V Bruselu dne 28.12.2004

KOM(2004) 840 v konečném znění

2004/0288 (CNS)

Návrh

NARÍZENÍ RADY

kterým se mění nařízení (ES) č. 382/2001, pokud jde o datum ukončení jeho platnosti a některá ustanovení, která se týkají realizace rozpočtu

(předložená Komisí)

ODŮVODNĚNÍ

1. ÚVOD

1.1. Pozadí

Unie trvale přikládá velký význam rozvoji úzkých politických, hospodářských a obchodních vztahů s průmyslovými nečlenskými zeměmi[1]. Pro posílení našich vztahů s těmito zeměmi je důležité aby Společenství mělo k dispozici nástroj, který by umožnil rozvoj vzájemné é spolupráce. Nařízení Rady č. 382/2001 ze dne 26. února 2001[2] poskytuje právní základ pro tento typ činností. Tento nástroj vytváří rámec pro intervence Společenství zaměřené na :

- rozvoj spolupráce podporující cíle stanovené různými bilaterálními nástroji mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi za účelem vytvoření příznivějšího prostředí pro budování a další rozvoj vztahů mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi, a zajištění lepší úrovně informovanosti o EU, jejích institucích a politikách mezi širokou veřejností a názorově vůdčími osobnostmi v těchto zemích;

- vytvoření pevnějších hospodářských, obchodních a finančních vazeb s cílem pomoci průmyslu v EU ve snaze získat lepší přístup k trhům těchto zemí, zejména tam, kde existují strukturální překážky pro podniky EU, které chtějí upevnit svou účast na daném trhu (Japonsko a Korea).

Projekty v těchto oblastech spolupráce a podpory obchodních vazeb mezi EU a průmyslovými zeměmi Severní Ameriky, Severovýchodní Asie a Oceánie se v posledních letech neustále rozvíjejí na základě tohoto nařízeni a v souladu s politickými cíly stanovenými v různých politických nástrojích, kterými se řídí bilaterální vztahy (rámcové dohody , společná politická prohlášení, společné akční plány, nová transatlantická agenda , partnerské programy …atd.), které byly přijaty v posledním desetiletí.

1.2. Spolupráce s průmyslovými zeměmi

Nařízení vytváří integrovaný a pevný rámec pro rozvoj projektů, které podporují politické a hospodářské vztahy EU se šesti zeměmi: Spojenými státy, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Austrálií a Novým Zélandem (dále jen „partnerské země“). Dále byly tímto nařízením účinně dovršeny specifické bilaterální dohody mezi Společenstvím a některými z těchto zemí, jako např. dohody o spolupráci v oblasti vyššího vzdělání se Spojenými státy americkými a Kanadou nebo rámcové dohody o obchodní a hospodářské spolupráci s Korejskou republikou.

Nařízení z roku 2001 se vztahuje na dvě překrývající se témata: a) rozvoj široké bilaterální spolupráci a b) rozvoj obchodních vztahů, přičemž bod a) se týká všech zemí, na něž se nařízení vztahuje, a bod b) je zaměřen výhradně na Japonsko a v menší míře i na Koreu.

Projekty pro vývoj bilaterální spolupráce

V oblasti spolupráce s partnerskými zeměmi se nařízení z roku 2001 vztahuje na spolupráci v následujících oblastech :

- kulturní, akademické a mezilidské vazby;

- věda, technika, energetika, doprava a otázky životního prostředí;

- bilaterální dialog mezi politickými, hospodářskými a sociálními partnery a nevládními organizacemi v EU a partnerských zemích;

- celní spolupráce.

Kromě toho je v něm definována řada konkrétních cílů a zásad, kterými se má řídit udělování finančních prostředků z fondů Společenství :

- vzdělávání a informování veřejnosti (včetně osob s rozhodovací pravomocí, osob názorově vlivných a dalších multiplikátorů) o bilaterálních vztazích mezi EU a partnerskými zeměmi;

- posílení výzkumných prací a studií věnovaných širokému spektru témat s cílem podpořit nebo připravit iniciativy ke spolupráci s partnerskými zeměmi;

- zviditelnění Evropské unie v partnerských zemích;

- vyvíjení pilotních programů za účelem ověřování možných nových aktivit.

Od nabytí účinnosti nařízení z roku 2001 byla v rámci těchto programů spolupráce realizována řada projektů, z nichž nejdůležitějšími jsou :

- Konsolidace a rozšíření sítě středisek EU na universitách ve Spojených státech amerických, Kanadě, Austrálii, Novém Zélandě a v roce 2004 i v Japonsku;

- Podpora politického dialogu v rámci nové transatlantické agendy;

- Podpora pilotních projektů v oblasti vyššího vzdělání s Austrálií a Novým Zélandem;

- Rozvoj výzkumných prací prostřednictvím skupin expertů a jiných organizací v USA a Kanadě;

- Posílení mezilidských vztahů prostřednictvím takových iniciativ jako např. podnikatelských a spotřebitelských dialogů;

- Organizování různých akcí v partnerských zemích za účelem posílení obecného porozumění o EU v partnerských zemích nebo informování veřejnosti o specifických tématech týkajících se EU, jako např. zavedení eura nebo rozšíření EU.

V oblasti spolupráce představuje založení a rozvoj 23 středisek EU v pěti ze šesti zemí, na které se nařízení vztahuje, významný úspěch a je finančně nejdůležitější iniciativou této kapitoly.

Podnět k vytvoření středisek EU původně přišel v roce 1998 ze Spojených států amerických. Tato činnost byla v období let 2001-2003 dále rozvíjena a stabilizována v souladu s nařízením a poté byla rozšířena na další partnerské země: Kanadu, Austrálii, Nový Zéland a konečně i Japonsko. Hostiteli všech středisek EU v partnerských zemích jsou významné univerzity, které spolufinancují jejich provoz. Jejich hlavním úkolem je rozvíjet v partnerských zemích povědomí o Evropské unii, jejích institucích, historii, hospodářství a politikách, a to :

- vytvářením a rozvíjením osvěty o EU a Evropě;

- stimulováním výzkumu o záležitostech týkajících se EU a jejích bilaterálních vztahů s partnerskými zeměmi;

- organizováním seminářů, workshopů, konferencí a dalších akcí na témata týkající se EU;

- rozvíjením informačních nástrojů (webových stránek, publikací, zpravodajů, atd.…) o Evropské unii;

- rozvíjením programů návštěv a akademických výměn.

V rámci nařízení poskytlo Společenství podporu 15 střediskům v USA, 5 v Kanadě, 1 v Austrálii, 1 na Novém Zélandě a 1 v Japonsku. Díky této iniciativě vznikly nové možnosti pro zvýšení porozumění EU v partnerských zemích prostřednictvím široce pojatého výzkumu, osvěty a dalších činností se širokým dosahem. To napomohlo rozvoji studií o EU jakožto samostatného předmětu a zvýšilo zájem o EU v rámci evropských studií. Výsledkem bylo vystavení celkem 264 nových EU certifikátů pro absolventy a otevření dalších kurzů. Výzkum orientovaný na politiky EU se také rozšířil: 462 doktorantů a 1731 vědeckých publikací jsou toho důkazem. Dále se odhaduje, že nejméně 42 000 absolventů získalo své znalosti o EU prostřednictvím těchto středisek. Tato zkušenost se stala předmětem externího hodnocení v období 2003/2004 v souladu s článkem 11 nařízení z roku 2001.

Projekty na podporu obchodních vztahů

Usnadnění přístupu k trhům v Japonsku a Koreji pro evropské podniky a zlepšení jejich obchodních aktivit jsou dalším cílem nařízení z roku 2001. Ve skutečnosti byla značná část dotací od Společenství (téměř 75%) poskytnutých v rámci tohoto nařízení v období 2001-2003 zaměřena na programy s tímto cílem.

- Program odborného vzdělávání vedoucích pracovníků (ETP) je program rozvoje lidských zdrojů, který spočívá v intenzivní výuce jazyků (japonština a korejština) ve spojení s celou řadou obchodních seminářů, průmyslových exkurzí, návštěv v regionech a pobytů v zemi. Poté následuje období odborného vzdělávání přímo v japonských a korejských podnicích, kde účastníci mohou uplatnit své znalosti v reálném pracovním prostředí. Program odborného vzdělávání vedoucích pracovníků se poprvé realizoval v Japonsku v roce 1979. Účastníci 22. skupiny budou končit studium v listopadu 2004. V současnosti je školena 23. skupina, zatímco 24. skupina je v náborovém řízení. Do dnešního data se programu účastnilo 850 evropských vedoucích pracovníků. Všeobecný průzkum mezi účastníky ETP, který proběhl v prvním semestru 2003, potvrdil, že tento program tvoří vynikající základ pro rozvoj podniků EU v Japonsku a pro rozvoj řídících schopností výkonných pracovníků a přispívá k rozvoji jejich profesionální dráhy. Vzhledem k rostoucí důležitosti korejského hospodářství pro podniky EU je nařízení 2001 založeno na principu rozšíření konceptu odborného vzdělávání vedoucích pracovníkůn Koreu. Korejská verze programu, která je přizpůsobena podmínkám korejského trhu, byla proto spuštěna v roce 2002. První skupina korejských vedoucích pracovníků absolvovala v říjnu 2003, druhá je nyní školena a třetí skupina je v náborovém řízení.

- Kampaň EU „Gateway to Japan“ vstoupila v souladu s nařízením z roku 2001 do třetí fáze. „Gateway to Japan“ je program podnikatelské pomoci zaměřený na pomoc středním a malým podnikům v EU v jejich snaze rozvíjet své podnikatelské aktivity a a rozšířit odbyt svých výrobků na japonském trhu. Koncept „Gateway to Japan“ byl vytvořen v roce 1993 a další jeho etapy následovaly mezi roky 1997 a 2001. Současná třetí etapa „Gateway to Japan“ byla spuštěna v říjnu 2002 a má trvat čtyři roky. Jádro kampaně „Gateway to Japan“ spočívá v organizování účasti skupin z malých a středníchpodniků v EU v obchodních misích podle odvětví do Japonska a v účasti na veletrzích v Japonsku. Prvních dvou etap programu se zúčastnilo přibl. 1500 SME z EU. Úkolem programu „Gateway to Japan“ III je uvést dalších více než 880 malých a středních podnikůz EU z osmi průmyslových odvětví v Japonsku prostřednictvím 32 akcí (většinou obchodních misí). Akce jsou rozplánovány do čtyř jednoročních kol, která proběhnou v období 48 měsíců (2002-2006), přičemž závěrečné akce se budou konat v druhé polovině roku 2006.

Nejvýznamnější výzvou pro oba programy do budoucnosti je jejich zeměpisný rozměr v důsledku rozšíření EU: programům musí být věnována publicita a účastníci budou přijímáni z již rozšířené Evropská unie s 25 členskými státy. Oba programy byly předmětem externího hodnocení v letech 2003/2004, v souladu s článkem 11 nařízení z roku 2001.

1.3. Finanční aspekty

Článek 2 nařízení z roku 2001 stanovuje, že objem finančních prostředků Společenství potřebných na pokrytí činností, stanoví každoročně Rozpočtový orgán.

Reálné rozpočtové prostředky vyčleněné na jednotlivé roky činily 15 240 000 eur v roce 2001, 16 025 000 eur v roce 2002 a 16 800 000 eur v roce 2003.

K dnešnímu datu byly poskytnuté úvěry použity takto (v eurech)[3]:

+++++ TABLE +++++

2. HODNOCENÍ čINNOSTÍ A PROGRAMů FINANCOVANÝCH V RÁMCI SOUčASNÉHO NAřÍZENÍ

V souladu s článkem 11.2 nařízení z roku 2001 zorganizovala Komise hodnocení činností a programů financovaných v tomto rámci. Hodnocení se zaměřilo na nejdůležitější projekty z pohledu rozpočtových zdrojů, politického a operačního významu: Program odborného vzdělávání vedoucích pracovníků v Japonsku a Koreji, kampaň „Gateway to Japan“ a střediska EU založená ve čtyřech[4] ze šesti partnerských zemí. Tyto projekty a programy dohromady obdržely celkem přes 90% dotací od Společenství v rámci tohoto nařízení.

Hodnocení bylo provedeno v období od prosince 2003 do června 2004 dvěma nezávislými týmy smluvně zajištěnými na základě vypsání veřejné soutěže. Obě hodnocení potvrdila důležitost dotčených projektů a programů.

Hlavní závěry vyplývající z hodnocení ohledně vhodnosti pokračování těchto iniciativ :

- Střediska EU v USA, Kanadě, Austrálii a Novém Zélandě

- Iniciativa středisek jako celek pokračuje dobře a investiční návratnost je velmi vysoká;

- Doporučuje se v iniciativě pokračovat a pokud možno rozšířit rozsah konceptu středisek EU na další regiony a země;

- Doporučuje se organizovat financování v rámci víceletého rozpočtu kvůli lepší předvídatelnosti a flexibilitě na straně hostitelských institucí.

- Program odborného vzdělávání vedoucích pracovníků a „Gateway to Japan“

- Oba programy jsou v souladu s cílem zvyšovat dovoz do Japonska/Koreje;

- Oba programy jsou vhodné a měly by pokračovat;

- Účinnost obou programů je hodnocena jako středně vysoká až vysoká s určitým prostorem pro zlepšení, obzvláště v oblasti malých a středních podniků;

- Program ETP má stále určitý rozvojový potenciál, pokud by byl přizpůsoben současným potřebám obchodování v EU;

- Rozšíření EU poskytuje nové možnosti rozvoje pro oba programy.

Hodnocení tudíž potvrdilo správnost přístupu úřadů Komise při zavádění dotčené iniciativy. Autoři hodnocení však navrhli jisté úpravy a zlepšení a tyto budou v maximální míře brány v úvahu.

Zamýšlená zlepšení se týkají především programu odborného vzdělávání vedoucích pracovníků, pro který úřady Komise vyvinuly plán úprav, aby byl brán zřetel na rozvíjející se podnikatelské prostředí v Japonsku a v EU. Přitom byly podrobeny pečlivému rozboru zejména tyto aspekty :

- Potřeba zkrátit trvání programu tak, aby lépe odpovídal omezením a možnostem podniků a vedoucích pracovníků v EU;

- Potřeba přezkoumat rovnováhu mezi jazykovou a manažerskou/komerční složkou programu;

- Potřeba vytvořit školicí modul uvádějící program v EU ještě před vstupním školicím modulem pro Japonsko (nebo Koreu);

- Potřeba zapojit významné vzdělávací instituce v EU, Japonsku a Koreji do výkonu programu;

- Potřeba uzpůsobit strategii prosazování programu.

Autoři hodnocení nedoporučili zásadní přepracování programu „Gateway to Japan“; nicméně program a jeho vývojový potenciál budou v rozvíjejících se tržních podmínkách podrobeny v příštím roce zevrubné mu rozboru.

Co se týče iniciativy středisek EU jako takové, hodnocení nevyžaduje zásadní změny pro uplatnění této činnosti. Spíše se navrhuje, aby se praktické postupy, které se dosud osvědčily, zobecnily pro účely nového finančního cyklu, a aby byl vyvinut více strategický přístup v různých partnerských zemích, které jsou hostiteli středisek EU.

3. PODSTATA NAVRHOVANÝCH ZMěN

3.1. Prodloužení doby platnosti

Hlavním účelem tohoto návrhu na změnu nařízení z roku 2001 je prodloužit jeho dobu platnosti tak, aby překlenovalo nové právní nástroje v oblasti vnějších vztahů , které mají vstoupit v platnost začátkem roku 2007 souběžně s novými Finančními výhledy (2007-2013).

Ve svých sděleních ze dne 10. února a 14. července 2004[5] Komise uvedla, že pro období nových Finančních výhledů bude velký počet současných právních nástrojů v oblasti vnějších vztahů konsolidován do mnohem omezenějšího počtu (6) nástrojů. Typ aktivit v současné době provozovaných s průmyslovými zeměmi v rámci nařízení Rady 382/2001 už tedy nebude podřízen samotnému nařízení, nýbrž jednomu z nových nástrojů[6].

Pro zajištění kontinuity mezi současným nařízením, které vyprší koncem roku 2005 a budoucími nástroji, které by měly vstoupit v platnost v roce 2007, se jako nejvhodnější řešení jeví prodloužení současného nařízení na přiměřené období při téměř identických podmínkách.

Aby se zabránilo časovým prodlevám mezi dvěma uvedenými nástroj, navrhuje se prodloužit současné nařízení o 2 roky (do konce 2007). Vstupem v platnost nového nástroje bude prodloužené nařízení zrušeno.

3.2. Soulad s novým finančním nařízením

Dne 25. června 2002 přijala rada nové finanční nařízení, které se vztahuje na rámcové rozpočty Evropských společenství[7], a které vstoupilo v platnost 1. ledna 2003. Použitelnost některých ustanovení v tomto finančním nařízení navazuje na specifická ustanovení základního nařízení. Toto se týká zejména článku 114 (udělování grantů fyzickým osobám) a článku 76.3 (možnost položkování rozpočtových závazků) nového finančního nařízení.

Účastníci ETP programu v Japonsku a Koreji v současné době dostávají měsíční příspěvky na ubytování a stravu, které jsou v souladu s novým finančním nařízením zakomponovány do stipendia na školení. Podobná situace může nastat v rámci společných vzdělávacích projektů, jako např. EU-Austrálie pilotní projekty v oblasti vyššího vzdělání ( stipendia na mobilitu studentů) nebo ve středisku EU. Je důležité vzít na vědomí, že cílem je efektivní řízení programů a projektů, takže řada finančních prostředků stanovených ve finančním nařízení se v případě udělení grantu fyzické osobě[8] neuplatňuje, a je tudíž třeba s touto možností v základním právním aktu počítat.

Z tohoto důvodu se navrhuje využít výhod prodloužení doby platnosti nařízení Rady 382/2001 pro účely sladění s ustanoveními nového finančního nařízení:

- V souladu s článkem 114 finančního nařízení by mělo být zavedeno nové ustanovení, které umožní udělovat granty fyzickým osobám pro účely projektů spolupráce nebo obchodních styků uvedených v článcích 4 a 7 nařízení z roku 2001. Toto je obzvláště důležité v případě programu odborného vzdělávání vedoucích pracovníků (stipendia pro účastníky);

4. PRÁVNÍ ZÁKLAD

Právní základ zvolený pro změnu nařízení se částečně liší od právního základnu zvoleného pro původní nařízení, neboť se v něm odrážejí nová ustanovení zavedená přijetím smlouvy z Nice. Tento návrh je tudíž založen na článku 133 (nezměněn) a článku 181a (nový) této smlouvy (hospodářská, finanční a technická spolupráce s třetími zeměmi).

5. ZÁVěR

V zájmu zajištění kontinuity spolupráce a podpory obchodních aktivit mezi EU a průmyslovými zeměmi Severní Ameriky, Dálného Východu a Oceánie až do přijetí nových právních nástrojů v oblasti vnějších vztahů podle nových finančních výhledů (2007-2013) se navrhuje prodloužit období platnosti nařízení Rady 382/2001 maximálně o 2 roky, tj. do 31.12.2007.

Kromě toho se navrhuje sladit toto nařízení s určitými požadavky a možnostmi nového finančního nařízení, zejména výslovným zdůrazněním možnosti udělovat granty fyzickým osobám.

Cíl a podstata původního nařízení zůstávají navrhovanými změnami nedotčeny.

2004/0288 (CNS)

Návrh

NARÍZENÍ RADY

kterým se mění nařízení (ES) č. 382/2001, pokud jde o datum ukončení jeho platnosti a některá ustanovení, která se týkají realizace rozpočtu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 a 181a této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[9],

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[10],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Nařízení Rady (ES) č. 382/2001 ze dne 26. února 2001 o provádění projektů na podporu spolupráce a obchodních vztahů mezi Evropskou unií a průmyslovými zeměmi Severní Ameriky, Dálného Východu a Oceánie a o zrušení nařízení (ES) č. 1035/1999[11] vytváří až do 31. prosince 2005 právní základ pro posílení spolupráce a obchodních vztahů s těmito zeměmi.

(2) Komise ve sdělení ze dne 10. února 2004 „Budování společné budoucnosti – politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie (2007-2013)“ [12] oznámila, že v dalším období finančních výhledů (2007-2013) bude mít intervence Komise v oblasti vnějších vztahů jednodušší strukturu založenou na šesti nástrojích, kterými se nahrazuje více než třicet různých nástrojů. Jeden z těchto navrhovaných nástrojů, finanční nástroj v oblasti rozvojové a ekonomické spolupráce [13], má poskytnout právní rámec pro spolupráci Společenství s celou řadou zemí, včetně průmyslových zemí, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 382/2001. Podpora spolupráce a ekonomických vztahů s průmyslovými zeměmi bude tedy spadat pod tento nový nástroj po jeho vstupu v platnost.

(3) Nařízení, které tento nástroj zavádí, se však bude používat nejdříve od 1. ledna 2007. Protože je nutné zajistit kontinuitu činností, které se týkají spolupráce s průmyslovými zeměmi, je nezbytné zabránit absenci právního rámce pro tyto činnosti v období mezi stávajícím datem ukončení platnosti nařízení (ES) č. 382/2001 a datem, od kterého se bude používat nové nařízení. Prodloužení platnosti nařízení (ES) č. 382/2001 o přiměřené období umožní překlenout možnou mezeru v právním rámci, jímž se spolupráce s průmyslovými zeměmi řídí, a usnadní přechod mezi stávajícími (2000-2006) a budoucími (2007-2013) finančními výhledy.

(4) Včasné prodloužení platnosti nařízení (ES) č. 382/2001 má mnohem větší opodstatnění, protože z hodnocení projektů a programů financovaných dle tohoto nařízení provedeného v roce 2004 vyplývá, že jsou účinné a mělo by se v nich i nadále pokračovat.

(5) Čl. 114 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[14], stanoví možnost udělování grantů fyzickým osobám formou výjimky, jak je uvedeno v základním právním aktu. Takové situace vznikají pravidelně v souvislosti s prováděním programů odborného vzdělávání vedoucích pracovníků v Japonsku a v Koreji a mohou příležitostně vzniknout i v případě jiných činností spolupráce s průmyslovými zeměmi, zejména v rámci spolupráce v oblasti vzdělávání nebo studijních výměn.

(6) Nařízení (ES) č. 382/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 382/2001 se mění takto:

1) V článku 5 se vkládá nový odstavec, který zní:

„Ve vhodných případech, zejména v případech projektů vzdělávání a odborného vzdělávání nebo jiných podobných projektů, z nichž mohou mít jedinci prospěch, může mít podpora Společenství formu grantů pro fyzické osoby. Tyti granty mohou mít formu stipendií.“

2) V článku 7 se vkládá nový odstavec, který zní:

„Za tímto účelem může mít podpora Společenství formu grantů fyzickým osobám. Tyto granty mohou mít formu stipendií.“

3) V článku 13 se druhý odstavec nahrazuje tímto:

„Použitelnost nařízení končí dnem 31. prosince 2007.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne .

Za Radu

předseda / předsedkyně

ANNEX

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE + HEADING

19 05 02 - Cooperation with industrialised non-member countries

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocat ion for action (Part B): 17,000 € million for commitment

2.2. Period of application:

2006-2007

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure:

As the Regulation does not provide for a global financial envelope deemed necessary for its entire duration, figures are provided for 2006 only.

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations

€ Million

+++++ TABLE +++++

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectives

[X] Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspectives.

Proposal may require application of the provisions of the Inter-institutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

[X] Proposal has no financial implications on revenue

3. BUDGET CHARACTERISTICS

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Treaty articles 133 and 181a

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The objectives pursued are essentially based on the joint policy statements and instruments (joint declarations, joint action plans, framework agreements, New Transatlantic Agenda and other Partnership Agendas…) between the EU and the partner countries concerned. These are major economic players and important commercial and political partners for the EU and it is vital that the bilateral political dialogue wit them is underpinned and enhanced by concrete cooperation actions. The overall objective of the Community intervention is therefore twofold:

- to contribute to the creation of a more favourable environment for the conduct and development of the political relations between the EU and the partner countries thus strengthening the determination of the EU and the partner countries to build stronger links in all relevant areas;

- to enhance the commercial relations between the EU and the partner countries, in particular Japan and Korea, by stimulating the EU business presence there;

The specific objectives of cooperation and commercial promotion initiatives towards the partner countries include among others:

(1) The promotion of a better understanding of EU related matters (institutions, policies, positions on global issues…) in the partner countries;

(2) The education and information of decision makers, opinion leaders, futures elites, the business communities and, more generally, the general public on the bilateral relations between the EU and the partner countries;

Both objectives can be attained notably through the consolidation and further development of EU Centres establishing themselves as centres of academic excellence as well as research and information reference points on EU matters in partner countries.

(3) The enhancement of people-to-people, cultural and academic exchanges between the EU and the partner countries, notably through support to projects in the field of higher education;

(4) The promotion of the dialogue between political, economic and social partners, NGOs and the civil society in all relevant sectors;

(5) The further development of cooperation in various fields of common interest for the EU and partner countries, such as: the environment, science and technology, customs, transport and energy;

(6) The facilitation of exports, investment and market access for EU goods and companies in Japan and Korea through human resource development (Executive Training programme) or through direct product exposure on, and business contacts with, the relevant market segments and actors;

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

In 2004, the main initiatives implemented during the period 2001-2004 have been the subject of an external evaluation. Two separate evaluation exercises have been carried out in parallel, one focused on the EU Centre initiative, the other focused on the initiatives relating to the promotion of commercial relations (ETP and Gateway to Japan). During the period 2001-2003 this set of initiatives has mobilised slightly over 90% of the Community funding awarded under the budget line concerned (B7-665 and then 19 05 02, cooperation with industrialised non-member countries). The evaluation carried out is therefore believed to be fully representative of the results achieved under the Regulation for the period 2001-2004. This evaluation was designed to both assess the results achieved and the impact of the initiatives and to assess their continued relevance. It therefore fulfils at the same time the objectives of an ex-post and an ex-ante evaluation.

The evaluation studies were conducted in parallel during the period December 2003 – August 2004 by two independent firms identified following an open call for tenders. In addition to these evaluation studies a survey of all the beneficiaries (response rate close to 20%) of the Executive Training Programme since its inception in 1979 was carried out during the first half of 2003. The results of this survey were fuelled into the evaluation work undertaken in 2004.

The conclusions of both evaluations are overwhelmingly positive and call for a continuation and consolidation of the initiatives. The main findings, conclusions and recommendations are as follows:

- EU Centres in the USA, Canada, Australia and New Zealand

- The centre initiative as a whole is progressing well and provide a high level of return considering the relatively small investment;

- The “EU brand” is one of the strongest potential factors contributing to the strength of the Centres;

- It is recommended to continue the initiative and where possible to extend the scope of the EU Centre concept to other regions and countries;

- It is recommended that a more strategic approach is adopted in renewing the funding cycle;

- It is recommended that funding is organised in a multi-annual framework to provide more predictability and flexibility to the host institutions;

- Executive Training Programme and Gateway to Japan

- Both programmes fit with the objectives of increasing exports to Japan/Korea;

- Both programmes are found to be highly appropriate and should be continued;

- Market circumstances an business practices in Japan / Korea have evolved but continue to justify specific support to EU companies;

- The effectiveness of both programmes is judged medium/high to high with some room for improvement, in particular as regards ETP

- The ETP programme has still a specific development potential if adapted to the current needs of the EU business;

- The Community initiatives complements well the initiatives existing at Member State level;

- The EU Enlargement provides new development opportunities for both programmes;

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

The evaluation has validated most of the lines taken by the responsible department as regards the implementation of the initiatives concerned. However some adjustments and improvements are suggested by the evaluators and will be taken into account where deemed appropriate and feasible.

The envisaged modifications concern first and foremost the Executive Training Programme, and, to a lesser extent the EU Centre initiative.

As far as the Executive Training programme –which over the past 3 year has represented alone roughly 50% of the budget allocated to cooperation with industrialised non-member countries- is concerned, the reflection of services is well advanced (a roadmap for the adaptation of the programme has already been prepared) and, as a matter of fact, the evaluation confirms most of the adaptations envisaged. These adaptations concern in particular:

- The need to shorten the duration of the programme in order to better correspond to the constraints and possibilities of EU companies and executives;

- The need to review the balance between the language component and the management / business component of the programme;

- The desirability to create an EU-based inception training module prior to the Japan (or Korea) based immersion training module

- The need to associate reputable education institutions in EU, Japan and Korea to programme delivery;

- The need to adapt the programme promotion strategy;

Proposals in this regard are under preparation and will be submitted to the programme committee in the autumn of 2004.

As far as the EU Centre initiative is concerned, the evaluation does not call for an in-depth adaptation of the experience. Rather, it suggests that the different good practices identified in the various projects are taken into account when drafting the terms of reference for the new funding cycle so that they can benefit to the entire network in the future. The evaluation recommends that more flexibility is introduced in the way the Commission awards grants to Centres. This is why it is proposed, in the amendment of the Regulation, to introduce a specific reference to the mechanism of budgetary commitment splitting which is established in article 76.3 of the Financial Regulation. This will allow the shift from an annual grant award exercise which is extremely time and work-consuming for Commission services and beneficiary institutions whilst not giving any predictability or flexibility beyond an annual horizon.

5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements

EU Centres

- Target population: leading universities in the partner countries. An indicative number of 20 to 25 Centres across the partner countries could be envisaged, in compliance with the recommendations by the evaluators.

- Specific objectives (and indicators): curriculum development (number of EU related courses created, number of students enrolled in EU-related modules); research work (number of publications, number of research fellows and scholarships); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public;

Other cooperation projects (Policy advice, Public diplomacy, People-to-people exchanges, public outreach),

- Target population: foundations, think-tanks, NGO’s, education institutions, research institutions. An average of 15/20 beneficiaries per year is envisaged.

- Specific objectives (and indicators): reinforced people-to-people links (academic exchanges, joint courses developed; student mobility; faculty mobility); research work and policy advice (number of publications and other forms of providing policy advice); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage); dialogues (relevance of sectors; number and quality of stakeholders involved);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public; enhancement of bilateral links between the EU and partner countries;

Commercial Relations

- Target population: EU companies and EU executives. ETP targets 40 participants per year for Japan and 15 for Korea. Gateway aims to bring around 220 companies per year in Japan.

- Specific objectives (and indicators): trade missions and fairs (number of EU participating companies; number of Japanese attendees; number of business leads; sales figures evolution); development of a pool of EU executives able to work in the Japanese / Korean market (number of candidates; number of graduates; career development of alumni; proportion of graduate settling in Japan/Korea);

- Implementation measures: Procurement procedures for the establishment of the programme components. Calls for proposals for the selection and award of scholarships to ETP participants.

- Outputs: enhanced EU business presence on the Japanese / Korean market; increased EU exports and investment to Japan and Korea; improved market access and regulatory framework in Japan for EU products and services; Consolidated EU business lobbying force in Japan and Korea;

5.3. Methods of implementation

The Commission will continue to implement the projects under direct management. This will involve both headquarters and the delegations concerned, under a deconcentration model.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

7.1. Impact on human resources

+++++ TABLE +++++

7.2. Overall financial impact of human resources

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

+++++ TABLE +++++

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The monitoring of projects is ensured by the desks and the delegation concerned through regular contacts / meetings with and reports from beneficiaries and contractors.

As far as ETP and Gateway to Japan in-built performance indicators are regularly updated making it possible to follow progress in implementation, measure users’ satisfaction rate, identify potential weaknesses and take the appropriate remediation measures. Follow-up questionnaires and survey of participants are organised on a regular basis to measure medium-term business impact and career development.

As far as EU Centres are concerned, planning and work programme approval mechanisms make it possible to the Delegation to ensure compliance of the activities effectively carried out with the overall and specific objectives of the initiatives. Beneficiaries report to the Commission on a regular basis. In this regards, best practices have been identified during the evaluation exercises and could be generalised for the next funding cycles (activity-based reporting and accounting). Standards indicators such as student enrolment; number of scholarships; number of teaching modules or courses; number of outreach event and related participants; number of publications… can be included in the reporting obligations of the beneficiaries for monitoring and impact measurement purposes.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

An ex-post evaluation may be organised, if deemed necessary, in 2006 or 2007. However, it should be noted that the time span between this new evaluation and the most recent one (2004) would only be in the range of 2 to 3 years.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Projects and programmes will be implemented directly by the Commission both in Brussels and, in the case of cooperation with USA and Japan, in Washington and Tokyo by the respective Delegations under a deconcentrated model for parts of the programme.

The European Commission and the European Court of Auditors may conduct on-the-spot checks and inspections of the projects and programmes, in order to safeguard the European Communities’ financial interests.

Control provisions (submission of reports, submission of justifying documents, on-site control by the Commission, by any entity mandated by the Commission or by the Court of Auditors…) are therefore included in all contracts and grant agreements.

On-the-spot audits may be carried out if deemed necessary.

[1] Význam výrazu “průmyslové nečlenské země” v Nařízení se vztahuje na: USA, Kanadu, Japonsko, Austrálii, Nový Zéland a Jižní Koreu.

[2] Nařízení Rady o provádění projektů na podporu spolupráce a obchodních vztahů mezi Evropskou unií a průmyslovými zeměmi Severní Ameriky, Dálného Východu a Oceánie a o zrušení Nařízení (ES) č. 1035/1999, zveřejněno v Úř. věst. L57 ze dne 27.2.2001.

[3] Více podrobností obsahuje implementačn zpráva předložená Komisí Evropskému Parlamentu a Radě KOM(2004) 803 v konečném znění.

[4] USA, Kanada, Austrálie, Nový Zéland. Japonský institut, založen teprve koncem roku 2003, nebyl – celkem logicky – zahrnut do tohoto hodnocení.

[5] KOM (2004)101: „Budování společné budoucnosti – Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie (2007-2013)“ a KOM (2004) 487 o “Finančních výhledech 2007 – 2013”.

[6] K dnešnímu datu se předpokládá, že činnosti vykonávané dle nařízení z roku 2001 budou integrovány do nástroje, který bude řešit spolupráci a v oblasti rozvoje a ekonomiky s třetími zeměmi.

[7] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze ne 25.6.2002 vyhlášení v Úř. věst. L248 ze dne 16.9.2002.

[8] Článek 165 odst.2 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.

9 Úř. věst. C […], […], s. […].

10 Úř. věst. C […], […], s. […].

11 Úř. věst. L 57, 27.2.2001, s. 10.

12 KOM(2004) 101 v konečném znění

13 KOM(2004) 629 v konečném znění

14 Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.