CS V Bruselu dne 19.9.2007 KOM(2007) 534 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ POKROK V PROGRAMU GALILEO: ZMĚNA PROFILU EVROPSKÝCH PROGRAMŮ GNSS {SEK(2007) 1210} SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ POKROK V PROGRAMU GALILEO: ZMĚNA PROFILU EVROPSKÝCH PROGRAMŮ GNSS 1. Úvod Rada ve svém usnesení ze dne 8. června 2007 potvrdila význam programu Galileo, dospěla k závěru, že by měla být zastavena jednání o koncesi partnerství veřejného a soukromého sektoru, vyjádřila v zásadě souhlas [1] se změnou profilu evropských programů GNSS a uznala, že jsou nezbytné další prostředky z veřejných zdrojů. Evropská rada na svém zasedání ve dnech 21. až 22. června 2007 znovu potvrdila význam programu Galileo jako klíčového projektu Evropské unie a požádala Radu, aby na podzim 2007 přijala integrované rozhodnutí o provádění uvedeného programu [2]. S ohledem na toto integrované rozhodnutí, v jehož rámci je třeba vyřešit otázku financování nového přístupu, struktury veřejné správy a řízení rizik, zásad pro zadávání veřejných zakázek a řadu souvisejících programových rozhodnutí, Rada požádala Komisi, aby předložila další analýzy a návrhy. Komise tímto sdělením uvedené žádosti Rady vyhověla [3] a kromě toho předkládá pozměněný návrh nařízení, které se zabývá budoucností evropských programů GNSS [4] , jakož i návrh na revizi finančního rámce [5]. Pomocí tohoto integrovaného rozhodnutí by mělo být zajištěno, aby správní a smluvní struktury na základě integrovaného přístupu založeného na životním cyklu technologií a vhodného řízení rizik usnadnily efektivní dlouhodobý provoz, údržbu a hospodářské využití systému Galileo. Naléhavost tohoto rozhodnutí mimo jiné souvisí s průběžnými náklady na vývojovou fázi programu a s finančními důsledky ztráty podílu na trhu, které s každým dalším zpožděním značně narůstají. Komise očekává přijetí těchto rozhodnutí koncem tohoto roku a v této souvislosti připomíná, že toto rozhodnutí má kromě aspektů týkajících se financování a zadávání veřejných zakázek rovněž strategický význam. Evropské programy GNSS mají pro Evropu a evropské hospodářství nepostradatelný význam. Moderní společnost je s ohledem na svou bezpečnost a hospodářské funkce závislá na používání aplikací GNSS a tak tomu bude v rostoucí míře i v budoucnosti. Program Galileo je navíc pilířem evropské kosmické politiky [6] a je symbolem ambicí Evropy ve vesmíru, technologiích a inovacích. Pokud Evropa nepřijme náležitá rozhodnutí o evropském programu GNSS, znamená to, že zůstane v krátkodobé až dlouhodobé perspektivě závislá na zahraničních signálech GNSS, jejichž kvalitu, dostupnost či cenu může kontrolovat jen v omezené míře, nebo je nemůže kontrolovat vůbec. Z toho vyplývající ztrátu vlastních technických odborných znalostí o GNSS v Evropě by navíc doprovázela významná ztráta makroekonomických příležitostí pro evropské podniky působící v oblasti výroby a služeb. Tím by se v dohledné době zastavil vývoj inovativní kosmické technologie pod vedením Evropy. 2. Náklady na infratsrukturu systému Zadávání veřejných zakázek v rámci programu Galileo a jeho zavádění již byly zahájeny ve dvou fázích. Na základě smlouvy o ověřování na oběžné dráze (IOV) uzavřené ESA na začátku roku 2006 byly pořízeny první čtyři družice a značná část pozemní infrastruktury. Zbývající část konstelace, konkrétně 26 družic, a pozemní infrastruktury spadá do fáze zavádění, pomocí níž se Galileo dostává do plné provozuschopnosti (FOC). Další analýza a hodnocení nyní přinesly potřebnou jistotu, že tyto odhadované náklady jsou skutečně realistické a pružné [7]. Odhady pro plnou provozuschopnost zahrnují náklady na řízení vzniklé zástupci EU pro zadávání veřejných zakázek, náklady na využívání a provoz EGNOS do roku 2013 a náklady na podporu řízení programu a jejich nominální hodnota činí 3 miliardy EUR. Do odhadu je rovněž zahrnuta rezerva na nepředvídané výdaje ve výši zhruba 14 % nominálních nákladů, která je založena na posouzení rizik koncepce a zavádění [8]. Položka | Odhadované náklady v milionech eur | Galileo – plná provozuschopnost | Družice + nosné rakety | 1600 | Pozemní kontrolní infrastruktura | 400 | Provoz | 275 | Systémové inženýrství | 150 | Náklady na řízení – zástupce EU pro zadávání veřejných zakázek | 195 | EGNOS | Využívání a provoz (2008–2013) | 330 | Podpora Komise | Podpora řízení projektu a poradenské služby | 27 | Rezervy na nepředvídané výdaje [9] | 428 | Celkový součet | 3 405 | Tyto odhady se zakládají na okamžitém provedení opatření souvisejících se zadáváním veřejných zakázek na základě integrovaného politického rozhodnutí EU do konce roku 2007. Všechny číselné údaje se samozřejmě zakládají na nejlepším odhadu očekávaných nominálních nákladů na veřejné zakázky, jakých lze dosáhnout za předpokladu hospodářské soutěže, efektivních smluvních jednání a dodržování časového harmonogramu. Ceny nabízené soukromým sektorem, a tudíž náklady pro Společenství, budou patrné až během jednání v oblasti veřejných zakázek. Aby Společenství docílilo nejlepšího poměru mezi kvalitou a cenou a aby se ceny přiblížily skutečně vynaloženým nákladům, bude nezbytné zajistit pro Společenství (a jeho zástupce pro zadávání veřejných zakázek) dobrou vyjednávací pozici a posílit ji prostřednictvím nabídkového řízení založeného na vhodných zásadách dohodnutých v rámci politiky zadávání veřejných zakázek. Možnosti zvolené v rámci politiky zadávání veřejných zakázek by proto mohly mít značný dopad na konečné náklady pro Společenství. V případě zpoždění politických a programových rozhodnutí lze navíc na základě podílového zvýšení nákladů stávajících smluv (smlouvy o ověřování na oběžné dráze [10]) a ztráty tržních možností v důsledku příchodu konkurenčních systémů očekávat dodatečné náklady. Komise doporučuje rozpočtovému orgánu, aby při svých budoucích rozhodnutích vycházel z pořizovacích nákladů na plnou provozuschopnost systému Galileo ve výši přibližně 3,4 miliardy EUR na období 2007–2013, včetně nákladů na EGNOS, zástupce EU pro zadávání veřejných zakázek, nákladů na řízení programu a rezervy na nepředvídané výdaje. 3. Rizika spojená s programem galileo a jejich řízení EU jako vlastník systému vzniklého na základě programu Galileo musí zjistit, jaká rizika existují v souvislosti s evropskými programy GNSS, a pokud tato rizika bude považovat za přijatelná, musí je řídit. Jednotlivá rizika jsou podrobně popsána v příloze I a v pracovním dokumentu útvarů Komise. Nejdůležitějšími riziky ve fázi pořizování jsou rizika koncepce a rizika zavádění. Rizika koncepce souvisejí s tím, že Galileo nedosáhne svého plánovaného výkonu v důsledku případných koncepčních problémů. Tato rizika koncepce a pravděpodobnost jejich výskytu jsou pro kosmické programy typické. Je sice třeba je sledovat a pečlivě kontrolovat, v současnosti však nepředstavují důvod k obavám. Rizika spojená se zpožděním programu Galileo souvisejí s technickými, finančními nebo politickými problémy a s problémy řízení, které mají za následek porušení časového harmonogramu, překračování nákladů, a tím opožděné uvedení na trh. Tato zpoždění programu by měla být z větší části zmírněna pomocí konkrétních opatření, navrhovaných opatření veřejné správy, disciplinovaného řízení programu, jasných rozhodnutí dohledu a včasných politických rozhodnutí. Kromě specifických jednorázových nákladů spojených s těmito riziky dochází v důsledku zpoždění zejména ke zvýšení zaváděcích nákladů a ke ztrátě provozních výnosů. Výše plánované rezervy na nepředvídané výdaje při pořizování je stanovena s ohledem na dopad, pokud jde o náklady, a na pravděpodobnost výskytu rizik v souvislosti s koncepcí a zaváděním. Komise navrhuje Radě a Evropskému parlamentu, aby vzaly na vědomí, že zjištěná rizika jsou s ohledem na cíle a rozsah evropských programů GNSS přiměřená a že v současnosti není kromě rezervy na nepředvídané výdaje zapotřebí přijmout žádná zvláštní rozpočtová opatření. V případě výskytu rizik však Komise provede podrobnou analýzu a případně rozpočtovému orgánu předloží souhrnné návrhy. Komise se zavazuje k provádění integrovaného přístupu v oblasti řízení rizik programu ve všech jeho fázích a úrovních a k přijímání strukturálních opatření s cílem zjistit, kontrolovat, zmírnit a sledovat rizika, jakož i k pravidelnému podávání zpráv rozpočtovému orgánu. 4. Hospodářské výhody a provozní výnosy programu galileo na celosvětovém trhu v odvětví družicové navigace 4.1. Celosvětové navazující trhy pro družicové navigační služby Během uplynulých deseti let zaznamenal celosvětový trh v oblasti družicové navigace velmi dynamický růst. Pokud jde o aplikace a vybavení, má tento trh, který patří mezi nejrychleji rostoucí trhy v oblasti špičkových technologií, značnou hodnotu. V letošním roce se jen v EU očekává prodej 10 milionů přijímačů GNSS a do roku 2011 by počet prodaných přijímačů měl dosáhnout výše 230 milionů [11]. Trh s GNSS se po roce 2010 stane významným motorem globální ekonomiky a Evropa si nemůže dovolit se na tomto trhu významně nepodílet – proto mají evropské programy GNSS strategický význam. Je zřejmé, že dodavatelé systému GNSS budou mít významný vliv na všechna důležitá rozhodnutí týkající se uživatelů GNSS, jako např. stanovení či aktualizace norem, zajištění stálého přístupu na místní úrovni, stanovení průmyslové politiky kontroly vývozu a modernizace systému zohledněním budoucích potřeb uživatelů. Evropská unie se s ohledem na tato významná rozhodnutí, která se týkají podstatné části evropského hospodářství, nemůže spoléhat pouze na politiku třetích zemí. Uskutečnění projektu Galileo je proto pro Evropskou unii nepostradatelnou investicí do infrastruktury. Rozvoj programu Galileo však musí nevyhnutelně doprovázet zvláštní úsilí v oblasti vývoje aplikací a služeb (viz oddíl týkající se potřeb uživatelů), čímž bude posíleno postavení evropských podniků vytvořením know-how a dodáváním aplikací pro specializovaný trh. Tím bude podpořeno zakládání a růst malých a středních podniků a vytváření pracovních příležitostí pro vysoce kvalifikované pracovní síly. Galileo a EGNOS by proto měly být považovány za investice, které Evropě umožní proniknout na trh GNSS a zajistit a udržet si na něm významný podíl. Pomocí programu Galileo může mít veřejnost ještě větší užitek z GNSS, a to v oblastech jako např. zaměstnanost, životní prostředí (snížení dopravní přetíženosti, kratší a přímější spojení, čímž se sníží spotřeba paliv), sociální výhody (zvýšení bezpečnosti), zvýšená efektivita veřejných služeb (pátrací a záchranné služby, požární a sanitní služby, bezpečnost), hospodářská odvětví (zemědělství, rybolov, doprava) a řízení omezených veřejných zdrojů (v letectví). Galileo má navíc řadu dalších přímých výhod. Kombinované používání systémů GPS a Galileo výrazně zlepší dostupnost družicové navigace ve větších městech, přičemž součástí koncepce systému Galileo je rovněž možnost určování polohy v budovách. Zvýší se přesnost družicové navigace a v důsledku „konkurence“ systémů GPS a Galileo vzniknou další inovace pro uživatele družicové navigace v celosvětovém měřítku, např. větší přesnost, schopnost určování polohy v budovách ve srovnání s GPS-II a lepší signály pro masový trh, které nabízejí GPS-III i Galileo. Galileo je navíc pro civilní použití optimalizován pomocí pěti funkčních služeb. Tím je položen základ pro pokrytí nových potřeb trhu v oblasti silniční, námořní a letecké dopravy, které stávající technologie zatím není schopna uspokojit. Galileo navíc zajišťuje zmírnění rizika závislosti na jediném zdroji. To je důležité například při používání časových signálů pro synchronizaci elektronických komunikačních sítí a elektrických rozvodných sítí. Právní rámec, na němž je Galileo postaven, rovněž poskytuje jasný a jednoznačný systém odpovědnosti. Pro provozovatele, ať už veřejné či soukromé, má otázka odpovědnosti při poskytování nových služeb občanům a/nebo obchodním odběratelům klíčový význam. Uživatelé proto mají pádné důvody pro používání systému Galileo. 4.2. Provozní výnosy a přímé výhody plynoucí z evropských programů GNSS Přímé provozní výnosy programu Galileo představují jen nepatrný podíl na výnosu členských států a v poměru k celosvětovým a evropským trhům GNSS je tento podíl ještě nižší. Očekávané výnosy z provozní činnosti programu Galileo jsou však obrovské a velmi diverzifikované, i když je s nimi spojena určitá nejistota. Na základě dosavadních studií, údajů získaných v rámci nabídkových řízení předchozí fáze, nezávislých kontrol, analýz provedených pro GJU a v nedávné době ze strany GSA byly vypracovány odhady týkající se přímých výnosů z poskytování signálů EGNOS a Galileo v kosmickém prostoru (včetně nejistot) [12] . Nejistota provozních výnosů [13] se odhaduje na plus jednu třetinu a minus polovinu výchozího scénáře ve výši 9,1 miliard EUR, z čehož vyplývá rozmezí od 4,6 do 11,7 miliard EUR v období 20 let. Opatření na zmírnění rizik a vytvoření možností příjmů však budou mít příznivý dopad. Provozní výnosy budou rozděleny přibližně [14] takto: Rozdělení provozních výnosů programu Galileo/EGNOS | Podle služeb | Podle režimu poplatků | Podle odvětví | Otevřená služba – běžné využití – zvláštní využití | 0 % | Vybírání poplatků přes terminál | 46 % | Silniční doprava | 30 % | | 54 % | Zákazníci ze státního sektoru | 29 % | Veřejně řízená služba | 29 % | Veřejně řízená služba | 29 % | Poskytovatelé služeb | 14 % | Mobilní telefony | 17 % | Bezpečnost lidského života | 10 % | Výroba přijímačů | 7 % | Profesionální služby | 9 % | Komerční služby | 7 % | Koneční spotřebitelé | 4 % | Letectví | 5 % | Pátrací a záchranná činnost | 0 % | | | Jiné | 10 % | Skutečná výše provozních výnosů bude do značné míry záviset na době potřebné k uvedení systému Galileo na trh, úspěchu veřejného sektoru při přípravě trhů a na vytvoření právního rámce, který usnadní vývoj trhu, a na tom, jak rychle správní orgány EU zahájí službu PRS, jak úspěšné budou konkurenční systémy GNSS a do jaké míry bude EU schopna najít partnery v soukromém sektoru, kteří by mohli úspěšně působit na trhu v oblasti globální družicové navigace. Zejména značná závislost provozních výnosů na zvláštním využití otevřených služeb, jako např. ověřovací služby a veřejné záchranné služby, vyžaduje pečlivé prověření například s ohledem na přizpůsobení právnímu rámci tak, aby bylo možné používat ověřovací signály pro systémů pro výběr mýtného. Provozní výnosy programu Galileo by proto měly být považovány za dodatečný přínos, a nikoli za jediné opodstatnění evropských programů GNSS. Právě tento příslib provozních výnosů by mohl být zajímavý pro soukromý sektor. Z toho vyplývá jejich význam pro veřejný sektor EU, který tak může přesunout rizika na soukromý sektor a využívat výhod vyplývajících z účasti soukromého sektoru na programu. Závěrem lze konstatovat, že možné provozní výnosy jsou silným argumentem ve prospěch programu Galileo, ale ještě významnější je dopad tohoto programu na evropské odvětví GNSS a obecně na hospodářství. Komise navrhuje, aby Rada a Evropský parlament ve svém rozhodnutí o změně profilu evropských programů GNSS zohlednily jejich význam z makroekonomického hlediska a s ohledem na veřejnost, přímé výhody programu Galileo, pokud jde o nové služby a trhy, větší výkonnost a doplňkovost k GPS, a dále skutečnost, že očekávání kladená na tento program v souvislosti s provozními výnosy mají solidní základ. 5. Financování evropských programů GNSS Navrhovaný scénář vyžaduje financování v celkové výši 3,4 miliardy EUR na období 2007–2013. Společenství však do finančního rámce na období 2007–2013 zahrnulo pouze částku ve výši 1 miliardy EUR. Je proto nezbytné prověřit ostatní možnosti s cílem zjistit, jak by bylo možné získat dodatečné finanční prostředky ve výši 2,4 miliardy EUR na období 2008–2013. Za tímto účelem je třeba nejprve rozlišit dvě možnosti: financování z rozpočtu Společenství a financování z mezivládních zdrojů mimo rozpočet Společenství. Financování ze zdrojů Společenství Body 21 až 23 Interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IIA) upravují, do jaké míry může rozpočtový orgán rozhodovat o revizi víceletého finančního rámce v případě nepředvídaných okolností. Neúspěšný průběh jednání o uzavření koncesní smlouvy se soukromým konsorciem takovou nepředvídanou okolnost představuje. S ohledem na částky, o něž v tomto případě jde, považuje Komise revizi víceletého finančního rámce za potřebnou. Ostatní možnosti, které IIA v zásadě nabízí, nepředstavují schůdnou alternativu k této revizi: – Odhadované rezervy, které podle ustanovení bodu 13 IIA nesmí překročit strop pro okruh 1A, nejsou vhodné pro dlouhodobé financování v tomto měřítku. Totéž platí pro mobilizaci nástroje pro flexibilitu, který nelze využívat opakovaně. Program Galileo vzhledem ke svému významu vyžaduje jasné a udržitelné politické a právní závazky, aby se dohnalo dosavadní zpoždění a aby byla obnovena důvěra soukromého sektoru, jehož spolupráce je nepostradatelná. – Podle bodu 37 IIA je možné se od částky stanovené v právních aktech, které se týkají víceletých programů přijatých v rámci postupu spolurozhodování, odchýlit až do výše 5 %. Na tomto základě by v zásadě mohla být přesunuta značná částka v rámci okruhu 1A do programu Galileo. Takovýto přesun by však na začátku programového období nebyl vhodný. V tomto okamžiku by pouze částečné provedení těchto programů nepřineslo žádný užitek, neboť jejich provádění bylo teprve zahájeno. Financování z mezivládních zdrojů Financování z mezivládních zdrojů by mohlo probíhat takto: a) Evropská kosmická agentura (ESA) financuje z poloviny vývojovou fázi programu Galileo. Tento model financování by teoreticky mohl být rozšířen i na fázi zavádění. Provedení tohoto modelu má však několik nevýhod: · Některé členské státy EU, zejména nové členské státy, nejsou členy ESA a některé členské státy ESA naopak nejsou členskými státy EU. Tím vzniká problém hmotných a nehmotných vlastnických práv v rámci programu. · Financování ze strany ESA není v souladu s komunitárním charakterem programu, neboť rozpočtový orgán nemá kontrolu nad částí, kterou přímo financují členské státy ESA [15]. · Spolufinancování má vážný dopad na veřejnou správu programu, protože úlohu ESA jako sponzora lze jen těžko uvést do souladu s její rolí vedoucího systému. b) Přímé příspěvky členských států na program Galileo by mohly být poskytovány prostřednictvím podobného nástroje, jaký je využíván Evropským rozvojovým fondem. Možnost financování programu prostřednictvím přímých úvěrů bez členských států jako ručitelů je nepřípustná, neboť Evropské společenství není na rozdíl od členských států oprávněno uzavírat půjčky. Případné zavedení takových příspěvků musí být ještě přezkoumáno vzhledem k tomu, že dosud neexistuje žádný precedens, který by v tomto případě mohl být použit. Z právních, institucionálních a programových důvodů se však Komise domnívá, že dodatečné finanční prostředky by měla poskytnout pouze Evropská unie jako vlastník systému. Mezinárodní účast by přesto připadala v úvahu, je však závislá na tom, zdali budou stanoveny přijatelné podmínky pro činnosti, které například v celosvětovém měřítku usnadní přístup ke službám evropských GNSS. Komise proto zároveň s tímto sdělením předkládá návrh [16] rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o revizi víceletého finančního rámce s cílem poskytnout potřebné finanční prostředky z veřejných zdrojů ve výši 3,4 miliardy EUR na období let 2007–2013 a umožnit Unii, aby mohla pokračovat v programech EGNOS i Galileo, jejichž zásadní význam byl nedávno všemi třemi orgány znovu potvrzen. Částka ve výši 1,005 miliardy EUR již byla stanovena ve stávajícím finančním rámci (2007–2013) v rámci legislativního návrhu Komise [17] týkajícího se provádění fáze zavádění a provozování programu Galileo. Navrhuje se zvýšit výše zmíněnou částku o dalších 2,100 miliardy EUR. Uvolnění této částky vyžaduje revizi stávajícího finančního rámce (2007–2013). Tyto prostředky se uvolní z nevyužitelných rezerv okruhů 2 a 5 v letech 2007 a 2008. Z toho vyplývá, že ve znění pozměněného návrhu bude stanovena částka 3,105 miliardy EUR, která musí být zahrnuta do rozpočtu Společenství na období let 2007–2013 v rámci evropských programů GNSS. V rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj je dostupná další částka ve výši 300 milionů EUR, čímž se celková částka zvyšuje na 3,4 miliardy EUR. Pokud jde o EGNOS, původně se plánovalo, že jeho financování bude zajištěno jeho celkovou integrací do programu Galileo a že finanční prostředky budou dostupné do konce roku 2007. Vzhledem k tomu, že fáze zavádění EGNOS bude zanedlouho ukončena, má ESA v úmyslu prověřit, zda je verze softwaru programu EGNOS slučitelná s požadavky v oblasti letectví. Předpokládá se proto, že stávající finanční ujednání budou pokračovat s cílem pokrýt tuto předkvalifikační fázi do března 2009. 6. Uspokojování potřeb uživatelů, příprava trhů a zvýšení možností příjmů Vzhledem k tomu, že v případě programů EGNOS a Galileo jde o poskytování globálních služeb družicové navigace, které splňují požadavky uživatelů v celosvětovém měřítku, je nezbytné tyto požadavky dobře pochopit a plnit je prostřednictvím neustálého vývoje a inovace systémů. V návaznosti na konzultace k zelené knize Komise v dohledné době zveřejní akční plán, jehož hlavním cílem je stanovit prostřednictvím cílených opatření pro každou aplikaci a každý tržní segment rámec pro rozvoj aplikací a služeb založených na programech EGNOS a Galileo. Zavedení tohoto akčního plánu má značný význam, neboť opatření veřejného sektoru rovněž přispějí ke strukturálnímu snížení rizik systémů spojených s uvedením na trh a s výnosem. GSA by se měla ve spolupráci s útvary Komise na tomto významném úkolu podílet, koordinovat svou činnost s veřejnými orgány na vnitrostátní, regionální a místní úrovni a úzce spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami v příslušných odvětvích a oblastech trhu. Na základě této práce Komise případně předloží potřebné regulační a jiné návrhy, aby připravila cestu pro další rozvoj strategií Společenství, které by mohly mít užitek z používání družicové navigace, zejména v oblastech interoperability služeb a systémů, u nichž se předpokládá využití družicové navigace, interoperability systémů na výběr mýtného, nouzových hlášení, bezpečnostních opatření, sledování kritické infrastruktury, přepravy zvířat a nebezpečného zboží a v dalších oblastech. Komise navrhuje, aby Rada a Evropský parlament vzaly na vědomí, že veřejný sektor EU musí připravit trhy GNSS a přijmout v této souvislosti veškerá nezbytná opatření, například zvyšováním informovanosti, poskytováním technických informací, poskytováním poradenství všem soukromým i veřejným zúčastněným stranám v příslušných hospodářských odvětvích, přípravou normalizace a certifikace a konsolidací tržních požadavků. Komise proto navrhuje posílit úlohu GSA, přidělit jí koordinační a klíčovou roli při přípravě evropských trhů GNSS a prověřit její poslání, personální obsazení a způsob fungování. 7. Struktura veřejné správy Dohled nad prováděním programu a jeho řízení jsou nedílnou součástí programu, jaký představuje Galileo. Jasné rozdělení rolí a povinností přispívá spolu s účinným procesem rozhodování k tomu, aby se zamezilo překračování nákladů a zpoždění programu. Komise proto navrhuje zjednodušit strukturu veřejné správy a provést strukturální rozdělení úloh na základě jasného oddělení složky dohledu nad programem a jeho řízení v souladu s ustanoveními EU o financování. Kromě tohoto má v úmyslu přijmout řadu konkrétních opatření na posílení řízení programu. (...PICT...) (1) Úloha Rady a Evropského parlamentu: Úloha dohledu přísluší Radě a Parlamentu a je vykonávána ve formě: · politického dohledu, přímo vykonávaného Radou a Evropským parlamentem, a · dohledu nad programem v podobě „výboru pro evropské programy GNSS“ [18], v jehož rámci se na provádění programu spolupodílejí zástupci z členských států, kteří stanovují všeobecné pokyny ke všem důležitým aspektům programu. (2) Úloha Evropské komise Jako orgán, který je přímo odpovědný Radě a Parlamentu, má Evropská komise celkovou odpovědnost za řízení programu. Komise považuje za nezbytné určit na straně veřejného sektoru jediného správce programu, jenž bude nést odpovědnost za celý program Galileo, vykonávat správní a/nebo smluvní kontrolu nad všemi podřízenými složkami pověřenými prováděním, který má přístup k finančním zdrojům i k politickým orgánům, a který je schopen zajistit potřebnou arbitráž mezi jednotlivými prvky programu. Rozdělení odpovědnosti na různé povinnosti, pokud jde o podávání zpráv a odpovědnost, má za následek narušení programu a strukturální, nepříznivé důsledky. Evropská komise má kromě jiného funkci zadavatele (nebo „sponzora“), a tím dohled nad celkovým vývojem, zadáváním veřejných zakázek, provozem a údržbou, jakož i nad smlouvami o využívání vztahujícími se na infrastrukturu systému. (3) Úloha Evropského úřadu pro dohled nad GNSS (GSA) Je třeba poznamenat, že ukončením jednání o koncesi partnerství veřejného a soukromého sektoru vzniklo právní vakuum, pokud jde o úlohu GSA, která byla v souladu se stávajícím nařízením [19] o jejím zřízení zcela založena na ustanovení držitele koncese. Proto je nyní důležité GSA posílit ve vztahu ke všem příslušným opatřením pro přípravu trhů, čímž EU znovu posílí svou angažovanost v programu Galileo. GSA navíc působí jako akreditační orgán odpovědný za organizování certifikace a dále poskytuje poradenství a podporu správci programu ve všech aspektech programu. S cílem poskytnout soudržný rámec pro veřejnou správu Komise předloží návrh revize zmíněného nařízení, jakmile budou přijata politická rozhodnutí EU o programu. (4) Úloha Evropské kosmické agentury Jako jeden z iniciátorů evropských programů GNSS a jejich technický architekt je ESA vhodným kandidátem pro další vykonávání úlohy zástupce EU pro zadávání veřejných zakázek a vedoucího systému (nebo „hlavního dodavatele“). ESA navíc během uplynulých deseti let existence evropských programů GNSS shromáždila jedinečné vědomosti a odborné zkušenosti, jež by jinak bylo možné získat pouze za cenu značného zpoždění, nákladů a rizik. ESA bude svou činnost vykonávat na základě podrobné dohody o GNSS mezi ESA a ES, v níž budou stanoveny příslušné povinnosti, politika zadávání veřejných zakázek, otázky související s podáváním zpráv a spoluprací, rozsah autonomního rozhodování ESA a postupy, jakými mohou Komise a případně Rada a Evropský parlament přijímat rozhodnutí. S ohledem na její úlohu jako orgánu odpovědného za koncepci musí být zajištěno, aby se evropský veřejný sektor jako vlastník systému mohl nadále spolupodílet na podrobném technickém vymezování evropských programů GNSS a aby měl přístup k poznatkům v této oblasti. To je zásadní pro budoucí zadávání zakázek v rámci evropských programů GNSS. Dohoda o GNSS uzavřená mezi ESA a ES se těmito otázkami bude podrobně zabývat. Komise předpokládá pravidelné a podrobné podávání zpráv Radě a Evropskému parlamentu, například s ohledem na pokrok, rizika, financování, vhodnost správní struktury a na všechny ostatní relevantní otázky. Komise navrhuje, aby Rada a Evropský parlament schválily výše zmíněný soubor návrhů pro veřejnou správu evropských programů GNSS, zejména: 1) zřízení výboru pro evropské programy GNSS; 2) úlohu Komise jako správce a zadavatele evropských programů GNSS; 3) posílení úlohy GSA při přípravě trhů a jako poradce pro Komisi, jakož i při řízení programu; 4) úlohu ESA jako vedoucího, který vykonává svou činnost na základě dohody o GNSS uzavřené mezi ESA a ES; 5) pravidelné a transparentní podávání zpráv Radě a Evropskému parlamentu. 8. Zásady pro zadávání veřejných zakázek v rámci programu Galileo Komise pevně věří, že je potřeba zavést do programu solidní a spravedlivou hospodářskou soutěž založenou na využívání dvou zdrojů a pravidelných nabídkových řízeních pokud možno pro všechny prvky programu tak, aby byla zlepšena účinnost a snížena závislost a zároveň omezeny náklady a zmírněna rizika. Zadávání veřejných zakázek v rámci programu Galileo však musí nyní a v budoucnu těžit z existence diverzifikovaných a konkurenceschopných evropských podniků, jakož i z širokého rozdělení kompetencí. Proto je třeba pokud možno snížit výskyt problémů při dodávkách a využívání jediného zdroje na všech úrovních. Některá rozhodnutí z minulosti a výsledky vyplývající zejména ze smluv IOV se soukromým sektorem musí být zohledněny i v další fázi. Dosažení cíle zavést konkurenční dodávky a zbavit se závislosti na jediném zdroji může také vyvolat náklady a zpoždění, neboť se tím zvyšují dodatečné režijní výdaje a koncepce a produkce dalších dodavatelů musí být nejprve prověřeny. Proto je zapotřebí najít správnou rovnováhu mezi všemi těmito prvky, přičemž musí být váženy celková účinnost programu, rozhodnutí učiněná v minulosti a nutnost diverzifikovaných dodávek v rámci podmínek hospodářské soutěže. Komise z toho důvodu navrhuje uplatnit tyto zásady: (1) uplatnění pravidel Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek; (2) realizace otevřené architektury zadávání veřejných zakázek založené na hospodářské soutěži s cílem získat: · otevřený přístup a spravedlivou hospodářskou soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce za účelem poskytnutí možnosti vyvážené účasti zúčastněných stran ze soukromého sektoru na všech úrovních, včetně malých a středních podniků, a ve všech členských státech; · náležitou kontrolu nad celkovými náklady programu a jeho harmonogramem; (3) je třeba náležitě zohlednit dosažené výsledky a učiněné investice, jakož i stávající dohody a zkušenosti získané ve fázích navrhování a rozvoje evropských programů GNSS; (4) zadávání veřejných zakázek pokud možno více než jednomu dodavateli s cílem snížit technologická a podnikatelská rizika a omezit závislost, jakož i zlepšit celkovou kontrolu nákladů a časového harmonogramu programu; (5) postupné provádění infrastruktury systému od ověřování na oběžné dráze (IOV) až po plnou provozuschopnost (FOC) s cílem řízení rizik a brzkého zavedení služeb; (6) náležité zohlednění strategické povahy evropských programů GNSS a požadavků v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. 9. Koncepty pro fáze provozování a využívání Komise je nadále přesvědčena o nutnosti včasného zapojení soukromého sektoru do evropských programů GNSS, a to i do fází provozování a využívání. V praxi je k dispozici jen omezený počet možností nebo jejich kombinace, jako např. různé varianty partnerství veřejného a soukromého sektoru, smlouvy o poskytování služeb nebo podniky ve veřejném vlastnictví. V této oblasti je však nutné provést ještě další analýzy, které Komise již s pomocí GSA zahájila. Významná je rovněž časová posloupnost při přijímání rozhodnutí o různých krocích, aby byla zajištěna celková soudržnost programu. Komise se domnívá, že rozhodnutí týkající se fáze provozování a využívání evropských programů GNSS lze přijmout až po ukončení fáze podrobných technických, obchodních, finančních a programových studií. Komise ve vhodnou chvíli předloží příslušné návrhy. 10. Časový harmonogram pro zavádění evropských programů GNSS Jak bylo stanoveno v podkladech, které Komise předložila v květnu, vstoupí smlouva týkající se fáze plného zavedení v platnost jeden rok poté, co EU přijme politické rozhodnutí ohledně změny profilu, a to za předpokladu, že jsou během následujících měsíců přijata příslušná právní rozhodnutí týkající se rozpočtu a financování. Pokud se položky s dlouhou dodací lhůtou zadají nejméně šest měsíců předem, lze plné provozuschopnosti (FOC) dosáhnout čtyři a půl roku po vstupu této smlouvy v platnost. S ohledem na dobu potřebnou pro přijetí rozhodnutí týkajících se evropských programů GNSS a za předpokladu, že dojde k politické dohodě do konce roku 2007, může být plné provozuschopnosti dosaženo do poloviny roku 2013. Na základě výše uvedených úvah byl vytvořen následující časový harmonogram pro zavedení evropských programů GNSS, jehož klíčové údaje a hlavní zásady jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. ________ Příloha 1: Přehled rizik v souvislosti s programem Galileo Kategorie rizika | Příčiny | Dopad | Pravděpodobnost | Náklady v jednotlivých případech | Fáze zadávání veřejných zakázek/zavádění | Rizika koncepce | Atomové hodiny, chování na oběžné dráze, služba SOL, požadavky na bezpečnost, přechod od IOV k FOC | Nová koncepce | Nepravděpodobné | ~ 250 až 500 milionů EUR | Rizika zavádění | Technické, správní, finanční a politické problémy Rizika při zahájení provozu | Zpoždění | Nepravděpodobné | Až 250 milionů EUR | Fáze provozování/využívání | Tržní rizika / rizika spojená s výnosem | Příliš nízká výkonnost na trhu nebo dopad rizik koncepce/zavádění na výnos | Ztráta příjmů | Pravděpodobné | Až polovina základních ročních příjmů | Ručení třetí strany | Pohledávky | Vyplacení pohledávek | Velmi nepravděpodobné | > 1 miliarda EUR | Nepojistitelnost | Nedostatečná tržní kapacita | Přímé financování | Velmi nepravděpodobné | > 1 miliarda EUR | Výjimečné události | Příčiny nacházející se mimo kontrolu programu | - | Velmi nepravděpodobné | ~ 250 až 500 milionů EUR | Další podrobnosti lze najít v pracovním dokumentu útvarů Komise. [1] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st10/st10126.en07.pdf. [2] Zasedání Evropské rady ve dnech 21. až 22. června 2007, 11177/1/07 Rev.1, odstavec 36. [3] K tomuto sdělení je připojen pracovní dokument útvarů Komise - SEK(2007) 1210 ze dne 19.9.2007. [4] Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady týkající se zavádění evropských programů GNSS - KOM(2007) 535 ze dne 19.9.2007. [5] Sdělení o revizi víceletého finančního rámce a návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, pokud jde o víceletý finanční rámec - KOM(2007) 549 ze dne 19.9.2007. [6] Sdělení o evropské kosmické politice - KOM(2007) 212 ze dne 26.4.2007. [7] Údaje pocházejí ze zdrojů ESA, předchozích koncesních nabídek partnerství veřejného a soukromého sektoru a smlouvy IOV, dále z hodnocení provedených ESA, GSA a nezávislými konzultantskými společnostmi PriceWaterhouseCoopers a Satel Conseil International, jakož i z ověřovací schůzky s odborníky z kosmických agentur jednotlivých zemí. [8] Rezervy na nepředvídané výdaje se v případě kosmických programů pohybují řádově ve výši 10–20 %. [9] Případné překročení nákladů fáze IOV bude pokryto ze současných finančních ujednání a/nebo z rezervy na nepředvídané výdaje. [10] V rámci smlouvy IOV se formou veřejné zakázky pořídily: čtyři družice a jejich nosné rakety, první družicové kontrolní středisko a přibližně polovina požadovaných vysílacích a sledovacích zařízení. [11] Zdroj: ABI Research 2006. [12] Zdroje: GSA na základě Ovum 2006, ABI Research 2006, Berg Insight 2006, ESYS 2006. [13] Kvůli této nejistotě nebyl soukromý sektor připraven přijmout tržní riziko při jednáních o koncesi partnerství veřejného a soukromého sektoru. [14] Zdroje: Ovum 2006, nabídky během fáze jednání o partnerství veřejného a soukromého sektoru. [15] Evropský parlament proto již několikrát vyjádřil své odmítavé stanovisko vůči tomuto řešení. [16] Sdělení o revizi víceletého finančního rámce a návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, pokud jde o víceletý finanční rámec - KOM(2007) 549 ze dne 19.9.2007. [17] KOM(2004) 477 v konečném znění/2. [18] Viz pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady týkající se zavádění evropských programů GNSS - KOM(2007) 535 ze dne 19.9.2007. [19] Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004. --------------------------------------------------