sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Plné využití výhod digitální dividendy v Evropě – společný přístup k využívání spektra uvolněného přechodem na digitální vysílání /* KOM/2007/0700 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.11.2007 KOM(2007) 700 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Plné využití výhod digitální dividendy v Evropě – společný přístup k využívání spektra uvolněného přechodem na digitální vysílání SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMUPARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMUVÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Plné využití výhod digitální dividendy v Evropě – společný přístup k využívání spektra uvolněného přechodem na digitální vysílání (Text s významem pro EHP) OBSAH 1. Možné výhody přechodu na digitální vysílání – „digitální dividenda“ 3 2. Popis digitální dividendy 3 3. Zdroj s mimořádnou sociální, kulturní a hospodářskou hodnotou 4 4. Pouze koordinace na úrovni EU může úplně uvolnit potenciál digitální dividendy 6 5. Společné plánování spektra 7 6. Závěr 11 1. MOžNÉ VÝHODY PřECHODU NA DIGITÁLNÍ VYSÍLÁNÍ – „DIGITÁLNÍ DIVIDENDA“ Přechod z analogového televizního vysílání na pozemní digitální televizní vysílání do roku 2012[1] uvolní v Evropě velkou část spektra v důsledku vyšší účinnosti digitální technologie. Pro toto uvolněné spektrum se vžilo označení „ digitální dividenda “. Digitální dividenda představuje jedinečnou příležitost, jak reagovat na rychle rostoucí poptávku po bezdrátových komunikačních službách [2]. Uvolňuje dostatečné spektrum pro to, aby provozovatelé vysílání mohli podstatně rozvinout a rozšířit své služby a aby se mohl tento cenný zdroj využít i k jiným důležitým sociálním a hospodářským účelům , např. k překlenutí „digitální propasti“ [3] prostřednictvím širokopásmových aplikací. Digitální dividenda tak může být výhodná pro všechny strany. Opatření v této oblasti by podpořila iniciativu i2010[4], která je součástí obnovené Lisabonské strategie a zdůrazňuje význam IKT pro růst a zaměstnanost, neboť se jedná o hlavní hnací sílu inovací a růstu produktivity. Plné využití výhod digitální dividendy však bude možné, jen zaměříme-li se na hledání co nejlepšího využití spektra bez stanovení předběžných podmínek. V tomto sdělení se proto navrhují koordinovaná opatření na úrovni EU , aby se dividenda využila co nejlépe ze sociálního a zároveň hospodářského hlediska. 2. POPIS DIGITÁLNÍ DIVIDENDY Digitální dividendu je možné popsat jako spektrum mimo frekvence[5], které jsou nutné k provozování stávajícího rozhlasového a televizního vysílání v plně digitálním prostředí, včetně závazků veřejné služby[6]. Více televizních kanálů s užším spektrem Komerčně dostupné systémy digitální komprese již umožňují přenos 6 až 8 standardních digitálních televizních kanálů v kmitočtovém pásmu, které předtím využíval jeden analogově vysílaný televizní kanál[7]. Digitální vysílání by mělo být v budoucnu ještě efektivnější. Ve Spojeném království se plánuje vysílat 45 televizních kanálů v mnohem užším spektru než bylo to, které se předtím používalo k vysílání 7 státních analogově vysílaných kanálů[8]. Uvažuje se zde o zavedení dalších dvaceti televizních kanálů v nadbytečných frekvencích. Digitální dividenda by tak měla nabídnout více spektra, než které je v současné době ve většině členských států k dispozici systémům GSM . Vysoce kvalitní spektrum Všechna kmitočtová pásma nemají stejné fyzikální vlastnosti: vyšší frekvence nepřenášejí signál tak daleko a nepronikají do budov tak snadno a nižší frekvence jsou kapacitně omezené a způsobují více interferencí. Spektrum digitální dividendy je přitažlivé zvláště proto, že je „nejlepším“ spektrem nacházejícím se mezi kmitočty 200 MHz až 1 Ghz, které nabízí optimální rovnováhu mezi kapacitou přenosu a dálkovým pokrytím. Díky dobrým vlastnostem šíření signálu je zapotřebí k širšímu pokrytí méně infrastruktury, čímž se snižují náklady a zlepšují služby, zejména pokud jde o komunikaci uvnitř budov a zavedení signálu do odlehlých venkovských oblastí. V současnosti jevšak dividenda velmi roztříštěná Spektrum tvořící digitální dividendu je v současnosti značně roztříštěné do relativně úzkých pásem, která jsou rozdělena do četných frekvencí a propletena kanály digitálního vysílání. Je to důsledek rozhodnutí přijatých v oblasti plánování spektra na Regionální konferenci o radiokomunikacích Mezinárodní telekomunikační unie (ITU), na které byl přijat mezinárodní plán založený na tradičním vysílání[9] – ženevská dohoda z roku 2006. V této dohodě jsou stanoveny určité možnosti, jak uvolnit spektrum pro další použití. Tyto možnosti jsou však v rámci stávajících technických podmínek omezeny. Aktuální situace však nevede k přidělení spektra pro efektivnější alternativní využití. 3. ZDROJ S MIMOřÁDNOU SOCIÁLNÍ, KULTURNÍ A HOSPODÁřSKOU HODNOTOU Digitální dividendu je třeba posuzovat i v širším kontextu celkové rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou po rádiovém spektru. Jde o vzácný veřejný statek, po kterém v moderní společnosti neustále roste poptávka. Spektrum je potřebné pro všechny druhy bezdrátových služeb od profesionálního využití, jako je rádiová navigace, satelitní systémy či radary, po spotřebitelské využití, jako televizní vysílání či pevné a mobilní komunikace. Odhaduje se, že celková hodnota služeb elektronických komunikací závislých na využívání rádiového spektra přesahuje v EU 250 miliard EUR, což odpovídá zhruba 2,2 % ročního evropského HDP. Tato zásadní úloha rádiového spektra jako motoru růstu byla zohledněna i v iniciativě i2010, kde se zdůrazňuje, že efektivnější správa spektra by podpořila inovace v oblasti IKT a pomohla poskytovat evropským občanům cenově dostupnější služby. Co nejefektivnější využití digitální dividendy je proto ve veřejném zájmu s cílem maximálně vyhovět poptávce. Je třeba odstranit překážky jejího účinného využití. Jedná se o jeden ze základních prvků politiky EU v oblasti spektra a Komise se jím zabývá ve svých návrzích v souvislosti se současnou revizí regulačního rámce pro služby elektronických komunikací. Správně využitá digitální dividenda nabídne širokou škálu možností, neboť by tuto část spektra mohly používat téměř všechny běžné bezdrátové aplikace. Nejslibnější využití představují elektronické komunikace [10]. Existují nejméně tři základní kategorie služeb, pro které by se spektrum digitální dividendy výborně hodilo. O některých z nich již uvažuje více členských států. 1. Širokopásmová bezdrátová komunikace . „Všeobecně dostupné širokopásmové připojení pro všechny“ je dalším úkolem informační společnosti. Bezdrátový přístup je pravděpodobně nejslibnějším prostředkem k překlenutí „propasti v širokopásmovém připojení“ a k překonání „ digitální propasti “, zejména v odlehlých venkovských oblastech[11]. Přístup k širokopásmovým komunikacím může silně ovlivnit konkurenceschopnost evropského hospodářství[12], pokud jde o nárůst produktivity a oblast sociální. Bezdrátové připojení poskytuje alternativní platformu, která by mohla zvýšit konkurenci a urychlit zavádění širokopásmového připojení. Širokopásmová bezdrátová komunikace může rovněž v celé EU podpořit interoperabilitu základních aplikací veřejné bezpečnosti , jako jsou služby na ochranu veřejnosti a zmírňování následků katastrof. Stejné spektrum by rovněž mohlo být využito ke zlepšení pokrytí mobilních komunikací a dlouhodoběji uspokojit rostoucí poptávku po vysokorychlostních mobilních datových službách . Širokopásmové komunikace by se mohly také využít pro budoucí služby širokopásmového vysílání. 2. Doplňkové služby terestrického digitálního vysílání . S přechodem na digitální vysílání a vysílání s vysokým rozlišením vstupuje vysílání do období intenzivních změn a velkých inovací. Rostoucí počet vysílacích kanálů by měl umožnit zvýšit pluralitu médií a produkci mediálního obsahu a divákům nabídnout kvalitnější a interaktivnější služby. Je proto vhodné, aby na oplátku za své úsilí a investice věnované do přechodu na digitální vysílání provozovatelé vysílání požadovali spravedlivý podíl na digitální dividendě. 3. Mobilní multimedia . Mezi nejmodernější aplikace se slibnými vyhlídkami patří v oblasti IKT mobilní televize a satelitní vysílání[13]. Navíc existují i další kategorie, které již využívají, nebo by mohly využívat, frekvence digitální dividendy, např. bezlicenční využití spektra[14] (např. pro nízkoenergetická zařízení s krátkým dosahem využívající velmi úzkého pásma v oblastech jako je lékářská telemetrie, sluchové protézy a zejména RFID, jejichž rozvoj a nové uplatnění by mohly být v následujících letech omezeny současným rozdělením spektra v Evropě v pásmech UHF). Digitální dividendu je třeba považovat za veřejný statek s výjimečným sociálním, kulturním a také hospodářským potenciálem; např.v Británii se odhaduje přínos pro hospodářství během 20 let 7,5 miliardy EUR až 15 miliard EUR[15]. 4. POUZE KOORDINACE NA ÚROVNI EU MůžE ÚPLNě UVOLNIT POTENCIÁL DIGITÁLNÍ DIVIDENDY Evropa musí dohlížet na to, aby byla digitální dividenda optimálně využita. Rozhodnutí o organizaci, rozdělování a přidělovaní dividendy, která se v příštích měsících a letech přijmou, ovlivní nejen konkurenceschopnost informatiky a médií v EU, ale i její inovační schopnost tak, aby byla schopna zvládnout problémy v sociální a hospodářské oblasti. Digitální dividenda je dividendou bez hranic Rádiové vlny neznají státní hranice. Čím je vysílač silnější, tím dále se mohou signály z původně určené oblasti pokrytí dostat, a tím více roste riziko interference s jinými systémy provozovanými ve stejném nebo v sousedních pásmech spektra. Snaha zabránit interferencím je technickým zdůvodněním správy spektra a přeshraniční koordinace. Byl to také důvod pro sjednání mezinárodní ženevské dohody v roce 2006. Odstranění technických překážek plného využití digitální dividendy Jak je výše uvedeno, pásma UHF, na která se digitální dividenda bude vztahovat, jsou v současnosti v tomto širokém spektru rozdělena do úzkých segmentů v souladu s rozdělením spektra podle ženevské dohody z roku 2006. Je proto obtížné, ne-li nemožné využívat dividendu jinak. Uvolněné části spektra jsou často příliš úzké na to, aby byly skutečně rentabilní pro provozování nových služeb a prostor pro jejich rozvoj se nadále zužuje z důvodu uplatňování ženevské dohody z roku 2006, které je roztříštěno na národní úrovni. Inovačnímu využití dividendy, pokud by bylo vůbec možné, by tak bránila nízká účinnost spektra a vyžadovalo by zvláštní přizpůsobení provozních zařízení místním podmínkám. Veřejná konzultace Skupiny pro politiku rádiového spektra při přípravě svého stanoviska k digitální dividendě[16] poukázala na to, že mnohé možnosti alternativních využití dividendy nebudou využity, pokud se v členských státech nezlepší koordinace přístupu k spektru . Celkový přínos digitální dividendy se tak sníží. K překonání této překážky je třeba v oblasti digitální dividendy udělat „ pořádek “, aby se spektrum dalo lépe využívat mezi jednotlivými státy a aby toto využití bylo jednotnější . Toho se dá dosáhnout v rámci ženevské dohody z roku 2006 a mezinárodních dohod se sousedními zeměmi a s malými úpravami tak, aby byly splněny interní požadavky EU. Je to však možné, jen pokud členské státy budou spolupracovat a pokud se při plánovaní spektra digitální dividendy zohlední zájmy celé EU. Lepší koordinací spektra na úrovni EU by se navíc usnadnila interoperabilita v EU , čímž by se snížilo narušování hospodářské soutěže na jednotném trhu, které zvýhodňuje určité sektory či účastníky. Vytvořily by se tak příležitosti pro stávající a nové subjekty pro zavedení inovačních bezdrátových služeb. Úspory z rozsahu a oblast působnosti jsou zásadní pro mnohá možná využití digitální dividendy Většina investic do nových bezdrátových technologií je v současnosti celoevropská nebo celosvětová. Mnohá možná využití digitální dividendy představují služby určené pro masový trh, kde je efektivní vnitřní trh vytvořený na základě koordinace na úrovni EU nutný pro stimulaci potřebných investic do rozvoje nových technologií. Inovace , jeden ze základních prvků Lisabonské strategie, dostanou plnou podporu, pouze pokud budou členské státy spolupracovat na uvolnění digitální dividendy za jednotnějších a pružnějších podmínek. Takovou koordinací by se vytvořil pozitivní impulz pro povzbuzení průmyslového a obchodního rozvoje a pro podporu ekonomiky. Z roztříštěné digitální dividendy by pravděpodobně vznikly pouze nové místní či velmi specifické aplikace, které by neměly dostatečnou oblast působnosti, aby se staly životaschopnými. Jednotnější přístup v celé EU rovněž pomůže snížit regionální rozdíly v zavedených politikách EU, jako je oblast e-zdravotní péče, e-vzdělávání a další služby veřejného zájmu. Porovnání rozvoje digitální dividendy mimo Evropu Význam digitální dividendy se těší velké pozornosti i mimo Evropu a mnohé vlády v jiných částech světa se již začaly digitální dividendou zabývat: - Spojené státy provozovatelům vysílání uvolní přibližně polovinu spektra UHF po ukončení analogového televizního vysílání v roce 2009. Tato část spektra je rezervována jako digitální dividenda, která bude přidělena novým službám, a to zejména prostřednictvím dražeb řídících se zásadami technologické neutrality, které by se měly uskutečnit v lednu 2008. Navíc se pracuje na regulačních plánech, které mají „inteligentním“ zařízením umožnit využívat tzv. „bílý prostor“, který zůstane mezi signály jednotlivých televizních stanic. - V Japonsku bylo značné množství spektra uvolněno, nebo se má přidělit prostřednictvím dražeb řídících se zásadami technologické neutrality[17]. Uvedené kroky těmto ekonomikám umožní poskytovat nové a inovační služby a aplikace (např. mobilní multimédia, bezdrátový přístup k širokopásmovému připojení, integrované infrastruktury na ochranu veřejnosti a zmírňování následků katastrof), a dají tak jejich průmyslovým odvětvím konkurenční výhodu. Společný postup v oblasti digitální dividendy umožní zvýšit celkovou konkurenceschopnost EU na světovém trhu, upevnit odvětví telekomunikací a informačních technologií EU a zajistí, že digitální dividenda bude přizpůsobena potřebám EU a nebude „vynucena“ aplikacemi, které byly úspěšné jinde ve světě. Evropa si nemůže dovolit zůstat stranou. Je nutné vyřešit zásadní problémy spojené s digitální dividendou. 5. SPOLEčNÉ PLÁNOVÁNÍ SPEKTRA „Pořádek“ v oblasti spektra digitální dividendy Pro zabezpečení optimálního využití digitální dividendy a odstranění technických překážek, které případné uživatele staví do nerovné výchozí pozice, je zásadní existence vhodného plánování spektra. Z technických studií[18] provedených z podnětu Komise jasně vyplývá, že kvůli interferencím není možné ve stejných pásmech spektra „mísit“ standardní služby digitálního vysílání s dalšími službami poskytovanými prostřednictvím zásadně rozdílných komunikačních sítí. Dalo by se to vyřešit tak, že se identifikují sousedící či úzce navazující frekvenční pásma s cílem vytvořit „skupiny“ služeb využívající podobný typ komunikační sítě . Současná fragmentace digitální dividendy však seskupování do společných pásem neumožňuje. Takovéto seskupování by bylo možné jen pomocí společného úsilí všech členských států, protože pro plánování spektra je nutný vysoký stupeň přeshraniční spolupráce. Společná opatření Komise proto navrhuje vypracovat společný plán pro spektrum na úrovni EU . Účinnost spektra by byla vyšší v porovnaní s tím, čeho by se mohlo dosáhnout na vnitrostátní úrovni, a proto by se zvýšila celková kapacita a možnosti využití digitální dividendy. Zachovávat pružnost, aby se zohlednily rozdílnosti na vnitrostátní úrovni Komise uznává, že situace ve využití spektra se může v jednotlivých členských státech lišit v závislosti na specifickém vysílacím prostředí, a to zejména pokud jde o míru závislosti na pozemním televizním vysílání především z důvodu povinnosti veřejnoprávní služby. Také je třeba zohlednit velké rozdíly v národních plánech digitalizace, pokud jde o časový rozvrh a strategii. Společný plán spektra proto musí být postupný a dostatečně pružný s cílem zohlednit specifické podmínky jednotlivých členských států, jako jsou místní sociální a tržní potřeby. Vzhledem k rychlému technologickému rozvoji by se měly všechny společné plány spektra pravidelně revidovat a podle potřeby vhodným způsobem upravovat. Přípravné práce Pro přípravu harmonizovaného seskupení kmitočtových pásem a řešení některých důležitých otázek Komise navrhuje uskutečnit přípravné práce. Jedná se zejména o určení velikosti, hranic a podmínek přístupu do jednotlivých dílčích pásem spojených s určitým typem sítě a skupinou služeb, jakož i stanovení časového rámce a potřebných prostředků pro pružný a reálný přechod k harmonizovanému seskupování. V přípravné fázi je třeba se zabývat administrativními a technickými náklady na případné přemístění služeb do nových frekvenčních pásem a snížit je na nezbytné minimum. Je také důležité připravit bezpečné a odpovědné rozmístění a rozvoj infrastruktury a zhodnotit její dopad z dlouhodobého hlediska. Poté, co si připraví půdu pro přechod k harmonizovanému přístupu, měla by Komise použít závazný právní nástroj Společenství k přijetí rozhodnutí o seskupení. Zavedení „skupin aplikací“ v běžných pásmech spektra Navrhované seskupení spektra by se uplatňovalo v hlavní části digitální dividendy, v pásmu UHF[19]. Jednalo by se o uspořádání spektra „nejvyšší úrovně“, na základě kterého by se mohly vypracovat vnitrostátní plány a plány Společenství, přičemž by se stanovily hranice, v jejichž rámci mohou státy svobodně jednat tím, že se pro každou skupinu povolí různá úroveň harmonizace na ůrovni EU. Seskupování by mělo být založeno na třech dílčích pásmech pro tři nejběžnější druhy sítí: Typ sítí v jednotlivých dílčích pásmech | Koordinace plánovaní spektra | 1) Jednosměrné sítě s vysokým výkonem: (tj. především pro pevné vysílání): tato část UHF by se měla používat, aby se nadále zajistilo vysílání stávajících televizních programů v digitálním formátu[20] (který je formálně mimo digitální dividendu) a na rozmístění vhodných zdrojů tak, aby se uspokojily nové potřeby v oblasti vysílání, které se hodí do této tradiční struktury sítí. | Správa na vnitrostátní úrovni (vnitrostátní část dividendy + pokračování ve vysílání státních televizních kanálů). Technické podmínky pro využívání této časti UHF by neměly být formálně harmonizovány na úrovni EU. Budou proto nadále podléhat jediné vnitrostátní správě v souladu s ženevskou dohodou z roku 2006. V případě potřeby by se kanály, které jsou v současnosti vysílány mimo tato dílčí pásma, měly přesunout v rámci dohodnutého společného dílčího pásma pomocí nástrojů podle ženevské dohody z roku 2006. | 2) Jednosměrné sítě se středním až nízkým výkonem (tj. zejména pro mobilní multimediální služby a nové formy konvergentního vysílání a komunikačních služeb) | Vnitrostátní správa spolu s volitelnou koordinací na úrovni EU. Toto dílčí pásmo bude nevýhradně dostupná členským státům, které budou chtít využít širší úspory rozsahu a jednodušší koordinaci spektra pro aplikace, jež se hodí do tohoto typu sítě. Časem by správa měla zajistit přirozeným způsobem sblížením podobných služeb v podobných frekvencích. Mohla by tak nabídnout příležitost pro rentabilní rozšíření mobilní televize[21]. | 3) Obousměrné sítě s nízkým výkonem: (tj. hlavně pro služby pevného a mobilního přístupu k širokopásmovému připojení): tato skupina by mohla případně zahrnovat další aplikace, jako je moderní vysílání s nízkým výkonem. | Postupná harmonizace na úrovni EU na pružném základě ve snaze vypořádat se s vnitrostátními omezeními. | Celkové seskupení by mohlo vypadat takto: Běžná dílčí pásma spektra (skupiny) 470 MHz <pásmo UHF -----------------------------------> 872 MHz SPEKTRUM VE VÝLUčNÉ SPRÁVě STÁTU SPEKTRUM KOORDINOVANÉ NA ÚROVNI EU Spektrum použité pro zajištění pokračování stávajícího televizního a rádiového vysílání Volné spektrum využití jako vnitrostátní část digitální dividendy Příklad služeb: více televizních služeb, případně HDTV | Příklad služeb: úzkopásmová mobilní televize | Příklad služeb: bezdrátový přístup k širokopásmovému připojení, vysokorychlostní mobilní přenos dat | Jednosměrné sítě (vysoký výkon) | Jednosměrné sítě (nízký až střední výkon) | Obousměrné sítě (nízký výkon) | část představující stávající digitální dividendu. 6. ZÁVěR Digitální dividenda, která vznikne přechodem z analogového na digitální vysílání je jedinečnou příležitostí, jak dát nový impulz celému odvětví bezdrátových komunikací a vysílání. Může výrazně přispět k plnění lisabonských cílů konkurenceschopnosti a hospodářskému růstu a uspokojit celou řadu sociálních, kulturních a ekonomických potřeb evropských občanů. Digitální dividendu je možné naplno využít pouze za podpory a aktivní spolupráce členských států a všech zúčastněných stran, a to za podmínky společného postupu při plánovaní spektra. Vzhledem ke skutečnosti, že v některých členských státech už je digitální dividenda dostupná a že se ukončení přechodu na digitální televizi v EU očekává do roku 2012, je nutné zahájit rozhodovací proces o společném postupu pro využití digitální dividendy již nyní. Členské státy se proto vyzývají, aby: - Usnadnily zavádění nových služeb prostřednictvím vzájemné spolupráce a spolupráce s Komisí s cílem určit ta pásma spektra digitální dividendy, která je možné co nejlépe využít pro jednotlivé skupiny aplikací. Komise: - Připraví požadovaná opatření pro vyhrazení společných pásem na úrovni EU a pro jejich koordinaci. Evropský parlament a Rada se vyzývají, aby projednaly společný přístup, který je navržený v tomto sdělení, a aby schválily navrhovaná opatření. [1] KOM(2005) 204 – Sdělení o „ urychlování přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání“. [2] Jak uznal i Evropský parlament, viz usnesení EP s názvem „K evropské politice rádiového spektra“ ze dne 14. února 2007. [3] KOM(2006) 129 „Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“. [4] KOM(2005) 229 „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“. [5] Část spektra od 174 do 30 MHz (VHF) a od 470 do 862 MHz (UHF). [6] Navíc několik členských států je toho názoru, že tzv. „vložené spektrum (interleaved spectrum)“ (neboli „bílý prostor” mezi dvěma oblastmi pokrytí televizními stanicemi) může být případně důležitým doplňkem digitální dividendy. [7] V případě televize s vysokým rozlišením (HDTV) se z důvodu přenosu většího množství informací zisky spektra snižují. Potřebné spektrum je však stále nižší než při analogovém televizním vysílání. [8] Před přechodem na digitální vysílání bylo ve Spojeném království 5 státních televizních kanálů a několik regionální kanálů s omezeným rozšířením, jež využívaly šíři spektra, která odpovídala spektru jednoho či dvou státních kanálů. [9] KOM(2005) 461 s názvem „Priority politiky EU v oblasti spektra pro přechod na digitální vysílání v souvislosti s nadcházející Regionální radiokomunikační konferencí Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v roce 2006 (RRC-06)“. Podrobné informace o konferenci naleznete na internetové adrese: http://www.itu.int/ITU-R/conferences/rrc/rrc-06/index.asp. [10] Jak uvádí zpráva francouzského výboru „Commission consultative des radiocommunications” (Poradního výboru pro radiokomunikace) ze dne 10. října 2007, dostupná na adrese http://www.arcep.fr/uploads/tx_gspublication/rapport-ccr-151007.pdf. [11] Širokopásmové připojení mělo v EU 25 v průměru více než 90 % městského obyvatelstva, ale pouze 71 % venkovského obyvatelstva (odhady Komise z ledna 2007). [12] Širokopásmové připojení je základní infrastrukturou znalostní ekonomiky a významně posílilo hospodářský dopad IKT, neboť za poslední desetiletí v moderních ekonomikách činilo polovinu přírůstku produktivity. [13] Např. odhadovaná tržní hodnota pouze mobilní televize by se měla do roku 2011 zvýšit ze 7 na 20 miliard EUR s celkem 200 až 500 miliony zákazníků na celém světě (McKinsey Quarterly, březen 2006). [14] Je třeba vzít do úvahy, že některé analogové aplikace jsou provozovány v pásmech UHF, např. služby pro realizaci programů a speciálních událostí (Programme-Making and Special Events – PMSE) či bezdrátové mikrofony. [15] Ofcom, projekt analýzy digitální dividendy ve Spojeném království; odhady jsou označované jako „umírněné“. [16] Stanovisko Skupiny pro politiku v oblasti rádiového spektra o důsledcích digitální dividendy pro politiku EU. Úplné znění textu je na adrese: http//rspg.ec.europa.eu/doc/documents/opinions/rspg07_161_final_op_digdiv.pdf. [17] Přibližně 50 až 60 MHz. [18] Zpráva CEPT v rámci mandátu, kterým ji pověřila Komise, pokud jde o odbornou stránku možností harmonizace v souvislosti s digitální dividendou (část A a B). [19] Digitální dividenda zahrnuje pásmo VHF a pásmo UHF. Pásmo VHF je mnohem užší než UHF, je méně atraktivní z hlediska šíření spektra; je ho tak více k dispozici. Pásmo VHF by proto bylo možné optimalizovat bez koordinace na úrovni EU. [20] Tato část UHF by se také měla prioritně použít s cílem splnit závazek veřejné služby o současnosti i budoucnosti. [21] Další informace o návrzích Komise týkající se mobilní televize jsou ve sdělení Komise KOM(2007) 409 ze dne 18. července 2007 o posilování vnitřního trhu pro mobilní televizi.