DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Polsko, Čína, Japonsko, Korejská republika, Rusko a Spojené státy podepsaly v roce 1994 Úmluvu o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře (dále jen „úmluva“). Úmluva má tyto cíle: i) zavést mezinárodní režim pro zachování, řízení a optimální využívání zdrojů tresky tmavé v oblasti úmluvy; ii) obnovit a udržovat zdroje tresky tmavé v Beringově moři na úrovni, která umožní jejich maximální udržitelný výnos; iii) spolupracovat při shromažďování a posuzování věcných informací týkajících se tresky tmavé a dalších živých mořských zdrojů v Beringově moři a iv) v případě dohody stran poskytovat fórum, v jehož rámci bude možné zvážit zavedení nezbytných opatření pro zachování a řízení jiných živých mořských zdrojů než tresky tmavé v oblasti úmluvy, jež mohou být v budoucnu žádoucí.

Obchodní rybolov v oblasti úmluvy, který dosáhl svého vrcholu s úlovky o celkové hmotnosti 1 447 600 tun/rok v roce 1989, byl v roce 1993 přerušen prostřednictvím moratoria. Nadále platné moratorium vychází z vědeckých důkazů, které opakovaně upozorňují na extrémně pomalou obnovu populací tresky tmavé. Obchodní rybolov přesto ve výlučných ekonomických zónách Spojených států a Ruska pokračuje.

Účast Evropské unie na úmluvě

Polsko je smluvní stranou této organizace od roku 1994. Po přistoupení Polska do EU v roce 2004 začalo být na základě čl. 6 odst. 9 prvního pododstavce smlouvy o přistoupení zachovávání a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře spravováno EU. Text úmluvy však v současné době umožňuje členství pouze státům. Bylo by tedy zapotřebí jej změnit tak, aby umožnil EU stát se smluvní stranou jako regionální organizace pro hospodářskou integraci. Rozhodnutí Rady povolilo Polské republice, aby vyjednávala v zájmu Evropské unie o změně úmluvy, která by Evropské unii umožnila být součástí úmluvy jako plnohodnotná strana. Za tímto účelem navrhla Polská republika změnu úmluvy, jejímž cílem je umožnit účast organizací regionální hospodářské integrace a připojení EU k úmluvě. Polská republika navrhla změnu úmluvy depozitáři úmluvy v říjnu 2016. Depozitář zaslal změnu úmluvy smluvním stranám v roce 2017.

Možné důsledky členství EU

Vzhledem k tomu, že členství nevyžaduje žádné rozpočtové příspěvky (organizace nemá sekretariát), jsou důsledky pro připojení EU k úmluvě omezené a očekává se, že moratorium bude i v blízké budoucnosti pokračovat. Pokud však bude v oblasti rybolov opět povolen, úlohou EU v této mezinárodní organizaci bude podporovat zásady a normy společné rybářské politiky, zejména přijetí správních opatření založených na nejlepších vědeckých poznatcích.

Zájem EU na úmluvě vychází především z její odpovědnosti za zajištění zachování a řízení živých mořských zdrojů v EU a mimo ni.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Regionálními organizacemi pro řízení rybolovu jsou: mezinárodní organizace zemí, z nichž některé jsou pobřežními státy; organizace regionální hospodářské integrace, jako je EU, a rybářské orgány se zájmem o rybolov v dané oblasti. Některé z regionálních organizací pro řízení rybolovu řídí populace všech druhů ryb v určité oblasti, jiné se zaměřují na vysoce stěhovavé druhy, především tuňáky, v rozsáhlých zeměpisných oblastech. I když jsou některé z těchto organizací pouze poradními subjekty, většina z nich má řídicí pravomoc stanovit omezení objemu úlovků nebo intenzity rybolovu, přijímat technická opatření a kontrolovat dodržování povinností. V souladu se sdělením Komise „Účast v regionálních rybolovných organizacích“, články 28 a 29 nařízení (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky hraje EU zastoupená Komisí aktivní úlohu v šesti organizacích pro řízení lovu tuňáka a v jedenácti organizacích zabývajících se jinými druhy. Společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise „Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů“ a závěry Rady ze dne 3. dubna 2017 podporující opatření na podporu a zlepšení účinnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a v příslušných případech zlepšení jejich správy. Jedná se o hlavní prvky činnosti EU na těchto fórech.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Členství EU v úmluvě je plně v souladu se závěry Rady ze dne 23. října 2020 týkajícími se sdělení Komise o strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ