Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy, ve kterých dochází k závažným obtížím, pokud jde o jejich finanční stabilitu v eurozóně, nebo jsou těmito obtížemi ohroženy /* KOM/2011/0819 v konečném znění - 2011/0385 (COD) */





2011/0385 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy, ve kterých dochází k závažným obtížím, pokud jde o jejich finanční stabilitu v eurozóně, nebo jsou těmito obtížemi ohroženy EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 společně s čl. 121 odst. 6 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Bezprecedentní celosvětová krize, která v uplynulých třech letech zasáhla svět, vážně poškodila hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolala podstatné zhoršení schodku veřejných financí a zadlužení členských států, což vede řadu těchto států k tomu, aby hledaly finanční pomoc mimo rámec Unie. (2) Plný soulad mezi rámcem Unie pro mnohostranný dohled zřízeným Smlouvou a možnými politickými podmínkami vztahujícími se k této finanční pomoci by měl být zakotven v právu Unie. Hospodářská a finanční integrace členských států, jejichž měnou je euro, si žádá posílení dohledu, aby se zabránilo přenosu obtíží, kterým členský stát čelí v oblasti své finanční stability, na zbytek eurozóny. (3) Stupeň hospodářského a rozpočtového dohledu by měl být přiměřený závažnosti vzniklých finančních obtíží a měl by zohlednit povahu přijaté finanční pomoci, jež se může pohybovat od pouhé preventivní podpory na základě podmínek způsobilosti až po úplný makroekonomický ozdravný program zahrnující přísnou podmíněnost politiky. (4) Pokud členský stát, jehož měnou je euro, čelí vážným finančním potížím, nebo je jimi ohrožen, měl by podléhat zvýšenému dohledu, aby se zajistil jeho urychlený návrat k normálnímu stavu a aby se ochránily jiné členské státy eurozóny před možnými negativními účinky v důsledku této situace. Tento zvýšený dohled by měl zahrnovat širší přístup k informacím, které jsou potřebné pro pečlivé sledování hospodářské, fiskální a finanční situace, a pravidelného podávání zpráv Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC) nebo jakémukoli podvýboru, který výbor může pro tento účel určit. Stejné způsoby dohledu by se měly vztahovat na členské státy žádající o preventivní pomoc z Evropského nástroje finanční stability (EFSF), Evropského mechanismu stability (ESM), Mezinárodního měnového fondu (MMF) nebo jiné mezinárodní finanční instituce. (5) Dohled nad hospodářskou a fiskální situací by měl být výrazně posílen u členských států, na něž se vztahuje makroekonomický ozdravný program. Vzhledem ke komplexní povaze tohoto programu by měly být jiné postupy hospodářského a fiskálního dohledu pozastaveny po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu, aby tak nedošlo k duplicitě povinnosti podávat zprávy. (6) Měla být stanovena pravidla, aby se posílil dialog mezi orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a zajistila větší transparentnost a odpovědnost. (7) Rozhodnutí o nedodržování ozdravného programu členským státem by rovněž zahrnovalo pozastavení plateb či závazků z fondů Unie podle čl. 21 odst. 6 nařízení (EU) č. XXX o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Toto nařízení stanovuje ustanovení pro posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy, ve kterých dochází k závažným obtížím, pokud jde o jejich finanční stabilitu, nebo jsou těmito obtížemi ohroženy a/nebo které přijímají nebo mohou přijímat finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných států, Evropského nástroje finanční stability (EFSF), Evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM), Evropského mechanismu stability (ESM) nebo jiných mezinárodních finančních institucí, jako je Mezinárodní měnový fond (MMF). 2. Toto nařízení se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro. Článek 2 Členské státy pod zvýšeným dohledem 1. Komise může rozhodnout, aby členský stát, v němž dochází k vážným obtížím, pokud jde o jeho finanční stabilitu, byl nucen podléhat zvýšenému dohledu. Dotyčnému členskému státu musí být poskytnuta možnost vyjádřit své názory předem. Komise rozhodne každých šest měsíců, zda zvýšený dohled prodlouží. 2. Komise rozhodne, aby členský stát přijímající z preventivních důvodů finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných států, z EFSF, ESM nebo některé jiné mezinárodní finanční instituce, jako je MMF, byl nucen podléhat zvýšenému dohledu. Komise vypracuje seznam dotčených nástrojů preventivní finanční pomoci a pravidelně je aktualizuje, aby byly zohledněny případné změny politiky finanční podpory EFSF, ESM nebo jakékoli jiné příslušné mezinárodní finanční instituce. 3. Odstavec 2 se nevztahuje na členský stát přijímající z preventivních důvodů finanční pomoc ve formě úvěrové linky, která není podmíněna přijetím nových opatření politiky dotyčným členským státem, pokud se z této úvěrové linky nečerpá. Článek 3 Zvýšený dohled 1. Po konzultaci a ve spolupráci s Komisí a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) přijme členský stát pod zvýšeným dohledem opatření, jejichž cílem je zabývat se zdroji nebo potenciálními zdroji obtíží. 2. Pečlivější sledování fiskální situace stanovené v čl. 7 odst. 2, 3 a 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XXX se vztahuje na členský stát pod zvýšeným dohledem, bez ohledu na existenci nadměrného schodku. Zpráva se v souladu s odstavcem 3 tohoto článku předkládá čtvrtletně. 3. Na žádost Komise členský stát pod zvýšeným dohledem: (a) sdělí Komisi, ECB a Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) v požadované četnosti členěné informace o finanční situaci finančních institucí, které jsou pod dohledem vnitrostátních orgánů dohledu; (b) za dohledu Evropského orgánu pro bankovnictví provede dle potřeby zátěžové testy nebo analýzy citlivosti za účelem posouzení odolnosti bankovnictví vůči makroekonomickým a finančním otřesům, jak je uvádí Komise a ECB, a sdílí s nimi podrobné výsledky; (c) podléhá pravidelným posouzením své kapacity pro dohled nad bankovnictvím v rámci konkrétního vzájemného hodnocení prováděného EBA; (d) sdělí veškeré informace potřebné pro monitorování makroekonomické nerovnováhy, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady č. XXX o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy. 4. Komise uskuteční ve spolupráci s ECB pravidelné kontrolní mise v členském státě pod dohledem, aby ověřila dosažený pokrok při provádění opatření uvedených v odstavci 1, 2 a 3. Svá zjištění sdělí každé čtvrtletí Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC) nebo jakémukoli podvýboru, který výbor může pro tento účel určit, a zejména posoudí, zda jsou třeba další opatření. Tyto kontrolní mise nahradí sledování na místě stanovené v čl. 10a odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97. 5. Pokud se na základě posouzení uvedeného v odstavci 4 dojde k názoru, že je třeba dalších opatření, a finanční situace dotyčného členského státu má významné nepříznivé účinky na finanční stabilitu v eurozóně, může Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise doporučit členskému státu, aby požádal o finanční pomoc a připravil makroekonomický ozdravný program. Rada může rozhodnout, že své doporučení zveřejní. 6. Pokud se doporučení podle odstavce 5 zveřejní: (e) příslušný výbor Evropského parlamentu může vyzvat zástupce dotyčného členského státu k účasti na výměně názorů; (f) parlament dotyčného členského státu může vyzvat zástupce Komise k účasti na výměně názorů. Článek 4 Informace o plánovaných žádostech o finanční pomoc Členský stát, který hodlá získat finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných států, EFSF, ESM, Mezinárodního měnového fondu (MMF) nebo jiné instituce mimo rámec Unie, o svém záměru neprodleně informuje Radu, Komisi a ECB. Hospodářský a finanční výbor (EFC) nebo jakýkoli podvýbor, který výbor může pro tento účel určit, plánovanou žádost projedná poté, co obdrží od Komise posouzení. Článek 5 Posouzení udržitelnosti veřejného dluhu Pokud se žádá o finanční pomoc z EFSF nebo ESM, připraví Komise – ve spolupráci s ECB a pokud je to možné, s MMF – analýzu udržitelnosti schodku veřejného dluhu dotyčného členského státu, včetně schopnosti členského státu splatit plánovanou finanční pomoc, a předá tuto analýzu Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC) nebo jakémukoli podvýboru, který výbor pro tento účel může určit. Článek 6 Makroekonomický ozdravný program 1. Členský stát, který přijímá finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných států, MMF, EFSF nebo ESM, vypracuje po dohodě s Komisí a ve spolupráci s ECB předlohu ozdravného programu zaměřeného na opětovné nastolení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na finančních trzích. Návrh ozdravného programu náležitě zohlední stávající doporučení určená dotyčnému členskému státu podle článků 121, 126 a/nebo 148 Smlouvy, jakož i kroky tohoto státu pro dodržování uvedených doporučení, a zaměří se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky. 2. Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou ozdravný program schválí. 3. Komise ve spolupráci s ECB sleduje dosažený pokrok při provádění ozdravného programu a informuje každé tři měsíce Hospodářský a finanční výbor (EFC) nebo jakýkoli podvýbor, který výbor může pro tento účel určit. Dotyčný členský stát poskytne Komisi plnou součinnost. Zejména Komisi poskytne veškeré informace, které Komise pokládá za nezbytné pro sledování programu. Použije se čl. 3 odst. 3. 4. Komise ve spolupráci s ECB přezkoumá s dotčeným členským státem změny, které může být třeba v jeho ozdravném programu provést. Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise rozhodne o každé změně, kterou je nutno v ozdravném programu provést. 5. Pokud ze sledování uvedeného v odstavci 3 vyplývají významné odchylky od makroekonomického ozdravného programu, může Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát neplní požadavky politiky obsažené v ozdravném programu. 6. Členský stát, na který se vztahuje ozdravný program a potýká se s nedostatečnou správní kapacitou nebo závažnými problémy při provádění ozdravného programu, požádá Komisi o technickou pomoc. 7. Příslušný výbor Evropského parlamentu může vyzvat zástupce dotyčného členského státu k účasti na výměně názorů o dosaženém pokroku při provádění ozdravného programu. 8. Parlament dotyčného členského státu může vyzvat zástupce Komise k účasti na výměně názorů o dosaženém pokroku při provádění ozdravného programu. Článek 7 Soulad s postupem při nadměrném schodku 1. Ozdravný program a jeho změny podle článku 6 tohoto nařízení, se považují za náhradu předkládání stabilizačních programů podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1466/97. 2. Pokud se na dotyčný členský stát vztahuje doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy nebo výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy pro nápravu nadměrného schodku: (a) ozdravný program podle článku 6 tohoto nařízení se rovněž považuje za náhradu zpráv stanovených v čl. 3 odst. 4a a čl. 5 odst. 1a nařízení Rady (ES) č. 1467/97; (b) roční rozpočtové cíle v ozdravném programu podle čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení se považují za náhradu ročních rozpočtových cílů stanovených v souladu s čl. 3 odst. 4 a čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 v uvedeném doporučení a výzvě. Pokud se na dotyčný členský stát vztahuje výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy, ozdravný program podle čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení se rovněž považuje za náhradu údajů o opatřeních vedoucích k těmto cílům stanoveným ve výzvě v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97. (c) Sledování podle čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení se považuje za náhradu sledování podle čl. 10 odst. 1 a článku 10a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 a sledování, jež je podkladem pro jakékoli rozhodnutí podle čl. 4 odst. 2 a čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97. Článek 8 Soulad s postupem při nadměrné nerovnováze Provádění nařízení (EU) č. XXX o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy se pozastavuje pro členské státy, na které se vztahuje makroekonomický ozdravný program schválený Radou v souladu s čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení. Toto pozastavení je použitelné po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu. Článek 9 Soulad s evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik Sledování podle čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení se považuje za náhradu monitorování a hodnocení evropského semestru pro koordinaci hospodářské politiky podle článku 2a nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a o posílení koordinace hospodářských politik. Článek 10 Soulad s nařízením (EU) č. XXX o společných ustanoveních pro sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajištění nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně Provádění nařízení (EU) č. XXX o společných ustanoveních pro sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajištění nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně se pozastavuje pro členské státy, na které se vztahuje makroekonomický ozdravný program schválený Radou v souladu s čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení. Toto pozastavení je použitelné po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu. Článek 11 Dohled po ukončení programu 1. Po ukončení programu členský stát podléhá dohledu, dokud se nesplatí nejméně 75 % finanční pomoci přijaté z jednoho nebo několika jiných členských států, EFSM, EFSF nebo ESM. Rada kvalifikovanou většinou může na návrh Komise prodloužit dobu trvání dohledu po ukončení programu. 2. Použije se čl. 3 odst. 3. Na žádost Komise členský stát rovněž poskytne informace uvedené v čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. XXX o společných ustanoveních pro sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajištění nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně. 3. Komise uskuteční ve spolupráci s ECB pravidelné kontrolní mise v členském státě podléhajícím dohledu po ukončení programu, aby posoudila jeho hospodářskou, fiskální a finanční situaci. Svá zjištění sdělí každé pololetí Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC) nebo jakémukoli podvýboru, který výbor může pro tento účel určit, a zejména posoudí, zda jsou třeba nápravná opatření. 4. Rada může kvalifikovanou většinou na návrh Komise doporučit členskému státu podléhajícímu dohledu po ukončení programu, aby přijal nápravná opatření. Článek 12 Hlasování v Radě Ve věci opatření podle čl. 2 odst.1, článku 3, čl. 6 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 4 hlasují v Radě pouze členové Rady zastupující členské státy, jejichž měnou je euro, a Rada jedná bez ohledu na hlas člena Rady zastupujícího členský stát, jehož se věc týká. Kvalifikovaná většina členů Rady uvedená v předchozím pododstavci se vypočítá podle čl. 238 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Článek 13 Druhy pomoci a úvěrů vyloučených z použití článků 5 a 6 Ustanovení článků 5 a 6 se nevztahují na finanční pomoc poskytnutou z preventivních důvodů a na úvěry na rekapitalizaci finančních institucí. Článek 14 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda/přesedkyně