EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 17.10.2018 COM(2018) 699 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Plnění závazků EU v oblasti zabezpečení potravin a výživy:



třetí dvouletá zpráva {SWD(2018) 440 final}



1. ÚVOD Toto je třetí zpráva vyzdvihující pokrok, jehož EU a její členské státy dosáhly při provádění společné politiky v oblasti zabezpečení potravin . Ke zprávě je připojen pracovní dokument útvarů Komise, který obsahuje další informace o analýzách a případových studiích. Různé příklady uvedené ve zprávě ukazují, jak EU a její členské státy podporu dále zintenzivnily a jak reagovaly na doporučení a na závěry Rady přijaté v roce 2016. 2. VÝVOJ CELOSVĚTOVÝCH A EVROPSKÝCH POLITIK S 821 miliony osob ve světě trpících hladem se nedostatečné zabezpečení potravin a výživy v roce 2017 zvyšovalo druhý rok v řadě poté, co se v průběhu desetiletí trvale snižovalo. Chronická podvýživa dětí se snižuje, ačkoliv se dosud týká každého čtvrtého dítěte mladšího pěti let. Očekává se, že do roku 2050 dosáhne světová populace více než 9 miliard, což povede k větší soutěži o omezené zdroje. To bude spojeno se zrychlujícími se dopady změny klimatu, konflikty a rostoucími tlaky na půdu a přírodní zdroje a rovněž na dodávky potravin, vody a energie. Tyto problémy významně ovlivní schopnost zemědělsko-potravinářského systému zajistit zdravou a výživnou stravu pro rychle rostoucí počet obyvatel. Cíle udržitelného rozvoje, zejména druhý cíl, vyžadují, aby byla obnovena dynamika a aby se země soustředily na dosažení cíle do roku 2030 „vymýtit hlad, dosáhnout potravinové bezpečnosti a zlepšení výživy a prosazovat udržitelné zemědělství“. V souladu s přístupem EU založeným na právech, včetně práva na potraviny, patří vymýcení hladu a zlepšení nutričního stavu u nejzranitelnějších osob k hlavním povinnostem v rámci nového Evropského konsensu o rozvoji . Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky EU z roku 2016 zdůrazňuje zdvojnásobení úsilí o předcházení konfliktům a o odstranění jejich příčin, jako je nerovnost, nedostatek zdrojů a změna klimatu, vzhledem k jejich dopadu na desertifikaci, degradaci půdy, nedostatek vody a potravinové krize. EU a členské státy takto podporují strategie vlád v oblasti udržitelné prevence a reakce, které přispívají k posilování odolnosti. EU a její členské státy kladou i nadále velký důraz na přeměnu úlohy žen. Zvláštní pozornost je věnována prosazování transformačního přístupu usilujícího nejen o zlepšení přístupu žen ke zdrojům, nýbrž také o zaručení stejných práv, což zajistí, aby zásahy přinesly prospěch ženám i mužům a aby posílily jejich postavení. EU a její členské státy přispívají k posílení zranitelných osob v partnerských zemích tím, že podporují vytváření lepších pracovních příležitostí a možností vytváření příjmů. Po zahájení plánu vnějších investic v roce 2017 navazuje EU partnerství s finančními institucemi s cílem nastartovat nebo obnovit v partnerských zemích hospodářskou dynamiku, aby se ve venkovských oblastech zlepšil spravedlivý hospodářský růst. S cílem dále se zabývat složitou spojitostí mezi nedostatečným zabezpečením potravin, chudobou venkova a migrací zintenzivňuje EU svou spolupráci a dialog v rámci partnerství EU a Africké unie a organizuje fóra podniků z EU a Afriky v zájmu snazšího vytváření pracovních příležitostí pro mladé lidi a ženy. Poslední fórum se konalo v listopadu 2017 v Abidžanu a důraz byl kladen na rozšíření partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti zemědělského podnikání. Tento důraz souvisí s nouzovým svěřenským fondem pro Afriku k odstranění příčin nestability, násilného vysídlení a nelegální migrace a přispění k lepšímu řízení migrace a využití příležitostí. K zlepšení zemědělských a potravinových systémů je zapotřebí podpora inovací a výzkumu. Na summitu „Jedna planeta“ v roce 2017 se EU a Nadace Billa a Melindy Gatesových zavázaly poskytnout v období 2018–2020 částku ve výši 270 milionů EUR na spolupráci v oblasti inovací a výzkumu v oblasti zemědělství ve třetích zemích v souvislosti se změnou klimatu. Zemědělství hraje klíčovou úlohu, jelikož toto odvětví má zásadní význam pro vnitrostátně stanovené příspěvky mnoha zemí, a EU a její členské státy přispívají k jeho podpoře prostřednictvím spolupráce v oblasti programů udržitelného zemědělství. Pod vedením Francie se EU snaží podnítit členské státy a ostatní organizace k dosažení „cíle ve výši 1 miliardy USD“. Začalo také fungovat výzkumné a inovační partnerství EU-Afrika pro zajišťování potravin, výživy a udržitelného zemědělství (FNSSA), a to s finančními prostředky přidělenými v rámci programu Horizont 2020 a prostřednictvím programu výzkumných grantů Africké unie. Představitelé zemí G7 se zavázali pomoci 500 milionům lidí vymanit se do roku 2030 z hladu a podvýživy a na summitu v Taormině v roce 2017 se rozhodli zvýšit svou společnou podporu zabezpečení potravin a výživy a udržitelného zemědělství v subsaharské Africe prostřednictvím celé řady opatření, včetně zvýšení oficiální rozvojové pomoci. Představitelé zemí G20 uznali, že transformace venkova představuje rozhodující proces pro vytváření pracovních míst, zvýšení příjmů a dosažení zabezpečení potravin a výživy, a v roce 2017 zahájili Iniciativu pro zaměstnanost mladých lidí ve venkovských oblastech, která je součástí partnerství G20. 3. PODÁVÁNÍ ZPRÁV A POKROK Tento oddíl podává přehled o prostředcích na zabezpečení potravin a výživy, které vyplatila EU a její členské státy, a o nejnovějším pokroku při plnění kritérií výkonnosti v souvislosti s prioritami politiky. Vyplacené prostředky

V porovnání s první a druhou zprávou vzrostla každoroční finanční pomoc EU a jejích členských států poskytovaná na zabezpečení potravin a výživy na 4 200 milionů EUR; oproti roku 2014 to znamená nárůst o 14,7 % a oproti roku 2012 o 24,8 %. To představuje přibližně 6 % celkové oficiální rozvojové pomoci v roce 2016; v porovnání s přibližně 8 % oficiální rozvojové pomoci v roce 2012 a 2014 to však znamená mírný pokles . Zatímco podpora globálních iniciativ a poskytování globálních veřejných statků na podporu zabezpečení potravin a výživy je i nadále náležitá (19 % – pokles z 25 % v roce 2014), podpora na úrovni jednotlivých zemí v roce 2016 vzrostla z 66 % na 69 %. Regionální podpora zabezpečení potravin a výživy se zvýšila z 9 % na 12 %. Tabulka 1 ukazuje, že podpora pro subsaharskou Afriku v roce 2016 dále rostla a zahrnuje 53 % podpory na zabezpečení potravin a výživy. Zatímco podpora pro Asii se v roce 2016 poněkud snížila, podpora Latinské Ameriky a Karibiku a zemí evropského sousedství vzrostla. Celkově nedošlo k významným změnám a údaje prokazují, že navzdory vnějším tlakům a reakcím na mimořádné události představuje podpora zabezpečení potravin a výživy pro EU a její členské státy prvořadou prioritu. Tabulka 1: Geografické rozložení pomoci vyplacené EU a jejími členskými státy na zabezpečení potravin a výživy v letech 2012, 2014 a 2016 Tabulka 2 podává přehled vyplacených prostředků a ukazuje počet programů, úroveň podpory a počet zemí, které obdržely podporu. Velká část podpory připadá i nadále na prioritu politiky č. 1, ačkoliv tato podpora klesla z 60 % na 50 %, přičemž se současně zvýšila podpora ostatních pěti priorit politiky. Celkově se počet programů v minulých dvou letech zvýšil a počet zemí, na něž se zaměřuje podpora na zabezpečení potravin a výživy, vzrostl, pokud jde o zásahy v oblasti výživy a sociální ochrany. Velká pozornost byla věnována rovněž zajištění genderové citlivosti a příspěvkům na přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejích dopadů. V roce 2016 bylo možno 57 % podpory považovat za genderově citlivou, 43 % podpory prosazuje přizpůsobení se změně klimatu a 16 % přispívá k úsilí o zmírnění jejích dopadů. Co se týká celkové podpory, přibližně 12 % je věnováno výzkumu.



Tabulka 2: Pokrok z hlediska kritérií výkonnosti Pokrok při plnění priorit politiky a kritérií výkonnosti Tento oddíl podává přehled o vynaloženém úsilí, přičemž podrobnější a konkrétnější příklady jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise. Většina pozornosti je i nadále věnována prioritě politiky č. 1, což prokazuje, že tato podpora představuje hlavní část rozvojové spolupráce EU a jejích členských států. Úsilí v této oblasti zahrnuje podporu na posílení odolnosti venkovských komunit, udržitelnou intenzifikaci produkce, financování rozvoje zemědělského podnikání, zemědělství šetrné ke klimatu a podporu na zajištění důležitější úlohy vědy v rozvojové spolupráci v oblasti zemědělství, zejména za účelem podpory inovací k dosažení většího dopadu. Mnoho projektů se týká transformace venkova a územních přístupů a přispívá k podpoře vytváření důstojných pracovních míst ve venkovských oblastech, zejména pro ženy a mladé lidi.

Priorita politiky č. 2 prokazuje, že klíčovou oblastí podpory je i nadále účinná správa. V roce 2017 spolupracovala EU s FAO při pořádání jedné akce a oslavě pátého výročí přijetí dobrovolných pokynů pro odpovědnou správu půdy, lesů a rybolovu a prokázání pokroku při jejich uplatňování. EU a její členské státy jsou horlivými podporovateli iniciativ, jako jsou různá regionální hospodářská společenství a Komplexní program pro rozvoj zemědělství v Africe. V rámci priority politiky č. 3 se v minulých letech postupně zvyšovala podpora regionálních iniciativ, například prostřednictvím podpory regionálních programů rybolovu a další podpory na posílení kapacity regionálních sanitárních a fytosanitárních opatření. Zatímco u priority politiky č. 4 bylo v poslední zprávě zaznamenáno snížení objemu vyplacených prostředků, tato zpráva prokazuje významné zvýšení podpory pro mechanismy sociální ochrany (o 121 milionů EUR více), jakož i počtu programů a zemí, v nichž prosperují partnerství EU a/nebo členských států. V rámci priority politiky č. 5 pokračuje od roku 2014 prostřednictvím posílení společného víceodvětvového přístupu k podpoře v zájmu odstranění podvýživy trvale úsilí o podporu spolupráce při prosazování závazků a vůdčí úlohy na úrovni jednotlivých zemí a prosazování odpovědnosti při podpoře EU a členských států na úrovni jednotlivých zemí i na celosvětové úrovni. Zasloužená pozornost byla věnována prioritě politiky č. 6, u níž v porovnání s rokem 2014 došlo k navýšení o 107 milionů EUR. Globální zpráva o potravinových krizích z roku 2018 uváděla, že se potravinová krize dotýká téměř 124 milionů osob, a prokázala, že je nutné řešit příčiny nedostatečného zabezpečení potravin. V souladu s globální strategií EU a činností členských států při uplatňování souvislosti mezi humanitární pomocí, rozvojem a mírem spolupracuje EU s ostatními partnery v rámci Globální sítě proti potravinovým krizím při společné analýze a koordinovaných reakcích. Tabulka 3: Konkrétní příklady zásahů prokazujících výsledky Priorita politiky č. 1 Německo podporuje odolnost a zdroje obživy drobných zemědělců ve více než 81 zemích. Prostřednictvím Globálního programu ekologických inovačních center (v rámci iniciativy Svět bez hladu) bylo vyškoleno 600 000 drobných zemědělců (40 % žen, 30 % mladých lidí) a bylo dosaženo zvýšení produktivity o 35 %. V Etiopii pomohlo Rakousko 348 513 zemědělcům (z toho 23,6 % žen) zvýšit jejich zemědělskou produktivitu, více než 6 000 domácností mělo prospěch z opatření týkajících se sanace povodí a 52 osobám z celkem 78 dotazovaných osob se podařilo vytvořit úspory hotovosti. Priorita politiky č. 2 V rámci iniciativy America Latina y Caribe sin Hambre bylo Španělsko aktivním partnerem při podpoře poslanců bojujících proti hladu jako jeden z hlavních aktérů v oblasti řízení zabezpečení potravin a výživy. Priorita politiky č. 3 Itálie podporovala rozvoj pobřežních komunit v oblasti Středomoří, přičemž podpořila 2 000 rybářů společnými granty, ženy 60 granty na zahájení poskytování potravinářských služeb, odbornou přípravu pro 500 rybářů, založení tří sdružení rybářů/zemědělců a vybudování přístavu pro 100 rybářských člunů. Priorita politiky č. 4 Irsko přispělo k programu produktivních záchranných sítí v Etiopii, jehož prostřednictvím obdrželo 10 200 000 osob potravinovou pomoc v reakci na sucho v roce 2016 způsobené klimatickým jevem El Niňo. Priorita politiky č. 5 Belgie podpořila hodnotové řetězce pro kuřata a slunečnici ve dvou okresech v severní Tanzanii, v nichž navzdory suchu v období 2009–2010 vzrostly příjmy příjemců o 24 %. V domácnostech příjemců se také významně zvýšila spotřeba vajec a kuřat, což má pozitivní dopad na výživové hodnoty potravin u všech rodinných příslušníků, zejména dětí. Priorita politiky č. 6 Francie podpořila v jihovýchodním Senegalu projekt týkající odolnosti, který prokázal, že vyšší produkce potravin a potravinová pomoc znamenají, že nyní má 61 % účastníků programu přijatelné skóre spotřeby potravin podle kategorizace Světového potravinového programu v porovnání s 36 % u osob, které se programu neúčastní. Spojené království spolu s Komisí a dalšími subjekty pomohlo úspěšně vypracovat klasifikaci chronického nedostatku potravin v rámci integrované klasifikace fází zabezpečování potravin na podporu věcně podloženého rozhodování o zabezpečování potravin. Koordinace, doplňkovost a soudržnost Nový konsensus o rozvoji staví do středu úsilí EU o provádění Agendy 2030 a o podporu národních rozvojových plánů partnerských zemí společné plánování, a to v důsledku lepší koordinace a soudržnosti rozvojové pomoci EU a členských států. Společné plánování dosáhlo významného pokroku, přičemž 45 zemí učinilo konkrétní kroky směrem k procesu společného plánování a dalších 17 zemí podniká první kroky při zapojování do společného plánování. Oproti 10 společným programovým dokumentům na konci roku 2014 se počet těchto dokumentů v únoru 2018 zvýšil na 26. V Laosu a Senegalu prokazuje společné plánování přidanou hodnotu po dobu několika let, a to dosažením významných výsledků v klíčových oblastech, jako je zabezpečení potravin a výživy. Textový rámeček 1: Společné plánování EU v Senegalu

Od roku 2013 se EU a její členské státy podílejí na společném plánování v Senegalu. Nedávno byl schválen druhý společný programový dokument vztahující se na období 2018–2023, a to v souladu s rozvojovým plánem Senegalu. Společná analýza prokázala, že navzdory určitým pozitivním výsledkům v boji proti podvýživě v minulých letech představuje tato záležitost v dané zemi i nadále velký problém. Proces společného plánování se těmito problémy zabývá a zaměřuje se na vzájemnou závislost mezi výživou, zabezpečením potravin a zemědělstvím, zejména ve venkovských oblastech. Při podpoře zabezpečení potravin a v boji proti podvýživě spolupracují EU, Francie, Itálie a Španělsko. Textový rámeček 2: Společné plánování EU v Laosu Společné plánování v Laosu bylo zahájeno v roce 2012 a vedlo ke společné strategii přechodu pro období 2014–2015. Po této první fázi schválily EU a sedm členských států spolu se Švýcarskem společný evropský plán pro Laoskou lidově demokratickou republiku na období 2016–2020. Výživa je jednou ze sedmi prioritních oblastí strategie, v nichž EU spolupracuje zejména s Francií, Německem a Švýcarskem. Společné plánování v Laosu je vynikajícím příkladem toho, jak EU+ podporuje laoskou politiku v oblasti výživy a zajišťuje důležitost výživy ve všech ostatních oblastech. Tuto skutečnost dokládá společná podpora EU a Francie s ohledem na prioritní zásahy týkající se hodnotových řetězců, které zohledňují aspekty výživy, a poradenské služby ve venkovských oblastech, zatímco EU a Německo podporují společně investice do infrastruktury pro čistou pitnou vodu.

4. PODÁVÁNÍ ZPRÁV O VÝSLEDCÍCH K dispozici je celá řada výsledků, které oznámila EU a její členské státy a které prokazují dopady v praxi. V tabulce 4 je uveden jejich výběr. Nizozemsko, Spojené království a Komise poskytují souhrnné údaje ze svých programů a předkládají řadu společných výsledků. Ačkoliv se vyvíjí úsilí o zjednodušení metodik pro měření a vykazování dopadů na souhrnné úrovni, dosud přetrvávají problémy. Níže uvedené výsledky nelze pokládat za úplné ani srovnávací, nýbrž by se měly považovat spíše za přehled různých metodik, které se vztahují na různá časová období a používají různá kritéria. Probíhající práce na společných ukazatelích a uplatňování účinných metodik v rámci podávání zpráv o cílech udržitelného rozvoje tento proces dále posílí. Tabulka 4: Dopady v praxi Nizozemsko (2017) Pomoc obdrželo 33 700 000 podvyživených osob, z toho mělo přibližně 15 500 000 osob prokazatelně prospěch v podobě lepšího příjmu potravy. Podporu obdrželo 7 370 000 rodinných farem drobných zemědělců, z toho mělo 1 950 000 osob prokazatelně prospěch v podobě vyšší produktivity a/nebo příjmů a 1 590 000 osob získalo lepší přístup na trhy. Ke zlepšení došlo u 1 360 000 hektarů zemědělské půdy, z toho v případě 366 890 hektarů v důsledku ekologicky účinnějších postupů, a 179 360 hektarů je odolnějších vůči tlakům a šokům. 1 220 000 zemědělců získalo půdu v bezpečné držbě. Spojené království V období 2015–2017 bylo 26 300 000 dětí mladších pět let a těhotných žen podpořeno prostřednictvím programů významných pro oblast výživy (z toho bylo 15 200 000 žen nebo dívek). V období 2016–2017 podpořilo Spojené království projekty investic do zemědělského podnikání, které přinesly prospěch více než 2 milionům zemědělců v rozvojových zemích. V období 2011–2015 obdrželo 8 900 000 osob (včetně 4 600 000 žen) podporu z programů převodů hotovosti. V období 2011–2015 byly zabezpečeny potraviny pro 3 700 000 osob (včetně 1 900 000 žen). V období 2011–2015 získalo 6 100 000 osob (včetně 3 000 000 žen) pomoc při zlepšování jejich práv k půdě a majetkových práv. Komise (2013–2017) Z programů souvisejících s výživou mělo prospěch 11 976 000 žen v reprodukčním věku a dětí. Prostřednictvím sociálních transferů obdrželo pomoc 14 159 000 osob trpících nedostatkem potravin. Na 3 675 000 hektarů byly zavedeny postupy udržitelného obhospodařování půdy. 3 841 000 osob obdrželo poradenské služby pro venkovské oblasti k zvýšení hodnoty jejich produkce a zlepšení vazeb mezi zemědělci a trhem. 815 000 osob bylo podpořeno při získávání půdy v bezpečné držbě na podporu udržitelných zdrojů obživy. 5. TEMATICKÉ ZAMĚŘENÍ Podle požadavku Rady z roku 2016 se tato zpráva zaměřuje podrobněji na dvě konkrétní témata. Přístupy odolné vůči změně klimatu Zemědělství je jedním z odvětví, jež jsou nejvíce postižena změnou klimatu. EU a její členské státy podporují rozvoj zemědělství, který slouží více účelům spočívajícím v zlepšení základny přírodních zdrojů a stavu životního prostředí, řešení změny klimatu a zvýšení úrodnosti půdy a produktivity práce a posílení dodávek potravin. To má přínosný účinek pro všechny při vytváření příjmů a důstojných pracovních příležitostí. V roce 2014 přispělo 38 % veškeré podpory zabezpečení potravin a výživy k přizpůsobení se změně klimatu. V roce 2016 tento podíl stoupl na 43 %. EU a její členské státy zajišťují začleňování oblasti klimatu do svých stávajících programů rozvoje zemědělství a prosazují konkrétní opatření k přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejích dopadů v tomto odvětví. Přístupy odolné vůči změně klimatu jsou do programů začleněny prostřednictvím udržitelného řízení přírodních zdrojů, zemědělsko-ekologické intenzifikace v případě rodinných hospodářství, udržitelného plánování zemědělských oblastí a řízení rizik. Je poskytováno poradenství, informace, místně přizpůsobené technologie a podpora infrastruktury, což partnerským zemím umožňuje, aby se staly odolnějšími vůči tlakům a šokům v souvislosti se změnou klimatu. Členské státy spolu s EU podporují významně také výzkum a vzdělávání týkající se zemědělských postupů odolných vůči změně klimatu, a to prostřednictvím Poradní skupiny pro mezinárodní zemědělský výzkum (CGIAR) a jiných výzkumných programů. V dubnu 2018 podpořily rovněž diskusi na symposiu FAO ohledně úlohy agroekologie při budování udržitelného zemědělsko-potravinářského systému.

To je spojeno s podporou vnitrostátně stanovených příspěvků partnerských zemí a s monitorováním, podáváním zpráv a ověřováním v souvislosti s Rámcovou úmluvou Organizace spojených národů o změně klimatu. EU a její členské státy podporují mezinárodní organizace a fondy, jako je Mezinárodní fond pro zemědělský rozvoj (IFAD), Zelený klimatický fond a Světový fond životního prostředí, s cílem posílit opatření k zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně na všech úrovních. Textový rámeček 3: Podpora výzkumu a vzdělávání týkajícího se zemědělských technologií odolných vůči změně klimatu, které zohledňují aspekty výživy EU a její členské státy se i nadále zaměřují na úlohu drobných zemědělců, zejména žen, v rámci udržitelných potravinových systémů a podporují výzkum a vzdělávání týkající se zemědělských technologií a metod odolných vůči změně klimatu, které zohledňují aspekty výživy, prostřednictvím výzkumných center CGIAR a výzkumných programů. Je vynakládáno úsilí o začlenění místních metod a využití agroenvironmentálních a socioekonomických účinků postupů. Textový rámeček 4: Projekty v oblasti hospodaření s vodou ve venkovských obcích v Nepálu Projekt byl zahájen v roce 2006 se společným financováním ze strany Finska a Nepálu. Nyní se projekt nachází ve třetí fázi, která potrvá do roku 2022 a v níž má být dosaženo lepších životních podmínek a snížení chudoby ve venkovských rozvojových komunitách prostřednictvím udržitelného hospodaření s místními vodními zdroji. K výsledkům patří: zásobování domácností vodou podle vnitrostátních standardů pro 144 000 příjemců; základní hygiena včetně toalet v domácnosti pro 358 000 příjemců; zavlažování pro 28 000 příjemců; elektřina vyráběná v malých vodních elektrárnách pro 41 000 příjemců; lepší sporáky pro 67 000 příjemců a základní zdroje obživy zajišťované obhospodařováním domácích zahrad pro 164 000 příjemců. Zemědělské postupy zohledňující aspekty výživy Podvýživa a nesprávná výživa představují významné překážky rozvoje a celoživotní zátěž. Náležitě navržené zemědělské zásahy mohou hrát klíčovou úlohu při zajišťování udržitelných řešení s ohledem na přístup ke kvalitním potravinám a stravě. Zemědělství zohledňující aspekty výživy představuje přístup, který usiluje o zajištění produkce rozmanitých finančně dostupných, výživných a bezpečných potravin odpovídajících kulturním zvyklostem v přiměřeném množství a jakosti k udržitelnému uspokojování požadavků obyvatel na výživu. EU a její členské státy usilují společně o dosažení komplexnějšího chápání a přijetí víceodvětvového přístupu. Spolupracují při: navrhování zemědělských politik a strategií zohledňujících aspekty výživy, které v zemích s vysokou mírou nedostatečného růstu staví do středu ženy; provádění vnitrostátních politik a strategií zohledňujících aspekty výživy zlepšením dovedností a know-how; sledování programů, včetně začleňování ukazatelů rozmanitosti stravy a ukazatelů finanční dostupnosti, a získávání přesvědčivějších důkazů pro nákladově efektivní přístupy s ohledem na návratnost investic v oblasti výživy v odvětví zemědělství. K příkladům zemědělských postupů zohledňujících aspekty výživy patří prosazování hodnotových řetězců zohledňujících aspekty výživy, inovativní přístupy k obohacování potravin, místní diverzifikace bohatá na živiny a součásti projektů rozvoje venkova týkající se domácích zahrad v zemích, v nichž se při rozvoji zdrojů obživy komunit uplatňuje komplexní přístup. Zúčastněné subjekty na vnitrostátní a místní úrovni se vybízejí, aby se zapojily do podpory udržitelných výrobních postupů, jako je ekologické zemědělství, udržitelné obhospodařování pastvin a integrovaná ochrana rostlin, přičemž se podporuje jejich vůdčí úloha. Podpora zemědělství zohledňujícího aspekty výživy je poskytována rovněž Poradní skupině pro mezinárodní zemědělský výzkum. EU a její členské státy podporují činnost UNICEF v oblasti komunitní výživy a zajišťují soulad s hnutím Zlepšení stavu výživy. Co se týká veřejného a soukromého prostoru, stávající podpora Světové aliance pro zlepšení výživy (GAIN) ze strany řady členských států se zaměřuje na zlepšení výsledků v oblasti výživy chudých lidí v zemích s nízkými a středními příjmy prostřednictvím tržních řešení v rámci potravinového systému. 6. CELKOVÁ ZJIŠTĚNÍ A DOPORUČENÍ Podáním zprávy o nových vyplacených prostředcích v hodnotě 4 200 milionů EUR v roce 2016 a o své angažovanosti ve věcech politiky EU a její členské státy prokázaly, že do globálních programů jsou důsledně zařazovány klíčové otázky týkající se zabezpečení potravin a výživy a že se v řadě zemí zvýšilo úsilí o zlepšení výsledků v oblasti výživy a o podporu lepších zdrojů obživy v odvětví zemědělství. Analýza uvedená v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise prokazuje význam: