DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Tento návrh stanoví výjimečné a cílené změny právního rámce na období 2014–2020 zřízeného pro evropské strukturální a investiční fondy a Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) v reakci na invazi Ruské federace na Ukrajinu a následný dopad na Evropskou unii, a zejména na několik jejích východních regionů.

V důsledku nevyprovokované a neodůvodněné vojenské agrese ze strany Ruska čelí EU, a zejména několik jejích východních regionů, bezprostředním výzvám, zejména pokud jde o státní příslušníky třetích zemí prchající z Ukrajiny po ruské invazi.

Komise již přijala opatření na pomoc členským státům v tomto ohledu prostřednictvím iniciativy „Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě“ (CARE) ze dne 8. března 2022. Touto cestou byla navržena řada razantních změn nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014 s cílem usnadnit členským státům využívání jejich zbývajících přídělů z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a FEAD v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020, jakož i zdrojů pocházejících z pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU) pružnějším způsobem, zejména díky tomu, že EFRR a ESF budou moci financovat opatření způsobilá v rámci druhého fondu, aby bylo možné řešit migrační výzvy co nejúčinněji a co nejrychleji, a díky zavedení možnosti 100% spolufinancování EU pro další účetní období, aby se zmírnila zátěž vnitrostátních rozpočtů.

Bez ohledu na flexibilitu, kterou nabízí balíček opatření CARE, je zřejmé, že členské státy čelí okamžitým dodatečným rozpočtovým tlakům vyplývajícím z řízení masivního přílivu osob prchajících z Ukrajiny. Obzvláště zasaženy jsou členské státy, které sdílejí pozemní hranici s Ukrajinou, neboť musí poskytovat podporu, jako je bydlení, sociální a dopravní služby; několik dalších členských států se jako země konečného určení rovněž potýká s velkým přílivem osob, jejichž počet je ve srovnání s počtem jejich vlastních obyvatel nepoměrně vysoký. Tento další otřes dále oslabuje schopnost členských států dosáhnout odolného oživení po pandemii COVID-19.

V důsledku toho by podpora z fondů měla být mobilizována rychle, aby se zmírnila zátěž pro vnitrostátní rozpočty. Jako dočasné a výjimečné opatření, a aniž jsou dotčena pravidla, která by se měla uplatňovat za běžných okolností, je proto nezbytné zvýšit pro všechny členské státy částku předběžného financování, která je vyplácena v rámci REACT-EU. Větší podíl těchto navýšených zdrojů předběžného financování by měl být přidělen těm členským státům, které čelí nejsilnějšímu přílivu osob prchajících z Ukrajiny, ať už jako tranzitní země, nebo jako země konečného určení. Vzhledem k tomu, že počet lidí prchajících před válkou každou hodinou roste a členské státy se v současné době nacházejí ve fázi, kdy jednotlivé osoby registrují, je situace velmi dynamická. V zájmu vytvoření situačního obrazu, který by přibližoval tlak, s nímž se členské státy potýkají v důsledku velkého počtu příchozích, vypočítala Komise podíl příchozích v poměru k počtu obyvatel na základě informací od členských států získaných prostřednictvím sítě mechanismu EU pro připravenost na migraci a pro řešení migračních krizí, mezinárodních organizací a z dalších spolehlivých otevřených zdrojů.

Aby podávání zpráv ze strany členských států v souvislosti s tímto dodatečným předběžným financováním bylo co nejméně zatěžující, měly by být zprávy o tom, jak byly tyto prostředky využity ke zmírnění situace osob prchajících z Ukrajiny a jak přispěly k oživení hospodářství, součástí teprve závěrečných zpráv o provádění dotčených operačních programů.