ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5) Pokud by mechanismus používaný pro zdanění nebyl založen na zásadě místa určení, mohlo by dojít k narušení hospodářské soutěže. Týká se to zejména cestovních služeb poskytnutých jako jedna služba v rámci zvláštního režimu pro cestovní kanceláře a zboží dodaného podle zvláštního režimu pro použité zboží, umělecká díla, sběratelské předměty a starožitnosti, avšak v některých případech jde i o zboží nebo služby, např. finanční služby, které jsou osvobozeny od daně bez nároku na odpočet, ale u nichž může být právo na zdanění přiznáno. K potlačení takových případů narušení by měl být na základě statistické klasifikace produkce podle činností sestaven seznam dodání zboží a poskytnutí služeb, na něž se vztahuje základní sazba DPH (dále jen „negativní seznam“). Seznam by měl být každých pět let přezkoumán.

(5) Pokud by mechanismus používaný pro zdanění nebyl založen na zásadě místa určení, mohlo by dojít k narušení hospodářské soutěže. Týká se to zejména cestovních služeb poskytnutých jako jedna služba v rámci zvláštního režimu pro cestovní kanceláře a zboží dodaného podle zvláštního režimu pro použité zboží, umělecká díla, sběratelské předměty a starožitnosti, avšak v některých případech jde i o zboží nebo služby, např. finanční služby, které jsou osvobozeny od daně bez nároku na odpočet, ale u nichž může být právo na zdanění přiznáno. K potlačení takových případů narušení by měl být na základě statistické klasifikace produkce podle činností sestaven seznam dodání zboží a poskytnutí služeb, na něž se vztahuje základní sazba DPH (dále jen „negativní seznam“). Seznam by měl být každé dva roky přezkoumán prostřednictvím prováděcího aktu na základě důkazů, které poskytne Komise .
(32) Komise by měla provést hodnocení tohoto nařízení. V souladu s odstavcem 22 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 by uvedené hodnocení mělo být založeno na pěti kritériích účinnosti, účelnosti, relevance, soudržnosti a přidané hodnoty EU a mělo by se opírat o program monitorování.

(32) Komise by měla provést hodnocení tohoto nařízení. V souladu s odstavcem 22 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 by uvedené hodnocení mělo být založeno na pěti kritériích účinnosti, účelnosti, relevance, soudržnosti a přidané hodnoty EU a mělo by se opírat o program monitorování. Výsledky tohoto hodnocení by měly být poskytnuty také Evropskému parlamentu a Radě.
(8)

Článek 22 statutu ESCB je součástí kapitoly „Měnové funkce a operace ESCB“. Úkoly v něm svěřené by proto měly sloužit jen pro účely měnové politiky. Pokud jde o zúčtovací systémy pro finanční nástroje, měly by požadavky, které lze uplatňovat na základě uvedeného článku, zahrnovat požadavky na podávání zpráv a povinnost zúčtovacího systému spolupracovat při posuzování odolnosti systému vůči nepříznivým tržním podmínkám s ECB a národními centrálními bankami. Dále by měly zahrnovat i povinnost systému otevřít si jednodenní vkladový účet u ESBC v souladu s příslušnými kritérii a požadavky ESCB na přístup. Také by k nim měly patřit i požadavky nezbytné pro řešení situací, kdy bezprostředně hrozí, že by zúčtovací systém pro finanční nástroje výrazně poškodil finanční instituce, trhy či finanční systém Unie nebo některého z členských států, jako jsou požadavky týkající se kontroly rizika v oblasti likvidity, vypořádání, marží či dohod o zajištění nebo interoperabilitě. Pokud jde o zúčtovací systémy pro systémově významné finanční nástroje třetích zemí, dává nařízení (EU) č. …/… [nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí] možnost ECB, aby pro tyto systémy navrhla další požadavky.
(13) Aby bylo možné bojovat proti nejzávažnějším systémům přeshraničních podvodů, je nezbytné vymezit a posílit správu, úkoly a fungování Eurofiscu. Kontaktní úředníci Eurofiscu by měli mít rychlý přístup ke všem nezbytným informacím, měli by si je vyměňovat, zpracovávat a analyzovat a měli by koordinovat veškerá následná opatření. Je rovněž nezbytné posílit spolupráci s ostatními orgány zapojenými do boje proti podvodům v oblasti DPH na úrovni Unie, zejména prostřednictvím výměny cílených informací s Europolem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům. Kontaktní úředníci Eurofiscu by měli být schopni informace a hlášení sdílet s Europolem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům spontánně nebo na základě žádosti. To by kontaktním úředníkům Eurofiscu za účelem odhalování pachatelů podvodů v oblasti DPH umožnilo přijímat informace a hlášení, které mají k dispozici Europol a Evropský úřad pro boj proti podvodům.

(13) Aby bylo možné bojovat proti nejzávažnějším systémům přeshraničních podvodů, je nezbytné vymezit a posílit správu, úkoly a fungování Eurofiscu. Kontaktní úředníci Eurofiscu by měli mít rychlý přístup ke všem nezbytným informacím, měli by si je vyměňovat, zpracovávat a analyzovat a měli by koordinovat veškerá následná opatření. Je rovněž nezbytné posílit spolupráci s ostatními orgány zapojenými do boje proti podvodům v oblasti DPH na úrovni Unie, zejména prostřednictvím výměny cílených informací s Europolem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům. Kontaktní úředníci Eurofiscu by měli sdílet informace a hlášení s Europolem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům spontánně nebo na základě žádosti a v případě zúčastněných členských států s Úřadem evropského veřejného žalobce, zejména existuje-li podezření ze spáchání podvodu s DPH přesahujícího určitou částku . To by kontaktním úředníkům Eurofiscu za účelem odhalování pachatelů podvodů v oblasti DPH umožnilo přijímat informace a hlášení, které mají k dispozici Europol a Evropský úřad pro boj proti podvodům.
(7) Unie by měla být schopna členské státy podpořit v případech, kdy dostupné kapacity neumožňují efektivní reakci na katastrofy, a to přispěním k financování leasingu či pronájmu, čímž se zajistí rychlý přístup k takovým kapacitám, nebo financováním jejich pořízení. To by podstatným způsobem zvýšilo účinnost mechanismu Unie, neboť by se zajistila dostupnost kapacit v případě, kdy by jinak nebylo možné zajistit účinnou reakci na katastrofy, zejména pokud jde o katastrofy s širokým spektrem dopadů na velký počet členských států. Získávání kapacit ze strany Unie by mělo umožnit úspory z rozsahu i lepší koordinaci při reakci na katastrofy.

(7) Unie by měla být schopna členské státy podpořit v případech, kdy dostupné materiální a technické kapacity neumožňují efektivní reakci na katastrofy, mj. v případě přeshraničních událostí , a to přispěním k financování leasingu či pronájmu, čímž se zajistí rychlý přístup k takovým kapacitám, nebo financováním jejich pořízení. To by podstatným způsobem zvýšilo účinnost a schopnost nasazení mechanismu Unie, neboť by se zajistila rychlá dostupnost materiálních a technických kapacit – mj. pro záchranu starších osob nebo osob se zdravotním postižením – v případě, kdy by jinak nebylo možné zajistit účinnou reakci na katastrofy, zejména pokud jde o katastrofy s širokým spektrem dopadů na velký počet členských států, například přeshraniční epidemie . Předem vyčleněné vhodné vybavení a získávání kapacit ze strany Unie by mělo umožnit úspory z rozsahu i lepší koordinaci při reakci na katastrofy. Tyto finanční zdroje je nutné vynakládat optimálně a transparentně.
(5)

Členským státům by tedy měl být dán větší prostor, aby mohly snížit daně z vozidla, a to konkrétně snížením minimálních sazeb stanovených ve směrnici 1999/62/ES. V zájmu minimalizace rizika narušení hospodářské soutěže mezi dopravci usazenými v různých členských státech by snižování mělo probíhat postupně.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady

Náklady na provoz a údržbu informačního systému ETIAS, ústřední jednotky ETIAS a národních jednotek ETIAS budou plně kryty příjmy z poplatků. Poplatek by proto měl být podle potřeby upraven s ohledem na náklady. V souladu s nařízením o ETIAS zahrnují tyto náklady jak náklady, které v této souvislosti vznikly členským státům, tak zemím přidruženým k schengenskému prostoru. Náklady na vývoj informačního systému ETIAS, integraci stávajících vnitrostátních pohraničních infrastruktur a spojení s vnitrostátním jednotným rozhraním, jakož i na provoz vnitrostátního jednotného rozhraní, zřízení ústřední jednotky ETIAS a národních jednotek ETIAS a provoz systému ETIAS, včetně nákladů, které vznikly členským státům EU a zemím přidruženým k schengenskému prostoru, budou financovány z Fondu pro vnitřní bezpečnost (hranice a víza), případně z fondu (fondů), který (které) ho nahradí.

Tyto náklady by proto neměly být zahrnuty do výpočtu příspěvku zemí přidružených k schengenskému prostoru do ETIAS podle příslušných dohod o přidružení a podle zvláštních ujednání pro účast jednotlivých zemí přidružených k schengenskému prostoru v agenturách. Tato skutečnost by se měla zohlednit zejména při jednáních o fondu (fondech) navazujícím (navazujících) na Fond pro vnitřní bezpečnost (hranice a víza) a zvláštních ujednáních pro účast zemí přidružených k schengenskému prostoru v navazujícím fondu.

Evropský parlament a Rada vyzývají Komisi, aby bezodkladně po přijetí tohoto nařízení předložila návrh zvláštních ujednání podle článku 95 nařízení.
PŘÍLOHA II K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení ohledně postupu udělování absolutoria / data přijetí konečné účetní závěrky EU:

„Evropský parlament, Rada a Komise stanoví ve spolupráci s Evropským účetním dvorem pragmatický harmonogram pro postup udělování absolutoria.

V této souvislosti Komise potvrzuje, že bude usilovat o přijetí konsolidované účetní závěrky EU za rozpočtový rok 2017 do 30. června 2018, pokud Evropský účetní dvůr předá veškerá zjištění týkající se spolehlivosti této účetní závěrky EU a veškeré konsolidované účetní závěrky subjektů do 15. května 2018 a svůj návrh výroční zprávy do 15. června 2018.

Komise rovněž potvrzuje, že bude usilovat o poskytnutí odpovědí na výroční zprávu Účetního dvora za rozpočtový rok 2017 do 15. srpna 2018, předá-li jí Evropský účetní dvůr své návrhy připomínek do 1. června 2018.“
(1b)

Předpokládá se, že poptávka po podpoře v rámci programu bude i nadále vysoká, což znamená, že určité požadavky budou muset být upřednostněny. Je-li to relevantní, upřednostňovány by měly být žádosti, které se zaměřují na přesun daňového zatížení z práce na bohatství a znečišťování životního prostředí, podporu silnějších politik v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti, a tedy sociální začlenění, boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům díky lepší transparentnosti, na vytváření strategií pro inovativní a udržitelnou reindustrializaci a zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy. Zvláštní pozornost je třeba věnovat žádostem o podporu, které mají vysokou míru demokratické podpory a zapojení partnerů a které mají dopad na další odvětví. Program by měl doplňovat další nástroje, aby se zabránilo překrývání.
(22)

Pre-exakapacitní superpočítače a superpočítače s peta-kapacitou by měly primárně být využívány pro účely veřejného výzkumu a inovací a jakýmikoli uživateli z akademické obce, průmyslu nebo veřejného sektoru. Společnému podniku by mělo být povoleno vykonávat určité omezené hospodářské činnosti pro soukromé účely. Přístup by měl být udělen uživatelům usazeným v Unii nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020. Přístupová práva by měla být vůči všem uživatelům spravedlivá a měla by být přidělována transparentním způsobem. Správní rada by měla stanovit přístupová práva k podílu Unie na přístupovém času pro každý superpočítač.
PŘÍLOHY K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Evropského parlamentu

Evropský parlament vyjadřuje politování nad tím, že jeho úloha spolunormotvůrce nebyla řádně zohledněna, jelikož nebyl zapojen do procesu, jenž vedl k výběru nového sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky.

Evropský parlament by rád připomněl své výsady coby společného normotvůrce a trvá na bezvýhradném dodržování řádného legislativního postupu, pokud jde o sídla orgánů a agentur.

Jakožto jediný přímo volený orgán Unie a zástupce občanů Unie je prvním garantem dodržování demokratických zásad v Unii.

Evropský parlament odsuzuje postup, jakým bylo nové sídlo vybráno a jenž de facto připravil Evropský parlament o jeho výsady, neboť jej prakticky opomenul, ale nyní se očekává, že Parlament výběr nového sídla jednoduše potvrdí prostřednictvím řádného legislativního postupu.

Evropský parlament připomíná, že společný přístup připojený ke společnému prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Evropské komise o decentralizovaných agenturách, který byl podepsán v roce 2012, není právně závazný, jak je uvedeno v samotném prohlášení, a že byl schválen, aniž by byly dotčeny legislativní pravomoci orgánů EU.

Evropský parlament proto trvá na tom, aby byl postup pro výběr nového sídla agentur v budoucnu revidován a aby už nebyl v této podobě uplatňován.

Evropský parlament si na závěr přeje rovněž připomenout, že v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (1) se tyto tři orgány zavázaly k loajální a transparentní spolupráci, a připomíná rovnoprávné postavení obou spolunormotvůrců zakotvené ve Smlouvách.

Prohlášení Rady o Evropském orgánu pro bankovnictví (EBA) / Evropské agentuře pro léčivé přípravky (EMA)

Připomínajíc závazek Evropského parlamentu, Rady a Komise k loajální a transparentní spolupráci a s ohledem na postup, jenž má být použit pro přemístění EMA a EBA a jenž se týkal této konkrétní situace a nepředstavuje precedent pro umístění agentur v budoucnosti,

Rada, připomínajíc znění Smluv, uznává hodnotu intenzivnější výměny informací od počátečních fází budoucích procesů týkajících se umístění agentur.

Takováto včasná výměna informací by všem třem orgánům usnadnila výkon jejich práv podle Smluv prostřednictvím souvisejících postupů.

Rada bere na vědomí žádost EP o co nejrychlejší přezkum společného prohlášení a společného přístupu k decentralizovaným agenturám z roku 2012. Jako první krok vyzývá Komisi, aby do dubna 2019 poskytla hloubkovou analýzu provádění společného prohlášení a společného přístupu, pokud jde o umístění decentralizovaných agentur. Tato analýza by sloužila jako základ pro posouzení dalšího postupu, jak se zapojit do procesu tohoto přezkumu.

(1) Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
Do prosince 2021 a poté každých šest let přezkoumá Komise na základě informací o uplatňování tohoto nařízení a zkušeností s ním fungování a účinnost tohoto nařízení. Přitom by měla zohlednit pokrok při provádění dobrovolných dohod o partnerství. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledku přezkumu a v případě potřeby připojí k těmto zprávám návrhy na zlepšení režimu licencí FLEGT.

Do prosince 2021 a poté každých pět let přezkoumá Komise na základě informací o uplatňování tohoto nařízení a zkušeností s ním fungování a účinnost tohoto nařízení. Přitom zohlední pokrok při provádění dobrovolných dohod o partnerství. Komise každých pět let podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledku přezkumu a v případě potřeby připojí k těmto zprávám návrhy na zlepšení režimu licencí FLEGT.
(20) Nápojové lahve, jež jsou plastovými výrobky na jedno použití, patří mezi nejčastěji nacházené odpadky, které moře vyplaví na pláže v Unii. Důvodem jsou neúčinné systémy tříděného sběru a nízké zapojení spotřebitelů do těchto systémů. Je nezbytné podporovat účinnější systémy tříděného sběru, a proto by měl být stanoven minimální cíl pro tříděný sběr nápojových lahví, které jsou plastovými výrobky na jedno použití. Členské státy by měly být schopny uvedeného minimálního cíle dosáhnout stanovením cílů pro tříděný sběr nápojových lahví, které jsou plastovými výrobky na jedno použití, v rámci systémů rozšířené odpovědnosti výrobce nebo zavedením zálohových systémů či prostřednictvím jakéhokoli jiného opatření, které považují za vhodné. To bude mít přímý pozitivní dopad na míru sběru, kvalitu sebraného materiálu a kvalitu recyklovaných látek a zároveň poskytne příležitosti podnikům zabývajícím se recyklací a trhu pro recyklované látky.

(20) Nápojové lahve (s uzávěry a víčky) , jež jsou plastovými výrobky na jedno použití, patří mezi nejčastěji nacházené odpadky, které moře vyplaví na pláže v Unii. Důvodem jsou neúčinné systémy tříděného sběru a nízké zapojení spotřebitelů do těchto systémů. Je nezbytné podporovat účinnější systémy tříděného sběru a zvýšit výrobu z recyklovaného materiálu , a proto by měl být stanoven minimální cíl pro tříděný sběr nápojových lahví, které jsou plastovými výrobky na jedno použití. Členské státy by měly být schopny uvedeného minimálního cíle dosáhnout stanovením cílů pro tříděný sběr nápojových lahví, které jsou plastovými výrobky na jedno použití, v rámci systémů rozšířené odpovědnosti výrobce nebo zavedením zálohových systémů či prostřednictvím jakéhokoli jiného opatření, které považují za vhodné. Tento minimální cíl pro sběr by měl být doprovázen požadavkem na konkrétní obsah recyklovaného plastu v plastových lahvích, aby se zajistilo, že zvýšený objem shromážděného plastu bude opětovně využit nebo recyklován, a tudíž znovu zaveden do oběhového hospodářství. Tato opatření budou mít přímý pozitivní dopad na míru sběru a recyklace , kvalitu sebraného materiálu a kvalitu recyklovaných látek a zároveň poskytnou nové příležitosti podnikům zabývajícím se recyklací a trhu pro recyklované látky. Při provádění těchto opatření pro dosažení minimálního cíle pro tříděný sběr by členské státy měly zajistit zachování řádného dodržování stávajících režimů rozšířené odpovědnosti výrobce. Komise by měla stanovit pokyny pro fungování zálohových systémů pro ty členské státy, které se rozhodnou tyto systémy zavést.
(14) Cílem tohoto plánu by mělo být přispění k dosažení cílů společné rybářské politiky, a zejména dosažení a zachování maximálního udržitelného výnosu u cílových populací , provádění povinnosti vykládky pro populace žijící při dně podléhající omezení odlovů, podpora přiměřené životní úrovně pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech, s ohledem na pobřežní rybolov a sociálně ekonomické aspekty. V plánu by se měl použít ekosystémový přístup k řízení rybářství s cílem minimalizovat nepříznivé vlivy rybolovných činností na mořské ekosystémy. Měl by být v souladu s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, a zejména s cílem dosáhnout do roku 2020 dobrého stavu prostředí (v souladu se směrnicí 2008/56/ES) a s cíli směrnice 2009/147/ES a směrnice Rady 92/43/EHS. Tento plán by měl také stanovit podrobnosti provádění povinnosti vykládky ve vodách Unie v západních vodách pro všechny populace druhů , na které se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013.

(14) Cílem tohoto plánu by mělo být přispění k dosažení cílů společné rybářské politiky, a zejména dosažení a zachování populací spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení nad úrovněmi, které mohou produkovat maximální udržitelný výnos , provádění povinnosti vykládky pro populace žijící při dně podléhající omezení odlovů, podpora přiměřené životní úrovně pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech, s ohledem na pobřežní rybolov a sociálně ekonomické aspekty. V plánu by se měl použít ekosystémový přístup k řízení rybářství s cílem minimalizovat nepříznivé vlivy rybolovných činností na mořské ekosystémy. Měl by být v souladu s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, a zejména s cílem dosáhnout do roku 2020 dobrého stavu prostředí (v souladu se směrnicí 2008/56/ES) a s cíli směrnice 2009/147/ES a směrnice Rady 92/43/EHS. Tento plán by měl také stanovit podrobnosti provádění povinnosti vykládky ve vodách Unie v západních vodách pro všechny populace, které jsou odloveny rybolovem při dně a na které se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(15)

Zprávy o zadávání veřejných zakázek předkládané podle této směrnice v pozměněném znění by měly poskytovat jasný přehled o trhu, aby bylo možno účinně sledovat její provádění. Podávání zpráv by mělo začít předběžnou zprávou , kterou v roce 2023 předloží členské státy Komisi v rámci zpráv podle legislativních aktů Unie o zadávání veřejných zakázek a o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, a pokračovat první úplnou zprávou o plnění minimálních cílů v roce 2026 a poté každé tři roky. Aby se minimalizovalo administrativní zatížení jednotlivých veřejných orgánů a aby vznikl účelný přehled o trhu, je třeba usnadnit podávání zpráv. Tyto zprávy by měly obsahovat informace o krocích podniknutých v zájmu provedení směrnice 2009/33/ES a měly by být v souladu s kategoriemi uvedenými ve společném slovníku pro veřejné zakázky Unie. Komise by měla pravidelně předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování směrnice 2009/33/ES. Komise by měla rovněž posoudit, zda by bylo možné zahrnout do působnosti směrnice 2009/33/ES také stavební stroje, a pokud ano, vypracovat metodiku definování „čistých stavebních strojů“.
8.

domnívá se, že Parlament by měl být systematicky zapojován do vymezování a určování váhy kritérií pro výběr sídla všech institucí a agentur Unie, a to za stejných podmínek jako Komise a Rada; žádá Komisi a Radu, aby s cílem zajistit výrazné zapojení Parlamentu a současně respektovat zejména jeho spolurozhodovací pravomoci zahájily revizi společného prohlášení ze dne 19. července 2012 o decentralizovaných agenturách;
(5) Vzhledem k známému potenciálu svobodných pásem (a tzv. „svobodných přístavů“ ) pro účely uskladnění kulturních statků by kontrolní opatření, která budou zavedena, měla mít co nejširší oblast působnosti, pokud jde o dotčené celní režimy. Tato kontrolní opatření by se proto měla týkat nejen kulturních statků propuštěných do volného oběhu, nýbrž také kulturních statků propuštěných do zvláštního celního režimu. Tato široká oblast působnosti by však neměla být v rozporu se zásadou volného tranzitu zboží, ani jít nad rámec cíle spočívajícího v zabránění vstupu nelegálně vyvezených kulturních statků na celní území Unie . Kontrolní opatření by proto sice měla zahrnovat zvláštní celní režimy , do nichž lze propustit kulturní statky vstupující na celní území Unie, tranzit by však měl být vyloučen .

(5) Kontrolní opatření, která budou zavedena v souvislosti se svobodnými pásmy (a tzv. „svobodnými přístavy“ ) by měla mít co nejširší oblast působnosti, pokud jde o dotčené celní režimy , aby se zamezilo obcházení tohoto nařízení prostřednictvím využívání svobodných pásem, které představují potenciální zdrojové oblasti pro pokračující šíření obchodu s nelegálními produkty v Unii . Tato kontrolní opatření by se proto měla týkat nejen kulturních statků propuštěných do volného oběhu, nýbrž také kulturních statků propuštěných do zvláštního celního režimu. Tato široká oblast působnosti by však neměla jít nad rámec cíle spočívajícího v zabránění vstupu nelegálně vyvezených kulturních statků na celní území Unie , s výjimkou případů, kdy jsou příslušné orgány důvodně přesvědčeny , že tyto kulturní statky byly vyvezeny ze země původu nebo ze třetí země v rozporu s jejími právními předpisy .