahování výsledků

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Úvod

3.1. Komise je odhodlána zlepšit výkonnostní rámec pro rozpočet EU. Toto zlepšení bude probíhat průběžně, ale postupně a zejména v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem. Vyžaduje plný závazek také od všech ostatních subjektů, které plní rozpočet EU, a to zejména od členských států. Výkonnostní rámec v oblasti rozpočtu EU sestává ze tří prvků: a) právně závazného vykazování ukazatelů, které jsou součástí právního základu programů, b) monitorování provádění programu s využitím mnohem širší škály kvantitativních i kvalitativních informací a c) pravidelných hodnocení, která posuzují výkonnost programu. I když ukazatele mohou naznačovat, na co by se měla zaměřit pozornost při uvažování o tom, které programy by potenciálně mohly vyvolat obavy o výkonnost, jsou zapotřebí další kvantitativní a kvalitativní informace, aby bylo možné pochopit, zda existují skutečné obavy, jaké přesně jsou a jak je lze zmírnit.

Část 1 – O čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají?

3.3. Metodická poznámka, která je přiložena k přehledu výkonnosti programů, se týká výběru ukazatelů: „Výběr ukazatelů byl proveden na základě určitých kritérií, jako je relevance, dostupnost údajů atd.“

3.4. Komise uznává, že čtenářskou vstřícnost programových prohlášení lze zlepšit a právě tak činí, ale zdůrazňuje, že samotné množství informací v nich obsažených – tj. pokrok při dosahování cílů programu podle čl. 41 odst. 3 písm. h) finančního nařízení – je svou povahou referenčním textem pro odborníky. Právě z tohoto důvodu začala Komise zveřejňovat přehled výkonnosti programů, aby získala čtenářsky vstřícnější soubor informací o výkonnosti programu.

3.6. Komise je plně odhodlána shromažďovat, analyzovat a zveřejňovat vysoce kvalitní informace o výkonnosti a na jejich základě jednat. S cílem lépe pochopit současný stav vykazování výkonnosti na základě ukazatelů Komise provedla interní analýzu údajů o výkonnosti všech výdajových programů, které byly k dispozici od března 2019 a které byly zveřejněny v programových prohlášeních připojených k návrhu rozpočtu na rok 2020. Výkonnostní rámec pro rozpočet EU je navíc založen na řadě prvků. Jednou z důležitých částí je sledování pokroku na základě ukazatelů výkonnosti. Pokrok u vybraných ukazatelů však poskytuje pouze část příběhu, a nelze jej využít k vyvození přesvědčivých závěrů o výkonnosti programu. Jak v odstavci 3.8 uvádí sám EÚD, kvalitativní informace, jako jsou příklady dosažených výsledků, doplňují informace o ukazatelích a poskytují ucelenější obrázek o výkonnosti, a to i v případech, kdy údaje o ukazatelích chybí nebo kdy je výchozí stav aktualizován.

Oddíl A – Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku

3.7. OECD ( 1 ) označila současný výkonnostní rámec pro rozpočet EU za nejlepší ve své třídě. Komise uznává, že všechny výkonnostní rámce vyžadují neustálé zlepšování a další práce na zlepšení systému se provádějí, například prostřednictvím návrhů Komise pro příští generaci finančních programů. Existuje mnoho problémů spojených se shromažďováním a přenosem údajů, zejména pokud jde o programy v rámci sdíleného řízení. Tyto a další faktory, včetně víceleté povahy programů, činí z vykazování plnění evropského rozpočtu náročný úkol. Komise uznává, že všechny výkonnostní rámce vyžadují neustálé zlepšování a další práce na zlepšení systému se provádějí, například prostřednictvím návrhů Komise pro příští generaci finančních programů. Existuje mnoho problémů spojených se shromažďováním a přenosem údajů, zejména pokud jde o programy v rámci sdíleného řízení. Tyto a další faktory, včetně víceleté povahy programů, činí z vykazování plnění evropského rozpočtu náročný úkol.

3.8. Komise je odhodlána předkládat vysoce kvalitní a spolehlivé zprávy o výkonnosti rozpočtu EU. Komise se proto opírá o údaje poskytnuté členskými státy a o další zdroje. Prostřednictvím pokynů poskytnutých ústředními útvary se od útvarů Komise požaduje, aby pro každý program poskytly komplexní informace o výkonnosti a zajistily kvalitu a spolehlivost předkládaných informací. Zdroje ukazatelů výkonnosti jsou systematicky zveřejňovány ve výročních zprávách o činnosti. Kromě toho podle pokynů pro výroční zprávy o činnosti za rok 2018 byli ředitelé odpovědní za řízení rizik a vnitřní kontroly požádáni, aby uvedli, že informace uvedené v obou částech, části 1 a 2, výročních zpráv o činnosti byly spolehlivé, úplné a přesné.

3.9 Druhá odrážka. Komise bere na vědomí hodnocení EÚD, že obecně je výpočet pokroku ve výkonnosti spíše orientační, když se za výchozí bod považuje výchozí stav. Ne všechny programy však ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 vyjádřily výchozí stav číselně, a proto bylo v zájmu srovnatelnosti rozhodnuto spočítat celkový pokrok.

Komise je toho názoru, že v případě investičních programů, jako jsou například Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS), je využívání odhadů založených na plánovaných projektech kromě skutečných číselných údajů oprávněné. Je informativní a umožňuje odborníkům, jakož i subjektům s rozhodovací pravomocí vyvodit závěry ohledně pokroku v provádění, a tedy systému jako celku plnit jeho zamýšlený cíl.

3.10. Komise je toho názoru, že proces agregace výkonu ukazatelů v programech a okruzích má svá omezení. Komise u jednotlivých programů záměrně nespočítala průměrnou vzdálenost od cíle. Jediný údaj nemůže plně zachytit složitost, která je spojena s vynakládáním desítek miliard eur.

3.11. Komise je odhodlána zlepšit shromažďování a dostupnost údajů, zejména v případě sdíleného řízení, v němž jsou zpoždění v současnosti nejdelší. Za tímto účelem Komise v květnu 2018 navrhla dvouměsíční cyklus podávání zpráv podle čl. 37 odst. 1 návrhu nařízení o společných ustanoveních COM(2018) 375.

3.12. Výkonnost není ve většině případů v průběhu času lineární, ale pouze během provádění pomalu začíná. Proto se očekává, že pokrok od výchozího stavu bude ve většině případů nižší než lineární procentní podíl stanovený EÚD. Dosažený pokrok by měl rovněž zohlednit zpoždění při provádění. S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že pokrok od výchozího stavu je celkově na dobré cestě. Komise však souhlasí s tím, že je nezbytné pečlivě sledovat pokrok při provádění a přijmout nezbytná opatření v případě nedostatků.

Okruh 1 A: Ukazatele vypovídají o dobrém pokroku programu Erasmus+ a EFSI a mírném pokroku u programu Horizont 2020 a nástroje pro propojení Evropy

3.13 První odrážka. Komise zdůrazňuje, že výběr ukazatelů pro přehled výkonnosti programu vycházel zejména z relevance a dostupnosti údajů, a nikoli z výsledné hodnoty ukazatele. Ve zprávě se ve skutečnosti u každého okruhu vyskytují případy, kdy výpočet pokroku na základě programových prohlášení přináší lepší výsledky než výpočet na základě přehledu výkonnosti programu. Komise souhlasí s tím, že v budoucnu je třeba, aby analýza byla podrobnější a základní předpoklady lépe specifikovány.

3.13 Druhá odrážka. V přehledu výkonnosti programu pro rok 2019 bylo vyvinuto významné úsilí s cílem zlepšit vykazování údajů o nástroji pro propojení Evropy. Z nástroje pro propojení Evropy se financují velké, dlouhodobé infrastrukturní projekty nebo projekty, které je třeba koordinovat v rámci sítě. Tyto projekty je často třeba rozvíjet v rámci po sobě jdoucích finančních rámců a může dojít k výraznému zpoždění mezi okamžikem zahájení projektu a dostupností údajů nezbytných pro měření výkonnosti. Návrh Komise na pokračování tohoto nástroje se více zaměřil na výkonnostní rámec a stanovil „transparentní, odpovědná a odpovídající opatření v oblasti sledování a podávání zpráv s cílem posoudit pokrok programu (…) a podpořit jeho výsledky“.

3.13 Třetí odrážka. Komise v přehledu výkonnosti programu jasně uvedla, že výkonnost programu Erasmus+ je srovnávána s rokem 2017. Program je na dobré cestě ke splnění svých cílů do roku 2020.

3.13 Čtvrtá odrážka. Komise konstatuje, že původní cíl Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) měl mobilizovat investice ve výši 315 miliard EUR do července 2018. Dne 30. prosince 2017 vstoupilo v platnost nařízení o rozšíření a posílení EFSI (nařízení o EFSI 2.0). Prodloužilo trvání EFSI do konce roku 2020 a zvýšilo jeho investiční cíl na 500 miliard EUR. Toto nařízení předpokládalo, že záruka EU nezbytná k tomu, aby mohl EFSI podporovat investice, se zvýší z 16 miliard EUR na 26 miliard EUR až od července 2018 (tj. po počátečním období). Proto byly výsledky EFSI ke konci roku 2017 porovnány s počátečním investičním cílem ve výši 315 miliard EUR.

Okruh 1B: Ukazatele vypovídají o malém pokroku v oblasti soudržnosti z důvodu pozdního zahájení

3.14. Předpovědi – založené na probíhajících projektech – jsou klíčovými informacemi v souvislosti se sledováním provádění. Kromě údajů o skutečném provádění poskytují informace o projektu, které jsou v případě investičně náročných politik s dlouhou dobou splatnosti, jako je soudržnost, možná nejhodnotnější informací během provádění.

Okruh 2: Na základě ukazatelů nebylo možné stanovit pokrok pro většinu výdajů v oblasti „Přírodní zdroje“

3.15. Komise konstatuje, že roční povaha Evropského zemědělského záručního fondu činí tento fond méně příznivým pro stanovování víceletých cílů. Pracuje se však na vývoji nástrojů a metrik s cílem zajistit, aby mohlo být vykazování výkonnosti v polovině období prováděno také pro údaje o tomto fondu.

3.15 První odrážka. Komise konstatuje, že při použití metody, kterou uplatňuje EÚD (jak je vysvětleno v bodě 3.9 a v rámečku 3.1), není možné vypočítat pokrok od výchozího stavu u více než jednoho z 27 ukazatelů.

Komise se však domnívá, že pokrok od výchozího stavu lze posoudit u všech 27 ukazatelů. Vybrané ukazatele tudíž umožňují sledování pokroku.

Komplexní analýza 27 ukazatelů uvedených v programovém prohlášení by měla zohledňovat konkrétní situaci v odvětví zemědělství a výdaje EZZF.

Okruh 3: Ukazatele pro „Bezpečnost a občanství“ vypovídají o dvou programech s dobrým pokrokem, jednom s mírným pokrokem a jednom, který zaostává

3.17. Komise konstatuje, že při posuzování výkonnosti programu „ Potraviny a krmiva “ je třeba zohlednit nepředvídatelnost ohnisek nákaz zvířat a rostlin. Všechny pracovní programy byly přijaty a provedeny tak, jak se předpokládalo.

Okruh 4: Hodnoty ukazatelů svědčí o celkovém přiměřeném pokroku u programů okruhu „Globální Evropa“

3.19. Metodika určování ukazatelů a cílů pro Nástroj pro rozvojovou spolupráci je vysvětlena v revidovaném rámci EU pro výsledky mezinárodní spolupráce a rozvoje (SWD(2018) 444).

Zvláštní nástroje: Nedostatek informací o dosaženém pokroku

3.20 První odrážka. Komise podotýká, že ukazatel zohledňuje pouze ty katastrofy, které splňují kritéria způsobilosti. Šest případů z roku 2017 bylo stále předmětem šetření, a tyto případy proto nebyly do výpočtu zahrnuty, neboť nebylo jasné, zda splňují kritéria způsobilosti. Konečně v roce 2017 nebyly přijaty dvě z deseti žádostí (záplavy ve městě Murcia a požáry v obci Donana).

Oddíl B – Ukazatele ne vždy nabízely dobrý obraz skutečného pokroku

3.21. Pokud jde o podnadpis „Řada ukazatelů nebyla dobře vybrána“, Komise konstatuje, že ukazatele výkonnosti pro finanční programy EU jsou definovány v právních aktech, na nichž jsou tyto programy založeny. Výběr ukazatelů je výsledkem jednání mezi Evropským parlamentem a Radou na základě návrhu Komise. Komise je povinna pravidelně podávat zprávy o všech ukazatelích definovaných v právních předpisech.

3.22. Vysoký podíl vstupních/výstupních ukazatelů neznamená, že jsou ukazatele zvoleny chybně. Komise souhlasí s tím, že ukazatele výsledků a dopadu jsou vhodnější pro měření výkonnosti jako takové. Avšak zejména u investičně náročných projektů s dlouhou dobou realizace jsou ukazatele výsledků pro podávání zpráv o pokroku nezbytné. Jsme tedy toho názoru, že je nezbytná rovnováha mezi typy ukazatelů a tato rovnováha by měla být určena na základě konkrétního projektu.

3.23. Komise se domnívá, že 60 % podíl ukazatelů vstupů a výstupů nezbytně neomezuje užitečnost poskytovaných informací. I když Komise souhlasí s tím, že by měla existovat rovnováha mezi různými typy ukazatelů, příslušná rovnováha se může mezi různými programy lišit. Výkonnostní rámec rozpočtu EU rovněž obsahuje strukturovaný systém hodnocení (průběžných i následných), jak je stanoveno v pokynech pro zlepšování právní úpravy, s cílem rozlišovat mezi různými účinky programu.

3.24. Komise uvádí, že je nesmírně obtížné vybrat ukazatele dopadu, které jsou ovlivněny pouze přímými účinky samotného programu. Jakýkoli širší ukazatel výsledků bude nevyhnutelně ovlivněn různými faktory a tyto programy budou pouze jedním z nich. Komise proto usiluje o využití souboru ukazatelů, které vysvětlují a vykazují výkonnost programů co možná nejlépe, ale vzhledem k povaze samotných programů je to někdy velmi náročné. Zejména u příštího souboru ukazatelů ve víceletém finančním rámci pro období po roce 2020 se však vyvíjí úsilí, aby byly vybrány ukazatele výsledků a dopadu, které programy nejlépe vysvětlují. Kromě toho Komise rovněž konstatuje, že účinky výdajových programů EU budou zřetelné pouze v rámci plnohodnotného hodnocení s náležitými kontrolními proměnnými.

3.25. Pokud jde o tabulku 3.2, Komise souhlasí s tím, že v některých případech mají ukazatele týkající se oblasti humanitární pomoci pouze nepřímý vztah k humanitární činnosti financované EU a že na hodnotu ukazatele má vliv celá řada vnějších faktorů. Proto bude v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem vyvinuto úsilí zvýšit význam souboru ukazatelů pro humanitární činnost EU, tj. zajistit jasnější propojení všech ukazatelů s výdaji a cíli. Pokud jde o EZZF, účinné systémy řízení a kontroly jsou rovněž zásadní pro zajištění toho, aby byly programy prováděny způsobem, který vede k dosažení cílů. Z toho důvodu je v programovém prohlášení potřeba ukazatel, který měří, do jaké míry se kontrolují výdaje.

3.26. Komise uznává, že programová prohlášení nejsou strukturována tak, aby jasně propojila specifické cíle s obecným cílem. Pro výdajové programy po roce 2020 však byla vytvořena jasná hierarchická struktura, která propojuje specifické cíle s obecnými cíli a ukazatele se specifickými cíli. Kromě toho je revidována i rozpočtová nomenklatura a bude strukturována podle specifických cílů. Tato opatření výrazně zlepší strukturu i uživatelskou vstřícnost dokumentů Komise o výkonnosti rozpočtu.

3.27. Vždy je nutné zvážit kompromis mezi taxativním seznamem ukazatelů zahrnujících všechny aspekty cílů a předpokládaných zdrojů.

3.27 Druhá odrážka. Cíle nástroje pro rozvojovou spolupráci jsou svou povahou velmi široké a nelze je obsáhnout v omezeném počtu ukazatelů. Nicméně opatření týkající se změny klimatu a životního prostředí jsou každoročně monitorována pomocí metodiky tzv. „ukazatelů z Ria“, jak ji vypracoval Výbor pro rozvojovou pomoc OECD.

3.28. Jak bylo uvedeno výše, Komise neustále zlepšuje podávání zpráv o výkonnosti, přičemž se rovněž opírá o členské státy a další vykazující subjekty. Komise ve své analýze souboru údajů, která byla k dispozici v březnu 2019, zjistila, že 63 % ukazatelů má „úplné informace o výkonnosti“, což znamená údaje, výchozí stav a cíl, což Komise považuje za přiměřené. Pokud jde o výkonnostní rámec výdajových programů na období po roce 2020, Komise nyní zahájila rozsáhlý projekt, jehož cílem je zajistit, aby byly tyto základní informace o výkonnosti stanoveny pro programy konzistentním způsobem a v souladu s dohodnutým rozvrhem.

3.28 Čtvrtá odrážka. Komise konstatuje, že v konkrétních případech se při aktualizaci oficiálních statistických údajů mění také výchozí stav.

3.29. U EZZF se má za to, že vybrané ukazatele umožňují posoudit pokrok (viz odpověď Komise na bod 3.15, první odrážka). Komise je dále odhodlána zajistit, aby se vykazování výkonnosti pro EZZF, program Horizont 2020 a Fond solidarity EU průběžně zlepšovalo, zejména pokud jde o příští období víceletého finančního rámce, pro něž se na základě poznatků získaných z hodnocení navrhují posílená ustanovení o monitorování a zjednodušené ukazatele.

3.30. V případech, které uvedl EÚD, Komise přijímá užitečnost stanovení ročních milníků pro sledování výkonnosti. Komise však podotýká, že některé programy v období 2014–2020 je nemají, nebo v případě sdíleného řízení dostatečné informace od orgánů členských států ohledně vykazovaných hodnot nejsou k dispozici. I v tomto případě je Komise v příslušných případech odhodlána zlepšit tuto situaci u finančních programů na období po roce 2020, pro něž bude podpora ze strany Parlamentu, Rady a členských států zásadní.

3.31. Co se týče podtitulu „Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu“, Komise konstatuje, že dostupnost a kvalita údajů do značné míry závisí na povinnostech podávat zprávy, které vyplývají z legislativního procesu. Pokud údaje vykazují členské státy a orgány veřejné moci, Komise má omezenou schopnost ovlivňovat jejich kvalitu. Komise podotýká, že tři čtvrtiny ukazatelů měly nejnovější dostupné údaje. U některých programů budou údaje k dispozici až později během prováděcího období.

3.32. Komise bere doporučení Evropského parlamentu a Rady velmi vážně a ve svých zprávách o výkonnosti vždy předkládá nejnovější dostupné údaje. Jak již bylo uvedeno v systému výkonnosti, který je stejně složitý jako systém rozpočtu EU, a v souladu se stávajícím právním rámcem je obtížné získat plně aktuální údaje. Komise usiluje o to, aby ve svých zprávách předkládala co nejaktuálnější informace, přičemž připomíná, že to ve velké míře závisí na včasném a spolehlivém poskytování údajů členskými státy a dalšími třetími stranami. Komise rovněž poukazuje na to, že každé vykazování vždy poskytne jen stručnou představu o situaci v určitém okamžiku, neboť podkladové údaje jsou zřídka statické.

3.33. Komise uznává, že u ukazatelů existují určité, omezené problémy týkající se kvality údajů, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšit systém výkonnosti a podávání zpráv pro příští rozpočtový cyklus .

3.33 Druhá odrážka. Komise je odhodlána zajistit zlepšení kvality údajů, na nichž stojí hlavní ukazatele výkonnosti, včetně vykazovaných informací o patentových přihláškách a publikacích. To se odráží v oddíle „Horizon Dashboard – Přehled výsledků programu Horizont“, který je pravidelně aktualizován a je zveřejněn na internetovém portálu Financování & Příležitosti.

3.34. Komise uznává, že některé cíle ukazatelů nemusí být dostatečně ambiciózní, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšit systém v příštím víceletém finančním rámci.

3.34 Druhý bod. Politickou prioritou, zejména pro Fond soudržnosti (vzhledem k železničnímu sektoru členských států, které jsou způsobilé pro tyto investice), byla rekonstrukce a modernizace železnic s cílem 2 829 km. Cíle pro nové železniční tratě financované z EFRR byly o něco vyšší než 580 km, ale stále činí pouze 14 % cíle pro rekonstruované a modernizované tratě.

3.35. Komise uznává, že cíle některých ukazatelů u některých programů nemusí být dostatečně ambiciózní. Za účelem identifikace těchto ukazatelů a cílů je nezbytné podrobně posoudit význam a souvislosti ukazatelů.

Část 2 – Výsledky auditu výkonnosti Účetního dvora: hlavní závěry a doporučení

Okruhy 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a 1b – „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

a) Zvláštní zpráva č. 8/2018 – Podpora z EU pro produktivní investice v podnikání

3.38. Komise konstatuje, že projekty, které Účetní dvůr kontroloval, obecně realizovaly plánované výstupy a že ve většině případů tyto výstupy stále existují a používají se. Ve srovnání s programovým obdobím 2000–2006 došlo v letech 2007–2013 k výraznému vývoji v přístupu řízení EU k otázce udržitelnosti investic. To se odráží nejen v konkrétních a posílených regulačních ustanoveních, ale také v důrazu kladeném na strategické plánování velkých projektů, jakož i v hodnoceních ex post Komise na úrovni programu u politiky soudržnosti. Pokud jde o dosažené výsledky, v době auditu Komise zdůraznila nedostatek údajů pro řadu projektů, u nichž byl proveden audit, spíše než převahu slabých či nestálých výsledků.

3.39 První odrážka. Komise uvádí, že toto doporučení souvisí s procesem schvalování operačních programů v období po roce 2020.

b) Zvláštní zpráva č. 9/2018 – Partnerství veřejného a soukromého sektoru v EU

3.40. a 3.41. Partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) jsou jedním z nástrojů, které mají členské státy a předkladatelé projektů k dispozici jakožto potenciální nástroj provádění politik. Komise přispívá ke sdílení osvědčených postupů, nabízí cílenou technickou pomoc, pravidelně analyzuje vnitrostátní rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytuje politická doporučení, jak je případně zlepšit („evropský semestr“). Nicméně pokud jde o evropský semestr a strategii Evropa 2020, neexistuje žádná konkrétní podpora pro intenzivnější využívání PPP. Pokud jde o odvětvové nástroje, Komise nemá právní základ k tomu, aby po členských státech mohla požadovat vyšší nebo nižší využívání PPP v porovnání s jinými metodami zadávání veřejných zakázek. V rámci sdíleného řízení evropských strukturálních a investičních fondů je využívání PPP ponecháno výlučně na uvážení členských států.

c) Zvláštní zpráva č. 12/2018 – Širokopásmové připojení v členských státech EU

3.42. a 3.43. Komise sleduje cíle Digitální agendy v oblasti širokopásmového připojení a zveřejňuje příslušné údaje v indexu digitální ekonomiky a společnosti.

Komise vyzvala členské státy, aby přezkoumaly pokrok svých vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení a aktualizovaly je v časovém horizontu do roku 2025.

Komise připomíná, že konečnou odpovědnost za prosazování právního a regulatorního prostředí nesou vnitrostátní regulační orgány. Komise ve svém návrhu revidovaných předpisů EU o telekomunikacích (evropský kodex pro elektronické komunikace) navrhla posílená ustanovení o nezávislosti a regulačních kapacitách vnitrostátních regulačních orgánů, včetně dostupných zdrojů, pravomoci přímo ukládat sankce a harmonizaci minimálního seznamu úkolů.

V hospodářsky méně životaschopných oblastech Komise rovněž navrhla revidovaná pravidla v oblasti telekomunikací s cílem podpořit zavádění.

Komise kromě toho poskytuje členským státům pokyny pro uplatňování státní podpory na širokopásmové připojení a bude tak činit i nadále.

Komise zřídila Akční plán pro širokopásmové připojení na venkově, který se zaměřuje na problém širokopásmového připojení ve venkovských oblastech, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů prostřednictvím sítě poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení, cílených misí v členských státech, podrobnějšího monitorování vynakládání prostředků z ESI fondů na širokopásmové připojení a aktualizovaných pokynů pro investice do širokopásmového připojení.

d) Zvláštní zpráva č. 17/2018 – Čerpání prostředků

3.44. Komise připomíná, že datum přijetí legislativního rámce silně závisí na spolunormotvůrcích. Komise rovněž zdůrazňuje, že zatímco včasné přijetí právního rámce je důležité ve vztahu k zahájení provádění programu, existují rovněž další faktory, jako je pravidlo zrušení závazku, úroveň předběžného financování nebo požadavky na určení na období 2014–2020, které měly významný dopad na provádění. Komise s uspokojením konstatuje, že opatření, která přijala v úzké spolupráci s příslušnými programovými orgány, zejména prostřednictvím pracovní skupiny pro lepší provádění, vedla k výraznému nárůstu čerpání prostředků v období 2007–2013. Rovněž zdůraznila, že na základě výsledků hodnocení ex post programového období 2007–2013 a 7. zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti lze konstatovat, že výsledky politiky soudržnosti jsou celkově dobré.

3.45 První odrážka. Komise pro období 2021–2027 předložila návrh nařízení o společných ustanoveních již 29. května 2018 (COM(2018) 375), tj. 30 měsíců před plánovaným začátkem období způsobilosti. Ještě před přijetím právního rámce spolunormotvůrcem zahájila neformální jednání o dohodách o partnerství s členskými státy.

3.45 Druhá odrážka. Útvary Komise i nadále poskytují členským státům významnou podporu, včetně technické pomoci a poradenských služeb, aby se zlepšila jejich schopnost využívat finanční prostředky a současně se zaměřily na dosahování výsledků.

Podrobné monitorování umožňuje vypracování akčních plánů přizpůsobených potřebám každého programu a sledování konkrétních zjištěných problémů s cílem zajistit trvalé provádění, a to bez jakéhokoli kompromisu ohledně poskytování výsledků.

e) Zvláštní zpráva č. 30/2018 – Práva cestujících

3.47 První odrážka. Komise doporučení přijala.

3.47 Druhá odrážka Komise toto doporučení přijala vzhledem k tomu, že hraje důležitou úlohu při zvyšování informovanosti cestujících. Rovněž souhlasila s dalším posílením stávajících pokynů.

3.47 Třetí odrážka. Komise doporučení přijala a využije svého práva podnětu, aby se zamyslela nad zbývajícími problémy v oblasti prosazování a navrhla jejich řešení.

f) Zvláštní zpráva č. 28/2018 – Horizont 2020

3.48. Komise uvítala hodnocení EÚD týkající se programu Horizont 2020. Komise přijala všechna doporučení obsažená ve zprávě. Komise tedy tato doporučení provádí.

Okruh 2 „Přírodní zdroje“

3.51 První odrážka. Komise uznává, že projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů mají potenciál přispět k udržitelnému rozvoji venkova.

Domnívá se, že se již zabývala návrhem a udržitelností budoucí politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím nově přijatých právních předpisů: nového nařízení o správě energetické unie (nařízení (EU) 2018/1999), nařízení o LULUCF (nařízení (EU) 2018/841) a přepracovaného znění směrnice o obnovitelných zdrojích energie (směrnice (EU) 2018/2001).

Členské státy by v tomto rámci mohly při navrhování a dokončování svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednit okolnosti a potřeby svých venkovských oblastí.

Při vytváření svých programů rozvoje venkova a dosahování rovnováhy mezi různými cíli jejich strategií rozvoje venkova si členské státy a regiony ponechávají možnost volby, zda bude potenciál EZFRV v tomto ohledu realizován.

3.51 Druhá odrážka. Komise se zavázala zohlednit veškeré dostupné důkazní informace o dosavadní výkonnosti politiky a použít tyto informace při analýze konkrétních řešení pro budoucnost v posouzení dopadů, o něž se opírá návrh Komise týkající se SZP po roce 2020. Komise se rovněž zavázala zvážit způsob, jak posoudit provádění typů intervencí, případně včetně podpory příjmů.

3.51 Třetí odrážka. Používání zjednodušeného vykazování nákladů má snížit administrativní zátěž pro orgány a příjemce. Zjednodušené vykazování nákladů by mělo vést ke stejným výsledkům jako běžné systémy náhrad, i když jednodušeji a rychleji. Komise souhlasila, že zváží způsoby, jak přejít na systémy, v jejichž rámci se budou náhrady zakládat na plnění politik.

3.52 Druhá odrážka. Komise posílila vazby mezi systémem podmíněnosti a dobrými životními podmínkami zvířat, zejména dalším sdílením osvědčených postupů s členskými státy a výsledků inspekcí podmíněnosti, jak doporučuje EÚD. K tomu došlo v rámci zasedání odborné skupiny pro podmíněnost, která byla uspořádána v roce 2018.

3.52 Pátá odrážka. Pokud jde o zvláštní zprávu č. 25/2018, výběr projektů (včetně stanovení prioritních projektů) přísluší členským státům. Pokud jde o ESI fondy, právní ustanovení, jimiž se tyto fondy řídí, nestanoví tuto úlohu Komise v rámci sdíleného řízení, co se týče stanovení kritérií pro výběr operací, vyhlašování výzev k podávání návrhů, hodnocení a výběru projektů pro financování. Organizace tohoto procesu je úlohou členských států. V návrhu Komise pro období 2021–2027 se toto nemění. Jako nezbytné podmínky (tzv. základní podmínky) pro podporu z EFRR/Fondu soudržnosti však Komise pro období 2021–2027 navrhla, aby investice do předcházení rizikům a řízení rizik byly v souladu s vnitrostátním nebo regionálním plánem řízení rizik katastrof. To je obdobný přístup jako v období 2014–2020, ale je posílený a umožňuje nahlížet na všechna rizika integrovaným způsobem.

Okruh 3 „Bezpečnost a občanství“ a okruh 4 „Globální Evropa“

a) Zvláštní zpráva č. 7/2018 – Turecko

3.55 První odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise bere na vědomí cílové datum provedení a při plánování programu na rok 2018 zváží nové stanovení priorit v mezích politických pokynů.

Komise konstatuje, že pokrok v těchto citlivých oblastech nezávisí pouze na přidělených finančních prostředcích z NPP, ale především na politické vůli tureckých orgánů.

3.55 Druhá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.55 Třetí odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.55 Čtvrtá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.55 Pátá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

b) Zvláštní zpráva č. 20/2018 – Africká struktura pro mír a bezpečnost (APSA)

3.56. Podpora ze strany EU poskytovaná africké struktuře pro mír a bezpečnost, a to jak z hlediska kapacit, tak z hlediska finanční vlastnické odpovědnosti, přispěla k rozvoji této struktury, ačkoli očekávané výsledky nejsou dosahovány systematicky. Příspěvek na platy nebo jiné provozní náklady sám o sobě nepředstavuje problém, pokud souvisí s dosahováním výsledků a je součástí širší strategie podpory s jasnou strategií ústupu od angažovanosti.

3.57 První odrážka. Komise a ESVČ doporučení přijaly. Podpora ad hoc na provozní náklady však může být za určitých podmínek stále vhodná.

3.57 Druhá odrážka. Komise doporučení přijala.

c) Zvláštní zpráva č. 27/2018 – Nástroj pro uprchlíky v Turecku

3.59 První odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise se domnívá, že podpora podobného druhu činností prostřednictvím paralelních nástrojů umožnila doplňkovost a nevedla k žádnému zdvojování ani překrývání, a umožnila Komisi urychlit její reakce, neboť různé nástroje byly mobilizovány v různých okamžicích.

3.59 Druhá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.59 Třetí odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.59 Čtvrtá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise konstatuje, že provádění tohoto doporučení nezávisí výlučně na Komisi, ale také na ochotě partnerů tyto podmínky přijmout.

3.59 Pátá odrážka Komise toto doporučení přijala.

Navzdory nedostatečnému přístupu ke jménům příjemců partneři vytvořili spolehlivé kontrolní mechanismy. Partneři, jakož i Komise se budou i nadále u turecké vlády zasazovat o lepší přístup k primárním údajům s řádným přihlédnutím k právnímu rámci.

3.59 Šestá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise bude pokračovat v jednáních s tureckými orgány o této otázce s cílem zajistit plný přístup k údajům pro partnery provádějící nástroj s řádným přihlédnutím k právnímu rámci.

Komise konstatuje, že cílem nástroje není koordinovat veškerou pomoc EU poskytovanou uprchlíkům v Turecku; jeho mandát z hlediska sledování a podávání zpráv se vztahuje pouze na pomoc v rámci nástroje. Komise již v samostatném kontextu připravuje souhrnnou zprávu o provádění financování v souvislosti s migrační krizí, která doplní specifické podávání zpráv v rámci tohoto nástroje.

d) Zvláštní zpráva č. 32/2018 – Svěřenský fond pro Afriku (EUTF)

3.60. Svěřenský fond EU pro Afriku byl navržen jako prováděcí nástroj s pružnými cíli proto, aby mohl reagovat na potřeby a nově vznikající problémy, které se objevují v důsledku komplexních krizí různé povahy, jež se dotýkají tří regionů.

3.61 První odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.61 Druhá odrážka. Komise toto doporučení částečně přijala.

3.61 Třetí odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.61 Čtvrtá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Okruh 5 „Správa“

a) Zvláštní zpráva č. 34/2018 – Kancelářské prostory orgánů EU

3.64 První odrážka. Pokud jde o strategie v oblasti nemovitostí, hlavní zásady politiky Komise v oblasti nemovitostí uvedené ve sdělení KOM(2007) 501 jsou do značné míry stále aktuální (2).

Komise doporučení přijala pouze částečně vzhledem k tomu, že plánovací dokumenty (MAPF a pracovní dokument o budovách, které jsou připojeny k návrhu rozpočtu) již jsou každoročně aktualizovány.

3.64 Druhá odrážka. Komise doporučení nepřijala, ale zhodnotí prostor pro zlepšení.

Komise by každoročně mohla poskytnout informace o zálohách, které by byly vyplaceny na různé projekty, a to v pracovním dokumentu o budovách, který je připojen k návrhu rozpočtu.

3.64 Třetí odrážka. Komise doporučení přijala částečně, neboť se domnívá, že požadovaný postup řízení budov je již zaveden. To může být znovu posouzeno v polovině období.

3.64 Čtvrtá odrážka. Komise doporučení přijala a ráda by zdůraznila, že v záležitostech týkajících se nemovitostí různá velikost, potřeby a umístění jednotlivých institucí vedou ke specifickým rysům, které mohou mít významný vliv na výsledky srovnání.

Zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“

b) Zvláštní zpráva č. 3/2018 – Audit postupu při makroekonomické nerovnováze

3.68. Komise celkově považuje provádění postupu při makroekonomické nerovnováze za pozitivní. Účetní dvůr provedl průzkum mezi členy Výboru pro hospodářskou politiku a pouze asi 10 % z nich považuje postup při makroekonomické nerovnováze za neúčinný. Za účelem zvýšení transparentnosti Komise v přehledu o postupu při makroekonomické nerovnováze zveřejnila zásady, které se používají k identifikaci a posouzení nerovnováhy, a rovněž zavedla vzorce pro hodnocení v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze v hloubkových přezkumech. Pokud jde o profil analýzy Komise, závěry hloubkového přezkumu jsou uvedeny ve sdělení Komise, které doprovází hloubkové přezkumy, a nikoli v samotných hloubkových přezkumech, protože podle nařízení musí zohlednit obecné souvislosti. A konečně, prvotní identifikace nerovnováhy není koncipována jako systém včasného varování, a proto je založena na proměnných vysoce kvalitních údajů. Hloubková analýza Komise však využívá nejnovější makroekonomické prognózy, které již ze své podstaty zohledňují obecné tržní podmínky, včetně možných vnitrostátních podmínek odrážejících nákazu zvenčí.

3.69. Komise většinu doporučení EÚD přijímá a je odhodlána je provádět. Mnoho doporučení obsažených ve zprávě se ve skutečnosti zaměřuje na posílení a zlepšení aspektů postupu při makroekonomické nerovnováze, jimiž se Komise již zabývá.

c) Zvláštní zpráva č. 18/2018 – Je naplňován hlavní cíl preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu?

3.70. Komise právě provádí ta doporučení, která přijala. Rada vydala závěry ke zprávě v prosinci 2018 a vyzvala Komisi, aby zvážila zjištění a doporučení EÚD a do dvou let podala Radě zprávu. Komise tuto lhůtu přijala.

3.71 První odrážka. Komise přezkoumala parametry matice požadavků jako součást širšího přezkumu flexibility v rámci Paktu o stabilitě a růstu, který byl zveřejněn v květnu 2018. Komise nepřijala doporučení zabývat se kumulativními účinky povolených odchylek, neboť nařízení (ES) č. 1466/97 konkrétně stanoví přípustnou odchylku ve výši 0,25 % HDP a Komise nemůže v tomto ohledu stanovit omezení.

3.71 Druhá odrážka. Komise nepřijala doporučení uvedená v této větě, tj. doporučení 2 písm. a) a 2 písm. b). Dočasná odchylka v rámci doložky o strukturální reformě není přímo spojena se skutečnými rozpočtovými náklady na reformu, protože některé velmi prospěšné strukturální reformy ne vždy vytvářejí značné přímé rozpočtové náklady, přičemž s těmito reformami jsou spojené značné ekonomické nebo politické náklady. V takových případech by přímé propojení dočasné odchylky s rozpočtovými náklady účinně rušil pobídkový záměr doložky. Komise rovněž nepřijala doporučení přerušit investiční doložku v její současné podobě, neboť se domnívá, že je důležitým prvkem balíčku flexibility, který byl zaveden v roce 2015.

3.71 Třetí odrážka. Komise tyto otázky přezkoumá v rámci svého nadcházejícího přezkumu právních předpisů týkajících se balíčku dvou právních předpisů a balíčku šesti právních předpisů. Parametry matice požadavků již stanoví vyšší požadavky pro silněji zadlužené členské státy.

3.71 Čtvrtá odrážka. Komise tato doporučení provedla s dostatečným předstihem před nedávným zveřejněním svého jarního balíčku na rok 2019.

Část 3 – Kontroly opatření v návaznosti na předchozí doporučení

3.75. Jedenáct doporučení, která nejsou realizována vůbec, Komise nepřijala.

Závěry a doporučení

Závěry

3.79. Výkonnost není ve většině případů lineární v průběhu času, ale během provádění se jen pomalu rozbíhá. Vzhledem k tomu a k pozdnímu zahájení některých programů se Komise domnívá, že celkově je pokrok na dobré cestě. Komise souhlasí s tím, že je nezbytné velmi pečlivě sledovat pokrok při provádění a přijmout nezbytná opatření v případě nedostatků. Komise zastává názor, že proces agregace výkonnosti vyplývající z ukazatelů do programů a okruhů má svá omezení. Komise u jednotlivých programů záměrně nespočítala průměrnou vzdálenost od cíle. Jediný údaj nemůže plně zachytit složitost, která je spojena s vynakládáním desítek miliard eur.

3.80. OECD ( 3 ) označila současný výkonnostní rámec pro rozpočet EU za nejlepší ve své třídě. Komise předložila návrhy na jeho další zlepšení v rámci budoucího víceletého finančního rámce. Existuje však mnoho výzev spojených se shromažďováním a přenosem údajů, zejména pokud jde o programy v rámci sdíleného řízení. Tyto a další faktory, včetně víceleté povahy programů, způsobují, že vykazování plnění evropského rozpočtu je náročným úkolem. Existuje však mnoho výzev spojených se shromažďováním a přenosem údajů, zejména pokud jde o programy v rámci sdíleného řízení. Tyto a další faktory, včetně víceleté povahy programů, způsobují, že vykazování plnění evropského rozpočtu je náročným úkolem. a) První odrážka: Ukazatele výkonnosti pro finanční programy EU jsou definovány v právních aktech, na nichž jsou tyto programy založeny. Komise souhlasí s tím, že ukazatele výsledků a dopadu jsou důležité pro měření výkonnosti. Mezi jednotlivými typy ukazatelů je nezbytná rovnováha. Druhá odrážka: Komise souhlasí s tím, že všechny ukazatele by měly pomoci měřit dosažené výsledky rozpočtu EU. Třetí odrážka: Vždy je třeba zvážit kompromis mezi taxativním seznamem ukazatelů zahrnujících všechny aspekty cílů a předpokládanými zdroji. b) První odrážka: Komise neustále zlepšuje podávání zpráv o výkonnosti, přičemž se rovněž opírá o členské státy a další vykazující subjekty. Ve své analýze souboru údajů, která byla k dispozici v březnu 2019, Komise zjistila, že 63 % ukazatelů má „úplné informace o výkonnosti“, což znamená údaje, výchozí stav a cíl, což Komise považuje za přiměřené. Pokud jde o výkonnostní rámec výdajových programů na období po roce 2020, Komise nyní zahájila rozsáhlý projekt, jehož cílem je zajistit, aby byly tyto základní informace o výkonnosti stanoveny pro programy konzistentním způsobem a v souladu s dohodnutým rozvrhem. c) První odrážka: Dostupnost a kvalita údajů do značné míry závisí na povinnostech podávat zprávy, které vyplývají z legislativního procesu. Pokud údaje vykazují členské státy a orgány veřejné moci, Komise má omezenou schopnost ovlivňovat jejich kvalitu. Komise podotýká, že tři čtvrtiny ukazatelů měly nejnovější dostupné údaje. U některých programů budou údaje k dispozici až později během prováděcího období. d) První odrážka: Komise uznává, že některé cíle ukazatelů nemusí být dostatečně ambiciózní, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšovat systém v příštím víceletém finančním rámci.

3.81. Komise souhlasí s Účetním dvorem v tom, že dostupnost údajů lze zlepšit. Komise se však domnívá, že je třeba dosáhnout rovnováhy mezi různými typy ukazatelů, ale neexistuje žádný konkrétní podíl vstupních a výstupních ukazatelů, který automaticky představuje nedostatek (viz odpověď Komise k bodu 3.23). Skutečnost, že pokrok nelze vypočítat, souvisí jak s dostupností údajů, tak s tím, jak jsou dostupné údaje používány k výpočtu tohoto pokroku (viz odpověď Komise na bod 3.28). I když cíle některých ukazatelů v některých programech mohou být málo ambiciózní, ve většině případů není jednoduché je identifikovat (viz odpověď Komise k bodu 3.35).

Doporučení

Doporučení 3.1 (Ukazatele v programových prohlášeních)

Komise doporučení přijímá. Komise je podle finančního nařízení povinna v programovém prohlášení informovat o všech ukazatelích stanovených v právních základech výdajových programů, jak bylo dohodnuto Evropským parlamentem a Radou na základě návrhů Komise.

a) Komise se domnívá, že pro sledování a hodnocení výkonnosti je nezbytná přiměřená rovnováha mezi jednotlivými typy ukazatelů a tato rovnováha by měla odrážet specifika jednotlivých programů.

Doporučení 3.2 (Výkonnostní rámce pro programy)

Komise toto doporučení přijímá. Komise podotýká, že bude nezbytné použít omezený počet ukazatelů, u nichž není smysluplné kvantitativně definovat výchozí stavy, milníky nebo cíle.

d) Komise poznamenává, že musí zohlednit aspekty proveditelnosti a nákladové aspekty, jakož i skutečnost, že to vyžaduje odpovídající závazek zejména členských států a příjemců, pokud jde o předkládání vysoce kvalitních údajů včas.

Doporučení 3.3 (Včasné informace pro ukazatele výkonnosti)

Komise doporučení přijímá. Komise poznamenává, že musí zohlednit aspekty proveditelnosti a nákladové aspekty, jakož i skutečnost, že to vyžaduje odpovídající závazek zejména členských států a příjemců, pokud jde o předkládání vysoce kvalitních údajů včas.

Doporučení 3.4 (Dokumentace cílů)

Komise doporučení přijímá.

Doporučení 3.5 (Zlepšení přehledu výkonnosti programů)

Komise doporučení přijímá.

a) Komise se domnívá, že bude schopna provést tuto část doporučení až na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

Příloha 3.3 – Podrobné informace o stavu realizace doporučení z roku 2015 podle jednotlivých zpráv

Zvláštní zpráva č. 1/2015: Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost

Odpověď na bod 52, doporučení 1 písm. a): Komise konstatuje, že toto doporučení bylo určeno členským státům.

Odpověď na bod 54, doporučení 2 písm. a): Komise přijala opatření, která byla možná v časovém rámci stanoveném pro realizaci doporučení, a považuje jej za provedené. Posoudila situaci v odvětví vnitrozemské plavby prostřednictvím zvláštní analýzy pozorování trhu. K revizi samotné strategie dojde v obecnějším kontextu revize rámce TEN-T (viz doporučení 2 písm. c) níže).

Odpověď na bod 54, doporučení 2 písm. c): Tato akce bude dokončena spolu s revizí nařízení o TEN-T plánovanou do 31. prosince 2023.

Zvláštní zpráva č. 2/2015: Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod

Odpověď na bod 108, doporučení 1 písm. a): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 110, doporučení 2 písm. a): Komise v plném rozsahu realizovala tu část doporučení 2 písm. a), kterou přijala. U většiny zatížení odpadními vodami (všechny aglomerace s PE nad 2 000) se vykazují finanční informace. Zprávy nepodávají pouze aglomerace s PE nižším než 2 000 PE. Je to z těchto důvodů: a) další neodůvodněná administrativní zátěž, b) zvýšilo by to zpoždění v podávání zpráv (EÚD jinde doporučuje snížení zpoždění při podávání zpráv), c) ve směrnici není uvedena žádná výslovná povinnost podávat zprávy.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. a): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. b): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. c): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. d): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise doporučená opatření přijala.

Na programové období 2014–2020 jsou požadavky na podávání zpráv o finančních nástrojích stanoveny v článku 46 nařízení o společných ustanoveních (nařízení (EU) č. 1303/2013) a v příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) č. 821/2014. Ta stanoví vzor pro podávání zpráv o finančních nástrojích. V oddíle VIII vzoru pro podávání zpráv musí členské státy poskytnout informace o výši jiných příspěvků mimo evropské strukturální a investiční fondy, které byly získány pomocí finančních nástrojů, včetně veřejných a/nebo soukromých příspěvků, které jsou uvedeny v dohodách o financování a jsou placeny na úrovni konečných příjemců.

Odpověď na bod 117, doporučení 4 písm. a): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 117, doporučení 4 písm. b): Toto doporučení je částečně realizováno.

Odpověď na bod 119, doporučení 5 písm. b): Komise toto doporučení nepřijala.

Zvláštní zpráva č. 3/2015: Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají

Odpověď na bod 89, doporučení 1: Toto doporučení je určeno členským státům.

Zvláštní zpráva č. 4/2015: Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?

Odpověď na bod 90, doporučení 1: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu. V rámci zásady sdíleného řízení členské státy ve svých programech rozvoje venkova popisují, jak bude technická pomoc využívána, a jsou schopny celkově posoudit, jak je prováděna.

Dále je třeba zdůraznit, že ukazatele pro sledování poskytují pouze část informací potřebných pro hodnocení a že hodnocení přesahuje analýzu údajů monitorovacích tabulek. Otázky společného hodnocení pro rozvoj venkova, které jsou uvedeny v příloze V prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014, zahrnují otázku 20: „Do jaké míry přispěla technická pomoc k dosažení cílů stanovených v článku 59 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013?“

Očekává se, že hodnocení ex post programů rozvoje venkova bude připraveno a předloženo Komisi do prosince 2024.

Odpověď na bod 90, doporučení 2: Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 93, doporučení 4: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu. Monitorovací tabulka B2.3 u podpory technické pomoci – kromě celostátní sítě pro venkov – rozlišuje celkové veřejné výdaje na správní náklady a další náklady, včetně nákladů na studie a školení. Obecně platí, že definice dodatečných ukazatelů, které mají členské státy a regiony vybírat, musí udržovat správnou rovnováhu mezi přidanou hodnotou na jedné straně a administrativní zátěží na straně druhé. Proto je množství podrobných informací shromážděných na této úrovni záměrně omezeno.

Komise není schopna předložit předběžné důkazní informace o případných výsledcích hodnotících otázek. V rámci sdíleného řízení se hodnocení programů rozvoje venkova provádí na úrovni členských států nebo regionů v souladu se společným přístupem k hodnocení stanoveným v článku 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014.

Zvláštní zpráva č. 5/2015: Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?

Odpověď na bod 100, doporučení 3: Spolunormotvůrci neposkytli právní požadavky na stanovení cílů pro revolvingové účinky. Důvodem je skutečnost, že revolvingová povaha spojená s každým finančním nástrojem je pro každý nástroj a jeho podobu specifická. Závisí rovněž na vnějších faktorech, jako je tržní poptávka a hospodářský rozvoj. Obdobně Komise poskytla pouze dodatečná prováděcí pravidla týkající se revolvingu ve svých prováděcích nařízeních (EU) č. 964/2014 a (EU) 2016/1157, která jsou uvedena v oddílech o úvěrové politice. Právní rámec a prováděcí pravidla mohou stanovit pouze zásady pro stanovení cílů a pro řízení zdrojů vyplacených zpět.

Zejména cílové objemy úvěrů a rozpětí úrokových sazeb nelze předem stanovit na úrovni EU s předem stanovenými cíli. Lze je posoudit pouze případ od případu v rámci předběžného posouzení každého finančního nástroje (v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013) a zohlední se při určování povahy nástroje (revolvingový či nerevolvingový nástroj). Aspekt finanční páky je třeba posoudit i v průběhu procesu předběžného posouzení. Zdroje zaplacené zpět do finančního nástroje se buď znovu použijí v rámci téhož finančního nástroje (revolving v rámci téhož finančního nástroje), nebo se po zaplacení zpět řídicímu orgánu nebo fondu či fondům použijí v souladu s článkem 44 (na stejný cíl, který byl stanoven před koncem období způsobilosti) a článkem 45 (v souladu s cílem programu po skončení období způsobilosti) nařízení (EU) č. 1303/2013.

Těmito ustanoveními, která byla pozměněna ve finančním nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046), považuje Komise doporučení za realizované s výjimkou cílů, které lze definovat pouze při předběžném posouzení jednotlivých finančních nástrojů a které Komise nemůže stanovit horizontálně.

Zvláštní zpráva č. 8/2015: Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?

Odpověď na bod 68, doporučení 1: Pokud jde o přetrvávající nedostatky uvedené EÚD v příloze 3.4, je třeba poznamenat, že zahrnutí specifických ukazatelů do operačního programu je pro řídicí orgány nepovinné. Nařízení však předpokládá povinný společný ukazatel výstupu týkající se subjektů (nařízení (EU) č. 1304/2013, příloha I bod 2).

Odpověď na bod 72, doporučení 4: Komise toto doporučení nepřijala.

Zvláštní zpráva č. 9/2015: Podpora, kterou EU poskytuje na boj proti mučení a za zrušení trestu smrti

Odpověď na bod 55, doporučení 4: I když Komise souhlasí se závěrem EÚD, že toto doporučení nebylo realizováno, znovu opakuje, že toto doporučení nepřijímá.

Odpověď na bod 56, doporučení 6: I když Komise souhlasí se závěrem EÚD, že toto doporučení nebylo realizováno, znovu opakuje, že toto doporučení nepřijímá.

Zvláštní zpráva č. 12/2015: Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství

Odpověď na bod 94, doporučení 1 písm. b): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Existují různé metody, jak provádět opakující se analýzu potřeb v oblasti odborné přípravy, a nejvhodnější přístup závisí na koncepci příslušného zemědělského znalostního a inovačního systému (AKIS), který se v jednotlivých členských státech liší. Proto může dokumentace k opatření popsat nejúčinnější způsob provádění tohoto posouzení potřeb pouze obecně.

Komise se domnívá, že dokumentace k opatření, kterou aktualizovala, poskytuje přiměřený stupeň podrobnosti a je dostačující k tomu, aby členským státům poskytla vodítka k provádění opakovaného posouzení potřeb.

Odpověď na bod 94, doporučení 1 písm. d): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Doplnění všech opatření pro rozvoj venkova do programů venkova se schválí pouze v případě, že členský stát prokáže základní strategickou potřebu. Tato potřeba by byla patrná ze strategie programu rozvoje venkova, která je založena na analýze SWOT a z toho vyplývajícího posouzení potřeb, které každý členský stát musel provést na začátku programového období rozvoje venkova.

V rámci výročních přezkumných jednání a monitorovacích výborů se hodnotí „výroční zprávy o provádění“, které podávají zprávy o pokroku při provádění všech programovaných opatření programů rozvoje venkova. V případě potíží s prováděním nebo zpoždění se situace analyzuje a usiluje se o to, aby byla přijata nápravná opatření.

Odpověď na bod 96, doporučení 2 písm. b): Doporučení EÚD týkající se pokynů a zadávání veřejných zakázek včetně informací o interním plnění je považováno za realizované v plném rozsahu.

Pokud jde o monitorování postupů členských států prostřednictvím schvalování souladu, viz odpověď Komise na doporučení 5 v souvislosti se zvláštní zprávou č. 12/2015.

Odpověď na bod 98, doporučení 3 písm. a): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Komise poskytuje pokyny, které slouží jako dokument k objasnění určitých právních výkladů a k šíření příkladů osvědčených postupů provádění práva EU mezi členskými státy.

Otázka přiměřenosti nákladů je pravidelně projednávána s členskými státy v různých souvislostech: poslední událostí byl seminář o míře chyb, který se uskutečnil v červnu 2018 a během něhož se diskutovalo o aspektech přiměřenosti nákladů a využití zjednodušeného vykazování nákladů.

Na žádost členských států mohou být uspořádána školení a na toto téma jich bylo uspořádáno již několik. Rovněž je třeba poznamenat, že využívání zjednodušeného vykazování nákladů se v průběhu provádění programů rozvoje venkova výrazně zvyšuje, což znamená, že posouzení přiměřenosti nákladů členské státy používají méně často.

Odpověď na bod 98, doporučení 3 písm. b): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Článek 51 nařízení (EU) č. 1303/2013 vyžaduje, aby se výroční přezkumná jednání Komise a jednotlivých členských států v letech 2017 a 2019 vztahovala na všechny programy. Tato přezkumná jednání zohlední zprávy o pokroku při provádění dohody o partnerství. Tato zpráva mimo jiné obsahuje informace o provádění mechanismů pro zajištění koordinace mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování a s Evropskou investiční bankou. Tato přezkumná jednání představují další prostředky k zajištění doplňkovosti a synergií mezi programy evropských strukturálních a investičních fondů v daném členském státě a poskytují základ pro případné zavedení zlepšení.

Odpověď na bod 100, doporučení 4 písm. b): Komise i nadále zastává názor, že není odpovědná za monitorování toho, zda jsou zavedeny systémy zpětné vazby s cílem zlepšit nadcházející školení.

Pokud jde o spolehlivé informace o kvalitě a účinnosti služeb v oblasti předávání znalostí a poradenství, příloha V prováděcího nařízení (EU) č. 808/2014 stanoví společné hodnotící otázky pro rozvoj venkova: Hodnotící otázka 1, která se týká prioritní oblasti 1 A, zní takto: „Do jaké míry podpořily intervence programu rozvoje venkova inovace, spolupráci a rozvoj znalostní základny ve venkovských oblastech?“ Tato hodnotící otázka bude zodpovězena v rozšířené výroční zprávě o provádění předložené v roce 2019 a v hodnocení ex post.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Odpověď na bod 102, doporučení 5: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Pokud jde o audity v oblasti předávání znalostí a inovací, které nebyly v praxi provedeny, ty byly naplánovány ve víceletém pracovním programu na období 2016–2019 pro rok n + 2, tj. pro období 2018–2019. V návaznosti na nové centrální posouzení rizik, které bylo provedeno v roce 2017, bylo jejich hodnocení rizik nižší kvůli nižším výdajům a vzhledem k dostupným zdrojům bylo rozhodnuto vzít v úvahu další audity (s vyšším rizikem a vyššími výdaji).

Po zvláštní zprávě se rizikový profil v oblasti auditu zvýšil. V důsledku toho GŘ AGRI vybralo a provedlo pět auditů (AT, DK, FR, IT, SE). Je třeba si uvědomit, že vzhledem k tomu, že výdaje jsou velmi nízké, je počet vybraných transakcí stále omezený, i když v analýze rizik bylo provedeno zvýšení rizikového faktoru v oblasti auditu.

Kromě toho se v rámci nového auditního přístupu, který GŘ AGRI provádí od července 2018, pozornost zaměřuje na práci certifikačního subjektu u všech opatření, na něž se nevztahuje IACS, včetně opatření týkajících se předávání znalostí a inovací. Pokud je takové opatření ve vzorku 1 certifikačního subjektu, vybere jej rovněž GŘ AGRI ve svém auditu.

Zvláštní zpráva č. 13/2015: Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT

Odpověď na bod 58, doporučení 1: Toto doporučení Komise v roce 2015 částečně přijala, neboť vyčlenění rozpočtu na provádění akčního plánu FLEGT je možné pouze u tematických programů/rozpočtových položek. Pro období 2014–2020 vyčlenila Komise na provádění akčního plánu FLEGT 145 milionů EUR v rámci tematického programu „rozpočtová položka“ a vypracovala roční akční plány, v nichž jsou podrobně popsány akční oblasti akčního plánu FLEGT, které mají být financovány.

Zvláštní zpráva č. 16/2015: Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí

Odpověď na bod 117, doporučení 3: Komise se domnívá, že doporučení je realizováno v plném rozsahu rozšířením regulačního rámce a vytvořením platformy.

Odpověď na bod 123, doporučení 7 písm. b): Komise doporučení částečně přijala a u přijatých prvků přijala požadované opatření.

Odpověď na bod 126, doporučení 9: Komise doporučení nepřijala. Přijala však opatření, která byla považována za nezbytná pro řešení základních otázek.

Zvláštní zpráva č. 17/2015: Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný

Odpověď na bod 84, doporučení 2 písm. a): Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, aby zkoumání možností ke zlepšení výsledků bylo běžnou standardní praxí. Komise přezkoumává každou žádost o změnu programu, ať již v důsledku potřeby začlenit nové finanční prostředky, či nikoli, zejména s cílem dosáhnout lepších výsledků, a vede obsáhlé diskuze s členskými státy. Komise se dosud nechopila iniciativy navrhnout nové změny, jelikož by to bylo zbytečné a vysoce neefektivní.

Odpověď na bod 84, doporučení 2 písm. b): Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, že takové hodnocení proběhlo s řádnou péčí a vždy bylo běžnou praxí. Podávání zpráv o každém detailu procesu posuzování, o prvcích, které jsou vyžadovány nařízeními a které vždy byly běžnou praxí, je považováno za zbytečné a neúčinné, a proto nejsou k dispozici podrobné informace o kontrolních seznamech.

Odpověď na bod 84, doporučení 2 písm. c): Komise trvá na tom, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu do té míry, do jaké je stále relevantní. Toto doporučení ztratilo v období 2014–2020 význam, neboť výroční zprávy o provádění již nejsou považovány za způsob sdělování podrobných, ale pouze souhrnných informací. Komise trvá na tom, aby byly prostřednictvím výročních zpráv o provádění poskytnuty dostatečné relevantní informace a aby byly podrobnější informace poskytovány jinými způsoby podávání zpráv (např. hodnotícími zprávami; prostřednictvím technických jednání a monitorovacích výborů, jejichž diskuze se odrážejí v zápisech a poznámkách ke spisu).

Odpověď na bod 86, doporučení 3: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, aby byly jako běžný postup prováděny systematické kontroly věrohodnosti a spolehlivosti. Existují důkazní informace o tom, že se jedná o běžný postup (pokyny od oddělení pro hodnocení a koordinační jednotky ESF; kontrolní seznamy pro přijímání zpráv). Dokumentace každé provedené kontroly by byla zbytečná a neefektivní.

Zvláštní zpráva č. 20/2015: Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství

Odpověď na bod 74, doporučení 1 písm. a): Podle článku 75 nařízení (EU) č. 1305/2013 předloží členské státy Komisi na konci června 2019 rozšířenou výroční zprávu o provádění za rok 2018. Teprve v té době bude mít Komise možnost dokončit příslušné monitorování.

Odpověď na bod 77, doporučení 3 písm. a): Komise se domnívá, že toto doporučení je realizováno, neboť požadované opatření, které členským státům doporučovalo stanovit další ukazatele, bylo provedeno. Komise monitoruje provádění programů rozvoje venkova prostřednictvím souboru společných ukazatelů kontextu, výsledků a výstupů v rámci společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Hodnocení jsou prováděna členskými státy/jménem členských států, přičemž souhrn těchto hodnocení je proveden na úrovni EU a odpovídají za něj útvary Komise. Povinné prvky společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020 obsažené v prováděcím aktu obsahují seznam ukazatelů, které se mají použít ke sledování provádění politiky. Nad rámec těchto ukazatelů Komise může členským státům pouze poradit/členské státy podpořit, aby stanovily dodatečné ukazatele.

Doporučení „doporučit těm členským státům, v nichž je podpora neproduktivních investic významná, aby vymezily konkrétní ukazatele výsledků pro typy neproduktivních investic, které jsou financovány nejčastěji“, bylo dosaženo prostřednictvím pokynů „Posuzování výsledků programů rozvoje venkova: Jak se připravit na podávání zpráv o hodnocení v roce 2017“.

Komise nemůže uložit členským státům povinnost stanovit tyto dodatečné ukazatele, jelikož sahají nad rámec povinných prvků rámce společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Odpověď na bod 81, doporučení 5 písm. b): Ředitelství GŘ AGRI pro věrohodnost a audit bude i nadále zahrnovat zjištění EÚD do svých přípravných prací pro víceletý pracovní program. Zjištění EÚD patří mezi standardní kritéria používaná při stanovování pracovního programu.

Zvláštní zpráva č. 23/2015: Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno

Odpověď na bod 172, doporučení 1 písm. d): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 172, doporučení 1 písm. e): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 172, doporučení 1 f): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 182, doporučení 2 písm. b): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 182, doporučení 2 písm. c): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 182, doporučení 2 písm. d): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. b): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. e): Předpokládá se další práce a očekává se, že toto doporučení bude realizováno v plném rozsahu do konce roku 2020.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. f): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. g): Toto doporučení je určeno členským státům.

Zvláštní zpráva č. 24/2015: Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření

Odpověď na bod 116, doporučení 6: Komise toto doporučení nepřijala. Doporučení bylo předstiženo návrhem Komise na „konečný systém DPH“, který v současné době projednává Rada; přepracovává se v něm stávající systém DPH pro obchod v rámci EU a zahrnuje nová pravidla týkající se povinnosti podávat zprávy.

Odpověď na bod 117, doporučení 7: Komise toto doporučení nepřijala. Odvětvový mechanismus přenesení daňové povinnosti jako opatření proti podvodům je nepovinný a je zaměřen především na konkrétní vnitrostátní problémy s podvody. Návrh Komise na „konečný systém DPH“, který v současné době projednává Rada, předpokládá zrušení odvětvového přenesení daňové povinnosti (pokud jde o zboží v první fázi), neboť se strukturálně zabývá příčinou problému s podvody v rámci EU.

Zvláštní zpráva č. 25/2015: Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů

Odpověď na bod 101, doporučení 1 písm. b): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Platforma pro výměnu osvědčených postupů Evropská síť pro rozvoj venkova je zřízena a používána členskými státy a postupně se ve stávajícím programovém období 2014–2020 objevují projekty a osvědčené postupy při provádění. Další posouzení možného efektu mrtvé váhy lze provést pouze případ od případu a v průběhu hodnocení programu, pro něž Komise vydala pokyny.

Kromě toho Komise přijetím programů rozvoje venkova na stávající období 2014–2020 snížila riziko nedosažení přidané hodnoty pro fondy EU.

Odpověď na bod 101, doporučení 1 písm. d): Komise považuje toto doporučení za částečně realizované, neboť jeho realizace stále probíhá. Mezi různými útvary Komise jsou navázány pravidelné kontakty. Pokud jsou programy rozvoje venkova schváleny nebo změněny, jsou do tohoto procesu zahrnuty další útvary Komise prostřednictvím oficiálních konzultací mezi jednotlivými útvary a jsou zohledněny jejich příspěvky. Kromě toho jsou rovněž společně prováděny změny dohod o partnerství. Rozšířené výroční zprávy o provádění za rok 2018, které mají být předloženy v roce 2019, by měly poskytnout více poznatků o účinnosti opatření pro zajištění doplňkovosti mezi fondy EU. Revidované pokyny pro tyto výroční zprávy o provádění byly zveřejněny v září 2018.

Odpověď na bod 106, doporučení 2 písm. b): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise předložila několik prezentací týkajících se nových možností zavedených v rámci finančního nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046) a týkajících se zjednodušeného vykazování nákladů. V říjnu 2018 byla předložena prezentace ve Výboru pro rozvoj venkova a prezentace v rámci evropského inovačního partnerství v oblasti „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ (EIP-AGRI), jakož i prezentace pro konferenci španělských platebních agentur v listopadu 2018. Během těchto prezentací proběhly diskuse o tom, jak používání zjednodušeného vykazování nákladů může nahradit potřebu posoudit přiměřenost nákladů, a o tom, jak mohou členské státy překonat veškeré obtíže související s tímto aspektem. Na 20. června 2019 je naplánován seminář Evropské sítě pro rozvoj venkova nazvaný Seminář Evropské sítě pro rozvoj venkova „Zjednodušené vykazování nákladů: získané zkušenosti a nové příležitosti“.

Odpověď na bod 109, doporučení 3 písm. a): Komise hodlá posoudit účinnost a účelnost fondů v rámci programů rozvoje venkova na období 2014–2020 v souladu se společným systémem monitorování a hodnocení (článek 110 nařízení (EU) č. 1306/2013). Posouzení bude provedeno na základě průběžných hodnocení členských států, která byla předložena v roce 2019, a hodnocení ex post, která Komisi předloží do konce roku 2024 (článek 78 nařízení (EU) č. 1305/2013).

Příloha 3.4 – Dosažená zlepšení a zbývající nedostatky částečně realizovaných doporučení podle jednotlivých zpráv

Zvláštní zpráva č. 1/2015: Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost

Bod 54, doporučení 2 písm. a): Neexistují důkazní informace o účinném koordinačním úsilí ve všech členských státech.

Odpověď: Podle doporučení se měly provést hloubkové analýzy s ohledem na další rozvoj strategie. Komise přijala opatření, která byla možná v časovém rámci stanoveném pro realizaci doporučení, a považuje jej za provedené. Posoudila situaci v odvětví vnitrozemské plavby prostřednictvím zvláštní analýzy pozorování trhu. Kromě toho Komise rovněž provádí studie týkající se potenciálu vodní dopravy (přístavů a vnitrozemských vodních cest) podle různých scénářů vývoje hospodářství EU a rozvoje infrastruktury. K revizi strategie samotné dojde v obecnějším kontextu revize rámce TEN-T. Studie, kterou Komise provedla v souvislosti s potenciálem lodní dopravy (přístavů a vnitrozemských vodních cest) podle různých scénářů vývoje hospodářství EU, průmyslových trendů a rozvoje TEN-T, měla být dokončena v únoru 2019. Avšak vzhledem ke zpožděním, s nimiž se potýká konzultant odpovědný za studii, jakož i vzhledem k potřebě dosáhnout významného zlepšení studie, je konečná zpráva v současné době předmětem schválení ze strany útvarů Komise.

V návaznosti na jednání s Radou a Evropským parlamentem Komise zahájila spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami na přípravě budoucího programu Naiades III, který má být zaveden po roce 2020 s cílem dále zlepšit účinnost odvětví vnitrozemské plavby.

Zvláštní zpráva č. 2/2015: Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod

Bod 110, doporučení 2 písm. a): U aglomerací s PE nižším než 2 000 se žádné takové informace neshromažďují.

Odpověď: Komise řádně zvážila doporučení 2 písm. a) a nepřijala část tohoto doporučení pro aglomerace s PE nižším než 2 000. Komise nepřijala požadavek, aby členské státy poskytovaly informace o finančních částkách pro aglomerace s PE nižším než 2 000. Důvody jsou tyto: a) další neodůvodněná administrativní zátěž, b) zvýšilo by to zpoždění v podávání zpráv (EÚD jinde doporučuje snížení zpoždění při podávání zpráv), c) ve směrnici není uvedena žádná výslovná povinnost podávat zprávy.

Bod 115, doporučení 3 písm. c): Závěr GŘ ENV týkající se našeho doporučení, tj. potřeby povinných měření přetoků v důsledku silných dešťů, stále probíhá.

Odpověď: V návaznosti na doporučení EÚD provedla Komise zvláštní studii o problému přetoků v důsledku silných dešťů a zahrnula tuto otázku do hodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod. Hodnocení se blíží ke konci a bude zveřejněno ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019. Hodnocení je retrospektivní, ale zabývá se zbytkovým dopadem přetoků kombinované kanalizace v rámci úplného scénáře shody. To bylo modelováno a závěry budou začleněny do hodnotícího pracovního dokumentu útvarů Komise (očekává se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019). Na základě závěrů hodnocení může Komise rozhodnout o dalším postupu v návaznosti na posouzení dopadu, pokud jde o otázku, zda by měla být směrnice o čištění městských odpadních vod pozměněna, a to i pokud jde o stanovení požadavků týkajících se měření a pravidel pro přetoky. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že doporučení je nyní realizováno v plném rozsahu.

Bod 115 doporučení 3 písm. d): Stále je zde však riziko nadměrných čistíren odpadních vod.

Odpověď: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise doporučená opatření přijala.

Na programové období 2014–2020 jsou požadavky na podávání zpráv o finančních nástrojích stanoveny v článku 46 nařízení o společných ustanoveních (nařízení (EU) č. 1303/2013) a v příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) č. 821/2014. Ta stanoví vzor pro podávání zpráv o finančních nástrojích. V oddíle VIII vzoru pro podávání zpráv musí členské státy poskytnout informace o výši jiných příspěvků mimo evropské strukturální a investiční fondy, které byly získány pomocí finančních nástrojů, včetně veřejných a/nebo soukromých příspěvků, které jsou uvedeny v dohodách o financování a jsou placeny na úrovni konečných příjemců.

Bod 117, doporučení 4 písm. b): Přijetí revidovaného nařízení o hnojivých výrobcích stále probíhá. Zahrnutí kalů z čistíren odpadních vod na seznam hnojiv závisí na výsledcích probíhající technické studie.

Odpověď: Nařízení o hnojivých výrobcích bylo přijato v květnu a bude zveřejněno dne 25. června. Akt v přenesené pravomoci na základě studie STRUBIAS může zavést nové kategorie složkových materiálů v příloze 2 nařízení, kterým se stanoví pravidla pro zpětné získávání některých materiálů, jako jsou popel a srážkové soli získané z kalů z čistíren odpadních vod a prodávané na trhu jako hnojivé výrobky opatřené označením CE (evropské označení shody).

Zvláštní zpráva č. 4/2015: Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova

Bod 90, doporučení 1: Přidaná hodnota opatření přijatých na základě doporučení je sporná. I když Komise provedla doporučení 1 (vyjasnit a monitorovat), její opatření se netýkalo našeho výchozího zjištění uvedeného ve zprávě, tj. že velký podíl výdajů členských států na technickou pomoc „se ve skutečnosti rovná rozpočtové podpoře“. Využití technické pomoci na obecné správní náklady není v rozporu s právními předpisy EU, a Komise ho tedy toleruje. Řádné posouzení těchto nákladů a srovnání členských států v rámci monitorování by mohlo pomoci identifikovat nejlepší/nejhorší postupy, které budou uvedeny v pokynech a doporučeních pro členské státy.

Odpověď: V rámci zásady sdíleného řízení členské státy ve svých programech rozvoje venkova popisují, jak bude technická pomoc využívána, a jsou schopny celkově posoudit, jak je prováděna.

Dále je třeba zdůraznit, že ukazatele pro sledování poskytují pouze část informací potřebných pro hodnocení a že hodnocení přesahuje analýzu údajů monitorovacích tabulek. Otázky společného hodnocení pro rozvoj venkova, které jsou uvedeny v příloze V prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014, zahrnují otázku 20: „Do jaké míry přispěla technická pomoc k dosažení cílů stanovených v článku 59 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013?“

Očekává se, že hodnocení ex post programů rozvoje venkova bude připraveno a předloženo Komisi do prosince 2024.

Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Bod 93, doporučení 4: Z důkazních informací, jež mají auditoři k dispozici, vyplývá, že Komise nepodnikla dostatečné kroky, jež by směřovaly k zavedení výkonnostního rámce na úrovni Komise. Komise doporučila členským státům prostřednictvím dopisů s připomínkami ke schválení programů rozvoje venkova na období 2014-2020, aby stanovily vhodné ukazatele pro technickou pomoc, zavedení takových ukazatelů však není povinné. Komise neposkytla žádné informace o stavu provedení výkonnostního rámce na úrovni členských států. Bylo k dispozici jen málo požadovaných údajů o monitorování a tyto údaje se v praxi nepoužívaly. Ukazatele celostátní sítě pro venkov a pro jiné náklady (které rovněž zahrnují podporu z technické pomoci na budování kapacit) nejsou vyrovnané s ohledem na relativní velikost výdajů, jež se těchto položek týkají.

Odpověď: Monitorovací tabulka B2.3 u podpory technické pomoci – kromě celostátní sítě pro venkov – rozlišuje celkové veřejné výdaje na správní náklady a další náklady, včetně nákladů na studie a školení. Obecně platí, že definice dodatečných ukazatelů, které mají členské státy a regiony vybírat, musí udržovat správnou rovnováhu mezi přidanou hodnotou na jedné straně a administrativní zátěží na straně druhé. Proto je množství podrobných informací shromážděných na této úrovni záměrně omezeno.

Komise není schopna předložit předběžné důkazní informace o případných výsledcích hodnotících otázek. V rámci sdíleného řízení se hodnocení programů rozvoje venkova provádí na úrovni členských států nebo regionů v souladu se společným přístupem k hodnocení stanoveným v článku 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014.

Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Zvláštní zpráva č. 5/2015: Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?

Bod 100, doporučení 3: Komise exaktně nedefinovala cíle pro revolvingové účinky. Skutečný dopad přísnějšího řízení prostředků na revolvingové účinky zůstává otevřený.

Spolunormotvůrci neposkytli právní požadavky na stanovení cílů pro revolvingové účinky. Důvodem je skutečnost, že revolvingová povaha spojená s každým finančním nástrojem je pro každý nástroj a jeho podobu specifická. Závisí rovněž na vnějších faktorech, jako je tržní poptávka a hospodářský rozvoj. Obdobně Komise poskytla pouze dodatečná prováděcí pravidla týkající se revolvingu ve svých prováděcích nařízeních (EU) č. 964/2014 a (EU) 2016/1157, která jsou uvedena v oddílech o úvěrové politice. Právní rámec a prováděcí pravidla mohou stanovit pouze zásady pro stanovení cílů a pro řízení zdrojů vyplacených zpět.

Zejména cílové objemy úvěrů a rozpětí úrokových sazeb nelze předem stanovit na úrovni EU s předem stanovenými cíli. Lze je posoudit pouze případ od případu v rámci předběžného posouzení každého finančního nástroje (v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013) a zohlední se při určování povahy nástroje (revolvingový či nerevolvingový nástroj). Aspekt finanční páky je třeba posoudit i v průběhu procesu předběžného posouzení. Zdroje zaplacené zpět do finančního nástroje se buď znovu použijí v rámci téhož finančního nástroje (revolving v rámci téhož finančního nástroje), nebo se po zaplacení zpět řídicímu orgánu nebo fondu či fondům použijí v souladu s článkem 44 (na stejný cíl, který byl stanoven před koncem období způsobilosti) a článkem 45 (v souladu s cílem programu po skončení období způsobilosti) nařízení (EU) č. 1303/2013.

Těmito ustanoveními, která byla pozměněna ve finančním nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046), považuje Komise doporučení za realizované s výjimkou cílů, které lze definovat pouze při předběžném posouzení jednotlivých finančních nástrojů a které Komise nemůže stanovit horizontálně.

Zvláštní zpráva č. 7/2015: Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky (ESVČ)

Bod 85, doporučení 2 písm. a): Bez důkazních informací o skutečných školeních. Bez prvků specifických pro jednotlivé země. Bez důkazních informací o proškolení místních zaměstnanců před nasazením.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. b): Dostupné důkazní informace neprokazují realizaci doporučení ohledně místních školitelů a školených osob.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. d): Nebyly však identifikovány důkazy o souborech týkajících se odborného vedení, jeho milníků a deníků.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. e): Součástí podkladové dokumentace nebyly specifické pokyny pro předání pro mentory.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. f): Auditoři nenalezli konkrétní instrukce, jak zajistit synergie s činnostmi odborného vedení a jasně propojit cíle projektu s milníky postupu při makroekonomické nerovnováze, ani související důkazní informace.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 88, doporučení 5 písm. a): Dosud nebyla vypracována ucelená společná strategie ESVČ/Komise pro snižování stavů pracovníků misí SBOP a ukončování činnosti těchto misí. Nedostatek spočívající v tom, že plány ukončení se předkládají ke schválení až tři měsíce před koncem operační fáze mandátu, nebyl napraven. Dostupné pokyny se komplexně nezabývají různými riziky, jež jsou spojená s procesem snižování stavů a ukončováním činnosti.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 88, doporučení 5 písm. b): Auditoři nenašli žádné konkrétní pokyny ani související důkazní informace týkající se toho, jak se vyhnout akumulaci aktiv a jak předcházet expozici vůči finančním rizikům souvisejícím s akumulací aktiv; stejně tak nenašli příklady (ani související dokumentaci) včasných instrukcí ESVČ a Komise pro mise SBOP k tomu, jak se vyhnout akumulaci aktiv.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Zvláštní zpráva č. 8/2015 Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů

Bod 68, doporučení 1: Jelikož neexistuje žádný konkrétní ukazatel pro mikropodnikatele, nejsou za období 2014–2020 k dispozici žádné informace o tom, jaký objem grantového financování byl mezi ně rozdělen.

Odpověď: Pokud jde o přetrvávající nedostatky uvedené EÚD v příloze 3.4, je třeba poznamenat, že zahrnutí specifických ukazatelů do operačního programu je pro řídicí orgány nepovinné. Nařízení však předpokládá povinný společný ukazatel výstupu týkající se subjektů (nařízení (EU) č. 1304/2013, příloha I bod 2).

Zvláštní zpráva č. 10/2015: Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit

Bod 99, doporučení 1 písm. a): V současné době jsou podrobné informace o této dílčí kategorii uvedeny v IMS u přibližně čtvrtiny případů, což se s evidencí nových případů a uzavřením starých případů bude zlepšovat. Analytický nástroj a rozhraní mezi databázemi IMS a databázemi členských států jsou v pokročilé fázi vývoje, ale dosud nebyly finalizovány.

Odpověď: Systém pro řízení nesrovnalostí (IMS) byl aktualizován tak, aby zahrnoval konkrétní kategorii nesrovnalostí týkajících se porušení předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek. Tato kategorie obsahuje 26 zvláštních typů, které mohou podrobně popsat hlavní důvody těchto porušení. Tato kategorizace je plně v souladu s kategorizací, kterou používají auditní orgány GŘ REGIO a vnitrostátní auditní orgány.

Před využitím analytických možností, které tato nová kategorizace nabízí, musí být dosaženo nezbytného množství údajů. K dnešnímu dni 7 593 (38 %) z 19 891 nesrovnalostí týkajících se porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek obsahuje informace vycházející z této nové kategorizace. V důsledku toho bude dosaženo smysluplné analýzy těchto údajů postupně, neboť členské státy starší nesrovnalosti aktualizují a nové se objevují.

Situace se proto postupně zlepšuje a Komise vnitrostátním orgánům připomíná, aby informace aktualizovaly a zohlednily pokud možno kvalitu údajů (specializovaná podskupina výboru COCOLAF nebo výroční koordinační schůzky s auditními orgány).

Bod 105, doporučení 6 písm. a): Stále zbývá zavést další fáze elektronického zadávání v souladu se směrnicí (elektronická fakturace do dubna 2019).

Komise by měla na všechny členské státy naléhat, aby používaly databázi ARACHNE a aktivně se podílely na jejím utváření.

Odpověď: Poslední právně závazná fáze elektronického zadávání veřejných zakázek (elektronické podávání nabídek) je v platnosti od října 2018. Komise v rámci strategie pro jednotný trh podporuje rozvoj registrů smluv v členských státech. Registry smluv významně přispívají ke zvýšení transparentnosti údajů při zadávání veřejných zakázek. Za účelem sdílení osvědčených postupů byla v této oblasti zřízena pracovní skupina fóra zúčastněných stran (EXEP), která rovněž vypracovala pokyny pro registry smluv.

Pokud jde o nástroje pro vytěžování údajů, Komise přijímá doporučená opatření. Aktivně se zasazuje o to, aby odpovědné vnitrostátní orgány nástroj Arachne, nástroj pro preventivní hodnocení rizik, který vyvinula, používaly. Tento nástroj může přinést významná zlepšení v řídicích kontrolách, ale také při prevenci a odhalování různých rizik souvisejících například s postupy zadávání veřejných zakázek, střetem zájmů a koncentrací grantů v rámci jednotlivých provozovatelů. Také může pomoci identifikovat podezření na podvodné jednání. Komise si je vědoma jiných srovnatelných nástrojů pro vytěžování dat a podporuje jejich používání.

Byla přijata tato opatření:

1) Zajištění technické podpory a budování kapacit pro členské státy, zejména „prioritní země“, pro provádění požadavků na elektronické zadávání veřejných zakázek ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek do konce roku 2018.

2) Sdílení osvědčených postupů na podporu přechodu k elektronickému zadávání veřejných zakázek prostřednictvím mnohostranného fóra pro elektronické zadávání veřejných zakázek (EXEP) (poslední schůze EXEP byla dne 22. května 2019). Dne 18. října 2018 se konala konference o digitální transformaci v oblasti zadávání veřejných zakázek.

3) Sdílení osvědčených postupů a podpora provádění (zejména prostřednictvím činností Evropského mnohostranného fóra pro elektronickou fakturaci) normy EU pro elektronickou fakturaci, která byla zveřejněna v roce 2017 a s termínem duben 2019.

4) Vyřizování právních otázek týkajících se elektronického zadávání veřejných zakázek (státní podpora, výklad směrnice atd.).

Zvláštní zpráva č. 11/2015: Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?

Bod 90, doporučení 1 písm. b): Jelikož však neexistují žádné zdokumentované regionální strategie, je nutno dosáhnout dalšího pokroku, pokud jde o definici Komise a dokumentaci regionálních strategií.

Odpověď: Komise bere na vědomí konečné posouzení EÚD. Má za to, že každé jednotlivé hodnocení provedené v rámci jednání o dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu již zahrnuje regionální kontext a má za cíl zajistit soudržnost ustanovení různých dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu téhož regionu.

Nicméně vymezí další regionální strategie v oblasti udržitelného rybolovu v rámci celkového hodnocení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, které jsou plánovány na období 2020/2021.

Bod 93, doporučení 2 písm. a): Stávající postupy pro monitorování procesu udělování licencí však stále trpí nedostatky. Je nutno dosáhnout pokroku v oblasti monitorování prováděného Komisí a následné kontroly procesu udělování licencí.

Odpověď: Komise bere na vědomí konečné posouzení EÚD. Útvary Komise spravující proces udělování licencí jsou již schopny kontrolovat přesnost a úplnost údajů na základě stávajících vnitřních pokynů a zaznamenávat všechny žádosti obdržené v databázi.

V zájmu dalšího zefektivnění procesu byl vypracován projekt IT, který v současné době probíhá. Proces udělování licencí by proto měl být plně automatizován do konce roku 2021.

Zvláštní zpráva č. 12/2015: Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství

Bod 94, doporučení 1 písm. b): Informace v dokumentu s pokyny nejsou dostatečně podrobné, pokud jde o popis toho, jak provést opakovanou analýzu potřeb školení.

Odpověď: Existují různé metody, jak provádět opakující se analýzu potřeb v oblasti odborné přípravy, a nejvhodnější přístup závisí na koncepci příslušného zemědělského znalostního a inovačního systému (AKIS), který se v jednotlivých členských státech liší. Proto může dokumentace k opatření popsat nejúčinnější způsob provádění tohoto posouzení potřeb pouze obecně.

Komise se domnívá, že dokumentace k opatření, kterou aktualizovala, poskytuje přiměřený stupeň podrobnosti a je dostačující k tomu, aby členským státům poskytla vodítka k provádění opakovaného posouzení potřeb.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 94, doporučení 1 písm. d): Dodržování předpisů členskými státy, pokud jde o zřizování poradenských služeb, Komise v rámci monitorovacích výborů a výročních přezkumných jednání nesleduje.

Odpověď: Doplnění všech opatření pro rozvoj venkova do programů venkova se schválí pouze v případě, že členský stát prokáže základní strategickou potřebu. Tato potřeba by byla patrná ze strategie programu rozvoje venkova, která je založena na analýze SWOT a z toho vyplývajícího posouzení potřeb, které každý členský stát musel provést na začátku programového období rozvoje venkova.

V rámci výročních přezkumných jednání a monitorovacích výborů se hodnotí „výroční zprávy o provádění“, které podávají zprávy o pokroku při provádění všech programovaných opatření programů rozvoje venkova. V případě potíží s prováděním nebo zpoždění se situace analyzuje a usiluje se o to, aby byla přijata nápravná opatření.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 96, doporučení 2 písm. b): Monitorování postupů členských států Komisí, jak vyžaduje naše doporučení, není dostatečné.

Odpověď: Doporučení EÚD týkající se pokynů a zadávání veřejných zakázek včetně informací o interním plnění je považováno za realizované v plném rozsahu.

Pokud jde o monitorování postupů členských států prostřednictvím schvalování souladu, viz odpověď Komise na doporučení 5 v souvislosti se zvláštní zprávou č. 12/2015.

Bod 98, doporučení 3 písm. a): Komise předložila jen málo důkazních informací o dodatečném školení pro řídicí orgány zaměřeném na problematiku přiměřenosti nákladů v případech, kdy se zjednodušené vykazování nákladů nepoužívá. Přestože mají určité společné cíle, jsou kontroly přiměřenosti nákladů a používání zjednodušeného vykazování nákladů dvě rozdílné věci. Možnosti zjednodušeného vykazování nákladů pokrývají pouze malou část celkových výdajů na rozvoj venkova (viz zvláštní zpráva č. 11/2018), je tedy stále nutné, aby řídící orgány posuzovaly přiměřenost nákladů. (Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízeních pro posuzování přiměřenosti nákladů.)

Odpověď: Komise poskytuje pokyny, které slouží jako dokument k objasnění určitých právních výkladů a k šíření příkladů osvědčených postupů provádění práva EU mezi členskými státy.

Otázka přiměřenosti nákladů je pravidelně projednávána s členskými státy v různých souvislostech: poslední událostí byl seminář o míře chyb, který se uskutečnil v červnu 2018 a během něhož se diskutovalo o aspektech přiměřenosti nákladů a využití zjednodušeného vykazování nákladů.

Na žádost členských států mohou být uspořádána školení a na toto téma jich bylo uspořádáno již několik. Rovněž je třeba poznamenat, že využívání zjednodušeného vykazování nákladů se v průběhu provádění programů rozvoje venkova výrazně zvyšuje, což znamená, že posouzení přiměřenosti nákladů členské státy používají méně často.

V tomto ohledu se doporučení EÚD považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 98, doporučení 3 písm. b): Diskusní témata meziútvarových skupin jsou obecná a nezahrnují jednotlivá programová opatření. V naší zprávě (zvláštní zpráva č. 16/2017) jsme navíc odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové doplňkovosti a synergií.

Odpověď: Článek 51 nařízení (EU) č. 1303/2013 vyžaduje, aby se výroční přezkumná jednání Komise a jednotlivých členských států v letech 2017 a 2019 vztahovala na všechny programy. Tato přezkumná jednání zohlední zprávy o pokroku při provádění dohody o partnerství. Tato zpráva mimo jiné obsahuje informace o provádění mechanismů pro zajištění koordinace mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování a s Evropskou investiční bankou. Tato přezkumná jednání představují další prostředky k zajištění doplňkovosti a synergií mezi programy evropských strukturálních a investičních fondů v daném členském státě a poskytují základ pro případné zavedení zlepšení.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 100, doporučení 4 písm. b): Aktualizovaný dokument s pokyny k opatření 1 neposkytuje jasné pokyny, jak mají členské státy provádět postupy zpětné vazby. I když příklad standardní metodiky z naší zprávy rovněž zahrnuje hodnocení školicích programů, není to uvedeno v textu pokynů a text lze vykládat tak, že jde pouze o metodiku pro analýzu potřeb.

Odpověď: Komise i nadále zastává názor, že není odpovědná za monitorování toho, zda jsou zavedeny systémy zpětné vazby s cílem zlepšit nadcházející školení.

Pokud jde o spolehlivé informace o kvalitě a účinnosti služeb v oblasti předávání znalostí a poradenství, příloha V prováděcího nařízení (EU) č. 808/2014 stanoví společné hodnotící otázky pro rozvoj venkova: Hodnotící otázka 1, která se týká prioritní oblasti 1 A, zní takto: „Do jaké míry podpořily intervence programu rozvoje venkova inovace, spolupráci a rozvoj znalostní základny ve venkovských oblastech?“ Tato hodnotící otázka bude zodpovězena v rozšířené výroční zprávě o provádění předložené v roce 2019 a v hodnocení ex post.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 102, doporučení 5: Několik plánovaných auditů nebylo v praxi provedeno; možným důvodem této skutečnosti je nízké skóre v analýze rizika.

Naši auditoři uznávají, že po zveřejnění naší zvláštní zprávy z této oblasti GŘ AGRI zahájilo schvalování souladu v oblasti předávání znalostí a inovace. Podle víceletého pracovního plánu GŘ AGRI na období 2016–2018 (s. 49) se absence auditů před vydáním zvláštní zprávy č. 12/2015 vysvětluje nízkými výdaji v programovém období 2007–2013.

Nemáme žádnou jistotu, že se profil rizika předávání znalostí a poradenství zvýšil na míru uvedenou v odpovědi Komise.

Odpověď: Pokud jde o audity v oblasti předávání znalostí a inovací, které nebyly v praxi provedeny, ty byly naplánovány ve víceletém pracovním programu na období 2016–2019 pro rok n + 2, tj. pro období 2018–2019. V návaznosti na nové centrální posouzení rizik, které bylo provedeno v roce 2017, bylo jejich hodnocení rizik nižší kvůli nižším výdajům a vzhledem k dostupným zdrojům bylo rozhodnuto vzít v úvahu další audity (s vyšším rizikem a vyššími výdaji).

Po zvláštní zprávě se rizikový profil v oblasti auditu zvýšil. V důsledku toho GŘ AGRI vybralo a provedlo pět auditů (AT, DK, FR, IT, SE). Je třeba si uvědomit, že vzhledem k tomu, že výdaje jsou velmi nízké, je počet vybraných transakcí stále omezený, i když v analýze rizik bylo provedeno zvýšení rizikového faktoru v oblasti auditu.

Kromě toho se v rámci nového auditního přístupu, který GŘ AGRI provádí od července 2018, pozornost zaměřuje na práci certifikačního subjektu u všech opatření, na něž se nevztahuje IACS, včetně opatření týkajících se předávání znalostí a inovací. Pokud je takové opatření ve vzorku 1 certifikačního subjektu, vybere jej rovněž GŘ AGRI ve svém auditu.

Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Zvláštní zpráva č. 13/2015: Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT

Bod 58, doporučení 1: Pracovní plán je uzavřen na období 2018–2022 místo 2016–2020. Různý časový rámec má dopad na monitorování a výkaznictví programu FLEGT (viz doporučení 5).

Návrh pracovního plánu zatím není pro Komisi formálně závazný, chybí všechna nutná schválení.

Rovněž postrádá specializovaný prováděcí rozpočet, což ztěžuje monitorování výkonnosti i odpovědnosti.

Odpověď: Komise připomněla, že toto doporučení bylo částečně přijato v roce 2015, neboť vyčlenění rozpočtu na provádění akčního plánu FLEGT je možné pouze u tematických programů/rozpočtových položek.

Návrh pracovního plánu FLEGT členské státy schválily v září 2018. Návrh pracovního plánu byl proto některými příslušnými stranami schválen. Návrh pracovního plánu FLEGT je navíc průvodním dokumentem k připravovanému sdělení EU o odlesňování a znehodnocování lesů. Jakmile bude toto sdělení EU přijato, pracovní plán FLEGT se automaticky stane pracovním dokumentem útvarů Komise, a bude proto Komisi formálně zavazovat.

Bod 59, doporučení 5: Pracovní plán zatím postrádá všechna nutná schválení. Konečná lhůta pro zprávu o pokroku za rok 2018 nebyla dodržena.

Odpověď: Komise má v úmyslu předložit zprávu o pokroku za první dva roky (2018–2019) do konce roku 2019.

Zvláštní zpráva č. 16/2015: Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí

Bod 117, doporučení 3: Realizace stále probíhá. Stále zbývá řešit neefektivitu trhu.

Odpověď: Pokud jde o Komisi, doporučení je realizováno v plném rozsahu rozšířením regulačního rámce a vytvořením platformy.

Pokud EÚD zmiňuje, že „stále zbývá řešit neefektivitu trhu“, Komise zdůrazňuje, že doporučením EÚD nebylo odstranit všechny problémy a narušení cen na trhu, ale provést konkrétní opatření (obchodní mechanismy) s cílem situaci zlepšit.

Komise se domnívá, že doporučení by nemělo být vykládáno ve vztahu k dopadu těchto opatření, neboť tento dopad by se neprojevil přímo a závisel by také na faktorech, které Komise nemůže ovlivnit (chování hospodářských subjektů, situaci na trhu, právním prostředí atd.). Kromě toho by řešení neefektivnosti trhu v zásadě spadalo do oblasti působnosti členských států a hospodářských subjektů.

Bod 123, doporučení 7 písm. b): Komise toto doporučení částečně přijala a realizovala. Interně vytvořené analytické a modelové kapacity mohly mít značné dopady na zdroje Komise i agentury ACER.

Odpověď: Komise doporučení částečně přijala a u přijatých prvků přijala požadované opatření.

Bod 126, doporučení 9: Komise nepřišla s právními návrhy.

Odpověď: Komise doporučení nepřijala. Přijala však opatření, která byla považována za nezbytná pro řešení základních otázek.

Zvláštní zpráva č. 17/2015 Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný

Bod 84, doporučení 2 písm. a): Nedostatky v uplatňování požadavku zdůvodňovat očekávaný dopad změn na strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

Odpověď: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, aby zkoumání možností ke zlepšení výsledků bylo běžnou standardní praxí. Komise přezkoumává každou žádost o změnu programu, ať již v důsledku potřeby začlenit nové finanční prostředky, či nikoli, zejména s cílem dosáhnout lepších výsledků, a vede obsáhlé diskuze s členskými státy. Komise se dosud nechopila iniciativy navrhnout nové změny, jelikož by to bylo zbytečné a vysoce neefektivní.

Bod 84, doporučení 2 písm. b): Kontrolní seznam nedokumentoval analýzu přiměřenosti dodatečných výsledků.

Odpověď: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, že takové hodnocení proběhlo s řádnou péčí a vždy bylo běžnou praxí. Podávání zpráv o každém detailu procesu posuzování, o prvcích, které jsou vyžadovány nařízeními a které vždy byly běžnou praxí, je považováno za zbytečné a neúčinné, a proto nejsou k dispozici podrobné informace o kontrolních seznamech.

Bod 84, doporučení 2 písm. c): Informace o dřívější a očekávané účinnosti propojené s dodatky OP nejsou ve výročních zprávách o provádění dostatečně vykazovány.

Odpověď: Komise trvá na tom, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu do té míry, do jaké je stále relevantní. Toto doporučení ztratilo v období 2014–2020 význam, neboť výroční zprávy o provádění již nejsou považovány za způsob sdělování podrobných, ale pouze souhrnných informací. Komise trvá na tom, aby byly prostřednictvím výročních zpráv o provádění poskytnuty dostatečné relevantní informace a aby byly podrobnější informace poskytovány jinými způsoby podávání zpráv (např. hodnotícími zprávami; prostřednictvím technických jednání a monitorovacích výborů, jejichž diskuze se odrážejí v zápisech a poznámkách ke spisu).

Bod 86, doporučení 3: Bez důkazních informací o provádění systematických kontrol spolehlivosti údajů v AIR nebo kontrol informací obdržených na základě žádostí ad hoc.

Odpověď: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise trvá na tom, aby byly jako běžný postup prováděny systematické kontroly věrohodnosti a spolehlivosti. Existují důkazní informace o tom, že se jedná o běžný postup (pokyny od oddělení pro hodnocení a koordinační jednotky ESF; kontrolní seznamy pro přijímání zpráv). Dokumentace každé provedené kontroly by byla zbytečná a neefektivní.

Zvláštní zpráva č. 20/2015: Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství

Bod 74, doporučení 1 písm. a): Doporučení, aby Komise prováděla monitorování prostřednictvím výročních zpráv členských států o provádění, je stále ve fázi realizace a jeho provedení bude možné ověřit až po průběžném hodnocení z roku 2019.

Odpověď: Podle článku 75 nařízení (EU) č. 1305/2013 předloží členské státy Komisi na konci června 2019 rozšířenou výroční zprávu o provádění za rok 2018. Teprve v té době bude mít Komise možnost dokončit příslušné monitorování.

Bod 77, doporučení 3 písm. a): Jelikož tyto pokyny nejsou pro členské státy závazné, Komise není schopna „zajistit“ míru, v níž se členské státy těmito pokyny skutečně řídily a definovaly dodatečné specifické faktory. V jaké míře činnost Komise zajistila doporučené monitorování nebo posouzení příspěvku NPI v průběhu hodnocení pro programové období 2014–2020, bude možno posoudit pouze na základě rozšířených hodnocení výročních zpráv o provádění z roku 2019.

Odpověď: Komise monitoruje provádění programů rozvoje venkova prostřednictvím souboru společných ukazatelů kontextu, výsledků a výstupů v rámci společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Hodnocení jsou prováděna členskými státy/jménem členských států, přičemž souhrn těchto hodnocení je proveden na úrovni EU a odpovídají za něj útvary Komise. Povinné prvky společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020 obsažené v prováděcím aktu obsahují seznam ukazatelů, které se mají použít ke sledování provádění politiky. Nad rámec těchto ukazatelů Komise může členským státům pouze poradit/členské státy podpořit, aby stanovily dodatečné ukazatele.

Doporučení „doporučit těm členským státům, v nichž je podpora neproduktivních investic významná, aby vymezily konkrétní ukazatele výsledků pro typy neproduktivních investic, které jsou financovány nejčastěji“, bylo dosaženo prostřednictvím pokynů „Posuzování výsledků programů rozvoje venkova: Jak se připravi