DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Dne 2. května 2018 předložila Komise svůj návrh příštího víceletého finančního rámce (COM(2018) 321 final). Na základě toho Komise navrhuje řadu horizontálních a odvětvových programů financování EU, které reagují na nové výzvy a současně pokračují v již zavedených úspěšných činnostech.

Cílem tohoto návrhu na změnu zmocňovacího nařízení EU v oblasti státní podpory (nařízení Rady (EU) 2015/1588) je zlepšit souhru uvedených programů financování EU s pravidly státní podpory. To umožní Komisi provést cílené změny stávajících pravidel státní podpory, aby mohly být vnitrostátní prostředky – včetně prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů spravovaných na vnitrostátní úrovni – a prostředky EU spravované centrálně Komisí co nejlépe kombinovány, aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže na jednotném trhu EU.

Účelem pravidel EU pro státní podporu je zajistit, aby veřejné výdaje nenarušovaly hospodářskou soutěž mezi podniky na jednotném trhu EU, a to na základě tří hlavních zásad:

–společný zájem: veřejné výdaje by měly sloužit obecným cílům politiky, jako jsou podpora investic, vzdělávání a odborné přípravy, regionální soudržnosti, výzkumu a vývoje, zlepšování digitálních, dopravních a energetických sítí a boj proti znečišťování životního prostředí a změně klimatu,

–doplňkovost: veřejné výdaje by měly vyplnit mezeru, nikoli vytlačovat nebo pouze nahrazovat soukromé investice,

–nákladová efektivnost: veřejné výdaje by neměly překročit rámec toho, co je nutné k dosažení politického cíle.

Finanční prostředky EU spravované centrálně Komisí, které nespadají do rozhodovací pravomoci členských států (např. program COSME, Horizont Evropa nebo Digitální Evropa), nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Pokud však členské státy poskytují doplňkové vnitrostátní finanční prostředky na projekt nebo finanční nástroj podporovaný z centrálně spravovaných prostředků EU či přispívají zdroji, nad nimiž mají určitou míru rozhodovací pravomoci, do centrálně spravovaných fondů, uplatňují se pravidla státní podpory na část financování, která spadá do rozhodovací pravomoci členského státu.

Podobně platí, že členské státy mají větší kontrolu nad finančními prostředky EU v rámci sdíleného řízení, jako je tomu v případě evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů), včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Tento typ financování proto představuje státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a podléhá kontrole státní podpory.

V tomto ohledu je důležité správné propojení pravidel fondů EU s pravidly státní podpory, aby byly zaručeny co nejlepší účinky víceletého finančního rámce a předešlo se zbytečným komplikacím. Je to obzvláště důležité v případech, kdy je projekt financován jak z prostředků EU centrálně spravovaných Komisí, tak z prostředků spravovaných členskými státy. Aby se pro členské státy, finanční zprostředkovatele a tvůrce projektů zjednodušilo řešení takových případů, měla by být pravidla fondů EU a pravidla státní podpory sladěna. Proto návrhy Komise týkající se fondů EU obsahují některé klíčové zásady kontroly státní podpory, například aby státní zásahy pouze doplňovaly, a ne vytlačovaly soukromé financování, které by mělo být dále rozvíjeno a mělo by řídit realizaci. Z toho důvodu také Komise současně navrhuje dále zjednodušit příslušná pravidla státní podpory.

V této souvislosti hraje klíčovou roli nařízení Komise (EU) 2017/1084 ze dne 14. června 2017 (obecné nařízení o blokových výjimkách). Prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem a umožňuje členským státům přímo provádět opatření podpory bez předchozího schválení Evropskou komisí.

Existují tři oblasti, v nichž by změny obecného nařízení o blokových výjimkách mohly zlepšit souhru programů financování EU s pravidly státní podpory.

Vnitrostátní financování kombinované s nástroji fondu InvestEU

Komise dnes předložila svůj návrh nového fondu InvestEU, jednotný soubor pravidel pro všechny finanční nástroje a rozpočtové záruky v příštím rozpočtu EU. Návrh zajišťuje, aby Komise hrála významnou úlohu při výběru podporovaných projektů a programů v souladu se společným zájmem EU a aby veřejná podpora doplňovala soukromé investice, byla transparentní a byly vyhodnoceny její účinky. Návrh fondu InvestEU již obsahuje klíčové zásady pro státní podporu. Až budou tyto zásady převedeny do dostatečně jasných pravidel fungování fondu, budou k ochraně hospodářské soutěže na jednotném trhu v případě, že finanční prostředky členského státu jsou kombinovány s prostředky EU v rámci fondu InvestEU, zapotřebí pouze omezené dodatečné požadavky na státní podporu. Na tomto základě by mohly být příslušné požadavky na státní podporu stanoveny v obecném nařízení o blokových výjimkách, které by doplňovalo nařízení o fondu InvestEU a investiční pokyny fondu InvestEU obsahující nezbytné záruky. Díky takové změně obecného nařízení o blokových výjimkách by se finanční prostředky členských států poskytované nebo podporované z fondu InvestEU nemusely předem oznamovat Komisi podle pravidel státní podpory, a zajistilo by se tak zjednodušené a účinné fungování fondu InvestEU.

Výzkum, vývoj a inovace

Komise dnes rovněž předložila svůj návrh programu Horizont Evropy. Podle tohoto návrhu lze některým výzkumným projektům malých a středních podniků udělit tzv. „pečeť excelence“. K získání pečetě je nutné, aby Komise projekt vyhodnotila jako „vynikající“, aby byl projekt způsobilý podle přísných požadavků pravidel EU pro financování Unií a aby jediným důvodem, proč nemůže být ve skutečnosti financován, byla rozpočtová omezení fondu EU. U takových projektů by bylo možno stanovit, že mohou být zcela financovány členskými státy (včetně strukturálních fondů), aniž by bylo nutné předchozí schválení Komisí. Projekty s pečetí excelence a relativně omezená výše finanční podpory tak, jak je Komise ve svém návrhu programu Horizont Evropa představila, rozptylují jakékoli obavy z narušení hospodářské soutěže.

Stejně tak by bylo možno stanovit, že projekty v oblasti výzkumu, vývoje a inovací vyhodnocené a vybrané v souladu s pravidly platnými pro program Horizont Evropa a financované společně programem Horizont Evropa a členskými státy (včetně strukturálních fondů), jsou-li zastoupeny alespoň tři členské státy, mohou být realizovány bez dodatečného posouzení podílu členských států na financování podle pravidel státní podpory. Bylo by to možné, protože pravidla představená v návrhu Komise, která určují, zda projekt splňuje podmínky pro podporu z programu Horizont Evropa, rozptylují jakékoli obavy z narušení hospodářské soutěže. Především požadují, aby projekty splňovaly cíle společného zájmu EU a řešily jasně definovaná tržní selhání.

Evropská územní spolupráce