Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Zpráva o průběžném hodnocení programu Erasmus Mundus (2004–2008) /* KOM/2007/0375 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 2.7.2007 KOM(2007) 375 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o průběžném hodnocení programu Erasmus Mundus (2004–2008) ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o průběžném hodnocení programu Erasmus Mundus (2004–2008) OBSAH 1. Úvod 3 2. Souvislosti vnějšího hodnocení 3 3. Vnější hodnocení 3 3.1 Podmínky hodnocení 3 3.2 Metodika 4 3.3 Závěry hodnocení 4 3.3.1 Finanční otázky 4 3.3.2 Evropská přidaná hodnota 5 3.3.3 Relevance 5 3.3.4 Účinnost a dopad 5 3.3.5. Účinnost a efektivnost nákladů 6 3.3.6. Užitečnost, přidaná hodnota a udržitelnost 7 4. Hlavní doporučení vyplývající z vnějšího hodnocení a připomínky Komise 7 4.1. Podoba programu 7 4.2. Řízení programu 9 4.3. Financování programu 10 5. Závěry Komise 10 Statistické přílohy o počtu podaných a schválených žádostí 11 1. ÚVOD Tato zpráva se předkládá v souladu s článkem 12 rozhodnutí č. 2317/2003/ES[1] ze dne 5. prosince 2003 zavádějícího program Erasmus Mundus, které ukládá povinnost provádět průběžné hodnocení programu. Zpráva představuje stanovisko Komise týkající se hlavních závěrů a doporučení průběžného hodnocení programu, které je k dispozici na adrese: http://ec.EURopa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Tyto závěry a doporučení se zakládají na rozsáhlých průzkumech provedených mezi účastníky programu Erasmus Mundus a hlavními zainteresovanými stranami, jejichž podrobné výsledky tvoří přílohu zprávy o průběžném hodnocení. 2. Souvislosti vnějšího hodnocení Erasmus Mundus je program spolupráce a mobility v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jehož cílem je představit světu Evropskou unii jako centrum špičkového vzdělávání. Záměrem programu je podpořit rozvoj špičkových evropských magisterských programů a zvýšit povědomí o evropském vysokoškolském vzdělávání a jeho přitažlivost ve třetích zemích. Strategickým cílem programu je zvýšit kvalitu vysokoškolského vzdělávání v Evropě a podpořit mezikulturní porozumění skrze spolupráci se třetími zeměmi. Mezi konkrétní cíle programu patří posilování kvality a špičkových výsledků v evropském vysokoškolském vzdělávání, podpora příchozí mobility diplomovaných studentů a akademických pracovníků ze třetích zemí; podpora strukturované spolupráce s vysokými školami ze třetích zemí a zlepšení profilu a zviditelnění evropského vysokoškolského vzdělávání i přístupu k němu ve světě. Program má následující čtyři hlavní akce: akce 1 – magisterská studia Erasmus Mundus zahrnující integrovaná studia na magisterské úrovni nabízená alespoň třemi vysokými školami ve třech různých evropských zemích; akce 2 – stipendia Erasmus Mundus určená studentům a akademickým pracovníkům ze třetích zemí; akce 3 – partnerství s vysokými školami ve třetích zemích zahrnující stipendia určená studentům a akademickým pracovníkům ze zemí EU pro účely mobility směrem do třetích zemí; akce 4 – projekty, jejichž cílem je zvýšit celosvětovou přitažlivost evropského vysokoškolského vzdělávání. 3. Vnější hodnocení 3.1 Podmínky hodnocení Na základě nabídkového řízení[2] bylo k provedení hodnocení vybráno Středisko pro strategické a hodnotící služby (Centre for Strategy & Evaluation Services). Průběžné hodnocení se týkalo období 2004–2006, během něhož byla podána řada výzev k podání návrhů za účelem provádění programu. Zatímco magisterská studia Erasmus Mundus, stipendia a „projekty přitažlivosti“ (akce 1, 2 a 4) byly zahájeny v akademickém roce 2004–2005, partnerství (akce 3) byla zahájena až v roce 2005–2006. Cílem průběžného hodnocení bylo posoudit význam a užitečnost, efektivitu, účinnost, udržitelnost a přidanou hodnotu programu pro Společenství a poskytnout Komisi doporučení, jak dále zlepšovat intervenční logiku, cíle, podobu, prováděcí opatření, výsledky a dopad tohoto programu. 3.2 Metodika Metodika zahrnovala kancelářský výzkum relevantní literatury, průzkum mezi institucemi zapojenými do magisterských studií, partnerství a projektů přitažlivosti Erasmus Mundus (akce 1, 3 a 4) a mezi účastnícími se studenty a akademickými pracovníky ze třetích zemí a EU a rozhovory s hlavními zainteresovanými stranami, včetně Komise, Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA), národních struktur Erasmus Mundus a účastníků zapojených do čtyř akcí programu. 3.3 Závěry hodnocení Obecně se zdá, že začátek programu Erasmus Mundus v letech 2004–2008 byl velmi pozitivní. Program vyvolal skutečné nadšení mezi studenty i vysokými školami (dále jen „VŠ“), což nasvědčuje velké relevanci z hlediska zjištěných potřeb. Program byl ze strany VŠ vnímán jako přínosný mnoha způsoby, například skrze podporu rozvoje udělování společných, dvojích nebo několikanásobných diplomů mezi VŠ v různých zemích v souladu s cíli Boloňského procesu posilování evropského rozměru ve vzdělávání a podpory větší mobility. Program Erasmus Mundus začal také přispívat k podpoře špičkových akademických výsledků v evropském vysokém školství, zejména skrze povzbuzování evropských VŠ k rozvoji spolupráce a společných aktivit s jinými VŠ, které jsou v konkrétních oborech považovány za dosahující „světové úrovně“. Podobně byla i z pohledu studentů zjištěna celá řada přínosů, včetně přínosů pro osobní rozvoj plynoucích z kontaktu s novými kulturami a jazyky a akademických přínosů plynoucích z magisterského studia na špičkové akademické úrovni. Výhledově byla účast v programu Erasmus Mundus vnímána také jako potenciálně přínosná pro studenty z hlediska rozvoje jejich budoucí kariéry. Protože byl ale program zahájen teprve v roce 2004, jeho dopad na profesní vyhlídky potenciálních studentů bude nezbytné posoudit pomocí průběžných studií uplatnění absolventů Erasmus Mundus (již brzy bude v této oblasti zahájena první sledovací studie). 3.3.1 Finanční otázky Na program Erasmus Mundus byl v období 2004–2008 vyčleněn rozpočet ve výši 230 milionů EUR. Doplňkové financování ve výši 57,3 milionu EUR bylo v letech 2005–2007 poskytnuto prostřednictvím „Asian Windows“ a 8,8 milionu EUR v roce 2007 prostřednictvím „ACP Window“ a „Western Balkans Window“. Jedná se o finanční obálky určené k financování dodatečných stipendií pro studenty z konkrétních zemí vyčleněné z rozpočtu EU na vnější pomoc. V důsledku toho je na programové období 2004–2008 k dispozici celkový rozpočet ve výši 296,1 milionu EUR. Celková finanční obálka programu umožnila financování řady špičkových studijních programů a stipendií, které byly v souladu s prvotními očekáváními.[3] Poptávka po studiu i po stipendiích se však během hodnoceného období zvyšovala a dosáhla dostatečně vysoké úrovně na to, aby bylo možné zdůvodnit použití dodatečných prostředků v budoucnosti. Například co se týče magisterských studií Erasmus Mundus a projektů přitažlivosti (akce 1 a 4) uspěla v letech 2004 až 2006 přibližně jedna sedmina žádostí, zatímco co se týče partnerství (akce 3), úspěšné byly přibližně dvě třetiny žádostí. Kromě toho v roce 2007 uspěla přibližně jedna sedmina žádostí o stipendium (akce 2), což napovídá, že zájem ze strany studentů ze třetích zemí o tato stipendia je značný. Bezproblémové využití „Windows“ vedle toho nasvědčuje tomu, že by bývalo bylo možné bez problémů využít objemnější finanční obálku, která by významně posílila dopad programu. 3.3.2 Evropská přidaná hodnota Jedním z klíčových aspektů programu Erasmus Mundus je povinnost vložit do magisterských studií silný přeshraniční rozměr, přičemž nedílnou součástí je mobilita nejméně ve dvou různých zemích EU. Účastníci a zainteresované strany proto Erasmus Mundus hodnotili vysoko s ohledem na přidanou hodnotu pro Společenství. Také těsná soudržnost mezi programem Erasmus Mundus a cíli Boloňského procesu (například prostřednictvím podpory evropského rozměru ve vzdělávání, mobility, společných diplomů a evropské spolupráce v oblasti zabezpečování kvality) je důkazem přínosu pro Společenství. 3.3.3 Relevance[4] Strategické souvislosti se od vytvoření návrhu na programové období 2004–2008 významným způsobem nezměnily. Intervenční logika je tedy i nadále relevantní jak s ohledem na strategii (posilování spolupráce se třetími zeměmi v oblasti vysokého školství, podpora mezikulturního dialogu, podpora vytváření integrovaných studií vedoucích k udělování společných, dvojích nebo několikanásobných diplomů na evropské úrovni v souladu se záměry Boloňského procesu), tak při plnění zjištěných potřeb příjemců programu (vysoké školy a studenti a akademičtí pracovníci z Evropy i ze třetích zemí). Existuje silná spojitost mezi programem Erasmus Mundus a Lisabonskou strategií, zejména agendou vzdělávání a odborné přípravy 2010, a Boloňským procesem, což podtrhuje nutnost otevřít systémy vzdělávání a odborné přípravy širšímu světu jako součást odpovědi Společenství na výzvy a příležitosti, které přináší globalizace. Evropa musí soutěžit v prostředí, kde počet zahraničních studentů rychle roste a kde se soutěž o tyto studenty přiostřuje. 3.3.4 Účinnost a dopad[5] Ke konci roku 2006 bylo dosaženo následujících výsledků: 80 magisterských studijních programů Erasmus Mundus (akce 1); 2 325 stipendií pro příchozí studenty ze třetích zemí (akce 2); 19 partnerství (akce 3); 23 projektů přitažlivosti (akce 4).[6] Míra účasti v programu byla zatím obecně vzato v souladu s očekáváními, s výjimkou partnerství (akce 3), kde byla účast nižší než očekávaná. Program Erasmus Mundus již do jisté míry pokročil, pokud jde o zahájení rozvoje strukturovanější spolupráce ve vysokém školství mezi EU a třetími zeměmi, i když nízká míra účasti v partnerstvích (akce 3) naznačuje, že v této oblasti je nutné dále pracovat. S ohledem na zlepšování dostupnosti evropského vysokého školství, zejména co se týče umožnění vysoce kvalifikovaným absolventům a akademickým pracovníkům z celého světa studovat a/nebo vyučovat v EU, stipendijní program (akce 2) významným způsobem usnadnil přístup k evropskému vysokému školství a také zvýšil jeho přitažlivost v očích špičkových studentů ze třetích zemí. Pokud jde o podporu mezikulturního porozumění, programu Erasmus Mundus se podařilo podnítit kulturní výměnu zkušeností. Tomu mimo jiné napomohlo velmi dobré zastoupení různých národností při udílení stipendií příjemcům ze třetích zemí. Studenti ze třetích zemí vedle toho uváděli, že kulturní a jazykové přínosy jsou pro ně důležitější než přínos pro jejich profesní vyhlídky v budoucnosti. Studenti ze třetích zemí však zatím z programu těžili více než studenti z EU, a to z důvodu omezené výše prostředků na financování mobility studentů z EU. Zkušenosti studentů jsou z akademického, kulturního i jazykového hlediska v rámci studií Erasmus Mundus podstatně bohatší, pokud existuje přiměřená rovnováha mezi evropskými (včetně těch z hostitelské země) a zahraničními studenty, než když ve studiích převládají neevropští studenti. Program Erasmus Mundus měl pozitivní vliv i na ty země EU, v nichž do té doby neexistoval žádný právní rámec pro akreditaci společných, dvojích nebo několikanásobných diplomů od partnerů v různých zemích EU. I tam, kde problémy s akreditací několikanásobných diplomů přetrvávají, vedla magisterská studia Erasmus Mundus k zavedení účinných struktur pro dvojí nebo několikanásobné diplomy umožňujících skutečnou integraci a studium založené na spolupráci. Společné diplomy dále zvyšují transparentnost pracovního trhu EU a usnadňují přístup na něj pro evropské studenty. Méně pozitivní byla skutečnost, že zastoupení některých evropských zemí bylo nedostatečné, co se týče počtu projektů, do kterých se jejich instituce zapojily, přičemž Komise hledá možnosti, jak se s touto nerovnováhou vypořádat. Magisterské studijní programy Erasmus Mundus zahrnují prakticky všechny akademické obory, i když existuje zřetelná převaha studia strojírenství a přírodních věd. 3.3.5. Účinnost a efektivnost nákladů [7] Komise a EACEA podle národních struktur a VŠ provádějících magisterská studia Erasmus Mundus odváděly velmi dobrou práci, co se týče dohledu nad dosavadním prováděním programu. Zejména komunikační a informační toky byly vnímány velmi příznivě jako pravidelné a informativní. Odpovědi na dotazy VŠ byly obvykle vyřizovány rychle a konsorciím byla s ohledem na jejich zprávy poskytována užitečná zpětná vazba a připomínky. Celkově vysoká úroveň spokojenosti s řízením programu ze strany studentů i VŠ napovídá tomu, že program byl Komisí a EACEA řízen účinným a efektivním způsobem. Využití a výše jednotkových nákladů a paušálních částek používaných k provádění programu bylo do velké míry shledáno jako nákladově efektivní a přispívající k naplňování cílů programu za nejnižší možné náklady. Hodnocení však napovídá, že vysoké školy účastnící se magisterských studijních programů Erasmus Mundus a evropští studenti mají v rámci stávajícího programu k dispozici nedostatečné prostředky.[8] 3.3.6. Užitečnost, přidaná hodnota a udržitelnost[9] Poměrně velký počet magisterských studijních programů Erasmus Mundus podporovaných prostřednictvím programu představuje již existující studia, která byla upravena tak, aby lépe zapadla do rámce Erasmus Mundus. Zdá se, že program povzbudil VŠ k úpravě jejich stávajících špičkových studií prostřednictvím spolupráce a společného vypracování studijního plánu s VŠ v dalších evropských zemích nabízejícími totožný obor a schopnými splnit požadovaná vysoká akademická kritéria na evropské/mezinárodní úrovni. Podle výzkumu se zdá, že většina těchto studií by ve stávající podobě nemohla pokračovat bez financování z programu Erasmus Mundus. Nasvědčuje to sice nízké míře udržitelnosti, z jiného úhlu to však ukazuje, že evropské prostředky se využívají k podpoře aktivit, které by v jiném případě nebylo možné na stejném základě uskutečnit. Další otázkou je, zda by se studenti a akademičtí pracovníci (zejména ti ze třetích zemí) programu zúčastnili bez finanční podpory. V této souvislosti 95 % studentů ze třetích zemí uvedlo, že by se programu nemohlo zúčastnit bez stipendia. To naznačuje vysokou míru přidané hodnoty. 4. Hlavní doporučení vyplývající z vnějšího hodnocení a připomínky Komise Hlavní doporučení hodnotitele jsou vyznačena tučně, zatímco odpovědi Komise kurzívou. 4.1. Podoba programu Doporučení 1 Stipendia je třeba studentům z EU účastnícím se programu Erasmus Mundus udělovat na základě soutěže. Je nutné zajistit, aby se podmínky pro účast studentů z EU přiblížily podmínkám účasti studentů ze třetích zemí. Komise souhlasí s tímto doporučením jako se způsobem, jak usnadnit mobilitu studentů z EU v rámci EU a podpořit vyšší účast studentů ze zemí EU. Komise posoudí možná opatření na zlepšení postavení studentů z EU a zároveň vyvine úsilí s cílem zajistit doplňkovost s programem Erasmus. Doporučení 2 Program Erasmus Mundus je třeba za předpokladu dostupnosti financování rozšířit na doktorandskou úroveň, a to jak pokud jde o úroveň studia, tak o stipendia. Otázky související se zabezpečením kvality doktorandských programů je nutné důkladně zvážit. Příkladem by v tomto ohledu měl být francouzský model co-tutelle . Zvláštní péči je nutné věnovat tomu, aby nedocházelo ke zdvojování aktivit ve vztahu ke stipendiím Marie Curie v oblasti výzkumu. Komise souhlasí s tímto doporučením jako se způsobem, jak umožnit Evropě udržet si špičkové studenty a výzkumné pracovníky ze třetích zemí a zároveň vytvářet propojení mezi vysokým školstvím a výzkumem. Komise při rozhodování o budoucích opatřeních posoudí model „co–tutelle“ a zároveň bude usilovat o vytváření synergií s výzkumnými stipendii a sítěmi Marie Curie. Doporučení 3 Magisterská studia Erasmus Mundus je třeba podporovat nejen za účelem posilování spolupráce s vysokými školami ve třetích zemích, ale také s cílem nabídnout těmto vysokým školám šanci stát se plnoprávným partnerem ve studiu samotném. Toho lze dosáhnout sjednocením magisterských studií a partnerství (akce 1 a 3) pod jednou střechou. Komise v zásadě souhlasí s tímto doporučením a posoudí patřičná opatření s výhledem do budoucnosti. Zabezpečení kvality je však s ohledem na VŠ nacházející se ve třetích zemích složitou záležitostí. Je důležité zajistit, aby byla plně respektována přání účastnících se evropských VŠ a struktura jejich akademických programů. Doporučení 4 Atlantis a program spolupráce mezi EU a Kanadou (stejně jako pilotní projekty s Japonskem, Austrálií a Novým Zélandem) je třeba spojit s programem Erasmus Mundus s cílem zlepšit soudržnost přístupu Komise k posilování spolupráce v oblasti vysokého školství mezi EU a třetími zeměmi. Z hlediska propagace a osvěty by bylo výhodné použít Erasmus Mundus jako jedinou značku propagující institucionální spolupráci a mobilitu studentů a akademických pracovníků mezi EU a třetími zeměmi. To by také mělo významný pozitivní dopad na viditelnost programu a soudržnost činností Společenství v této oblasti. Komise považuje toto doporučení za zajímavé. Program spolupráce mezi EU a Spojenými státy (Atlantis), který byl v nedávné době prodloužen, má však širší záběr než Erasmus Mundus s tím, že společná magisterská studia jsou pouze jednou ze součástí tohoto programu. Spojení všech činností Společenství v oblasti vysokého školství s vnějším rozměrem do jediného integrovaného programu by však bylo možné po roce 2013. Doporučení 5 Je třeba zvážit možnost nabízet studentům programu Erasmus Mundus studijní pobyty systematičtějším způsobem. To by mimo jiné významně přispělo ke zlepšení profilu programu mezi zaměstnavateli a dalšími zainteresovanými stranami. Uskutečňování studijních pobytů by však nemělo být povinné, protože to nemusí nutně být vhodné v případě všech magisterských studií Erasmus Mundus. Komise vítá toto doporučení a bude usilovat o to, aby bylo v rámci magisterských studií Erasmus Mundus studentům popřípadě nabízen studijní pobyt. Pružný přístup k této otázce tak, jak jej navrhují hodnotitelé, se jeví jako přiměřený. 4.2. Řízení programu Doporučení 6 Vnitrostátní struktury musí být i nadále financovány především členskými státy s cílem vyvarovat se vzniku agentury EU na vnitrostátní úrovni (což, jak se zdá, nemá podporu vnitrostátních struktur). EU by však měla uvolnit určité prostředky na pomoc spolufinancování propagačních aktivit vnitrostátních struktur, protože jejich pracovní vytížení se v příštím programovém období pravděpodobně významně zvýší kvůli předpokládanému navýšení rozpočtu programu. Komise by měla umožnit oznamování omezených výzev k podání návrhů na tematickém základě s cílem umožnit vnitrostátním strukturám financování konkrétních iniciativ, které si přejí podporovat, včetně marketingových a propagačních aktivit atd. V novém programovém období lze zvážit, že by se vnitrostátním strukturám dostalo formální role při napomáhání sledování magisterských studií Erasmus Mundus. Komise souhlasí s tímto doporučením. Roli vnitrostátních struktur s ohledem na provádění konkrétních informačních a propagačních aktivit stejně jako sledování projektů je nezbytné posílit. Doporučení 7 Jakmile budou magisterská studia organizovaná pod hlavičkou Erasmus Mundus fungovat, musí Evropská komise zaměřit svou pozornost k zabezpečování kvality. Sebehodnocení musí i nadále zůstat nejdůležitějším východiskem pro zajištění neustálé kvality studií. Kromě toho je třeba reprezentativní vzorek magisterských studijních programů Erasmus Mundus během doby trvání každého programového období podrobit vnějšímu hodnocení kvality. Tuto činnost by mohly provádět vnější subjekty zabývající se zabezpečováním kvality s předchozí zkušeností v oblasti posuzování kvality akademického obsahu a integrace studií (nejlépe studií nabízených na přeshraničním základě). Komise uznává potřebu zajistit kvalitu magisterských studií Erasmus Mundus a tuto otázku již řeší v rámci stávajícího programu. V roce 2007 Komise ve spolupráci s vnějšími odborníky na danou oblast vypracuje obecné zásady pro správné postupy co se týče magisterských studií Erasmus Mundus. Následně po provedení sebehodnocení navštíví vnější odborníci vzorek magisterských studijních programů v rámci odborného hodnocení s cílem stanovit ukazatele správných postupů a rozšířit je mezi stávající i potenciální budoucí příjemce. Doporučení 8 Zásada projednávání ve výborech, pokud jde o stipendia Erasmus Mundus (akce 2), by se nadále neměla používat, aby bylo možné urychlit ukončení výběrového procesu. Tak by bylo možné urychlit rozhodnutí o udělení stipendia až o 6–8 týdnů. Komise sdílí obavy hodnotitelů ohledně stávajícího postupu projednávání ve výborech při rozhodování o výběru stipendistů, jelikož rozhodnutí činí výhradně vysoké školy podle kritérií zakládajících se na akademických výsledcích. Komise posoudí tuto otázku při navrhování podoby budoucího programu. 4.3. Financování programu Doporučení 9 S výhledem do následujícího programového období nesmí úroveň stipendia pro studenty ze třetích zemí klesnout pod současnou výši 21 000 EUR ročně. Vedle toho však Komise musí i nadále sledovat výši stipendií v rámci dalších uznávaných stipendijních systémů, jako je Fulbrightovo a Cheveningovo stipendium a stipendium DAAD (německá akademická výměna). Nová výše univerzálního stipendia by měla být i nadále poskytována bez ohledu na to, kde se student rozhodne studovat nebo jaká je jeho země původu. To je jediný spravedlivý přístup a jiné přístupy se nejeví jako proveditelné. Společné školné určované jednotlivými magisterskými konsorcii je třeba zachovat s ohledem na magisterská studia Erasmus Mundus. Komise souhlasí s tímto doporučením s cílem zachovat celosvětově konkurenceschopnou úroveň financování stipendií Erasmus Mundus. Co se týče společného školného je Komise toho názoru, že se jedná o nezbytnou součást integrovaného studijního programu a hodlá pokračovat v podpoře společného školného jako povinného prvku společných programů. Doporučení 10 V následujícím programovém období je nutné zvýšit částku financování přidělovanou každému konsorciu pro magisterská studia Erasmus Mundus s cílem přihlédnout ke skutečným nákladům na správu integrovaného magisterského studia na přeshraničním základě. Komise sama na základě sledování programu zaznamenala, že stávající roční grant ve výši 15 000 EUR poskytovaný vysokým školám obecně vzato podceňuje náklady společných programů. Komise toto doporučení zohlední při plánování následující fáze programu, přičemž bude zcela respektovat finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla. 5. ZÁVěRY KOMISE Komise souhlasí s celkovým posouzením hodnotitele, že program je důležitým příspěvkem k internacionalizaci evropského vysokého školství. Program Erasmus Mundus je pro evropské VŠ relevantním a účinným nástrojem při hledání odpovědi na globalizaci. Výsledky tohoto průběžného hodnocení ukazují, že program naplňuje své politické a provozní cíle, stejně jako cíle článku 149 Smlouvy. Programu se v letech 2004 až 2006 zúčastnilo 323 VŠ v Evropě a třetích zemích a 2 325 studentů ze třetích zemí, což dokládá jejich celkovou spokojenost s programem či dokonce nadšení pro něj. Při předkládání návrhu budoucího programu Erasmus Mundus bude Komise náležitě respektovat kritiku vznesenou v tom smyslu, že program byl méně úspěšný, pokud jde o evropské studenty. Komise zohlední výsledky tohoto průběžného hodnocení při předkládání návrhu nového programu Erasmus Mundus pro dobu následující po stávajícím programovém období pro roky 2004–2008. Její návrh nového programu Erasmus Mundus, který bude představen v červnu 2007, bude vycházet z doporučení uvedených v tomto hodnocení, která se shodují se zjištěními průzkumů provedených mimo rámec tohoto hodnocení, avšak ve stejném časovém úseku. Statistické přílohy o počtu podaných a schválených žádostí VŠ účastnící se magisterských studií Erasmus Mundus (2004–2006) | EU + ESVO/země EHP | Počet žádostí ze strany VŠ nabízejících magisterské studium EM (1) | Počet schválených žádostí ze strany VŠ nabízejících magisterské studium EM (1) | Počet VŠ nabízejících magisterské studium EM vybraných v rámci EM | Míra úspěšnosti v procentech | Rakousko | 23 | 6 | 4 | 26,09 | Belgie | 110 | 16 | 7 | 14,55 | Kypr | 0 | 0 | 0 | 0,00 | Česká republika | 48 | 9 | 4 | 18,75 | Dánsko | 54 | 12 | 7 | 22,22 | Estonsko | 20 | 3 | 2 | 15,00 | Finsko | 40 | 7 | 5 | 17,50 | Francie | 367 | 50 | 40 | 13,62 | Německo | 248 | 41 | 30 | 16,53 | Řecko | 34 | 4 | 4 | 11,76 | Maďarsko | 57 | 8 | 3 | 14,04 | Irsko | 39 | 6 | 5 | 15,38 | Itálie | 277 | 33 | 20 | 11,91 | Lotyšsko | 19 | 0 | 0 | 0,00 | Litva | 26 | 0 | 0 | 0,00 | Lucembursko | 6 | 1 | 1 | 16,67 | Malta | 16 | 1 | 1 | 6,25 | Nizozemsko | 123 | 26 | 14 | 21,14 | Polsko | 100 | 10 | 6 | 10,00 | Portugalsko | 131 | 20 | 11 | 15,27 | Slovensko | 10 | 1 | 1 | 10,00 | Slovinsko | 17 | 2 | 2 | 11,76 | Španělsko | 383 | 44 | 23 | 11,49 | Švédsko | 103 | 21 | 11 | 20,39 | Spojené království | 203 | 37 | 23 | 18,23 | Island | 2 | 0 | 0 | 0,00 | Lichtenštejnsko | 0 | 0 | 0 | 0,00 | Norsko | 46 | 11 | 8 | 23,91 | Celkem | 2 502 | 369 | 232 | 14,75 | (1) Tyto údaje zahrnují dvojí nebo vícenásobnou účast stejných VŠ v rámci různých žádostí. | VŠ účastnící se „projektů přitažlivosti“ Erasmus Mundus (akce 4) (2004–2006) | EU + ESVO/země EHP | Počet žádostí ze strany VŠ zapojených do akce 4 EM (1) | Počet schválených žádostí ze strany VŠ zapojených do projektů akce 4 EM (1) | Počet VŠ zapojených do projektů akce 4 EM vybraných v rámci EM | Míra úspěšnosti v procentech | Rakousko | 24 | 3 | 3 | 12,50 | Belgie | 42 | 4 | 4 | 9,52 | Kypr | 3 | 1 | 1 | 33,33 | Česká republika | 19 | 2 | 2 | 10,53 | Dánsko | 15 | 4 | 3 | 26,67 | Estonsko | 13 | 4 | 3 | 30,77 | Finsko | 37 | 10 | 7 | 27,03 | Francie | 76 | 11 | 10 | 14,47 | Německo | 65 | 9 | 7 | 13,85 | Řecko | 15 | 1 | 1 | 6,67 | Maďarsko | 25 | 2 | 2 | 8,00 | Irsko | 3 | 1 | 1 | 33,33 | Itálie | 85 | 6 | 6 | 7,06 | Lotyšsko | 8 | 2 | 2 | 25,00 | Litva | 20 | 3 | 3 | 15,00 | Lucembursko | 1 | 0 | 0 | 0,00 | Malta | 5 | 1 | 1 | 20,00 | Nizozemsko | 36 | 9 | 7 | 25,00 | Polsko | 36 | 4 | 4 | 11,11 | Portugalsko | 26 | 3 | 3 | 11,54 | Slovensko | 19 | 2 | 2 | 10,53 | Slovinsko | 10 | 0 | 0 | 0,00 | Španělsko | 69 | 10 | 9 | 14,49 | Švédsko | 29 | 5 | 4 | 17,24 | Spojené království | 59 | 8 | 7 | 13,56 | Island | 1 | 0 | 0 | 0,00 | Lichtenštejnsko | 1 | 1 | 1 | 0,00 | Norsko | 16 | 7 | 7 | 43,75 | Celkem | 758 | 113 | 100 | 14,91 | (1) Tyto údaje zahrnují dvojí nebo vícenásobnou účast stejných VŠ v rámci různých žádostí. | Stipendia pro studenty | Počet obdržených žádostí studentů | Udělená stipendia Erasmus Mundus | Udělená stipendia „Window“ | Celkový počet udělených stipendií | Míra úspěšnosti v procentech | 2004–05 | Není známo | 140 | 0 | 140 | Není známo | 2005–06 | 3 030 | 455 | 353 | 808 | 26,67 | 2006–07 | 5 500 | 741 | 636 | 1 377 | 25,04 | 2007–08 | 12 766 | 1 198 | 606 | 1 804 | 14,13 | 2008–09[10] | Není známo | 1 890 | 45 | 1 935 | Není známo | Celkem | 21 296 | 4 424 | 1 640 | 6 064 | 19,39 | [1] Úř. věst. L 345, 31.12.2003. [2] Nabídkové řízení č. EAC 34/06. [3] Údaje viz oddíl 3.3.4. [4] Míra, do jaké jsou cíle programu relevantní z hlediska potřeb vysokého školství v Evropě. [5] Míra, do jaké jsou stanovené cíle naplňovány. [6] Na konci programu v roce 2008 se očekávají následující závěrečné výstupy: 105 magisterských studijních programů Erasmus Mundus (akce 1), 6 000 stipendií pro příchozí studenty ze třetích zemí (akce 2), 50 partnerství (akce 3) a 50 projektů přitažlivosti (akce 4). [7] Míra, do jaké je zamýšlených dopadů dosahováno za přiměřené náklady. [8] Na magisterská studia Erasmus Mundus je každoročně vyčleňována paušální částka ve výši 15 000 EUR. Studenti z EU dostávají stipendium ve výši 3 100 EUR na studium v délce tří měsíců na vysoké škole ve třetí zemi. [9] Míra pravděpodobnosti, že pozitivní dopady přetrvají i po skončení akce. [10] Odhad.