Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Jaderný ukázkový program, předložen podle čl. 40 Smlouvy o Euratomu ke stanovisku Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru

KOM(2006) 844 v konečném znění

(2007/C 256/11)

Dne 10. ledna 2007 se Evropská komise, v souladu s článkem 40 Smlouvy o Euratomu, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. června 2007. Zpravodajkou byla paní SIRKEINEN.

Na 437. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. července 2007 (jednání dne 12. července 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 81 hlasy pro, 28 hlasů bylo proti a 15 členů se zdrželo hlasování.

1. Shrnutí

Je zřejmé, že po rozhodnutí Evropské rady o cílech stanovených pro emise skleníkových plynů pro rok 2020 a dále by veškeré další kapacity pro výrobu elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku, ať už jde o obnovitelné zdroje, jadernou energii, nebo případně čisté uhlí, měly nahradit výrobní kapacity vypouštějící CO2, a tak zvýšit celkové množství elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku. Prakticky to znamená, že klimatické a jiné cíle energetické politiky nebudou moci být splněny, pokud nebude udržen alespoň současný podíl jaderné energie do té doby, než snad budou k dispozici zcela nová řešení na základě čisté energie.

2. Úvod

Další části balíčku se věnují nejprve návrhu cílů v oblasti změny klimatu, konkrétně snížení skleníkových plynů ve vyspělých zemích o 30 % do roku 2020 z hodnot v roce 1990, či v každém případě o 20 % v samotné EU. Balíček se dále zabývá vnitřním trhem s plynem a elektřinou, vzájemným propojením elektrické a plynárenské sítě, návrhy na podporu udržitelné výroby energie z fosilních paliv, plánem podpory obnovitelných zdrojů včetně závazného cíle 20 % podílu obnovitelných zdrojů v celkové skladbě zdrojů energie EU do roku 2020, úsporami energie s cílem zvýšit účinnost do roku 2020 o 20 % a budoucím Evropským strategickým plánem pro energetické technologie. Dne 9. března 2007 Evropská rada podpořila tyto cíle i hlavní politický obsah balíčku.

EHSV připravil stanoviska ke každému PINC, jak požaduje Smlouva. Výbor se o jaderné energii také letmo zmínil ve svých několika dalších stanoviscích, zejména nedávno ve stanovisku z vlastní iniciativy k úloze jaderné energie v roce 2004, v jehož závěrech uvedl, že EHSV se domnívá, že jaderná energie by měla být jednou ze základních částí diversifikované, vyvážené, hospodárné a udržitelné energetické politiky pro EU. Vzhledem k otázkám, které vyvolává, není možné uvažovat o tom, že se vše vsadí na jadernou energii. EHSV se na druhou stranu domnívá, že částečné nebo úplné opuštění jaderné energie by ohrozilo šance EU na zachování svých závazků v otázce klimatu.

3. Dokument Komise

Posílení výroby jaderné energie by podle Komise mohlo být možností vedoucí ke snížení emisí CO2 a mít významnou úlohu při řešení celosvětové změny klimatu. S jadernou energií nejsou v podstatě spojeny emise sloučenin uhlíku a tvoří součást scénáře Komise pro snižování emisí sloučenin uhlíku, včetně cíle snížení emisí CO2. Mohlo by také jít o významnou okolnost při diskusích o budoucím systému obchodování s emisemi.

„Hospodářská rizika jaderné elektrárny souvisejí s velkou počáteční kapitálovou investicí a vyžadují téměř bezporuchový provoz během počátečních 15 až 20 let její životnosti (40 až 60 let), aby se počáteční investice vrátila. Také vyřazení jaderné elektrárny z provozu a nakládání s odpady vyžadují dostupnost finančních aktiv v trvání 50 až 100 let po odstavení reaktoru.“

„V rámci EU-27 (1) je v provozu celkem 152 jaderných reaktorů v 15 členských státech. Průměrné stáří jaderných elektráren (dále jen ‚JE‘) se blíží 25 letům (2) . Ve Francii s největším počtem jaderných reaktorů (59) a s podílem téměř 80 % na výrobě elektřiny a v Litvě pouze s jednou JE, která se však na výrobě elektřiny podílí ze 70 %, je průměrné stáří přibližně 20 let. Ve Spojeném království, které má 23 JE, je průměrné stáří téměř 30 let, zatímco v Německu, které má v provozu 17 JE, je průměrné stáří 25 let.“

Úlohou EU by měl být další rozvoj nejrozvinutějšího rámce pro jadernou energii v členských státech, které si zvolí jadernou energii, a to v souladu s nejvyššími standardy bezpečnosti, zabezpečení a nešíření, jak vyžaduje Smlouva o Euratomu. Měla by zahrnovat i nakládání s jaderným odpadem a vyřazování jaderných elektráren z provozu.

4. Obecné poznámky

Zásoby uranu budou podle Komise při současné úrovni spotřeby stačit na 85 let. Různé prameny k tomuto tématu uvádějí různící se informace, které většinou kolísají mezi 85 a 500 lety. Vzhledem k tomu, že dostupnost paliva je důležitá pro zabezpečení zásobování energií, by Komise měla poskytnout podrobnější informace o dostupnosti jaderného paliva.

Při srovnávání dopadů jednotlivých zdrojů energie na životní prostředí je důležité zhodnotit celkový dopad na životní prostředí celého procesu od dodávek surovin, výroby, přepravy a výroby energie, až po stadia recyklace a odstraňování odpadu. Světová energetická rada (World Energy Council, WEC) zveřejnila souhrnnou zprávu (Comparison of Energy Systems Using Life Cycle Assessment (Srovnání energetických soustav za použití posouzení životního cyklu), WEC, červenec 2004), v níž byla uvedena a zhodnocena řada stávajících studií o posouzení životního cyklu. Zpráva dokazuje, že emise CO2 na kWh elektřiny vyrobené z jaderné energie jsou nízké a jsou na stejné úrovni jako z větrné energie, energie biomasy a vodní energie, tedy 1–5 % emisí uhelných elektráren.

Je zřejmé, že po rozhodnutí Evropské rady o cílech stanovených pro emise skleníkových plynů pro rok 2020 a dále by veškeré další kapacity pro výrobu elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku, ať už jde o obnovitelné zdroje, jadernou energii, nebo případně čisté uhlí, měly nahradit výrobní kapacity vypouštějící CO2, a tak zvýšit celkové množství elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku. Prakticky to znamená, že klimatické a jiné cíle energetické politiky nebudou moci být splněny způsobem, který je přijatelný z hlediska hospodárnosti, pokud nebude udržen alespoň současný podíl jaderné energie do té doby, než snad budou k dispozici zcela nová energetická řešení. Na druhé straně je zřejmé, že rostoucí podíl jaderné energie by spolu s obnovitelnými zdroji přinesl větší efektivnost nákladů v boji proti změně klimatu.

Komise poznamenává, že jednou z klíčových otázek je to, zda jaderná energie vyžaduje politickou intervenci. Se všemi technologiemi čisté energie by se mělo zacházet stejně. Měly by být zavedeny mechanismy na podporu výzkumu reaktorů nové generace a souvisejícího jaderného palivového cyklu. Mohlo by se uvažovat o dotacích pouze pro zcela nové vývojové – pilotní – trendy. Konvenční jaderná energie nepotřebuje žádné dotace a neměla by být dotována.

V jaderném ukázkovém programu není zmíněna nová hrozba terorismu. Jde o velmi vážnou hrozbu jak pro jaderné elektrárny, tak pro mnoho jiných průmyslových zařízení a veřejných budov po celém světě. Všechny jaderné elektrárny by měly být navrženy tak, aby vydržely náraz velkého osobního letadla, aniž by došlo k úniku radioaktivních emisí do okolí elektrárny. Bezpečnostní systémy zaměřené na techniku a lidi také musí být navrženy a prováděny tak, aby se zabránilo jakýmkoliv teroristickým útokům uvnitř jaderné elektrárny. Komise by měla ve spolupráci s odpovědnými orgány a provozovateli zahájit iniciativy, které zajistí, že v každé jaderné elektrárně budou v platnosti vhodná opatření na ochranu před terorismem.

Další obavy vyvolává atraktivita oblasti jaderné energetiky jako zaměstnavatele a tématu pro výzkum po asi 20 letech téměř moratoria v Evropě. Výsledný nedostatek zájmu studentů a odborníků je překážkou pro všeobecný rozvoj jaderné energetiky a může také představovat bezpečnostní riziko. EHSV souhlasí s názorem Komise, že odborné kapacity v oblasti radiační ochrany a jaderné technologie mají pro EU zásadní význam, a proto je nutné věnovat pozornost vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu v těchto oblastech. Stejnou pozornost je nutné věnovat zachování i předání znalostí generace vědců a techniků, kteří vybudovali stávající jaderné elektrárny v Evropě, zatímco v mnoha zemích do tohoto odvětví po mnoho let nepřišli žádní mladší odborníci.

5. Poznámky k návrhům opatření

EHSV souhlasí se současným názorem Komise, že společné referenční úrovně jaderné bezpečnosti a jejich patřičné provádění by měly vycházet z rozsáhlých odborných poznatků vnitrostátních úřadů pro jadernou bezpečnost členských států ve spolupráci s WENRA (4) . Jakýkoliv jiný přístup by mohl v některých členských státech ohrozit současné vynikající výsledky v oblasti bezpečnosti.

Technologické platformy se ukázaly jako velmi úspěšné nástroje při vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru pro rozvoj evropských strategických výzkumných programů. EHSV podporuje myšlenku Komise využít tento nástroj v oblasti udržitelného jaderného štěpení a geologického ukládání. Mohlo by jít o velmi potřebný nástroj, který do tohoto odvětví přiláká mladé vědce.

EHSV souhlasí s návrhy Komise na aktualizaci stropů úvěrů Euratomu a zajištění jejich snadnější dostupnosti. Investice do všech forem energie by v zásadě měly mít stejný přístup za rovných podmínek k finančním nástrojům, které jinak poskytuje EIB.

EHSV má za to, že kromě návrhů Komise by si při přípravě na další kroky pozornost zasluhovaly následující otázky:

Evropský průmysl jaderné technologie si zajistil pozici světové špičky poskytující prvotřídní pracovní místa a vzhledem ke svým vynikajícím výsledkům v oblasti bezpečnosti současně přinášející prospěch celosvětové jaderné bezpečnosti. Aby si tento průmysl i s ním související průmysl výroby součástek udržel svoji vedoucí pozici, vzhledem k tomu, že investice do jaderné energie by se měly celosvětově výrazně zvýšit, měla by se na něj Komise zaměřit v novém přístupu k odvětvové průmyslové politice.

(1) Příloha 2: Informace o činnostech spojených s jaderným palivovým cyklem uvedené zvlášť pro každou jednotlivou zemi.

(2) Příloha 1: Viz obr. 6 a 7 zobrazující jaderné elektrárny podle stáří a rozložení jejich stáří podle zemí.

(3) External Costs – Research results on socio-environmental damages due to electricity and transport, European Commission, 2003.

(4) Western Europe Nuclear Regulators' Association (Asociace západoevropských jaderných dozorů).

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy, které obdržely alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů, byly v průběhu diskuse zamítnuty:

Odstavec 1.1

Upravit následovně

„EHSV v roce 2004 ve svém stanovisku k tématu Otázky spojené s využíváním jaderné energie při výrobě elektrické energie doporučil, že by se mělo usilovat o poskytnutí informací o skutečných otázkách jaderné energetiky: zabezpečení dodávek, odstranění emisí CO2, konkurenčních cenách a bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem, aby organizovaná občanská společnost mohla kriticky analyzovat diskuse o těchto otázkách. Nový jaderný ukázkový program (PINC) některé tyto informace poskytuje. EHSV částečně všeobecně souhlasí s analýzou a popisem, jež Komise předkládá ve svém sdělení, konstatuje však rovněž, že chybí některá důležitá témata (viz mj. odstavec 1.6). Sdělení se zabývá většinou podstatných aspektů týkajících se jaderné energie a z našeho pohledu je správně popisuje. Výbor poukazuje navíc ještě na některé aspekty jaderné energie, které by se měly vzít v úvahu.“

Odůvodnění

Vyplývá z dalších pozměňovacích návrhů i z odstavce 1.6 návrhu stanoviska, kde se poukazuje na to, že se sdělení dostatečně nezabývá některými dodatečnými aspekty (terorismus, chladicí voda).

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 49

Hlasů proti: 52

Hlasování se zdrželo: 11

Odstavec 1.2

Upravit následovně

„Jaderná energie, která se v roce 2004 podílela 31 % na výrobě elektřiny a 15 % na celkové spotřebě primární energie v EU, hraje velmi důležitou úlohu na trhu s energií. Jaderná energie také zcela vyhovuje cílům energetické politiky EU. Náklady na jadernou energii jsou nyní nepochybně konkurenceschopné. Vnější závislost je malá a zdroje paliva jsou diversifikované a spolehlivé, což splňuje požadavky na zabezpečení dodávek. Jaderná energie je v Evropě v současné době jedním z největších největším zdrojů em energie, který á v podstatě neobsahuje oxid uhličitý. Její další důsledky pro životní prostředí jsou omezené a potlačené.“

Odůvodnění

V dokumentu Komise se nehovoří o „největším“ zdroji energie, nýbrž o „jednom z největších zdrojů“ energie neobsahujících oxid uhličitý (CO2). Mělo by se citovat správně.

K dalším dopadům na životní prostředí viz ostatní pozměňovací návrhy.

Výsledek hlasování (pozn.: poslední část pozměňovacího návrhu, tedy vyškrtnutí věty, byla plenárním shromážděním přijata)

Hlasů pro: 57

Hlasů proti: 60

Hlasování se zdrželo: 3

Odstavec 1.3

Upravit takto

„Je zřejmé, že po rozhodnutí Evropské rady o cílech stanovených pro emise skleníkových plynů pro rok 2020 a dále by veškeré další kapacity pro výrobu elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku, ať už jde o obnovitelné zdroje, jadernou energii, nebo případně čisté uhlí, měly nahradit výrobní kapacity vypouštějící CO2, a tak zvýšit celkové množství elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku. Výbor bere na vědomí výroky sdělení Komise, podle nějž ‚(je) v současnosti … v Evropské unii v různém stádiu vyřazování z provozu přes 110 jaderných zařízení. Předpokládá se, že nejméně jednu třetinu ze 152 jaderných elektráren nyní v provozu v rozšířené Evropské unii bude nutné vyřadit z provozu do roku 2025 (nebereme-li v úvahu případné možné prodloužení provozní životnosti JE).‘ Jelikož byla na druhé straně Komisi dosud oznámena jen stavba jednoho nového reaktoru, podíl jaderné energie na výrobě elektrické energie s největší pravděpodobností výrazně klesne. Podle studie německého Úřadu spolkového kancléře však lze klimatické cíle dodržet, což však předpokládá další úsilí v oblasti úspor elektrické energie, účinnosti a využití obnovitelných zdrojů energie. Prakticky to znamená, že klimatické a jiné cíle energetické politiky nebudou moci být splněny, pokud nebude udržen alespoň současný podíl jaderné energie do té doby, než snad budou k dispozici zcela nová řešení na základě čisté energie.“

Odůvodnění

Vyplývá z dokumentu Komise i z uvedené studie.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 49

Hlasů proti: 65

Hlasování se zdrželo: 6

Odstavec 1.7

Upravit následovně

„V členských státech, které chtějí nadále využívat jadernou energii, může být problémem Další obavy vyvolává atraktivita odvětví jako zaměstnavatele a tématu pro výzkum po asi 20 letech téměř moratoria v Evropě. EHSV souhlasí s názorem Komise, že odborné kapacity v oblasti radiační ochrany a jaderné technologie mají pro EU zásadní význam, a proto je nutné věnovat pozornost vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu v těchto oblastech. Za to odpovídají v prvé řadě provozovatelé elektráren.“

Odůvodnění

O „moratoriu“ nemůže být žádná řeč a odpovědnost za odbornou přípravu atd. nesou v prvé řadě podniky, a ne stát či společenství států.

Výsledek hlasování (hlasovalo se pouze o druhé části pozměňovacího návrhu, první část byla přijata)

Hlasů pro: 45

Hlasů proti: 71

Hlasování se zdrželo: 2

Odstavec 3.6.1

Vložit nový odstavec 3.6.1 následovně

„Pokud jde o dostupnost zdrojů uranu, Výbor konstatuje, že mezi sdělením Komise a shrnutím nejnovějšího Red Data Book Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) existují rozdíly. Říká se tam (doslova), že podle nejnovějších prognóz jsou možnosti zajištění dodávek přírodního uranu – včetně všech stávajících, určených, plánovaných a potenciálních dolů na základě zjištěných zásob – dostačující k pokrytí odhadované celosvětové potřeby uranu do roku 2010, za předpokladu, že se veškerá rozšiřování stávajících a otevírání nových dolů uskuteční podle plánu a těžba bude probíhat za plného provozu. … Jelikož by však sekundární zdroje zvláště po roce 2015 mohly ztratit na významu, musí být potřeba reaktorů pokrývána stále více na základě rozšiřování stávajících a otevírání nových dolů nebo využívání alternativních jaderných palivových cyklů, což je nákladné a zdlouhavé řešení. Pobídkou k včasnému objevení nezbytných zjištěních zásob by v nejbližší budoucnosti byla trvalá silná poptávka po uranu. Z důvodu dlouhého časového rámce nezbytného k nalezení a zpřístupnění nových zdrojů (obvykle 10 let a více) může dojít k výpadkům v dodávkách uranu, a tím také, jakož i kvůli ubývajícím sekundárním zdrojům, k neustálému zvyšování cen uranu. Výbor v tomto ohledu očekává od Komise vyjasnění.“

Odůvodnění

Očividné rozdíly by měly být identifikovány a nezamlčovány.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 49

Hlasů proti: 65

Hlasování se zdrželo: 5

Odstavec 4.1

Upravit následovně

„EHSV bere na vědomí vítá návrh Komise na nový jaderný ukázkový program. Prostředí v energetice se za deset let od posledního zveřejnění velmi rozvinulo. Zejména nové a překvapivé vývojové trendy v několika uplynulých letech byly příčinou toho, že se značná pozornost zaměřila na všechny tři aspekty energetické politiky – zabezpečení dodávek energie, konkurenceschopnost a přijatelné ceny a na životní prostředí, hlavně změnu klimatu. EU na zřejmé problémy a výzvy reagovala návrhy na evropskou energetickou politiku. V této souvislosti bude třeba provést analýzu jaderné energie a předložit k této energii návrhy. Určuje místo jaderné energie na celkové energetické scéně a poskytuje část nezbytných é informací e k diskusi o energetické politice pro Evropu a k jejímu definování.“

Odůvodnění

Zpravodajka sama píše, že nejsou projednány všechny aspekty (např. terorismus atd.).

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 50

Hlasů proti: 69

Hlasování se zdrželo: 2

Odstavec 4.5

Upravit následovně

„Tyto nové investice by měly v ideálním případě odpovídat cílům zabezpečení dodávek, konkurenceschopnosti a boji proti změně klimatu. S ohledem na charakteristiky a možnosti jiných způsobů výroby elektrické energie z jiných zdrojů bere EHSV na vědomí diskusi, která probíhá v některých členských státech v souvislosti s lze očekávat, že bude prodloužením a životnosti současných jaderných elektráren a budou uskutečněním y nových é investice. V tomto směru s Komisí souhlasíme.“

Odůvodnění

Navrhovatel si není vědom, na jakém místě Komise řekla, že „lze očekávat“, že bude prodloužena životnost. To je čirá spekulace.

Viz též odstavec 1.5, který byl změněn na schůzi specializované sekce, neboť vyvstaly obavy ohledně možného prodloužení životnosti.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 50

Hlasů proti: 67

Hlasování se zdrželo: 6

Odstavec 4.6

Na konec odstavce vložit následující text

„Zásoby uranu budou podle Komise při současné úrovni spotřeby stačit na 85 let. Různé prameny k tomuto tématu uvádějí různící se informace, které většinou kolísají mezi 85 a 500 lety. Vzhledem k tomu, že dostupnost paliva je důležitá pro zabezpečení zásobování energií, by Komise měla poskytnout podrobnější informace o dostupnosti jaderného paliva. Zároveň se znovu upozorňuje na to, že v otázce dostupnosti zdrojů uranu panují značné rozdíly.“

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 55

Hlasů proti: 68

Hlasování se zdrželo: 0

Odstavec 4.8

Upravit následovně

„Je tedy velmi důležité vzít v úvahu hodnotný přínos jaderné energie k zamezení emisí skleníkových plynů. Vezmeme-li v úvahu současnou skladbu zdrojů energie, pak využití jaderné energie v EU nyní každý rok zabrání vytvoření přibližně 600 milionů tun CO2. Celosvětově takto nevzniknou zhruba 2 miliardy tun CO2. Jde o množství, které se rovná současným celkovým emisím CO2 ve Francii, Německu a Spojeném království dohromady. Pokud bude v některých členských státech dodržen plánovaný postupný útlum, pak bude nutné nahradit mnoho stávajících evropských jaderných elektráren jinými zdroji energie, které neprodukují škodliviny, a opatřeními v oblasti energetické účinnosti popř. úspornými opatřeními. Nebudou-li stávající jaderné elektrárny na konci svého životního cyklu vyměněny za nové, bude kromě toho nutné ve střednědobém horizontu nahradit veškerou jadernou energii jinou energií, která neprodukuje škodliviny, a opatřeními v oblasti energetické účinnosti popř. úspornými opatřeními.“

Odůvodnění

Musíme přemýšlet o daleko více aspektech, než jen o tom, jak nahradit jednoho výrobce energie druhým. Na to EHSV již několikrát poukazoval.

Další připomínky navrhovatele: požádal jsem zpravodajku, aby přiložila údaje o úsporách CO2, neboť v pracovním dokumentu stálo (spolu s uvedením zdroje) 300 milionů tun. K tomu však nedošlo.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 61

Hlasů proti: 61

Hlasování se zdrželo: 2

Odstavec 4.9

Na konec odstavce vložit následující text

„Je zřejmé, že po rozhodnutí Evropské rady o cílech stanovených pro emise skleníkových plynů pro rok 2020 a dále by veškeré další kapacity pro výrobu elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku, ať už jde o obnovitelné zdroje, jadernou energii, nebo případně čisté uhlí, měly nahradit výrobní kapacity vypouštějící CO2, a tak zvýšit celkové množství elektrické energie s nízkými emisemi sloučenin uhlíku. Prakticky to znamená, že klimatické a jiné cíle energetické politiky nebudou moci být splněny způsobem, který je přijatelný z hlediska hospodárnosti, pokud nebude udržen alespoň současný podíl jaderné energie do té doby, než snad budou k dispozici zcela nová energetická řešení. Na druhé straně je zřejmé, že rostoucí podíl jaderné energie by spolu s obnovitelnými zdroji přinesl větší efektivnost nákladů v boji proti změně klimatu. Studie na druhé straně dokládají (německý Úřad spolkového kancléře), že klimatické cíle lze dodržet, což však předpokládá další úsilí v oblasti úspor elektrické energie, účinnosti a využití obnovitelných zdrojů energie.“

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 58

Hlasů proti: 65

Hlasování se zdrželo: 1

Odstavec 4.11.1

Vložit nový odstavec 4.11.1

„Komise uvádí, že ‚odpovědnost za jaderné havárie ve členských státech EU-15 upravuje režim Pařížské úmluvy z roku 1960, který vytvořil harmonizovaný mezinárodní systém odpovědnosti za jaderné havárie, který v současné době vymezuje odpovědnost operátorů v případě jaderné havárie zhruba na 700 milionů USD‘. EHSV v tom již vidí nepřímou dotaci pro jadernou energii a vyzývá k tomu, aby operátoři měli povinnost ručit prostřednictvím dostatečného pojištění za veškeré potenciální škody.“

Odůvodnění

Na schůzích studijní skupiny upozorňovala zpravodajka na to, že řešení musí a může být nalezeno. Z textu to jasně nevyplývá. Pozměňovací návrh má přesně tento cíl.

Poznámka: Automobily jsou v Německu povinně pojištěny částkou 100 milionů eur, jaderné elektrárny ve srovnání s možnými škodami jen na směšných 700 milionů dolarů!

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 41

Hlasů proti: 44

Hlasování se zdrželo: 3

Odstavec 4.14

Upravit následovně

„Nejdůležitějším úkolem je řešení otázky radioaktivního odpadu, zejména konečného odstranění vyhořelého jaderného paliva; technologie k tomuto účelu existují, ale chybějí politická rozhodnutí. Jde o závažné téma, které se týká dopadů na životní prostředí a zdraví a postoje veřejnosti k jaderné energii. Jaderný ukázkový program konstatuje, že žádná země dosud nezavedla navrhované konečné řešení. K pokroku v tomto směru však došlo ve Finsku, kde bylo vybráno úložiště, a také ve Švédsku a Francii, kde byly učiněny významné kroky k výběru lokality.“

Odůvodnění

Tento problém není nikde technicky vyřešen.

Výsledek hlasování

Hlasů pro: 55

Hlasů proti: 69

Hlasování se zdrželo: 4