Pozměněný návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh (Text s významem pro EHP) (předložená Komisí podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES) /* KOM/2009/0579 konecném znení - COD 2008/0098 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 20.10.2009 KOM(2009) 579 v konečném znění 2008/0098 (COD) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh (Text s významem pro EHP) (předložená Komisí podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES) 2008/0098 (COD) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh (Text s významem pro EHP) 1. vývoj návrhu Datum přijetí návrhu Komisí: 23. května 2008 Datum předání návrhu Radě a Evropskému parlamentu KOM(2008) 311 - A6-0068/2009-2008/0098(COD) - v souladu s článkem 95 Smlouvy: 23. května 2008 Stanovisko Evropského parlamentu – první čtení: 24. dubna 2009 Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru: 25. února 2009 Evropský parlament na svém zasedání ve dnech 21.–24. dubna 2009 schválil v prvním čtení zprávu paní Catherine Neris obsahující 102 pozměňovacích návrhů (390 hlasů pro, 4 hlasy proti a 6 se zdrželo hlasování). 2. CÍL NÁVRHU KOMISE V říjnu 2005 zahájila Komise tříletý klouzavý program pro zjednodušení, který je součástí strategie zlepšení právní úpravy a zjednodušení. Účelem je, aby právní předpisy představovaly menší zátěž, aby jejich používání bylo snazší a účinnější, přičemž by mělo být zváženo zejména to, zda je původně zvolený přístup skutečně tím nejúčinnějším k plnění cílů právních předpisů. Zjednodušení směrnice Rady 89/106/EHS (směrnice o stavebních výrobcích) je jednou z iniciativ zahájených v rámci uvedené strategie. Cílem uvedené směrnice je zajistit volný oběh a používání stavebních výrobků na vnitřním trhu. Jelikož stavební výrobky jsou meziprodukty určené k zabudování do staveb, pojem bezpečnosti se týká uvedených výrobků pouze do té míry, že přispívají k bezpečnosti staveb . Tímto specifikem se vysvětluje, že směrnice o stavebních výrobcích dosahuje svého cíle stanovením harmonizovaných prostředků pro přesné a spolehlivé formulování vlastností výrobku, a nikoli harmonizací požadavků na bezpečnost výrobku, jak je tomu v případě „směrnic nového přístupu“. Cílem návrhu Komise je nahradit směrnici o stavebních výrobcích nařízením, aby se lépe vymezily cíle tohoto právního předpisu Společenství a aby jeho provádění bylo snazší a účinnější. V rámci iniciativy zlepšení právní úpravy je cílem návrhu poskytnout ujasnění základních pojmů a použití označení CE, zavést zjednodušené postupy, aby se snížily náklady podniků, zejména malých a středních podniků, a posílit důvěryhodnost celého systému tím, že se stanoví nová přísnější kritéria jmenování subjektů, které se podílí na posuzování a ověřování stálosti vlastností stavebních výrobků. Konkrétně je cílem návrhu zajistit přesné a spolehlivé informace o stavebních výrobcích týkající se jejich vlastností. Toho se dosáhne pomocí systému skládajícího se ze dvou hlavních prvků: jedním je soubor harmonizovaných technických specifikací, harmonizovaných norem a evropských dokumentů pro posuzování, které poskytují metody pro posuzování vlastností výrobků, a druhým jsou oznámené subjekty a subjekty pro technické posuzování jmenované na základě přísně stanovených technických kritérií, jež přispějí ke správnému používání těchto metod. 3. STANOVISKO KOMISE K POZMĚŇOVACÍM NÁVRHŮM EVROPSKÉHO PARLAMENTU 3.1. Obecné stanovisko A. Komise považuje za vhodné přijmout celou řadu pozměňovacích návrhů schválených Evropským parlamentem, protože tyto návrhy nemění podstatu původního návrhu Komise. Tím, že jej upřesňují, přispívají v mnoha případech k jeho zlepšení. I když Komise uvedené pozměňovací návrhy vítá, dává v některých případech přednost mírné úpravě jejich znění. Pokud jde o změny přijaté Komisí, představují nejpodstatnější změny návrhu Komise pozměňovací návrhy 17 a 70, které vypouštějí bod odůvodnění 17 a mění článek 21. Parlament jimi omezuje použití Evropského technického posouzení jen na případy, kdy se na dotčený výrobek nevztahuje či nevztahuje v plné míře harmonizovaná norma. Vzhledem ke specifické povaze harmonizovaných norem v tomto kontextu (normy týkající se vlastností) může Komise tyto pozměňovací návrhy přijmout, aniž by to znamenalo rozpor s hlavním cílem návrhu. B. Některé pozměňovací návrhy však nemohly být přijaty, protože by změnily podstatu návrhu Komise způsobem, který se neslučuje s výše uvedenými cíli. Z důvodů, které vedly k zamítnutí těchto pozměňovacích návrhů, je vhodné zmínit v několika případech jejich zjevný nesoulad s obecnými zásadami balíčku pro pohyb výrobků na vnitřním trhu. Kromě toho se horizontální povaha pozměňovacích návrhů někdy neshodovala s víceoborovou povahou návrhu Komise. V důsledku přijetí některých pozměňovacích návrhů by také nastal vnitřní nesoulad v rámci celého návrhu. C. Kromě toho byla řada pozměňovacích návrhů zamítnuta z důvodu jejich zásadních přímých důsledků pro podstatu návrhu. Nejdůležitější z nich se týkají těchto otázek: a) zavedení povinnosti pro výrobce připojit označení CE s jakýmkoli obsahem i v případě, kdy neexistuje skutečné prohlášení o vlastnostech, protože pro takové prohlášení není žádný regulatorní požadavek. Výsledkem by bylo nesmyslné označení CE, jež je nepřijatelné, a kromě toho by tato povinnost představovala pro podniky zbytečnou zátěž; b) povinnost uvádět obsah nebezpečných látek, která přesahuje působnost nařízení REACH a byla zavedena bez jakéhokoli odůvodnění nebo posouzení dopadů; c) možnost zachovat vnitrostátní způsoby značení spolu s označením CE. V tomto ohledu znamenalo hlasování na plenárním zasedání krok správným směrem, jelikož pozměňovací návrh 54, který se týká článku 7 a který by tuto cestu otevřel, byl zamítnut; pozměňovací návrh 17 týkající se souvisejícího bodu odůvodnění 30 však byl zachován. D. Rada nadále pokračuje ve svém úsilí o zlepšení technické kvality návrhu a v definici zmocnění pro předsednictví k dalšímu jednání s Parlamentem. Rada se rovněž zabývala většinou pozměňovacích návrhů Parlamentu a k mnohým z nich orientačně zaujala zamítavé stanovisko. Avšak pokrok, kterého bylo dosaženo v Radě, se do určité míry odráží i v obsahu pozměňovacích návrhů Parlamentu, a tím připravuje cestu ke vzniku spolehlivé společné základny pro dosažení úspěšného kompromisu mezi institucemi ohledně tohoto návrhu ve druhém čtení. Komise vítá všechny tyto snahy, které usnadňují práci, již je třeba ještě udělat. 3.2. Analýza pozměňovacích návrhů Pozměňovací návrh 1 – bod odůvodnění 1 Tímto pozměňovacím návrhem chce Parlament v kontextu stavebnictví zdůraznit hodnoty týkající se životního prostředí. Tento cíl je v zásadě přijatelný, avšak rozlišení na „přirozené“ a „antropogení“ prostředí se zde nezdá být vhodné. Z tohoto důvodu bylo znění přeformulováno tak, aby uvedené rozlišení neobsahovalo. Předpisy členských států vyžadují, aby byly stavby navrhovány a prováděny tak, aby neohrožovaly bezpečnost osob, domácích zvířat a majetku a aby neznehodnocovaly životní prostředí . Pozměňovací návrh 124 – bod odůvodnění 7a (nový) Smysl tohoto nového bodu odůvodnění, tj. objasnit šířku pojmu „dodávka stavebních výrobků na trhu Společenství“ obsaženého v čl. 2 odst. 5, lze podpořit. Rovněž objasnění toho, že výrobci, kteří začleňují své stavební výrobky do staveb, by měli mít možnost, nikoli však povinnost, vydat prohlášení o vlastnostech těchto výrobků, si zaslouží být zdůrazněno. Podle názoru Komise by tento bod odůvodnění způsobil, že podobná doplnění v čl. 2 odst. 5 by se stala přebytečnými, a tím by umožnil zachovat soudržnost s definicemi obsaženými v balíčku pro pohyb výrobků na vnitřním trhu. Vzhledem k vnitřní logice posloupnosti bodů odůvodnění je však vhodnější vložit tento nový text za původní bod odůvodnění 21. Viz bod odůvodnění 21c (21c) Výrobky vyrobené na stavbách by neměly být považovány za výrobky, na něž se vztahuje pojem dodávky stavebních výrobků na trhu Společenství. Výrobci, kteří začleňují své stavební výrobky do staveb, by měli mít možnost, nikoli však povinnost, vydat prohlášení o vlastnostech těchto výrobků v souladu s tímto nařízením. Pozměňovací návrh 2 – bod odůvodnění 8a (nový) Zdá se, že smyslem tohoto doplnění je zdůraznit nutnost zohlednění zdravotních a bezpečnostních hledisek, která souvisí s použitím stavebního výrobku v průběhu jeho celého životního cyklu. Komise tento cíl jako takový podporuje, a proto tento pozměňovací návrh v zásadě přijímá. Jeho znění však bylo přeformulováno tak, aby se soustředilo pouze na toto hledisko. Navíc by bylo podle názoru Komise vhodnější umístit tento doplněný text za původní bod odůvodnění 14. Viz bod odůvodnění 14 Pozměňovací návrh 4 – bod odůvodnění 11a (nový) Pozměňovací návrh 4 se týká ekologických prohlášení o výrobku („Environmental Product Declarations – EPD“), ale nesouvisí s žádným článkem, jelikož ekologická prohlášení o výrobku nejsou uvedena na žádném místě návrhu, přestože byla součástí probíhající normalizační činnosti na základě zmocnění. Kromě toho mělo být jejich používání pouze dobrovolné. Z tohoto důvodu bylo znění tohoto pozměňovacího návrhu při jeho začlenění do pozměněného návrhu Komise upraveno tak, jak je uvedeno níže. Kromě toho by podle názoru Komise bylo vhodnější vložit tento doplněný text jako nový bod odůvodnění s číslem 43c (bod odůvodnění doplněný Parlamentem s tímto číslem by se stal bodem odůvodnění 43b). Viz bod odůvodnění 43c (43c) V souvislosti s posuzováním udržitelného využívání zdrojů a posuzováním účinků staveb na životní prostředí by se mělo podporovat využití ekologických prohlášení o výrobku („ Environmental Product Declarations – EPD“), pokud jsou k dispozici. Pozměňovací návrh 125 – bod odůvodnění 11b (nový) Cílem tohoto nového bodu odůvodnění je zahrnout do rámce harmonizovaných norem používání tříd vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků, a to ve znění původně obsaženém v bodě odůvodnění 12. S tímto způsobem podpory, který schválil Parlament, může Komise zcela souhlasit. Jelikož pro uvedené pojmy je toto umístění lepší, přijetím tohoto pozměňovacího návrhu Parlamentu se zlepší kvalita návrhu: pro bod odůvodnění 12 se tedy navrhují související škrty. Navrhuje se několik mírných redakčních úprav verze Parlamentu za účelem sjednocení textu. – Jelikož se navrhuje, aby se předchozí pozměňovací návrh, výše uvedený jako bod odůvodnění 11a, přesunul jinam, jak bylo vysvětleno, tento nový bod odůvodnění by se tedy mohl stát bodem odůvodnění 11a pozměněného návrhu. (11a) Je-li to vhodné, mělo by se v rámci harmonizovaných norem podporovat používání tříd vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků, aby byly zohledněny různé úrovně základních požadavků na určité stavby a klimatické, geologické i geografické rozdíly a další podmínky převažující v členských státech. Nestanovila-li již tyto třídy Komise, měly by být k tomuto úkonu zmocněny evropské normalizační orgány na základě revidovaného zplnomocnění. Bod odůvodnění 12 Pokud zamýšlené konečné použití vyžaduje minimální úrovně vlastností ve vztahu k jakýmkoli základním charakteristikám, které by měly stavební výrobky v členských státech splňovat, tyto úrovně by měly být zavedeny v rámci harmonizovaných technických specifikací. ( VYPOUšTÍ SE : aby byly zohledněny různé úrovně základních požadavků na určité stavby i klimatické, geologické i geografické rozdíly a další podmínky existující v členských státech.) Pozměňovací návrh 5 – bod odůvodnění 14 Text doplněný do tohoto bodu odůvodnění se týká rozšíření oblasti působnosti harmonizovaných norem, což je princip, který lze jako takový plně podpořit. Jeho znění bylo přeformulováno tak, aby se jeho působnost rozšířila na všechny příslušné subjekty (a netýkala se pouze Komise) a aby zde byl výslovně uveden také cíl převést stavební výrobky, pro něž by evropská technická schválení nebo evropské dokumenty pro posuzování vytvořily dostatečnou základnu zkušeností, pod harmonizované normy. Kromě toho by podle názoru Komise rozšíření oblasti působnosti tohoto doplnění způsobilo, že by se podobné pozměňovací návrhy Parlamentu týkající se článku 20 (viz pozměňovací návrh 120, kterým se doplňuje v tomto článku nový odstavec 3a) a článku 53 (viz pozměňovací návrh 89, kterým se doplňuje v tomto článku druhý pododstavec) staly nadbytečnými. Kromě tohoto nového textu, který byl doplněn na základě výše uvedeného vysvětlení a který se vkládá jako čtvrtý pododstavec tohoto bodu odůvodnění, obsahuje pozměněný návrh Komise rovněž dva další nové pododstavce. Druhý pododstavec se týká pojmu „ vlastnost “, jehož popis je podle Komise lepší uvést zde, než uvádět jeho definici v článku 2 (pozměňovací návrh 27, viz níže). Třetí pododstavec odpovídá, jak bylo vysvětleno výše (viz pozměňovací návrh 2), bodu odůvodnění 8a, který by měl být na základě doporučení Parlamentu doplněn do návrhu. Uvedené harmonizované normy by měly poskytnout odpovídající nástroje pro harmonizované posuzování vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků. Harmonizované normy by měly být stanoveny na základě zmocnění přijatých Komisí a měly by se vztahovat na odpovídající skupiny stavebních výrobků v souladu s článkem 6 směrnice 98/34/ES. V této souvislosti by se vlastností stavebního výrobku měla rozumět vlastnost vztahující se k jeho základním charakteristikám, vyjádřeným pomocí úrovní nebo tříd nebo vyjádřeným v popisu. Při posuzování vlastností stavebního výrobku by se mělo přihlížet i ke zdravotním a bezpečnostním hlediskům, která souvisí s jeho použitím v průběhu jeho celého životního cyklu. Okruh stavebních výrobků podléhajících harmonizovaným normám by se měl rozšířit, zejména zavedením povinnosti, pokud je to vhodné, vyvíjet je na základě stávajících evropských dokumentů pro posuzování nebo evropských technických schválení. Pozměňovací návrh 8 – bod odůvodnění 16 Účelem pozměňovacího návrhu 8 je odstranit paralelní používání evropského technického posouzení a harmonizovaných norem, tj. omezit vydávání evropského technického posouzení na případy, kdy se na dotčené stavební výrobky nevztahují vůbec či v plné míře žádné harmonizované normy. Komise se rozhodla tuto změnu podpořit, pouze s malou redakční úpravou jejího znění. – Kromě toho by měl být za účelem zajištění jeho souladu se zbytkem návrhu vypuštěn odkaz na „dovozce“ a jeho znění by mělo být upraveno, protože pouze výrobci by měli být oprávněni nebo by měli mít povinnost vytvořit prohlášení o vlastnostech a připojit označení CE ke svým výrobkům. Podobné změny byly provedeny i v bodech odůvodnění 18 a 22 a rovněž v článcích 4 a 12 a v příloze II. Aby bylo výrobcům (VYPOUšTÍ SE: a dovozcům) stavebních výrobků umožněno sestavovat prohlášení o vlastnostech pro stavební výrobky, na které se nevztahuje v plné míře či vůbec harmonizovaná norma, je třeba stanovit evropské technické posouzení. Pozměňovací návrh 9 – bod odůvodnění 17 Tento pozměňovací návrh, který je zcela v souladu s bodem odůvodnění 16, jak vyplývá z pozměňovacího návrhu Parlamentu 8, se rovněž přijímá. VYPOUšTÍ SE Pozměňovací návrh 11 – bod odůvodnění 20, první část („Subjekty pro technické posuzování … evropských technických posouzení“) Text doplněný v první části tohoto pozměňovacího návrhu týkajícího se bodu odůvodnění 20 zdůrazňuje zásadu transparentnosti v souvislosti s vypracováváním evropských dokumentů pro posuzování a s vydáváním evropských technických posouzení. Tuto myšlenku lze v zásadě podpořit, zejména vzhledem k úloze, kterou hraje při tomto postupu výrobce. Komise se však domnívá, že je třeba znění upravit tak, aby se na jedné straně přihlédlo k obecnějšímu významu transparentnosti v této souvislosti, ale aby na druhé straně byla zachována určitá opatrnost, zejména z důvodu souvisejících otázek důvěrnosti. Navrhuje se tedy uvést tyto zdánlivě si odporující cíle do souladu v textu doplněném na konci tohoto bodu odůvodnění. Subjekty pro technické posuzování by měly založit organizaci, která by koordinovala postupy při ( VYPOUšTÍ SE: navrhování) vypracovávání evropských dokumentů pro posuzování a při vydávání evropských technických posouzení a zaručovala transparentnost a nezbytnou důvěrnost těchto postupů. Pozměňovací návrh 18 – bod odůvodnění 33a (nový) Cílem tohoto nového bodu odůvodnění je vynětí dovozců z oblasti působnosti článků 26–28. Tato myšlenka je v zásadě přijatelná, ale podle Komise by znění schválené Parlamentem mělo být přeformulováno. To se týká i pozměňovacích návrhů Parlamentu 77 a 83 níže, které za tímto účelem doplňují nové odstavce v článcích 26 a 27. Zdá se, že by bylo vhodnější upustit v těchto souvislostech od opakování týchž zásad a místo toho objasnit tuto otázku jednou provždy v tomto novém bodu odůvodnění. Navíc by bylo podle názoru Komise vhodnější umístit tento doplněný text jako nový bod odůvodnění 34a za původní bod odůvodnění 34. Viz bod odůvodnění 34a Pro zlepšení dopadu nástrojů dozoru nad trhem by se veškeré zjednodušené postupy určené k posouzení vlastností stavebních výrobků měly vztahovat pouze na fyzické nebo právnické osoby, které vyrábějí výrobky, jež uvádějí na trh. Pozměňovací návrh 21 – bod odůvodnění 43a (nový) Cílem pozměňovacího návrhu 21 je zdůraznit nezbytnou nutnost komplexních informačních kampaní po přijetí tohoto návrhu. To lze beze zbytku podpořit a tato otázka již byla začleněna do pracovního programu Komise. Tuto iniciativu lze považovat rovněž za podpůrný prostředek, pokud jde o potřeby dalších lidských i finančních zdrojů pro nové činnosti Komise. Do pozměněného návrhu byly začleněny některé menší redakční úpravy znění schváleného Parlamentem. Komise a členské státy by ve spolupráci se zúčastněnými stranami měly iniciovat informační kampaně zacílené na informování stavebního sektoru, především hospodářských subjektů a uživatelů stavebních výrobků, ohledně zavedení společného technického jazyka, rozdělení zodpovědnosti mezi jednotlivé hospodářské subjekty a uživatele, označování stavebních výrobků označením CE, revize základních požadavků na stavby a systémy posuzování a ověřování stálosti vlastností. Pozměňovací návrh 23 – bod odůvodnění 43c (nový) Tento nový bod odůvodnění předkládá obsah základního požadavku na stavby č. 7. V zásadě jej lze podpořit, i když vyvolává některé otázky (nebylo navrženo, aby se v bodech odůvodnění podobným způsobem přihlíželo i k ostatním základním požadavkům na stavby). Kromě toho zde nebylo přihlédnuto k doplnění přílohy I, které obsahuje související a podpořený pozměňovací návrh Parlamentu 93. Proto bylo znění v pozměněném návrhu Komise určitým způsobem upraveno. – Jelikož se nenavrhuje, aby byl začleněn předchozí pozměňovací návrh Parlamentu, označený jako bod odůvodnění 43b, tento nový bod odůvodnění by tedy mohl být v pozměněném návrhu označen jako bod odůvodnění 43b, přičemž je ponechán prostor pro to, aby byl jiný nový bod odůvodnění Parlamentu, navrhovaný jako bod odůvodnění 11a, zařazen jako bod odůvodnění 43c. Při vytváření základního požadavku na stavby č. 7 nazvaného „udržitelné využívání přírodních zdrojů“ by se měla zohledňovat recyklovatelnost staveb, materiálů, z nichž jsou vybudovány, a částí po demolici, trvalost stavby, používání ekologicky přijatelných surovin pro stavbu a sekundárních stavebnin. Pozměňovací návrh 24 – článek 1 Smyslem pozměňovacího návrhu 24 je více objasnit předmět návrhu způsobem, který je pro Komisi naprosto přijatelný. Podle názoru Komise je však třeba jeho znění mírně upravit tím, že se v souvislosti se zavedením pravidel doplní slovo „ harmonizovaných “. Toto nařízení stanoví podmínky uvádění stavebních výrobků na trh zavedením harmonizovaných pravidel, jak formulovat vlastnosti stavebních výrobků ve vztahu k jejich základním charakteristikám a jak u těchto produktů používat označení CE. Pozměňovací návrh 115 – čl. 2 bod 1a (nový) Tato nová definice se týká omezeného použití evropských technických posouzení a napomáhá k rozlišení příslušných situací. Jelikož tato objasnění zlepšují kvalitu návrhu, Komise je může plně podpořit poté, co budou zásadně upraveny tím, že se odstraní paralelní používání evropských technických posouzení a harmonizovaných evropských norem. Zdá se však, že pro tento nový bod odůvodnění by bylo vhodnější zařadit jej jako bod 12a (podle číslování původního návrhu). Kromě toho byly do pozměněného návrhu začleněny některé úpravy znění, aby bylo ještě jasnější a výstižnější. Viz čl. 2 bod 12a 12a. „výrobkem, na nějž se nevztahuje vůbec nebo v plné míře harmonizovaná norma“, se rozumí stavební výrobek, jehož vlastnosti nelze v souvislosti se základními charakteristikami tohoto výrobku zcela posoudit podle existující harmonizované normy, mimo jiné proto, že: a) se na výrobek nevztahuje žádná z existujících harmonizovaných norem; nebo b) se pro nejméně jednu základní charakteristiku uvedeného výrobku nehodí metoda posuzování stanovená v harmonizované normě; nebo c) harmonizovaná norma neobsahuje žádnou metodu posuzování pro alespoň jednu základní charakteristiku uvedeného výrobku; Pozměňovací návrh 27 – čl. 2 bod 3a (nový) Pozměňovací návrh 27 spočívá v doplnění nové definice „ vlastnosti stavebního výrobku “. Aby však bylo možné tuto definici začlenit, je třeba upravit její znění tak, aby odpovídalo skutečnému účelu této definice. V této souvislosti, podobně jako tomu bude dále, je třeba nalézt soudržnost v používání pojmů „hodnota“, „úroveň“, „třída“ a „mezní hodnota“. Zdá se také, že pojem „jednotlivým“ nemá na tomto místě žádnou přidanou hodnotu. Celkově se proto za nejvýhodnější považuje věnovat se této otázce v bodech odůvodnění pozměněného návrhu Komise (viz bod odůvodnění 14, kde toto bylo doplněno). Viz bod odůvodnění 14 Pozměňovací návrh 116 – čl. 2 bod 3b (nový) Tato nová definice se týká „ prahové úrovně “. Aby však bylo možné tuto definici začlenit, je třeba upravit její znění tak, aby odpovídalo skutečnému účelu této definice. Slovo „charakteristika“ je zde použito ve smyslu pojmu „parametr“. Z tohoto důvodu a také proto, aby se zabránilo nedorozumění v oblasti právních důsledků těchto prahových úrovní kvůli jejich rozlišení na „technické“ a „regulativní“, je třeba znění odpovídajícím způsobem upravit. V této souvislosti, podobně jako v předchozím případě, je třeba nalézt soudržnost v používání pojmů „hodnota“, „úroveň“, „třída“ a „mezní hodnota“. To se týká i dalších článků (viz články 18 a 20). Pozměněný návrh Komise tedy navrhuje takové řešení, že se obsah pozměňovacího návrhu Parlamentu 27 týkající se pojmu „vlastnost“ začlení do bodů odůvodnění (viz bod odůvodnění 14) a zavede se i další nová definice, a sice definice pojmu „ úroveň “, jako bod 3a. 3a. „úrovní“ se rozumí výsledek posouzení vlastnosti stavebního výrobku ve vztahu k jeho základním charakteristikám vyjádřený jako číselná hodnota; 3b. „prahovou úrovní“ se rozumí minimální nebo maximální úroveň vlastnosti stavebního výrobku stanovená v harmonizovaných technických specifikacích. Pozměňovací návrh 117 – čl. 2 bod 3c (nový) Tato nová definice se týká pojmu „ třída “. Aby však bylo možné tuto definici začlenit, je třeba upravit její znění tak, aby odpovídalo skutečnému účelu této definice. Slovo „charakteristika“ je zde použito ve smyslu pojmu „parametr“. Proto by znění mělo být odpovídajícím způsobem upraveno. V této souvislosti, podobně jako v předchozím případě, je třeba nalézt soudržnost v používání pojmů „hodnota“, „úroveň“, „třída“ a „mezní hodnota“. 3c. „třídou“ se rozumí škála úrovní vymezená minimální a maximální hodnotou vlastnosti stavebního výrobku; Pozměňovací návrh 30 – čl. 2 bod 4a (nový) Pozměňovací návrh 30 začleňuje do návrhu definici „ evropského technického posouzení “. Tuto myšlenku jako takovou Komise vítá. Poslední část tohoto pozměňovacího návrhu Parlamentu se však jeví jako přebytečná, protože tatáž otázka byla začleněna do souvisejících přijímaných článků, a proto je nezbytné provést některé úpravy znění tohoto pozměňovacího návrhu, aby mohl být zařazen do pozměněného návrhu Komise. Kromě toho se zdá, že pro tuto definici by bylo vhodnější zařadit ji jako bod 13a (ve struktuře původního návrhu). Viz čl. 2 bod 13a 13a. „evropským technickým posouzením“ se rozumí dokumentované posouzení vlastnosti stavebního výrobku ve vztahu k jeho základním charakteristikám v souladu s evropským dokumentem pro posuzování; Pozměňovací návrh 39 – článek 2, pořadí bodů 4b až 4m (částečně nové) Pozměňovací návrh 39 odráží přání Parlamentu změnit pořadí těchto definic. Komise považuje myšlenku úpravy jejich pořadí v zásadě za přijatelnou, ale upustila by od této úpravy do doby, než se objasní a určí, které definice nakonec budou do textu začleněny. Kromě toho je třeba zvážit i začlenění bodů 1a až 4a (v rámci pozměňovacích návrhů Parlamentu, jak již bylo částečně navrženo výše) a bodů 16a až 20 do tohoto případného přeskupení. Proto neobsahuje pozměněný návrh Komise v této fázi žádnou reakci na pozměňovací návrh 39. Pozměňovací návrh 36 – čl. 2 bod 4c Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je doplnění některých nových objasňujících prvků do definice v bodě 13 původního návrhu Komise, který se týká evropských dokumentů pro posuzování. Jeho první část lze v tomto znění přijmout. Avšak zdá se, že závěrečná část, která znovu opakuje omezení působnosti vydávání evropských dokumentů pro posuzování, je zbytečná. 13. „evropským dokumentem pro posuzování“ se rozumí dokument přijatý organizací subjektů pro technické posuzování za účelem vydání evropského technického posouzení; Pozměňovací návrh 33 – čl. 2 bod 4e Podle pořadí pozměňovacích návrhů Parlamentu odpovídá tento návrh bodu 7 původního návrhu Komise a týká se pojmu „ výrobce “. Tento pozměňovací návrh, který je prvním slaďujícím prvkem s konečným zněním rozhodnutí 768/2008/ES, jak požaduje konečné znění textu, Komise jako takový vítá. 7. „výrobcem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vyrábí stavební výrobek nebo která si nechala tento výrobek vyrobit a uvádí jej na trh pod svým jménem nebo obchodní značkou; Pozměňovací návrh 32 – čl. 2 bod 4i Podle pořadí pozměňovacích návrhů Parlamentu odpovídá tento návrh bodu 5 původního návrhu Komise a týká se „ dodávání na trh “. Znění v původním návrhu Komise je podobné znění, které se konzistentním způsobem používá v balíčku pro pohyb výrobků na vnitřním trhu. I když Komise v zásadě přijímá objasnění, která zde chce Parlament předložit, i z tohoto důvodu se domnívá, že je přiměřenější zabývat se touto otázkou pouze v bodech odůvodnění (viz výše pozměňovací návrh 124 a bod odůvodnění 21c pozměněného návrhu). Viz bod odůvodnění 21c Pozměňovací návrh 34 – čl. 2 bod 16a (nový) Pozměňovací návrh 34 spočívá v nové definici „ uživatele “. Myšlenku doplnění návrhu o tuto definici lze přijmout, ale je třeba odpovídajícím způsobem přihlédnout k problematice právních zdrojů pro související oblasti odpovědnosti. Proto se zdá nezbytné provést některé úpravy znění navrhovaného Parlamentem, které se projeví ve formulaci pozměněného návrhu Komise. Kromě toho se zdá, že pro tento nový text by bylo vhodnější zařadit jej do původní struktury návrhu jako bod 11a. 11a. „uživatelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která je podle platných pravidel v daném členském státě zodpovědná za bezpečné zabudování stavebního výrobku do stavby; Pozměňovací návrh 35 – čl. 2 bod 16b (nový) Tento pozměňovací návrh spočívá v nové definici „ subjektu pro technické posuzování “. Komise je ochotna s ní v zásadě souhlasit, pokud bude znění dostatečně upraveno. Zdá se, že závěrečná část textu navrhovaného Parlamentem, kde se znovu zmiňuje omezení působnosti vydávání evropských dokumentů pro posuzování, je zbytečná. Kromě toho se zdá, že pro tento nový text by bylo vhodnější zařadit jej do původní struktury návrhu jako bod 12b. 12b. „subjektem pro technické posuzování“ se rozumí subjekt jmenovaný členským státem pro účast na přípravě evropských dokumentů pro posuzování a pro provádění úkolů souvisejících s vydáváním evropských dokumentů pro posuzování; Pozměňovací návrh 40 – čl. 2 bod 18 Cílem pozměňovacího návrhu 40 je objasnění definice „ řízení výroby “ tím, že se do ní doplní některé prvky. Komise v zásadě souhlasí s tím, že je zde určitého objasnění zapotřebí. Avšak zdá se, že ne všechny doplněné prvky jsou zcela odůvodněné, protože některé z nich představují nepřiměřené omezení. Kromě toho není použití některých pojmů v souladu s podstatou návrhu, a proto je třeba dalších úprav. 18. „řízením výroby“ se rozumí dokumentované stálé vnitřní řízení výroby v závodě v souladu s příslušnými harmonizovanými technickými specifikacemi; Pozměňovací návrh 41 – čl. 2 bod 20a (nový) Pozměňovací návrh 41 spočívá v nové definici „ sestavy “. Myšlenku doplnění návrhu o tuto definici lze přijmout, ale bylo by lepší změnit její znění s ohledem na praktické potřeby a zkušenosti stavebního sektoru, které vyplynuly z používání směrnice o stavebních výrobcích. Kromě toho se zdá, že pro tento nový text by bylo vhodnější zařadit jej do původní struktury návrhu jako bod 1a. Viz čl. 2 bod 1a 1a. „sestavou“ se rozumí soubor nejméně dvou samostatných složek, které musí být sestaveny dohromady, aby mohly být zabudovány do stavby; Pozměňovací návrh 47 – čl. 5 odst. 2 písm. ca) (nové) Pozměňovací návrh 47 spočívá ve zmínce o zamýšleném „druhovém“ použití. Komise tuto myšlenku přijímá, ale za účelem udržení souladu se stávající praxí by tento výraz měl být nahrazen výrazem „zamýšlené konečné použití“. Pozměňovací návrh 50 – čl. 6 odst. 1 první pododstavec Pozměňovací návrh 50 spočívá ve změně formulace čl. 6 odst. 1, přičemž se zdá, že jeho cílem je usnadnit poskytování kopií prohlášení o vlastnostech rovněž elektronickou cestou: zdá se, že jasná změna čl. 6 odst. 2 vyjadřuje přání Parlamentu dát přednost elektronickému poskytování. Kdyby tato změna orientace byla všeobecně přijata i členskými státy, Komise nevidí žádný důvod k jejímu odmítnutí. Pozměňovací návrh 51 – čl. 6 odst. 2 Pozměňovací návrh 51 je v souladu s pozměňovacím návrhem 50. Zdá se, že vyjadřuje přání EP dát přednost elektronickému poskytování. Pokud by tato změna orientace byla všeobecně přijata i členskými státy, Komise nevidí žádný důvod k jejímu odmítnutí. Znění by však mělo být upraveno; například se zdá, že slovo „výrobce“ zde není správným pojmem. Pozměňovací návrh 53 – čl. 7 odst. 1 první pododstavec („Označení CE nesmí být připojeno“) První část tohoto pozměňovacího návrhu 53 nemění smysl návrhu, ale dospělo se k názoru, že není nezbytný. Pozměňovací návrh 56 – čl. 8 odst. 4a (nový) Pozměňovací návrh 56 ve své podstatě nepředstavuje žádný problém. Není ovšem nezbytný, protože podobné klauzule jsou již obsaženy v nařízení č. 765/2008. Pokud by však měl být zahrnut do návrhu, jeho znění by mělo být zdokonaleno. Pozměňovací návrh 58 – čl. 9 odst. 1a (nový) Pozměňovací návrh 58 odráží přání Parlamentu zdůraznit nezávislost budoucích kontaktních míst pro výrobky (v pozměněném návrhu Komise jsou to „kontaktní místa pro stavební výrobky“) a uložit Komisi povinnost vypracovat pokyny pro jejich odpovědnost. Komise v zásadě souhlasí s oběma těmito myšlenkami. Zdá se však, že jsou nezbytné některé úpravy znění, zejména pokud jde o stávající a budoucí úlohu Stálého výboru pro stavebnictví. Jakékoli klauzule, které „povolují“ činnosti Komise ponechané na jejím volném uvážení, by mohly být chápány jako klauzule, které tyto pravomoci jinde omezují, přičemž taková ustanovení neexistují. Navíc by možná bylo lepší, kdyby byly aspekty nezávislosti předmětem zvláštního odstavce. Aby byly co nejvhodněji začleněny do textu a aby se přihlédlo k jiným nově vznikajícím potřebám, obsahuje pozměněný návrh Komise důkladně přeformulované znění této otázky, rozdělené do několika odstavců. 1. Každý členský stát zřídí kontaktní místa pro stavební výrobky podle ustanovení článku 9 nařízení (ES) č. 764/2008 o jejich určení a sdělení jejich údajů. 2. Ustanovení článků 10 a 11 uvedeného nařízení se použijí na kontaktní místa pro stavební výrobky, pokud jde o stavební výrobky. 3. Kromě úkolů stanovených v čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení zajistí každý členský stát, aby kontaktní místa pro stavební výrobky rovněž poskytovala informace o všech regulatorních požadavcích vztahujících se k zabudování, sestavování nebo instalaci konkrétního typu stavebního výrobku na území příslušného členského státu. 4. Kontaktní místa pro stavební výrobky jsou nezávislá na jakémkoli subjektu či organizaci zapojené do postupu udělování označení CE. Pozměňovací návrh 61 – čl. 16 odst. 2 první pododstavec druhá část („Harmonizované normy případně uvádějí obecná určení použití výrobků … podle čl. 51 odst. 2;“) Komise myšlenku začlenění těchto pojmů do norem v zásadě přijímá, ale za účelem zachování souladu se stávající praxí by měl být výraz „obecné určení použití“ nahrazen výrazem „zamýšlené konečné použití“. Kromě toho se zdá, že je nezbytné doplnit definici tohoto pojmu do článku 2. Navrhuje se tedy, aby tato definice byla zařazena jako čl. 2 bod 17a. Pokud jde o zbývající část pozměňovacího návrhu, zdá se, že uváděné rozlišení mezi různými typy základních charakteristik ani odkaz na přílohu IV tabulku 1 zde nejsou pro účely popsané výše užitečné. 2. Harmonizované normy určí metody a kritéria pro posuzování vlastností stavebních výrobků ve vztahu k jejich základním charakteristikám. Pokud se tak předpokládá v příslušném zmocnění nebo pokud je to jinak technicky odůvodněné, harmonizovaná norma uvádí zamýšlené konečné použití výrobků, na které se vztahuje. Čl. 2 bod 17a 17a. „zamýšleným konečným použitím“ se rozumí jedno z konečných použití stavebních výrobků, jak je uvedeno v příloze VI tohoto nařízení nebo jinak stanoveno v příslušné harmonizované technické specifikaci; Pozměňovací návrh 119 – čl. 18 odst. 2, 3 a 4 Pozměňovací návrh 119 je kombinací několika předchozích pozměňovacích návrhů tohoto článku předložených Parlamentem. Jeho obecný cíl je pro Komisi zcela přijatelný, ale zdá se, že jeho znění, které vytvořil Parlament, by mělo být upraveno, zejména po redakční stránce. Zdá se, že odkaz na revidovaná zmocnění doplněný v odstavci 2 by sloužil svému účelu vhodněji, kdyby byl místo na konec druhého pododstavce zařazen na konec prvního pododstavce. 2. Pokud třídy vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků nejsou Komisí stanoveny, mohou být stanoveny evropskými normalizačními orgány v harmonizovaných normách na základě revidovaného zmocnění . Pokud Komise třídy vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků zavedla, evropské normalizační orgány je použijí v harmonizovaných normách. Odstavec 3 se týká stanovení „ minimálních úrovní vlastností “ a odstraňuje se původní klauzule „ aniž by u něj byly prováděny zkoušky nebo další zkoušky “, která by proto měla být do návrhu znovu začleněna jako následující odstavec 3a, jak také bylo odpovídajícím způsobem provedeno. Kromě toho byl v pozměněném návrhu Komise původní pojem nahrazen pojmem „ prahové úrovně “, jak bylo také vysvětleno výše v souvislosti s doplněním této nové definice do článku 2 jako bod 3b. Také odkaz na „ obecné určení použití “ je třeba na tomto místě nahradit „ zamýšleným konečným použitím “, jak bylo vysvětleno výše v souvislosti s čl. 16 odst. 2 (viz pozměňovací návrh 61). 3. Pokud se tak předpokládá v příslušném zplnomocnění, evropské normalizační orgány stanoví v harmonizovaných normách prahové úrovně ve vztahu k základním charakteristikám a v případě potřeby pro zamýšlená konečná použití, která má stavební výrobek plnit v členských státech. 3a. Komise může stanovit podmínky, za jakých může být výrobek pokládán za vyhovující určité úrovni nebo třídě vlastností, aniž by u něj byly prováděny zkoušky nebo další zkoušky. Uvedená opatření, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 51 odst. 2. Nestanoví-li tyto podmínky Komise, mohou je stanovit evropské normalizační orgány v rámci harmonizovaných norem na základě revidovaného zmocnění. Změny přijaté Parlamentem v odstavci 4 , které se týkají povinnosti členských států řídit se při svých regulatorních činnostech klasifikačním systémem zavedeným na úrovni Společenství, může Komise přijmout jako takové. 4. Členské státy mohou určit úrovně nebo třídy vlastností, které mají stavební výrobky splňovat , ve vztahu k jejich základním charakteristikám ( VYPOUšTÍ SE : stavebních výrobků) pouze v souladu s klasifikačním systémem zavedeným evropskými normalizačními orgány v harmonizovaných normách nebo Komisí. Pozměňovací návrh 67 – čl. 19 odst. 3 Tento pozměňovací návrh odráží přání Parlamentu zahrnout jak do zmocnění, tak do harmonizovaných technických specifikací informace o „ předpokládaném obecném použití “ (což je zjevně tentýž pojem jako „ obecné určení použití “, které Parlament použil na jiném místě, a proto je třeba, aby byl nahrazen pojmem „ zamýšlené konečné použití “, jak bylo vysvětleno výše v souvislosti s čl. 16 odst. 2 (viz pozměňovací návrh 61)). Komise sice tuto myšlenku plně podporuje, ale zdá se, že by bylo lepší učinit ji pouze předmětem článku 16, který se konkrétněji zabývá otázkou obsahu norem i zmocnění, a případně článku 20 (jako nový odstavec 2a), pokud jde o evropské dokumenty pro posuzování. Tato ustanovení již byla začleněna do obou těchto článků v pozměněném návrhu Komise, což podle Komise vylučuje nutnost měnit článek 19 pro tyto účely. Čl. 20 bod 2a 2a. V případě potřeby stanoví organizace subjektů pro technické posuzování uvedená v čl. 25 odst. 1 v evropském dokumentu pro posuzování prahové úrovně ve vztahu k základním charakteristikám stavebního výrobku v rámci jeho zamýšleného konečného použití, které předpokládá výrobce. Pozměňovací návrh 68 – čl. 20 odst. 1 Pozměňovací návrh 68 je součástí změn přijatých Parlamentem s účelem odstranit paralelní používání evropského technického posouzení a harmonizovaných norem, tj. omezit vydávání evropského technického posouzení na případy, kdy se na dotčené stavební výrobky nevztahují vůbec či v plné míře žádné harmonizované normy (viz výše pozměňovací návrh 8, který se týká bodu odůvodnění 16). Jak již bylo uvedeno, Komise se rozhodla tuto volbu podpořit. Podle názoru Komise však stačí začlenit tento pozměňovací návrh pouze do čl. 21 odst. 1, a neopakovat jej ve všech souvislostech. Pozměněný návrh Komise proto neobsahuje žádné změny čl. 20 odst. 1. Viz čl. 21 odst. 1 1. Evropské technické posouzení vydává na veškeré stavební výrobky, na něž se nevztahuje či nevztahuje v plné míře příslušná harmonizovaná norma , subjekt pro technické posuzování na žádost výrobce nebo dovozce, na základě evropského dokumentu pro posuzování, v souladu s postupem stanoveným v příloze II. Pozměňovací návrh 120 – čl. 20 odst. 3a (nový) Tento pozměňovací návrh spočívá v novém odstavci, prostřednictvím nějž chce Parlament usnadnit přechod od evropských dokumentů pro posuzování směrem k harmonizovaným normám. O tomto principu, který lze plně podpořit, již bylo pojednáno výše v rámci pozměňovacího návrhu 5 týkajícího se bodu odůvodnění 14. Podle názoru Komise se ve skutečnosti zdá, že by bylo vhodnější na tyto otázky pouze důrazněji odkázat v uvedeném bodu odůvodnění a nezahrnovat žádné takové pozměňovací návrhy do hlavního textu návrhu. Pozměněná verze se řídí touto úvahou. Viz bod odůvodnění 14 Pozměňovací návrh 71 – čl. 24 odst. 2 první pododstavec Tímto pozměňovacím návrhem chce Parlament zdůraznit potřebu transparentnosti vzájemných hodnocení a dostupnosti následných odvolacích postupů. Podle Komise si tyto cíle zajisté zaslouží, aby se o ně usilovalo, ale (pokud jde o transparentnost) je třeba přihlédnout i k otázkám důvěrnosti. Navíc by veškeré odvolací postupy samozřejmě musely být vytvořeny tak, aby byly dostupné, jinak by se již nejednalo o odvolávání. Nejvhodnější způsob, jak tyto částečně si odporující cíle uvést do souladu, by mohl být ten, že se slovo „ vhodné “ přemístí tak, aby se nevztahovalo jen na odvolací postupy, ale na všechny tyto pojmy. 2. Komise stanoví vhodné postupy pro provádění hodnocení, včetně ( VYPOUšTÍ SE : vhodných) odvolacích postupů proti rozhodnutím vykonaným na základě hodnocení. Pozměňovací návrhy 122, 111 a 77 – čl. 26 odst. 1 písm. b) a c) a pododstavec 1a (nový), odstavec 2a (nový) Všechny tyto pozměňovací návrhy souvisí s článkem 26 a týkají se velké části zjednodušených postupů. Konkrétně se Parlament soustředí zejména na sdílení a navazování (písmena b) a c)) a na vyloučení dovozců z těchto postupů. Nejprve chce Parlament objasnit podmínky sdílení (písmeno b)), konkrétně potřebu souhlasu výrobce, který původně získal příslušné výsledky zkoušek. Jelikož Komise toto objasnění přijímá a plně podporuje, bylo jako takové začleněno do pozměněného návrhu Komise (ve skutečnosti bez posledního slova „ nebo “, neboť jeho použití by mohlo vytvářet mylný dojem, že výrobce může ve stejné době použít pouze jednu z různých variant postupů uvedených v článku 26). Pozměňovací návrh Parlamentu týkající se navazování (písmeno c)) začíná doplněním odkazu na „ poskytovatele systému “. I tento pozměňovací návrh Komise přijímá, jelikož zlepšuje kvalitu a přesnost návrhu. Ovšem zdá se, že následující dvě doplněné věty jsou zbytečné, nebo, pokud jde o druhou z nich, pro výrobce možná zbytečně náročné. Proto nebyly do pozměněného návrhu Komise začleněny. Kromě toho chce Parlament začlenit nový odstavec o vyloučení dovozců z oblasti působnosti tohoto článku. Tato myšlenka je v zásadě přijatelná, ale podle názoru Komise, jak je uvedeno výše u pozměňovacího návrhu Parlamentu 18 (nový bod odůvodnění 33a, který byl do pozměněného návrhu Komise začleněn jako bod odůvodnění 34a), by bylo vhodnější upustit v těchto souvislostech od opakování týchž zásad. Komise dává přednost objasnění této otázky jednou provždy v uvedeném novém bodě odůvodnění. Dále je třeba poznamenat, že článek 14 nevytváří v rámci své oblasti působnosti pro „výrobce“ žádná práva, ale naopak jim pouze ukládá nové povinnosti. Tato záležitost se týká i pozměňovacího návrhu Parlamentu 83 níže, který podobně doplňuje nový odstavec v článku 27 za týmž účelem. Z těchto důvodů nebyl tento nový odstavec do pozměněného návrhu Komise začleněn. a) ohledně jedné nebo několika základních charakteristik lze stavební výrobek, který uvádí na trh, považovat za vyhovující určité úrovni nebo třídě vlastností bez zkoušek nebo výpočtů, nebo bez dalších zkoušek nebo výpočtů, v souladu s podmínkami stanovenými v příslušné harmonizované technické specifikaci nebo v rozhodnutí Komise . (VYPOUšTÍ SE: ;) b) stavební výrobek, který uvádí na trh, odpovídá témuž typu jiného stavebního výrobku vyrobeného jiným výrobcem a již zkoušeného v souladu s příslušnou harmonizovanou technickou specifikací. Pokud jsou uvedené podmínky splněny, výrobce je oprávněn vydat prohlášení o vlastnostech, které se úplně či zčásti shoduje s výsledky zkoušek provedených na takovém jiném výrobku. Výrobce může použít výsledky zkoušek získané jiným výrobcem pouze tehdy, pokud od tohoto výrobce, který nadále zůstává odpovědný za přesnost, spolehlivost a stálost takových výsledků, získal oprávnění. c) stavební výrobek, který uvádí na trh, je systémem složeným ze součástí, který výrobce sestavuje za řádného dodržení přesných pokynů stanovených poskytovatelem takového systému nebo jeho součástí, který již u tohoto systému nebo součásti zkoušel jednu nebo více základních charakteristik v souladu s příslušnou harmonizovanou technickou specifikací. Pokud jsou uvedené podmínky splněny, výrobce je oprávněn vydat prohlášení o vlastnostech, které se úplně či zčásti shoduje s výsledky zkoušek provedených na takovém systému nebo součásti, které mu byly poskytnuty. Výrobce může použít výsledky zkoušek získané jiným výrobcem nebo poskytovatelem systému pouze tehdy, pokud od tohoto výrobce nebo poskytovatele systému , který nadále zůstává odpovědný za přesnost, spolehlivost a stálost takových výsledků, získal oprávnění. Pozměňovací návrh 78 – článek 27 – nadpis V rámci pozměňovacího návrhu 78 chce Parlament doplnit upřesňující slova „ vyrábějícími stavební výrobky “ i do nadpisu tohoto článku. Totéž se navrhuje v pozměňovacím návrhu 79, který se týká odstavce 1 tohoto článku. Komise tuto myšlenku přijímá, ale domnívá se, že není vhodné opakovat totéž v nadpisu i v textu článku. Pozměňovací návrh 79 – čl. 27 odst. 1 Tento pozměňovací návrh spočívá pouze v doplnění týchž slov, která navrhoval Parlament doplnit do nadpisu tohoto článku (viz předchozí pozměňovací návrh). Komise sice princip tohoto návrhu přijímá, ale zdá se, že toto řešení neodpovídá nutnosti objasnit v tomto směru původní návrh. Aby se ve věci mikropodniků dosáhlo kompromisu přijatelného pro všechny, měly by se spíše podpořit výsledky probíhajících diskusí. Znění pozměněného návrhu Komise odráží tuto myšlenku. Určení typu výrobku na základě zkoušky typu pro použitelné systémy 4 a 5, jak je stanoveno v příloze V, mohou mikropodniky vyrábějící stavební výrobky nahradit specifickou technickou dokumentací. Specifická technická dokumentace musí prokazovat shodu stavebního výrobku s příslušnými požadavky. Pozměňovací návrh 83 – čl. 27 odst. 2c (nový) I v tomto případě chce Parlament začlenit nový odstavec o vyloučení dovozců z oblasti působnosti tohoto článku. Tato myšlenka je v zásadě přijatelná, ale podle názoru Komise, jak je uvedeno výše u pozměňovacího návrhu Parlamentu 18 (nový bod odůvodnění 33a, který byl do pozměněného návrhu Komise zařazen jako bod odůvodnění 34a), by bylo vhodnější upustit v těchto souvislostech od opakování týchž zásad. Pozměňovací návrh 84 – čl. 28 odst. 1 Tímto pozměňovacím návrhem chce Parlament zdůraznit nutnost posílení důvěry v trh, pokud jde o použití specifické technické dokumentace při tomto zjednodušeném postupu. Komise tento cíl v zásadě přijímá. Přesným účelem specifické technické dokumentace (v tomto i jiném kontextu) však není „zaručit bezpečnost“, ale prokázat a odůvodnit existenci předem stanovených podmínek pro použití daného zjednodušeného postupu. Znění „zajistí potřebnou míru důvěry a spolehlivosti“ se jeví jako málo konkrétní, a proto by mělo být upraveno, aby lépe odpovídalo cílům této doplněné klauzule. Proto Komise dává přednost úpravě znění tohoto odstavce v souladu s výsledky probíhajících diskusí. Pozměněný návrh Komise tedy odráží tuto myšlenku. 1. U stavebních výrobků navržených a vyráběných neprůmyslovým výrobním postupem na základě zvláštní objednávky a instalovaných do jedné konkrétní stavby může výrobce nahradit tu část použitelného systému, která se týká posuzování vlastností, jak je stanoveno v příloze V, specifickou technickou dokumentací, která prokáže shodu daného výrobku s příslušnými požadavky. Pozměňovací návrh 86 – čl. 33 odst. 5 Pozměňovací návrh 86 spočívá v doplnění odkazu na „ veškerou transparentnost ve vztahu k výrobci “. Komise tento princip zcela podporuje, jak již bylo uvedeno výše (viz pozměňovací návrh 11 týkající se bodu odůvodnění 20), s přihlédnutím k nezbytné opatrnosti, kterou vyžadují otázky důvěrnosti. Pozměňovací návrh 88 – čl. 51 odst. 2a (nový) Tímto pozměňovacím návrhem, který spočívá v doplnění nového odstavce do tohoto článku, chce Parlament zdůraznit nezávislost členů stálého výboru. Tento princip může Komise přijmout, jelikož by mohl přispět k posílení transparentnosti a objektivity. Jeho znění však vyžaduje určitou úpravu, protože v této souvislosti se posuzování nezaměřuje na „ soulad “ (viz článek 19 a příloha V). 2a. Členské státy se ujistí, že členové výboru uvedeného v odstavci 1 jsou nezávislí na stranách, které se účastní posouzení a ověření stálosti základních charakteristik stavebních výrobků. Pozměňovací návrh 89 – čl. 53 odst. 3 Pozměňovací návrh 89 se skládá ze dvou částí, které se do tohoto odstavce doplňují. V první části byl rozšířen původní odkaz na pokyny pro evropské technické schválení tak, aby zahrnoval i společné dohody o postupu posuzování (CUAP). Je však třeba odlišit úplné formální přijímání společných dohod o postupu posuzování, které na základě směrnice o stavebních výrobcích tento status neměly (a nejsou v ní dokonce ani zmíněny), od případného častého používání jejich obsahu (tj. metod posuzování, které jsou v nich popsány a s jejichž použitím se počítá) v tomto kontextu. Odpovídajícími úpravami v příloze II byl tento cíl zajištěn. I když tedy Komise myšlenku této části pozměňovacího návrhu schvaluje, jak bylo uvedeno výše, jakékoli změny tohoto článku za tímto účelem se nezdají být nezbytné ani užitečné. Druhá část pozměňovacího návrhu spočívá v doplnění nového pododstavce za týmž účelem, jako v případě čl. 20 odst. 3a, tj. usnadnit přechod od evropských technických schválení směrem k harmonizovaným evropským normám. Jak již bylo uvedeno ve zmíněném kontextu, toto umístění není pro tento odkaz příliš vhodné a bylo o něm vhodnějším způsobem pojednáno již v bodech odůvodnění (viz upravený bod odůvodnění 14). Z těchto důvodů Komise nezměnila svůj návrh, pokud jde o tento odstavec. Viz bod odůvodnění 14 a příloha II Pozměňovací návrh 90 – příloha I odstavec 1 Tímto pozměňovacím návrhem chce Parlament zdůraznit nutnost zohlednit zdraví a bezpečnost všech osob, které jsou zapojeny do celého životního cyklu staveb, tj. od výstavby až po demolici. V zásadě je obsah tohoto pozměňovacího návrhu přijatelný, ale podle názoru Komise je třeba jeho znění upravit. Tato otázka souvisí i s pozměňovacím návrhem 2 a s textem doplněným Parlamentem v podobě bodu odůvodnění 8a (v pozměněném návrhu Komise zařazen jako bod odůvodnění 14), který používá tentýž přístup ke stavebním výrobkům. Stavby jako celek i jejich jednotlivé části musí vyhovovat zamýšlenému použití při zohlednění zejména zdraví a bezpečnosti osob v průběhu celého životního cyklu staveb . Pozměňovací návrh 91 – příloha I část 3 návětí Pozměňovací návrh 91 spočívá v doplnění některých slov do návětí části 3 základních požadavků na stavby, která znovu zdůrazňují životní cyklus staveb. Zahrnutí „bezpečnosti pracovníků“ do tohoto kontextu, aby bylo přihlédnuto i k fázi výstavby a demolice, lze jako takové přijmout. Tato otázka je však již upravena směrnicí 89/391/EHS. V každém případě se zdá nezbytné provést některé úpravy znění: například odkaz na „životní cyklus“ není v podobě, ve které byl přijat Parlamentem, zcela jednoznačný. Stavba musí být navržena a provedena takovým způsobem, aby v průběhu životního cyklu neohrožovala hygienu ani zdraví a bezpečnost pracovníků , jejích uživatelů a sousedů, neměla v celém průběhu životního cyklu nepřiměřeně významný vliv na kvalitu životního prostředí ani klimatu, a to během výstavby, používání i demolice, zejména následkem: Pozměňovací návrh 92 – příloha I část 6 první věta („Stavba … uživatelů“) Tento pozměňovací návrh se týká části 6 základních požadavků na stavby. Lze souhlasit s doplněním slova „osvětlení“ do první věty v původním návrhu. Zbývající část pozměňovacího návrhu Parlamentu nelze přijmout, protože by způsobila nejasnosti, jelikož příloha I se týká staveb, a požadavky na stavební výrobky by se tedy neměly vyskytovat v tomto kontextu. Stavba a její zařízení pro vytápění, chlazení , osvětlení a větrání musí být navrženy a provedeny takovým způsobem, aby spotřeba energie při provozu byla nízká s ohledem na místní klimatické podmínky a požadavky uživatelů. Pozměňovací návrh 93 – příloha I část 7 návětí Pozměňovací návrh 93 spočívá v doplnění slova „přinejmenším“ do návětí části 7 základních požadavků na stavby. S doplněním slova „přinejmenším“ lze souhlasit. V tomto kontextu je však třeba věnovat zvýšenou pozornost skutečnosti, že základní požadavky na stavby neukládají členským státům žádné povinnosti a pouze vymezují „oblasti“, jež se pro bezpečnost staveb obecně považují za významné. Stavba musí být navržena, provedena a zbourána takovým způsobem, aby bylo zajištěno udržitelné použití přírodních zdrojů, a přinejmenším : Pozměňovací návrh 94 – příloha II, nadpis Tento pozměňovací návrh doplňuje do nadpisu přílohy II odkaz na oblast působnosti evropských dokumentů pro posuzování a evropských technických posouzení. Tato otázka byla objasněna již v předchozích částech textu. Proto Komise, i když tento návrh jako takový přijímá, nepovažuje za nutné zařadit tento odkaz i sem. Pozměňovací návrh 99 – příloha III bod 4 Tento pozměňovací návrh se týká doplnění uvedení „všeobecného použití“ daného výrobku do přílohy III. Aby bylo zachováno jednotné používání pojmů v celém návrhu, je třeba tento odkaz změnit na „zamýšlené konečné použití“, tj. pojem, který byl použit v ostatních částech. 4. Identifikace výrobku (umožňující vysledovatelnost) a uvedení zamýšleného konečného použití : Pozměňovací návrhy 102–106 – příloha V část 1 body 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 návětí Tyto pozměňovací návrhy spočívají v zachování téhož číslování systémů, které je již použito ve směrnici o stavebních výrobcích. Komise zcela přijímá myšlenku revize a přeformulování těchto bodů, avšak v tomto kontextu je třeba věnovat dostatečnou pozornost rovněž jiným možnostem, které vyplynuly z probíhajících diskusí v Radě. Za těchto okolností neobsahuje pozměněný návrh Komise v této fázi žádnou reakci na pozměňovací návrhy 102–106. 3.3. Pozměněný návrh S ohledem na čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES mění Komise svůj návrh výše uvedeným způsobem.