SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zdraví včel /* KOM/2010/0714 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 6.12.2010 KOM(2010) 714 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zdraví včel SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zdraví včel I. Úvod Populace včely medonosné ( Apis mellifera ) v EU má velký význam pro opylování rostlin a produkci medu a jiných včelařských produktů. Proto EU zavedla určitá harmonizovaná pravidla pro ochranu zdraví včel, přičemž ostatní aspekty včelařství a související činnosti mohou regulovat členské státy. Sami včelaři a jejich sdružení jsou aktivní v ostatních neregulovaných oblastech, jako je zavádění osvědčených včelařských postupů a metod. Tento komplexní systém fungoval po celá desetiletí. V nedávné době však byl v některých zemích v EU i mimo ni zjištěn zvýšený úhyn včel. Zdraví včel je třeba aktivně chránit a při tom vzít v úvahu zvláštní aspekty včelařství, různé zúčastněné aktéry a zásady proporcionality a subsidiarity. V roce 2007 byla přijata strategie Evropské unie v oblasti zdraví zvířat (2007–2013 – „Prevence je lepší než léčba“[1]) a v roce 2008 na ni navázal akční plán[2], který obsahuje čtyři pilíře s konkrétními opatřeními: ( stanovení priorit pro zásahy ze strany EU, ( moderní rámec EU pro zdraví zvířat, ( zlepšení prevence a připravenosti na krize, ( věda, inovace a výzkum. Dvě základní zásady této strategie jsou partnerství a komunikace se zúčastněnými stranami. Zkoumají se také možnosti pro nelegislativní opatření, jejichž cílem by bylo lépe informovat producenty o nákazách a posílit jejich pocit odpovědnosti. V duchu této strategie vyzvaly nedávno včelařské organizace, které se obávají o zdraví včel v EU, k tomu, aby se této otázce věnovala zvýšená pozornost. V listopadu 2008 vydal i Evropský parlament usnesení týkající se situace ve včelařském odvětví[3]. V něm vyzval Komisi, aby provedla konkrétní opatření a zajistila jejich koordinaci. Komise již zahájila několik iniciativ, jejichž cílem je reagovat na obavy včelařského odvětví, a další takové iniciativy se plánují. Cílem tohoto sdělení je objasnit zásadní problémy související se zdravím včel a hlavní opatření , ke kterým hodlá Komise za účelem řešení těchto problémů přistoupit. Toto sdělení by mělo sloužit jako základ pro další diskuse s Evropským parlamentem, Radou, orgány členských států a zúčastněnými stranami. Tímto způsobem by měla být nalezena možná další opatření , kterých je na úrovni EU zapotřebí. II. Včelařské odvětví EU Včelařství je v EU velmi rozšířenou činností a provozuje se jak na profesionální úrovni (chovatelé s více než 150 včelstvy), tak i jako koníček. V EU je asi 700 000 včelařů, z nichž asi 97 % nejsou profesionálové a připadá na ně přibližně 67 % všech včelstev EU. Odhaduje se, že produkce medu činí téměř 200 000 tun. Včelařství je rovněž odpovědné za výrobu jiných produktů, jako je vosk, mateří kašička, propolis atd. Včely jsou také (podobně jako jiné druhy hmyzu a jiné organismy) důležitými opylovači. Mezi faktory, které je třeba v souvislosti s tímto odvětvím zvážit, patří různé typy včelařství (profesionální nebo volnočasové, nepřenosné nebo mobilní včelíny, sezónní přesuny), zásadní rozdíly mezi zdravím včel a souvisejícími technologiemi na jedné straně a ostatními zvířaty, jako je skot, drůbež apod. na straně druhé, rozdílné regiony (podnebí, tradiční/místní produkce) a šíření nákaz. Tato specifická situace včelařského sektoru vyžaduje mnoho různých potřeb, přístupů, hledisek a postupů. III. Faktory, které ovlivňují zdraví včel V posledních deseti letech postihly včelařské odvětví v různých zemích po celém světě některé zdravotní problémy. Zejména v posledních letech byl několikrát hlášen zvýšený úhyn včel v EU i v jiných oblastech. To vyvolalo na celém světě závažné znepokojení, ale vědecké studie nedokázaly určit přesnou příčinu tohoto zvýšeného úhynu ani jeho rozsah. Na zdraví včel má vliv mnoho různých faktorů: bakterie, viry, paraziti atd., dále dostupnost vhodné péče, invazivní druhy a změny životního prostředí. Mezi další faktory, kterým je třeba věnovat pozornost, patří používání pesticidů v zemědělství. V jejich případě by se mělo přinejmenším objasnit, zda a do jaké míry mohou mít na zdraví včel vliv. Pokud jde o geneticky modifikované organismy (GMO), bude Komise nadále sledovat veškerý vývoj v této oblasti, přestože dosud nebyla doložena žádná souvislost mezi nimi a zdravím včel. IV. Rámec EU pro zdraví zvířat, pokud jde o včely 1) Stávající veterinární požadavky na ochranu zdraví včel v EU Platné právní předpisy[4] stanoví veterinární osvědčení a požadavky pro přesuny včel mezi členskými státy. Cílem těchto požadavků je prevence a tlumení některých nákaz včel, zejména moru včelího plodu, hniloby včelího plodu, lesknáčka úlového a roztoče Tropilaelaps , které se mohou šířit při přesunech včel. Lesknáček úlový ( Aethina tumida ) a roztoč Tropilaelaps jsou v EU považováni za parazity spíše exotické. Oznamování jejich výskytu je tedy povinné, aby členské státy mohly v případě ohniska ihned přijmout příslušná opatření. Výše zmíněné požadavky se však nevztahují na jednoho důležitého parazita včel ( Varroa ), který se v EU již vyskytuje a je zde rozšířený, jelikož omezení přesunů včel by nezabránilo šíření tohoto původce nákaz a pro včelaře by představovalo značnou zátěž. Podobný přístup se uplatňuje u ostatních nákaz, které jsou v EU považovány za endemické. Členským státům se poskytuje finanční podpora mimo jiné na boj s parazitem Varroa (viz kapitola X). 2) Ochrana zdraví včel proti exotickým nákazám Na dovoz živých včel a čmeláků ze třetích zemí se uplatňují veterinární požadavky, aby se zabránilo zavlečení exotických nákaz včel do EU. Tyto požadavky jsou v platnosti od roku 2000[5]. Lesknáček úlový a roztoč Tropilaelaps způsobili včelařskému odvětví v zemích, do kterých byli zavlečeni, velké ztráty, a proto předpisy EU pro dovoz stanoví, že ze třetích zemí smí být dováženy pouze včelí královny a kolonie čmeláků z biologicky bezpečných zařízení. Tyto požadavky byly přijaty proto, aby se snížilo riziko zavlečení nových nákaz do EU. Plnění těchto veterinárních požadavků se kontroluje při vstupu do EU na stanovištích veterinární hraniční kontroly, kde úřední veterinární lékaři provádějí kontroly dokladů, kontroly totožnosti a fyzické kontroly. Tato opatření zaručují bezpečnost dovozu včel a zároveň zajišťují pro včelaře genetické zdroje a potřebné opylovače, zejména ve sklenících. 3) Strategie v oblasti zdraví zvířat a zdraví včel Cílem strategie v oblasti zdraví zvířat je poskytnout jednotný a jasný předpisový rámec pro zdraví zvířat. Komise nyní připravuje návrh „ zákona o zdraví zvířat “, který časem nahradí stávající základní veterinární právní předpisy, tj. téměř 60 směrnic a nařízení o veterinárních podmínkách obchodu s živými zvířaty a jejich produkty a jejich dovozu, o opatřeních pro tlumení nákaz, pravidlech o označování atd. Konečný návrh by měl být přijat na začátku roku 2012. Cílem je zjednodušit stávající právní předpisy a zavést v souladu s touto novou strategií preventivněji zaměřený přístup k tlumení nákaz. V rámci přípravného procesu tvorby tohoto nového zákona o zdraví zvířat a zejména ve fázi konzultací uváděli veterinární pracovníci a včelaři opakovaně zdraví včel jako jednu z oblastí, kde by další harmonizace veterinárních právních předpisů EU mohla být prospěšná. Komise ještě posuzuje možné dopady na včelařské odvětví. Již je však zřejmé, že obecný zákon o zdraví zvířat by mohl představovat právní rámec pro zásadní prvky, jako jsou obecné definice, zásady opatření pro tlumení nákaz a přesuny, kdežto ostatní prvky by mohly být regulovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů. Počítalo by se i s častějším využíváním pokynů na úrovni EU a/nebo na vnitrostátní úrovni nebo i na úrovni příslušného odvětví, aby se tak řešily problémy, pro něž by právní předpisy na úrovni EU nebyly vhodné. 4) Potřeba vhodných vědeckých a technických poznatků o zdraví včel Problémy ve včelařském odvětví a úbytek populace včel v Evropě a na celém světě mají komplexní a různorodý charakter a vzbudily různé obavy, které souvisejí mimo jiné s nedostatkem odpovídajících léčivých přípravků k léčení nákaz včel. Projekt EFSA z roku 2009 s názvem „Bee mortality and bee surveillance in Europe“ („Úhyn včel a dozor nad včelstvy v Evropě“)[6] uvádí, že úbytek populace včel způsobuje mnoho faktorů. Mezi faktory, které byly zkoumány, patří nákazy a škůdci včel, otrava pesticidy, účinky geneticky modifikovaných plodin a stres související se změnami ve výživě a změnami klimatických podmínek. | Jelikož dosud nebyl zjištěna žádná přímá příčinná souvislost mezi zvýšeným úhynem včel a určitými látkami nebo původci, není stále jasné, jaká opatření by mohla být účinná. Jelikož nejsou k dispozici údaje ani výsledky monitorování, není možné situaci přesně posoudit. Proto také nelze podniknout příslušné kroky v oblasti zdraví včel. Je však zřejmé, že důležitou úlohu hraje sledování včelstev. Hlavní závěry zmiňovaného projektu EFSA naznačují, že systémy dozoru v členských státech EU jsou obecně nedostačující. Nejsou k dispozici reprezentativní údaje na úrovni jednotlivých zemí ani srovnatelné údaje o úbytku včelstev na úrovni EU. Pokud jde o získané údaje, obecně chybí jejich normalizace a harmonizace na úrovni EU. Ještě nebyl vytvořen žádný účinný harmonizovaný kontrolní systém pro včely, aby bylo možné odhadnout rozsah úhynů včel nebo jim co možná nejvíce zabránit. Komise má v úmyslu do konce roku 2011 zahájit pilotní program dozoru. | 5) Referenční laboratoř EU pro zdraví včel Referenční laboratoře EU jsou zásadním nástrojem řízení rizika v oblasti zdraví zvířat. Jejich úloha byla uznána příslušnými právními předpisy EU o úředních kontrolách[7] a vertikálními směrnicemi o opatřeních EU pro tlumení některých nákaz zvířat. Vědecky ověřené a jednotné testování má zásadní význam pro spolehlivou diagnózu nákazy a pro použití nezbytných opatření pro tlumení a eradikaci. Referenční laboratoře EU hrají důležitou roli, pokud jde o vědeckou a technickou podporu v oblasti zdraví zvířat, a podporují činnosti Komise a členských států, pokud jde o dozor nad nákazami zvířat, jejich tlumení a eradikaci (např. provádějí typizaci virů, sledují nákazy a vyvíjí specifické testy). Referenční laboratoře EU mají velký význam na mezinárodní scéně v takových oblastech, jako je normalizace analytických metod. Při hodnocení politiky EU v oblasti zdraví zvířat[8] bylo zdůrazněno, že „sítě laboratoří zabývajích se zdravím zvířat přispěly k dosažení cílů politiky v oblasti zdraví zvířat, pokud jde o ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat“. Strategie EU v oblasti zdraví zvířat upozorňuje na to, jak důležité je zachovat diagnostické schopnosti EU a dále je zdokonalovat (např. poskytnutím prostředků na rozvoj kontaktů mezi laboratořemi). Jako součást zmiňované strategie bylo nedávno dokončeno specifické externí hodnocení referenčních laboratoří EU v oblasti zdraví zvířat a živých zvířat[9]. Jedním z doporučení tohoto hodnocení je zřídit novou referenční laboratoř EU pro zdraví včel[10]. Proto má Komise v úmyslu jmenovat referenční laboratoř EU pro zdraví včel, která by měla zahájit svou činnost nejpozději v dubnu 2011. | Úkolem této referenční laboratoře EU bude řešit vědecké otázky nadnesené ve zmíněné zprávě EFSA a mimo jiné stanovit základní podmínky účinného provádění programů dozoru. Prvním úkolem referenční laboratoře EU pro zdraví včel bude poskytnout technickou podporu výše zmíněnému pilotnímu programu dozoru. Finanční podpora pro tuto laboratoř bude zajištěna ze zdrojů, které jsou v současné době k dispozici. 6) Lepší znalosti o zdraví včel – příspěvek iniciativy „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ Na zdraví včel se zaměřila také iniciativa „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“[11]. | V průběhu let 2010 a 2011 se celkem 160 účastníků ze všech členských států EU a ze sedmi zemí, které nejsou členy EU, seznámilo nebo seznámí se všemi aspekty zdraví včel a včelařství. Tématem čtyř plánovaných školení jsou hygienické požadavky EU na obchod v rámci EU a na dovoz ze třetích zemí. Během dvou školení, která již proběhla, bylo 79 vládních úředníků seznámeno s aktuálními poznatky, aby lépe porozuměli problémům souvisejícím se zdravím včel. Tito úředníci by měli ve svých zemích hrát roli katalyzátorů pro zlepšení informovanosti a spolupráce mezi příslušnými orgány a dotčenými skupinami na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. V. Dostupnost veterinárních léčivých přípravků pro včely Včelařské organizace se domnívají, že není k dispozici dostatečné množství registrovaných léčivých prostředků pro léčení nákaz včel. To je obecný problém, ke kterému dochází v případě, kdy trh s veterinárními léčivými prostředky je malý a očekávaná návratnost investic pro společnosti je nízká. Tyto malé trhy se často popisují termínem „méně významná použití / méně běžné druhy“. Již byla provedena některá opatření, zejména Evropskou agenturou pro léčivé přípravky[12] [13]. Mezi konkrétní ustanovení, jejichž cílem je podpora pro malé a střední podniky na inovace a vývoj nových veterinárních léčivých přípravků, patří správní a procedurální pomoc nebo případně snížení poplatků, osvobození od poplatků nebo odklady platby poplatků[14]. Otázka dostupnosti veterinárních léčivých přípravků (včetně veterinárních léčivých přípravků pro včely) se řeší i v souvislosti s přezkumem právního rámce pro přípravky pro méně významná použití / méně běžné druhy. | Zúčastněné strany měly během veřejné konzultace možnost vyjádřit svůj názor na přednosti a nedostatky stávajícího právního rámce a navrhnout způsob, jakým by mohl být zdokonalen. Odpovědi, které Komise obdržela, využije při tvorbě posouzení dopadů přezkumu a případně při tvorbě návrhů na změnu tohoto právního rámce. Návrh právního předpisu by měl být přijat v roce 2012. VI. Hledisko bezpečnosti potravin (rezidua v medu) Podle stávajících právních předpisů[15] musí členské státy zajistit, že pokud není v členském státě pro dané onemocnění, které postihuje určitý druh zvířat, žádný registrovaný veterinární léčivý přípravek, pak musí existovat opatření, která umožňují veterinárnímu lékaři výjimečně použít neregistrované léčivé přípravky, ovšem za úzce vymezených podmínek. Tento postup se nazývá „kaskáda“. Pro látky, které se používají v rámci tohoto „kaskádovitého“ systému, nejsou stanoveny žádné jednoznačné maximální limity reziduí. Tím vzniká právní nejistota jak pro producenty (včelaře a veterinární lékaře), tak pro spotřebitele (příslušné orgány odpovědné za bezpečnost potravin a konečné spotřebitele), která může vést k narušení vnitřního trhu s medem. Komise přistoupí ke stanovení maximálních limitů reziduí pro látky používané v rámci „kaskádovitého“ systému a rovněž referenčních hodnot pro související opatření. Tím se usnadní harmonizovaná kontrola potravin uváděných na trh v celé EU a zajistí se větší jasnost a jistota právního rámce EU. | Pokud jde o veterinární kontroly dovážených živých zvířat a produktů živočišného původu včetně medu a jiných včelařských produktů, platí v EU plně harmonizované požadavky. Tyto kontroly provádí příslušné orgány členských států na stanovištích hraniční kontroly EU, aby zajistily, že produkty dovážené ze zemí, které nejsou členy EU, splňují hygienické podmínky EU pro dovoz a nabízejí záruky rovnocenné zárukám, které platí pro produkty z EU. VII. Pesticidy Pokud jde o pesticidy, v roce 2009 bylo přijato nové nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)[16] o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh. Tímto novým nařízením se nahrazuje směrnice Rady 91/414/EHS. Bylo v něm zachováno ustanovení, podle nějž mohou být pesticidy schváleny na úrovni EU pouze tehdy, pokud jejich použití nemá žádné nepřijatelné účinky na zdraví včel nebo včely nebo pokud jejich použití povedou k zanedbatelnému vystavení včely medonosné[17]. Účinky pesticidů na včely se posuzují před schválením a, pokud je třeba, jsou uplatněna příslušná opatření ke zmírnění rizika. Pokud je Komise informována o nepříznivých účincích v důsledku používání pesticidů, mohou být přijata další opatření ke zmírnění rizika. K tomuto kroku se přistoupilo v případě některých insekticidů, kdy došlo k náhodným uvolněním během výsevu ošetřeného osiva[18]. | Kromě toho Komise v současnosti reviduje požadavky na údaje pro předkládání dokumentace o pesticidech, mimo jiné i za účelem posílení ochrany včel. Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svůj názor na přednosti a nedostatky stávajícího právního rámce a na způsob, jakým by mohl být zdokonalen. VIII. Geneticky modifikované organismy (GMO) Pokud jde o GMO, v celém světě byl hlášen zvýšený úhyn včel, ale nebyl zjištěn žádný rozdíl mezi oblastmi, kde se pěstují GMO ve velké míře (např. v Severní a Jižní Americe), ve srovnání s oblastmi, kde jsou GMO mnohem méně rozšířené (např. v Evropě), nebo dokonce s těmi oblastmi v členských státech EU, kde je pěstování GMO zakázáno. Tato situace nepodporuje domněnku, že zvýšený úhyn včel souvisí se zvýšenou mírou pěstování GMO. Právní předpisy EU jsou v tomto ohledu velmi obezřetné. Před tím, než může být geneticky modifikovaná rostlina nebo geneticky modifikovaný organismus uvolněn do životního prostředí a/nebo pěstován, musí být schválen na základě směrnice 2001/18/ES[19] nebo nařízení (ES) č. 1829/2003[20] po důkladném hodnocení rizik ze strany EFSA, které se mimo jiné zabývá možnými nepříznivými účinky GMO na včely. IX. Ochrana včel prostřednictvím opatření proti snižování biologické rozmanitosti Na zdraví včel má dopad i snižování biologické rozmanitosti. Hlavními přímými příčinami snižování biologické rozmanitosti je změna využívání půdy a špatně řízená intenzifikace na jedné straně a opouštění půdy na straně druhé a rovněž ztráta tradičních zemědělských a lesnických postupů, které často vytvářely přírodní stanoviště bohatá na druhy. Na tento vývoj může mít vliv i ztráta a fragmentace přírodních stanovišť, znečištění a patogenní původci. Dalšími faktory mohou být narušení období opylování v důsledku klimatických změn, rozšíření invazivních druhů hmyzu, které vypudí původní opylovače, a invazivních rostlin, které odlákají původní opylovače od domácích druhů rostlin. Komise podporuje výzkum v oblasti zachování, obnovení a udržitelného využívání rozmanitosti opylovačů v zemědělství. Narůstá množství vědeckých důkazů o tom, že včely, které mají přístup ke směsi pylu z různých rostlin, jsou zdravější než včely, které se živí jen jedním druhem pylu. Výsledky studie[21] provedené v nedávné době naznačují, že prostředí s biologickou rozmanitostí dostatečnou k tomu, aby se zachovaly podmínky ekosystému příznivé pro opylování, má pro zdraví včel zásadní význam. Pokud jde o evropské zemědělství, poskytují programy rozvoje venkova řadu agro-environmentálních opatření na podporu biologické rozmanitosti. Mezi ně patří opatření pro včelaře, například využití rostlin, které lákají včely. Bylo zjištěno, že tato opatření představují zásadní přínos pro životní prostředí, zejména tím, jak podporují biologickou rozmanitost prostřednictvím zemědělství, a jsou prospěšná i pro včely, jelikož snižují riziko nedostatečného opylování. Komise rovněž připravuje sdělení o strategii EU týkající se biologické rozmanitosti, aby bylo dosaženo cíle strategie EU 2020 v oblasti biologické rozmanitosti, přičemž se budou hledat způsoby, jak zabránit snižování biologické rozmanitosti nebo jak je zmírnit tím, že se zaměří na jeho příčiny. Očekává se, že provádění této strategie bude mít příznivé účinky na zdraví včel. | X. Společná zemědělská politika a zdraví včel Kromě agro-environmentálních opatření popsaných výše je v nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“)[22], stanovena řada opatření na podporu včelařství. Tato opatření mohou členské státy zahrnout do svých včelařských programů a, pokud budou příslušné výdaje uznány za způsobilé, mohou být částečně financovány z prostředků EU. Tyto programy se plánují na období tří let. I když je hlavním smyslem těchto opatření zvýšit účinnost produkce medu a jeho uvádění na trh, část výdajů je určena na prevenci varroázy a obnovu včelstev. Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu zprávu o uplatňování opatření ke zlepšení podmínek pro produkci včelařských výrobků a jejich uvádění na trh na období 2008–2010[23]. Tato zpráva dospěla k závěru, že mechanismus pro realizaci vnitrostátních programů přináší pozitivní výsledky pro odvětví včelařství jak z hlediska členských států, tak i včelařů. | V září 2010 schválila Komise vnitrostátní programy 27 členských států na zlepšení produkce včelařských výrobků a jejich uvádění na trh na období 2011–2013. Příspěvek EU na financování těchto programů byl ve srovnání s předchozím obdobím (2008–2010) navýšen o téměř 25 %, tj. z 26 milionů EUR na 32 milionů EUR ročně. XI. Výzkum v oblasti zdraví včel EU podporuje výzkumné projekty v oblasti zdraví včel prostřednictvím 7. rámcového programu. Celkem bylo z rozpočtu EU vyčleněno na výzkum týkající se včel a jiných opylovačů již asi 10 milionů EUR. Stávající projekty[24] se zabývají úbytkem volně žijících i domestikovaných opylovačů včetně kolonií včel v Evropě a jeho možnými příčinami, jakož i vývojem vhodných diagnostických nástrojů. | Kromě toho Komise podporuje opatření projektu COLOSS[25] programu COST, který tvoří síť výzkumníků a jiných zúčastněných stran z celé Evropy, aby mohli sledovat úbytek včelstev a spojit své úsilí s účastníky vnitrostátních výzkumných programů, a porozumět tak faktorům způsobujícím závažný úbytek včelstev a potírat je. XII. Sdílení informací o otázkách zdraví včel Jedním z hlavních cílů Komise je zlepšit komunikaci mezi příslušnými aktéry na úrovni EU nebo na vnitrostátní, regionální a místní úrovni a také mezi jednotlivými oblastmi politik. Toho lze dosáhnout různými prostředky, ale očekává se, že jako jedno z evropských kontaktních míst pro zúčastněné strany bude sloužit nedávno vytvořená internetová stránka Komise[26]. Nabízí informace z příslušného odvětví, které se týkají řady činností a právních předpisů souvisejících se zdravím včel. Jsou na ní uvedeny také odkazy na jiné stránky o zdraví zvířat, výzkumu, pesticidech apod., které slouží jako další zdroj informací. Komise má v úmyslu uspořádat další diskuse se zúčastněnými stranami o tom, jak zlepšit komunikaci. XIII. Obecná souvislost s mezinárodními činnostmi Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE), která je uznávanou organizací pro vytváření mezinárodních norem v oblasti zdraví zvířat, nedávno vydala své stanovisko o zdraví včel[27] a navrhla mezinárodnímu společenství „zahájit intenzivnější výzkum příčin úhynu včel a důkladněji tlumit četné nově se objevující i již známé nákazy a bojovat proti nim“. Zdraví včel je rovněž součástí jejího 5. strategického plánu na období 2011–2015. Kromě toho vyvinula také informační letáčky o nákazách včel[28]. Komise úzce spolupracuje s OIE s cílem výměny vědeckých informací o zdraví včel, rozvíjení součinnosti a zamezení překrývání s budoucími opatřeními. | XIV. Závěry Komise již přijala mnohá opatření v různých oblastech politiky, aby lépe porozuměla faktorům, které mají vliv na zdraví včel, a aby se mohla lépe zaměřit na již zjištěné problémy. Je třeba pokračovat v činnostech, které již byly zahájeny, a v případě potřeby je posílit, a sice na základě vhodného posouzení možného rizika pro lidské zdraví a zdraví zvířat a, v širším kontextu, rizika pro životní prostředí. Komise musí přihlédnout k relevantním sociálně-ekonomickým aspektům a k tomu, že toto odvětví musí zůstat konkurenceschopné na světovém trhu. Komise se zavazuje k tomu, že zahájí řadu činností popsaných v tomto sdělení. Je nutné uvědomit si, že tyto činnosti mohou mít úspěch pouze tehdy, pokud se konstruktivním a transparentním způsobem zapojí všechny zúčastněné strany. Proto Komise zahájí diskuse v rámci příslušných fór, aby získala dostatečnou zpětnou vazbu, pokud jde o její záměry, zdokonalila své posouzení situace v oblasti zdraví včel a zlepšila její řízení. Je však zřejmé, že opatření na úrovni EU nebude stačit. Mezi oblasti, kde je třeba dosáhnout pokroku, patří lepší biologická rozmanitost a lepší výrobní postupy včelařů, vývoj nových léčivých přípravků pro včely výrobním odvětvím, nebo tvorba dokonalejších školicích programů pro úřady a včelaře. Nevládní organizace a zejména platformy včelařského odvětví mohou hrát dvojí úlohu v tom smyslu, že budou jak iniciovat, tak provádět mnoho nových opatření. Jelikož včelařství je poměrně málo regulovanou oblastí, je velmi pravděpodobné, že lepší pokyny od vnitrostátních i mezinárodních organizací a včelařů by mohly představovat výrazný přínos a zároveň by byly zcela v souladu se zásadami proporcionality a subsidiarity. Komise uvítá stanovisko Evropského parlamentu a Rady k opatřením, která byla zmíněna v tomto sdělení. Je důležité uvědomit si, že tyto iniciativy mohou mít úspěch pouze tehdy, pokud se konstruktivním a transparentním způsobem zapojí všechny zúčastněné strany. Pro rozvoj účinných opatření má zásadní význam úloha včelařů a příslušných úřadů členských států. [1] KOM(2007) 539 v konečném znění, http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/index_en.htm. [2] KOM(2008) 545 v konečném znění, http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/documents_en.htm [3] P6_TA(2008)0567 – 20. listopadu 2008. [4] Směrnice 92/65/EHS o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 52). [5] Rozhodnutí 2000/462/ES, Úř. věst. L 183, 22.7.2000, s. 18, které bylo nedávno aktualizováno nařízením (EU) č. 206/2010, Úř. věst. L 73, 20.3.2010, s. 1. [6] http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/27e.pdf [7] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách, Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. [8] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/final_report_en.htm [9] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/laboratories/eval_com_ref_labs_report_112009_en.pdf [10] V současnosti existuje pouze referenční laboratoř EU pro zjišťování reziduí, která provádí zkoušky medu, ale neexistuje žádná referenční laboratoř EU, která by se zabývala otázkami zdraví včel. [11] http://ec.europa.eu/food/training_strategy/training/health_bees_exotic_animals_en.htm [12] Evropská agentura pro léčivé přípravky provádí politiku pro klasifikaci a pobídky v oblasti veterinárních léčivých přípravků určených pro méně významná použití, méně běžné druhy a omezené trhy: http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Regulatory_and_procedural_guideline/2009/10/WC500005157.pdf [13] Evropská agentura pro léčivé přípravky uspořádala v prosinci 2009 pracovní setkání, kde se diskutovalo o těchto specifických aspektech zdraví včel.http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/docs/EMA_conclusions.pdf [14] Nařízení Komise (ES) č. 2049/2005 ze dne 15. prosince 2005, kterým se podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 stanoví pravidla pro platby poplatků ve prospěch Evropské agentury pro léčivé přípravky ze strany mikropodniků, malých a středních podniků a pro poskytování správní pomoci ze strany agentury těmto podnikům (Úř. věst. L 329, 15.12.2005, s. 4). [15] Článek 11 směrnice 2001/82/ES, Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1. [16] Nařízení (ES) č. 1107/2009, Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1. [17] Viz příloha II bod 3.8.3 nařízení č. 1107/2009. [18] Směrnice Komise 2010/21/EU, Úř. věst. L 65, 13.3.2010, s. 27. [19] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1. [20] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1. [21] INRA (Cedric Alaux, François Ducloz, Didier Crauser and Yves Le Conte, 2010 - Biology Letters. zveřejněná na internetu dne 20. ledna 2010; doi: 10.1098/rsbl.2009.0986). [22] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1, článek 106. [23] KOM(2010) 267 v konečném znění. [24] Těmito projekty jsou Bee Doc, Cleanhive a STEP. [25] http://www.coloss.org/ [26] http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/index_en.htm [27] http://www.oie.int/eng/press/en_100428.htm [28] http://www.oie.int/eng/ressources/BEES-EN.pdf