CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 24.6.2009 
SEK(2009) 836 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Doprovodný dokument k  
 
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o zřízení agentury pro provozní řízení rozsáhlých informa čních systém ů v oblasti 
svobody, bezpe čnosti a práva 
 
a  
 
k návrhu  
 
ROZHODNUTÍ RADY, 
 
kterým se agentu ře zřízené nařízením XX sv ěřují úkoly týkající se provozního řízení SIS 
II a VIS za použití hlavy VI Smlouvy o EU 
 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
{KOM (2009) 292 v kone čném znění} 
{KOM (2009) 293 v kone čném znění} 
{KOM (2009) 294 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 837}  
CS    CS 1. ÚVOD 
Rada a Evropský parlament ve spole čných prohlášeních p řipojených k právním 
nástrojům o SIS II1 a VIS2 vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopad ů zahrnujícím 
věcnou analýzu finan čních, provozních a organiza čních alternativ p ředložila 
potřebné legislativní návr hy, které specifické agentu ře svěří dlouhodobé provozní 
řízení centrálního SIS II, částí komunika ční infrastruktury a VIS. Prohlášení 
připojené k na řízení o VIS stanoví, že posouzení dopad ů pro provozní řízení VIS 
může tvořit součást posouzení dopad ů provedeného pro provozní řízení SIS II. 
V těchto prohlášeních se Komise zavázala , že do dvou let od vstupu v platnost 
právních nástroj ů o SIS II a VIS3 předloží pot řebné legislativní návrhy, které sv ěří 
dlouhodobé provozní řízení těchto systém ů specifické agentu ře.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Komise je v p řechodném období pov ěřena provozním řízením SIS II a VIS. N ěkteré 
úkoly provozního řízení může svěřit vnitrostátním ve řejnoprávním subjekt ům ve 
dvou různých členských státech. Právní nástroje uvád ějí, že centrální systémy se 
nacházejí ve Štrasburku (Francie) a záložní poblíž Salc burku (Rakousko). P řechodné 
období by nem ělo trvat déle než p ět let od data, kdy se použijí právní nástroje o SIS 
II a kdy vstoupí v platnost na řízení o VIS.  
Systém EURODAC4 v současnosti řídí Komise a jako takový nevyžaduje zm ěnu 
řídicí struktury. Technické posouzení pr ovedené v roce 2005 však poukázalo na 
nutnost zvýšit kapacitu systém u EURODAC po vstupu nových členských stát ů do 
EU v letech 2004 a 2007. V prvé řadě bude funkce porovnávání biometrických prvk ů 
v podobě provozní architektury systému pr o porovnávání biometrických prvk ů 
(BMS) poskytnuta pro VIS. V pozd ější fázi bude pravd ěpodobně poskytnuta pro SIS 
II a EURODAC. Proto se toto posouzení dopad ů zabývalo také řešením provozního 
řízení pro EURODAC. Spojení systém ů ve společné agentu ře by mohlo p ředstavovat 
příležitost pro zna čné synergie, jako je sdílení za řízení, zam ěstnanců a společné 
technologické platformy. 
Systémy nemohou fungovat bez dlouhodobého úst ředního provozního řídicího 
orgánu, který zajistí kontinuitu, provozní řízení systém ů a nepřerušený tok údaj ů.  
                                                 
1 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o z řízení, provozu 
a využívání Schengenského informa čního systému druhé generace (SIS II) a rozhodnutí Rady 
2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o z řízení, provozování a využívání Schengenského 
informačního systému druhé generace (SIS II). 
2 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém 
informačním systému (VIS) a o vým ěně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (na řízení 
o VIS). 
3 Na řízení o SIS II vstoupilo v platnost v lednu 2007.  
4 Systém EURODAC byl z řízen na základ ě nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 
o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisk ů prstů za účelem účinného uplat ňování Dublinské 
úmluvy.  
CS    CS 3. KRITÉRIA POSUZOVÁNÍ  
Obecným cílem posouzení dopad ů je zjistit vhodné řešení pro dlouhodobé řízení 
systémů SIS II, VIS a EURODAC.5  
Řešení pro zp ůsob provozního řízení bude muset zohlednit tyto faktory:  
• Záruku, aby provozní řízení systém ů účinně zaručilo provozní kontinuitu a 
nepřetržitý provoz (24 hodin denn ě, 7 dní v týdnu), úplnost a bezpe čnost údaj ů 
a aby je vykonával ve řejnoprávní orgán schopný poskytovat kvalitu služeb 
požadovanou uživateli každého systému. 
• Vytvoření správní struktury a struktury provozního řízení pro SIS II, VIS, 
EURODAC a p řípadně dalších rozsáhlých informa čních systém ů v oblasti 
svobody, bezpe čnosti a práva, která je transp arentní a zodpovídá se dozor čím 
orgánům (Evropskému parlamentu, Ú četnímu dvoru) a široké ve řejnosti.  
• Zajištění účinné kontroly r ůznorodým souborem ú častnících se zemí („prom ěnná 
geometrie“6) a Komisí, p řičemž každý plní svou p říslušnou úlohu. 
• Zajištění řádného, nep řetržitého, ú činného a zodpov ědného finan čního řízení 
pro SIS II, VIS, EURODAC a p řípadně další rozsáhlé informa ční systémy 
v oblasti svobody, bezpe čnosti a práva, které optimalizuje úspory, v četně úspor 
z rozsahu, dosažené synergiemi. 
• Zajištění toho, aby správní stru ktury, struktury provozního řízení a postupy 
poskytovaly vhodnou ochranu údaj ů a/nebo systém odpov ědnosti a zárove ň 
zohledňovaly předvídatelné zm ěny, které vyplývají z plánovaného vstupu 
v platnost Lisabonské smlouvy. 
4. MOŽNOSTI  PRO RŮZNÁ OPATŘENÍ 
Proces posuzování sestával ze dvou krok ů: zaprvé byly možnosti posuzovány 
z hlediska zákonnosti, p řijatelnosti pro klí čové zainteresované subjekty a schopnosti 
zajistit účinné a zodpov ědné provozní řízení pro SIS II, VIS a EURODAC. Tato 
kritéria umožnila odstran ění nebo úpravu možností. Zadruhé, po tomto p ředběžném 
prověření bylo ozna čeno a analyzováno p ět možných variant, jak dosáhnout cíle 
nalézt vhodné řešení pro dlouhodobé řízení systém ů SIS II, VIS a EURODAC. Byla 
také zvážena možnost p řidat další informa ční systémy z oblasti svobody, bezpe čnosti 
a práva.  
4.1. Ponechané možnosti 
• Varianta 1 – „základní“: Jako trvalé řešení by pokra čovala struktura provozního 
řízení pro SIS II a VIS zavedená pro p řechodnou fázi, p řičemž funkce provozního 
                                                 
5 Posouzení dopad ů přijal výbor pro posouzení dopad ů v březnu 2008. Proto se nezabývá právním 
vývojem po uvedeném datu 
6 Na systémech SIS II, VIS a EURODAC se podílejí jak členské státy EU, tak p řidružené zem ě (Norsko, 
Island a v budoucnu Švýcarsko a Lichtenštejnsko). Zárove ň se však n ěkteré členské státy na systémech 
podílejí pouze částečně (Spojené království a Irsko) nebo na jiném právním základ ě (Dánsko). 
CS    CS řízení by vykonávala Komise , která by úkoly provozního řízení pov ěřila dva 
členské státy. Také každodenní provozní řídicí struktura sy stému EURODAC by 
byla zachována ve stávající podob ě v rámci zodpov ědnosti Komise. Komise by 
zůstala zodpov ědná za provozní řízení rozsáhlých informa čních systém ů, zatímco 
členské státy by z ůstaly zodpov ědné za úkoly každodenního provozního řízení. 
• Varianta 2 – „základní+“: Komise by provozní řízení systém ů SIS II, VIS 
a EURODAC sv ěřila orgán ům členských stát ů. Tato varianta je tedy velmi 
podobná základní variant ě s jedním hlavním rozdílem: Komise by dv ěma daným 
členským stát ům svěřila také úkoly provozního řízení pro EURODAC.  
• Varianta 3 – „nová regula ční agentura“: Ta by p řevzala odpov ědnost 
za dlouhodobé provozní řízení systém ů SIS II, VIS a EURODAC. Agentura by 
byla zřízena jako agentura v rámci prvního pilí ře s doprovodnými akty, které by 
upravovaly právní otázky t řetího pilí ře. Stala by se „centrem excelence“ se 
specializovanými provozními zam ěstnanci. Členské státy by hrály významnou 
úlohu jako kontrolo ři systémů, jelikož by byly zasto upeny ve správní rad ě 
agentury. Každodenní řízení by vykonával výkonný ředitel a správná rada. Pro 
řešení otázek, které vyplývají z r ůzných cílových skupin t ěchto tří systémů, je 
zapotřebí zvážit vytvo ření určité poradní skupiny (pora dních skupin), které by 
správní radu podporovaly v otázkách vlastních daným systém ům. V závislosti na 
pověření by regula ční agentura mohla zodpovídat za provozní řízení stávajících 
systémů i za vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informa čních systém ů a za 
některé techni čtější otázky, které upravují provád ěcí opatření v právních 
nástrojích o z řízení systém ů. 
• Varianta 4 – „FRONTEX pro SIS II,  VIS a EURODAC“: Vyžadovala by zm ěny 
nařízení o agentu ře FRONTEX i její řídicí struktury. Ú činné provozní řízení podle 
této varianty by znamenalo zvážit p řemístění systém ů do lokality, kde se nachází 
FRONTEX, nebo do blízkého za řízení.  
• Varianta 5 – „Europol“, (v sou časnosti) agentura v rámci t řetího pilíře: Europol by 
byl zodpov ědný za řízení SIS II a Komise by řídila VIS a EURODAC. Sou časná 
ustanovení podle Úmluvy o Eu ropolu nejsou pro provozní řízení systém ů v rámci 
prvního pilí ře (prvky SIS II v rámci prvního pilí ře) adekvátní, jelikož zapojení 
příslušných zainteres ovaných subjekt ů ze Spole čenství (Evropského parlamentu, 
Komise, evropského inspektora ochrany údaj ů, Evropského soudního dvora) by 
bylo velmi omezené.  
5. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Pro účely tohoto posouzení dopad ů byly vyhodnoceny klí čové právní a politické 
otázky i provozní a organiza ční úkoly7. Samotná existence systém ů může mít 
hospodářské dopady, dopady na životní prost ředí a především sociální dopady. 
Všechny informa ční systémy mají vliv na problémy, jako je trestná činnost, 
                                                 
7 Tato kritéria odpovídají kritériím uvedeným ve spole čných prohlášeních Komise, Rady a Evropského 
parlamentu k právním nástroj ům o SIS II a VIS, která specifikují, že posouzení dopad ů by mělo 
zahrnovat v ěcnou analýzu finan čních, provozních a organiza čních alternativ.  
CS    CS terorismus, bezpe čnost a základní práva. Zp ůsob jejich provozního řízení však na 
rozsah těchto dopad ů nebude mít vliv.  
Byly použity tyto kategorie kritérií dopad ů: 
Provozní – ú činnost provozního řízení při vyřizování ve řejných zakázek, 
technologických požadavk ů, mimořádných situací, poskytování služeb uživatel ům 
z členských stát ů 
Řídicí – odpov ědnost za provozní řízení a úrove ň kontroly, kterou instituce EU 
a členské státy mohou mít nad rozhodnutími vedení 
Finanční – provozní efektivita a schopnos t zajistit adekvátní financování 
Právní – zákonnost možností a dos tupnost záruk pro subjekty údaj ů a uživatele  
Byla použita kritéria z každ é této kategorie, aby se ur čila předpokládaná individuální 
schopnost naplnit tato kritéria v p řípadě každé varianty a bylo tak možné provést 
srovnání. 
5.1. Kvalitativní posouzení 
V rámci každého kritéri a byly každé možnosti ud ěleny jedna až t ři hvězdičky. Jedna 
hvězdička (*) ozna čuje malý soulad s požadavky, dv ě hvězdičky (**) st řední a tři 
hvězdičky (***) dobrý. Krom ě toho byla s ohledem na úkoly řídícího orgánu v každé 
kategorii kritérií ozna čena nejvýznamn ější kritéria. Tato kritér ia byla v tabulce, která 
znázorňuje výsledky posouzení, ozna čena tučně. Níže uvedená tabulka obsahuje 
počet bodů, který různé možnosti získaly v rámci každé kategorie dopadu.  
 Varianta 1 
Základní: 
Komise svěří SIS II 
a VIS 
členským 
státům
 Varianta 2 
Základní+: 
Komise 
svěří 
členským 
státům vše 
 Varianta 3 
Nová 
regulační 
agentura  Varianta 4 
Pro vše 
FRONTEX  Varianta 5 
Europol 
pro SIS II; Komise 
pro VIS a 
EURODAC
 
PROVOZ   
Spolehlivost a kvalita služeb 
 ** ** *** ** ** 
Poskytování adekvátních 
řídicích služeb 
orgánům 
členských stát ů, 
včetně zvláštních 
potřeb uživatel ů 
(členských stát ů)
 * * *** ** * 
Zajištění 
flexibility, aby ** ** *** ** * 
CS    CS  Varianta 1 
Základní: 
Komise 
svěří SIS II 
a VIS 
členským 
státům Varianta 2 
Základní+: 
Komise 
svěří 
členským 
státům vše 
 Varianta 3 
Nová 
regulační 
agentura  Varianta 4 
Pro vše 
FRONTEX  Varianta 5 
Europol 
pro SIS II; 
Komise pro VIS a 
EURODAC
 
bylo možné p řidat 
jiné stávající 
i potenciální nové 
systémy  
Schopnost 
poskytnout 
požadované úrovn ě 
bezpečnosti  ** ** *** ** *** 
Schopnost reagovat 
na krizové 
požadavky  * * *** ** * 
Schopnost/ flexibilita, aby bylo 
možné za členit 
nové technologie a reagovat na m ěnící 
se požadavky
 ** ** *** *** * 
Schopnost p řijmout 
klíčové 
kvalifikované 
pracovníky  ** ** *** *** *** 
Délka doby 
pro vývoj a provedení varianty 
 *** *** * ** ** 
ŘÍZENÍ   
Schopnost 
reagovat na požadavky 
a názory 
členských stát ů, 
Komise a EP
 * * *** *** * 
Transparentnost 
(financování, 
odpovědnosti) 
vůči občanům 
a uživatel ům 
a dozorčím 
orgánům systém ů ** ** *** ** * 
Účinné rozši řování 
o nové členské *** *** ** * * 
CS    CS  Varianta 1 
Základní: 
Komise 
svěří SIS II 
a VIS 
členským 
státům Varianta 2 
Základní+: 
Komise 
svěří 
členským 
státům vše 
 Varianta 3 
Nová 
regulační 
agentura  Varianta 4 
Pro vše 
FRONTEX  Varianta 5 
Europol 
pro SIS II; 
Komise pro VIS a 
EURODAC
 
státy 
Schopnost reagovat 
na požadavky 
a názory jiných 
zainteresovaných 
subjektů  * * *** ** ** 
Míra, v jaké je 
možné slad ění 
s politikou SVV 
a širší politikou EU   *** *** *** ** * 
Začlenění 
„proměnné 
geometrie“  *** *** *** ** * 
FINANCE   
Kritické 
množství: 
využívání synergií  ** *** *** *** * 
Schopnost dosáhnout 
správných úrovní 
financování a získat zdroje 
(provozní 
náklady)
 ** ** *** *** ** 
Přechodné náklady  *** *** * ** ** 
Přístup k dalšímu 
financování pro 
vedlejší mimo řádné 
náklady  *** *** ** ** ** 
Schopnost provád ět 
potřebné investice 
(OPEX a CAPEX)  ** ** *** ** * 
PRÁVNÍ ASPEKTY
  
Účinné zajišt ění 
základních práv 
a svobod, zejména ** ** *** *** * 
CS    CS  Varianta 1 
Základní: 
Komise 
svěří SIS II 
a VIS 
členským 
státům Varianta 2 
Základní+: 
Komise 
svěří 
členským 
státům vše 
 Varianta 3 
Nová 
regulační 
agentura  Varianta 4 
Pro vše 
FRONTEX  Varianta 5 
Europol 
pro SIS II; 
Komise pro VIS a 
EURODAC
 
ochrany osobních 
údajů a práva 
na účinnou právní 
ochranu  
Účinná opat ření 
v oblasti 
odpovědnosti 
a nápravy  * * *** *** * 
Váha zákonných 
požadavk ů 
na zajištění 
efektivního řízení *** ** * * * 
Zabránění rozšíření 
o neplánované 
funkce ( de iure  
a de facto ) ** ** *** ** * 
 
Na základ ě tohoto posouzení se jako up řednostňované možnosti jeví nová regula ční 
agentura a FRONTEX. 
5.2. Kvantitativní posouzení 
Jestliže by z hlediska kvantitativní ho posouzení byla pro vykonávání úkol ů řídicího 
orgánu využita základní varianta, byly by zapot řebí modernizace (a p řípadně 
rozšíření) stávajícího datového st řediska v p řibližném objemu 4 miliony EUR. Pokud 
by se regula ční agentura nacházela v jiném členském stát ě, byly by zapot řebí nové 
prostory a za řízení. Pokud by byly zakoupeny nové pr ostory jako sídlo agentury, a to 
včetně systémů, mohly by náklady odhadem činit asi 12,6 milionu EUR. Pokud by 
členský stát, který by cht ěl mít agenturu na svém území, poskytl prostory zdarma, je 
velmi pravd ěpodobné, že by byly zapot řebí úpravy budov, které by stály p řibližně 
4 miliony EUR. 
Co se tý če provozních náklad ů, nejmén ě nákladnou možností, v objemu 
36,1 milionu EUR ro čně, je regula ční agentura, kdyby členský stát, ve kterém by se 
nová agentura nacházela, poskytl prostory o rozloze 1 800 m2 bezplatně. Druhou 
nejlepší možností je nová regula ční agentura s náklady 36,6 milionu EUR ro čně, 
bude-li zapot řebí koupit nové prostory o rozloze 1 800 m2 v jiném členském stát ě. 
Odhadované provozní náklady v rámci základní varianty a varianty po čítající 
s agenturou FRONTEX činí 37,5 milionu EUR ro čně.  
CS    CS Provozní náklady na systémy SIS II a VIS činí 3,4 milionu EUR ro čně. Ty by 
vznikly bez ohledu na zvolenou možnost provozního řízení.  
6. UPŘEDNOST ŇOVANÁ MOŽNOST  
Na základ ě kvalitativního posouzení se jako up řednostňované možnosti jeví nová 
regulační agentura následovaná ag enturou FRONTEX. Na základ ě kvantitativního 
posouzení, pokud by se nová regula ční agentura m ěla nacházet v novém hostitelském 
členském stát ě, mohla by tato zem ě proto, aby zde agentura byla umíst ěna, zahrnout 
do své nabídky pot řebný pozemek, nebo dokonce budovu bezplatn ě, čímž by se tato 
varianta stala nejlevn ější.  
V dlouhodobém horizontu bude regula ční agentura s nejv ětší pravd ěpodobností 
poskytovat nejkvalitn ější služby uživatel ům systém ů SIS II, VIS, EURODAC a bude 
případně schopna pojmout další sy stémy v oblasti svobody, bezpe čnosti a práva. Aby 
se zvýšila provozní zákl adna a byly lépe od ůvodněny řídicí režijní náklady, m ěla by 
agentura zodpovídat za vývoj a provozní řízení nových systém ů, jakmile 
zákonodárce p řijme rozhodnutí o jejich z řízení.  
6.1. Výhody a nevýhody up řednostňované možnosti 
Z provozního hlediska by regula ční agentura umožnila specializovaná řešení 
připravená pro řízení těchto informa čních systém ů. Jejím prvo řadým cílem by bylo 
poskytovat uživatel ům nejkvalitn ější nepřetržité služby. Zpo čátku může rychlé 
rozhodování komplikovat struktura správn í rady, ale nová agen tura by dokázala 
vyvinout ú činné mechanismy pro postup v krizových situacích. A čkoliv by agentura 
dodržovala služební řád EU, mohla by najímat více do časných a smluvních 
zaměstnanců než vnit řní útvary Komise. Z řízení agentury se m ůže ukázat jako 
časově náročný a složitý proces. Její povinnosti by mohly zahrnovat n ěkterá 
technická provád ěcí opatření stanovená v právních nástrojích o z řízení systém ů, která 
přímo souvisejí s provozním řízením SIS II a VIS. Sm louva a judikatura ESD8 může 
zabránit tomu, aby agentu ře byly sv ěřeny některé úkoly, na které se v sou časnosti 
vztahuje postup projednávání ve výborech.  
Co se tý če správy a řízení, usnad ňuje regula ční agentura správné zastoupení 
uživatelů v rozhodovacích strukturách. Úloha Komise v agentu ře zprostředkovaná 
její přítomností ve správní rad ě i vlivem, zejména na rozpo čet a pracovní program, 
by umožnila sladit provozní řízení rozsáhlých informa čních systém ů s širšími 
politickými cíli. Úkoly demokratické kont roly vykonávané Evropským parlamentem 
by byly zajišt ěny institucionálními mechanismy, jež vyžadují p ředklání finan ční 
zprávy a zprávy o řízení a kterým evropské agentu ry podléhají. Agentura by také 
zajistila viditelnou a specia lizovanou strukturu, která by se mohla stát centrem 
excelence v oblasti podpory aktivního dial ogu s provozními subjekty, uživateli 
a jinými zainteresovanými subjekty z odv ětví. Spole čná struktura by také byla 
viditelnější a přístupnější občanské spole čnosti. Otázky r ůzné míry zapojení zemí 
a nových uživatel ů do těchto tří systémů by mohlo vy řešit zavedení diferenciovaného 
hlasování ve správní rad ě.  
                                                 
8 Meroni & Co. v. Vysoký ú řad Evropského spole čenství uhlí a oceli: v ěci 9 a 10/56. 
CS    CS Podle finan čních kritérií m ůže mít regula ční agentura zna čné počáteční náklady, ale 
také by m ěla nejvyšší potenciál využít provoz ní synergie a v dlouhodobém horizontu 
by byla nejhospodárn ější. Úspory by vznikly v po čátečních investi čních výdajích 
a ročních (provozních) nákl adech, kdyby byly systémy řízeny spole čně. Společná 
struktura by vyžadovala p řijetí menšího po čtu zaměstnanců, než kdyby systémy 
zůstaly samostatné. Spole čné umístění síťových instalací by také p řineslo synergie 
v instalacích, provozním řízení a monitorování. Navíc by se pro n ěkolik systém ů 
prolínaly mnohé úkoly s pojené s provozem systém ů, veřejnými zakázkami 
a projektovým řízením. Je nepravd ěpodobné, že by mohlo vzniknout centrum 
excelence pro jeden samotný systém. Odd ělení těchto systém ů by vytvo řilo náklady 
ušlé příležitosti, nebo ť u rozsáhlých informa čních systém ů nevznikly synergie 
v odborných znalostech a know-how . Rozpočet regulační agentury by byl konkrétn ě 
věnován na úkoly provozní řízení informa čních systém ů.  
A konečně, vzhledem k prom ěnné geometrii by z řízení regula ční agentury 
vyžadovalo p řijetí souboru právních p ředpisů, který by sestával z n ěkolika právních 
nástrojů. Tato možnost by zajistila zaru čení základních práv a svobod, jelikož by 
zajistila p říslušnou odpov ědnost vůči Evropskému parlamentu, evropskému 
inspektorovi ochrany údaj ů, Účetnímu dvoru, Evropskému soudnímu dvoru 
a Komisi. Varianta s agenturou umož ňuje zřetelné odd ělení technických 
a provozních zam ěstnanců od politických činitelů a uživatel ů systémů, což by 
pomohlo zabránit rozší ření o neplánované funkce9. Plnou soudní pravomoc nad 
činnostmi regula ční agentury by m ěl Evropský soudní dv ůr a Soud prvního stupn ě.  
                                                 
9 Rozší ření o neplánované funkce – proces, kdy je systém, který je ur čen k plnění určité funkce, používán 
k jiným ú čelům.