Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Požadavky na bezpečnost hrají důležitou úlohu při navrhování, zřizování a využívání infrastruktur vycházejících z programů Galileo a EGNOS, jejichž používání může ovlivnit bezpečnost Unie a jejích členských států. Systémy družicové navigace jsou totiž z důvodu svého strategického rozsahu citlivými infrastrukturami, které by mohly být předmětem zneužití. Vzhledem ke stále většímu využívání družicové navigace v řadě oblastí činnosti by navíc přerušení dodávky služeb mohlo moderní společnosti způsobit značné škody. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo)[1] stanoví, že Komise řeší všechny otázky související s bezpečností systémů vycházejících z programů Galileo a EGNOS. Bezpečnost systémů je nicméně sama o sobě předmětem akreditace, jež spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky a příslušná bezpečnostní pravidla a předpisy Rady a Komise. Stejně jako každá akreditační činnost musí být i bezpečnostní akreditace obou evropských systémů družicové navigace prováděna nezávisle, a to zejména nezávisle na všech aktérech zapojených do jejich navrhování, zřizování a využívání. Agentura pro evropský GNSS je touto akreditační činností pověřena na základě kombinace ustanovení nařízení (ES) č. 683/2008 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[2]. Nařízení (EU) č. 912/2010 upřesňuje podmínky zajišťování bezpečnostní akreditace, kterou byla agentura pověřena, a stanoví zejména, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů. Povinná nezávislost se rovněž musí vztahovat i na další úkoly, kterými je agentura pověřena. Aby se zajistilo nezávislé vykonávání bezpečnostní akreditace, ve velké míře i na ostatních činnostech, kterými byla Agentura pro evropský GNSS pověřena, byl nařízením (EU) č. 912/2010 vytvořen samostatný orgán agentury, rada pro bezpečnostní akreditaci, která spolu s výkonným ředitelem a správní radou tvoří jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci má stejný status jako správní rada a jako jediná je oprávněna přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Tato rozhodnutí jsou nicméně stejně jako rozhodnutí správní rady přijímána jménem agentury a jsou pro agenturu, která má jako jediná z právního hlediska právní subjektivitu, závazná. Agentura pro evropský GNSS je proto považována za orgán se specifickou organizací, neboť v rámci agentury jsou činnosti spojené s bezpečností akreditací systémů odděleny od ostatních činností agentury, jako je řízení bezpečnostního střediska, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými Komise agenturu může pověřit. Dne 30. listopadu 2011 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití[3]. Toto budoucí nařízení o GNSS by mělo od 1. ledna 2014 nahradit nařízení (ES) č. 683/2008 a stanovit rámec veřejné správy programů na období 2014–2020. Zejména stanoví, že největší částí úkolů spojených s využitím systémů Galileo a EGNOS bude svěřena Agentuře pro evropský GNSS. S přáním pověřit těmito úkoly agenturu, které Komise vyjádřila ve svém návrhu, souhlasí Evropský parlament i Rada, kde byl text projednáván od začátku roku 2012. Rada dne 7. června 2012 přijala částečný obecný přístup (dokument 11105/12 ze dne 11. června 2012), ve kterém tento postoj potvrzuje. Vzhledem k tomu, že Agentura pro evropský GNSS bude od roku 2013 řídit fázi využití u obou systémů, vyvstává otázka budoucnosti bezpečnostní akreditace v rámci agentury. Z důvodů souvisejících s rizikem střetu zájmů a vzhledem k tomu, že není možné být současně soudcem a stranou, je tak potřeba nezávislosti rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci obtížně slučitelná se skutečností, že jsou rozhodnutí přijímána v rámci subjektu, který je rovněž pověřen využíváním, i když, jak bylo řečeno výše, nařízení (EU) č. 912/2010 stanoví podmínky určité nezávislosti rady pro bezpečnostní akreditaci. Komise si je tohoto problému vědoma, a ve svém návrhu budoucího nařízení o GNSS proto stanovila, že bezpečnostní akreditaci systémů má agentura zajistit „nejpozději do 30. června 2016“, kdy bude fáze využití plně rozvinuta. Otázku budoucnosti akreditace po tomto datu tak ponechala otevřenou a měla by být předmětem dalšího návrhu. Poslanci různých parlamentních výborů postoj Komise, pokud jde o datum 30. června 2016, během projednávání textu ve velké míře podpořili. Členské státy na zasedání Rady trvaly na tom, že je nezbytné provádět akreditaci nezávisle, a projevily přání, aby otázka budoucnosti akreditace bezpečnostních systémů po 1. lednu 2014 byla vyřešena co nejrychleji. Rada mimoto dne 7. června 2012 přijala prohlášení (dokument 11279/12 ADD 1), ve kterém je toho názoru, že činnosti týkající se bezpečnostní akreditace by se měly provádět zcela nezávisle na ostatních činnostech Agentury pro evropský GNSS, že za tímto účelem je nutné zavést nejpozději ke dni 1. ledna 2014 funkční a strukturální oddělení těchto různých činností a že předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by měl v rámci agentury jako jediný odpovídat za činnosti týkající se bezpečnostní akreditace. Rada proto vyzvala Komisi, aby včas předložila návrh na změnu nařízení (EU) č. 912/2010 v tomto smyslu. Otázka budoucnosti bezpečnostní akreditace evropských systémů družicové navigace musí být vyřešena během nadcházejícího finanční rámce 2014–2020. To znamená změnit nařízení (EU) č. 912/2010. Tato změna je rovněž příležitostí k tomu, aby do textu nařízení byly zapracovány změny, které nařízení (EU) č. 912/2010 uvedou do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu Evropského parlamentu, Rady a Komise týkajícím se decentralizovaných agentur, který Komise schválila dne 12. června 2012. Výše uvedený návrh budoucího nařízení o GNSS, který Komise přijala dne 30. listopadu 2011 a který počítá s případným rozšířením úkolů Agentury pro evropský GNSS a na základě kterého má být agentura pověřena úkoly spojenými s fází využití, se rovněž značně dotýká personálních potřeb agentury a taktéž má vliv na její budoucí rozpočet. Proto je třeba změnit legislativní finanční výkaz k nařízení (EU) č. 912/2010. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Návrh Komise nebyl předmětem posouzení dopadů, ani není výsledkem formálních konzultací se zúčastněnými stranami. Pokud jde o změny za účelem uvedení nařízení (EU) č. 912/2010 do souladu se zásadami interinstitucionálního přístupu týkajícího se decentralizovaných agentur, byly posouzení dopadů a formální konzultace se zúčastněnými stranami bezpředmětné, neboť na konzultacích mezi Komisí, Radou a Evropským parlamentem byl založen již vlastní přístup. Pokud jde o změny týkající se bezpečnostní akreditace evropských systémů družicové navigace, je třeba připomenout, že členské státy, kterých se veškeré otázky související s bezpečností velmi týkají, jsou v daném případě vedle orgánů Unie a Agentury pro evropský GNSS, hlavními, ne-li dokonce jedinými zúčastněnými stranami. S členskými státy byly o této záležitosti vedeny rozsáhlé konzultace během diskusí ohledně budoucího nařízení o GNSS v Radě, která jejich postoj zveřejnila ve výše uvedeném prohlášení ze dne 7. června 2012. Kromě toho bylo přijaté schéma podrobně prodiskutováno s Agenturou pro evropský GNSS. Evropský parlament návrh budoucího nařízení o GNSS obdržel, avšak doposud k této otázce nevydal konkrétní stanovisko. Též byla posuzována jednotlivá teoreticky možná řešení bezpečnostní akreditace systémů po roce 2013. Jedná se o šest řešení. 1) Svěřit akreditaci soukromému sektoru: Bezpečnostní akreditace evropských systémů družicové navigace má přímý vliv na bezpečnost Unie a jejích členských států, které se na činnostech a rozhodnutích souvisejících s akreditací chtějí ve velké míře podílet. O variantě, že by akreditace byla svěřena soukromému sektoru, tudíž nelze vážně uvažovat. 2) Vytvořit novou regulační agenturu pro bezpečnostní akreditaci: Varianta vytvoření regulační agentury pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS se může jevit jako dobrý nápad, nicméně naráží na přání orgánů Unie, které již několik let nechtějí, aby byly nové regulační agentury vytvářeny. Navíc by toto řešení s sebou neslo nezanedbatelné náklady, či dokonce skutečným potřebám neodpovídající náklady. Stálých zaměstnanců, kteří vykonávají bezpečnostní akreditaci systémů, je ve skutečnosti přibližně deset. 3) Svěřit bezpečnostní akreditaci jiné stávající regulační agentuře: Alternativním řešením k vytvoření nové agentury by bylo svěřit bezpečnostní akreditaci jiné stávající regulační agentuře. Z různých agentur Unie by v zásadě bezpečnostní akreditaci tak složitých systémů, jako je Galileo a EGNOS, byla schopna zajistit pouze Evropská agentura pro bezpečnost letectví (AESA) a v menší míře Evropská obranná agentura. Je však třeba uvést, že podobná akreditace není součástí stávajících úkolů těchto agentur. Kromě toho existuje u AESA, která by nakonec měla zajišťovat certifikaci systému EGNOS, vážné riziko střetu zájmů mezi její budoucí úlohou na poli certifikace a případným zapojením do bezpečnostní akreditace. V případě Evropské obranné agentury, jejímž hlavním posláním je podporovat spolupráci mezi členskými státy v oblasti vyzbrojování a obrany, by svěření bezpečnostní akreditace systémů Galileo a EGNOS této agentuře mohlo být v rozporu s tvrzením, že jsou oba systémy civilní a pod civilní kontrolou. 4) Svěřit akreditaci Komisi: S variantou svěření bezpečnostní akreditace obou evropských systémů družicové navigace Komisi se počítalo v roce 2007, kdy se připravovalo znění nařízení (ES) č. 683/2008, které reformovalo veřejnou správu programů. Tehdy se od tohoto řešení upustilo, protože se jevilo jako neslučitelné s povinnou nezávislostí, neboť Komise podle tohoto nařízení řeší „všechny otázky související s bezpečností systémů“. Stejný problém vyvstává i v současnosti, neboť i budoucí nařízení o GNSS, které má nařízení (ES) č. 683/2008 nahradit od 1. ledna 2014, stanoví, že Komise zajišťuje bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů. Členské státy chtějí navíc zachovat strukturu rady pro bezpečnostní akreditaci ve stávající podobě, v jaké existuje v rámci Agentury pro evropský GNSS, a z administrativního hlediska by bylo obtížné takový orgán spojit s útvary Komise. 5) Svěřit akreditaci Radě: Varianta svěření bezpečnostní akreditace systémů evropského GNSS Radě má řadu výhod. Rada není v prvé řadě zapojena do řízení programů a její nezávislost by nebylo možné zpochybňovat. Dále má určité zkušenosti s akreditací složitých systémů, neboť pro své vlastní potřeby již akreditovala asi padesát systémů. Kromě toho může nejlépe nést politickou odpovědnost za rozhodnutí přijatá v oblasti akreditace, jež mohou mít značný dopad na vývoj programů z hlediska nákladů a harmonogramu. Členské státy, které chtějí být do procesu akreditace ve velké míře zapojeny, jsou navíc přirozeně lépe zastoupeny v Radě než v jakémkoli jiném orgánu Unie. Nevýhody související s praktickou stránkou tohoto řešení však převažují nad výhodami. Rada ve skutečnosti není správním orgánem, a ačkoli má praktické zkušenosti s akreditací řady systémů, jednalo se až doposud o interní systémy Rady, které zajišťují pouze její vlastní fungování. Přenesení a začlenění struktury složené z rady pro bezpečnostní akreditaci a jí podřízených orgánů v její současné podobě včetně zaměstnanců zahrnujících stálé úředníky do administrativy generálního sekretariátu Rady, s sebou z administrativního hlediska nese stejné problémy jako začlenění do Komise. 6) Posílit oddělení činností v rámci Agentury pro evropský GNSS: Jedná se o změnu vnitřní organizace agentury tak, aby již nebyla žádná pochybnost o nezávislosti akreditace na ostatních činnostech vykonávaných v rámci agentury. Toto řešení, které znamená větší oddělení činností Agentury pro evropský GNSS a posílení nezávislosti dvou různých subjektů působících pod jednou právní a institucionální střechou, umožňuje akreditaci zajistit větší stupeň nezávislosti a nakonec se jeví i jako nejméně nákladné, nejjednodušší a nejsnáze proveditelné. Kromě toho toto řešení doporučila Rada ve svém prohlášení ze dne 7. června 2012. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Pokud jde o potřebu zajistit, aby akreditace systémů byla prováděna nezávisle, a za tím účelem posílit oddělení těchto činností od ostatních činností Agentury pro evropský GNSS, počítá návrh především s rozšířením pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy, a to částečně po vzoru správní rady a výkonného ředitele. Rovněž počítá s tím, že by část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů, namísto správní rady vypracovávala a schvalovala rada pro bezpečnostní akreditaci a včas předávala správní radě, aby byly zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou. Předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci by v případě bezpečnostní akreditace byla svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Kromě toho, že předseda rady pro bezpečnostní akreditaci zastává v souladu se stávajícím zněním nařízení (EU) č. 912/2010 funkci zástupce agentury, řídí bezpečnostní akreditaci pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci a zajišťuje provádění části pracovních programů agentury související s akreditací. Rovněž může na základě výzvy Evropského parlamentu nebo Rady podávat zprávu o plnění svých úkolů a vystupovat před nimi s prohlášením. Pokud jde o provádění interinstitucionálního přístupu týkajícího se decentralizovaných agentur, má dodržování zásad stanovených v daném přístupu vliv zejména na pravidla pro přijímání rozhodnutí správní rady, na délku funkčního období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, na existenci víceletého pracovního programu, na pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, na hodnocení a revizi nařízení, na předcházení střetu zájmů a na zpracování citlivých neutajovaných informací. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Právní stránka návrhu uvedená v bodě 3 nemá sama o sobě na rozpočet žádný vliv. Oproti tomu legislativní finanční výkaz připojený k nařízení (EU) č. 912/2010, který návrh doprovází a pracuje s novými personálním potřebami agentury v souvislosti s novými úkoly, které jí mohou být svěřeny, jako je využívání systémů evropského GNSS, již tyto potřeby ve finanční rovině vyjadřuje. Z hlediska rozpočtu jsou nezbytné částky již zahrnuty do návrhu Komise na příští finanční rámec 2014–2020. Financovány budou přerozdělením prostředků v rámci rozpočtových položek programů GNSS stejným způsobem jako dodatečné potřeby pro rok 2013. Je třeba upozornit, že výdaje spojené s novými personálními potřebami agentury budou během stejného období 2014–2020 částečně kompenzovány snížením plánu pracovních míst Komise o 30 míst. Podrobnosti týkající se rozpočtu jsou uvedeny ve finančním výkazu v příloze. V každém případě je třeba připomenout, že čísla uvedená v legislativním finančním výkaze jsou podmíněna na jedné straně schválením finančního rámce 2014–2020 rozpočtovým orgánem a na straně druhé přijetím budoucího nařízení o GNSS. 2013/0022 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Z ustanovení článku 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo)[6] a článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[7], vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) zajišťuje bezpečnostní akreditaci evropských systémů družicové navigace (dále jen „systémy“) a že za tímto účelem dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je a provádí bezpečnostní prověrky systému. (2) Ustanovení nařízení (EU) č. 912/2010, a to zejména ustanovení kapitoly III, vysvětlují podmínky, za kterých vykonává agentura svůj úkol, pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví zásadu, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění evropských programů družicové navigace (dále jen „programy“) a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů je tedy v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle. (3) V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele tvoří jeden ze tří orgánů agentury. Tento orgán plní úkoly, které byly svěřeny agentuře ve vztahu k bezpečnostní akreditaci, a jménem agentury přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Vypracuje svůj jednací řád a jmenuje předsedu. (4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. xxx/2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití[8], které nahrazuje nařízení (ES) č. 683/2008 a které vstoupí v platnost dne 1. ledna 2014, stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014–2020. Rozšiřuje úkoly svěřené agentuře a zejména stanoví, že agentura může při využívání systémů zastávat důležitou úlohu. (5) S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury. Rovněž je důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s akreditací více odděleny od ostatních činností, jako je řízení bezpečnostního střediska, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými Komise agenturu může pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měly být jednotlivé činnosti v rámci agentury konkrétně a efektivně diferencovány nejpozději k 1. lednu 2014. (6) Z toho důvodu je třeba pozměnit nařízení (EU) č. 912/2010, aby se zejména posílila samostatnost a pravomoci rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a aby tyto pravomoci byly z velké části sjednoceny s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by různé orgány agentury měly povinnost vzájemně spolupracovat. (7) Bylo by vhodné, aby část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů, namísto správní rady vypracovávala a schvalovala rada pro bezpečnostní akreditaci a aby je včas předávala správní radě, aby byly zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou. (8) Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla v případě bezpečnostní akreditace svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Kromě toho, že předseda rady pro bezpečnostní akreditaci zastává v souladu se zněním nařízení (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 funkci zástupce agentury, měl by bezpečnostní akreditaci řídit pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Rovněž by měl být na základě výzvy Evropského parlamentu nebo Rady s to podat zprávu o plnění svých úkolů a vystoupit před nimi s prohlášením. (9) Navíc by ve snaze o zajištění samostatnosti rady pro bezpečnostní akreditaci a ve snaze zabránit jakémukoli střetu zájmů rovněž bylo vhodné, aby rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury podléhající její kontrole vykonávali svou činnost v místě, které zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů, a aby interní pravidla agentury týkající se zaměstnanců zaručovala samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících bezpečnostní akreditaci na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury. (10) S ohledem na to, že jsou do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojeny některé třetí země, je rovněž vhodné výslovně stanovit, že zástupci třetích zemí se mohou na činnostech rady pro bezpečnostní akreditaci podílet za podmínek, které budou určeny. (11) Dále je třeba nařízení (EU) č. 912/2010 uvést do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá svá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revizi nařízení, předcházení střetům zájmů, zpracovávání citlivých neutajovaných informací. (12) Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. (13) Vzhledem k tomu, že článek [8] nařízení (EU) č. xxx/2013 [budoucí nařízení o GNSS] stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy. (14) Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto: (1) Článek 3 se nahrazuje tímto: „Článek 3 Orgány 1. Orgány agentury jsou: a) správní rada; b) výkonný ředitel; c) rada pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS. 2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11, v souladu s pokyny vydanými Komisí, jak je stanoveno v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008. 3. Správní rada a výkonný ředitel na jedné straně a rada pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS a její předseda na straně druhé vzájemně spolupracují ve snaze zajistit fungování agentury podle vnitřních předpisů agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.“ (2) Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 Právní postavení, místní úřadovny 1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu. 2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. 3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činností agentury podle článku 23. Ustanovení o zřízení a fungování agentury v členských státech a třetích zemích, jakož i o výhodách, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, jsou předmětem zvláštních ujednání, jež mezi sebou agentura a tyto státy a země uzavřou. Zvláštní ujednání schvaluje správní rada. Členské státy a třetí země poskytnou optimální rámec pro řádný průběh činností agentury, zejména pokud jde o: a) dostupnost budov; b) existenci vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků; c) přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků. 4. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. d) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.“ (3) Článek 5 se mění takto: a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Správní rada se skládá z: a) jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem; b) pěti zástupců jmenovaných Komisí; c) jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem. Funkční období členů správní rady je čtyři roky a lze je obnovit. Zástupce rady pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS, zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a politiku a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé.“ b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dva roky, lze je jednou obnovit a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.“ c) Odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo. Dvoutřetinová většina všech členů, kteří mají hlasovací právo, je nezbytná pro volbu předsedy správní rady a jejího místopředsedy, při přijímání rozpočtu a pracovních programů.“ (4) Článek 6 se nahrazuje tímto: „Článek 6 Úkoly správní rady 1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž by byly dotčeny pravomoci, které se týkají činností spadajících do působnosti kapitoly III, svěřené radě pro bezpečnostní akreditaci. 2. Správní rada vykonává mimo jiné tyto úkoly: a) nejpozději 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie přijme víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého byla zahrnuta část podle čl. 11 odst. 3 písm. b) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci a který schválila Komise; b) každý rok nejpozději 15. listopadu přijímá pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého byla zahrnuta část podle čl. 11 odst. 3 písm. c) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci a který schválila Komise; c) plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5; d) dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“), jak je uvedeno v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008; e) v souladu s článkem 21 přijme prováděcí předpisy k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (*); f) přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které byla zahrnuta část podle čl. 11 odst. 3 písm. d) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci, a postupuje ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; g) zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů; h) před podpisem pověřovacích smluv mezi Komisí a agenturou na základě čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení [budoucí nařízení o GNSS] konzultuje s výkonným ředitelem otázky týkajících se těchto smluv; i) přijme svůj jednací řád. 3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování). Správní rada postupem stanoveným v článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby. Při uplatňování předchozího pododstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele. Výjimečně a podle případu může správní rada svěření pravomocí udělené v souladu s druhým pododstavcem odvolat a pravomoci uvedené v prvním pododstavci po omezené období svěřit jednomu ze svých členů nebo některému ze zaměstnanců, jinému než výkonnému řediteli. Odchylně od druhého pododstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci. Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu úředníků Unie a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohledňuje. Po konzultaci s radou pro bezpečnostní akreditaci a s ohledem na její připomínky rovněž přijme pravidla pro vysílání národních odborníků uvedených v článku 15c. 4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 4. Nad výkonným ředitelem vykonává disciplinární pravomoc. _________________ (*) Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.“ (5) Článek 7 se nahrazuje tímto: „Článek 7 Výkonný ředitel Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž by byly dotčeny pravomoci, které byly na základě článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a na základě článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.“ (6) Článek 8 se mění takto: „Článek 8 Úkoly výkonného ředitele Výkonný ředitel plní tyto úkoly: (1) zastupuje agenturu, s výjimkou činností a rozhodnutí spadající do působnosti kapitol II a III, a je pověřen jejím řízením; podepisuje pověřovací smlouvy mezi Komisí a agenturou na základě čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení [budoucí nařízení o GNSS]; (2) připravuje práci správní rady. Účastní se činnosti správní rady bez hlasovacího práva; (3) pod dohledem správní rady odpovídá za provádění pracovních programů agentury, s výjimkou části programů, které spadají do působnosti kapitoly III; (4) činí veškerá potřebná opatření, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením; (5) sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14; (6) připravuje každoročně návrh obecné zprávy a předkládá jej správní radě, přičemž náležitě zohledňuje připomínky předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci týkající se činností spadajících do působnosti kapitoly III; (7) zajišťuje, že je agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce 2004/552/SZBP; (8) určuje organizační strukturu agentury a předkládá ji ke schválení správní radě; (9) vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, pokud mu tyto pravomoci byly svěřeny v souladu s čl. 6 odst. 3 druhým pododstavcem; (10) může po schválení správní rady přijmout potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech v souladu s článkem 4; (11) zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci a orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování; (12) připravuje akční plán k provedení dřívějších závěrů a doporučení vyplývajících z hodnocení a předkládá Komisi pololetní zprávu o dosaženém pokroku; (13) přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie: i) přijímá preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, jakož i prostřednictvím účinných kontrolních opatření; ii) v případě nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a v případě potřeby ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce; (14) vypracovává strategii agentury proti podvodům a předkládá ji správní radě ke schválení.“ (7) Vkládá se nový článek 8a, který zní: „Článek 8a Pracovní programy a výroční zpráva 1. Víceletý pracovní program agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento program stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohledňuje výsledek hodnocení podle článku 26. 2. Na základě víceletého pracovního programu stanoví roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento program stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise agentuře případně svěřila v souladu s čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení (budoucí nařízení o GNSS). 3. Každoroční obecná zpráva uvedená v čl. 8 písm. f) podává přehled o provádění pracovních programů agentury.“ (8) V článku 10 se písmeno g) nahrazuje tímto: „g) orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS je v rámci agentury samostatným orgánem, který přijímá rozhodnutí zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;“ (9) Článek 11 se mění takto: a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Rada pro bezpečnostní akreditaci vykonává tyto úkoly: a) provádí bezpečnostní akreditaci systémů, jež spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky uvedené v článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008 a příslušná bezpečnostní pravidla a předpisy vztahující se na Radu a Komisi; b) připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností spadajících do působnosti této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a danou část předá včas správní radě, aby byla zahrnuta do uvedeného víceletého pracovního programu; c) připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností spadajících do působnosti této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a danou část předá včas správní radě, aby byla zahrnuta do uvedeného víceletého ročního programu; d) připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. f), která se týká činností a výhledů agentury spadajících do působnosti této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a danou část předá včas správní radě, aby byla zahrnuta do uvedené zprávy; e) vykonává disciplinární pravomoc nad svým předsedou; f) přijímá svůj jednací řád.“ b) Odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto: „7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyři roky a lze je obnovit. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. Účast zástupců třetích zemí a její podmínky budou případně určeny v ujednáních podle článku 23. 8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů, kteří mají hlasovací právo. Pokud předseda nemůže plnit své povinnosti, automaticky jeho místo zaujme místopředseda. Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu a místopředsedu. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou. Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dva roky a lze je jednou obnovit. Končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.“ c) Odstavec 9 se zrušuje. d) Odstavec 10 se nahrazuje tímto: „10. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11, vykonávat své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro výkon jejích úkolů nezbytné, aniž by byly dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. g).“ e) Doplňuje se nový odstavec 17, který zní: „17. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury podléhající její kontrole vykonávají svou činnost způsobem, které zaručuje samostatnost a nezávislosti na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojeným s využitím systémů.“ (10) Vkládá se nový článek 11a, který zní: „Článek 11a Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci 1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci vykonává tyto úkoly: a) pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci řídí bezpečnostní akreditaci; b) pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci odpovídá za provádění části pracovních programů agentury spadajících do působnosti této kapitoly; c) spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu pracovních míst podle čl. 13 odst. 3; d) zastupuje agenturu v otázce činností a rozhodnutí spadajících do působnosti této kapitoly; e) vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti této kapitoly, pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které mu byly svěřeny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem. 2. Evropský parlament nebo Rada mohou předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů a vystoupil před nimi s prohlášením.“ (11) Článek 13 se mění takto: a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Výkonný ředitel vypracuje, v případě činností spadajících do působnosti kapitoly III v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci, návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rok a předá jej správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“ b) Odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností spadajících do působnosti kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.“ (12) V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto: „Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení [budoucí nařízení o GNSS] svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. _________________ (*) Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.“ (13) Vkládá se nová kapitola IVa, která zní: „KAPITOLA IVa LIDSKÉ ZDROJE Článek 15a Zaměstnanci 1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla společně přijatá orgány Evropské unie za účelem uplatnění tohoto služebního a pracovního řádu. 2. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících bezpečnostní akreditaci na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury v souladu s čl. 10 písm. g). Článek 15b Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období 1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců. 2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde. Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů. 3. Funkční období výkonného ředitele je pět let. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury. Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše pěti let. Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů. Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, výběrového řízení na totéž místo nemůže zúčastnit. 4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise odvolat rozhodnutím, které přijala dvoutřetinová většina jejích členů. 5. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů a vystoupil před nimi s prohlášením. Článek 15c Vyslaní národní odborníci Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít odpovídající bezpečnostní prověrky.“ (14) Článek 16 se nahrazuje tímto: „Článek 16 Boj proti podvodům 1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti se bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (*). Za tím účelem Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (**) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze dané dohody. 2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a inspekcí na místě. 3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (***). 4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí. _________________ (*) Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. (**) Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15. (***) Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.“ (15) Článek 17 se nahrazuje tímto: „Článek 17 Výsady a imunity Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie.“ (16) Článek 18 se zrušuje. (17) Článek 22 se nahrazuje tímto: „Článek 22 Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací Unie, které jsou stanoveny v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád(*). Tyto předpisy rovněž uplatňuje v případě citlivých neutajovaných informací. Týká se to zejména ustanovení o výměně, zpracovávání a uchovávání těchto informací. _________________ (*) Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.“. (18) Za článek 22 se vkládá nový článek 22a, který zní: „Článek 22a Střet zájmů 1. Výkonný ředitel a úředníci dočasně přidělení členskými státy a Komisí činí prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, z nichž vyplývá, že neexistují žádné přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost. Tato prohlášení se činí písemně při nástupu do funkce a při změně osobní situace. 2. Externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, činí před každým zasedáním, kterého se účastní, písemné prohlášení o zájmech, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost vzhledem k bodům na pořadu jednání. 3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci uplatňují politiku umožňující zabránit střetu zájmů.“. (19) Za článek 23 se vkládá nový článek 23a, který zní: „Článek 23a Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy Za účelem plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat zakázky společně s členskými státy podle pravidel stanovených nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie(*). _________________ (*) Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1.“. (20) Článek 26 se nahrazuje tímto: „Článek 26 Hodnocení a revize tohoto nařízení 1. Nejpozději v roce 2016 a následně každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny úkolů agentury a finančního dopadu této změny. 2. Hodnotící zprávu, jakož i své vlastní závěry k obsahu dané zprávy předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti. 3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že zachování agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na prostředky [subjektu] 3.2.3. Odhadovaný dopad na lidské zdroje [subjektu] 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy 3.4. Odhadovaný dopad na lidské zdroje Komise LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS – změna finančního výkazu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[9] Oblasti politiky, kterých se návrh týká: Podniky a průmysl Kapitola 02 05: PROGRAM družicové navigace (Galileo A EGNOS) 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[10] ¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce þ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Podpořit evropskou přítomnost ve vesmíru a rozvoj služeb souvisejících s družicemi Programy družicové navigace (dále jen „programy“) jsou stěžejní projekty Unie. Mají poskytovat radionavigační služby a umožní významný rozvoj celé řady odvětví činnosti, jsou faktorem technologických inovací a růstu konkurenceschopnosti evropské ekonomiky a zdrojem tvorby pracovních míst, obchodních příjmů a socio-ekonomických výhod. Proto tvoří součást strategie Evropa 2020 a politik udržitelného rozvoje. Konkrétně si program Galileo klade za cíl vytvoření evropského globálního družicového navigačního systému (dále jen „GNSS“). Umožní, aby uživatelé z celého světa mohli využívat služby určování polohy, synchronizace a navigační služby u celé řady aplikací od dopravy po clearing cenných papírů, včetně dodávek elektřiny, meteorologických předpovědí a mýta. EGNOS je evropský systém, jehož úkolem je zlepšit výkonnost amerického GPS v evropské oblasti. Umožňuje využívat stávající služby družicové navigace pro aplikace kritické z hlediska bezpečnosti, jako je pilotáž a přistávání letadel nebo průjezd lodí úžinami, což je několik příkladů z odvětví letecké a námořní dopravy. Na základě struktury veřejné správy, kterou Komise představila v návrhu nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití[11], jakož i na základě struktury, kterou v částečném obecném přístupu přijatém dne 7. června 2012 podpořil Evropský parlament a Rada, se Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) stane hlavním aktérem fáze využití systémů. Vzhledem k tomu, že nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití (dále jen „nařízení o GNSS“) je však předmětem diskusí mezi spoluzákonodárci, dosud nebylo přijato a závisí na konečném rozhodnutí o příštím víceletém finančním rámci, mohou se některé předpoklady, na základě kterých byl tento legislativní finanční výkaz vypracován, změnit. 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB S ohledem na větší zapojení agentury do fáze využití programů je cílem tohoto návrhu podpořit nezávislost rady pro bezpečnostní akreditaci (jeden ze tří orgánů agentury) a zajistit příslušné lidské a finanční zdroje, aby agentura mohla vykonávat úkoly, které jí byly svěřeny. 1. Bezpečnostní akreditace: Evropské systémy družicové navigace jsou vzhledem ke svému strategickému významu kritickými infrastrukturami. Mohly by být zneužity, čímž by byla ohrožena bezpečnost Unie a jejích členských států. Jakýkoli výpadek v poskytování služeb by navíc mohl pro evropské hospodářství znamenat značné ztráty, neboť na družicové navigaci je závislých stále více hospodářských odvětví. Ve snaze zajistit bezpečnost systémů musí být prováděna bezpečnostní akreditace a tato akreditace je pro systémy klíčová. Je zárukou, že bezpečnostní opatření dostatečně chrání systém před hrozbami a zranitelnými místy, že systém sám o sobě není během své životnosti vystaven působení nepřijatelného rizika a že může zpracovávat, uchovávat a poskytovat citlivé nebo utajované informace bez nepřijatelných rizik, a to v souladu se stanovenými zvláštními podmínkami. Vzhledem k tomu, že se agentura bude v rámci nové struktury veřejné správy více podílet na zavádění programů, musí být výrazněji odděleny činnosti spojené s bezpečnostní akreditací od ostatních činností, aby se zabránilo střetu zájmů mezi těmito dvěma typy činností a aby byla zajištěna nezávislost bezpečnostní akreditace. 2. Rozvoj trhu a aplikací: Agentura by se měla podílet na komercializaci služeb Galileo a EGNOS, a podporovat tak jejich přijetí trhem. Komercializace služeb je velmi důležitým aspektem pro maximalizaci socio-ekonomických výhod systémů. 3. Provoz bezpečnostního střediska systému Galileo a rozvoj aplikací veřejné regulované služby: Agentura bude odpovídat za provoz bezpečnostního střediska systému Galileo. Bezpečnostní středisko je „mozkem“ systému Galileo, pokud jde o veškeré otázky související s bezpečností. Je provozním střediskem, které je pro systém klíčové. Středisko bude schopno analyzovat a odrážet různé hrozby a útoky. Jeho provoz tudíž musí být zahájen ještě před zavedením a zprovozněním služeb Galileo. Musí fungovat nepřetržitě a jeho provoz musí zajišťovat kvalifikovaní odborníci. Středisko bude geograficky působit na dvou místech – ve Francii v Saint-Germain-en-Laye a ve Spojeném království v Swanwick. 4. Využití systémů: Cílem fáze využití systémů je poskytovat vysoce kvalitní služby, aby byly uspokojeny požadavky uživatelů, a učinit všechny kroky pro to, aby přijetí těchto služeb proběhlo v co největším rozsahu a co nejrychleji. Pro zajištění dlouhodobého fungování systémů a maximalizaci socio-ekonomických výhod je nutné, aby fáze využití měla odpovídající strukturu. Rámec veřejné správy musí být přizpůsoben jednotlivým programům (Galileo a EGNOS), neboť tyto programy jsou v různých etapách vývoje. Rovněž musí zohledňovat, v jakých fázích se programy nacházejí, aby zabraňoval riziku přerušení dodávky služeb. Zatímco systém EGNOS již funguje a je ve fázi využití, systém Galileo v nejbližší době vstoupí poskytováním služeb do důležité etapy svého vývoje, která bude znamenat začátek fáze využití. Pokud jde o EGNOS, - fáze využití byla zahájena v říjnu 2009; - řízením fáze využití systému EGNOS je v současné době pověřena Komise. Tato pravomoc bude od 1. ledna 2014 převedena na agenturu, přičemž se od roku 2012 počítá s postupným zaváděním; - podle navrhovaného nového rámce veřejné správy (od roku 2014) bude agentura řídit všechny činnosti spojené s využíváním systému EGNOS a provádění některých provozních úkolů zadá jiným subjektům, zejména provozovateli systému EGNOS. Pokud jde o Galileo, - jednotlivé fáze programů se v nadcházejících letech budou překrývat; - v zaváděcí fázi, která v současné době probíhá, bude ve snaze o zajištění kontinuity a soudržnosti této fáze zachována stávající organizace. Komise tak bude nadále odpovídat za dokončení infrastruktury programu Galileo; - během fáze využití, která by měla být zahájena v roce 2014 poskytováním prvních služeb, bude agentura na základě pověřovací smlouvy s Komisí postupně pověřena řízením činností spojených s touto fází využívání. Agentura bude zajišťovat koordinaci všech úkolů spojených s využíváním systému, jako je údržba, úkoly nezbytné pro zajištění řádného fungování systému, poskytování služeb a zavádění budoucích generací systémů. Úkolem agentury rovněž bude přispívat k definování požadavků budoucích systémů poskytováním zpětné vazby o vývoji provozních potřeb a potřeb uživatelů. Tato fáze využití představuje pro program a jeho řízení novou etapu a jejím řízením Komise pověří agenturu. K vykonávání úkolů spojených s využitím systémů musí mít agentura k dispozici dostatečný počet zaměstnanců. Ve snaze zajistit kontinuitu služeb a úspěšný začátek fáze využití programu Galileo v roce 2014 je rovněž velmi důležité, aby byla před rokem 2014 zavedena nezbytná přechodná období. Specifický cíl Vyvinout a poskytovat infrastrukturu a služby založené na družicové navigaci (Galileo) Příslušné aktivity ABM/ABB 02 05 PROGRAM DRUŽICOVÉ NAVIGACE ( Galileo a EGNOS) 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Evropské programy družicové navigace byly zahájeny před více než deseti lety a doprovázela je politická ambice vyvinout a provozovat systém pokrývající celý svět, který by Evropské unii zajišťoval strategické a hospodářské výhody a umožnil jí poskytovat služby družicové navigace přizpůsobené civilním účelům. Programy Galileo a EGNOS přinesou Evropské unii značné socio-ekonomické výhody díky: i) přímým výhodám, které jsou výsledkem růstu odběratelského trhu GNSS (přijímače a aplikace). Bude-li například více letadel vybaveno přijímači GNSS, příjmy výrobců těchto přijímačů budou vyšší; ii) nepřímým výhodám, které vyplynou ze vzniku nových aplikací. Dojde-li díky lepší navigaci ke snížení doby letů, budou letadla méně znečišťovat a cestující ušetří čas. Bezpečnější dopravní prostředky a účinnější záchranné služby navíc zachrání více životů; iii) přímým výhodám, které jsou výsledkem růstu dodavatelského trhu a vlivem technologií na jiná odvětví. Z investic do dodavatelského segmentu GNSS bude těžit průmysl. Z nového vývoje v kosmickém odvětví však budou profitovat i další odvětví. Například přístroje, které byly vyvinuty za účelem hodnocení a sledování stavu struktury nosných raket nebo zásobníků lze použít v podnicích automobilového odvětví, ve stavebnictví, energetice a ve veřejných službách. Ačkoli bude systém zřízený v rámci programu Galileo nezávislý, jeho služby budou optimalizovány díky interoperabilitě s ostatními systémy, jako je americký GPS nebo ruský GLONASS. Spolupráce s ostatními zeměmi, které poskytují služby družicové navigace, tak uživatelům, občanům nebo hospodářství obecně umožní větší výhody. Tím, že bude agentura řídit fázi využití systémů a bezpečnostní akreditaci, stane se základním elementem poskytování služeb. Rovněž bude hlavním aktérem podporujícím rozvoj odběratelského trhu. Proto bude výkonnost agentury přímo ovlivňovat očekávané socio-ekonomické výhody těchto systémů. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Ukazatele umožňující sledovat výkonnost agentury budou podle druhu činnosti stanoveny následovně: 1. Bezpečnostní akreditace: Agentura musí zajistit včasné provádění bezpečnostní akreditace pro každou etapu programu Galileo (např. pro každé vypuštění družice). Provádění bude hodnoceno na základě jejího přispění k úspěšnému zavádění infrastruktury a na počtu každoročně provedených ověření/kontrol. Podstatou těchto ověření a kontrol je podrobná technická analýza aspektů týkajících se bezpečnosti systémů, kryptografického nebo informačního produktu souvisejícího s bezpečností, kterou provádí příslušný orgán nebo jeho jmenovaní zástupci nebo která je prováděna pro tento orgán. Hodnocení potvrzuje přítomnost požadovaných bezpečnostních funkcí a hodnotí jejich neporušitelnost. Hodnocení určuje míru, do jaké jsou uspokojeny bezpečnostní požadavky systému, a stanoví úroveň zajištění spolehlivosti systému. Počet provedených ověření/kontrol závisí na činnosti a na zavádění pozemních stanic. V letech 2013 až 2015 bude odhadem každoročně provedeno přibližně 10 ověření/kontrol a následně v letech 2016 až 2020 přibližně 5. 2. Rozvoj trhu a aplikací: Činnosti agentury v souvislosti s komercializací služeb budou hodnoceny podle toho, jak trh přijme služby poskytované systémy EGNOS a Galileo, pomocí zvláštních ukazatelů, které budou pro tyto služby vyvinuty v okamžiku jejich zprovoznění. Jedná se například o počet letišť využívajících postupy založené na systému EGNOS, počet traktorů vybavených přijímači EGNOS nebo odhadované celkové socio-ekonomické výhody systémů. K dnešnímu dni vyvinulo postupy založené na systému EGNOS 82 letišť. Cílem pro rok 2020 je, aby tyto postupy vyvinulo 50 % přizpůsobených letišť, pro něž je použití systému EGNOS relevantní. 3. Provoz bezpečnostního střediska systému Galileo a rozvoj aplikací veřejné regulované služby: Úroveň funkčnosti těchto činností lze měřit počtem zavedených provozních postupů. Cílem je, aby v roce 2016 bylo postupů 500. Vzhledem k tomu, že střediska nefungují, nejsou v současnosti tyto postupy dosud zaváděny. 4. Využití systémů: V souladu s návrhem nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití budou činnosti spojené s využitím systémů založeny na pověřovací smlouvě mezi Komisí a agenturou. Tato pověřovací smlouva bude obsahovat podrobné provozní ukazovatele pro sledování těchto činností, jako je tomu již v případě programu EGNOS. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu S ohledem na stávající částky na rozvoj agentury není možné vykonávat nové úkoly stanovené v nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití, a to zejména pokud jde o využití. Finanční výkaz by proto měl být revidován tak, aby se přizpůsobil skutečným personálním potřebám agentury. Navíc je třeba připomenout, že uplatnění navrhovaného modelu veřejné správy vyžaduje, aby agentura měla k dispozici odpovídající technický a provozní personál s vysokou úrovní znalostí ve velmi specializované oblasti. Organizační struktura agentury by rovněž měla zohledňovat specifičnost vykonávaných činností. Ačkoli agentura nebude všechny činnosti provádět interně a bude celou řadu úkolů spojených s poskytováním služeb a s vývojem trendů a nových generací systémů zajišťovat externě, bude nutné, aby měla k dispozici odpovídající odborníky pro správu veřejných zakázek, které budou nezbytné, pro kontrolu činností zajišťovaných externě a pro přípravu vysoce kvalitních zpráv Komisi. S ohledem na složitost programů je rovněž důležité zabránit jakémukoli „intelektuálnímu riziku“, které by mohlo bránit řádnému získávání, poskytování a využívání informací, které jsou pro úspěch operací nezbytné, a představuje tudíž pro harmonické, racionální a efektivní fungování programů hrozbu. Financování těchto dalších zaměstnanců bude zajištěno přerozdělením prostředků v rámci rozpočtových položek programů GNSS. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Právo EU jednat vychází z článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie a z nařízení o GNSS. Systémy vybudované v rámci evropských programů družicové navigace jsou infrastruktury zřízené jako transevropské sítě, jejichž využívání výrazně přesahuje hranice členských států. Kromě toho přispívají služby nabízené těmito systémy zejména k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur. Členské státy nemohou samy systémy družicové navigace zřizovat, neboť tato činnost přesahuje jejich finanční a technické schopnosti. Toho lze dosáhnout pouze opatřením na úrovni EU. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Není relevantní. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji Synergie s dalšími existujícími nebo budoucími kosmickými programy jsou možné, např. za účelem rozvoje uživatelských segmentů (aplikace pro odběratelský trh). Zároveň by se mělo usilovat o vytváření synergií s ostatními ředitelstvími Evropské komise v oblasti výzkumu a inovací. Aplikace a technologie využívající systémy družicové navigace mohou mít vliv na různá odvětví ekonomiky a společnosti, jako je doprava, energetika, lokalizační služby, bankovní služby, zemědělství apod. Rovněž je třeba zajistit, aby výzkumné a inovační programy byly koordinovány na úrovni Komise za účelem maximalizace očekávaných socio-ekonomických výhod programů působících v těchto odvětvích činnosti. Dále je třeba posílit spolupráci se Společným výzkumným střediskem. Programy by pro činnosti související s bezpečností systémů GNSS a s rozvojem aplikací GNSS mohly využívat jeho vědecké a technické odbornosti, ultramoderní zkušební a měřicí zařízení. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad ¨ Časově omezený návrh/podnět – ¨ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR – ¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR þ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od 2014 do 2016, – poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[12] þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: – ¨ výkonným agenturám – þ subjektům zřízeným Evropskou unií[13] – ¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby – ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Současný rámec správy byl vytvořen pro definiční fázi a zaváděcí fázi Galileo a pro počáteční využívání systému EGNOS, tj. pro období 2008–2013. Vzhledem k tomu, že zaváděcí fáze Galileo bude pokračovat i po roce 2013 a že nová fáze programu, kdy bude zahájeno poskytování prvních služeb, začne v roce 2014, je tento rámec třeba revidovat. Zároveň by bylo vhodné stanovit správu systému EGNOS, protože vstoupil do provozní fáze. Cílem návrhu nařízení o GNSS, který je v současné době projednáván v Evropském parlamentu a Radě, je vymezit rámec veřejné správy programů v tomto novém kontextu. V souladu s návrhem nařízení o GNSS je tedy třeba stanovit stabilní, udržitelný a dlouhodobý rámec veřejné správy. Tento rámec zajistí optimálnější a racionálnější využívání stávajících struktur a zajistí postupný přechod ze zaváděcí fáze na fázi využití při zachování návaznosti poskytování služeb. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. V rámci svých vlastních úkolů bude agentura uplatňovat pravidla pro sledování a podávání zpráv stanovená ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který přijala Komise, Evropský parlament a Rada. Agentura proto navrhne: - nejpozději do 30. června 2014 strategický rámec (víceletý pracovní program) zahrnující hlavní akce, předběžný rozpočet a časový rozvrh pro realizaci těchto cílů; - roční pracovní program zohledňující strategický rámec ve formě opatření a podrobných ukazatelů, které by měly být navrženy do15. listopadu předchozího roku; - výroční zprávu hodnotící plnění ročního pracovního programu. Dále bude každých pět let hodnocena výkonnost agentury ve vztahu k jejím cílům a úkolům. Rovněž se bude každých deset let hodnotit její legitimita. Kromě těchto standardních opatření by agentura, pokud jde o úkoly, které jí svěřila Komise, měla dohlížet na to, aby všechny smlouvy a dohody uzavřené v rámci programů Galileo a EGNOS obsahovaly ustanovení o sledování a finančním auditu. V rámci všech mechanismů pro sledování a hodnocení by měla být zvláštní pozornost věnována kontrole nákladů programů a poskytování služeb v souladu s harmonogramem. Dále Komise při vykonávání pravomocí politického dohledu nad programy Galileo a EGNOS posílí mechanismy pro sledování a hodnocení tím, že bude požadovat podrobné roční plány řízení a zprávy o provádění a bude organizovat pravidelné schůze o pokroku programů a provádět finanční a technologické audity. V rámci každodenního řízení bude agentura uplatňovat mechanismus řízení rizik a používat vhodné nástroje řízení za účelem kontroly nákladů spojených s programy na základě lepšího odhadu nákladů a provede rozbor získaných zkušeností a skutečného uplatňování systému. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Agentura bude odpovídat za činnosti klíčové pro systémy, za jejich bezpečnost a za jejich přijetí na trhu. Pokud nebude mít odpovídající organizační strukturu a zaměstnance, kteří by tyto úkoly vykonávali, budou programy jako celek ohroženy. Zjištěna byla tato hlavní rizika: • Tržní rizika: jak budou služby navrhované evropskými systémy družicové navigace přijaty trhem závisí na dvou faktorech: na kvalitě nabízených služeb a na schopnosti trhu přijímat nové služby. Nižší technická výkonnost, než jaká byla slibována, nebo přerušení dodávky služeb negativně ovlivní uživatele na celém světě a způsobí, že infrastruktury nebudou využívány. Proto je velmi důležité, aby fáze využití systémů probíhala efektivně. Kromě toho je třeba zaručit dostupnost spolehlivých přijímačů pro všechny služby, které má Galileo zajišťovat, zejména pro veřejnou regulovanou službu, a informovat uživatele služeb poskytovaných systémy Galileo a EGNOS, aby se dosáhlo jejich co nejlepšího přijetí trhem a očekávaných socio-ekonomických výhod těchto systémů. • Technologická rizika: družicová navigace používá špičkové technologie, které ještě nebyly ověřeny a jejichž specifikace se neustále vyvíjejí. Musí být zavedeny účinné postupy, které zaručí, aby se vývoj a nové generace systémů opíraly o nejaktuálnější potřeby a nejvýkonnější technologie. Agentura musí mít k dispozici odpovídající prostředky pro zavedení těchto postupů a poskytovat Komisi nezbytné informace, aby jí umožnila stanovit priority v oblasti vývoje úkolů. • Průmyslová rizika: do zřizování infrastruktur je zapojena řada subjektů z oblasti průmyslu v různých zemích; jejich činnost musí být účinně koordinována, aby bylo dosaženo spolehlivých a plně integrovaných systémů, zejména pokud jde o bezpečnost. Pokud nebude uplatňována účinná koordinace programů, může vést nedostatek prostředků v rámci agentury ke zpožděním a k překročení nákladů. • Bezpečnostní rizika: agentura musí dohlížet na to, aby bezpečnost systémů byla zajištěna účinným způsobem, a zaručovala tak bezpečnost Unie a jejích členských států. • Riziko v oblasti správy: veřejná správa programů vyžaduje spolupráci různých subjektů. Proto je důležité zajistit odpovídající stabilitu a organizaci. Agentura bude ve fázi využití programů zastávat významnou úlohu a její neschopnost účinně ji provozovat by proto představovala velké riziko v oblasti správy. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Účetní závěrky agentury budou podléhat schválení Účetním dvorem a postupu udělování absolutoria. Interním auditorem agentury bude útvar interního auditu Komise. Agentura rovněž pracuje na certifikaci otázek kvality a bezpečnosti pro klíčové procesy, která by se měla začít uplatňovat od roku 2014. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Agentura podléhá kontrole Evropského úřadu pro boj proti podvodům. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky · Stávající výdajové rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek číslo[název……………………….……..….] || RP/NRP ([14]) || zemí ESVO[15] || kandidátských zemí[16] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1 || 02.0502.01 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 1 a 2 02.0502.02 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 3 || RP || ANO || NE || NE || NE · Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek číslo[název………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || Nepožaduje se vytvoření nových rozpočtových položek || || || || || 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje Dříve než bude odhadovaný dopad tohoto návrhu podrobně popsán, je třeba zdůraznit, že odhad je v současné době prozatímní, neboť je podmíněn schválením příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020[17] ze strany rozpočtového orgánu. Některé předpoklady, na základě kterých byl tento legislativní finanční výkaz vypracován, se navíc mohou změnit. Rámec veřejné správy programů a z toho plynoucí úkoly agentury nejsou stanoveny v tomto legislativním návrhu, ale jsou předmětem nařízení o GNSS, které je projednáváno v Evropském parlamentu a Radě. Potřeba dalších zaměstnanců souvisí s novými úkoly, které byly agentuře přiděleny v návrhu nařízení o GNSS. Komise si tak vyhrazuje právo tento návrh změnit, pokud by v textu budoucího nařízení o GNSS došlo k významným změnám ohledně financování nebo rámce veřejné správy programů. Rozhodne-li se tedy rozpočtový orgán výrazně snížit rozpočet programů, bude muset být otázka úkolů a zaměstnanců přidělených agentuře přehodnocena. Stejně tak pokud se rozpočtový orgán rozhodne agenturu pověřit dalšími úkoly, bude nutné přehodnotit její personální potřeby. Například v souladu s návrhem zprávy Evropského parlamentu týkající se nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využívání[18] (zpravodaj: M. Marinescu) má agentura zajišťovat řízení center excelence, která mají podporovat vývoj a přijetí aplikací GNSS, a to nad rámec činností, které jí v návrhu nařízení o GNSS stanovila Komise. 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || Okruh 1 – Inteligentní růst požadující začlenění [Subjekt]: <…….> || || || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 Rozpočtová položka 02.050201 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 1 a 2 || Závazky || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468 Platby || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468 Rozpočtová položka 02.050202 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 3 || Závazky || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85 Platby || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CELKEM prostředky pro GSA || Závazky || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318 Platby || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318 Rozpočet agentury na období 2014–2020 již byl zahrnut do návrhu Komise týkajícího se nového finančního rámce 2014–2020. Nové úkoly a s tím související náklady budou financovány přerozdělením prostředků v rámci programu GNSS, které bylo původně plánováno pro roky 2013 až 2020. Dopad bude následující a jeho výše bude činit 117,1 milionu EUR. Rozpočtová položka 02.0501 Evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo) || Závazky || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118 || Prostředky || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118 CELKEM prostředky pro GSA ve stávajícím víceletém finančním rámci || Závazky || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200 Prostředky || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM GŘ: <…….> ||  Lidské zdroje || || || || || || || || 0  Ostatní správní výdaje || || || || || || || || 0 GŘ <…….> CELKEM || Prostředky || || || || || || || || 0 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || || || || || || || || v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N[22] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHŮ 5 víceletého finančního rámce || Závazky || || || || || || || || 0 Platby || || || || || || || || 0 3.2.2. Odhadovaný dopad na prostředky agentury GSA – rozdělení podle cílů a hlav Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || || Rok 2020 VÝSTUPY Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem Cíl č. 1 – Bezpečnostní akreditace GNSS || Hlava 1 a 2 || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 Hlava 3 || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 Cíl č. 2 – Rozvoj trhu a aplikací GNSS, včetně certifikace kvality a poskytování informací o GNSS || Hlava 1 a 2 || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 Hlava 3 || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 Cíl č. 3 – Provoz bezpečnostních středisek systému Galileo a rozvoj aplikací veřejné regulované služby || Hlava 1 a 2 || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 Hlava 3 || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 Cíl č. 4 – Využití systémů GNSS || Hlava 1 a 2 || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 Podpora (veřejné zakázky, finance, lidské zdroje, správa projektu a dohled nad projektem, právní záležitosti, poskytování informací) || Hlava 1 a 2 || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 CELKEM NÁKLADY PRO GSA || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 Rozpočet agentury na období 2013–2020 včetně vychází z těchto předpokladů: – nové nařízení o GNSS, které je v současné době předmětem diskusí mezi Evropským parlamentem a Radou, by mělo být přijato za podmínek, které navrhla Komise. Pokud se tak stane, mělo by být od 1. ledna 2014 řízení fáze využití programu EGNOS na agenturu převedeno a řízením fáze využití programu Galileo by měla být agentura pověřena. Pro provádění těchto velkých úkolů bude agentura potřebovat odpovídající personální a rozpočtové zdroje pro zajištění jednotlivých etap programu. Na základě požadavků programů GNSS a jejich vývoje by se měla agentura rozrůst a tento růst by měl být obzvláště rychlý až do roku 2016 a následný růst by měl být mírný; – probíhají přípravy na zřízení bezpečnostních středisek systému Galileo ve Francii a ve Spojeném království. Střediska by měla být dokončena v letech 2013 až 2014, kdy budou zahájeny zkušební provozní testy v délce 24 měsíců, což vysvětluje, proč je nezbytné počítat v roce 2014 s určitým počtem dalších zaměstnanců a s určitými jednorázovými náklady. Skutečnost, že je takové středisko potřebné, vyšla najevo zejména při detailních přípravách služeb. Středisko musí mít k dispozici kvalifikované zaměstnance, kteří budou obsluhovat software a zařízení, budou detailně seznámeni s prvky bezpečnostního systému a kteří budou vyškoleni v zaváděcí fázi a během postupného poskytování služeb. Zejména musí reagovat na potřeby uživatelů ve věci přístupu k PRS (veřejné regulované službě). Též musí vypracovat provozní postupy a zajišťovat sledování a řízení bezpečnostních incidentů v rámci celého systému; – v souvislosti se zřízením agentury v Praze bude nájemné až do června 2017 poskytováno zdarma. Následně bude agentura hradit českým orgánům nájemné ve výši 25 % komerční hodnoty využívaných prostor. Odhad vychází z obvyklých cen v Praze. Dále bude agentura muset hradit nájemné za další místa, kde působí, například ve Francii (Saint‑Germain‑en‑Laye, Toulouse), ve Spojeném království (Swanwick) a v Nizozemsku (ESTEC, Evropská kosmická agentura); – výdaje na zaměstnance byly počítány na základě průměrných nákladů Komise. Počítá se s relativně nízkým střídáním zaměstnanců a s přijímáním zaměstnanců v průměru každý rok v dubnu. V úvahu byly rovněž vzaty opravné koeficienty zohledňující životní náklady (koeficient pro Prahu je o 15 % nižší než pro Brusel, který je o 16 % nižší než koeficient pro Francii); – 3% roční inflace se vztahuje na platy, nájemné, náklady spojené s informačními technologiemi a službami, které Komise poskytuje, a na poštovní a telekomunikační služby. U dalších vypočítaných nákladů nebyla inflace zohledněna, což pro agenturu znamená snížení reálných nákladů; – stávající administrativní výdaje byly vypočteny na základě reálných nákladů v letech 2011 a 2012 bez navýšení o inflaci; – v letech 2012 a 2013 budou informační sítě a vybavení agentury po přestěhování do Prahy v září 2012 zcela inovovány. S ohledem na odpisy a opotřebení by toto vybavení mělo být obnoveno v roce 2018, a to jak v sídle agentury, tak v bezpečnostních střediscích systému Galileo; – mezi roky 2014 a 2020 bude nutné uskutečnit některé nejdůležitější činnosti v oblasti komunikace: zahájení prvních služeb systému Galileo v letech 2014–2015, zahájení fáze plného využití systému Galileo v letech 2018–2019. To si vyžádá, že do globálních komunikačních kampaní agentury bude nutné zapojit více segmentů trhu a přistoupit k úpravám internetových stránek a stávajících komunikačních nástrojů (včetně zlepšení služeb obsahu v reálném čase); – náklady vycházejí z předpokladu, že větší oddělení činností souvisejících s bezpečnostní akreditací a ostatních činností agentury nepovede ke zdvojení centrálních administrativních služeb. Níže uvedená tabulka podává podrobný přehled o rozpočtu agentury v období 2013–2020: 3.2.3. Odhadovaný dopad na lidské zdroje a rozpočet agentury 3.2.3.1. Shrnutí ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM Úředníci (třídy AD) || || || || || || || || || Úředníci (třídy AST) || || || || || || || || || Smluvní zaměstnanci || || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606 Dočasní zaměstnanci || || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090 Vyslaní národní odborníci || || || || || || || || || CELKEM || || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696 Výdaje na zaměstnance vycházejí z těchto hlavních předpokladů: - náklady na DZ = průměrná výše nákladů Komise (95 000 EUR + inflace); - náklady na SZ = průměrná výše nákladů Komise (FGIII a FGIV celkem = 40 000 EUR + inflace); - roční inflace 3 %; - snížení výdajů na zaměstnance o 3 % z důvodů pravidelného střídání zaměstnanců; - snížení nákladů spojených s náborem nových zaměstnanců – nástup k 1. dubnu v průměru – o 25 %; - náklady související s přestěhováním podle služebního řádu: příspěvek na zařízení, denní příspěvek (pouze tři měsíce), výdaje na stěhování, cestovní výdaje. Zaměstnanci agentury nezbytní pro období 2013–2020 (v počtech osob) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Dočasní zaměstnanci || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125 VNO/SZ || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31 CELKEM || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156 Zaměstnanci agentury v rozdělení podle činností (v počtech osob) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Zaměstnanci přímo vyčlenění pro fázi využití systémů GNSS || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73 Zaměstnanci přímo vyčlenění pro bezpečnostní středisko || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40 Zaměstnanci vyčlenění na vlastní úkoly GSA (stávající úkoly) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43 CELKEM || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156 Zaměstnanci agentury v rozdělení podle činností (v %) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Procentní podíl zaměstnanců GSA vyčleněných pro fázi využití || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 % Procentní podíl zaměstnanců GSA vyčleněných pro bezpečnostní středisko || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % Procentní podíl zaměstnanců GSA vyčleněných na vlastní úkoly GSA (stávající úkoly) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 % CELKEM || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% Jak bylo uvedeno výše, úkolem agentury bude vykonávat různé úkoly, z čehož některé jsou nové a některé jsou pouze pokračováním stávajících činností. Došlo ke snížení počtu zaměstnanců vyčleněných na stávající úkoly agentury o 5 %, což vedlo ke zrušení 3 FTE na výkon těchto úkolů, a to po jednom úvazku v roce 2014, 2015 a 2016. Personální potřeby agentury zhodnotila Komise po konzultaci s agenturou a na základě podrobné studie všech činností, které mají být ve fázi využití programů prováděny[23]. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || 1. Bezpečnostní akreditace systémů GNSS (vlastní úkol agentury) 2. Řízení bezpečnostních středisek systému Galileo (vlastní úkol agentury, který bude ještě významně posílen v roce 2014 poté, co budou v roce 2012 a 2013 zřízena první místa) 3. Rozvoj trhu a aplikací GNSS, včetně technologií, které jsou určeny uživatelům veřejné regulované služby (vlastní úkol agentury, který je případně doplněn o další svěřené úkoly) 4. Poskytování informací o GNSS: (vlastní úkol agentury) 5. Využívání systémů GNSS (nový úkol, kterým agenturu pověřila Komise – ve fázi využití systému EGNOS se jedná o převod pravomocí Komise na agenturu a ve fázi využití systému vytvořeného v rámci programu Galileo Komise agenturu řízením programu pověřuje) Činnosti, které mají být prováděny ve fázi využití programů, jsou uvedeny a strukturovány ve schématu rozložení úkolů. Odpovědnost za všechny činnosti spojené s fází využití budou přeneseny na agenturu, která má zajišťovat koordinaci, nutně však nemusí zajišťovat jejich provádění. Je třeba poznamenat, že většina těchto činností vychází z potřeby zajistit poskytování služeb a že tyto činnosti nejsou v současné době ve stávající organizaci programů zahrnuty. V rozložení úkolů mohou být všechny činnosti spojené s fází využití rozděleny do pěti os: - výkonné řízení programů zahrnující zejména: o upřesnění hlavních cílů, které stanoví Komise a mezinárodní a mezivládní smlouvy, a požadavků na bezpečnost systému ve zvláštním dokumentu s požadavky „Mission Requirement Document“); o kontrolu plánování, nákladů a rizik programů; o uzavírání a plnění smluv, které jsou pro fázi využití programů nezbytné; - technické záležitosti programů, mezi něž patří formulace budoucího vývoje v souladu s dokumentem s požadavky, koordinace procesu normalizace systému, rozvoj a validace nových infrastruktur (včetně softwaru), zajištění technické stránky úkolů a hodnocení výkonnosti systému; - infrastruktura zahrnující činnosti spojené s řízením návrhu infrastruktur, se zajišťováním systémového inženýrství, s budováním vesmírných a pozemních infrastruktur a se zaváděním aktualizací systémů; - využívání a poskytování služeb, které spočívají v řízení činností spojených s jejich poskytováním, ve využívání infrastruktur a v dohledu nad řádným průběhem operací; - využívání služeb na základě stanovené a dodržované obchodní strategie, podpory využívání a přijetí služeb a návrhu a vývoje nových aplikací. Externí zaměstnanci || Především pomocné/administrativní úkoly k zajištění řádného chodu operací. Počínaje rokem 2015 budou pomocní zaměstnanci představovat 16 % všech zaměstnanců agentury, což je méně, než jak stanoví příslušné normy pro agentury a Unii (ve skutečnosti se u plně fungujících agentur Unie počítá s 25 % a v rámci Komise je toto procento ještě vyšší). Níže uvedená tabulka podává podrobný přehled o zaměstnancích agentury v období 2013–2020: Další zaměstnanci, kteří jsou vyčleněni pro fázi využití systémů, mají být na pozici AD, z čehož méně než 10 % má být ve vedoucím postavení (třídy AD10 až AD12). Vzhledem k tomu, že je obtížné najmout zkušené a vysoce technicky specializované zaměstnance, bude většina dalších míst obsazena třídami AD6 až AD9. 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů pro mateřské DG – þ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů Návrh po Komisi nepožaduje žádné další lidské zdroje, naopak počítá s jejich snížením a toto snížení je podrobně popsáno v odstavci 3.4. – ¨ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem pro rok 2013, a pokud jde o následující roky, je v souladu návrhem Komise týkajícím se finančního rámce na období 2014–2020. – ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. – ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[24]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky třetích stran – þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. – Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy – þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: – ¨ dopad na vlastní zdroje – ¨ dopad na různé příjmy 3.4. Odhadovaný dopad na lidské zdroje Komise Ačkoli se tento finanční výkaz zaměřuje na to, jaký bude mít svěření nových pravomocí v oblasti provozního řízení programů GNSS dopad na agenturu, je nicméně užitečné zaměřit se i na vliv, který by budoucí veřejná správa programů mohla mít na lidské zdroje Komise. Jak bylo vysvětleno dříve, úkoly, které mají být agentuře přiděleny nově, jsou ve většině případů nové úkoly, jež ve stávající organizaci programů GNSS nemají obdobu. Pokud tedy budou úkoly spojené s využitím systému EGNOS převedeny z Komise na agenturu, jsou úkoly spojené s využitím systému vytvořeného v rámci programu Galileo, kterými byla agentura pověřena, ve skutečnosti novými úkoly, neboť systém dosud nefunguje. To je důvodem, proč Galileo dosud neposkytuje služby a proč se týmy Komise a agentury zaměřovaly na zavádění infrastruktury. Přechod na provozní infrastrukturu a zahájení poskytování služeb, na nichž jsou závislé životy, si vyžádá zcela nové činnosti a další zaměstnance. Zatímco počet zaměstnanců Komise a agentury se celkově zvýší o 31 %, průměrný roční rozpočet se v letech 2007–2013 a 2014–2020 zvýší o 103 %. Po několik let a až do ukončení dotčené etapy bude Komise nadále odpovídat za zavádění infrastruktury Galileo a měla by zachovat týmy, které na tyto úkoly dohlíží. Následně se Komise zaměří na politický dohled nad programy, a právě proto Komise navrhuje, aby byl její plán pracovních míst na období 2014–2020 celkově snížen o 30 míst. Toto snížení je především odrazem: procesu převodu činností souvisejících s fází využití EGNOS (fáze využití programu Galileo představuje nový úkol) na agenturu, který povede ke snížení zaměstnanců Komise v GNSS o 3 FTE (3,3 %); zásady snižování počtu zaměstnanců, o kterém rozhodla Komise a které se týká stávajících činností, což povede k dalšímu snížení o 12 FTE (13 %); zásady dalšího snižování počtu zaměstnanců o 15 FTP v důsledku interního přeobsazování v Komisi. Vývoj personální situace Komise, pokud jde o služby GNSS, je tedy následující: Zaměstnanci Komise vyčlenění na úkoly GNSS || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Snížení celkem Snížení || 0 || -3 || || || -3 || -4 || -5 || 0 || -15 CELKEM || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 || Další snižování uvedené v bodě 3) výše bude nelineárně rozprostřeno do sedmi let. Snížení o 30 míst je nezávislé, a tedy nad rámec 5% horizontálního snižování počtu zaměstnanců Komise v letech 2013 až 2017; plán pracovních míst Komise bude o tato místa zcela snížen. Další snižování počtu zaměstnanců Komise || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Snížení celkem CELKEM Další snižování počtu zaměstnanců Komise || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15 Tyto potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobrazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Toto snížení je uplatňováno i přesto, že je Komise nadále odpovědná za programy GNSS a že Rada a Evropský parlament pověřily Komisi novými úkoly (jak bylo konstatováno při projednávání nového nařízení o GNSS), jako je stanovení nové politiky v oblasti práv k duševnímu vlastnictví, vývoj úkolů a přísné požadavky na podávání zpráv výboru GNSS, Radě a Evropskému parlamentu. Komise se s těmito novými úkoly pokusí vypořádat prostřednictvím interního přesunu zaměstnanců. Konkrétně lze budoucí úlohu Komise shrnout do následujících šesti bloků činnosti: – přispět k širším strategickým cílům EU: cílem je podporovat začlenění technologií GNSS do různých oblastí výzkumu a jejich zohlednění v odvětvových strategických iniciativách, mezi něž například patří druhy dopravy, zemědělství, mobilita osob, synchronizace nebo energetika, a to ve snaze zaručit, aby politiky EU v těchto odvětvích co nejvíce využívaly inovační potenciál a přidanou hodnotu evropských systémů družicové navigace; – stanovit a dále rozvíjet ambiciózní cíle programů tak, aby odrážely požadavky politik a potřeby ostatních aktérů a uživatelů, převádět tyto požadavky a potřeby do strategií a technických pokynů; – stanovit a přizpůsobit podmínky provádění. V souladu se strategickými cíli Komise v oblasti programů je třeba stanovit opatření nezbytná pro jejich provádění, např. pověřovací smlouvy, upřesnit smlouvy o užívání určitých míst a vypracovat příslušné normy. Kromě toho bude Komise nadále odpovídat za bezpečnost systémů. Musí tedy stanovit požadavky na bezpečnost a zajistit koordinaci v otázkách bezpečnosti; – stanovit a rozvíjet politiky spojené s GNSS, vytvořit takové právní a mezinárodní prostředí, které je příznivé pro plnění cílů programů GNSS. V rámci prací na právním rámci programů GNSS se Komise zaměří na otázku ochrany a bezpečnosti uživatelů GNSS, bude hodnotit slabá místa systémů a družicových navigačních zařízení a navrhovat opatření k omezení těchto slabých míst, dohlížet na harmonizaci evropských navigačních služeb, zvyšovat stabilitu, aby průmysl mohl plánovat budoucí investice, a bude posilovat ochranu a bezpečnost (například zavedením opatření omezujících závislost na GPS). Na mezinárodním poli bude připravovat a vyjednávat mezinárodní dohody a ve snaze zajistit slučitelnost a interoperabilitu s ostatními systémy GNSS bude spolupracovat s mezinárodními organizacemi; – dohlížet na provádění programů. I když Komise nebude odpovídat za provozní řízení programů, bude mít nadále obecnou odpovědnost za jejich řádné fungování a za jakékoli překročení nákladů nebo zpoždění. Je tudíž důležité, aby Komise pečlivě dohlížela na provádění programů ze strany Evropské kosmické agentury (pokud jde o dokončení zaváděcí fáze) a Agentury pro evropský GNSS (pokud jde o fázi využití). Členské státy a Evropský parlament rovněž předložily formou návrhu nařízení o GNSS, který je nyní v procesu spolurozhodování, velmi přísné požadavky na podávání zpráv. Komise tedy bude dohlížet na přípravu, prezentaci a zasílání těchto zpráv výboru GNSS a především rozpočtovému orgánu; – řídit vztahy mezi zúčastněnými stranami tím, že jim bude poskytovat aktualizované, pozitivní, soudržné a užitečné informace o stavu provádění programů EGNOS a Galileo a že bude vypracovávat pravidelné odborné zprávy pro vnitřní i vnější použití. [1] Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1. [2] Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11. [3] KOM(2011) 814 v konečném znění. [4] Úř. věst. C […], […], s. […]. [5] Úř. věst. C […], […], s. […]. [6] Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1. [7] Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11. [8] Úř. věst. L … ze dne …...2013, s. …[Poznámka: vzhledem k tomu, že toto nařízení a nařízení, kterým se zavádí budoucí víceletý finanční rámec, nebyla dosud přijata, nelze okruh úkolů svěřených Agentuře pro evropský GNSS a vyčleněných rozpočtových částek považovat za konečný.] [9] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [10] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [11] KOM(2011) 814 v konečném znění. [12] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html [13] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [14] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [15] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [16] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [17] „Rozpočet – Evropa 2020“, KOM(2011) 500. [18] PE489.561v02-00 [19] Tato částka se liší od rozpočtu agentury pro rok 2013, neboť zohledňuje financování 20 dalších míst v roce 2013 přerozdělením prostředků programů GNSS. Komise předloží rozpočtovému orgánu návrh v průběhu roku 2013. [20] K této částce se přičítá převod zůstatku účtu (0,709) a příspěvek třetích zemí (0,325). Celkově tak částka prostředků pro rok 2013 činí 14,484. [21] Do této částky je začleněno 1,75 mil. na financování 20 dalších míst v roce 2013. Odhad pro rok 2013 je vzhledem k času potřebnému k obsazení 20 nových míst založen na šesti měsíčních platech. [22] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [23] Tuto studii vypracovala v roce 2011 pro EGNOS a v roce 2012 pro Galileo poradenská společnost Roland Berger. Jejím výsledkem bylo schéma rozložení úkolů, které jsou nezbytné pro zajištění fáze využití systémů, včetně zaměstnanců požadovaných pro provádění těchto úkolů. Shrnutí těchto úkolů je zapracováno do tabulky s popisem úkolů. [24] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.