EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.9.2016 COM(2016) 605 final 2016/0282(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se mění nařízení (ES) č. 2012/2002, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1306/2013, (EU) č. 1307/2013, (EU) č. 1308/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a (EU) č. 652/2014 a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Finanční nařízení stanoví zásady a postupy, které upravují sestavování a plnění souhrnného rozpočtu EU a kontrolu finančních prostředků EU. V posledních 30 letech počet obecných finančních pravidel, která jsou obsažena ve finančním nařízení, významně vzrostl. Mimoto se objevila řada odvětvových finančních pravidel: pravidla pro účast v rámcovém programu pro výzkum a inovace, společná ustanovení o evropských strukturálních a investičních fondech a společná pravidla pro provádění vnější činnosti. Uživatelé finančních prostředků EU si opakovaně stěžovali na nadměrné množství pravidel na obecné i odvětvové úrovni, jejich různorodost a složitost vzhledem ke skutečnosti, že tato pravidla sledují strukturu programu a několik úrovní kontrol. Složitost souboru finančních pravidel mimoto zpomalila vynakládání finančních prostředků EU a má za následek, že jejich využívání je nákladné a náchylné k chybám. První krok směrem k soudržnějším a jednodušším finančním pravidlům byl učiněn v roce 2012: Komise předložila návrhy týkající se programů zahrnutých ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, které snížily počet programů a nástrojů, seskupily je do jednoho rámce se společnými pravidly, zjednodušily postupy podávání žádostí a vykazování nákladů ze strany konečných příjemců, usnadnily zavádění inovativních finančních nástrojů, umožnily zřizování svěřenských fondů EU a zvýšily nákladovou efektivnost kontrol. Poslední revize sladily finanční nařízení s výsledky jednání o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 (revize v roce 2013) a s novou směrnicí o zadávání veřejných zakázek (revize v roce 2015). Existuje však prostor pro další zjednodušení. To potvrzují zkušenosti, které byly získány od roku 2014, a práce skupiny nezávislých odborníků na vysoké úrovni pro otázky monitorování zjednodušení pro příjemce evropských strukturálních a investičních fondů. Veřejná konzultace o revizi finančního nařízení ukázala rovněž jednoznačná očekávání zúčastněných stran v této oblasti. Je proto zapotřebí další úsilí, aby se odstranily překážky, zajistily synergie a doplňkovost mezi ESI fondy a ostatními fondy EU, zvýšila efektivnost provádění a zlepšily požadavky na kontrolu. Jednodušší a pružnější finanční pravidla přispějí k optimalizaci výdajů a dopadů víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a jako taková představují jeden z klíčových prvků iniciativy Komise týkající se rozpočtu zaměřeného na výsledky, která má zajistit, aby byly zdroje přiděleny na priority a aby každé opatření vedlo k maximální výkonnosti a přidané hodnotě. To navíc sníží náklady spojené s uplatňováním pravidel EU i počet chyb. Jednodušší a pružnější finanční pravidla EU mají zásadní význam pro posílení schopnosti rozpočtu EU přizpůsobit se měnícím se podmínkám a reagovat na neočekávaný vývoj. Tento legislativní návrh je nedílnou součástí přezkumu/revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020 v polovině období. Přispívá ke dvěma hlavním cílům: zjednodušení a flexibilitě. Komise proto v rámci jednoho aktu navrhuje ambiciózní revizi obecných finančních pravidel spojenou s odpovídajícími změnami odvětvových finančních pravidel obsažených v patnácti legislativních aktech týkajících se víceletých programů. Zahrnutí odvětvových změn do téhož legislativního návrhu má zajistit soudržný proces jednání a také umožnit urychlené přijetí normotvůrcem. Pozornost je věnována těmto klíčovým oblastem: 1. Zjednodušení pro příjemce finančních prostředků EU: mnoho opatření se snaží zjednodušit život příjemcům finančních prostředků EU. Tato opatření se týkají grantů (zrušení kontroly zákazu kumulace u grantů nízké hodnoty a zásady neziskovosti; jednodušší pravidla pro oceňování „příspěvku ve formě věcného plnění“; uznání práce dobrovolníků; udělování grantů bez výzev k podávání návrhů za určitých podmínek) a zjednodušených forem grantů (hlava VIII). 2. Přechod z několikastupňových kontrol na křížové spoléhání se na audit, posouzení nebo povolení a harmonizace požadavků na podávání zpráv: cílem těchto opatření je pokud možno podporovat spoléhání se na jediný audit, posouzení nebo povolení (například soulad s pravidly státních podpor), pokud audit, posouzení nebo povolení splňuje potřebné podmínky pro zohlednění v systému EU. Pravidla pro partnery při plnění rozpočtu (mezinárodní organizace, EIB/EIF, národní podpůrné banky, národní agentury, nevládní organizace) budou zjednodušena tím, že se bude ve větší míře spoléhat na jejich postupy a politiky, jakmile budou vyhodnoceny kladně. Dohody o finančním rámcovém partnerství uzavřené s dlouhodobými partnery umožní dosáhnout pokroku v oblasti harmonizace požadavků na audit a podávání zpráv a jiných správních požadavků u dárců (hlava V články 122, 123 a 126). 3. Umožnění uplatňování pouze jednoho souboru pravidel pro hybridní opatření nebo v případě kombinace opatření nebo nástrojů: cílem návrhu je dosáhnout pro partnery EU dalšího zjednodušení prostřednictvím řady opatření, která mají zamezit souběžnému uplatňování různých pravidel a postupů, zejména usnadněním kombinace financování z evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) s finančními nástroji a Evropským fondem pro strategické investice (hlava V). 4. Účinnější využívání finančních nástrojů: optimální využívání zpětných toků, zajištění rovných podmínek pro klíčové partnery EU při plnění rozpočtu, snížení obtížných požadavků souvisejících se zveřejňováním individuálních údajů konečných příjemců nebo s kritérii pro vyloučení (hlava X). 5. Flexibilnější správa rozpočtu: návrh stanoví řadu způsobů dosažení větší flexibility v rámci rozpočtu, aby mohla Unie účinněji reagovat na nepředvídané problémy a nové úkoly a dosáhnout rychlejšího řešení krizí – mimo jiné vytvoření „flexibilní rezervy“ pro nepředvídané potřeby a nové krize v rozpočtu na zeměpisně zaměřené nástroje určené na vnější akce, účinnější aktivaci Fondu solidarity a Fondu pro přizpůsobení se globalizaci a rozšíření svěřenských fondů na vnitřní politiky (články 14 a 227), vytvoření krizové rezervy EU s opětovným využitím prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno, a u příštího víceletého finančního rámce možnost, aby i jiné finanční operace než finanční nástroje vytvářely pro Unii podmíněný závazek přesahující finanční aktiva poskytnutá na krytí finanční odpovědnosti Unie (článek 203), a vytvoření společného rezervního fondu obsahujícího zdroje přidělené na finanční operace (článek 205). Nedávné iniciativy (např. Evropský fond pro strategické investice (EFSI) nebo Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD)) skutečně ukázaly, že je nutné plně využívat potenciál rozpočtu EU aktivovat mimorozpočtové zdroje vytvořením podmíněných závazků, na něž nejsou tvořeny rezervy. Hlava X stanoví rámec pro schvalování, řízení a kontrolu těchto finančních rizik. 6. Zaměření na výsledky a zefektivnění systémů pro podávání zpráv: větší zaměření se na výsledky prostřednictvím jednorázových částek, cen, plateb založených na výstupu a výsledcích místo na proplacení nákladů, plateb na základě splnění podmínek (článek 121, hlava XIII). To by mělo přispět k dalšímu snížení nákladů na využívání finančních prostředků EU a rovněž počtu chyb. Pokud jde o podávání zpráv, zprávy jsou seskupeny podle návrhu rozpočtu a začleněny do balíčku finančních zpráv s cílem zvýšit účinnost a transparentnost jak vůči široké veřejnosti, tak i vůči rozpočtovému orgánu (články 39 a 239–245). 7. Jednodušší a štíhlejší správa EU: usnadnění dohod nebo přenesení pravomocí mezi orgány nebo subjekty s cílem spojit vynakládání správních prostředků v evropských úřadech nebo v rámci výkonných agentur (články 57, 58, 64, 65 a 68); sloučení poradních komisí příslušných pro řešení finančních nesrovnalostí (čl. 73 odst. 6) s komisí pro systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (článek 139) a přechod od každoročních rozhodnutí o financování k víceletým rozhodnutím (článek 108). 8. Umožnění zapojení občanů: návrh umožňuje Komisi, členským státům a jiným subjektům plnícím rozpočet Unie konzultovat plnění rozpočtu s občany (článek 54).

Zjednodušením finančních pravidel EU a zajištěním jejich větší flexibility připravuje tento návrh půdu pro vypracování další generace výdajových programů (po roce 2020). •Soulad s platnými předpisy v dané oblasti politiky Při navrhování jednodušších a pružnějších finančních pravidel EU Komise zajistila, aby nebylo oslabeno řádné finanční řízení, které je i nadále hlavním cílem. Právě naopak, tento návrh posiluje rovněž pravidla týkající se vyhýbání se daňovým povinnostem, která musí dodržovat partneři EU při plnění rozpočtu, a objasňuje, že se na všechny způsoby vynakládání finančních prostředků EU (včetně na úrovni členských států) vztahuje plně povinnost zabránit střetu zájmů. Návrh konsoliduje také zavedené systémy na ochranu rozpočtu EU před podvody a finančními nesrovnalostmi (rozšiřuje pravomoc schvalující osoby přijímat opatření s ohledem na systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů při nepřímém plnění). Zjednodušení finančních pravidel EU přispěje rovněž jak k omezení nákladů a zkrácení doby potřebné pro využití finančních prostředků EU, tak i k snížení počtu chyb. Měl by také zvýšit dopad politik a jejich výsledky v praxi. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh je založen na článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o část týkající se revize finančního nařízení, a na odvětvovém právním základě legislativních aktů, které jsou pozměněny v druhé části. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Přijetí obecných finančních pravidel EU a navrhovaných změn odvětvových legislativních aktů spadá do výlučné pravomoci EU. •Proporcionalita Tento návrh se zaměřil na zjednodušení a neobsahuje pravidla, která by nebyla nezbytná k dosažení cílů Smlouvy. Změny odvětvových legislativních aktů navrhované v souhrnné části jsou konkrétně omezeny na změny, jež jsou nezbytné k tomu, aby zjednodušení navrhovaná ve finančním nařízení dosáhla plně svého účinku v praxi. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Veřejná konzultace k revizi finančního nařízení se uskutečnila v dubnu/květnu 2016. Od široké škály zúčastněných stran bylo obdrženo celkem 111 příspěvků. Odpovědi ukázaly celkovou podporu navrhovaných opatření pro zjednodušení (65 %) a flexibilitu (79 %). Co se týká zjednodušení pravidel EU týkajících se grantů, zúčastněné strany upřednostňují i nadále proplácení skutečných nákladů, nemají však námitek proti zjednodušené úhradě prostřednictvím jednotkových nákladů, jednorázových částek nebo paušálních sazeb či úhradě na základě předem stanovených výsledků, pakliže tyto nejsou závazné. Tyto obavy jsou v návrhu zohledněny. Zjednodušená úhrada nákladů bude představovat i nadále pouze dodatečnou možnost, kterou může schvalující osoba využít s ohledem na povahu podporovaných akcí a příjemců. Partneři EU při plnění rozpočtu (národní rozvojové agentury, mezinárodní organizace, EIB/EIF, nevládní organizace) požadují, aby se Komise více spoléhala na jejich pravidla a politiky, jakmile byly vyhodnoceny kladně. Tito partneři si stěžují na několikanásobná předchozí hodnocení jejich systémů nebo postupů či opakované audity týchž činností ze strany EU a ostatních dárců v případě, kdy by bylo možné křížové spoléhání se na tato posouzení a audity. Kritizují rovněž různé požadavky dárců na podávání zpráv. Dne 6. dubna 2016 se v Bruselu konala informační akce, aby mohly zúčastněné strany vyslovit své obavy a předložit návrhy týkající se finančního nařízení. Jejich připomínky jsou v souladu s odpověďmi na veřejnou konzultaci. Opatření obsažená v tomto návrhu se zmíněnými obavami zabývají. •Posouzení dopadů V souvislosti s touto revizí finančního nařízení nebylo provedeno žádné posouzení dopadů. Finanční nařízení jako takové má omezené hospodářské, environmentální nebo sociální dopady (stanoví obecná pravidla pro provádění výdajových programů, konkrétní hospodářské nebo sociální dopady se však projevují při přijímání politických rozhodnutí za účelem provedení odvětvových programů). Navrhované změny odvětvových legislativních aktů jsou pouze důsledkem zjednodušení navrhovaných ve finančním nařízení. •Účelnost právních předpisů a zjednodušování Ačkoli revize finančního nařízení a příslušné změny odvětvových legislativních aktů nespadají do Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů, jsou v souladu s programem zlepšování právní úpravy a významně k němu přispívají: tento návrh ve skutečnosti snižuje celkový počet obecných finančních pravidel vztahujících se na rozpočet EU přibližně o 25 % a seskupuje je do jednoho souboru pravidel, který nahradí finanční nařízení i jeho prováděcí pravidla.

·Klíčová ustanovení prováděcích pravidel jsou přesunuta do finančního nařízení, přičemž méně důležité prvky budou v každém jednotlivém případě začleněny do vnitřních předpisů Komise nebo do pokynů, které Komise zveřejní, bude-li to nezbytné. ·Podrobná pravidla pro zadávání veřejných zakázek platná pro orgány a subjekty EU jsou konsolidována v příloze revidovaného finančního nařízení, kterou lze pozměnit aktem v přenesené pravomoci. ·Ustanovení části druhé finančního nařízení týkající se zvláštních ustanovení pro Evropský zemědělský záruční fond, výzkum, vnější činnost a jiné konkrétní fondy EU jsou vložena v příslušných částech finančního nařízení, ledaže již nejsou nadále podstatná. Návrh na revizi finančního nařízení zdůrazňuje rovněž shodnost a omezuje specifika na minimum, aby bylo uplatňování pravidel pro uživatele snazší: důraz se klade na společná pravidla platná pro všechny způsoby plnění (přímé, nepřímé a sdílené) a pro všechny právní nástroje jejich seskupením ve zvláštních kapitolách. Ustanovení o evropských úřadech, výkonných agenturách, decentralizovaných agenturách a subjektech partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež jsou v současnosti ve finančním nařízení rozptýlena, jsou zařazena do téže kapitoly. Pravidla pro svěřenské fondy EU, rozpočtovou podporu a odborníky (včetně v oblasti výzkumu) jsou seskupena v rámci nové hlavy „Ostatní nástroje pro plnění rozpočtu“. Návrh klade velký důraz rovněž na dosažení podstatného zjednodušení stávajících finančních pravidel EU. Jak je uvedeno v bodě 1 výše, obsahuje řadu prvků snižujících administrativní zátěž u žadatelů a příjemců finančních prostředků EU. Návrh nevyjímá ze své oblasti působnosti mikropodniky. Tyto podniky mohou být příjemci finančních prostředků EU, a musí proto podléhat pravidlům. V určitých oblastech však snižuje náklady pro společnosti, které jsou často malými a středními podniky (nahrazením zveřejňování individuálních údajů o příjemcích souhrnnými statistikami v oblasti finančních nástrojů) a četná opatření ke zjednodušení by měla obecněji přinést prospěch všem podnikům. •Základní práva Návrh je v souladu s ochranou základních práv. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádný dopad na rozpočet. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu 1. Zjednodušení pro příjemce finančních prostředků EU 1.1 Zjednodušení využití grantů, jednorázových částek a výpočtů nákladů Mnoho opatření má příjemcům finančních prostředků EU zjednodušit život. Tato opatření souvisejí s obsahem žádostí o grant, hodnotou příspěvků ve formě věcného plnění, uznáváním práce dobrovolníků, podmínkami pro udělování grantů bez výzvy k podávání návrhů členským státům za určitých podmínek, zásadou neziskovosti, zákazem kumulace a postupným ukončováním rozhodnutí o udělení grantu. Ostatní opatření prokazují přechod k jednodušší a štíhlejší správě. 1.1.1 Obecná finanční pravidla Návrh prosazuje využívání zjednodušených forem grantů, které jsou dostupné pro všechny programy financované EU, pokud povaha akcí a související výdaje umožňují takovýto přístup (např. opatření v oblasti odborné přípravy a mobility, cestovní výlohy atd.). To by snížilo administrativní zátěž, posílilo jistotu ohledně částky proplacené příjemcům grantů a podpořilo využívání zjednodušených forem grantů a jejich kombinování (článek 175). Využití odborného úsudku: uplatňování zjednodušených forem grantů brání chybějící údaje ke stanovení přiměřeného přibližného odhadu skutečných nákladů. To je často zapříčiněno inovativní povahou dotčených akcí nebo skutečností, že akce jsou prováděny pouze v určitých zemích a pro ostatní země nejsou k dispozici žádné údaje. K odstranění tohoto nedostatku se navrhuje využití odborného úsudku jako doplňku či alternativy statistických nebo historických údajů v závislosti na povaze opatření (článek 175). Jednodušší schvalování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb: s cílem nahradit zdlouhavý a obtížný postup schvalování (rozhodnutí kolegia u částek vyšších než 60 000 EUR na grant) je umožněno, aby příslušná schvalující osoba přijímala rozhodnutí povolující zjednodušené formy. Tato úroveň je vhodnější vzhledem k vysoce technickému obsahu (metodiky výpočtu, přehledy údajů atd.) rozhodnutí (článek 175). Zjednodušení a objasnění obsahu žádostí o grant včetně připojených podkladů: neexistence povinnosti poskytnout informace, které prokazují finanční a provozní způsobilost žadatelů, nepodléhají-li tito ověření (např. v případě veřejných subjektů); sladění povinnosti předložit zprávu o auditu s platnými unijními a vnitrostátními právními předpisy v oblasti účetnictví (článek 189). Zjednodušení zákazu kumulace: granty jako stipendia vyplácená fyzickým osobám, přímá podpora vyplácená uprchlíkům, nezaměstnaným a jiným nejpotřebnějším osobám budou z tohoto pravidla vyňaty, jelikož jejich hodnota je obvykle poměrně nízká (článek 185).

Zrušení zásady neziskovosti: praktický význam zásady neziskovosti se významně snížil: finančními nástroji jsou v zásadě podporovány projekty vytvářející příjem. U projektů, které v zásadě nevytvářejí příjem, je zásada neziskovosti demotivující: příjemci grantů nejsou vybízeni k tomu, aby zajistili udržitelnost či ziskovost svých projektů. To má zase negativní dopad na hospodářství. Jednodušší stanovení hodnoty příspěvků ve formě věcného plnění: tyto příspěvky nepředstavují způsobilé náklady. Jejich přesná hodnota proto není podstatná. Mohou však být i nadále přijímány v rámci spolufinancování. Hodnota přiměřeně stanovená schvalující osobou v době schválení odhadovaného rozpočtu může prokazovat, že kromě grantu EU existují i jiné zdroje financování akcí a že je dodržena zásada spolufinancování (článek 184). Uznávání práce dobrovolníků: aby se usnadnila účast malých organizací na provádění politik EU v případě omezené dostupnosti zdrojů je nutno uznat jako způsobilé náklady hodnotu práce odvedené dobrovolníky. Tyto organizace mohou proto využívat ve větším rozsahu práci dobrovolníků za účelem zajištění spolufinancování akce (články 175, 180 a 184). Zjednodušení a harmonizace podmínek pro udělování grantů bez výzvy k podávání návrhů: navrhuje se rozšířit možnost udělování přímých grantů subjektům pověřeným členskými státy na případy, kdy tyto subjekty mají de facto nebo de jure monopol nebo kdy byli přímí příjemci grantů vybráni pro své technické kompetence, vysokou odbornost či správní pravomoc. Schvalující osoba by mimoto mohla spojit hodnotící zprávu a rozhodnutí o udělení grantu do jednoho dokumentu. To sníží administrativní zátěž a urychlí udělování přímých grantů (článek 188). Jednodušší uchovávání dokladů: lhůta pro uchovávání dokladů bude činit jednotně pět let (tři roky v případě financování s částkou nejvýše 60 000 EUR), a to i v případě nepřímého plnění (článek 128). Nominální přístup u grantů: jsou-li granty vyjádřeny pouze v absolutní hodnotě (nikoli jako procentní podíl způsobilých nákladů), je způsobilost nákladů ověřena nejpozději v době výplaty zůstatku (článek 180). U tohoto ověření lze využít zjednodušený („nominální“) přístup (článek 150). Postupné ukončování rozhodnutí o udělení grantu: navrhuje se rozhodnutí o udělení grantu postupně ukončit a používat především grantové dohody s výhradou přezkumu pokroku, jehož bylo dosaženo s ohledem na elektronické granty, na konci stávajícího víceletého finančního rámce (článek 277). 1.1.2 Odvětvová pravidla Zlepšení s ohledem na využívání zjednodušeného vykazování nákladů ve finančním nařízení doplňují navrhované změny odvětvových právních předpisů, které rozšiřují využívání zjednodušeného vykazování nákladů v ·nařízení (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, ·nařízení (EU) č. 1304/2013 o Evropském sociálním fondu, ·nařízení (EU) č. 223/2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám. 2. Přechod z několikastupňových kontrol na křížové spoléhání se na audit, posouzení nebo povolení a harmonizace požadavků na podávání zpráv Cílem těchto opatření je podporovat pokud možno spoléhání se na jediný audit, posouzení nebo povolení (např. soulad s pravidly státních podpor), pokud splňují potřebné podmínky k zohlednění v systému EU. Aby se zabránilo několikastupňovým kontrolám, prosazuje Komise uznávání mezinárodně uznávaných standardů nebo mezinárodních osvědčených postupů v této oblasti, jakož i společné požadavky dárců na podávání zpráv: ·Křížové spoléhání se na posouzení ex ante a kontroly příjemců finančních prostředků, které již provedly jiné subjekty (dárci), s ohledem na podmínky, které jsou rovnocenné podmínkám EU (článek 122). ·Vždy se podporuje rovněž křížové spoléhání se na audity provedené v souladu s mezinárodně uznávanými standardy s cílem předejít několika auditům u týchž osob/subjektů, které se týkají stejných činností. To by Komisi umožnilo spoléhat se na nezávislé audity využívání finančních prostředků EU provedené mezinárodními partnery (OSN, Světová banka atd.) nebo členskými státy (článek 123). ·Harmonizace jejích požadavků na podávání zpráv s požadavky ostatních dárců: Komise prosazuje přijetí společných požadavků na podávání zpráv prostřednictvím dohod o finančním rámcovém partnerství uzavřených s hlavními mezinárodními partnery (článek 126). ·Možnost Komise spoléhat se na systémy a postupy partnerů EU v rámci nepřímého plnění, pokud byly vyhodnoceny kladně (článek 149), a uložení nápravných opatření, jestliže určitá pravidla/postupy nepostačují k ochraně finančních zájmů EU; vyžaduje-li Komise použití vlastních nebo zvláštních postupů, nebude se posouzení provádět. Úroveň dohledu/kontroly by měla být každopádně přizpůsobena podle zásady proporcionality. ·Posílení dohod o finančním rámcovém partnerství (článek 126): tyto dohody uzavřené s důvěryhodnými partnery za účelem dlouhodobé spolupráce se budou v budoucnu vztahovat na veškeré akce v rámci přímého a nepřímého plnění a budou zohledňovat rozsah, v jakém se Komise může spolehnout na systémy a postupy vyhodnocené kladně, jakož i uplatňování jednotného souboru pravidel pro všechny právní nástroje. Dohody o dlouhodobém partnerství poskytnou pružný rámec pro křížové spoléhání se na posouzení a audity, je-li to možné, a rovněž pro harmonizaci požadavků na audit, podávání zpráv a jiných správních požadavků mezi dárci. 3. Umožnění uplatňování pouze jednoho souboru pravidel pro hybridní opatření nebo v případě kombinace opatření nebo nástrojů Cílem návrhu je dosáhnout v rámci nepřímého plnění v maximálním možném rozsahu dalšího zjednodušení u partnerů EU.

3.1 Obecná finanční pravidla ·V určitých případech by bylo umožněno uplatňování pouze jednoho souboru pravidel na prováděcího partnera Komise namísto dvou – bez ohledu na povahu akce a úlohu partnera jako správce finančních prostředků nebo „realizátora“. Pokud hybridní opatření kombinují přímé a nepřímé plnění a v současnosti znamenají dva soubory pravidel, dodržovaly by vedlejší prvky, jež v současnosti podléhají pravidlům přímého plnění (velmi často v případě technické pomoci), pravidla hlavních prvků opatření (např. uplatňování finančního nástroje se zárukami či jinak (čl. 208 odst. 2). ·Aby se usnadnilo kombinování grantů a finančních nástrojů, uplatňuje se v případě spojení v rámci jednoho opatření na granty doplňující finanční nástroje jeden soubor pravidel (pravidla vztahující se na finanční nástroje) (čl. 208 odst. 2). ·Lhůta pro uchovávání dokladů bude u grantů a finančních nástrojů sladěna na pět let (tři roky v případě částek do výše 60 000 EUR (článek 128)). 3.2 Odvětvová pravidla ·Omezení ověření s ohledem na státní podporu na kontrolu souladu s pravidly státní podpory u finančních nástrojů na úrovni EU, které se předpokládají ve finančním nařízení, pokud k finančním nástrojům na úrovni EU přispívají i ESI fondy (žádné dvojí ověřování): příspěvky členských států na finanční nástroje na úrovni EU, které jsou poskytnuty bez dodatečných podmínek, pokud jde o využití příspěvků, vyjma ve vztahu k zeměpisné oblasti pro využití příspěvků, nevyžadují další zvláštní ověření pravidel státní podpory, jelikož finanční nástroj je již v souladu s pravidly státní podpory podle finančního nařízení. To bude objasněno v příslušných pokynech. ·Prodloužení iniciativy na podporu malých a středních podniků umožňující využívat tuto iniciativu i po roce 2016, takže členské státy budou moci přidělovat finanční prostředky na tuto iniciativu až do roku 2020. ·Rozšíření a objasnění ustanovení nařízení o společných ustanoveních na kombinace finančních nástrojů a grantů s cílem usnadnit jejich společné využívání. ·Zavedení nové možnosti kombinovat ESI fondy / EFSI a nové struktury pro kombinování ESI fondů s EIB a EIF: programy ESI fondů by měly mít možnost přispívat na finanční nástroje kombinované s financováním EIB v rámci EFSI. 4. Účinnější využívání finančních nástrojů 4.1 Obecná finanční pravidla Zkušenosti s finančními nástroji, a zejména informace od klíčových prováděcích partnerů (EIB/EIF) ukazují tyto možnosti dalšího zlepšení jejich řízení a zvýšení jejich účinnosti: ·všechny zpětné toky (příjmy + splátky) vytvořené finančním nástrojem by se měly v zájmu vyšší efektivnosti využít pro týž nástroj; prostřednictvím zpráv je zaručena úplná transparentnost (čl. 202 odst. 2); ·EIB /EIF si ponechají své postavení klíčových partnerů EU při provádění, měla by však být povolena přímá jednání mezi Komisí a vyšším počtem potenciálních subjektů, aby byly zajištěny rovné podmínky mezi nimi (článek 149); ·vzhledem k tomu, že nelze uložit plné dodržování pravidel EU, pokud se EU účastní finančního nástroje jako menšinový podílník fondu, navrhuje se umožnit v těchto případech přiměřené uplatňování pravidel EU (čl. 208 odst. 4); ·zveřejňování individuálních údajů o konečných příjemcích finančních prostředků by bylo nahrazeno statistickými údaji shrnutými podle příslušných kritérií navrhovaných u konečných příjemců, kteří od EU získali podporu nižší než 500 000 EUR (oblast politiky, druh podpory, kategorie příjemce, geografické zastoupení (čl. 36 odst. 5); ·koneční příjemci a zprostředkovatelé nebudou muset předkládat čestné prohlášení potvrzující, že se nenacházejí v některé ze situací zakládajících vyloučení, pokud partner při plnění rozpočtu uplatňuje politiku týkající se vyloučení, která se považuje za rovnocennou politice EU (článek 131); ·navrhují se dva nové oddíly, které upravují ostatní nástroje znamenající finanční riziko, jako jsou rozpočtové záruky a finanční pomoc pro členské státy nebo třetí země (hlava X kapitola 2 oddíly 2 a 3); ·byla zavedena pravidla pro schvalování, řízení a kontrolu podmíněných závazků, na něž nejsou tvořeny rezervy (články 203 až 206). 4.2 Odvětvová pravidla

V zájmu další optimalizace řízení a využívání finančních nástrojů v rámci sdíleného plnění se navrhují změny nařízení č. 1303/2013 o společných ustanoveních: ·Objasnění možnosti řídicích orgánů členských států zadat zakázku přímo, včetně technické pomoci, EIB/EIF, jiným mezinárodním finančním institucím, jakož i národním podpůrným bankám. ·Správa pokladny: pokud dočasné investování finančních prostředků z ESI fondů vložených do finančního nástroje před investicemi ve prospěch konečných příjemců finančních prostředků vytvoří záporné úroky, je povoleno jejich splacení z vrácených prostředků po uskutečnění nejméně jednoho cyklu investic. ·Budou zrušena určitá pravidla vztahující se na opatření EZFRV, která bránila programování finančních nástrojů v oblasti rozvoje venkova a jejich uplatňování správci fondu, s cílem zvýšit aktivační účinek finančních prostředků z EZFRV vyšším využíváním finančních nástrojů. 5. Flexibilnější správa rozpočtu 5.1 Obecná finanční pravidla Návrh stanoví řadu způsobů dosažení větší flexibility v rámci rozpočtu, aby mohla Unie účinněji reagovat na nepředvídané problémy a nové úkoly: ·Možnost zřizovat svěřenské fondy EU rovněž pro akce v případě mimořádných událostí, akce pro odeznění mimořádných událostí a pro tematicky zaměřené akce v rámci EU (a nikoli pouze pro třetí země). Nedávné události v Evropské unii ukazují potřebu větší flexibility financování v rámci EU. Jelikož se hranice mezi vnějšími a vnitřními politikami stále více stírají, poskytlo by to rovněž nástroj umožňující reagovat na přeshraniční problémy (článek 227). ·Zvýšení „záporné rezervy“ z 200 milionů EUR na 400 milionů EUR, a tudíž vyhovění žádosti Rady o omezení počtu návrhů opravného rozpočtu v souvislosti s platbami (článek 48). ·Vytvoření flexibilní rezervy na vnější činnost prostřednictvím přenosu nepřidělených finančních prostředků pro nástroj předvstupní pomoci (NPP II), evropský nástroj sousedství a finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na rok N+1 v rámci limitu 10 % původních prostředků každého nástroje (článek 12). ·Předpokládání větší flexibility u grantů v případě krizových a mimořádných situací a humanitární pomoci: správní postupy jsou zjednodušeny s cílem umožnit rychlou a účinnou reakci (např. zpětná platnost způsobilosti před podáním žádosti, o níž rozhodne příslušná schvalující osoba, článek 186). ·V delegacích Unie bude s ohledem na vyplacení omezených částek prostřednictvím rozpočtových procesů přípustné využívání zálohových účtů. Tyto účty by mohli spravovat nestatutární zaměstnanci v oblasti operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci, kteří by mohli podepisovat právní závazky plněné prostřednictvím těchto účtů až do výše 2 500 EUR (článek 109). ·Větší flexibilita u samostatných převodů ze strany Komise rozšířením stávající oblasti působnosti, tj. povolení převodů operačních výdajů mezi různými hlavami, pokud se na ně vztahuje stejný základní právní akt, včetně kapitol týkajících se podpory, a z položek na administrativní podporu do odpovídajících provozních položek (článek 28). ·Jednodušší uvolňování prostředků z Fondu solidarity EU (FSEU) prostřednictvím samostatného převodu z rezervy do rozpočtové položky, jakmile Evropský parlament a Rada přijaly rozhodnutí o uvolnění prostředků (článek 28). ·Jednodušší uvolňování prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) prostřednictvím automatického schválení převodů z rezervy do rozpočtové položky po přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu rozpočtovým orgánem (článek 30). ·Objasnění toho, že částky odpovídající prostředkům na závazky pro rezervu na pomoc při mimořádných událostech a Fond solidarity EU (FSEU) jsou přeneseny automaticky (článek 12). ·Zrušení povinnosti využívat nejprve prostředky schválené pro běžný rozpočtový rok, dokud nejsou vyčerpány, a až poté použít přenesené prostředky. ·Možnost využít vnitřní účelově vázané příjmy k jinému účelu, než je účel, na nějž jsou přiděleny, pokud nebyly zjištěny žádné potřeby umožňující použít tyto příjmy ke stejnému účelu (čl. 30 odst. 3). ·Možnost orgánů a subjektů přijímat v případě určitých událostí nebo činností (tj. nikoli recepcí nebo jiných výhradně společenských událostí) podnikové sponzorství ve formě věcného plnění. Za účelem uplatňování tohoto ustanovení schválí každý orgán nejprve zásadu akceptace sponzorství ve formě věcného plnění a vydá zvláštní pokyny týkající se zejména etických aspektů (článek 24). ·Předpoklad, že v rámci postupu schvalování prodeje budov nebo pozemků může rozpočtový orgán v každém jednotlivém případě souhlasit s tím, aby se výnosy z tohoto prodeje pokládaly za účelově vázané příjmy, s cílem zlepšit správu zařízení ze strany Komise u usnadnit pořizování jiných staveb (čl. 20 odst. 3 písm. g)).

·Vytvoření krizové rezervy EU s opětovným využitím prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno. ·U dalšího víceletého finančního rámce stanovení možnosti, aby i jiné finanční operace než finanční nástroje vytvářely pro Unii podmíněný závazek přesahující finanční aktiva poskytnutá na krytí finanční odpovědnosti Unie (článek 203), a společného rezervního fondu obsahujícího prostředky, jež představují rezervy na finanční operace (článek 205). 5.2 Odvětvová pravidla ·V nařízení (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova je zavedena možnost členských států poskytnout pomoc i v případě člověkem způsobených katastrof, jako je uprchlická krize, a využít okamžitě dostupné finanční prostředky (aniž by bylo nutno čekat na předložení změny programu). V nařízení (EU) č. 1301/2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj je přidána zvláštní investiční priorita týkající se migrantů a uprchlíků s cílem zjednodušit programování opatření na pomoc migrantům a uprchlíkům. ·Program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (nařízení č. 1296/2013 o EaSI): s cílem zvýšit schopnost EaSI přizpůsobit se krizi a měnícím se politickým prioritám je zapotřebí flexibilita, pokud jde o předpokládanou orientační výši výdajů na každou ze tří os programu a každou tematickou prioritu v rámci těchto os. V současné hospodářské situaci by měla být mimoto zachována odchylka umožňující využití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. ·Nařízení č. 1316/2013 o Nástroji pro propojení Evropy: vzhledem k úspěchu víceletých pracovních programů je nutné zvýšit flexibilitu tak, aby bylo možno 95 % vynaložit na víceleté programy a další podporované projekty s nejvyšší přidanou hodnotou pro transevropskou dopravní síť (koridory hlavní sítě, přeshraniční projekty a projekty na ostatních částech hlavní sítě). ·Řízení výdajů na potravinový řetězec, zdraví zvířat a dobré životní podmínky zvířat (nařízení (EU) č. 652/2014): vzhledem k pozitivním zkušenostem s uplatňováním tohoto pravidla a významnému snížení související pracovní zátěže na straně příjemců i útvarů Komise se navrhuje rozšířit možnost využití rozpočtových závazků rozdělených na roční splátky. ·V nařízení (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova bude přípustné zaměření vzájemných fondů na pomoc zemědělcům v případě prudkého poklesu příjmů v určitých odvětvích a dotování počátečního kapitálu těchto fondů. 6. Zaměření na výsledky a zefektivnění podávání zpráv Návrh zahrnuje řadu opatření usilujících o lepší zaměření rozpočtu na výsledky, stanovení jednoznačného výkonnostního rámce, zvýšení transparentnosti a zefektivnění podávání zpráv. 6.1 Zaměření na výsledky Řada návrhů dostupných pro všechny oblasti politiky a zaměření se na výsledky místo na skutečné výdaje. To prokazuje odhodlání Komise zajistit potřebné podmínky pro přístup zaměřený na výsledky: ·Umožnění plateb založených na splnění podmínek, výstupu nebo výkonnosti u všech způsobů řízení (např. platby na přesídleného uprchlíka v rámci finančních prostředků z AMIF nebo podpora pro nové zemědělce zahajující činnost, článek 121). V těchto případech je financování projektů odděleno od proplacení nákladů vynaložených příjemci finančních prostředků EU: závisí přímo na výsledcích, jichž bylo dosaženo v praxi. Rozhodující je splnění určitých podmínek stanovených předem v základním právním aktu nebo rozhodnutích Komise a/nebo dosažení výsledků měřené prostřednictvím ukazatelů výkonnosti (ex post). Tento systém posiluje vlastní odpovědnost / odhodlanost příjemců finančních prostředků, pokud jde o dosažení výsledků. Takovéto systémy umožňují významné snížení administrativní zátěže a nákladů na kontroly. Kontroly mohou být ve skutečnosti omezeny na ověření toho, zda jsou splněny podmínky / dohodnuté výsledky, a na ověření administrativní zátěže. To snižuje riziko chyb týkajících se legality a správnosti. Evropský účetní dvůr to prosazoval pod názvem „nároky“. ·Usnadnění „cen“ (hlava IX): hlava týkající se „cen“ se zkrátila a zjednodušila; povinnost uvádět ceny o hodnotě nejméně 1 milionu EUR ve výkazech připojených k návrhu rozpočtu je nahrazena předchozím informováním Evropského parlamentu a výslovným uvedením těchto cen v rozhodnutí o financování. ·Jednorázová částka (článek 176): „jednorázová částka“ by mohla v budoucnu pokrývat veškeré způsobilé náklady akce. Ověření a kontroly se budou zaměřovat výhradně na výstupy / očekávané výsledky. Jednorázová částka je založena na posouzení rozpočtu navrhovaného žadatelem o grant s ohledem na zásady efektivnosti, hospodárnosti a účinnosti, včetně odkazu na příslušné údaje a/nebo odborný úsudek. ·Upřednostnění zjednodušených forem grantů v případě platby na základě výstupu a výsledků (článek 175): přístup založený na vstupech by se měl uvážit pouze tehdy, není-li přístup založený na výstupech možný nebo vhodný. V současnosti se zjednodušené formy využívají především k pokrytí hodnoty vstupů (např. počet osobodnů, počet cest, počet dnů strávených na misi atd.). Obdobně se podporuje možnost platby na základě zjednodušených forem v případě zajištění konkrétních výstupů (např. uskutečněná konference, uspořádaný festival, zhotovený prototyp atd.). ·Objasnění rozsahu kontrol zjednodušených forem grantů a důsledků v případě nedodání výstupů (článek 177): kontroly se soustředí na splnění podmínek pro provedení platby (např. to, zda byl podporovaný evropský film vyroben v požadované kvalitě a distribuován v potřebném množství, zda student využívající program Erasmus skutečně studoval v zahraničí atd.). Nevyžaduje se podávání zpráv o nákladech, které příjemce grantu skutečně vynaložil. Pokud nebyly podmínky pro provedení platby splněny nebo pokud byly dohodnuté činnosti provedeny nedostatečně, částečně či pozdě, sníží Komise výši grantu úměrně selhání a neoprávněně vyplacené částky získá zpět. 6.2 Jednoznačný výkonnostní rámec Jako doplněk většího zaměření na výsledky se navrhuje jednoznačný výkonnostní rámec: ·spojení výkonnosti, stanovování cílů, ukazatelů, výsledků a zásad hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti při využívání prostředků (článek 31),

·stanovení poplatků založených na výkonnosti při odměňování organizací za správu finančních prostředků EU (článek 150), ·pokládání programových prohlášení za hlavní zdroj informací o výkonnosti programu (článek 39), ·spojení „souhrnných zpráv“ a „zpráv podle článku 318 Smlouvy o fungování EU“ do jedné „výroční zprávy o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU“ za účelem každoročního předložení jediné zprávy o výkonnosti pro rozpočet EU (od rozpočtového roku 2015, článek 239), ·sladění terminologie týkající se hodnocení s ustanoveními interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů z roku 2016 a vytvoření vazby mezi hodnoceními ex ante podle finančního nařízení a posouzeními dopadů (článek 32). 6.3 Zefektivnění podávání zpráv 6.3.1 Obecná finanční pravidla Postupné revize finančního nařízení významně zvýšily počet požadovaných zpráv a informací, včetně o účetnictví: podávání zpráv je nyní zajištěno prostřednictvím jednotlivých dokumentů předkládaných podle nejednotného časového rozvrhu. S cílem zvýšit efektivnost a transparentnost nejen vůči rozpočtovému orgánu, nýbrž i široké veřejnosti, aniž by však byla dotčena úroveň informací, jež jsou poskytovány v současnosti, se navrhuje: ·spojit povinnosti týkající se podávání zpráv podle dvou klíčových okamžiků: zpráv připojených k ·návrhu rozpočtu: veškeré zprávy týkající se finančních nástrojů na úrovni EU by byly sloučeny do jednoho dokumentu připojeného k návrhu rozpočtu (článek 39), ·a zpráv předložených v rámci postupu udělování absolutoria: „integrovaný soubor finančních zpráv“ – zvláštní kapitola se bude zabývat podáváním zpráv o rozpočtu a jiných finančních zpráv (články 239–245), ·jako hlavní prvek integrovaného souboru zpráv stanovit od rozpočtového roku 2015 novou výroční zprávu o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU vyplývající ze sloučení souhrnné zprávy a zprávy podle článku 318 Smlouvy o fungování EU (článek 239), ·upřesnit, že externí audit Účetního dvora zohledňuje víceletou povahu programů (čl. 247 odst. 1). 6.3.2 Podávání zpráv ·Povinnosti týkající se práv jsou zjednodušeny odstraněním určitých nadbytečných požadavků (nařízení o společných ustanoveních). 7. Jednodušší a štíhlejší správa EU 7.1 Obecná finanční pravidla Řada opatření ke zjednodušení má umožnit, aby orgány EU fungovaly efektivněji, zejména společným vynakládáním správních prostředků k dosažení úspor z rozsahu: ·Stanovení výslovného právního základu pro meziútvarové dohody mezi odděleními orgánů EU, subjekty EU a evropskými úřady a rozšíření možnosti uzavírat meziútvarové dohody usnadňující vynakládání správních prostředků na všechny orgány. V budoucnu bude rovněž možné pověřit vynakládáním správních prostředků úřad zřízený Komisí. ·Objasnění rozdílu mezi povinnými a nepovinnými úkoly úřadů (články 64 a 65): závazné úkoly musí být pokryty prostředky zapsanými v oddíle rozpočtu týkajícím se dotyčného úřadu. Nepovinné úkoly, s jejichž plněním úřad souhlasí dobrovolně na žádost jiného orgánu či subjektu, jsou pokryty z rozpočtu příslušného orgánu nebo subjektu. ·Možnost víceletého rozhodnutí o financování a snížení počtu povinných prvků v rozhodnutí o financování (článek 108). Mimoto se navrhuje, aby rozhodnutí o financování současně představovalo roční nebo víceletý pracovní program. Tyto změny urychlí plnění rozpočtu ve druhém roce a následujících letech provádění programu.

·Objasnění pravidel týkajících se výkonných agentur (článek 68): výkonné agentury obdrží roční příspěvek, jejich ředitel jedná při vynakládání operačních prostředků jako pověřená schvalující osoba; svěření operačního programu výkonné agentuře může zahrnovat pilotní projekty a přípravné akce i vynakládání správních výdajů za účelem dosažení synergií a úspor z rozsahu. ·Sloučení komise podle článku 139 finančního nařízení s komisí pro řešení finančních nesrovnalostí (článek 90): kvůli efektivnosti bude komise podle finančního nařízení, která doporučuje vyloučení hospodářských subjektů a uložení finančních sankcí, příslušná i pro řešení finančních nesrovnalostí ze strany zaměstnanců EU, zatímco důsledky těchto nesrovnalostí podle služebního řádu bude vyvozovat i nadále disciplinární komise. 7.2 Odvětvová pravidla ·Navrhuje se řada změn nařízení o společných ustanoveních s cílem usnadnit řízení programů a celostátní programy, jakož i společné akční plány zahrnující projekty, které se zaměřují na výstupy a výsledky. ·V oblasti přímých plateb pro zemědělce je podpora poskytována aktivním zemědělcům a některá opatření se zaměřují na podporu mladých zemědělců. Je zavedena přiměřenost finančních oprav souvisejících s chybami při zadávání veřejných zakázek s cílem zabránit tomu, aby se vždy mělo za to, že tyto chyby ovlivňují dotyčnou podporu v plné výši. 8. Další změny Příjmové operace: navrhují se tyto změny: ·Ustanovení o záporných úpravách u vlastních zdrojů pro účely účetnictví je pozměněno kvůli transparentnosti (článek 94). ·Nové ustanovení stanoví lhůtu, ve které se dlužníkovi zasílá výzva k úhradě (čl. 96 odst. 2), přičemž je zohledněna nejnovější judikatura Soudního dvora. ·Nový článek 107 stanoví pravidla týkající se sazby, která se použije u vyrovnávacích úroků v případech, kdy je určitá částka proplacena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie nebo v rámci smírného řešení. ·Ustanovení týkající se pokut a dalších sankcí je pozměněno s cílem objasnit, že částky prozatímně inkasované jsou dotyčné třetí osobě vráceny se zohledněním výnosů a že se finanční nařízení vztahuje i na pokuty, které uloží jiné orgány než Komise (např. Rada v souladu s nařízením č. 1173/2011) (v současnosti je omezeno na pokuty uložené Komisí, článek 106). ·Znění týkající se účelově vázaných příjmů je pozměněno tak, aby zohledňovalo příspěvky na opatření, jako je nástroj pro uprchlíky v Turecku (čl. 20 odst. 2). Seznam odvětvových aktů, které jsou návrhem pozměněny: ·nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace ( „EaSI“ ) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289–302), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 470), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487–548), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 ((Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549),

·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855–864), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129–171), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (Úř. věst. L 72, 12.3.2014, s. 1–41), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 ze dne 11. března 2014 o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES (Úř. věst. L 86, 21.3.2014, s. 14–26), ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 1–32), ·rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 227–234). 2016/0282 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se mění nařízení (ES) č. 2012/2002, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1306/2013, (EU) č. 1307/2013, (EU) č. 1308/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a (EU) č. 652/2014 a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 46 písm. d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a), článek 164, čl. 168 odst. 4 písm. b), články 172, 175, 177, 178, čl. 189 odst. 2, čl. 209 odst. 1, čl. 212 odst. 2, čl. 322 odst. 2 a článek 349 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, s ohledem na stanovisko Účetního dvora, v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům: (1)Jelikož po třech letech uplatňování finančních pravidel pro souhrnný rozpočet Unie je třeba provést do těchto pravidel další změny s cílem odstranit překážky při jejich uplatňování zvýšením flexibility, zjednodušit provádění pro zúčastněné strany a útvary a zaměřit se více na výsledky, mělo by být nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 zrušeno a nahrazeno tímto nařízením. (2)Za účelem snížení složitosti finančních pravidel vztahujících se na souhrnný rozpočet Unie (dále jen „rozpočet“) a zahrnutí příslušných pravidel do jediného nařízení (dále jen „jediný soubor pravidel“) by mělo být nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 zrušeno. V zájmu jasnosti by měla být hlavní pravidla obsažená v nařízení (EU) č. 1268/2012 zahrnuta do tohoto nařízení a ostatní by měla být zařazena do pokynů pro útvary. (3)Hlavní rozpočtové zásady by měly zůstat zachovány. Odchylky od těchto hlavních zásad pro konkrétní oblasti, jako jsou výzkum, vnější akce a strukturální fondy, by měly být přezkoumány a co nejvíc zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro rozpočet a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. (4)Až 10 % finančních prostředků nástroje předvstupní pomoci (NPP II), evropského nástroje sousedství a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci může zůstat na počátku rozpočtového roku nepřiděleno, aby bylo možné nad rámec již naplánovaných částek zajišťovat další financování v reakci na naléhavé nepředvídané potřeby, nové krizové situace nebo významné politické změny ve třetích zemích. Tyto nepřidělené prostředky by měly být v případě, nejsou-li přiděleny na závazky během roku, přeneseny rozhodnutím Komise. (5)Pravidla pro přenos prostředků by měla být stanovena jednoznačněji a měla by rozlišovat mezi jejich automatickým a neautomatickým přenosem. (6)S cílem optimalizovat plnění rozpočtu je důležité umožnit přenos a využití vnějších účelově vázaných příjmů pro potřeby následného programu nebo akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li toto nařízení jinak. (7)Pravidla upravující převod prostředků by měla umožňovat větší flexibilitu, aby bylo zajištěno lepší plnění rozpočtu. Za tímto účelem je důležité, aby měla Komise možnost rozhodovat o převodech mezi jednotlivými hlavami až do výše 10 % operačních prostředků, pokud se na ně vztahuje stejný základní právní akt. Komise by měla provádět samostatně rovněž převody z položek na administrativní podporu do souvisejících položek s operačními prostředky. (8)S cílem zvýšit dynamiku uplatňování zvláštních nástrojů jsou zapotřebí zjednodušené postupy pro uvolňování a převod prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a z Fondu solidarity Evropské unie. (9)Co se týká vnitřních účelově vázaných příjmů, měla by být zavedena odchylka od zásady specifikace, aby bylo možno optimálně využívat všechny druhy dostupných prostředků. V této souvislosti by mělo být v případě, že neexistují zjištěné potřeby umožňující využít tyto příjmy pro účely, pro něž byly přiděleny, přípustné jejich využití k jinému účelu. (10)Orgány Unie by měly mít možnost přijímat darované částky poskytnuté Unii. (11)Mělo by být zavedeno zmocňovací ustanovení, které právnickým osobám povoluje sponzorovat formou věcného plnění určitou událost nebo činnost EU, a to pro propagační účely nebo pro účely sociální odpovědnosti podniků. (12)Je nutno objasnit s ohledem na rozpočet EU pojem „výkonnost“. Výkonnost by měla být popsána jako přímé uplatňování zásady řádného finančního řízení. Měla by existovat souvislost mezi výkonností, stanovováním cílů, ukazateli, výsledky a hospodárností, efektivností a účinností při využívání prostředků. Aby se zamezilo rozporům se stávajícími výkonnostními rámci jednotlivých programů, měly by být odkazy s ohledem na terminologii týkající se výkonnosti omezeny na cíle a sledování pokroku při jejich dosahování. (13)Právní předpisy Unie by měly být vysoce kvalitní, měly by se zaměřovat na oblasti, kde evropským občanům přinášejí největší přidanou hodnotu, a co nejúčinněji a nejefektivněji přispívat k dosahování společných cílů politik Unie. Plnění těchto cílů může napomoci, budou-li stávající a nové výdajové programy a činnosti znamenající značné výdaje podrobeny hodnocení. (14)Zásada transparentnosti zakotvená v článku 15 Smlouvy o fungování EU, jež požaduje, aby orgány jednaly co nejotevřeněji, předpokládá, že pokud jde o plnění rozpočtu, mohou občané vědět, kde a za jakým účelem jsou prostředky Unie vynakládány. Tyto informace podporují demokratickou diskusi, přispívají k účasti občanů v rozhodovacím procesu Unie a posilují institucionální kontrolu a dohled nad výdaji Unie. Těchto cílů by mělo být dosaženo zveřejněním relevantních informací týkajících se všech příjemců finančních prostředků Unie, nejlépe využitím moderních komunikačních nástrojů, kdy by byly zohledněny legitimní zájmy všech těchto příjemců finančních prostředků s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost informací a v případě fyzických osob na jejich právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Orgány by proto měly při zveřejňování informací uplatňovat v souladu se zásadou proporcionality selektivní přístup. Rozhodnutí zveřejnit informace by měla vycházet z relevantních kritérií, aby byly poskytované informace užitečné. (15)Informace o použití finančních prostředků Unie v rámci přímého plnění rozpočtu by měly být zveřejňovány na internetové stránce orgánů a měly by uvádět alespoň jméno či název a lokalitu příjemce a výši a účel použití těchto prostředků. Tyto informace by měly zohledňovat příslušná kritéria, jako je periodicita, druh a význam opatření. (16)V souladu se zásadami Smlouvy o fungování EU, a zejména se zásadami transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace, by měly být jméno či název a lokalita příjemců finančních prostředků Unie zveřejňovány v případě cen, grantů a veřejných zakázek zadaných na základě veřejných výběrových řízení, jak je tomu zejména v případě soutěží o návrh, výzev k podávání návrhů a zadávacích řízení. Zveřejňování těchto údajů by dále mělo přispívat k tomu, aby kontrolu nad veřejnými výběrovými řízeními měli uchazeči, kteří byli v řízení odmítnuti. (17)Osobní údaje fyzických osob by neměly být zveřejňovány po dobu delší, než po jakou příslušní příjemci využívají finančních prostředků, a tyto údaje by tedy měly být po dvou letech vymazány. Tatáž zásada by měla platit pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob. (18)Ve většině případů upravených tímto nařízením se zveřejňování údajů týká právnických osob. (19)Mají-li být zveřejňovány údaje fyzických osob, mělo by se tak dít v souladu se zásadou proporcionality mezi významem poskytnuté částky a potřebou kontrolovat nejlepší využití finančních prostředků. V případě fyzických osob je zveřejnění jejich regionu na úrovni NUTS 2 v souladu s cílem zveřejňování příjemců finančních prostředků, zajišťuje rovné zacházení mezi různě velkými členskými státy a respektuje právo příjemce na soukromý život, a zejména na ochranu jeho osobních údajů.

(20)Ze zveřejňování by měly zůstat vyňaty informace o stipendiích a další přímé podpoře vyplácené nejpotřebnějším fyzickým osobám. (21)V zájmu dodržení zásady rovného zacházení s příjemci finančních prostředků by mělo být zveřejňování údajů o fyzických osobách rovněž v souladu s povinností členských států zajistit důslednou transparentnost veřejných zakázek, jejichž hodnota překračuje částku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby. (22)Jméno či název a lokalita příjemce finančních prostředků ani výše a účel finančních prostředků by neměly být zveřejňovány v případě, že by mohla být ohrožena nedotknutelnost příjemce chráněná Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny jeho legitimní obchodní zájmy. (23)V případě nepřímého a sdíleného plnění rozpočtu by měly informace o příjemcích a konečných příjemcích finančních prostředků poskytovat osoby, subjekty nebo určené subjekty vynakládající finanční prostředky Unie. Úroveň podrobnosti a kritéria by měla být případně stanovena v příslušných odvětvových pravidlech a mohou být blíže vymezena v dohodách o finančním rámcovém partnerství. Komise by měla zpřístupnit odkaz na internetové stránky, na nichž jsou k dispozici informace o příjemcích a konečných příjemcích finančních prostředků. (24)V zájmu lepší srozumitelnosti a větší transparentnosti údajů o finančních nástrojích uplatňovaných v rámci přímého a nepřímého plnění rozpočtu je vhodné sloučit všechny požadavky na podávání zpráv do jednoho pracovního dokumentu, který je připojen k návrhu rozpočtu. (25)Je vhodné, aby mohla Komise uzavírat s ostatními orgány meziútvarové dohody v zájmu snazšího vynakládání správních prostředků a aby existovala výslovná možnost uzavírat takovéto dohody mezi útvary orgánů, subjekty Unie, evropskými úřady, subjekty nebo osobami pověřenými prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a kanceláří generálního tajemníka Nejvyšší rady evropských škol za účelem poskytování služeb, dodávek zboží, provádění stavebních prací nebo plnění smluv v oblasti nemovitostí. (26)Je vhodné vymezit evropské úřady a rozlišovat mezi povinnými a nepovinnými úkoly těchto úřadů. Orgány Unie, subjekty Unie a jiné evropské úřady by měly mít možnost přenést na ředitele evropského úřadu pravomoci schvalující osoby. Evropské úřady by měly mít rovněž možnost uzavírat meziútvarové dohody za účelem poskytování služeb, dodávek zboží, provádění stavebních prací nebo plnění smluv v oblasti nemovitostí. Je vhodné přijmout zvláštní pravidla pro poskytování účetních záznamů, ustanovení, která zmocňují účetního Komise přenést některé z jeho úkolů na zaměstnance těchto úřadů, a operační postupy pro bankovní účty, jež mohou evropské úřady případně zřídit jménem Komise. (27)S cílem dále zvýšit nákladovou efektivnost výkonných agentur by vzhledem k praktickým zkušenostem získaným s ostatními subjekty Unie měla existovat možnost svěřit účetnímu Komise veškeré úkoly účetního výkonné agentury nebo část těchto úkolů. (28)Z důvodu právní jistoty je nutné objasnit, že ředitelé výkonných agentur jednají při správě operačních prostředků programů svěřených agentuře jako pověřené schvalující osoby. K tomu, aby se zvýšení efektivity v důsledku globální centralizace určitých podpůrných služeb mohlo projevit naplno, měla by být výslovně zmíněna možnost výkonných agentur vynakládat správní výdaje. (29)Je nutné stanovit pravidla týkající se pravomocí a povinností účastníků finančních operací, zejména schvalujících osob a účetních. (30)Evropský parlament a Rada by měly být do dvou týdnů informovány o jmenování pověřené schvalující osoby, interního auditora a účetního i o ukončení výkonu jejich funkce. (31)Schvalující osoby by měly plně odpovídat za veškeré příjmové a výdajové operace provedené v rámci jejich odpovědnosti, včetně z hlediska systémů vnitřní kontroly, a měly by se považovat za odpovědné za svou činnost, v případě potřeby prostřednictvím disciplinárního řízení. (32)Měly by být tedy vymezeny též úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které je třeba dodržovat. Je rovněž nutné stanovit, že pověřené schvalující osoby zajistí, aby dále pověřené schvalující osoby a jejich zaměstnanci obdrželi informace o standardech kontroly a příslušných metodách a postupech a aby byla přijata opatření k zajištění fungování kontrolního systému, což by mělo nahradit povinnost stanovit zvláštní kodex profesních standardů vztahující se pouze na finanční ověření. O přijatých povinnostech je podána informace ve výroční zprávě pro orgán, která obsahuje požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž pověřená schvalující osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností, včetně informací o celkové výkonnosti provedených operací. K provedeným operacím by měly být uchovávány podklady. V neposlední řadě by měly být všechny formy jednacího řízení v rámci zadávání veřejných zakázek předmětem zvláštní zprávy pro orgán a sdělení Evropskému parlamentu a Radě, neboť tato řízení představují odchylku od běžných udělovacích řízení. (33)Je třeba zohlednit dvojí úlohu, kterou vedoucí delegací Unie a po dobu jejich nepřítomnosti zástupci těchto vedoucích plní jako dále pověřené schvalující osoby pro Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a, pokud jde o operační prostředky, pro Komisi. (34)Přenesení rozpočtových pravomocí Komise s ohledem na operační prostředky v jejím vlastním oddíle na zástupce vedoucích delegací je omezeno na případy, kdy je plnění těchto úkolů zástupci vedoucích delegací naprosto nezbytné k zajištění kontinuity činnosti po dobu nepřítomnosti vedoucích delegací. Zástupci vedoucích delegací nemohou vykonávat tyto pravomoci systematicky nebo z důvodu vnitřní dělby práce. (35)Účetní je nadále odpovědný za řádné provádění plateb, vybírání příjmů a vymáhání pohledávek. Účetní spravuje pokladnu, bankovní účty a soubory údajů o třetích osobách, vede účty a odpovídá za sestavení finančních výkazů orgánu. Pouze účetní Komise je oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní všech ostatních orgánů Unie vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány. (36)Upraveny by měly být též bližší podmínky jmenování účetního a ukončení výkonu jeho funkce. (37)Je vhodné, aby účetní stanovil postupy, které zajišťují, aby účty zřízené s ohledem na požadavky správy pokladny a zálohové účty nevykazovaly záporný zůstatek. (38)Měly by být stanoveny podmínky pro používání zálohových účtů, jejichž systém správy představuje odchylku od běžných rozpočtových postupů, a dále úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních při kontrole těchto účtů. O jmenování a ukončení výkonu funkce těchto osob by měly být informovány Evropský parlament a Rada. Z důvodu efektivnosti by měly být při delegacích Unie zřízeny zálohové účty, na nichž budou spravovány prostředky z rozpočtových oddílů Komise i ESVČ. Je rovněž vhodné umožnit za určitých podmínek využívání zálohových účtů v delegaci Unie k vyplácení omezených částek prostřednictvím rozpočtových procesů. Co se týká jmenování správců zálohových účtů, ukázalo se, že je nezbytné volit je i z řad personálu, jejž Komise zaměstnává v oblasti operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci, nejsou-li k dispozici statutární zaměstnanci Komise. (39)Aby se zohlednila situace v oblasti operací humanitární pomoci v případě, nejsou-li k dispozici příslušní statutární zaměstnanci Komise a vyskytují-li se s ohledem na podepsání všech právních závazků příslušnou schvalující osobou technické problémy, mělo by být přípustné, aby právní závazky velmi nízké hodnoty do výše 2 500 EUR, které jsou spojeny s platbami prováděnými ze zálohových účtů, podepisovali zaměstnanci Komise v této oblasti a aby vedoucí delegací Unie nebo jejich zástupci podepisovali právní závazky na pokyn příslušné schvalující osoby.

(40)Jakmile jsou definovány úkoly a odpovědnost jednotlivých účastníků finančních operací, mohou být tyto osoby povolány k odpovědnosti pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků Evropské unie a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. V orgánech Unie byly zřízeny specializované komise pro řešení finančních nesrovnalostí, kvůli omezenému počtu postoupených případů a z důvodu efektivnosti je však vhodné převést jejich funkce na nově zřízenou interinstitucionální komisi, jež bude posuzovat žádosti, které ji předloží Komise či jiné orgány Unie a subjekty Unie, a vydávat doporučení v souvislosti s ukládáním správních sankcí (vyloučení a finanční sankce). Tento přesun má zamezit rovněž zdvojování práce a snížit rizika protichůdných doporučení či stanovisek v případech, které se týkají jak hospodářského subjektu, tak i zaměstnance EU. Je třeba zachovat postup, jímž může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, o němž se domnívá, že je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, a být tak zproštěna odpovědnosti, k níž by mohla být povolána. Složení této komise by se mělo změnit, pokud komise plní tuto úlohu. (41)Co se týká příjmů, je nutné zabývat se zápornými úpravami vlastních zdrojů, na něž se vztahuje nařízení Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie. S výjimkou zvláštního případu vlastních zdrojů je nutné zachovat úkoly a kontroly spadající do odpovědnosti schvalujících osob v různých fázích procesu: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání výzvy k úhradě, jíž je dlužník informován o stanovení pohledávky, výpočet případných úroků z prodlení a případné rozhodnutí o vzdání se nároku v souladu s kritérii, která v zájmu efektivního výběru příjmů zajišťují soulad se zásadou řádného finančního řízení. (42)Schvalující osoba by měla mít možnost upustit zcela nebo částečně od inkasa stanovené pohledávky, pokud dlužník vstoupil do insolvenčního řízení, jak je vymezeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/848 ze dne 20. května 2015 o insolvenčním řízení, zejména v případě soudního vyrovnání nebo jiného podobného řízení. (43)Měla by se uplatňovat zvláštní ustanovení o postupech pro úpravu nebo zrušení odhadů pohledávek. (44)Kvůli nejnovějšímu vývoji na finančních trzích a sazbě ECB uplatňované na její hlavní refinanční operace je nutné revidovat ustanovení týkající se úrokových sazeb u pokut nebo jiných sankcí a stanovit pravidla pro případ záporné úrokové sazby. (45)K zohlednění zvláštní povahy pohledávek v podobě pokut a jiných sankcí uložených orgány podle Smlouvy o fungování EU nebo Smlouvy o Euratomu je nutné zavést zvláštní ustanovení o úrokových sazbách vztahujících se na splatné částky, které však nebyly dosud uhrazeny, v případě, že Soudní dvůr Evropské unie tyto částky navýší. (46)Měla by být jasněji vymezena i zpřísněna pravidla pro inkaso. Zejména je třeba upřesnit, že účetní inkasuje částky započtením i proti částkám, které dlužníkovi dluží výkonná agentura při plnění rozpočtu Unie. (47)V zájmu právní jistoty by měla být stanovena pravidla týkající se prodlev při zasílání výzvy k úhradě. (48)Pro účely správy aktiv, při níž by byl současně generován finanční výnos, je nutno provádět předběžné inkaso daných částek, například pokut ukládaných v soutěžních věcech, proti nimž je podán opravný prostředek, tyto částky investovat do finančních aktiv a u výnosů z nich určit účel jejich dalšího použití. Jelikož Komise není jediným orgánem, který je oprávněn ukládat pokuty nebo jiné sankce, je nutné zavést ustanovení týkající se těchto pokut či jiných sankcí ukládaných ostatními orgány a stanovit pravidla pro jejich vymáhání, která by měla být rovnocenná pravidlům vztahujícím se na pokuty nebo sankce ukládané Komisí. (49)K tomu, aby měla Komise všechny informace potřebné k přijímání rozhodnutí o financování, je nutné stanovit minimální požadavky na obsah těchto rozhodnutí v případě grantů, zadávání veřejných zakázek, svěřenských fondů, cen, finančních nástrojů, nástrojů kombinujících zdroje financování a rozpočtových záruk. Současně je třeba umožnit, aby byla rozhodnutí o financování přijímána na dobu delší než jeden rok s cílem poskytnout potenciálním příjemcům dlouhodobější perspektivu, s tím, že by však provádění bylo současně podmíněno dostupností rozpočtových prostředků na příslušný rok. K zajištění takovéto dlouhodobější perspektivy je nutné snížit počet náležitostí vyžadovaných u rozhodnutí o financování. V zájmu zjednodušení by mělo rozhodnutí o financování představovat současně i roční nebo víceletý program. Jelikož příspěvek pro subjekty uvedené v článcích 69 a 70 je stanoven již v ročním rozpočtu, nemělo by se v této souvislosti vyžadovat přijetí zvláštního rozhodnutí o financování. (50)Pokud jde o výdaje, je třeba objasnit vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými závazky a individuálními závazky a pojmy rozpočtový a právní závazek, aby se vymezil jednoznačný rámec pro jednotlivé fáze plnění rozpočtu. (51)S cílem zohlednit zejména počet právních závazků přijímaných v delegacích a zastoupeních Unie a kolísání směnných kurzů u těchto závazků by předběžné závazky měly být možné i v případě, jsou-li známí koneční příjemci a příslušné částky. (52)V zájmu lepšího využití prostředků, které jsou k dispozici na provádění vnějších akcí, by měla být zrušena lhůta, během níž lze přijímat individuální právní závazky na základě souhrnného rozpočtového závazku, jakož i povinnost uzavřít dohodu o přiznání příspěvku do 31. prosince roku n+1 v případech, kdy dohoda o financování uzavřená se třetí zemí představuje souhrnný rozpočtový závazek vztahující se i na dohodu o přiznání příspěvku. (53)Pokud jde o kategorie plateb, které mohou provádět schvalující osoby, v souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Měla by být blíže objasněna pravidla pro zúčtování plateb předběžného financování, zejména v případech, kdy není možné prozatímní zúčtování. Za tímto účelem by měla být v podepsaných právních závazcích zahrnuta odpovídající příslušná ustanovení. (54)Toto nařízení by mělo stanovit, že se platby musí uskutečnit ve stanovené lhůtě a že v případě nedodržení této lhůty budou mít věřitelé nárok na úroky z prodlení, které jdou k tíži rozpočtu, s výjimkou členských států a nově rovněž s výjimkou Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu. (55)Považuje se vhodné začlenit ustanovení týkající se potvrzování a schvalování výdajů do jednoho článku a zavést definici zrušení přidělení prostředků na závazek. Jelikož jsou operace prováděny v počítačových systémech, byl pojem „podpis doložky „předáno k platbě““ s výjimkou omezeného počtu případů nahrazen pojmem „zabezpečený elektronický podpis“. Je rovněž nutné objasnit, že se potvrzování výdajů týká všech způsobilých nákladů, tj. i náklady, které nejsou spojeny s žádostí o platbu, jak je tomu v případě zúčtování předběžného financování. (56)V zájmu snížení složitosti, zefektivnění stávajících pravidel a lepší srozumitelnosti tohoto nařízení by měla být stanovena pravidla, která jsou společná více než jednomu nástroji pro plnění rozpočtu. Z těchto důvodů by měla být některá ustanovení přeskupena, znění a oblast působnosti ostatních ustanovení by měly být sladěny a zbytečná opakování a křížové odkazy by se měly odstranit. (57)Větší důraz je nutno klást na výkonnost a výsledky. Je tudíž vhodné stanovit kromě forem příspěvku Unie, které již jsou náležitě zavedeny (proplacení skutečně vynaložených způsobilých nákladů, jednotkové náklady, jednorázové částky a paušální financování), další formu financování nesouvisejícího s náklady na příslušné operace. Tato forma financování by měla být založena na splnění určitých podmínek ex ante, nebo na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti. (58)Pokud Komise posuzuje provozní a finanční způsobilost příjemců finančních prostředků EU nebo jejich systémů a postupů, měla by mít možnost spolehnout se na posouzení, která již provedly jiné subjekty nebo dárci, jako jsou mezinárodní organizace, aby se zamezilo dvojímu posuzování týchž příjemců. Možnost křížového spoléhání se na posouzení provedená jinými subjekty by se měla využít v případě, byla-li tato posouzení provedena s ohledem na podmínky, které jsou rovnocenné podmínkám stanoveným v tomto nařízení pro příslušný způsob plnění rozpočtu. Na podporu křížového spoléhání se na posouzení mezi dárci by proto Komise měla prosazovat uznávání mezinárodně uznávaných standardů nebo mezinárodních osvědčených postupů. (59)Je rovněž důležité zamezit několika auditům u příjemců finančních prostředků EU prováděným různými subjekty s ohledem na využití těchto finančních prostředků. Je proto třeba stanovit možnost spoléhání se na audity, které již provedli nezávislí auditoři, pokud jsou založeny na mezinárodně uznávaných standardech, poskytují přiměřenou jistotu a týkaly se finančních výkazů a zpráv dokládajících využití příspěvku Unie. Tyto audity by pak měly být základem celkové jistoty ohledně využití finančních prostředků EU.

(60)Je důležité umožnit členským státům požádat o to, aby prostředky, které jim byly přiděleny v rámci sdíleného plnění rozpočtu, byly převedeny na úroveň Unie a vynaloženy Komisí v rámci přímého nebo nepřímého plnění rozpočtu, pokud možno ve prospěch dotčeného členského státu. To by optimalizovalo využití těchto prostředků a nástrojů zřízených podle tohoto nařízení nebo podle odvětvových nařízení, včetně nařízení o EFSI, na něž by měly být tyto prostředky na žádost členských států převedeny. Aby bylo zaručeno efektivní uplatňování těchto nástrojů, je třeba stanovit, že jsou-li prostředky převedeny na nástroje zřízené podle tohoto nařízení nebo podle odvětvových nařízení, včetně nařízení o EFSI, použijí se pravidla těchto nařízení. (61)K zajištění mechanismu dlouhodobé spolupráce s příjemci finančních prostředků Unie by mělo být umožněno podepisovat dohody o finančním rámcovém partnerství. Finanční rámcová partnerství by měla být zaváděna prostřednictvím grantů nebo dohod o spolupráci uzavřených se subjekty vynakládajícími finanční prostředky Unie. Za tímto účelem by měl být stanoven minimální obsah těchto dohod. Finanční rámcová partnerství by neměla nepatřičně omezovat přístup k finančním prostředkům Unie. (62)Podmínky a postupy pro pozastavení, ukončení a snížení výše příspěvku Unie by měly být v rámci jednotlivých nástrojů pro plnění rozpočtu (např. granty, veřejné zakázky, nepřímé plnění rozpočtu, ceny atd.) harmonizovány. Je třeba uvést důvody tohoto pozastavení, ukončení nebo snížení. (63)Toto nařízení by mělo stanovit standardní lhůty, po které jsou příjemci finančních prostředků povinni uchovávat dokumenty týkající se příspěvků Unie, aby se zabránilo rozdílným nebo neúměrným smluvním požadavkům a současně poskytl Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru dostatek času k získání přístupu k těmto údajům a dokumentům a k provedení kontrol ex post a auditů. Účastníkům a příjemcům finančních prostředků by měla být mimoto uložena povinnost spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie. (64)Aby byly účastníkům a příjemcům finančních prostředků poskytnuty náležité informace a aby měli možnost uplatnit své právo na obhajobu, mělo by jim toto nařízení dát možnost předložit připomínky před tím, než bude přijato opatření s nepříznivým dopadem na jejich práva, a měli by být informováni o opravných prostředcích, kterými lze toto opatření napadnout. (65)Na ochranu finančních zájmů Unie by Komise měla zřídit jednotný systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů. (66)Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů by se měl vztahovat na účastníky, příjemce finančních prostředků, subjekty, jejichž způsobilosti hodlá zájemce nebo uchazeč využít, nebo na subdodavatele zhotovitele, poskytovatele nebo dodavatele, dále na veškeré osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, je-li rozpočet plněn nepřímým způsobem, na veškeré osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie na základě přímo uplatňovaných finančních nástrojů, jakož i na účastníky nebo příjemce finančních prostředků subjektů plnící rozpočet sdíleným způsobem. (67)Je třeba objasnit, že je-li rozhodnutí o registraci určité osoby nebo subjektu v databázi systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů přijato v důsledku situací zakládajících vyloučení, v nichž se nachází fyzická nebo právnická osoba, která je členem správního, řídicího nebo dozorčího orgánu dotyčné osoby nebo subjektu nebo která má práva k zastupování, rozhodování nebo kontrole ve vztahu k této osobě nebo subjektu anebo k fyzické či právnické osobě, která v neomezeném rozsahu ručí za dluhy dotyčné osoby nebo subjektu anebo fyzické osoby, která je nezbytná pro udělení nebo pro splnění právního závazku, pak by měly informace zaevidované v databázi zahrnovat údaje týkající se těchto osob. (68)Rozhodnutí o vyloučení určité osoby nebo subjektu z účasti na udělovacím řízení nebo o uložení finanční sankce a rozhodnutí o zveřejnění souvisejících informací by měla přijímat příslušná schvalující osoba s ohledem na její samostatnost ve správních záležitostech. V případě neexistence pravomocného rozsudku nebo konečného správního rozhodnutí a v případech týkajících se závažného porušení smlouvy by příslušné schvalující osoby měly přijmout své rozhodnutí s ohledem na doporučení komise na základě předběžné právní kvalifikace. Uvedená komise by měla posoudit rovněž dobu trvání vyloučení, pokud nebyla stanovena pravomocným rozsudkem nebo konečným správním rozhodnutím. (69)Úlohou komise by mělo být zajištění konzistentního fungování systému vylučování z účasti na udělovacím řízení. Tato komise by měla být složena ze stálého předsedy, zástupců Komise a zástupce příslušné schvalující osoby. (70)Předběžná právní kvalifikace nepředjímá konečné posouzení jednání dotyčné osoby nebo subjektu ze strany příslušných orgánů členských států podle vnitrostátního práva. Doporučení komise, jakož i rozhodnutí příslušné schvalující osoby by proto mělo být po oznámení tohoto konečného posouzení přezkoumáno. (71)Příslušná schvalující osoba by měla osobu nebo subjekt vyloučit z účasti na udělovacím řízení, pokud byl vydán pravomocný rozsudek nebo konečné správní rozhodnutí ve věci vážného profesního pochybení, úmyslného nebo neúmyslného porušení povinností vztahujících se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo daní, podvodu týkajícího se rozpočtu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz, financování terorismu, teroristických trestných činů, dětské práce nebo jiných forem obchodování s lidmi nebo ve věci nesrovnalostí. Osoba nebo subjekt by z řízení měly být vyloučeny rovněž v případě závažného porušení právního závazku nebo úpadku. (72)Při rozhodování o vyloučení z účasti na udělovacím řízení nebo o uložení finanční sankce a zveřejnění tohoto rozhodnutí anebo při rozhodování o odmítnutí určité osoby nebo subjektu by měla příslušná schvalující osoba zajistit dodržení zásady proporcionality tím, že zohlední zejména závažnost situace, její dopad na rozpočet, dobu, která uplynula od okamžiku, kdy k pochybení došlo, dobu trvání a opakování pochybení, úmysl nebo stupeň nedbalosti a míru spolupráce dotyčné osoby nebo subjektu s příslušným orgánem a jejich přínos pro vyšetřování. (73)Příslušná schvalující osoba by měla mít rovněž možnost vyloučit určitou osobu nebo subjekt z účasti na udělovacím řízení v případě, že fyzická nebo právnická osoba, která v neomezeném rozsahu ručí za dluhy daného hospodářského subjektu, je v úpadku nebo v podobné situaci platební neschopnosti, nebo pokud taková fyzická nebo právnická osoba neplní svou povinnost platit příspěvky na sociální zabezpečení nebo daně, jestliže má taková situace dopad na finanční situaci daného hospodářského subjektu. (74)Rozhodnutí o vyloučení z účasti na udělovacím řízení by nemělo být proti určité osobě nebo subjektu přijímáno v případě, že přijetím nápravných opatření prokázaly svou spolehlivost. Tato možnost by se neměla použít v případě nejzávažnější trestné činnosti. (75)S ohledem na zásadu proporcionality je třeba rozlišovat případy, kdy lze jako alternativu k vyloučení z účasti na udělovacím řízení uložit finanční sankci, a případy, kdy závažnost jednání dotčeného příjemce finančních prostředků, který se pokusil získat finanční prostředky Unie neoprávněně, odůvodňuje uložit finanční sankci spolu s vyloučením z řízení k zajištění odrazujícího účinku. Je třeba definovat také minimální a maximální výši finanční sankce, kterou může veřejný zadavatel uložit. (76)Finanční sankce by měla být uložena pouze příjemci finančních prostředků, a nikoli účastníkovi, jelikož výše finanční sankce, která má být uložena, se vypočítává na základě hodnoty dotyčného právního závazku. (77)Možností použít správní a/nebo finanční sankce na základě právních předpisů není dotčena možnost uplatnit smluvní sankce, např. náhradu škody, a na tuto skutečnost je třeba upozornit. (78)Doba vyloučení z účasti na udělovacím řízení by měla být omezena stejně jako v případě směrnice 2014/24/EU a měla by být v souladu se zásadou proporcionality. (79)Je třeba určit počátek běhu a dobu trvání promlčecí doby pro uložení správních sankcí.

(80)Je důležité, aby bylo možné zesílit odrazující účinek vyvolaný vyloučením z účasti na udělovacím řízení a finančními sankcemi. V této souvislosti by odrazující účinek měl být zesílen možností uveřejnit informace týkající se vyloučení z řízení a/nebo finanční sankce, plně v souladu s požadavky na ochranu údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 95/46/ES (7). To by mělo přispět k zajištění toho, aby se stejné jednání neopakovalo. Z důvodu právní jistoty a v souladu se zásadou proporcionality je třeba upřesnit, v jakých situacích by ke zveřejnění nemělo dojít. Při posuzování by příslušná schvalující osoba měla zohledňovat případná doporučení komise. Pokud jde o fyzické osoby, osobní údaje by měly být zveřejňovány pouze ve výjimečných případech odůvodněných závažností dotčeného jednání nebo jeho dopadem na finanční zájmy Unie. (81)Informace týkající se vyloučení z účasti na udělovacím řízení nebo finanční sankce by měly být zveřejněny pouze v případě vážného profesního pochybení, podvodu, závažných nedostatků při plnění hlavních povinností vyplývajících ze zakázky financované z rozpočtu nebo v případě nesrovnalostí. (82)Kritéria pro vyloučení z účasti na udělovacím řízení by měla být zřetelně odlišena od kritérií, jež vedou k případnému odmítnutí v daném řízení. (83)Informace týkající se včasného odhalování rizik a ukládání správních sankcí osobám nebo subjektům by měly být centralizovány. Za tímto účelem by měly být příslušné informace uloženy v databázi zřízené a provozované Komisí jako vlastníkem centralizovaného systému. Tento systém by měl fungovat v plném souladu s právem na soukromí a ochranu osobních údajů. (84)Zatímco za zřízení a provoz systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů by měla být zodpovědná Komise, ostatní orgány a instituce a všechny subjekty, které plní rozpočet přímým, sdíleným a nepřímým způsobem, by se měly tohoto centralizovaného systému účastnit předáváním příslušných informací Komisi. Příslušná schvalující osoba a komise by měly hospodářským subjektům zaručovat právo na obhajobu. Tatáž práva by měla být osobě nebo subjektu přiznána v rámci včasného odhalování rizik, pokud schvalující osoba hodlá přijmout opatření, které by se mohlo nepříznivě dotýkat práv dotčené osoby nebo subjektu. V případě podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání, které ohrožují finanční zájmy Unie, avšak dosud nejsou předmětem pravomocného rozsudku, by měly mít příslušná schvalující osoba a komise možnost odložit příležitost, aby se dotyčná osoba nebo subjekt mohly vyjádřit. Tento odklad by měl být odůvodněný pouze v případech, kdy existují závažné legitimní důvody pro zachování důvěrnosti vyšetřování. (85)V souladu s článkem 261 Smlouvy o fungování Evropské unie by měla být na Soudní dvůr Evropské unie přenesena pravomoc k soudnímu přezkumu v plné jurisdikci týkající se sankcí uložených podle tohoto nařízení. (86)Pro usnadnění ochrany finančních zájmů Unie v rámci všech způsobů plnění rozpočtu by subjekty podílející se na plnění rozpočtu sdíleným a nepřímým způsobem měly zohlednit případné vyloučení z účasti na udělovacím řízení, o němž rozhodly schvalující osoby na úrovni Unie. (87)Toto nařízení by mělo podporovat cíl vytvoření elektronické správy, a zejména využívání elektronických údajů při výměně informací mezi orgány a třetími osobami. (88)V zájmu stability právního prostředí by pokrok při používání elektronické výměny informací a předkládání dokumentů elektronickou cestou, které představují významné zjednodušení, měl být doprovázen nastavením jednoznačných podmínek pro uznávání systémů, jež mají být používány, přičemž současně by měla být zachována možnost účastníků, příjemců finančních prostředků a schvalujících osob postupovat při správě finančních prostředků Unie pružně, jak je stanoveno v tomto nařízení. (89)Je třeba stanovit pravidla týkající se složení a úkolů výboru pověřeného posuzováním dokumentace žádosti v rámci zadávacího řízení, řízení o udělení grantu a soutěží o ceny. Výbor může být složen z externích odborníků, je-li to stanoveno v základním právním aktu. (90)V souladu se zásadou řádné správy by si schvalující osoba měla vyžádat vysvětlení či chybějící dokumenty, přičemž by měla být dodržena zásada rovného zacházení a dokumentace žádosti by se neměla podstatně změnit. Schvalující osoba se může rozhodnout, že tak neučiní, pouze v řádně odůvodněných případech. Schvalující osoba by měla mít mimoto možnost opravit zjevné administrativní chyby, nebo požádat o jejich opravu účastníka. (91)Řádné finanční řízení by mělo vyžadovat, aby se Komise chránila požadováním záruk při vyplacení předběžného financování. Požadavek, aby zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé a příjemci grantů poskytovali záruku, by již neměl být automatický, nýbrž by měl být založen na analýze rizik. Pokud schvalující osoba během plnění zjistí, že ručitel již není oprávněn vydávat záruky v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, měla by mít schvalující osoba možnost požádat o nahrazení záruky. (92)Různé soubory pravidel pro přímé a nepřímé plnění rozpočtu, zejména vymezení úkolů v rámci plnění rozpočtu, vedly k dezorientaci a riziku chybné kvalifikace jak u Komise, tak i u partnerů, a tato pravidla by proto měla být zjednodušena a harmonizována. (93)Ustanovení týkající se posouzení pilířů, které je prováděno ex ante, by měla být revidována, aby se Komise mohla pokud možno spoléhat na systémy a postupy partnerů, které se pokládají za rovnocenné systémům a postupům, jež používá Komise. Mimoto je důležité objasnit, že pokud posouzení odhalí oblasti, v nichž zavedené postupy nepostačují k ochraně finančních zájmů Unie, může Komise podepsat dohody o přiznání příspěvku a současně uložit dodatečná opatření v oblasti dohledu. Je rovněž důležité objasnit, kdy Komise nevyžaduje posouzení pilířů za účelem podepsání dohod o přiznání příspěvku. (94)Je vhodné uvést, že by odměna organizací plnících rozpočet EU měla být založena na výkonnosti, je-li to důležité a možné. (95)Komise navazuje se třetími zeměmi partnerství prostřednictvím dohod o financování. Je důležité objasnit obsah dohody o financování, zejména pro části, které provádí třetí země v rámci nepřímého plnění rozpočtu. (96)Je důležité uznat zvláštní povahu nástrojů kombinujících zdroje financování, kdy Komise kombinuje svůj příspěvek s příspěvky finančních institucí, a ujasnit uplatňování hlavy X týkající se finančních nástrojů. (97)Pravidla a zásady zadávání veřejných zakázek, jež platí pro veřejné zakázky zadávané orgány Unie na vlastní účet, by měly být založeny na pravidlech ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU a směrnici 2014/24/EU. (98)V případě smíšených zakázek by měla být objasněna metodika veřejných zadavatelů pro určení použitelných pravidel. (99)V případech veřejných zakázek, jejichž hodnota je vyšší, nebo nižší než finanční limity stanovené směrnicí 2014/24/EU, a u veřejných zakázek nespadajících do oblasti působnosti uvedené směrnice by měla být objasněna opatření týkající se uveřejňování informací ex ante a ex post, která je nutno provést k zahájení zadávacího řízení.

(100)Toto nařízení by mělo obsahovat úplný seznam všech zadávacích řízení, jichž mohou orgány Unie využít, a to bez ohledu na finanční limity. (101)V zájmu zjednodušení správy a s cílem podporovat účast malých a středních podniků by pro veřejné zakázky střední hodnoty mělo být stanoveno jednací řízení. (102)Stejně jako v případě směrnice 2014/24/EU by mělo i toto nařízení umožňovat, aby byly před zahájením zadávacího řízení provedeny tržní konzultace. S cílem zajistit, aby bylo inovační partnerství využíváno pouze v případě, neexistuje-li na trhu požadovaný výrobek, měla by být v tomto nařízení stanovena povinnost provést takovéto předběžné tržní konzultace před využitím inovačního partnerství. (103)Je třeba objasnit, jak mohou veřejní zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, a zároveň zaručit, aby byli schopni pro své veřejné zakázky získat nejlepší poměr kvality a ceny, zejména požadováním specifických štítků nebo využíváním vhodných postupů zadávání veřejných zakázek. (104)Aby se zajistilo, že hospodářské subjekty budou při plnění veřejných zakázek dodržovat platné environmentální, sociální a pracovněprávní povinnosti stanovené právem Unie, vnitrostátním právem, kolektivními smlouvami nebo platnými mezinárodními sociálními úmluvami a úmluvami o životním prostředí uvedenými v příloze X směrnice 2014/24/EU, měly by být tyto povinnosti součástí minimálních požadavků stanovených veřejným zadavatelem a měly by být začleněny do smluv podepsaných veřejným zadavatelem. (105)Je vhodné identifikovat a rozlišovat různé případy, které jsou obvykle označovány jako střet zájmů. Pojem „střet zájmů“ by se měl používat pouze v případech, kdy se v této situaci nachází subjekt nebo osoba odpovědná za plnění rozpočtu, audit nebo kontrolu či úředník nebo zaměstnanec orgánu Unie. Pokus hospodářského subjektu nepřípustně ovlivnit určité řízení nebo získat důvěrné informace je třeba považovat za vážné profesní pochybení. Hospodářské subjekty mohou být také v situaci, kdy by k provedení veřejné zakázky neměly být vybrány z důvodu protichůdného profesního zájmu. Tak by například určitá společnost neměla hodnotit projekt, jehož se sama zúčastnila, nebo by auditor neměl provádět audit účetních závěrek, které předtím ověřoval. (106)V souladu se směrnicí 2014/24/EU by mělo být možné, aby ověření, zda je určitý hospodářský subjekt vyloučen, uplatnění kritérií pro výběr a zadání veřejné zakázky a ověření souladu se zadávací dokumentací bylo provedeno v libovolném pořadí. Mělo by být tedy možné nabídku odmítnout na základě kritérií pro zadání veřejné zakázky, aniž by předtím proběhla kontrola kritérií pro vyloučení nebo kritérií pro výběr daného uchazeče. (107)Veřejné zakázky by měly být zadávány podle kritéria ekonomicky nejvýhodnější nabídky v souladu s článkem 67 směrnice 2014/24/EU. Mělo by být upřesněno, že kritéria pro výběr jsou spojena výhradně s hodnocením zájemců nebo uchazečů a kritéria pro zadání se týkají výhradně hodnocení nabídek. (108)Zadávání veřejných zakázek Unie by mělo zajistit, aby byly finanční prostředky využívány účinným, transparentním a vhodným způsobem. V této souvislosti by mělo elektronické zadávání zakázek přispět k lepšímu využívání finančních prostředků Unie a k zlepšení přístupu všech hospodářských subjektů k veřejným zakázkám. (109)V rámci každého řízení je nutno objasnit existenci fáze otevírání nabídek a žádostí o účast a hodnocení. Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky by mělo vždy vycházet z hodnocení. (110)Zájemci a uchazeči by v okamžiku, kdy je jim oznámen výsledek řízení, měli být vyrozuměni o důvodech přijetí daného rozhodnutí a měli by obdržet podrobné odůvodnění, jež bude vycházet z obsahu hodnotící zprávy. (111)Jelikož kritéria nejsou uplatňována v žádném konkrétním pořadí, měly by být odmítnutým uchazečům, kteří podali nabídky splňující požadavky, na jejich žádost sděleny vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky. (112)V případě rámcových smluv s opětovným vyhlášením soutěže by povinnost sdělit neúspěšným uchazečům vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky neměla být uložena z toho důvodu, že pokud by strany téže rámcové smlouvy získaly takovéto informace pokaždé při opětovném vyhlášení soutěže, mohlo by to ohrozit spravedlivou soutěž mezi nimi. (113)Veřejný zadavatel by měl mít možnost zrušit zadávací řízení před podpisem smlouvy, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na odškodnění. Tím by neměly být dotčeny případy, kdy veřejný zadavatel jednal takovým způsobem, že může být v souladu s obecnými zásadami práva Unie činěn odpovědným za škody. (114)Stejně jako v případě směrnice 2014/24/EU je třeba upřesnit podmínky, za nichž lze měnit veřejnou zakázku během jejího plnění, aniž by muselo být zahájeno nové zadávací řízení. Minimální požadavky původního řízení se nemění zejména v případech, jako jsou administrativní změny, univerzální právní nástupnictví a uplatňování jasných a jednoznačných ustanovení o změnách či opčních práv. Nové zadávací řízení by mělo být vyžadováno v případě podstatných změn původní veřejné zakázky, zejména budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o podstatných podmínkách veřejné zakázky, a to zejména v případě, kdy by změny mohly mít dopad na výsledek řízení, pokud by byly součástí původního řízení. (115)Je nezbytné upravit možnost požadovat v případě stavebních prací, dodávek a složitých služeb záruku za splnění, tak aby bylo zaručeno plnění podstatných smluvních povinností a aby bylo zajištěno řádné plnění po celou dobu trvání smlouvy na veřejnou zakázku. Je rovněž nezbytné upravit záruku za uvolnění zádržného, která bude pokrývat období odpovědnosti za veřejnou zakázku, a to v souladu s běžnou praxí v těchto odvětvích. (116)Za účelem určení příslušných finančních limitů a řízení je třeba vyjasnit, zda jsou orgány Unie, výkonné agentury a subjekty považovány za veřejné zadavatele. Za veřejné zadavatele by neměly být považovány, pokud provádějí nákup u centrálního zadavatele. Kromě toho orgány Unie tvoří jediný právní subjekt a nemohou mezi svými útvary uzavírat smlouvy, nýbrž pouze meziútvarové dohody. (117)Je vhodné doplnit do tohoto nařízení odkaz na oba finanční limity, jež směrnice 2014/24/EU stanoví pro stavební práce a pro dodávky a služby. Tyto finanční limity by se měly použít též na koncese, a to z důvodu zjednodušení a řádného finančního řízení a s přihlédnutím ke specifikům potřeb orgánů Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Úprava těchto finančních limitů, jak je stanovena ve směrnici 2014/24/EU, by tedy měla být na zadávání veřejných zakázek orgány Unie přímo použitelná. (118)Pro účely harmonizace a zjednodušení by měly být standardní postupy pro zadávání veřejných zakázek používány rovněž na druhy nákupů, jež upravuje zjednodušený režim dle směrnice 2014/24/EU. Finanční limit pro nákupy realizované v rámci zjednodušeného režimu by tudíž měl být sladěn s finančním limitem pro veřejné zakázky na služby. (119)Je nutno vyjasnit podmínky, za nichž se použije odkladná lhůta.

(120)Pravidla vztahující se na zadávání veřejných zakázek v oblasti vnějších akcí by měla být v souladu se zásadami stanovenými ve směrnici 2014/23/EU a směrnici 2014/24/EU. (121)V zájmu snížení složitosti, zefektivnění stávajících pravidel a lepší srozumitelnosti pravidel pro zadávání veřejných zakázek je třeba přeskupit obecná ustanovení o zadávání veřejných zakázek a zvláštní ustanovení použitelná na zadávání veřejných zakázek v oblasti vnějších akcí a odstranit zbytečná opakování a křížové odkazy. (122)Je nutno vyjasnit, které hospodářské subjekty mají v závislosti na místě svého usazení přístup k zadávání veřejných zakázek orgány Unie, a výslovně upravit možnost, aby tento přístup měly též mezinárodní organizace. (123)K dosažení rovnováhy mezi potřebou transparentnosti a větší vzájemné provázanosti pravidel pro zadávání veřejných zakázek na straně jedné a potřebou umožnit flexibilitu s ohledem na určité technické aspekty těchto pravidel na straně druhé by technická pravidla pro zadávání veřejných zakázek měla být shrnuta v příloze tohoto nařízení a Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny této přílohy. (124)Měla by být upřesněna oblast působnosti hlavy týkající se grantů, zejména pokud jde o druhy akcí či subjektů, jež jsou k udělení grantu způsobilé, a pokud jde o právní závazky, jež lze ke krytí grantů použít. Přijímání rozhodnutí o udělení grantu by mělo být postupně ukončeno vzhledem k jejich omezenému používání a postupnému zavádění elektronických grantů. Strukturu je nutno zjednodušit přesunutím ustanovení o jiných nástrojích než granty do ostatních částí nařízení. Je třeba objasnit povahu subjektů, které mohou obdržet granty na provozní náklady, jelikož pojem „subjekty sledující cíl, jenž je v obecném zájmu Unie“ je zahrnut v pojmu „subjekty sledující cíl, jenž je součástí některé politiky Unie a podporuje ji“. Mimoto je třeba odstranit restriktivní definici subjektu sledujícího cíl, jenž je v obecném zájmu Unie. (125)V zájmu zjednodušení postupů a lepší srozumitelnosti tohoto nařízení je nutno zjednodušit a zefektivnit ustanovení o obsahu žádosti o grant, výzvy k podávání návrhů a grantové dohody. (126)S cílem usnadnit provádění akcí financovaných více dárci, u nichž v době, kdy jsou pro účely příspěvku Unie přidělovány p