Dohoda o zjednodušení vízového režimu byla uzavřena na základě předpokladu, že jednou ze základních zásad, jimiž se řídí spolupráce mezi Unií a Běloruskem, jakož i jejich povinností a odpovědností, je dodržování lidských práv a demokratických zásad. Unie i Bělorusko uznaly, že dohoda o zjednodušení vízového režimu by neměla vést k nelegální migraci, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována bezpečnosti a zpětnému přebírání osob.

Zatímco se situace na vnějších hranicích EU s Běloruskem stabilizovala, pokud jde o příjezdy, a to též z důvodu přerušení přímých letů z Bagdádu do Minsku, i nadále zůstává napjatá a migrační tlak přetrvává, neboť počet znemožněných pokusů o nelegální překročení hranice je i nadále vysoký. Ke dni 19. září 2021 překročilo litevsko-běloruskou hranici nelegálně 4 145 osob; tento počet je 56krát vyšší než v roce 2020. Více než polovina státních příslušníků třetích zemí, kteří překročili litevskou hranici s Běloruskem, pocházela z Iráku (2 805), po nichž následovali státní příslušníci Konga (Brazzaville), Kamerunu a malé procento státních příslušníků Sýrie, Íránu a Afghánistánu. Pokud jde o Polsko, v témže období překročilo hranici s Běloruskem 1 493 státních příslušníků třetích zemí. Tento počet je 23krát vyšší než v roce 2020. Obdobně jsou hlavními národnostmi Iráčané, avšak s vyšší přítomností afghánských státních příslušníků. V relativním vyjádření však nejvyšší nárůst zaznamenalo Lotyšsko, které v roce 2020 evidovalo 3 případy neoprávněného překročení hranic a v roce 2021 již 377. Stejný trend platí i pro žádosti o azyl. V porovnání se stejným obdobím loňského roku zaznamenala Litva dosud v roce 2021 14krát více žádostí o azyl (2 399), především od státních příslušníků Iráku (50 %). Polsko zaregistrovalo o 131 % více žádostí o azyl (4 109), přičemž nejčastějšími žadateli jsou Afghánci (33 %), následovaní Bělorusy (29 %) a Rusy (18 %). Podobně obdrželo Lotyšsko 465 žádostí o azyl, což je téměř šestkrát více než v roce 2020.

V návaznosti na tato opatření běloruské orgány přijaly protiopatření tím, že oznámily pozastavení své účasti ve Východním partnerství a dne 28. června 2021 oznámily pozastavení dohody s EU o zpětném přebírání osob. Kromě toho Bělorusko odvolalo svého velvyslance při EU ke konzultacím, požádalo o odvolání velvyslance EU do Bruselu ke konzultacím a oznámilo, že zástupcům evropských orgánů a jednotlivcům z EU, kteří se podíleli na přípravě sankcí, bude odepřen vstup do Běloruska. Běloruské orgány požádaly o pozastavení činnosti kulturních institutů členských států. Bělorusko rovněž uvedlo, že zváží další možná protiopatření. Kromě toho dne 8. září 2021 byl běloruskému parlamentu předložen návrh zákona o pozastavení dohody s EU o zpětném přebírání osob.

Zákroky proti a opozičním aktivistům, organizacím občanské společnosti, obráncům lidských práv a nezávislým sdělovacím prostředkům pokračují. Počet politických vězňů před polovinou září 2021 přesáhl 670 a každý týden se zvětšuje. Jsou proti nim vedeny politicky motivované procesy, a to často za zavřenými dveřmi a ukvapeným způsobem, jež končí ostudnými rozsudky k mnohaletému odnětí svobody.

Proto by mělo být pozastaveno uplatňování těchto článků dohody o zjednodušení vízového režimu: čl. 4 odst. 1 písm. a) („Doklady potvrzující účel cesty“), čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), čl. 5 odst. 2 písm. a) („Udělování víz pro více vstupů“) a čl. 6 odst. 3 písm. a) a b) („Poplatky za vyřízení žádosti o vízum“).

Jakmile rozhodnutí Rady vstoupí v platnost, uplatňování zvláštních pravidel stanovených těmito ustanoveními bude pozastaveno. V důsledku toho se namísto nich použijí obecná pravidla vízového kodexu.

Uplatňování jiných ustanovení dohody o zjednodušení vízového režimu není pozastaveno a nadále se budou uplatňovat zjednodušení, jež jsou stanovena s ohledem na běžné občany Běloruska. To umožní udržovat „mezilidské kontakty“. Ustanovení dohody o zjednodušení vízového režimu, jež nebyla pozastavena, by však neměla být využívána k obcházení předmětu rozhodnutí Rady o částečném pozastavení dohody o zjednodušení vízového režimu. Členské státy by měly Komisi podávat zprávy o pokusech o obcházení nebo o údajném obcházení částečného pozastavení dohody o zjednodušení vízového režimu.

3.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Procesněprávním základem návrhu je čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Hmotněprávním základem je čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Kromě toho čl. 14 odst. 5 dohody o zjednodušení vízového režimu stanoví, že „každá smluvní strana může uplatňování této dohody zcela nebo zčásti pozastavit. Rozhodnutí o pozastavení musí být druhé smluvní straně oznámeno nejpozději 48 hodin před svým vstupem v platnost. Smluvní strana, která pozastavila uplatňování této dohody, bezodkladně informuje druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou.“

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Nevztahuje se na tento návrh.

•Proporcionalita

Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaného cíle, tj. pozastavení určitých stávajících zjednodušení pro některé představitele Běloruska, a to při současném pokračování v podpoře běžných občanů Běloruska usnadňováním postupů udělování víz.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Tento návrh neobnáší dodatečné náklady pro rozpočet EU.

2021/0311 (NLE)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

o částečném pozastavení uplatňování Dohody mezi Evropskou unií a Běloruskou republikou o usnadnění udělování víz