(6)Cílem včasných intervencí Evropské centrální banky (ECB) v oblasti měnové politiky bylo zachovat kanály měnové transmise nedotčené a zajistit střednědobou cenovou stabilitu. ECB oznámila značné dodatečné nákupy aktiv soukromého a veřejného sektoru, které budou činit 1 470 miliard EUR: v rámci programu nákupu aktiv 120 miliard EUR do konce roku 2020 a v rámci nouzového pandemického programu nákupu aktiv 1 350 miliard EUR alespoň do poloviny roku 2021.

(4)Provádění dobře navržených politik v kontextu NGEU a jeho hlavního nástroje, facility na podporu oživení a odolnosti, podpoří členské státy při provádění prorůstových reforem a zvýší úroveň a kvalitu investic tak, aby splňovaly cíle odolnosti a souběžné ekologické a digitální transformace. Měly by pomoci vybudovat lidský kapitál, podpořit úspěšný přechod pracovníků mezi zaměstnáními, což bude mít spolu s fondy politiky soudržnosti zásadní význam pro zajištění soudržnosti, zvýšit produktivitu a posílit hospodářskou a sociální odolnost. Klíčové jsou cíle EU v oblasti růstu a vnitrostátní strukturální výzvy, včetně těch, které byly uvedeny v doporučeních pro jednotlivé země na roky 2019 a 2020. Roční strategie pro udržitelný růst, která tyto cíle podporuje, předkládá sedm stěžejních iniciativ: 1) nabírání na síle, 2) renovace, 3) dobíjení a doplňování paliva, 4) připojení, 5) modernizace, 6) rozšíření a 7) změna kvalifikace a prohlubování dovedností. Tyto stěžejní iniciativy představují společné výzvy, které vyžadují koordinované investice a reformy. Členské státy by měly směrovat investice, provádět reformy a dále začleňovat své hodnotové řetězce do těchto stěžejních oblastí. Navrhované nařízení o facilitě na podporu oživení a odolnosti mimo jiné stanoví, že plány členských států eurozóny na podporu oživení a odolnosti musí být v souladu s výzvami a prioritami uvedenými v doporučení Rady týkajícím se hospodářské politiky eurozóny. Tento soulad by měl být zohledněn při posuzování plánů na podporu oživení a odolnosti.

(3)Rychlá a důrazná reakce Unie, včetně nástroje Next Generation EU (NGEU), který zahrnuje facilitu na podporu oživení a odolnosti, posílila důvěru trhu a prokázala jednotu členských států, pokud jde o koordinované úsilí o obnovení hospodářského růstu a posílení hospodářské a sociální odolnosti. Okamžitě byla schválena řada nových nástrojů pro Unii a eurozónu. Tyto nástroje již poskytují záchrannou síť pro pracovníky (prostřednictvím evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci – SURE), pro podniky (prostřednictvím programu Evropské investiční banky) a pro členské státy s cílem stabilizovat náklady státního financování, mimo jiné prostřednictvím nástroje pro podporu v krizi způsobené pandemií, který byl zřízen v rámci Evropského mechanismu stability. Politická reakce Unie zahrnovala rovněž aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu a dočasný rámec pro využití flexibility podle pravidel EU pro poskytování státní podpory. Fondy politiky soudržnosti byly prostřednictvím investiční iniciativy pro reakci na koronavirus plus (CRII a CRII+) přesměrovány tam, kde jsou nejvíce zapotřebí.

(2)Krize COVID-19 prohlubuje hospodářské rozdíly mezi členskými státy eurozóny. Příčinou těchto rozdílů je několik faktorů, mezi něž patří: intenzita a doba vzniku počátečního otřesu způsobeného onemocněním COVID-19, relativní velikost a hospodářský význam odvětví, v nichž dochází k častým kontaktům (např. cestovní ruch a pohostinství), a rozdíly v dostupném fiskálním prostoru. Tyto rozdíly mají dopad na důvěru, investice a vyhlídky růstu, jakož i na regionální rozdíly, které existovaly již dříve, ale nyní se mohou zhoršit. V dlouhodobějším horizontu hrozí, že současná krize COVID-19 bude mít trvalé negativní dopady na potenciální růst a rozdíly v příjmech v důsledku nižšího lidského a fyzického kapitálu (hmotného i nehmotného). To by se mohlo projevit ještě nižším růstem produktivity práce a příjmů.

(1)V důsledku pandemie COVID-19 zažilo hospodářství eurozóny v první polovině roku 2020 náhlou a hlubokou recesi a zůstává nadále zranitelné vůči přetrvávající krizi v oblasti veřejného zdraví. Krize COVID-19 vyvolala řadu rozsáhlých otřesů na straně poptávky a nabídky, což se v roce 2020 dle očekávání promítlo do poklesu HDP o 7,8 %. V současnosti se předpokládá, že oživení v roce 2021 bude pomalejší, než se původně očekávalo, a velká mezera výstupu ve výši přibližně –7,0 % potenciálního HDP v roce 2020 se do konce roku 2021 neuzavře. V souvislosti s hospodářským výhledem přetrvává značná nejistota související s vývojem pandemie a změnami chování hospodářských subjektů. Rychlá opatření na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, mimo jiné prostřednictvím balíčku nástroje Next Generation EU (NGEU), rozhodným způsobem pomohla vyrovnat některé negativní důsledky otřesu a stabilizovat trhy. Soukromá spotřeba a investice byly silně zasaženy, což mělo negativní dopad na ceny a mzdy. Vyhlídky na trhu práce se rovněž zhoršily a bylo přerušeno zlepšení, k němuž za posledních sedm let docházelo. Avšak vzhledem k úspěšnému provádění ambiciózních politických opatření ve všech členských státech, jako jsou režimy zkrácené pracovní doby a další podpůrné politiky s cílem zabránit hromadnému propouštění a velkým ztrátám příjmů, byl nárůst nezaměstnanosti zmírněn poklesem míry ekonomické aktivity, neboť odrazení pracovníci opustili trh práce a současně se snížil celkový počet odpracovaných hodin.

(8)Hospodářské důsledky pandemie COVID-19 mají značný negativní dopad na veřejné finance. Pokud to zdravotní a hospodářské podmínky dovolí, přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné prostřednictvím postupného ukončování podpůrných opatření pro podniky a občany, přispěje k zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. To by mělo být provedeno způsobem, který zmírní dopad krize v sociální oblasti a na trhu práce. Reformy zaměřené na zdokonalení skladby vnitrostátních rozpočtů a zajištění dlouhodobější fiskální udržitelnosti, mimo jiné s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví, se jeví jako obzvláště důležité. Zdokonalení skladby vnitrostátních rozpočtů, zejména prostřednictvím přezkumů výdajů a účinných rámců pro zadávání veřejných zakázek, může vytvořit tolik potřebný fiskální prostor. Postupy při ekologickém sestavování rozpočtu mohou rovněž pomoci řešit problémy související se zmírňováním změny klimatu a ochranou životního prostředí. Odpovídající, účinné a inkluzivní systémy zdravotní péče a sociální ochrany poskytují tolik potřebnou ochranu těm, kdo to zejména potřebují, hrají klíčovou úlohu automatických stabilizátorů a měly by zachovat fiskální udržitelnost. Podobně reformy, které prostřednictvím vhodného provádění a načasování posilují fungování trhů práce, kapitálu, výrobků a služeb, zvyšují potenciální produkt a zároveň zabraňují negativnímu krátkodobému dopadu na agregátní poptávku.

(9)V důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19 význam reforem zaměřených na účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů dále roste. Vzhledem k tomu, že daňové zatížení práce zůstává ve většině členských států eurozóny vysoké, zahrnují tyto reformy přesun daňové zátěže směrem k daňovým základům, které mají méně škodlivý dopad na nabídku práce, produktivitu, investice a růst, přičemž se současně zohlední související distribuční dopad. Větší využívání ekologických daní a/nebo jiných forem oceňování externalit může přispět k udržitelnému růstu tím, že motivuje k „zelenějšímu“ chování. Opatření proti agresivnímu daňovému plánování a vyhýbání se daňovým povinnostem, a to jak na mezinárodní úrovni, tak v Unii, mohou zvýšit účinnost a spravedlnost daňových systémů. Globalizace a digitalizace hospodářství navíc mají za následek, že byla narušena vazba mezi místy, kde se vytváří hodnota a kde jsou odváděny daně. V rámci OECD probíhají práce na nalezení globálního konsenzuálního řešení daňových problémů vyplývajících z digitalizace hospodářství.

(10)Vzhledem k vysoké míře nejistoty způsobené zásahem pandemie COVID-19 a jeho nepříznivému dopadu na investice je obzvláště důležité upřednostnit reformy, které řeší překážky v oblasti investic a omezení na straně nabídky. Zásadní význam mají opatření, která urychlují čerpání finančních prostředků EU a účinné a účelné využívání zdrojů, zejména v členských státech, které v tomto ohledu zaostávají a v nichž fondy EU financují významný podíl investic. Reformy, které snižují administrativní zátěž podniků (např. digitalizace veřejné správy, včetně elektronické identifikace, reformy soudnictví) a zabraňují zneužívání finančních prostředků (např. korupci, podvodům a praní peněz), mohou zlepšit podnikatelské prostředí a pomoci posílit investice, tvorbu pracovních míst a zakládání podniků.

(11)Krize COVID-19 vedla ke značným ztrátám příjmů mnoha podniků a představuje riziko pro solventnost podniků v celé eurozóně. Účinné insolvenční rámce hrají klíčovou úlohu při podpoře životaschopných podniků, které se potýkají s dočasnými problémy, a při zajišťování řádného ukončení existence neživotaschopných podniků. Zlepšení insolvenčních rámců může rovněž pomoci řešit pravděpodobný nárůst úvěrů se selháním a zachovat poskytování úvěrů ekonomice tím, že usnadní očištění rozvah bank a povzbudí přeshraniční investice v dlouhodobějším horizontu. V této souvislosti byla přijata směrnice o restrukturalizaci a druhé šanci (2019/1023) s cílem zavést ve všech členských státech do vnitrostátních právních předpisů týkajících se solventnosti minimální standardy za účelem zajištění, aby dlužníci ve finančních obtížích měli k dispozici rámce preventivní restrukturalizace, za účelem stanovení postupů, které vedou k oddlužení předlužených podnikatelů, a za účelem zvýšení účinnosti všech typů insolvenčních řízení. Je důležité pokračovat v provedení a uplatňování této směrnice. Evropská komise rovněž v akčním plánu unie kapitálových trhů ze září 2020 oznámila, že usiluje o minimální harmonizaci nebo větší konvergenci v cílových oblastech hlavní nebankovní platební neschopnosti. Kromě toho mají členské státy možnost dále posuzovat účinnost a účelnost svých insolvenčních rámců v souladu s mezinárodními osvědčenými postupy a řešit zbývající nedostatky.

(12)Další prohlubování jednotného trhu se zbožím a službami a přizpůsobení eurozóny digitálnímu věku mohou být hlavním motorem růstu, konvergence a odolnosti. Společná měna a jednotný trh společně spolupracují na vytvoření lepších podmínek pro hospodářskou stabilizaci a dlouhodobý růst. Krize COVID-19 posílila využívání digitálních nástrojů, zdůraznila význam jednotného digitálního trhu a urychlila používání digitálních a bezhotovostních platebních metod. Jednotný trh však zůstává nedokončen, zejména v oblasti služeb a konkrétněji v maloobchodě a odborných službách. Jednotný trh má potenciál omezit nepružnost cen, která brání jak transmisnímu mechanismu měnové politiky, tak ekonomické odolnosti. Jednotný trh podporuje mobilitou výrobních faktorů, což odvětvím, regionům a členským státům umožňuje minimalizovat hospodářské náklady (např. nezaměstnanost) v reakci na otřesy. Pro dosažení další integrace jednotného trhu se zbožím a službami je nezbytné odstranit všechna zbývající zbytečná omezení, posílit mechanismy dozoru nad trhem a přijmout opatření k zajištění správní kapacity za účelem dosažení těchto cílů.

(13)Reformy a investice, které zlepšují začleňování a přechod na trhu práce, se zvláštním důrazem na digitální a ekologická pracovní místa, mají zásadní význam pro zvýšení ekonomické a sociální odolnosti a podporu oživení. Bezprostřední vnitrostátní a celounijní krizová opatření omezila negativní hospodářský a sociální dopad na pracovníky. Zároveň se řada dlouhodobých reforem stala nyní ještě naléhavějšími: účinné aktivní politiky na trhu práce, včetně individualizované podpory, zlepšování kvality a inkluzivnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy s cílem posílit výsledky vzdělávání od raného věku, důrazná rekvalifikační opatření a opatření na zvýšení kvalifikací a investice do vzdělávání a odborné přípravy dospělých a do on-line platforem učení, řešení nedostatků v oblasti dovedností, zvyšování vyhlídek nejzranitelnějších skupin populace v produktivním věku, včetně mladých lidí a dlouhodobě nezaměstnaných, na zaměstnání, jakož i odstraňování genderových rozdílů. Podpora vytváření kvalitních pracovních míst a zlepšování pracovních podmínek, zejména zajištěním odpovídajících minimálních mezd a řešením segmentace trhu práce, jsou klíčové pro podporu udržitelného oživení podporujícího začlenění. Sociální dialog a kolektivní vyjednávání hrají důležitou úlohu při úspěšném koncipování a provádění politik.

(14)Pro hospodářskou a sociální odolnost je důležitý přístup k přiměřeným, inkluzivním a udržitelným systémům zdravotní péče a sociální ochrany, které v krizi fungují jako automatické stabilizátory. Tyto systémy přispívají k zachování důstojné životní úrovně a dobrého zdravotního stavu obyvatelstva, které mají zásadní význam pro hospodářství s produktivní pracovní silou, a to v průběhu celého hospodářského cyklu. Investice na podporu reforem ve zdravotnictví a odolných systémů zdravotní péče musí zůstat pro členské státy prioritou. Vodítkem pro provádění politik v této oblasti je provádění evropského pilíře sociálních práv. Vzhledem ke krizi nabývá na významu potřeba zajistit přiměřené sociální zabezpečení pro všechny, a to jak z hlediska kvalitní zdravotní a dlouhodobé péče, tak z hlediska náhrady příjmu pro všechny pracovníky, včetně pracovníků s atypickými pracovními smlouvami a osob samostatně výdělečně činných. Mnoho členských států přijalo dočasná opatření na podporu příjmů a opatření sociální podpory ve prospěch zranitelných skupin s velmi nízkými příjmy a pracovníků, kteří nemají nárok na dávky v nezaměstnanosti. Byla přijata opatření týkající se dávek, podmínek způsobilosti a dalších služeb ve formě věcného plnění. Je třeba posílit přiměřenost a pokrytí systémů sociální ochrany způsobem, který zajistí dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a mezigenerační spravedlnost.

(15)V posledních letech bylo dosaženo významného pokroku, ale hospodářský propad v důsledku pandemie znovu vyvinul tlak na finanční sektor. Banky v eurozóně vstoupily do současné krize s větší schopností absorbovat ztráty ve srovnání se situací před nástupem celosvětové finanční krize. To společně s opatřeními měnové a fiskální politiky zabránilo zpřísnění podmínek tržního financování po počáteční fázi krize a zajistilo nepřetržité poskytování úvěrů soukromému sektoru. Je pravděpodobné, že krize vyvine další tlak na již tak nízkou úroveň ziskovosti bank a podíl úvěrů se selháním a na nebankovní finanční sektor, který zaznamenal odliv a ztráty z ocenění, které byly kompenzovány jen částečně. To by mohlo narušit poskytování úvěrů, které mají zásadní význam pro oživení. Rychlé a rozsáhlé politické zásahy podpořily důvěru a pomohly zachovat makrofinanční stabilitu. Pro zmírnění rizik je zásadní oddělit propojení mezi zranitelností podnikového sektoru a riziky finančního sektoru a řešit strukturální nedostatky s cílem posílit ziskovost. Vládní programy úvěrových záruk pomáhají chránit podniky a bankovní sektor, ale představují rovněž podmíněné závazky pro rozpočty členských států. Při neexistenci účinného systému, který by odlišoval životaschopné podniky od neživotaschopných, prodloužení moratorií v případě platební neschopnosti a úlevy v případě úvěrů se selháním s sebou nesou obtížná rozhodování, která by mohla vést k nesprávnému přidělování finančních prostředků a zvýšení ztrát v důsledku případného úpadku.

(16)Zásadní význam má i nadále dokončení struktury HMU. Odstranění zbývajících nedostatků by mohlo dále zvýšit stabilitu a odolnost eurozóny a posílit mezinárodní úlohu eura, které zůstalo v posledních letech víceméně stabilní. Nástroj Next Generation EU má kromě své krátkodobé stabilizační funkce a své úlohy při podpoře oživení potenciál ovlivnit HMU v dlouhodobějším horizontu. Zvýšením odolnosti eurozóny vůči budoucím otřesům, jakož i rozsáhlou emisí dluhopisů denominovaných v eurech, včetně zelených a sociálních dluhopisů, se zvýší hloubka a likvidita trhu s vysoce kvalitními dluhovými cennými papíry denominovanými v eurech, a tímto způsobem se může posílit euro jakožto mezinárodní rezervní měna. V HMU však stále chybí důležité prvky, jako je úplná bankovní unie a unie kapitálových trhů. Posílení bankovní unie má i nadále zásadní význam pro zajištění finanční stability, snížení finanční roztříštěnosti a ochranu poskytování úvěrů ekonomice v dobách krize. Prioritou je dokončení práce na balíčku reforem ESM, včetně zavedení jištění Jednotného fondu pro řešení krizí. Toto jištění by mělo být funkční a mělo by se očekávat za předpokladu, že bylo dosaženo dostatečného pokroku v oblasti snižování rizik. Je třeba dále pracovat na řešeních pro překonání omezení ve stávajícím systému pro zajišťování likvidity při řešení krize bank. Dokončení unie kapitálových trhů je klíčovou prioritou, jak vyplývá z nového akčního plánu ze září 2020. Silná a odolná HMU bude rovněž důležitá pro posílení mezinárodní úlohy eura a pro zajištění hospodářské a finanční autonomie Unie a Komise v této souvislosti předloží sdělení, přičemž bude plně respektován vnitřní trh Unie a bude se postupovat otevřeným a transparentním způsobem vůči členským státům mimo eurozónu.

DOPORUČUJE členským státům eurozóny učinit v období 2021–2022 samostatně, mimo jiné prostřednictvím svých plánů na podporu oživení a odolnosti, i kolektivně v rámci Euroskupiny následující:

1.Zajištění politické orientace podporující oživení

Vzhledem k tomu, že mimořádná zdravotní událost přetrvává, měly by fiskální politiky zůstat po celý rok 2021 ve všech členských státech eurozóny příznivé.

Politická opatření by měla být přizpůsobena konkrétním okolnostem v jednotlivých zemích a měla by být včasná, dočasná a cílená. Vzhledem k tomu, že rizika nepříznivého vývoje se nadále projevují, měly by členské státy pokračovat v koordinaci opatření s cílem účinně řešit pandemii, udržet hospodářství a podpořit udržitelné oživení.

Pokud to epidemiologické a hospodářské podmínky dovolí, postupně ukončit podpůrná opatření pro podniky a občany způsobem, který zmírní sociální dopad krize a dopad krize na trh práce, a provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při současném posílení investic.

Členské státy by měly provádět reformy, které posílí pokrytí, přiměřenost a udržitelnost systémů zdravotní péče a sociální ochrany.

Členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost kvalitě rozpočtových opatření. Zlepšit správu veřejných financí, zejména včetně investičních a ekologických rozpočtových rámců a rámců pro zadávání veřejných zakázek. Využít přezkumy výdajů k lepšímu zaměření veřejných výdajů na potřeby v oblasti oživení a odolnosti.

2.Další zlepšování konvergence, odolnosti a udržitelného růstu podporujícího začlenění

Zmírnit riziko dalšího prohlubování rozdílů a posílit hospodářskou a sociální odolnost v eurozóně prováděním reforem, které posílí produktivitu a zaměstnanost, zajistí hladké přidělování zdrojů a zlepší fungování trhů a veřejné správy, jakož i zvyšováním úrovně veřejných a soukromých investic na podporu oživení v souladu se spravedlivou a inkluzivní ekologickou a digitální transformací.

Dále integrovat jednotný trh se zbožím a službami, včetně digitálního trhu, odstraněním zbytečných omezení, posílením dozoru nad trhem a zaručením dostatečné správní kapacity.