CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 10.9.2008 
SEK(2008) 2435 
  
NÁVRH NA ZM ĚNU Č. 1 
PŘEDBĚŽNÉHO NÁVRHU ROZPO ČTU NA ROK 2009 
VÝKAZ VÝDAJ Ů PODLE ODDÍL Ů 
Oddíl III - Komise 
 
CS 2   CS NÁVRH NA ZM ĚNU Č. 1 
PŘEDBĚŽNÉHO NÁVRHU ROZPO ČTU NA ROK 2009 
VÝKAZ VÝDAJ Ů PODLE ODDÍL Ů 
Oddíl III - Komise 
S ohledem na: 
– Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na článek 272 této smlouvy, 
– Smlouvu o založení Evropského spole čenství pro atomovou energii, a zejména na 
článek 177 této smlouvy, 
– nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví 
finanční nařízení o souhrnném rozpo čtu Evropských spole čenství1, naposledy 
pozměněné nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1525/20072, a zejména na článek 34 
uvedeného na řízení, 
Evropská komise tímto p ředkládá rozpo čtovému orgánu návrh č. 1 na zm ěnu předběžného 
návrhu rozpo čtu na rok 2009 z d ůvodů uvedených v d ůvodové zpráv ě. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 Ú ř. věst. L 343, 27.12.2006, s. 9. 
 
CS 3   CS OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 4 
2. Kosovo ...................................................................................................................... ... 4 
2.1. Souvislosti............................................................................................................... ..... 4 
2.2. Rozpo čtové linie, právní základy a poznámky ............................................................ 6 
3. Palestina ................................................................................................................... .... 6 
3.1. Souvislosti............................................................................................................... ..... 6 
3.2. Rozpo čtové linie, právní základy a poznámky ............................................................ 9 
4. Potravinová pomoc..................................................................................................... 10 5. Gruzie...................................................................................................................... ... 10 
6. Dopad na rezervu okruhu 4........................................................................................ 10 7. Konzulární spolupráce ............................................................................................... 11 8. Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu a audiovizu ální oblast (EACEA) ........... 11 
8.1. Z řízení a rozší ření ...................................................................................................... 11 
8.2. Rozpo čtové důsledky ................................................................................................. 12 
9. Výkonná agentura pro program ve řejného zdraví (PHEA) a Výkonná agentura pro 
transevropskou dopravní sí ť (TEN-T EA) ................................................................. 13 
SOUHRNNÁ TABULKA S ROZD ĚLENÍM PODLE OKRUH Ů FINANČNÍHO RÁMCE
15 
VÝKAZ VÝDAJ Ů PODLE ODDÍL Ů 
Výkaz výdaj ů podle oddíl ů se zasílá odd ěleně prostřednictvím systému SEI-BUD. Anglické 
znění výkazu výdaj ů podle oddíl ů je pro informaci p řipojeno jako p říloha k rozpo čtu. 
 
CS 4   CS 1. Ú VOD 
Návrh na zm ěnu č. 1 předběžného návrhu rozpo čtu na rok 2009 se týká: 
– uvolnění nových finan čních prost ředků ve výši 40 milion ů EUR v závazcích na podporu 
stability a rozvoje Kosova; 
– uvolnění dalších finan čních prost ředků ve výši 139 milion ů EUR v závazcích 
a 180 milion ů EUR v platbách na podporu palestinské samosprávy, 
– vytvoření nového rozpo čtového článku 19 06 06 Konzulární spolupráce; 
– rozpočtových úprav vyplývajících z rozší ření mandátu Výkonné agentury pro vzd ělávání, 
kulturu a audiovizuální oblast (EAC EA) na programy Tempus a ICI; 
– zrušení rezerv uvedených v p ředběžném návrhu rozpo čtu na rok 2009 po schválení 
rozšíření mandátu Výkonné agentury pro program ve řejného zdraví (PHEA) a Výkonné 
agentury pro transevropskou dopravní sí ť (TEN-T EA). 
2. K OSOVO  
2.1. Souvislosti 
Na základ ě rezoluce Rady bezpe čnosti OSN č. 1244 bylo Kosovo od roku 1999 pod správou 
Organizace spojených národ ů (OSN). Dne 17. února 2008 p řijalo kosovské shromážd ění 
usnesení vyhlašující Kosovo za nezávislý a svrchovaný stát. Dne 15. června vstoupila 
v platnost kosovská ústava. Do dnešního dne uznalo nezávislost Kosova 46 členů OSN 
a 21 členských stát ů Evropské unie. 
Dne 12. června 2008 zve řejnil generální tajemník OSN své návrhy na úpravu mise OSN 
v Kosovu, v nichž se uznává, že je nutné, aby OSN pozm ěnila opera ční aspekty mezinárodní 
přítomnosti v Kosovu, a bere se v úvahu p řipravenost Evropské unie hrát v Kosovu v ětší 
úlohu, jak bylo vyjád řeno v záv ěrech Rady ze dne 14. prosince 2007. Proces úpravy by m ěl 
být dokon čen do podzimu 2008. Rezoluce Rady bezpe čnosti OSN č. 1244 bude platit až do 
dalšího oznámení. 
Sdělení Komise o západním Balkánu vydané dne 5. b řezna 20083 potvrdilo jasnou a reálnou 
perspektivu Kosova v Evropské unii a zám ěr Komise podporovat budování institucí a rozvoj 
Kosova a uspo řádat dárcovskou konferenci s cílem získat finan ční prostředky k řešení 
nejnaléhav ějších potřeb Kosova. 
Evropská rada na zasedání v červnu 2008 potvrdila své záv ěry z prosince 2007 a záv ěry Rady 
pro všeobecné záležitosti a vn ější vztahy z února 20084 a uvedla, že Evrops ká unie je i nadále 
odhodlána hrát vedoucí úlohu p ři zajišťování stability v Kosovu. Rada uvítala zprávu 
generálního tajemníka OSN usnad ňující nasazení mise evropské bezpe čnostní a obranné 
politiky (EBOP) v oblasti právního st átu (EULEX) v celém Kosovu a umož ňující zvýšit 
                                                 
3 KOM(2008) 127. 
4 Rada Evropské unie, dokument 11018/08 ze dne 20.6.2008. 
 
CS 5   CS operační úlohu Evropské unie v oblas ti právního státu. Rada rovn ěž vyjádřila svou podporu 
dárcovské konferenci, kterou uspo řádala Komise dne 11. července 2008, a p řipomenula svou 
ochotu napomoci hospodá řskému a politickému rozvoji Kosova prost řednictvím jasné 
evropské perspektivy. 
Při přípravě na konferenci vypracovaly kosovské or gány s pomocí mezinárodních finan čních 
institucí a Komise st řednědobý výdajový rámec5 na období 2008–2011, který zahrnuje 
všechny p ředvídatelné ve řejné příjmy a výdaje. Mimoto byly vypracovány podrobné 
odvětvové strategické dokumenty t ýkající se oblastí jako vzd ělávání, doprava a právní stát. 
Tato dokumentace byla p ředložena a projednána na konferenci  a sloužila jako základ pro 
příslib účastníků pokrýt zjišt ěný schodek ve výši p řibližně 1,4 miliardy EUR, p řičemž na 
sociálně-ekonomický rozvoj bude podle odhad ů zapotřebí přibližně 1 miliarda EUR. Tímto 
schodkem se zabývá Evropská unie, USA, ale rovn ěž jednotlivé členské státy Evropské unie, 
mezinárodní finan ční instituce a ostatní dvoustranní dárci. 
Na konferenci byla p řislíbena částka 1 236 milion ů EUR, z toho bylo 102 milion ů EUR 
určeno na stabiliza ční rezervu6. Evropská unie v souladu se svým politickým závazkem, podle 
něhož je Kosovo výrazn ě evropskou záležitostí, p řislíbila dv ě třetiny z cel kové získané 
částky. 
Příslib členských stát ů ve výši 285 milion ů EUR byl dopln ěn příslibem Komise, který se 
skládal z p řibližně 358 milion ů EUR z nástroje p ředvstupní pomoci (NPP) a dalších 
150 milion ů EUR v podob ě makrofinan ční pomoci. Tento p říslib je podmín ěn závazkem 
kosovské vlády k řádnému a ú čelnému řízení darovaných finan čních prost ředků a provedení 
dohodnutých politických reforem. Je podmín ěno rovn ěž schválením dostate čných 
rozpočtových prost ředků rozpočtovým orgánem, jelikož p říslib Evropské unie je nyní o 
100 milion ů EUR vyšší než stávající finan ční plán pro Kosovo, pon ěvadž v rámci financování 
NPP a makrofinan ční pomoci v období 2008–2010 je naplánováno p řibližně 
408 milion ů EUR7. Komise proto hodlá zvýšit částky vyčleněné ve finan čním plánu pro 
Kosovo o p řibližně 100 milion ů EUR ke spln ění cíle ve výši 508 milion ů EUR, jež byly 
přislíbeny. 
Ke snížení dopadu dalších finan čních prost ředků pro Kosovo na omezenou rezervu 
stanovenou pro rok 2009 na nejnižší mož nou míru Komise požaduje v rámci rozpo čtu na 
rok 2009 částku ve výši 40 milion ů EUR jako dodate čnou počáteční pomoc. Tato částka má 
být nasm ěrována na rozvojovou pomoc prost řednictvím NPP. Zbývající částka ve výši 
60 milion ů EUR bude pocházet z vnit řních přesunů v rámci okruhu 4, jež budou p řevedeny do 
programu NPP již v roce 2008; to by rovn ěž znamenalo rychlejší realizaci p říslibu pro rozvoj 
Kosova. 
Pokud by byly pro Kosovo poskytnuty další finan ční prostředky, Komise by cht ěla uvolnit 
grantové financování k řešení zna čných pot řeb v oblasti infrastruktury zjišt ěných ve 
                                                 
5 Mezinárodní m ěnový fond ve svém hodnotícím dopise (k st řednědobému výdajovému rámci 
a doprovodným politikám) vydal obecn ě kladné hodnocení rámce makroekonomické politiky pro 
období 2008–2011. 
6 K vytvo ření pohotovostní rezervy nap říklad pro výdaje související s dluhovými závazky, jež m ůže 
Kosovo zd ědit. 
7 258 milion ů EUR je již naplánováno v rámci nástroje p ředvstupní pomoci (NPP) v t říletém období, 
jehož se týká st řednědobý výdajový rámec, a 150 milion ů EUR je dosud k dispozici jako makrofinan ční 
pomoc. 
 
CS 6   CS střednědobém výdajovém rámci. Nástroj pro p řípravu infrastruktury v rámci NPP totiž rychle 
dosahuje výsledk ů při financování p řípravných činností pro velké investi ční projekty v 
Kosovu. Absorpce takovéhoto grant ového financování by byla zajišt ěna v úzké spolupráci s 
příslušnými mezinárodními finan čními institucemi. Kosovská vláda se zavázala z řídit během 
příštích 3 m ěsíců soudržný rámec pro d ůslednou koordinaci dárc ů, který pln ě přihlíží k úsilí 
Kosova o evropskou integraci. 
Orgány rovn ěž vypracují a provedenou komplexní ak ční plán ke zlepšení rozpo čtového řízení, 
včetně v oblasti vnit řní kontroly a auditu, k lepš í integraci kapitálu a b ěžného rozpo čtu 
a k urychlení provád ění programu ve řejných investic zvýšením schopnosti plánovat, 
stanovovat priority, provád ět a sledovat ve řejné investice. Orgány p řihlédnou ke zpráv ě 
z minulého roku hodnotící finan ční odpovědnost a ve řejné výdaje, která dosp ěla k závěru, že 
„úroveň svěřenského rizika je dostate čně nízká, aby mohli externí partne ři uvážit rozpo čtovou 
podporu pro Kosovo“. 
2.2. Rozpo čtové linie, právní základy a poznámky 
Celková pot řebná částka (40 milion ů EUR v roce 2009) bude zahrnuta do článku 22 02 02 
„Pomoc potencionálním ka ndidátským zemím pro p řechod a budování institucí“ hlavy 22 
„Rozšíření“ kapitoly 02 „Proces a strategie rozší ření“. 
Článek 22 02 02 Pomoc potencioná lním kandidátským zemím pro p řechod a budování 
institucí 
Číselné údaje 
Rozpočtové prost ředky v PNR na 
rok 2009 Návrh na zm ěnu č. 1 Nová částka 
Závazky Platby Závazky Platby Závazky Platby 
429 330 000 225 489 000 40 000 000  469 333 000 225 489 000 
Jak již bylo zmín ěno, v rámci rozpo čtu na rok 2009 je v prost ředkách na závazky požadována 
částka ve výši 40 milion ů EUR jako po čáteční pomoc. 
3. P ALESTINA  
3.1. Souvislosti 
Podle měření v polovin ě roku 2008 zaostávají celkové hospodá řské a sociální trendy na 
okupovaném palestinském území za o čekáváním vysloveným na konci roku 2007. Dárcovská 
konference pro Palestinu, která se kona la v prosinci 2007 a jíž spolup ředsedala Komise, 
zdůraznila sdílenou odpov ědnost palestinské samosprávy (jak  je popsáno v palestinském 
plánu reforem a rozvoje na období 2008–2010), Izraele (za zrušení omezení pohybu a přístupu) a dárc ů (finanční pomoc) za palestinský hospodá řský růst. Podle zprávy Sv ětové 
banky z kv ětna 2008 pro Sty čný ad hoc výbor pro spolupráci (AHLC) „nebyl dosud 
realizován ú činný cyklus hospodá řského růstu vyplývající ze soub ěžných opat ření palestinské 
samosprávy, Izraele a dárc ů“
8. V důsledku toho bude skute čný růst HDP za rok 2008 mnohem 
                                                 
8 Provád ění palestinského programu reforem a rozvoje, monitorovací zpráva o hospodá řství pro AHLC, 
2. května 2008. 
 
CS 7   CS nižší, než se p ředpokládalo v palestinském plánu reforem a rozvoje (3,5 %), a pravd ěpodobně 
bude činit okolo 1 % (za p ředpokladu, že dojde k ur čitému zmírn ění omezení v druhé 
polovině roku). V této fázi p ředpokládá Mezinárodní m ěnový fond (MMF) v roce 2009 tempo 
růstu 3,6 %, to však bude nutno pravd ěpodobně rovněž revidovat sm ěrem dolů. 
Ačkoliv palestinská samospráva provád ěla svůj program reforem a dárci poskytli št ědré 
finanční příspěvky, na palestinský hospodá řský výhled nadále doléhá omezení pohybu 
a přístupu na palestinské území ze stra ny izraelské vlády. Malé snížení po čtu kontrolních 
stanovišť na Západním b řehu nevytvo řilo potřebnou svobodu pohybu. P ět hraničních 
přechodů pro přepravu obchodního zboží používá soub ěžný systém p řepravy zboží, který 
pravděpodobně není schopen p řizpůsobit se podstatn ě vyššímu objemu p řepravy. Vyhlídka na 
otevření přechodů v Gaze, v četně přechodu Karni považovaného za životn ě důležitý pro 
hospodářství Gazy, je i po uzav ření příměří mezi Izraelem a Hamásem v červnu 2008 nadále 
nejistá. Stávající toky do Gazy jsou omezeny na humanitární dodávky a palivo. 
Na okupovaném palestinském území se dále zhoršily rovn ěž další ekonomické ukazatele. 
Nezaměstnanost v roce 2007 činila téměř 23 % oproti pouhým 10 % p řed zahájením druhé 
intifády. Míra nezam ěstnanosti je nejvyšší v Gaze, ve výši tém ěř 33 % aktivních pracovník ů, 
a 19 % na Západním b řehu. 70 % domácností v Gaze a 56 % na Západním b řehu žije pod 
hranicí chudoby (polovina roku 2007;  zdroj UNDP). S ohledem na p řísný režim uzáv ěr 
v Gaze je nyní stávající míra extrémní chudoby dokonce vyšší než 35 % uvád ěných v roce 
2006. 38 % palestinského obyvatelstva nemá zajišt ěno potraviny (v Gaze 56 %)9. V roce 2008 
se dále předpokládá dvoumístná míra inflace. 
Schodek b ěžných výdaj ů palestinské samosprávy v roce 2008 podle o čekávání dosáhne 
766 milion ů USD. Palestinská samospráva vynal ožila úsilí na kontrolu mezd ve ve řejném 
sektoru a omezení čistých půjček (dotace ve řejným službám pro zásobování elekt řinou 
a palivem). Na druhou stranu palestinská sa mospráva usilovala o uhrazení veškerých 
nedoplatk ů soukromému a ve řejnému sektor nahromad ěných v období 2006–2007 vládou 
vedenou Hamásem. A čkoliv to v roce 2008 vedlo k mimo řádným finan čním výdaj ům, včasné 
splacení všech nedoplatk ů sníží u výdaj ů palestinské samosprávy zatížení v letech 2009 
a 2010. 
Odůvodnění zásahu Spole čenství  
V této fázi je obtížné odhadnout p řesně celkové pot řeby v roce 2009, zejména s ohledem na 
opakující se výdaje. MMF zve řejní svou revidovanou prognózu teprve p řed příštím zasedáním 
Styčného ad hoc výboru pro spolupráci, které je naplánováno na 22. zá ří. V úvahu je nutno 
vzít řadu kontextových faktor ů, zejména nejistoty spojené s výsledkem politického procesu 
zahájeného v Annapolisu koncem roku 2008, možných prodlev p ři organizaci palestinských 
prezidentských voleb naplánovaných na leden 2009 a vyhlídky na podstatné zm ěny na míst ě, 
co se týká omezení pohybu a p řístupu, jež mají závažné d ůsledky pro hospodá řskou činnost. 
Pokud bude pokra čovat stávající charak ter vývoje, Komise o čekává, že se v roce 2009 situace 
nezmění, či se jen okrajov ě zlepší na Západním b řehu, ale pravd ěpodobně dále zhorší 
v pásmu Gazy. Pot řeby palestinského obyvate lstva proto budou pravd ěpodobně i nadále 
vysoké. 
                                                 
9 Pr ůzkum WFP/UNRWA/FAO o zajiš ťování potravin na okupovaném palestinském území. 
 
CS 8   CS Vzhledem ke stávající situ aci a výše uvedeným vysokým pot řebám a s p řihlédnutím 
k vysokému schodku palestinské samosprávy bude tlak na vn ější pomoc, zejména Evropské 
unie jakožto nejv ětšího dárce pro Palestince, i nadále velký. 
Akční strategie, která byla zahájena v listopadu 2007 v rámc i annapoliského procesu, klade 
velký důraz na závazek Evropské unie napomáhat palestinskému úsilí o budování státu, jakož 
i poskytovat podporu b ěhem přechodného období. Rada pro všeobecné záležitosti a vn ější 
vztahy na zasedání v kv ětnu 200810 potvrdila, že „EU je na dále odhodlána napomáhat 
palestinskému úsilí o budování státu v široké škále oblastí“ a zd ůraznila „pot řebu splnit sliby 
přijaté na mezinárodní dárcovské konf erenci pro palestinský stát v Pa říži v prosinci lo ňského 
roku“. 
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům je podpora Komise pro Palestince v roce 2009 
naplánována na tato opat ření: 
– Vysoká úrove ň finanční pomoci palestinské samospráv ě v koordinaci s ostatními 
dárci a mezinárodními organizacemi. Tato opat ření se budou nadále zam ěřovat na 
zlepšení fiskální stability palestinské samosprávy, a tím na posílení její schopnosti 
poskytovat služby palestinskému obyvatelstvu a vymáhat právo a po řádek 
(předpokládá se podpora na b ěžné výdaje ve výši 14 milion ů EUR měsíčně, tj. 
168 milion ů EUR ročně). 
– Budování institucí palestinské samosprávy. Cílem pomoci je posílit ministerstva 
a ostatní instituce palestinské samosprávy s ohledem na palestinskou samostatnost. 
Zvláštní pozornost bude v ěnována budování palestinských kapacit v oblasti civilní 
bezpečnosti a právního státu, v nich ž byla na berlínské konferenci, která se konala 
v červnu 2008, potvrzena d ůležitá úloha Evropské uni e. Komise bude nadále 
poskytovat finan ční prostředky pro zvláštní projekty na podporu opat ření zahájených 
Kvartetem (budování institucí, ob čanská spole čnost, právní stát, vzd ělávání, zdraví – 
předpokládaná částka ve výši 18 milion ů EUR a twinning – p ředpokládaná částka ve 
výši 2 miliony EUR). 
– Podpora institucí ve východním Jeruzalém ě. Status východního Jeruzaléma jako 
možného hlavního m ěsta budoucího palestinského státu má prvo řadý politický 
význam (p ředpokládá se podpora na b ěžné výdaje ve výši 2 miliony EUR). 
– Možná opat ření na podporu provád ění dohody o otázkách kone čného statusu, jež by 
bylo možno podle o čekávání dokon čit do prosince 2008. To by p ředstavovalo hlavní 
výsledek annapoliského procesu podporovaného Evropskou unií, a čkoliv podrobné 
potřeby nebudou do konce roku známy vzhledem k utajení dvoustranných jednání (v 
současnosti není naplánována žádná částka). 
– Rozvojové projekt y. Komise bude pokra čovat ve svých programech rozvoje 
infrastruktury či jiných rozvojových projektech a rozši řovat je s cílem podpo řit 
provádění palestinského plánu reforem a rozvoje a obnovit rozvojové činnosti 
v pásmu Gazy, jakmile to podmínky dovolí (p ředpokládá se podpora na b ěžné výdaje 
na infrastrukturu ve výši 26 milion ů EUR a na obnovení podnikání v Gaze ve výši 
18 milion ů EUR). 
                                                 
10 Rada Evropské unie, dokument 9674/1/08 ze dne 26.6.2008 
 
CS 9   CS – Agentura OSN pro palestinské uprchlíky na Blízkém východ ě (UNRWA), v jejích 
pěti oblastech p ůsobnosti, a zejména v Gaze. Z vyšování cen potravin v zemích 
regionu a sou časné tempo rozvoje v Gaze dávají tušit, že na vn ější pomoci m ůže být 
závislých ješt ě více lidí a tlak na UNRWA se pravd ěpodobně zvýší (předpokládá se 
podpora na b ěžné výdaje ve výši 66 milion ů EUR). 
Situace na okupovaném palestinském úz emí je nadále nestálá a to zt ěžuje odhad pot řeb ve 
střednědobém horizontu. V posledních letech (2008, 2007 a 2006) byly po čáteční přidělené 
částky pro Palestince soustavn ě nižší než skute čné potřeby. Komise musela k pokrytí schodku 
použít jiné rozpo čtové linie v rozpo čtu Společenství. 
V roce 2006  pomoc Palestinc ům v rámci rozpo čtových linií „MEDA“, „Mírová dohoda“ 
a „UNRWA“ dosáhla 222 milion ů EUR, přičemž velká část byla p řidělena na do časný 
mezinárodní mechanismus a UNRWA. 
V roce 2007  se pomoc Palestinc ům v rámci rozpo čtové linie nástroje pr o evropské sousedství 
a partnerství (ENPI) pro Palestinu, UNRWA  a mírový proces (což odpovídá rozpo čtovým 
liniím „MEDA“, „Mírová dohoda“ a „UNRWA“ podle na řízení MEDA) zvýšila z po čáteční 
částky ve výši 172 milion ů EUR na 447 milion ů EUR. 
V roce 2008  byla prvotní p řidělená částka ve výši 300 milion ů EUR pro rozpo čtovou linii 
ENPI pro Palestinu, UNRWA a mírový proces zvýšena na 380 milion ů EUR s cílem reagovat 
na žádost premiéra Fajjada ur čenou dárc ům ohledn ě financování rostoucího schodku 
u opakujících se výdaj ů. 
S ohledem na pot řebu zachovat reálnou výši finan čních prost ředků v roce 2009 s p řihlédnutím 
ke stavu palestinských ve řejných financí a pomoci, kterou pot řebuje vláda palestinské 
samosprávy, Komise navrhuje navýšit v roce 2009 rozpo čtovou linii 19 08 01 02 
o 139 milion ů EUR, aby dosáhla výše 300 milion ů EUR. 
Co se týká prost ředků na platby, požadovaná částka v p ředběžném návrhu rozpo čtu 
(100 milion ů EUR) by m ěla být rovn ěž navýšena v souladu s prost ředky na závazky a 
minulým pln ěním. Odhaduje se, že zapot řebí je dalších 180 milion ů EUR. 
V průběhu roku 2009 m ůže Komise stejn ě jako v předešlých letech p řehodnotit situaci podle 
plnění rozpo čtu, způsobilosti jednotlivých druh ů pomoci pro Palestinu v r ůzných 
rozpočtových nástrojích a úsilí ostatních dárc ů. 
3.2. Rozpo čtové linie, právní základy a poznámky 
Dodatečná potřebná částka (139 milion ů EUR v prost ředcích na závazky v roce 2009) bude 
zahrnuta do bodu 19 08 01 02 „Evropské sousedství a partnerství: finan ční pomoc Palestin ě, 
mírovému procesu a UNRWA“ hlavy „Vn ější vztahy“ kapitoly 19 08 „Evropská politika 
sousedství a vztahy s Ruskem“. 
Bod 19 08 01 02 Evropské sousedství a partnerství: finan ční pomoc Palestin ě, mírovému 
procesu a UNRWA 
 
CS 10   CS Číselné údaje 
Rozpočtové prost ředky v PNR na 
rok 2009 Návrh na zm ěnu č. 1 Nová částka 
Závazky Platby Závazky Platby Závazky Platby 
161 000 000 100 000 000 139 000 000 180 000 000 300 000 000 280 000 000 
Jak bylo uvedeno výše, je požadována částka ve výši 139 milion ů EUR k uspokojení pot řeb 
finanční pomoci pro palestinskou samosprávu se zvláštním zam ěřením na p římou finan ční 
pomoc vlád ě a na budování institucí budoucího pale stinského státu, jak bylo uvedeno na 
zasedání Rady pro všeobecné záležitosti a vn ější vztahy v kv ětnu 2008. 
4. P OTRAVINOVÁ POMOC  
Jak bylo uvedeno v p ředběžném návrhu rozpo čtu na rok 2009, stálý r ůst světových cen 
potravin ovlivní schopnost Evropské unie reagova t na potravinové krize. Bude-li to nutné, 
hodlá Komise využít k uspokojení nejnaléhav ějších potřeb v oblasti human itární potravinové 
pomoci, ke spln ění mezinárodních povinností EU a k zajišt ění plánovaného sdílení úkol ů 
v oblasti potravinové pomo ci veškeré dostupné rozpo čtové prost ředky, včetně rezervy pro 
mimořádnou pomoc. 
Komise krom ě toho přijala v červenci 2008 p ředlohu na řízení, kterým se z řizuje nástroj rychlé 
reakce na rostoucí ceny potravin v roz vojových zemích. Tento nástroj je zam ěřen zejména na 
podporu zem ědělství v rozvojových zemích, což by jim m ělo umožnit zvýšit úrove ň 
produkce. Podpora jim rovn ěž pomůže zmírnit negativní dopady vysokých cen potravin na 
nejchudší vrstvy obyvatel. 
5. G RUZIE  
Dne 1. zá ří 2008 Evropská rada na svém mimo řádném zasedání prohlásila, že Evropská unie 
je připravena zavázat se k podpo ře veškerého úsilí vynakládaného na zajišt ění mírového 
a trvalého řešení konfliktu v Gruzii. V souvislosti  s tím bylo rozhodnuto o vyslání zjiš ťovací 
mise, která bude pomáhat p ři získávání informací a up řesňování podoby zvýšeného závazku 
Evropské unie na míst ě v rámci evropské bezpe čnostní a obranné politiky.  
Komise již poskytla v reakci na krizi mimo řádnou pomoc. Evropská rada i Evropský 
parlament prohlásily, že Evropská unie by m ěla být připravena poskytnout pomoc na obnovu 
Gruzie a podpo řit opatření na zvyšování d ůvěry a rozvoj regionální sp olupráce. Evropská rada 
vyzvala k uspo řádání mezinárodní konference dárc ů ve prospěch obnovy Gruzie a Komise již 
zahájila její p řípravu. Jakmile bude dokon čeno vyhodnocení pot řeb a bude rozhodnuto 
o rozdělení zátěže mezi dárce, Komise p říslušným zp ůsobem zohlední v rozpo čtovém procesu 
výsledné dopady na rozpo čet. 
6. D OPAD NA REZERVU OKRUHU  4 
Společné dodate čné potřeby okruhu 4 činí 179 milion ů EUR v prost ředcích na závazky, z 
toho 40 milion ů EUR pro Kosovo a 139 milion ů EUR pro Palestinu. Rezerva okruhu 4 
zůstává pod stropem ve výši 64 milion ů EUR. Dodate čné prostředky na platby pro Palestinu 
činí 180 milion ů EUR. 
 
CS 11   CS 7. K ONZULÁRNÍ SPOLUPRÁCE  
Vzhledem k rostoucímu významu a četnosti závažných krizí v t řetích zemích za čaly orgány 
Evropské unie a členské státy zvažovat posílení sv é schopnosti reagovat na krize, v četně 
v oblasti konzulární spoluprác e. Pokyny ke konzulární ochran ě občanů EU v třetích zemích, 
které Rada p řijala v červnu 200611, stanoví, že by „delegace Komise m ěly být zahrnuty do 
pohotovostního plánování. Rozumí  se, že by (na žádost p ředsednictví a je-li to vhodné) 
delegace/zastoupení Komise mohl y poskytovat logistickou podporu misím členských stát ů, 
zejména b ěhem krizí“. 
Na základ ě článku 20 Smlouvy o ES týkajícího se ochrany ob čanů EU na území t řetích zemí, 
v nichž nemají jejich členské státy své zastoupení, a článku 20 Smlouvy o EU, který 
vymezuje úlohu delegací Komise p ři provádění článku Smlouvy o ES, by možná opat ření 
mohla zahrnovat nap říklad poskytování pracovník ů, kancelá řských prostor nebo materiálu 
konzulátům členských stát ů, podíl na nájmu dopravních prost ředků, materiálu nebo prostor 
nebo logistickou podporu. 
Jelikož by tato opat ření mohla p řesáhnout možnosti týkající se využití výdaj ů na správní 
podporu delegací, která je d ůsledně omezena na fungování delegací, Komise navrhuje 
vytvoření zvláštní rozpo čtové linie 19 06 06 Konzulární spolupráce na základ ě čl. 49 odst. 6 
písm. d) finan čního nařízení (zvláštní pravomoci Komi se podle Smluv), která by umož ňovala 
financovat možné provozní výdaje ve prosp ěch evropských ob čanů. 
Roční částka pot řebná pro tyto potenciální výdaje by m ěla být omezena (v rozmezí od 
50 000 EUR do 500 000 EUR a vztahovat se na akce provád ěné ve třetích zemích. 
Rozpočtová linie se navrhuje s ozna čením „p.m.“ (pour mémoire) u prost ředků na závazky i 
na platby. V p řípadě potřeby by bylo možno provést p řevod v rámci kapitoly 19 06 Reakce na 
krize a globální hrozby pro bezpe čnost. 
8. V ÝKONNÁ AGENTURA PRO VZD ĚLÁVÁNÍ , KULTURU A AUDIOVIZUÁLNÍ OBLAST 
(EACEA) 
8.1. Z řízení a rozší ření 
Dne 14. ledna 2005 p řijala Komise rozhodnutí 2005/56/ES o z řízení výkonné agentury pro 
správu činnosti Spole čenství v oblasti vzd ělávání, kultury a v audiovi zuální oblasti (EACEA). 
Mandát agentury byl poprvé rozší řen rozhodnutím Komise 2007/ 114/ES ze dne 8. února 2007 
tak, aby zahrnoval správu: 
– nové generace program ů, které byly d říve svěřeny agentu ře (MEDIA 2007, Celoživotní 
učení, Kultura, Mládež v akci, Evropa pro ob čany); 
– projekty v oblasti vzd ělávání, odborného vzd ělávání a mládeže upravené dohodami, které 
byly v t ěchto oblastech uzav řeny mezi Evropským spole čenstvím a Spojenými státy 
americkými a Kanadou; 
– jiné části program ů, zejména část pro externí spolupráci programu Erasmus Mundus (v četně 
Latinské Ameriky, Asie a Balkánu). 
                                                 
11 Rada Evropské unie, dokument 10109/2/06 ze dne 16.6.2006. 
 
CS 12   CS Druhé rozší ření mandátu agentury bylo navrženo s c ílem pokrýt zbývající projekty programu 
Media II (1996–2000). Tento návrh byl doprovázen žádostí o lidské zdroje pot řebné pro části 
pro externí spolupráci programu Erasmus M undus týkající se Latinské Ameriky, Asie 
a Balkánu s cílem provést rozší ření mandátu agentury schválené v roce 2007. 
Po schválení Výborem pro výkonné agentu ry (CREA) dne 15. dubna 2008 a po kladném 
stanovisku Rozpo čtového výboru Evropského parlamentu (COBU) dne 29. kv ětna 2008 byl 
rozhodnutím Komise K(2008)2554 ze dne 12. června 2008 mandát agentury skute čně rozšířen 
tak, aby zahrnoval zbývající projek ty programu Media II (1996–2000). 
Externí studie náklad ů a přínosů dokončená v dubnu 2008 prokázala, že nejlepším řešením 
pro správu programu Tempus ( čtvrtá fáze a uzav ření třetí fáze) a posílení spolupráce v oblasti 
vzdělávání a mládeže s pr ůmyslově vyspělými zem ěmi a ostatními zem ěmi a územími 
s vysokými p říjmy (ICI) s cílem zahrnout nové činnosti a dvoustranné proj ekty s Austrálií, 
Novým Zélandem, Japonskem a Jižní Koreou je využití této agentury. Komise proto navrhla 
třetí rozšíření mandátu agentury na opat ření Spole čenství v oblasti program ů TEMPUS III 
a IV a programu ICI. Tento návrh byl p ředložen Regulativnímu výboru pro výkonné agentury, 
který vydal kladné stanovisko dne 7. července 2008, a v souladu s pracovními dohodami 
platnými pro z řízení/rozší ření výkonných agentur byl p ředložen rovn ěž Rozpočtovému 
výboru Evropského parlamentu (COBU) za ú čelem vydání stanoviska. 
8.2. Rozpo čtové důsledky 
Dodatečné úkoly, které byly sv ěřeny EACEA v souvislosti s výše uvedenými rozší řeními, 
povedou ke zvýšení dotace pro výkonnou agenturu a budou pokryty rozpo čtovými prost ředky 
v bodech 19 01 04 30 Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu a audiovizuální oblast – 
Dotace na programy vn ějších vztah ů a 22 01 04 30 Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu 
a audiovizuální oblast – Dotace pro pr ogramy okruhu 4 oblasti politiky Rozší ření. Částky 
týkající se tohoto posledního rozší ření (Tempus III–IV a ICI) jsou uvedeny v rezerv ě až do 
schválení rozpo čtovým orgánem. 
S přihlédnutím k t ěmto dvěma rozšířením v roce 2008 je dotace podle program ů a podle 
rozpočtových linií v rámci okruhu 4 roz členěna takto: 
(v milionech EUR) 
Rozpočtová linie Program 2009 
19 01 04 30 – Část pro externí spolupráci programu Erasmus Mundus 
(nástroj pro evropské sousedství a partnerství, ENPI a nástroj 
pro rozvojovou spolupráci, DCI) – bilaterální spolupráce ICI 
– Tempus (ENPI a DCI) + 3,794
12 
22 01 04 30 Západní Balkán, opat ření pro mládež 
Část pro externí spolupráci programu Erasmus Mundus 
Tempus (nástroj p ředvstupní pomoci, NPP) + 1,41013 
ROZŠÍŘENÍ 
CELKEM  + 5,204 
                                                 
12 Z toho 2,563 milionu EUR na rezervu  s výhradou schvál ení druhého rozší ření rozpo čtovým orgánem 
v roce 2008. 
13 Z toho 1,314 milionu EUR na rezervu  s výhradou schvál ení druhého rozší ření rozpo čtovým orgánem 
v roce 2008. 
 
CS 13   CS Tato navýšení musí být pokryta ze stávajících obálek opera čních program ů, které jsou 
spravovány, takto: 
(v milionech EUR) 
Rozpočtová linie Program 2009 
19 05 01 Spolupráce s pr ůmyslově vyspělými nečlenskými státy (ICI) - 0,203 
19 08 01 01 Nástroj pro evropské sousedství a partnerství – finan ční 
spolupráce se zem ěmi Středomoří - 0,847 
19 08 01 03 Nástroj pro evropské sousedství a partnerství – finan ční 
spolupráce s východní Evropou - 1,180 
19 09 01 Spolupráce s rozvojovými zem ěmi v Latinské Americe - 0,190 
19 10 01 01 Spolupráce s rozvojovými zem ěmi v Asii - 0,310 
19 10 02 Spolupráce s rozvojovými zem ěmi střední Asie - 0,333 
Kapitola 40 01 Rezerva (Výkonná agentura pro vzd ělávání, kulturu 
a audiovizuální oblast – Dotace na programy vn ějších 
vztahů) - 0,731 
Mezisoučet  - 3,794 
22 02 07 01 Regionální a horizontální programy (NPP) - 1,410 
ROZŠÍŘENÍ 
CELKEM  - 5,204 
Plán pracovních míst agentury navrhovaný v p ředběžném návrhu rozpo čtu na rok 2009 je 
nutno pozm ěnit s cílem p řidat v roce 2009 s ohledem na druhé rozší ření osm míst do časných 
zaměstnanců. 
9. V ÝKONNÁ AGENTURA PRO PROGRAM VE ŘEJNÉHO ZDRAVÍ (PHEA)  A VÝKONNÁ 
AGENTURA PRO TRANSEVROPSKOU DOPRAVNÍ SÍ Ť (TEN-T  EA) 
Dne 15. dubna 2008 schválil Výbor pro výkonné agentury (CREA), z řízený podle článku 24 
nařízení Rady (ES) č. 58/200314, rozšíření mandátu Výkonné agentury pro program ve řejného 
zdraví (PHEA) a Výkonné agentu ry pro transevropskou dopravní sí ť (TEN-T EA). Poté dne 
29. května následovalo schválení Rozpo čtovým výborem Evropského parlamentu (COBU). 
Rozhodnutími Komise K(2008)2939 ze dne 20. června 2008 a K(2008)3465 ze dne 
11. července 2008 byl mandát t ěchto agentur dále rozší řen tak, aby zahrnoval správu 
programu spot řebitelské politiky na období 2007–2013 a vzd ělávací opat ření v oblasti 
bezpečnosti potravin Spole čenství a p řevzal odpov ědnost za správu dopravních projekt ů 
podporovaných novým programem TEN-T na období 2007–2013. 
Předběžný návrh rozpo čtu na rok 2009 p ředpokládal rozpo čtové prost ředky (jako dotaci) 
přidělené těmto dvěma agenturám, které byly uvedeny v rezerv ě až do schválení rozpo čtovým 
orgánem. Jelikož tato podmínka byla nyní spln ěna a bylo rozhodnuto o rozší ření, navrhuje se 
převést tyto částky z rezervy 40 01 40 do odpovídajících rozpo čtových linií. 
                                                 
14 Na řízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur 
pověřených některými úkoly správy program ů Společenství. Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1. 
 
CS 14   CS  
Výkonná agentura pro 
zdraví a spot řebitele 17 01 04 30 
17 01 04 31 1 710 000 EUR 
1 100 000 EUR 
Agentura pro 
transevropskou dopravní síť 06 01 04 31 
 9 794 000 EUR 
 
CS 15   CS SOUHRNNÁ  TABULKA  S ROZDĚLENÍM  PODLE  OKRUH Ů FINANČNÍHO  RÁMCE  
Finanční rámec 
Okruh/podokruh Finanční rámec na rok 2009 PNR na rok 2009 Návrh na zm ěnu č. 1/2009 PNR na rok 2009 + návrh na zm ěnu 
č. 1/2009 
 PZ PP PZ PP PZ PP PZ PP 
1. UDRŽITELNÝ R ŮST        
1a. Konkurenceschopnost pro r ůst 
a zaměstnanost 11 272 000 000  11 689 966 000 10 285 190 500   11 689 966 000 10 285 190 500 
1b. Soudržnost pro r ůst a zaměstnanost 48 428 000 000  48 413 884 669 34 914 134 166   48 413 884 669 34 914 134 166 
Celkem 59 700 000 000  60 103 850 669 45 199 324 666   60 103 850 669 45 199 324 666 
Rezerva1   96 149 331       96 149 331   
2. OCHRANA P ŘÍRODNÍCH ZDROJ Ů 
A HOSPODA ŘENÍ S NIMI         
Z toho výdaje související s trhem a p římé 
platby 46 679 000 000  42 860 252 000 42 814 219 000   42 860 252 000 40 825 600 500 
Celkem 59 639 000 000  57 525 729 686 54 834 932 000   57 525 729 686 54 834 932 000 
Rezerva2 2 113 270 314 2 113 270 314  
3. OBČANSTVÍ, SVOBODA, 
BEZPEČNOST A PRÁVO   
3a. Svoboda, bezpe čnost a právo 872 000 000  839 125 000 596 670 000   839 125 000 596 670 000 
3b. Občanství 651 000 000  628 733 000 669 010 000   628 733 000 669 010 000 
Celkem 1 523 000 000  1 467 858 000 1 265 680 000   1 467 858 000 1 265 680 000 
Rezerva    55 142 000       55 142 000   
4. EU JAKO GLOBÁLNÍ PARTNER3 7 440 000 000  7 440 432 000 7 579 456 769 179 000 000 180 000 000 7 619 432 000 7 759 456 769 
Rezerva   243 568 000    59 786 000   
5. ADMINISTRATIVA4 7 699 000 000  7 655 255 982 7 655 255 982   7 655 255 982 7 655 255 982 
Rezerva   121 744 018    121 744 018   
6. KOMPENZACE 210 000 000  209 112 912 209 112 912   209 112 912 209 112 912 
Rezerva   887 088    887 088   
CELKEM 136 211 000 000 123 858 000 000 134 402 239 249 116 743 762 329 179 000 000 180 000 000 134 581 239 249 116 923 762 329 
Rezerva     2 630 760 751 7 436 237 671    2 446 978 751 7 256 237 671 
1 Evropský fond pro p řizpůsobení se globalizaci (EGF) není zahrnut do výpo čtu rezervy v okruhu 1a. 
2 Částka Fondu solidarity Evropské uni e (EUSF) je zadána nad rámec p říslušných okruh ů tak, jak p ředpokládá interinstitucionální dohoda ze dne 17. kv ětna 2006 (Ú ř. věst. 
C 139, 14.6.2006). 
3 Rezerva okruhu 4 nezohled ňuje v roce 2008 prost ředky související s rezervou na mimo řádnou pomoc (244 milion ů EUR). 
4 Pro výpo čet rezervy v rámci stropu okruhu 5 byla zohledn ěna poznámka pod čarou 1 finan čního rámce na období 2007–2013 u částky 78 milion ů EUR na p říspěvky 
zaměstnanců do systému d ůchodového zabezpe čení.