Zadruhé, provedení modelových pravidel GloBE v EU by mělo připravit půdu pro schválení dosud projednávaného návrhu na přepracování směrnice o zdanění úroků a licenčních poplatků, který je v Radě od roku 2011. Cílem přepracované směrnice bylo podmínit výhody směrnice (která odstraňuje překážky spojené s daní vybíranou srážkou u přeshraničních plateb úroků a licenčních poplatků v rámci skupiny společností) tím, že úroky budou zdaněny ve státě určení. Některé členské státy zastávaly názor, že by směrnice o zdanění úroků a licenčních poplatků měla jít dále a stanovit minimální úroveň zdanění ve státě určení jako podmínku pro neuplatnění daně vybírané srážkou. Provedení modelových pravidel GloBE v EU by mělo projednávaný problém přepracování směrnice o zdanění úroků a licenčních poplatků vyřešit.

Provedení modelových pravidel GloBE v EU by mohlo mít důsledky pro stávající pravidla podle směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem, zejména pro pravidla týkající se ovládané zahraniční společnosti, jež by se mohla vzájemně ovlivňovat se základním pravidlem pilíře 2 – pravidlem zahrnutí příjmů. Komise přezkoumala, jak co nejlépe přizpůsobit vzájemný vztah mezi pravidly pro ovládanou zahraniční společnost dle směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem a pravidlem zahrnutí příjmů, a dospěla k závěru, že v tomto ohledu není nutné směrnici proti vyhýbání se daňovým povinnostem měnit. Kromě toho pokračující uplatňování pravidla týkajícího se ovládané zahraniční společnosti podle směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem souběžně s modelovými pravidly GloBE je v souladu s modelovými pravidly OECD. V praxi se nejprve použijí pravidla týkající se ovládané zahraniční společnosti podle směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem a veškeré dodatečné daně uhrazené mateřskou společností v rámci režimu pro ovládané zahraniční společnosti v daném účetním období budou zohledněny podle modelových pravidel GloBE tak, že budou přiřazeny příslušnému nízce zdaněnému subjektu pro účely výpočtu efektivní daňové sazby v jeho jurisdikci.

Pilíř 2 sestává ze dvou pravidel, která mají být zavedena do vnitrostátních daňových právních předpisů, a z jednoho smluvního pravidla. Dvě uvedená vnitrostátní daňová pravidla, společně známá jako globální pravidla proti erozi základu daně (Global anti-Base Erosion rules, GloBE), jsou pravidlo zahrnutí příjmů (Income Inclusion Rule, IRR) a jeho pojistka, pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby (Under Taxed Payments Rule, UTPR). Smluvním pravidlem je tzv. pravidlo zdanitelnosti (Subject to Tax Rule, STTR), které umožňuje jurisdikcím, kde se nachází zdroj příjmu, zavést omezené zdanění u zdroje pro některé platby mezi spřízněnými stranami, které podléhají dani nižší, než je minimální sazba. Modelová pravidla OECD obsahují pouze ustanovení týkající se modelových pravidel GloBE.

Modelová pravidla OECD se vztahují na nadnárodní podniky se souhrnným skupinovým obratem na základě konsolidované účetní závěrky ve výši nejméně 750 milionů EUR. Zamýšlená opatření nepřekračují rámec zajištění minimálního efektivního zdanění těchto subjektů působících na vnitřním trhu a jsou v souladu s modelovými pravidly OECD i s požadavky práva EU. Rozšíření pravidla zahrnutí příjmů na velké vnitrostátní skupiny (se souhrnným obratem skupiny ve výši nejméně 750 milionů EUR) by se mělo týkat malého počtu daňových poplatníků a omezuje se na nezbytné minimum pro zajištění souladu pravidel směrnice s právem EU. Směrnice proto nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jejích cílů, a zásadu proporcionality tedy dodržuje.

Iniciativa na úrovni EU by měla ve srovnání s tím, čeho mohou dosáhnout různé způsoby provedení na vnitrostátní úrovni, přidanou hodnotu. Vzhledem k tomu, že modelová pravidla GloBE mají značný přeshraniční přesah, opatření na úrovni EU by vyvážila rozdílné zájmy na vnitřním trhu a vzala by v úvahu celkovou situaci s cílem určit společné cíle a řešení. V neposlední řadě musí být opatření k provedení modelových pravidel OECD přijata v souladu s primárním právem a musí se řídit společným postojem v celé Unii, aby měli daňoví poplatníci právní jistotu, že je nový právní rámec v souladu se základními svobodami EU, včetně svobody usazování.

Pravidlo zahrnutí příjmů funguje tak, že se mateřskému subjektu uloží dorovnávací daň ve vztahu k nízce zdaněnému příjmu subjektů skupiny (které jsou označovány jako členské subjekty). Toto pravidlo se použije na základě přístupu shora dolů, což znamená, že jej uplatní subjekt, který se nachází na vrcholu nebo co nejblíže vrcholu vlastnického řetězce nadnárodní skupiny podniků, což je obvykle nejvyšší mateřský subjekt. Pokud však nejvyšší mateřský subjekt pravidlo zahrnutí příjmů neuplatní, bude muset toto pravidlo použít na své nízce zdaněné členské subjekty jeden nebo více středních mateřských subjektů. Pravidlo zahrnutí příjmů podléhá pravidlu o rozdělení vlastnictví u podílů nižších než 80 %. To znamená, že přednostně před nejvyšším mateřským subjektem použije pravidlo zahrnutí příjmů částečně vlastněný mateřský subjekt na jím ovládané dceřiné podniky podmnožiny nadnárodní skupiny podniků, pokud je tento částečně vlastněný mateřský subjekt z více než 20 % vlastněn podílníky mimo nadnárodní skupinu podniků. V případě, že v nadnárodní skupině podniků existuje několik částečně vlastněných mateřských subjektů, použije pravidlo zahrnutí příjmů ten částečně vlastněný mateřský subjekt, který je ve vlastnickém řetězci nejblíže nízce zdaněnému členskému subjekt.

Působnost směrnice je vymezena členskými subjekty nacházejícími se v Unii, které jsou součástí nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin (jejichž členy jsou tzv. členské subjekty) s konsolidovaným výnosem skupiny ve výši nejméně 750 milionů EUR nejméně ve dvou ze čtyř předchozích let. Vzhledem k zásadám politiky, jako je zachování zásady daňové neutrality, a v souladu s modelovými pravidly OECD jsou z působnosti směrnice vyloučeny tyto subjekty: vládní subjekty, mezinárodní organizace, neziskové organizace, penzijní fondy a, za předpokladu, že se nacházejí na vrcholu organizační struktury skupiny, investiční subjekty a subjekty investování do nemovitostí. Subjekty, které jsou nejméně z 95 % vlastněny vyloučenými subjekty, jsou z působnosti směrnice rovněž vyloučeny.

Tato kapitola obsahuje zvláštní pravidla pro fúze, akvizice, společné podniky a nadnárodní skupiny podniků s více mateřskými subjekty. Stanovuje použití prahové hodnoty konsolidovaných výnosů na členy skupiny účastnící se fúze nebo rozdělení. Nabyde-li nebo prodá-li nadnárodní skupina podniků členský subjekt v rámci těchto pravidel, měl by být tento členský subjekt v průběhu roku považován za součást obou skupin s určitými úpravami hodnot atributů používaných pro uplatnění modelových pravidel GloBE (zahrnuté daně, způsobilé mzdy, způsobilá hmotná aktiva, odložené daňové pohledávky podle pravidel GloBE). Jsou stanovena pravidla pro uznání zisku nebo ztráty a účetní hodnoty při převodu aktiv a pasiv, včetně reorganizací. Prostřednictvím zvláštního ustanovení jsou zahrnuty společné podniky, které by jinak nespadaly do definice nadnárodní skupiny podniků pro účely pravidel GloBE. V neposlední řadě se podle zvláštního pravidla pro nadnárodní skupiny podniků s více mateřskými subjekty považují subjekty skupiny za součást jediné nadnárodní skupiny podniků.

Směrnice stanoví, že pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby se použije i v situacích, kdy jurisdikce nejvyššího mateřského subjektu uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, ale nejvyšší mateřský subjekt je spolu se svými dceřinými společnostmi nacházejícími se v téže jurisdikci nízce zdaněn. Dorovnávací daň ve vztahu k nízce zdaněnému nejvyššímu mateřskému subjektu a jeho vnitrostátním dceřiným společnostem bude podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby vyměřena všem způsobilým subjektům v celé nadnárodní skupině podniků, včetně subjektů, které se nacházejí v členském státě. K tomu by mělo dojít pouze v případě, že se nejvyšší mateřský subjekt nachází mimo EU, protože nejvyšší mateřský subjekt nacházející se v EU buď na sebe i na své vnitrostátní dceřiné společnosti uplatní pravidlo zahrnutí příjmů, nebo potvrdí vyměření vnitrostátní dorovnávací daně na místní úrovni. Proto by v případě, že se nejvyšší mateřský subjekt nachází v EU, neměla být v rámci pravidla pro nedostatečně zdaněné platby přidělována žádná dorovnávací daň.

V samostatném procesu navíc inkluzivní rámec OECD stanoví podmínky, za nichž bude souběžně s pravidly GloBE existovat režim USA pro globální nízce zdaněný příjem z nehmotného majetku (GILTI), aby byly zajištěny rovné podmínky. To vyplývá z očekávaného požadavku USA, aby byl jejich právní rámec, který je v současné době revidován, považován za rovnocenný obsahu globální dohody, zejména primárnímu pravidlu, tj. pravidlu zahrnutí příjmů. Směrnice stanoví podmínky, které Komisi umožní posoudit rovnocennost systémů třetích zemí a zahrnout jurisdikce, které příslušné podmínky splňují, na seznam připojený ke směrnici. Komise bude rovněž pověřena úkolem pozměňovat připojený seznam v návaznosti na další posouzení poté, co jurisdikce třetí země změní svůj právní rámec. Změna přílohy bude muset být provedena v souladu s pravidly pro akty v přenesené pravomoci.

(2)V rámci pokračujícího úsilí o ukončení daňových praktik nadnárodních podniků, které jim umožňují přesouvat zisky do jurisdikcí, kde nepodléhají žádnému nebo jen velmi nízkému zdanění, OECD dále rozvinula soubor mezinárodních daňových pravidel s cílem zajistit, aby nadnárodní podniky platily spravedlivý podíl daní bez ohledu na to, kde působí. Cílem této významné reformy je zastavit soutěž týkající se sazeb daní z příjmů právnických osob tím, že bude zavedena globální minimální úroveň zdanění. Odstraněním podstatné části výhod přesunu zisků do jurisdikcí s nulovým nebo velmi nízkým zdaněním zajistí reforma zavádějící globální minimální daň rovné podmínky pro podniky po celém světě a umožní jurisdikcím lépe chránit své základy daně.

(3)Tento politický cíl se promítl do globálních modelových pravidel proti erozi základu daně (modelových pravidel GloBE) schválených dne 14. prosince 2021 tzv. inkluzivním rámcem OECD/G20 pro řešení eroze základu daně a přesouvání zisku, k nimž se členské státy zavázaly. V závěrech Rady ze dne 7. prosince 2021 Rada zopakovala, že výrazně podporuje reformu zavádějící globální minimální daň, a zavázala se k rychlému provedení dohody prostřednictvím právních předpisů Unie. V této souvislosti je nezbytné, aby členské státy svůj závazek dosáhnout globální minimální úrovně zdanění účinně splnily.

(4)V Unii s úzce integrovanými ekonomikami je zásadní, aby byla reforma zavádějící globální minimální daň provedena dostatečně jednotným a koordinovaným způsobem. Vzhledem k rozsahu, podrobnostem a technickým aspektům těchto nových mezinárodních daňových pravidel by roztříštěnosti vnitřního trhu při jejich provádění zabránil pouze společný unijní rámec. Společný rámec, který by byl v souladu se základními svobodami zaručenými Smlouvou, by navíc daňovým poplatníkům při provádění pravidel poskytl i právní jistotu.

(5)K vytvoření účinného a jednotného unijního rámce pro globální minimální úroveň zdanění je nezbytné stanovit pravidla. Rámec vytváří systém dvou vzájemně propojených pravidel, společně označovaných jako pravidla GloBE, jejichž prostřednictvím by měla být vybírána dodatečná daň, zvaná dorovnávací, vždy když bude efektivní daňová sazba nadnárodního podniku v dané jurisdikci nižší než 15 %. V takovém případě se jurisdikce považuje za jurisdikci s nízkým zdaněním. Tato dvě pravidla se nazývají pravidlo zahrnutí příjmů a pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby. V rámci tohoto systému má mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nacházející se v členském státě povinnost uplatňovat pravidlo zahrnutí příjmů na svůj podíl dorovnávací daně vztahující se k jakémukoli nízce zdaněnému subjektu skupiny bez ohledu na to, zda se nachází v Unii, nebo mimo ni. Pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby by mělo fungovat jako pojistka pro pravidlo zahrnutí příjmů, a to tak, že přerozdělí zbytkovou částku dorovnávací daně v případech, kdy by mateřské subjekty nemohly vybrat celou částku dorovnávací daně týkající se nízce zdaněných subjektů na základě uplatnění pravidla zahrnutí příjmů.

(6)Je nezbytné provést modelová pravidla GloBE dohodnutá členskými státy tak, aby zůstala co nejblíže globální dohodě. Tato směrnice se věrně řídí obsahem a strukturou modelových pravidel GloBE. Aby byl zajištěn soulad s primárním právem Unie, konkrétněji se svobodou usazování, měla by se pravidla této směrnice vztahovat na subjekty, které jsou rezidenty členského státu, jakož i na nerezidentní subjekty mateřského subjektu nacházejícího se v tomto členském státě. Tato směrnice by se rovněž měla vztahovat na velké čistě vnitrostátní skupiny. Právní rámec by tedy byl navržen tak, aby se zabránilo jakémukoli riziku diskriminace mezi přeshraničními a vnitrostátními situacemi. Dorovnávací dani by podléhaly všechny subjekty, včetně mateřského subjektu uplatňujícího pravidlo zahrnutí příjmů, které se nacházejí v členském státě s nízkým zdaněním. Stejně tak by dorovnávací dani podléhaly členské subjekty téhož mateřského subjektu, které se nacházejí v jiném členském státě s nízkým zdaněním.

(7)I když je nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem, je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000 EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty, mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy. Investiční fondy a subjekty investování do nemovitostí by měly být z její působnosti rovněž vyloučeny, pokud jsou na vrcholu vlastnického řetězce, neboť u těchto tzv. průtokových subjektů jsou dosažené příjmy daněny na úrovni vlastníků.

(8)Ústředním prvkem systému je nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nebo velké vnitrostátní skupiny, který přímo nebo nepřímo vlastní kontrolní podíl ve všech ostatních členských subjektech nadnárodní skupiny podniků nebo velké vnitrostátní skupiny. Vzhledem k tomu, že se po nejvyšším mateřském subjektu obvykle požaduje konsolidace finančních výkazů všech subjektů nadnárodní skupiny podniků nebo velké vnitrostátní skupiny, nebo pokud tomu tak není, bylo by to požadováno podle přijatelného účetního standardu, má tento subjekt zásadní informace a měl by nejlepší předpoklady k tomu, aby zajistil, že úroveň zdanění v jednotlivých jurisdikcích skupiny bude v souladu s dohodnutou minimální sazbou. Nachází-li se nejvyšší mateřský subjekt v Unii, měla by mu být podle této směrnice uložena primární povinnost uplatňovat pravidlo zahrnutí příjmů na svůj přidělitelný podíl dorovnávací daně vztahující se na všechny nízce zdaněné členské subjekty nadnárodní skupiny podniků bez ohledu na to, zda se nacházejí v Unii, nebo mimo ni. Nejvyšší mateřský subjekt na vrcholu velké vnitrostátní skupiny by ve vztahu ke svým nízce zdaněným členským subjektům uplatnil pravidlo zahrnutí příjmů na celou částku dorovnávací daně.

(9)Za určitých okolností by se tato povinnost musela přesunout na nižší úroveň na jiné členské subjekty nadnárodní skupiny podniků nacházející se v Unii. Zaprvé, pokud se nejvyšší mateřský subjekt nachází v jurisdikci třetí země, která nezavedla modelová pravidla GloBE nebo rovnocenná pravidla, a tudíž neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, měly by mít střední mateřské subjekty ve vlastnickém řetězci pod nejvyšším mateřským subjektem nacházející se v Unii podle směrnice povinnost uplatňovat pravidlo zahrnutí příjmů na svůj přidělitelný podíl dorovnávací daně, ledaže střední mateřský subjekt, který je povinen pravidlo zahrnutí příjmů uplatňovat, vlastní kontrolní podíl v jiném středním mateřském subjektu, přičemž v takovém případě by měl pravidlo zahrnutí příjmů uplatnit posledně uvedený.

(10)Zadruhé, bez ohledu na to, zda se nejvyšší mateřský subjekt nachází v jurisdikci uplatňující kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, či nikoli, měly by mít podle této směrnice povinnost uplatňovat pravidlo zahrnutí příjmů na svůj přidělitelný podíl dorovnávací daně částečně vlastněné mateřské subjekty nacházející se v Unii, které jsou z více než 20 % vlastněny držiteli podílů mimo nadnárodní skupinu podniků. Takový částečně vlastněný mateřský subjekt by však neměl uplatňovat pravidlo zahrnutí příjmů, pokud je zcela vlastněn jiným částečně vlastněným mateřským subjektem, který je povinen pravidlo zahrnutí příjmů uplatňovat. Zatřetí, pokud se nejvyšší mateřský subjekt nachází v jurisdikci neuplatňující kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, měly by členské subjekty nadnárodní skupiny podniků uplatňovat pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby na zbytkovou částku dorovnávací daně, na kterou se nevztahuje pravidlo zahrnutí příjmů, v poměru dle alokačního vzorce založeného na počtu jejich zaměstnanců a hmotných aktivech. Začtvrté, pokud se nejvyšší mateřský subjekt nachází v jurisdikci třetí země uplatňující kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, měly by členské subjekty nadnárodní skupiny podniků uplatňovat pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby na členské subjekty nacházející se v této jurisdikci třetí země v případech, kdy je tato jurisdikce třetí země jurisdikcí s nízkým zdaněním na základě efektivní daňové sazby všech členských subjektů v této jurisdikci, včetně nejvyššího mateřského subjektu.

(11)V souladu s politickými cíli reformy zavádějící globální minimální daň, pokud jde o spravedlivou daňovou soutěž mezi jurisdikcemi, by měl výpočet efektivní daňové sazby probíhat na úrovni jurisdikce. Pro účely výpočtu efektivní daňové sazby by tato směrnice měla stanovit společný soubor zvláštních pravidel pro výpočet základu daně, označovaného jako kvalifikovaný příjem nebo ztráta, a pro zaplacené daně, označované jako zahrnuté daně. Výchozím bodem jsou finanční výkazy používané pro účely konsolidace, které jsou poté předmětem řady úprav, včetně zohlednění časového rozlišení, aby se zabránilo jakémukoli narušení mezi jurisdikcemi. Kromě toho může být kvalifikovaný příjem nebo ztráta a zahrnuté daně určitých subjektů přiděleny jiným relevantním subjektům v rámci nadnárodní skupiny podniků, aby se zajistila neutralita v daňovém zacházení s kvalifikovaným příjmem nebo ztrátou, které mohou být předmětem zahrnutých daní v několika jurisdikcích, a to buď z důvodu povahy těchto subjektů (průtokové subjekty, hybridní subjekty nebo stálá provozovna), nebo kvůli zvláštnímu daňovému zacházení s příjmy (platba dividend nebo režim daně z příjmů ovládaných zahraničních společností).

(12)Efektivní daňová sazba nadnárodní skupiny podniků v každé jurisdikci, v níž vykonává činnost, nebo velké vnitrostátní skupiny má být porovnána s dohodnutou minimální daňovou sazbou ve výši 15 %, podle čehož se určí, zda nadnárodní skupina podniků nebo velká vnitrostátní skupina mají povinnost platit dorovnávací daň, a tudíž použít pravidlo zahrnutí příjmů nebo pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby. Minimální daňová sazba ve výši 15 % schválená inkluzivním rámcem OECD/G20 pro řešení eroze základu daně a přesouvání zisku odráží rovnováhu mezi sazbami daně z příjmů právnických osob po celém světě. V případech, kdy je efektivní daňová sazba nadnárodní skupiny podniků v dané jurisdikci pod minimální daňovou sazbou, měla by být dorovnávací daň rozdělena subjektům v nadnárodní skupině podniků, které jsou povinny odvést daň v souladu s uplatněním pravidla zahrnutí příjmů a pravidla pro nedostatečně zdaněné platby, aby byla dodržena globálně dohodnutá minimální efektivní sazba ve výši 15 %. V případech, kdy je efektivní daňová sazba velké vnitrostátní skupiny pod minimální daňovou sazbou, měl by nejvyšší mateřský subjekt na vrcholu velké vnitrostátní skupiny použít ve vztahu ke svým nízce zdaněným členským subjektům pravidlo zahrnutí příjmů, aby se zajistilo, že tato skupina bude povinna odvést daň ve výši efektivní minimální sazby 15 %.

(13)Aby mohly členským státům plynout výnosy z dorovnávací daně vybrané od nízce zdaněných členských subjektů, které se nacházejí na jejich území, měly by mít možnost rozhodnout se pro uplatňování systému vnitrostátní dorovnávací daně. Členské subjekty nadnárodní skupiny podniků, které se nacházejí v členském státě, který se rozhodl zavést pravidla rovnocenná pravidlu zahrnutí příjmů a pravidlu pro nedostatečně zdaněné platby ve svém vlastním vnitrostátním daňovém systému, by měly dorovnávací daň platit tomuto členskému státu. Členským státům by při technickém provádění systému vnitrostátní dorovnávací daně měla být ponechána určitá flexibilita, tento systém by však měl zajistit minimální efektivní zdanění kvalifikovaného příjmu nebo ztráty členských subjektů stejným či rovnocenným způsobem jako pravidlo zahrnutí příjmů a pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby podle této směrnice.

(14)Aby byl zajištěn přiměřený přístup, měly by být zohledněny některé konkrétní situace, v nichž jsou snížena rizika eroze základu daně a přesouvání zisku. Směrnice by proto měla obsahovat výjimku týkající se ekonomické podstaty založenou na nákladech spojených se zaměstnanci a na hodnotě hmotných aktiv v dané jurisdikci. To by do určité míry umožnilo ošetřit situace, kdy nadnárodní skupina podniků nebo velká vnitrostátní skupina vykonává ekonomickou činnost, která vyžaduje fyzickou přítomnost v jurisdikci s nízkým zdaněním, neboť v takovém případě by se praktikám eroze základu daně a přesouvání zisku pravděpodobně nedařilo. Měl by být rovněž zvážen zvláštní případ nadnárodních skupin podniků, které se nacházejí v prvních fázích své mezinárodní činnosti, aby tyto skupiny využívající nízkého zdanění ve své domácí jurisdikci, kde převážně působí, nebyly odrazovány od rozvoje přeshraniční činnosti. Nízce zdaněná vnitrostátní činnost těchto skupin by proto měla být z uplatňování pravidel vyloučena na přechodné období pěti let a za předpokladu, že daná skupina nemá členské subjekty ve více než šesti jiných jurisdikcích. Aby se zajistilo rovné zacházení pro velké vnitrostátní skupiny, měly by být příjmy z jejich činnosti rovněž vyloučeny na přechodné období pěti let.

(15)Odvětví lodní dopravy tradičně podléhá v členských státech vzhledem ke své velmi nestabilní povaze a dlouhému hospodářskému cyklu alternativním nebo doplňkovým daňovým režimům. Aby logika této politiky nebyla podkopána a aby členské státy mohly i nadále uplatňovat v souvislosti s odvětvím lodní dopravy zvláštní daňové zacházení v souladu s mezinárodní praxí a pravidly státní podpory, měly by být příjmy z lodní dopravy z tohoto systému vyloučeny.

(16)V zájmu dosažení rovnováhy mezi cíli reformy zavádějící globální minimální daň a administrativní zátěží pro správce daně a daňové poplatníky by tato směrnice měla stanovit vyloučení de minimis pro nadnárodní skupiny podniků nebo velké vnitrostátní skupiny s průměrnými výnosy nižšími než 10 000 000 EUR a průměrným kvalifikovaným příjmem nebo ztrátou nižší než 1 000 000 EUR v určité jurisdikci. Tyto nadnárodní skupiny podniků nebo velké vnitrostátní skupiny by neměly platit dorovnávací daň, ani když je jejich efektivní daňová sazba nižší než minimální daňová sazba v dané jurisdikci.

(17)Uplatňování pravidel této směrnice na nadnárodní skupiny podniků a velké vnitrostátní skupiny, které spadají do její působnosti poprvé, by mohlo vést k narušením vyplývajícím z existence daňových atributů, včetně ztrát z předchozích účetních období, nebo z časového rozlišení, a tedy vyžadovat přechodná pravidla k odstranění těchto narušení. V zájmu hladkého přechodu na nový daňový systém by se rovněž mělo uplatnit postupné snižování sazeb pro vyňaté částky mezd a hmotných aktiv v průběhu deseti let.

(18)Pro účinné uplatňování systému je zásadní, aby byly postupy koordinovány na úrovni skupiny. Bude nezbytné provozovat systém zajišťující neomezený tok informací v rámci nadnárodní skupiny podniků a směrem ke správcům daně, pod které členské subjekty spadají. Primární odpovědnost za podání informačního přehledu by měl nést sám členský subjekt. Této odpovědnosti se však lze zprostit v případě, že nadnárodní skupina podniků ke sdílení a podání informačního přehledu určila jiný subjekt. Může to být buď místní subjekt, nebo subjekt z jiné jurisdikce, která má uzavřenu dohodu mezi příslušnými orgány s členským státem členského subjektu. Během prvních dvanácti měsíců po vstupu této směrnice v platnost by Komise měla tuto směrnici přezkoumat v souladu s dohodou inkluzivního rámce o požadavcích na podávání informačních přehledů podle prováděcího rámce pravidel GloBE. Vzhledem k úpravám nutným ke splnění stanovených podmínek, které tento systém vyžaduje, by skupinám, které spadají do působnosti této směrnice poprvé, měla být poskytnuta lhůta 18 měsíců na splnění požadavků na poskytnutí informací.

(19)Vzhledem k přínosům v podobě transparentnosti v oblasti daní je povzbuzující, že daňovým orgánům bude ve všech zúčastněných jurisdikcích předloženo značné množství informací. Nadnárodní skupiny podniků spadající do působnosti této směrnice by měly mít povinnost poskytovat komplexní a podrobné informace o svém zisku a efektivní daňové sazbě ve všech jurisdikcích, v nichž se nacházejí jejich členské subjekty. Lze očekávat, že takto rozsáhlé podávání zpráv transparentnost zvýší.

(20)Účinnost a spravedlnost reformy zavádějící globální minimální daň do značné míry závisí na jejím celosvětovém provádění. Bude proto zásadní, aby všichni významní obchodní partneři Unie uplatňovali buď kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, nebo rovnocenný soubor pravidel pro minimální zdanění. V této souvislosti a na podporu právní jistoty a účinnosti pravidel pro globální minimální daň je důležité dále vymezit podmínky, za nichž lze pravidlům uplatňovaným v jurisdikci třetí země, která neprovede pravidla této globální dohody, přiznat rovnocennost s kvalifikovaným pravidlem zahrnutí příjmů. Za tímto účelem by tato směrnice měla stanovit, že Komise bude posuzovat kritéria rovnocennosti na základě určitých parametrů a že bude vytvořen seznam jurisdikcí třetích zemí, které kritéria rovnocennosti splňují. Tento seznam by byl pozměňován prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v návaznosti na jakékoli následné posouzení právního rámce zavedeného jurisdikcí třetí země v jejím vnitrostátním právu.

(21)Za účelem změny některých prvků této směrnice, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Cílem by mělo být umožnit na základě posouzení Komise změny přílohy, v níž jsou uvedeny jurisdikce s vnitrostátním právním rámcem, který lze považovat za rovnocenný kvalifikovanému pravidlu zahrnutí příjmů.