DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017, a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost, závěrech Rady a globální strategii, jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii.

Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství. Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací.

Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Tureckem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména situace v Sýrii a Iráku představují pro bezpečnost EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti, tak i řešení aktuálních výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Turecko rovněž projevilo zájem spolupracovat s orgány EU pro vymáhání práva v boji proti terorismu, zejména díky společné odborné přípravě organizované agenturou CEPOL. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

Současná spolupráce Europolu s Tureckem se zakládá na dohodě o strategické spolupráci uzavřené v roce 2004. Tato dohoda usnadňuje spolupráci při výměně strategických a technických informací společného zájmu, zkušeností v oblasti prosazování práva, legislativy, příruček, technické literatury a dalších dokumentů a odborné přípravy v oblasti prosazování práva. Ve společném akčním plánu EU a Turecka z listopadu 2015 se obě strany dohodly na dalším posílení spolupráce s Europolem díky nasazení tureckého styčného důstojníka. Dne 21. března 2016 podepsaly Europol a Turecko dohodu o udržování styku umožňující posílenou spolupráci. V návaznosti na ni byl v květnu 2016 do Europolu vyslán styčný důstojník zastupující tureckou státní policii, což přineslo určitý pozitivní vývoj a kontakty. Tyto dohody však neumožňují výměnu údajů týkajících se identifikovaných nebo identifikovatelných osob.

Politické souvislosti

Turecko je pro Evropskou unii klíčovým partnerem. Od roku 1964, kdy vstoupila v platnost dohoda o přidružení, se spolupráce EU s Tureckem zintenzivňuje. V prosinci 1999 udělila Evropská rada Turecku status kandidátské země a v říjnu 2005 byla zahájena jednání o přistoupení. Prohlubování spolupráce s Europolem je důležité v souvislosti s plněním všech zbývajících požadavků plánu na uvolnění vízového režimu. Na vrcholné schůzce mezi EU a Tureckem konané dne 29. listopadu 2015 bylo dohodnuto rozšíření a posílení politického dialogu ve všech oblastech, včetně zahraniční a bezpečnostní politiky, migrace a boje proti terorismu.

Turecko a EU znovu potvrdily své odhodlání bojovat proti hrozbě, kterou představuje Dá’iš a zahraniční terorističtí bojovníci, jakož i proti hrozbě, kterou nadále představuje Strana pracujících Kurdistánu (PKK), již EU označila za teroristickou organizaci. Během dialogu mezi EU a Tureckem o boji proti terorismu v červnu 2016 se obě strany dohodly na přezkoumání způsobů, jak posílit justiční spolupráci, jakož i spolupráci v oblasti sdílení informací a vymáhání práva, a to i v oblasti vyhoštění souvisejících s terorismem a financování terorismu. Zájem na posílení spolupráce v oblasti sdílení informací byl znovu zopakován během dialogu mezi EU a Tureckem o boji proti terorismu v listopadu 2017; plánuje se seminář na vysoké úrovni o spolupráci v boji proti terorismu a nedovolenému obchodování se zbraněmi v Europolu.

Turecko a EU rovněž zopakovaly svůj závazek spolupracovat s cílem pokročit v mezinárodních iniciativách, jako je např. Globální fórum pro boj proti terorismu (GCTF), celosvětová koalice proti Dá’iš a Finanční akční výbor (FATF).

Spolupráce v oblasti migrace byla posílena na základě společného akčního plánu aktivovaného na summitu EU-Turecko konaném dne 29. listopadu 2015 a prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016 s cílem ukončit nelegální migraci z Turecka do EU, a to plně v souladu s normami EU a mezinárodními normami. Prohlášení EU a Turecka již přináší hmatatelné výsledky, a to navzdory složité situaci. Počet nedovolených překročení hranic je od aktivace prohlášení nadále podstatně nižší a ztrát na životech rovněž ubylo.

Operační potřeby

Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017 a ve zprávě TE-SAT za rok 2017, z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Tureckem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

Terorismus: Nedávné teroristické útoky dokládají hrozbu terorismu, které čelí jak Turecko, tak EU. Islamistický terorismus, zejména Dá’iš, ale i al-Káida, představuje společnou hrozbu. Pokud jde o evropské zahraniční teroristické bojovníky, je Turecko hlavním tranzitním uzlem pro cesty do Sýrie a Iráku a návrat z nich. Turecko a EU zopakovaly svůj závazek zastavit tento tok. Turecké orgány vyvinuly v tomto ohledu značné úsilí, ale vyzdvihly význam získávání předběžných informací o podezřelých cestujících. Nedávné případy také ukázaly, že nekoordinovaná, zpožděná nebo nedostatečná výměna informací by mohla umožnit zatčeným cestujícím, aby se neodhaleni vrátili do Evropy.

Kromě toho, i když se má za to, že PKK představuje pro Evropu nízké riziko, EU uznává, že pro Turecko představuje PKK hrozbu závažnou. EU označila tuto stranu za teroristickou organizaci.

Výměna operačních informací bude podporovat společnou činnost v boji proti této hrozbě terorismu, zejména proti získávání finančních prostředků, propagandě a náborovým aktivitám v EU.

Převaděčství migrantů: Převaděči migrantů přes Turecko převádějí migranty z Asie, Afriky a Blízkého východu do Evropy. Nelegální migranti vstupují do Turecka přes východní pozemní hranice Turecka s Íránem, Irákem a Sýrií i přes vzdušné hranice, zejména tranzitem přes letiště v Istanbulu. Istanbul sám funguje jako uzel pro nelegální migranty před tím, než se vydají buď k pozemním hranicím s Bulharskem a Řeckem, nebo k pobřežní hranici v Egejském moři.