CS Úřední věstník Evropské unie C 34/110

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o politice hospodářské soutěže v roce 2015

[COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

(2017/C 034/17)

Zpravodaj: Juan MENDOZA CASTRO

Konzultace Evropská komise, 17/08/2016 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie [COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final] Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba Přijato ve specializované sekci 04/10/2016 Přijato na plenárním zasedání 19/10/2016 Plenární zasedání č. 520 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 211/1/4

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV hodnotí zprávu za rok 2015 pozitivně a domnívá se, že politika hospodářské soutěže, která bude na stejné úrovni ve všech odvětvích, je zásadní pro sociálně tržní ekonomiku EU.

1.2. Dovoz založený na nekalé hospodářské soutěži znamená pro evropské podniky nebezpečí. Za účelem záchrany pracovních míst a ochrany dotčených hospodářských odvětví jsou nepostradatelná antidumpingová opatření.

1.3. EHSV sdílí obavy malých a středních podniků, odborů a sdružení podnikatelů z EU ohledně možnosti, že Číně bude přiznán status tržního hospodářství.

1.4. Malé a střední podniky, které jsou zásadní pro hospodářské oživení, jsou zneužitím dominantního postavení nejohroženější.

1.5. Kontrola státní podpory umožňuje účinnější využívání zdrojů a zlepšuje veřejné finance. Tato podpora nicméně může být zásadní, pokud jde o zaručení poskytování hospodářských služeb obecného zájmu.

1.6. EHSV doporučuje zlepšit informace o poskytované státní podpoře za účelem dosažení větší publicity a transparentnosti.

1.7. Několik celosvětových aktérů ze třetích zemí ovládá digitální inovace a pro Evropu je zásadní, aby si zajistila vedoucí postavení díky svému jednotnému digitálnímu trhu.

1.8. Velkou výzvou pro evropskou politiku hospodářské soutěže v odvětví, kterému dominují technologičtí giganti, je zajistit spotřebitelům přístup k nejlepším výrobkům za nejlepší ceny a dále zajistit, aby všechny podniky, velké nebo malé, soutěžily na otevřeném trhu a na základě hodnoty svých výrobků. EHSV se domnívá, že jednání EU je obecně vyvážené a ve vztahu k právním předpisům přiměřené, a to navzdory některým kritikám, které jsou jí adresovány.

1.9. Evropská energetická unie vykazuje významné úspěchy v oblasti bezpečnosti zásobování (což znamená strategický úspěch), snižování skleníkových plynů, podpory obnovitelných energií a větší možnosti volby pro spotřebitele. Potýká se však s velkými výzvami souvisejícími s náklady na energii, větším propojením sítí i vedoucí pozicí při provádění Pařížské dohody.

1.10. V odvětví energetiky se kontroly spojování podniků musí sladit s prognózami o fúzích a akvizicích s cílem snížit výrobní náklady, což sníží počet podniků.

1.11. Nařízení (ES) č. 1/2003 posílilo úlohu vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a pomohlo upevnit mezinárodní pověst, kterou má politika EU v oblasti hospodářské soutěže. Koordinace mezi vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž a mezi nimi a Komisí zefektivňuje činnost v případě přeshraničních operací.

1.12. EHSV v souvislosti s finanční krizí opakuje, že je třeba snížit účast daňových poplatníků na nákladech na záchranu bank.

1.13. EHSV zastává názor, že předpisy EU, jež omezují mezibankovní poplatky u kreditních a debetních karet, se musí uplatňovat nezávisle na zemi, ve které sídlí emitent, a že nelze bránit bankám v nabízení nižších mezibankovních poplatků obchodníkům se sídlem v jiném členském státě Evropského hospodářského prostoru (EHP).

1.14. EHSV by rád zdůraznil, že je třeba, aby Komise pokračovala ve své práci na podporu hospodářské soutěže prostřednictvím snižování narušení z daňových důvodů, jež vyplývají z nesouladu 28 daňových systémů.

1.15. Zobecňování systémů hospodářské soutěže v důsledku globalizace vyžaduje mezinárodní spolupráci. Vzhledem ke zvyšujícím se požadavkům a účasti na různých fórech (OECD, UNCTAD, Mezinárodní síť pro hospodářskou soutěž) zdůrazňuje EHSV nutnost, aby EU disponovala dostatečnými zdroji na zachování hlasu EU, který je v současnosti slyšen a respektován.

2. Zpráva o hospodářské soutěži za rok 2015

2.1. Komise uvádí, že „silná a efektivní politika EU v oblasti hospodářské soutěže byla vždy jedním z pilířů evropského projektu“.

2.2. Hlavní hlediska zprávy jsou seskupena do tří kapitol: — politika hospodářské soutěže jako podnět pro inovace a investice v celé EU, — využití možností jednotného digitálního trhu a — budování integrované evropské energetické unie šetrné vůči klimatu.

2.3. Komise podává zprávu o svých konkrétních krocích v těchto oblastech, přičemž zdůrazňuje, že při uplatňování právních předpisů se řídila zásadami ochrany nestrannosti, uplatňování norem právního státu a služby společnému evropskému zájmu.

2.4. V posledních 25 letech počet režimů hospodářské soutěže po celém světě prudce vzrostl, a sice ze zhruba 20 na počátku 90. let na zhruba 130 v roce 2015, které se týkají 85 % světové populace.

3. Obecné připomínky

3.1. Politika hospodářské soutěže EU

3.1.1. EHSV hodnotí kladně zprávu za rok 2015, která se týká základních oblastí rozvoje hospodářství a dobrých životních podmínek občanů EU.

3.1.2. Politika hospodářské soutěže založená na rovných podmínkách ve všech odvětvích je pilířem sociálně tržního hospodářství v Evropě. Je také zásadním nástrojem pro zaručení řádného fungování dynamického, účinného, udržitelného a inovativního vnitřního trhu a pro podnícení hospodářského růstu, tvorby pracovních míst a konkurenceschopnosti na světové scéně.

3.1.3. Politika hospodářské soutěže by neměla bránit tomu, aby v evropské ekonomice vznikaly průmyslové špičky. Aby byla účinná a věrohodná, nesmí se zaměřovat pouze na snížení spotřebitelských cen, ale musí současně podporovat rozvoj a konkurenceschopnost evropských podniků na světových trzích.

3.1.4. Silná průmyslová základna má zásadní význam pro prosperitu a růst. S ohledem na nebezpečí, které nekalá hospodářská soutěž znamená pro evropské podniky, EHSV připomíná, že antidumpingová opatření chrání desítky tisíc přímých a nepřímých pracovních míst a ochraňují hospodářská odvětví před nekalými politikami dovozu.

3.1.5. Dumpingové dovozy vytváří nekalou hospodářskou soutěž, což ohrožuje tisíce pracovních míst v EU. EHSV se domnívá, že o Číně lze jen těžko říci, že působí v tržních podmínkách, neboť neplní čtyři z pěti kritérií stanovených praxí Komise a nařízením (ES) č. 1225/2009 (1).

3.1.6. Strukturální fondy EU se nesmí využívat za účelem přímé či nepřímé podpory přesunutí služeb či výroby do jiných členských států.

3.1.7. Hlavní oporou hospodářského oživení v Evropě jsou malé a střední podniky. Tyto podniky jsou však vzhledem ke své velikosti také nejohroženější praktikami zneužívání dominantního postavení, které je v mnoha případech odsuzují k zániku. Této skutečnosti je v rámci politiky hospodářské soutěže třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména pokud jde o praktiky velkých podnikatelských skupin.

3.1.8. EHSV znovu poukazuje na to, že chybí skutečný soudní mechanismus kolektivních akcí, pomocí něhož by se skutečně naplnila práva obětí porušení antimonopolních pravidel na odškodnění, a i nadále se domnívá, že směrnice 2014/104/EU ze dne 26. listopadu 2014 a doporučení o společných zásadách pro prostředky kolektivního řešení sporů v případě porušení právních předpisů o hospodářské soutěži nemohou potřebným způsobem naplnit kolektivních ochranu práv obětí těchto porušení.

3.2. Státní podpora

3.2.1. Modernizace státní podpory umožňuje EU účinněji využívat zdroje a zlepšit kvalitu veřejných financí. Přispívá navíc k tomu, aby členské státy mohly plnit strategii Evropa 2020 pro růst a konsolidovat své rozpočty.

3.2.2. Státní podpora však může být nezbytná k zajištění poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, například v odvětvích energetiky, dopravy a telekomunikací. Stejně tak je často nejúčinnějším politickým nástrojem pro zaručení poskytování služeb, jež jsou nezbytné k zachování hospodářských a sociálních podmínek v izolovaných, vzdálených nebo okrajových regionech a v ostrovních regionech Unie.

3.2.3. EHSV se domnívá, že je třeba zachovat soulad mezi politikou hospodářské soutěže a ostatními politikami Unie, zejména v případě investic sloužících k podnícení inovací a výzkumu, jako je uváděný výzkum, vývoj a inovace, rizikové financování a zavádění širokopásmového připojení.

3.2.4. Občané EU se domnívají, že nejsou dostatečně informováni o složitém systému státní podpory, a poukazují na to, že je obtížné získat informace o tom, které společnosti tuto podporu dostávají (2). Aby bylo dosaženo větší publicity a transparentnosti, EHSV doporučuje zveřejňovat v členských státech ve všech případech příjemce podpory, její výši a cíle.

3.3. Hospodářská soutěž na jednotném digitálním trhu

3.3.1. Jednotný digitální trh je základní strategií EU pro odstranění fragmentace četných vnitrostátních trhů a jejich spojení do jednoho evropského přístupu (3). Několik celosvětových aktérů ze třetích zemí ovládá digitální inovace a pro Evropu je zásadní, aby si zajistila vedoucí postavení díky svému jednotnému digitálnímu trhu.

3.3.2. Velkou výzvou pro evropskou politiku hospodářské soutěže v odvětví, kterému dominují technologičtí giganti, je zajistit spotřebitelům přístup k nejlepším výrobkům za nejlepší ceny a dále zajistit, aby všechny podniky, velké nebo malé, soutěžily na otevřeném trhu a na základě hodnoty svých výrobků.

3.3.3. Případy, které šetří Komise: — Služby internetového vyhledávání. Prohlášení o námitkách vypracované Komisí vychází z toho, že společnost Google systematicky upřednostňuje své vlastní produkty pro porovnávání prodejních nabídek. Kromě toho se šetří tři další sporné otázky. — Elektronické knihy. Společnost Amazon vyžaduje smluvní ujednání, která mohou zabránit konkurenci, například právo být informován o příznivějších podmínkách nebo alternativách, jež nabízejí konkurenti Amazonu. — Přeshraniční poskytování placených televizních služeb ve Spojeném království a Irsku. Licenční dohody mezi společností Sky UK a šesti velkými filmovými studii z USA požadují, aby Sky UK blokovala přístup k filmům mimo území, k němuž má licenci. — Mobilní zařízení, jako jsou chytré telefony a tablety. Systém Android kromě jiných praktik požaduje, aby výrobci předem instalovali Google Search a prohlížeč Chrome od společnosti Google, a ukládá jim povinnost, aby ve svých zařízeních zvolili Google Search coby výchozí vyhledávací službu, jako podmínku pro udělení licencí pro určité výlučné aplikace od společnosti Google. — Čipové sady pro základní pásmo, které se používají v elektronických zařízeních. Prověřuje se, zda společnost Qualcomm, největší světový dodavatel těchto sad, nabízela finanční pobídky důležitému výrobci chytrých telefonů a tabletů za podmínky, že bude využívat výhradně jejích výrobků.

3.3.4. Obecně jde o možné monopolní praktiky a zneužívání dominantního postavení. Technická složitost a velká odezva vyšetřovaných případů s sebou nesou kritiku uvádějící mimo jiné, že EU „vyhlásila válku Silicon Valley“. EHSV tuto kritiku nesdílí a podporuje kroky Komise, které považuje za vyvážené a v souladu s právními předpisy.

3.3.5. Společnost Google, jejíž příjmy v roce 2015 dosáhly 74,5 miliardy dolarů, má v EHP dominantní postavení přesahující 90 % na trzích služeb obecného internetového vyhledávání, operačních systémů s licencí pro chytré mobilní telefony a obchodů s aplikacemi pro mobilní operační systém Android. Uvádí se, že šetření Komise podkopává možnost, aby se EU stala střediskem inovativních myšlenek, a že použité technické podklady jsou nesprávné. Technické služby Federální obchodní komise USA nicméně došly v roce 2012 k závěru, že společnost Google, která ovládá dvě třetiny severoamerického trhu, používá protisoutěžní praktiky a dopouští se zneužití dominantního postavení na úkor uživatelů a konkurence (4). Ke stejnému závěru dospělo šetření provedené v této zemi (5).

3.4. Evropská energetická unie šetrná vůči klimatu

3.4.1. Evropská energetická unie dosáhla významných úspěchů: — Bezpečnost zásobování: EU dosáhla strategického úspěchu a v současnosti je daleko lépe připravena čelit krizi, jako byla krize roku 2009. Závislost Evropy na plynu pocházejícím z Ruska se snížila na třetinu a významně se zlepšila infrastruktura pro vnitřní oběh plynu, možnosti vnějšího zásobování a kapacita skladování. — Cíle pro snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení využívání obnovitelných zdrojů energie („20-20-20“ do roku 2020) by mohly být splněny s předstihem. Zdá se, že energetická účinnost se vyvíjí téměř podle plánu, ačkoli je to částečně způsobeno hospodářským útlumem. — Otevřely se trhy a rozšířily se možnosti výběru pro spotřebitele.

3.4.2. EHSV, který vyjádřil svou podporu rámcové strategii z roku 2015 (6), však musí obzvláště zdůraznit velké výzvy, kterým bude EU čelit v příštích letech: — snížení nákladů na energii, které jsou pro evropského spotřebitele stále příliš vysoké, z důvodu sociálních důsledků (riziko energetické chudoby), hospodářských důsledků (vážný dopad na malé a střední podniky) a důsledků vnější konkurenceschopnosti podniků (energie je podstatně levnější na jiných trzích, jako je trh USA), — zlepšení integrace trhů pomocí propojení sítí a — přijetí vedoucí úlohy při plnění cílů Pařížské dohody z konference COP 21 s cílem úspěšně dosáhnout radikální změny, kterou s sebou nese postupný ziskový přechod na nízkouhlíkové hospodářství.

3.4.3. EHSV podporuje Komisi při důsledném uplatňování antimonopolních právních předpisů, které jsou zásadní pro potlačení zneužívání postavení ze strany dominantních operátorů na trhu. Je třeba zdůraznit právně závaznou dohodu uzavřenou mezi Komisí a společností Bulgarian Energy Holding.

3.4.4. V roce 2012 obdrželo energetické odvětví veřejnou podporu ve výši 122 miliard EUR (EU-28) (7). Bez této podpory by již tak vysoké ceny energie byly pro spotřebitele nepřijatelné. Při uplatňování politik v oblasti veřejné podpory (8) musí Komise zohlednit skutečnost, že výroba určitých typů obnovitelné energie – nejvyššího příjemce podpory (44 miliard EUR) – je spojena s vyššími výrobními náklady, což dodavatelským podnikům brání v dosažení konkurenceschopnosti na trhu.

3.4.5. EHSV bere na vědomí, že Komise schválila akvizici energetických divizí společnosti Alstom severoamerickou společností General Electric (GE) (9).

3.4.6. Komise potvrzuje, že „kontrola spojování podniků v EU byla nadále účinným nástrojem k udržení otevřenosti unijního trhu s energií“. To je třeba přizpůsobit skutečnosti, že nízké ceny ropy mohou vést k tomu, že za účelem snížení výrobních nákladů budou fúze podniků nevyhnutelné. Některé prognózy uvádějí, že počet podniků produkujících plyn a ropu se sníží na třetinu.

4. Posílení jednotného trhu EU

4.1. Daňový systém

4.1.1. EHSV souhlasí s tím, že pro existenci jednotného trhu jsou nezbytné transparentnost a spravedlivé rozdělení daňové zátěže. Daňové úniky, podvody a daňové ráje představují pro evropské daňové poplatníky vysoké náklady a současně narušují hospodářskou soutěž. Odhaduje se, že EU každý rok přijde zhruba o 50 až 70 miliard EUR daňových příjmů z důvodu vyhýbání se daňovým povinnostem, což představuje o něco více než 16 % veřejných investic v EU. Pokud se přidají příjmy ušlé v důsledku zákonných (či údajně zákonných) postupů daňového inženýrství, škody se značně zvýší (10).

4.1.2. Akční plán pro uplatnění spravedlivého a účinného zdanění právnických osob je důležitým krokem pro snížení agresivního daňového plánování, což je jev, který způsobuje erozi základu daně členských států a podporuje nekalou hospodářskou soutěž (11).

4.1.3. EHSV by rád zdůraznil, že je třeba, aby Komise pokračovala ve své práci na podporu hospodářské soutěže prostřednictvím snižování narušení z daňových důvodů, jež vyplývají z nesouladu 28 daňových systémů. Složitý systém stanovování převodních cen, který nyní platí u transakcí v rámci skupiny, je obzvláště nákladný a zatěžující pro podniky působící v rámci EU, což vede ke sporům mezi orgány veřejné správy členských států a vede ke dvojímu zdanění podniků. Je vhodné ustavit společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob pro podniky s přeshraniční činností.

4.1.4. Komise šetří daňové dohody některých členských států a velkých nadnárodních společností: Lucembursko (Fiat, Starbucks, McDonald’s, Amazon) a Nizozemsko (Starbucks). V případě společnosti Apple se Komise domnívá, že na základě daňového zacházení, kterému se této společnosti dostalo, se jí podařilo vyhnout se dani z prodeje u téměř všech výrobků v EHP, a proto musí Irsku vrátit částku, která se odhaduje na 13 milionů EUR. Bez ohledu na rozhodnutí, které bude nakonec přijato, podporuje Výbor Komisi ve vyšetřování daňových dohod, které mohou ohrožovat hospodářskou soutěž.

4.2. Vnitrostátní orgány pro ochranu hospodářské soutěže

4.2.1. Nařízení (ES) č. 1/2003 (12) posílilo úlohu vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a podpořilo mezinárodní pověst, kterou má politika EU v oblasti hospodářské soutěže. Komise uspořádala veřejnou konzultaci týkající se posílení vnitrostátních orgánů pro ochranu hospodářské soutěže, na něž v současnosti dopadá nejvíce případů. Koordinace mezi vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž a mezi nimi a Komisí zefektivňuje činnost v případě přeshraničních operací.

4.3. Platby kartou

4.3.1. Ačkoli se obecně rozšířily různé elektronické systémy plateb, celosvětově platí spotřebitelé 85 % svých nákupů v hotovosti. V EU je situace v několika členských státech obdobná, ačkoli skandinávské země dosahují pouze 10 %. V každém případě jsou platby kartou klíčové pro fungování obchodu a mají pro spotřebitele velký význam. Nařízení (EU) 2015/751 zavádí limity pro výši mezibankovních poplatků (13).

4.3.2. Prohlášení o námitkách proti společnosti Mastercard se zakládá na tom, že banky nesmí nabízet nižší mezibankovní poplatky obchodníkům se sídlem v jiném členském státě Evropského hospodářského prostoru (EHP), a na účtování vyšších mezibankovních poplatků u karet vydaných v jiných částech světa. Evropská sdružení spotřebitelů opakovaně oznámila zneužívání, kterých se dopouštějí společnosti jako Visa a Mastercard, jež využívají svého dominantního postavení na trhu. EHSV vyjadřuje svou naději, že výsledek vyšetřování povede k odstranění této překážky a že limity pro mezibankovní poplatky stanovené v EU budou uplatňovány bez ohledu na to, v které zemi se karty vydávají.

4.4. Státní podpora bankám

4.4.1. Komise bere na vědomí státní podporu schválenou pro různé banky v různých zemích. Evropští daňoví poplatníci dosud za krizi zaplatili vysokou cenu. Aby se zabránilo úplnému zhroucení bankovního systému, vlády přistoupily k záchraně svých bank pomocí naléhavé podpory, a to v nebývalém rozsahu. V eurozóně veřejná pomoc finančním subjektům v letech 2008 až 2014 dosáhla 8 % HDP, z čehož se získalo zpět 3,3 % (14).

4.4.2. Kromě vysokých nákladů pro veřejné rozpočty mohou záchrany bank, které by se měly vyřešit pomocí uplatňování právních předpisů platných od 1. ledna 2015 (15), vést k narušení hospodářské soutěže. Podle EHSV je třeba: — snížit účast daňových poplatníků na nákladech na záchranu bank, — poskytnout veřejným orgánům pravomoci nezbytné k přijetí preventivních opatření a — udělit orgánům příslušným k řešení krize pravomoc odepsat závazky nezajištěných věřitelů za instituci v úpadku a proměnit její závazky na vlastní kapitál (16).

5. Hospodářská soutěž ve věku globalizace

5.1. Zobecňování systémů hospodářské soutěže v důsledku globalizace vyžaduje mezinárodní spolupráci. EHSV plně podporuje aktivní účast Komise na fórech, jako je Výbor pro hospodářskou soutěž OECD, Konference Spojených národů o obchodu a rozvoji (UNCTAD) a Mezinárodní síť pro hospodářskou soutěž.

5.2. V současné době je na těchto fórech hlas EU slyšet a je respektován. Výbor zdůrazňuje, že je třeba zachovat materiální a lidské zdroje odpovídající této odpovědnosti.

V Bruselu dne 19. října 2016. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 13. Viz také „ETUC – BusinessEurope joint declaration on China’s Market Economy Status“ (Společné prohlášení EKOS a BUSINESSEUROPE týkající se statusu tržního hospodářství Číny, 19. 7. 2016) a „Granting of Market Economy Status to China“ (Udělení statusu tržního hospodářství Číně), Evropský parlament, prosinec 2015.

(2) Perception and awareness about transparency of state aid, Eurobarometr, červenec 2016.

(3) Úř. věst. C 71, 24.2.2016, s. 65.

(4) http://www.wsj.com/articles/inside-the-u-s-antitrust-probe-of-google-1426793274.

(5) Does Google content degrade Google search? Experimental evidence, Harvard Business School 2015.

(6) Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 84.

(7) Subsidies and costs of EU energy (11. listopadu 2014). http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys.

(8) Úř. věst. C 200, 28.6.2014, s. 1.

(9) Společnost GE oznámila, že v letech 2016 až 2017 zruší 6 500 pracovních míst v Evropě, z toho 765 ve Francii. Le Monde, 14. 1. 2016.

(10) Viz Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, září 2015.

(11) Úř. věst. C 71, 24.2.2016, s. 42.

(12) Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Deset let prosazování antimonopolních pravidel podle nařízení (ES) č. 1/2003 – výsledky a výhledy do budoucna.

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0453.

(13) Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 1.

(14) Věstník ECB.

(15) Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190.

(16) Úř. věst. C 44, 15. 2. 2013, s. 68.