Sdružení BEREC a Úřad BEREC mají významně posílenou úlohu, zejména v přeshraničních záležitostech (například služby mezi stroji (M2M) nebo nadnárodní poptávka uživatelů z řad podniků), a získaly zkušenosti při zajišťování jednotného uplatňování předpisového rámce. Zdá se být vhodné a nezbytné navázat na tyto zkušenosti a společně přeměnit oba subjekty na plnohodnotnou agenturu. Nová agentura, která bude mít širší mandát, by měla pokračovat v práci sdružení BEREC a i nadále shromažďovat odborné znalosti vnitrostátních regulačních orgánů. Jelikož identita značky BEREC je již dobře zavedena a snahou je využít tuto výhodu vzhledem k nikoli zanedbatelným nákladům na změnu názvu, měla by si nová agentura ponechat název BEREC.

Tento návrh je třeba číst ve spojení s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace (dále jen „směrnice“). Návrh pověřuje sdružení BEREC dodatečnými úkoly, které pomohou zajistit jednotnější uplatňování předpisového rámce. To zase podpoří rozvoj trhu elektronických komunikací v celé Unii. Sdružení BEREC přispěje rovněž k podpoře přístupu k datovému připojení s velmi vysokou kapacitou a jeho využívání, hospodářské soutěže při poskytování sítí a služeb elektronických komunikací, jakož i k prosazování zájmů občanů Unie. Tento návrh má posílit institucionální úlohu sdružení BEREC a zdokonalit jeho strukturu správy, a to přeměnou na agenturu s cílem zajistit, aby byla vhodná pro daný účel, tj. plnění budoucích úkolů.

Sdružení BEREC může při plnění svých úkolů v případě potřeby spolupracovat s příslušnými orgány třetích zemí a/nebo s mezinárodními organizacemi. Tato spolupráce by měla být založena na pracovních ujednáních, jež by měla zachovávat mezinárodní vztahy Unie a neměla by pro Unii ani její členské státy vytvářet žádné právní závazky.

Přidaná hodnota EU – Přidaná hodnota EU plynoucí ze zřízení sdružení BEREC, zejména z hlediska poradenství poskytovaného orgánům EU, souvisí s fungováním vnitřního trhu elektronických komunikací. To je obecně vnímáno pozitivně, občas je však účinnost sdružení BEREC zpochybňována. Větší účinnost by zvýšila i jeho přidanou hodnotu. Dalším důležitým aspektem je přidaná hodnota Úřadu jakožto agentury Unie, která podporuje sdružení BEREC.

Co se týká sladění cílů Úřadu BEREC jakožto agentury Unie se stávajícími prioritami Unie, hodnocení dospělo k závěru, že podporou sdružení BEREC by měly stávající funkce Úřadu BEREC skutečně přispět k rozvoji jednotného trhu a jednotnému uplatňování pravidel. Situace, kdy byla založena agentura, která plní výhradně funkci podpory jiného regulačního subjektu zřízeného podle práva Unie, je nicméně ojedinělá. To způsobuje určité potíže, jelikož navzdory svým poměrně omezeným funkcím musí Úřad BEREC dodržovat stejný podrobný soubor pravidel, která se vztahují na všechny decentralizované agentury Unie (finanční pravidla, personální/prováděcí předpisy, zadávání veřejných zakázek, podávání zpráv atd.).

Co se týká jeho stávajících úkolů, na základě stanoviska k přezkumu předpisového rámce EU pro elektronické komunikace určilo sdružení BEREC některé oblasti, v nichž by mohlo hrát větší úlohu. Například širší oblast působnosti stanovisek sdružení BEREC podle článků 7 a 7a, otázky přeshraniční povahy (např. mezinárodní roaming), referenční srovnávání kvality služeb připojení k internetu na úrovni Unie a vypracování technických pokynů.

Komise provedla hodnocení ex post („REFIT“), v jehož rámci byla posouzena účinnost, efektivnost, relevance, soudržnost a přidaná hodnota EU nařízení o sdružení BEREC a ostatních částí předpisového rámce. Toto posouzení určilo oblasti, v nichž je možné zjednodušení, aniž by byly narušeny jejich cíle. Předchozí hodnocení sdružení BEREC a Úřadu bylo provedeno v letech 2012–2013 v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1211/2009. Výsledky tohoto hodnocení byly začleněny do hodnocení ex post.

institucionální struktura a správa.

Konzultace byly široké a podrobné, s rozsáhlými informacemi od spotřebitelů, poskytovatelů sítí a služeb elektronických komunikací, vnitrostátních a unijních sdružení operátorů, organizací občanské společnosti, vysílacích společností, poskytovatelů technologií, poskytovatelů internetových a on-line služeb, podniků závislých na konektivitě a účastníků širší digitální ekonomiky, vnitrostátních orgánů na všech úrovních, vnitrostátních regulačních orgánů a jiných zúčastněných stran. Informace byly získány od zúčastněných stran, jichž se daná politika týká a které ji musí uplatňovat, i od zúčastněných stran s údajným zájmem o tuto politiku. V rámci konzultace bylo od zúčastněných stran ve všech členských státech a ze zemí mimo Unii obdrženo celkem 244 odpovědí on-line. V polovině období se dne 11. listopadu 2015 uskutečnilo veřejné slyšení.

Kromě veřejné konzultace přispělo k procesu hodnocení a přezkumu i samotné sdružení BEREC, které v prosinci 2015 zveřejnilo své stanovisko. Rovněž Skupina pro politiku rádiového spektra vydala své stanovisko ke strategii pro jednotný digitální trh a přezkumu rámce.

Z procesu konzultací vyplynuly níže uvedené tendence.

Náležitá konektivita je vnímána jako nezbytná podmínka jednotného digitálního trhu. Mnoho respondentů zdůraznilo potřebu politických opatření a případných úprav stávajících politických a regulačních nástrojů na podporu zavádění infrastruktury v souladu s budoucími potřebami.

Řada respondentů uvedla, že stávající předpisový rámec vnitřnímu trhu příliš neprospívá. Obecně se má za to, že předpisový rámec je nutno přizpůsobit stávající dynamice trhu. Mnoho respondentů však uznalo, že liberalizace telekomunikačních trhů věci zlepšila, zejména co se týká přínosů pro koncové uživatele a hospodářské soutěže na většině vnitrostátních trhů.

Pokud jde o rádiové spektrum, respondenti uznali význam bezdrátové konektivity a bezdrátového širokopásmového připojení. Odvětví, které podporuje koordinovanější přístup, obecně požaduje dodatečnou jistotu s ohledem na investice a možnosti rozvoje nových bezdrátových a mobilních komunikací včetně 5G v celé Unii.

Ačkoli obecně bylo potvrzeno zachování úlohy vnitrostátních regulačních orgánů a orgánů pro správu rádiového spektra, téměř polovina respondentů zdůraznila, že by institucionální struktura na úrovni Unie měla být přizpůsobena tak, aby zajišťovala větší právní jistotu a odpovědnost. Respondenti se přimlouvali za tyto změny:

jednoznačnější rozdělení pravomocí mezi jednotlivé orgány (aby se zamezilo překrývání),

zajištění politické a právní odpovědnosti orgánů za jejich rozhodnutí,

vysoká úroveň transparentnosti při rozhodování (větší zapojení zúčastněných stran).

V rámci procesu hodnocení zadala Komise rovněž řadu studií. Tyto studie zahrnovaly veřejná pracovní setkání, která zúčastněným stranám umožnila vyjádřit se a poskytnout zpětnou vazbu k probíhajícímu hodnocení.

Dne 6. dubna 2016 se uskutečnilo veřejné pracovní setkání s cílem potvrdit předběžná zjištění studie, kterou provedly společnosti WIK, IDATE a Deloitte a která se týkala „regulačních režimů, zejména režimu přístupu, pro modely investování do sítí v Evropě“ (SMART 2015/0002).

Dne 2. května 2016 se konalo veřejné pracovní setkání za účelem potvrzení předběžných zjištění studie, kterou provedly společnosti WIK, CRIDS a Cullen a která se týkala „podstatných otázek pro přezkum v oblasti vstupu na trh, řízení omezených zdrojů a obecných záležitostí týkajících se koncových uživatelů“ (SMART 2015/0003).

•Sběr a využití výsledků odborných konzultací

Komise využila následující externí odborné poradenství:

– Politická doporučení od ostatních orgánů EU, zejména Evropského parlamentua Evropské rady.

– Tři studie v rámci přezkumu.

–„Podpora při přípravě posouzení dopadů v souvislosti s přezkumem předpisového rámce pro elektronické komunikace“ (Support for the preparation of the impact assessment accompanying the review of the regulatory framework for e-communications) (SMART 2015/0005).

–„Regulační režimy, zejména režim přístupu, pro modely investování do sítí v Evropě“ (Regulatory, in particular access, regimes for network investment models in Europe) (SMART 2015/0002).