CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke  
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
„Globální monitoring životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES):  
Úkoly a další kroky v ob lasti vesmírné složky“ 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
{KOM(2009) 589 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1439} 
{SEK(2009) 1440}
 
CS 2   CS SOUHRN  POSOUZENÍ  DOPADŮ 
1. Ú VOD 
Toto posouzení dopad ů je průvodním dokumentem ke sd ělení Komise o vesmírné složce 
Globálního monitoringu životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES). Bylo vypracováno ve 
spolupráci s řídící skupinou útvar ů Komise v návaznosti na rozsáhlé konzultace se 
zúčastněnými subjekty, které uskute čnil útvar Komise pro GMES. Sou časnou zprávu 
analyzoval a odpovídajícím zp ůsobem pozm ěnil výbor Evropské komise pro posouzení 
dopadů. 
GMES je kapacita pro pozorování Zem ě, která umož ňuje efektivn ěji řídit přírodní zdroje 
a monitorovat biologickou rozmanitost a stav oceán ů a chemické složení naší atmosféry – což 
jsou důležité faktory, pokud jde o klimatické zm ěny – s cílem lépe reagovat na živelní 
pohromy a katastrofy zp ůsobené lidmi a zlepšit kontrolu hranic.  
GMES obsahuje složku služeb a složku infrastrukt ury pozorování, která se skládá z vesmírné 
infrastruktury a infrastruktury in  situ. Ze složky služeb vyplývají p řínosy, které naopak závisí 
na údajích z pozorování pocházejícíc h z infrastruktury. GMSE by se m ěl proto posuzovat jako 
kompletní systém. Zatímco sd ělení Komise z roku 2008 „GMES: dbáme o bezpe čnější 
planetu“1 se zabývalo systémem GMES jako celkem, toto sd ělení se zam ěřuje na vesmírnou 
složku s cílem: i) usnadnit postup spoluroz hodování o návrhu Komise  na program GMES 
a jeho počáteční provozní činnosti v období 2011–20132 a ii) připravit základ pro rozhodnutí 
zahrnující p říští finanční rámec (po roce 2013).  
Vesmírné údaje tvo ří klíčový vstup do složky služeb GM ES. Je-li tok vesmírných údaj ů 
přerušen nebo zastaven, n ěkteré služby nelze poskytovat. Té matické oblasti v rámci složky 
služeb GMES se budou opírat o p řístup k údaj ům z existujících družic pro pozorování Zem ě 
vlastněných třetími stranami3 a z vesmírné infrastruktury vyvinuté zvláš ť pro GMES. Jelikož 
EU nechce vytvá řet duplikace existujících kapacit v Evrop ě, zkoumalo se, do jaké míry by 
existující nebo plánovaná infrastruktura nemohla splnit požadavky uživatel ů shromažďované 
a zpracovávané Evropskou unií.  
Tato analýza nedostatk ů pomohla vymezit obsah programu vesmírné složky systému GMES 
agentury ESA, na který EU finan čně přispívá a který se týká rozvoje družicových misí 
známých jako „Sentinely“. Agentura ESA v sou časné době vyvíjí první konstelace Sentinel ů, 
které zahrnují sedm družic (první dv ě jednotky Sentinelu 1 až 3, první dv ě jednotky Sentinelu 
4 a předchůdce Sentinelu 5) a dva p řístroje, které mají být umíst ěny na palub ě družic 
EUMETSAT.  
                                                 
1 KOM(2008) 748 v kone čném znění ze dne 11.12.2008. 
2 KOM(2009) 223 v kone čném znění ze dne 20.05.2009. 
3 V četně členských stát ů EU, mezivládních organizací jako ESA a EUMETSAT, t řetích zemí 
a soukromých subjekt ů.  
 
CS 3   CS 2. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Až bude vesmírná infrastruktura vyvinuta,  bude se muset využívat a ve vhodnou dobu obnovit 
za účelem sběru environmentálních údaj ů pro složku služeb GMES. Tento dokument se tedy 
zabývá tím, jak lze řídit a financovat: 
• využívání po čátečních konstelací Sentinel ů vyvinutých agenturou ESA po skon čení fáze 
vývoje a 
• obnovu Sentinel ů, z nichž mnohé mají životnost kolem sedmi let, soub ěžně s výše 
uvedeným využíváním, je-li cílem dlouhodobá kontinuita sb ěru údajů. 
Komise ve svém návrhu na řízení o programu GMES a jeho po čátečních provozních 
činnostech v období 2011–20134 navrhla, aby celkové finan ční prostředky pro po čáteční 
provozní činnosti GMES činily 107 milion ů EUR, z nichž 40 milion ů bude na využívání 
vesmírné složky.  
Financování a řízení využívání Sentinel ů se posuzovalo v řadě dokument ů, včetně sdělení 
Komise „Globální monito ring životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES): dbáme 
o bezpečnější planetu“5. Ačkoliv se o čekává, že budoucí program EU by m ěl přispět 
k udržitelnosti vesmírné infrastruktury, zvlášt ě z hlediska dostupnosti a provozu na ob ěžné 
dráze, nebylo možné p řijmout žádná závazná rozhodnutí o financování EU týkající se 
využívání Sentinel ů, protože dot čené období p řekračuje současný finan ční rámec. Je proto 
třeba brzy p řipravit rozhodnutí o financování vesmírné složky jakožto sou část práce na 
budoucím víceletém finan čním rámci.  
Členské státy ESA jasn ě uvedly, že infrastruktura Sentinel ů představuje jejich vklad do 
vesmírné složky GMES a že své finan ční prostředky vynakládají za p ředpokladu, že EU 
časem převezme odpov ědnost za využívání a obnovu rovnocenné infrastruktury financované 
ze strany EU.6 Několik členských stát ů EU zastávalo stejné stanovisko v poradní rad ě pro 
GMES, což je skupina expert ů, která pomáhá Komisi ve vývoji GMES. Není tedy 
pravděpodobné, že bez zapojení EU by jiná organizace než EU p řevzala po roce 2013 
odpovědnost za vesmírnou složku (GSC). Složka služeb GMES v sou časném pojetí by tedy 
nebyla proveditelná7. 
3. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Příspěvek EU na využívání a p řípadně obnovu vesmírné infrastruktur y vyvinuté na evropské 
úrovni je z následujících d ůvodů plně v souladu se zásadou subsidiarity. Odpov ědnost za 
využívání a p řípadnou obnovu vesmírné infrastruktury vyvinuté z finan čních prost ředků EU 
a mezivládních finan čních prost ředků nemohou členské státy v dostate čném rozsahu p řevzít 
                                                 
4 KOM(2009)223 ze dne 20. kv ětna 2009. 
5 KOM (2008) 748 v kone čném znění ze dne 12. listopadu 2008. 
6 Viz nap ř. protokoly ze 198. zasedání Rady ESA konaného dne 15. února 2008, str. 4 a protokoly z 203. 
zasedání Rady ESA konaného ve dnech 15. a 16. října 2008, str. 6.  
7 Viz také bod 12 od ůvodnění návrhu pro na řízení o GMES. A čkoli by bylo možné poskytovat n ěkteré 
služby pouze na základ ě údajů in situ  nebo údaj ů z jiných misí než Sentinel ů, tyto služby by už nebyly 
srovnatelné s tématickými oblastmi ve složce služeb GMES.  
 
CS 4   CS kvůli vzniklým náklad ům. Evropské státy spojily své zdro je v oblasti vesmírného pozorování 
k účelům provozní meteorologie práv ě z tohoto d ůvodu, přičemž jejich cílem je vyvíjet a 
využívat meteorologické družice pod záštitou Evropské organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT).  Evropské státy vyvinuly také p ředváděcí 
environmentální družice bu ď za pomoci ESA, nebo vnitrostátních vesmírných agentur. 
Nenalezly však žádný zp ůsob spolupráce na financování trvalých provozních program ů 
monitoringu životního prost ředí podobných t ěm v meteorologii. Nicmén ě potřeba takových 
pozorování se stává naléhavou s ohledem na zvyš ující se politický tlak na správní orgány, aby 
přijímaly kvalifikovaná rozhodnutí o životním prost ředí, bezpe čnosti a klimatických zm ěnách. 
4. C
ÍLE EU 
Konkrétní cíle opat ření EU týkající se vesmírné složky GMES (tj. Sentinel ů) jsou tyto: 
• zajistit trvalou dostupnos t environmentálních údaj ů sbíraných za pomoci soustavy 
vesmírných senzor ů jako zdroje vstupních údaj ů pro tématické oblasti složky služeb 
GMES prost řednictvím: 
– průběžného využívání Sentinel ů a doprovodných výzkumných činností 
prostřednictvím odpovídajících struktur řízení a financování, 
– opatření včasného vymezení, vývoje a zadávání ve řejných zakázek pro p řípadnou 
obnovu Sentinel ů, 
• snižování náklad ů na přístup k údaj ům získaným z pozorování Zem ě stimulovat rozvoj 
odvětví souvisejícího s pozorováním Zem ě z hlediska pracovních míst, inovace a 
mezinárodní konkurenceschopnosti. 
5. M OŽNOSTI POLITIKY  
K dispozici jsou tyto možnosti politiky: 
• Možnost 1: Možnost 1 odpovídá základnímu scéná ři. EU by nep řevzala 
odpovědnost za využívání Sentinel ů po počátečních provozních činnostech GMES (2011–
2013). To znamená, že EU by po roce 2013 v ůbec nevyužívala GSC. Jelikož žádný jiný 
subjekt by nebyl ochoten financovat cel kové náklady na využívání Sentinel ů, pro složku 
služeb GMES by nebyly k dispoz ici žádné údaje sbírané prost řednictvím Sentinel ů. 
• Možnost 2:  EU by financovala a řídila využívání pouze prvních konstelací 
Sentinelů, avšak nikoliv jejich obnovu. Po první  konstelaci nebudou dostupné žádné údaje 
ze Sentinel ů. 
• Možnost 3:  EU by financovala a řídila i) využívání po čátečních konstelací 
Sentinelů a ii) obnovu vesmírné infrastruktury s cílem zajistit trvalé a dlouhodobé 
pozorování, pokud se vezme v úvah u, že nominální životnost v ětšiny Sentinel ů vyvinutých 
v současné době je sedm let a že tématické oblasti ve složce služeb GMES jsou založeny 
na trvalém p řístupu k p říslušným údaj ům. Rozhodnutí o obnov ě budou muset být p řijata 
během provozu po čátečních konstelací.  
 
CS 5   CS Možnosti zahrnují řadu předpokladů. Zaprvé, činnosti využívání budou doprovázeny 
výzkumnými činnostmi. Zadruhé, je nutné mít p řístup k údaj ům z existujících družic pro 
pozorování Zem ě vlastněných třetími stranami. Zat řetí, údaje poskytované Sentinely budou 
dostupné na základ ě úplného a otev řeného přístupu. Za čtvrté, neposuzují se žádné formy 
spolufinancování pro GSC. Jako v p řípadě Galilea8 a jiných program ů infrastruktury EU, 
vlastnictví Sentinel ů by bylo možné p řevést na EU bez jakýchkoli náklad ů a umožnit tak EU, 
aby zavedla pro údaje ze Sentinel ů politiku úplného a otev řeného přístupu k dat ům a 
informacím. Komise však bude nadále zkoumat, zda by rozvoj p říležitostí na trhu a zavedení 
uživatelských poplatk ů vycházejících z náklad ů nemohly v dlouhodobém horizontu snížit 
podíl veřejných investicí. Obecn ě řečeno, potenciální finan ční prostředky, které lze uvolnit z 
rozpočtu EU, nejsou ješt ě známy, protože priority a p řidělení finan čních prost ředků na 
základě nového víceletého finan čního rámce (po roce 2013) budou stanoveny pozd ěji. 
6. A NALÝZA DOPAD Ů 
V souladu se zam ěřením navrhovaného sd ělení jsou všechny možnosti založeny pouze na 
změnách vesmírné složky a p ředpokládají, že ostatní složky se nem ění. 
Možnosti byly analyzovány jak kvalitativn ě, tak i kvantitativn ě. Pokud jde o kvantitativní 
část, analýza náklad ů a přínosů vycházela z dostupných údaj ů. Přínosy vyplývající z GMES 
byly kvantifikovány ve st udii „Analýza sociáln ě-ekonomických p řínosů GMES“, kterou 
zpracovala spole čnost PriceWaterhouseCoopers (dále jen „studie PWC“)9. Z peněžního 
hlediska a z hlediska sou časné hodnoty vysv ětluje předpokládané ekonomické p řínosy (včetně 
společenských, environmentálních a jiných ekonomických p řínosů) s ohledem na základní 
scénář bez GMES. Ve studii PWC byly p řínosy GMES rozd ěleny do tří základních kategorií: 
• Kategorie 1:  přínosy efektivnosti spojené s využíván ím informací týkajících se GMES 
při provádění nebo prosazování právních p ředpisů nebo politik, které jsou už zavedeny. 
Aby se tyto p řínosy realizovaly, není zapot řebí nic víc než trvalá dostupnost služeb GMES 
(a tudíž GSC).  
• Kategorie 2:  přínosy spojené s dostupností ví ce a lepších informací b ěhem fáze tvorby 
politiky. Výsledkem by bylo dokonalejší vytvá ření politiky na evropské, vnitrostátní 
a regionální úrovni, snadn ější a efektivn ější provád ění a nakonec lepší dosahování cíl ů 
politiky. Mezi dostupností informací a realizací p řínosů však existuje však ur čitý časový 
odstup spojený s cyklem politiky.  
• Kategorie 3:  jako v kategorii 2, ale tentok rát na globální úrovni, tj. p řínosy vázané na 
ratifikaci a provád ění mezinárodních smluv (nap ř. o klimatických zm ěnách, šíření pouští 
a odlesňování). V d ůsledku toho existuje mnohem v ětší časové zpožd ění, než se p řínosy 
zrealizují, ale jejich rozsah je sou časně mnohem širší než v ostatních kategoriích. 
Příkladem této kategorie je p říspěvek, který GMES poskytne pro politiky týkající se 
klimatických zm ěn prostřednictvím dlouhodobých datových řad týkajících se takových 
parametrů jako teplota hladiny mo ře, zvyšování hladiny mo ře a distribuce CO 2. 
                                                 
8 Viz článek 8 na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 o dalším provád ění evropských 
programů družicové navigace (EGNOS and Galileo), Ú ř. věst. L 196/1 z 24.7.2008. 
9 K dispozici na http://esamultimedia.esa.int/docs/ GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
CS 6   CS Pokud jde o náklady, byly vzaty v úvahu náklady jak na složku služeb, tak i na vesmírnou 
složku. Náklady na vesmírnou složku vycházejí z dlouhodobého scéná ře ESA, posouzení 
nákladů vypracovaného agenturou ESA, které bylo na 6. zasedání Rady pro vesmír uznáno za 
základ pro odhad náklad ů10.  
                                                 
10 Usnesení Rady o “P říspěvku vesmírné inovace a konkurenceschopnosti v kontextu plánu evropské 
hospodářské obnovy a dalších krocích” – 10500/09 ze dne 29 kv ětna 2009. 
 
CS 7   CS Pokud jde o kvantitativní stránku, lze možnosti nejsnadn ěji porovnat z hlediska výše jejich 
generovaných čistých sou časných hodnot v posuzovaném období – viz graf níže.11 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Možnost 1 základní scéná řMožnost 3-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
V milionech EUR
RokSrovnání jednotlivých možností z hlediska čistých sou časných hodnot
 (ceny z roku 2009)
Možnost 1 základní scéná řMožnost 2 Možnost 3
Pokud přihlédneme také k dopad ům, které nebyly zahrnuty do studie PWC, a proto nejsou 
zohledněny ani ve výše uvedeném grafu, lze provést následující srovnání (p řičemž se bere 
v úvahu, že náklady se vztahují na GSC, zatímco p řínosy vyplývají z celého systému GMES):  
                                                 
11 Čísla u každé možnosti ukazují celkovou čistou současnou hodnotu (v roce 2009) toku plateb a p řínosů 
počínaje rokem 2014 a kon če rokem X, kde X m ůže mít v období 2014 až 2030 jakoukoli hodnotu. 
 
CS 8   CS  
 Ú činnost Efektivnost Slu čitelnost 
Možnost 1 
(základní 
scénář) Nedosahuje žádného 
z cílů. 
Dopad na rozpo čet 
EU by však byl 
nulový, což 
znamená, že finanční prostředky 
by byly k dispozici 
pro jiné iniciativy a programy. Určité (nízké) náklady, aniž by byly 
dosaženy p řínosy (skladování 
vyvinutých družic). Žádné p řínosy, proto žádné 
interakce. Naprosto v rozporu 
s dřívějším úsilím EU rozvíjet GSC 
a s postoji, které EU zastávala 
ohledně globálního pozorování 
Země během posledních 10 let. 
Byla by slu čitelná pouze v p řípadě 
velké zm ěny priorit politiky v EU, 
tj. snížení stupn ě významnosti 
klimatických zm ěn a bezpe čnosti 
občanů v politickém programu. 
Možnost 2 Dosahuje cíl ů 
poskytování informačních služeb 
prostřednictvím 
udržitelné infrastruktury pouze 
po omezenou dobu 
(do roku 2020). 
Nedosahuje cíle 
týkajícího se udržitelného r ůstu 
v navazujících 
sektorech. Příspěvek z rozpo čtu EU na GSC ve 
výši průměrně cca 200 mil. EUR ro čně 
v příštím finan čním rámci by umožnil 
dosáhnout do roku 2022 p řínosů 400 
mil. až 900 mil. EUR ro čně. Po roce 
2020 by se p řínosy snížily na cca 130 
mil. EUR ro čně, což se p řibližně rovná 
nákladům v následujícím období. 
Tato možnost znamená zna čnou 
neefektivnost náklad ů spojenou 
s přístupem „stop-and-go“ (p řerušované 
kontinuity). EU by nezískala výhody 
z úspor z rozsahu p ři výrob ě 
obnovitelných družicových jednotek, 
které jsou d ůležité ve vesmírném 
odvětví.  I když je dopad na rozpo čet EU 
vyšší než v základním scéná ři, 
pravděpodobně
 by měl být vyvážen 
omezenými environmentálními a 
ekonomickými p řínosy.  
Soudržnost politiky by závisela na 
schopnosti EU a ostatních 
evropských EO EU p řeklenout 
mezeru po skon čení životnosti 
první generace.  
Je v rozporu s prohlašovanými cíli 
EU být v čele snah v oblasti 
klimatických zm ěn (klimatické 
změny si v každém p řípadě 
vyžádají činnosti dlouhodobého 
monitorování).  
Možnost 3 Dosahuje všech cíl ů 
politiky. Příspěvek z rozpo čtu EU na GSC ve 
výši průměrně cca 430 mil. EUR ro čně 
v příštím finan čním rámci by umožnil 
dosáhnout do roku 2022 p řínosů o něco 
nižších než 1 miliarda EUR ro čně , které 
by k roku 2027 dosáhly maxima ve výši 
více než 5 miliard EUR ro čně.  Dlouhodob ější investice vyšší než 
v základním scéná ři by vytvo řily 
pozitivní interakce v oblastech 
politických priorit, jako jsou klimatické zm ěny. Tato možnost 
je souladu s politickým programem 
a cíli EU. 
Potenciál strategických p řínosů pro 
EU jako globálního hrá če.  
Potřebný rozpo čet a odpovídající 
posun od výzkumu k provozní 
činnosti by vyžadoval, aby byl 
systém GMES v p říštím finan čním 
rámci EU za řazen mezi finan ční 
priority, což by mohlo vést k příslušným úpravám v jiných 
oblastech politiky.  
 
 
CS 9   CS 7. M ONITORING A HODNOCENÍ  
Samotné sd ělení nepovede p římo k novým činnostem financovaným z rozpo čtu EU navíc 
k tomu, co už bylo rozhodnuto nebo navrženo prost řednictvím 7. RP, tzn. p řípravná opat ření a 
počáteční provozní činnosti GMES do roku 2013. Pokud by nová Komise vybrala jednu 
z možností, která si vyžaduje využívání Sentinel ů po roce 2014, byl by vypracován vhodný 
legislativní návrh v souladu s p říslušnými p ředpisy, zejména pokud jde o p řípravu příštího 
víceletého finan čního rámce a posouzení dopad ů.  
V souladu s obvyklou praxí Komise bude hodnocení uskute čněno ve třech fázích (hodnocení 
předem (ex ante), pr ůběžné hodnocení a následné hodnocení (ex post)). Pr ůběžné a následné 
hodnocení posoudí, zda provozní cíle jsou pln ěny/byly spln ěny. Krom ě toho před přijetím 
jakéhokoli d ůležitého rozhodnutí, v četně rozhodnutí o obnov ě Sentinelů, Komise vyhodnotí 
pokrok v činnostech využívání systému. M ůže se stát, že toto rozhodnutí bude nutné p řijmout 
před zahájením jednoho nebo více finan čních rámc ů kvůli dlouhým vývojovým cykl ům 
družic. V každém cyklu politiky budou ro zhodnutí muset být podložena aktualizací p řípadové 
studie náklad ů a přínosů pro různé možnosti a rozsáhlými konzultacemi se zú častněnými 
subjekty o efektivnosti a užite čnosti systému.