Pokud nebudou přijata rozhodná opatření, očekává se, že účast na vzdělávání dospělých dosáhne do roku 2030 pouze 49 %, což značně zaostává za cílem 60 %. Proto Komise navrhuje nový přístup k podpoře prohlubování dovedností a změny kvalifikace v EU v souladu s agendou dovedností, která jednotlivce staví do popředí a poskytuje jim podporu a nástroje, které potřebují k tomu, aby se mohli pravidelně vzdělávat.

·Nástroj pro oživení a odolnost, který je součástí nástroje Next Generation EU, a víceletý finanční rámec poskytují členským státům nebývalé financování z EU na investice do dovedností. Všechny národní plány pro oživení a odolnost, které Komise doposud přijala, obsahují opatření pro prohlubování dovedností a změnu kvalifikace u dospělých.

·Předsedkyně von der Leyenová ve svém projevu o stavu Unie v roce 2021 zdůraznila význam investic do digitálních dovedností a potřebu upozornit na tuto skutečnost vedoucí představitele EU. Evropská digitální dekáda znovu potvrzuje cíl, aby do roku 2030 mělo nejméně 80 % obyvatel EU alespoň základní digitální dovednosti, a stanoví cíl 20 milionů specialistů zaměstnaných v oboru IKT, přičemž se sbližuje podíl žen a mužů. Nedávno přijatý návrh o Cestě k digitální dekádě stanoví rámec pro další pokrok v této oblasti.

·Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv zahrnoval ambiciózní hlavní cíl v oblasti dovedností: do roku 2030 by se 60 % dospělých osob v produktivním věku v EU mělo každoročně účastnit odborné přípravy. Vedoucí představitelé EU to uvítali v Portském prohlášení ze dne 8. května 2021 a v závěrech Evropské rady ze dne 25. června 2021.

I když se očekává, že iniciativa podpoří a urychlí vnitrostátní úsilí, bude plně respektovat zásadu subsidiarity tím, že ponechá členským státům možnost rozhodnout o klíčových parametrech koncepce, zejména o zdrojích financování, úrovni nároků na odbornou přípravu, prioritních cílových skupinách (tj. jednotlivcích, kteří prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce) a způsobilých příležitostech odborné přípravy. Zatímco členské státy mohou přijmout opatření ke zlepšení situace na vnitrostátní úrovni, iniciativa EU může podporovat, koordinovat a urychlovat vnitrostátní úsilí sdílením zkušeností a podporou inovačních přístupů. Může rovněž pomoci stanovit očekávání a vytvořit důvěru mezi členskými státy a zúčastněnými stranami, pokud jde o zvýšení veřejných a soukromých investic do dovedností, což signalizuje, že všechny tyto země přispějí ke sdílenému přínosu kvalifikované pracovní síly v EU a budou z něj těžit. Ve veřejné konzultaci 84 % respondentů souhlasilo s tím, že by tato iniciativa mohla rovněž vést k účinnějšímu využívání finančních prostředků EU na rozvoj dovedností.

·Spolu s tímto návrhem je předložen návrh Komise na doporučení Rady o mikrocertifikátech, o činnosti v rámci agendy dovedností a o klíčovém nástroji pro vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025. Jeho cílem je pomoci lidem přizpůsobit se vyvíjejícím se potřebám trhu práce podporou kvality, transparentnosti a uznávání krátkých programů odborné přípravy. Mikrocertifikáty mohou pomoci zajistit, aby jednotlivci, kteří využívají své individuální vzdělávací účty, měli jistotu o kvalitě odborné přípravy a následném uznání svého úsilí, a to i ze strany svých současných a budoucích zaměstnavatelů. Tyto dvě iniciativy společně podněcují k využívání odborné přípravy: poskytnutím prostředků dospělým osobám a zajištěním toho, že se jim to vyplatí.

Poradní výbor pro odborné vzdělávání (ACVT) ve svém stanovisku souhlasil s tím, že iniciativa by mohla zlepšit motivaci dospělých a jejich účast na vzdělávání a odborné přípravě. Zároveň tvrdí, že individuální vzdělávací účty by měly spíše doplňovat než nahrazovat stávající odbornou přípravu financovanou vládou nebo poskytovanou sociálními partnery.

Uskutečnilo se jedenáct cílených konzultací s různými skupinami zúčastněných stran a sociálních partnerů, a to i na nejvyšší politické úrovni. Během slyšení věnovaného sociálním partnerům vyjádřili sociální partneři souhlas s obecnými cíli iniciativy, ale zdůraznili, že individuální vzdělávací účty by měly být považovány za „jeden z nástrojů v souboru nástrojů“ k dosažení těchto cílů.

Upřednostňovaným nástrojem je návrh doporučení Rady. To členským státům poskytne společně dohodnutá doporučení ohledně konkrétního nástroje, který jim může pomoci splnit hlavní cíl EU pro rok 2030 týkající se účasti na odborné přípravě. Poskytuje rovněž společný rámec pro činnost, který by mohl sloužit jako základ pro následnou analýzu reforem a pokroku. I když návrh členským státům ponechává rozhodnutí o parametrech koncepce, jako jsou prioritní cílové skupiny, financování nebo způsobilé příležitosti odborné přípravy, poskytuje pokyny, jak řešit problémy uvedené v doporučeních pro jednotlivé země v rámci evropského semestru, která zohledňují konkrétní okolnosti každého členského státu.

Další možností je sdělení nebo doporučení Komise, které by mohlo členským státům poskytnout další pokyny a být podkladem pro provádění doporučení pro jednotlivé země. Nemělo by však politickou odpovědnost členských států, a proto by nepostačovalo k motivaci k potřebným reformám.

Většina zúčastněných stran a sociálních partnerů, zejména z členských států s dobře rozvinutými systémy odborné přípravy, např. ze severských zemí, zdůraznila význam integrace nových iniciativ do stávající vnitrostátní (nebo regionální) infrastruktury odborné přípravy při respektování již uzavřených kolektivních smluv o odborné přípravě, obvykle se zapojením zaměstnavatelů, odborových organizací a vlád. Panovala všeobecná shoda, že nová iniciativa týkající se nároků v oblasti odborné přípravy by se měla zaměřit na trh práce a že by se dopady zvýšily, pokud by nároky na odbornou přípravu byly koordinovány s poradenstvím, systémy se zaručenou kvalitou a akreditovanou odbornou přípravou.

(Odstavce 8–9) Individuální vzdělávací účty podporují myšlenku sdílení nákladů, neboť umožňují, aby příspěvky z různých zdrojů, jako jsou veřejné orgány a zaměstnavatelé, byly sdruženy a spravovány na jednom účtu. To usnadňuje úpravu podpory podle potřeby prohlubování dovedností a změny kvalifikace (např. prostřednictvím veřejných služeb zaměstnanosti, které financují dodatečné individuální nároky na odbornou přípravu pro nezaměstnané), a navýšení ze strany zaměstnavatelů pro jejich zaměstnance, a to buď dobrovolně, nebo v důsledku kolektivních smluv.

Pro příhraniční pracovníky EU a pro osoby samostatně výdělečně činné, které jsou občany EU a které pracují v jiném členském státě, než ve kterém mají bydliště, se však poskytuje výjimka. Jelikož individuální vzdělávací účty jsou primárně zaměřeny na rozvoj dovedností významných pro trh práce, nebylo by místo bydliště vhodným kritériem pro určení členského státu, v němž by měl být individuální vzdělávací účet pro tuto skupinu zřízen. Návrh proto doporučuje jako kritérium pro určení toho, kde by měl být individuální vzdělávací účet pro příhraniční pracovníky zřízen, místo zaměstnání či samostatně výdělečné činnosti. Toto zacházení by navíc bylo v souladu se zásadou nediskriminace státních příslušníků s ohledem na přístup k sociálním výhodám stanovenou v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 492/2011.

(Odstavce 1–2) Inovativním aspektem tohoto návrhu je, že staví jednotlivce přímo do středu rozvoje dovedností. Doporučuje, aby členské státy vypracovaly politiky a nástroje na podporu přístupu k odborné přípravě pro všechny dospělé osoby v produktivním věku, a to i pro účely profesních přechodů, bez ohledu na jejich postavení v rámci pracovní síly nebo postavení v zaměstnání, a ke zvýšení pobídek a motivace jednotlivců k vyhledání odborné přípravy. Individuální vzdělávací účty a podpůrný rámec, včetně možností poradenství a validace, mohou podpořit účinné využívání této odborné přípravy.

Cílem Komise je vytvořit společně s Výborem pro zaměstnanost rámec pro monitorování s dohodnutými společnými kvantitativními a kvalitativními ukazateli jako základ pro hodnocení provádění tohoto doporučení a pro jeho přezkum. S cílem zefektivnit povinnosti členských států v oblasti podávání zpráv by tento rámec v nejvyšší možné míře využíval informace, které již byly shromážděny prostřednictvím jiných rámců pro monitorování, a zamezil by zdvojování monitorování a podávání zpráv (např. pro Nástroj pro oživení a odolnost, Evropský sociální fond plus a strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy směrem k Evropskému prostoru vzdělávání).

Toto navrhované doporučení vyzývá členské státy, aby společně s Komisí pracovaly na jeho provedení. Doporučuje, aby členské státy co nejdříve provedly jeho zásady a předložily plán opatření, která mají být přijata na vnitrostátní úrovni. Pokrok dosažený při provádění plánů by měl být projednán ve Výboru pro zaměstnanost v souvislosti s mnohostranným dohledem v rámci evropského semestru se zaměřením na nástroje zavedené členskými státy, jakož i na výsledky (jako je účast na odborné přípravě a následné výsledky trhu práce).

(Odstavec 11) Návrh doporučuje, aby jednotlivci získávali nároky na odbornou přípravu v místě svého oprávněného pobytu, s výjimkou příhraničních pracovníků a osob samostatně výdělečně činných, kteří pracují v jiném členském státě, než ve kterém mají bydliště, a kteří by měli být pokryti v členském státě, v němž pracují. Vzhledem k tomu, že nároky nespadají do oblasti působnosti společných pravidel o ochraně práv na sociální zabezpečení osob pohybujících se v rámci EU, doporučuje, aby členské státy umožnily lidem zachovat si svůj individuální vzdělávací účet a nahromaděné nároky na odbornou přípravu během období strávených v jiném členském státě. To lidem umožňuje využít je při návratu nebo u nabídek distančního vzdělávání v souladu s platnými pravidly pro individuální vzdělávací účty v jejich domovském členském státě. Zároveň by lidé měli nárok na nový individuální vzdělávací účet v členském státě, v němž nyní mají bydliště. To usnadňuje přeshraniční mobilitu a zdůrazňuje zásadu, že jakmile jsou nároky na odbornou přípravu přiznány, náleží jednotlivcům. Převoditelnost nároků na odbornou přípravu mezi členskými státy bude dále prozkoumána, jakmile budou zřízeny vnitrostátní individuální vzdělávací účty, které budou zahrnuty do hodnocení provádění tohoto doporučení. EU může usnadnit diskusi o převoditelnosti individuálních nároků na odbornou přípravu mezi členskými státy.

(Odstavce 12–20) Je nezbytné vytvořit podpůrný rámec pro usnadnění využívání možností odborné přípravy, profesního poradenství a validace. Navrhuje se, aby zahrnoval profesní poradenství a možnosti validace, veřejný vnitrostátní rejstřík a jednotný vnitrostátní digitální portál podporující individuální vzdělávací účty tím, že umožní bezpečnou elektronickou autentizaci a připojení k rejstříku. Rámec bude hrát klíčovou úlohu při motivaci lidí, aby se rozhodli k účasti na odborné přípravě, neboť poskytne výběr důvěryhodných příležitostí k odborné přípravě se zaručenou kvalitou, a to spolu s kariérním poradenstvím a možnostmi validace. Spolupráce zaměstnavatelů, zejména mikropodniků a malých a středních podniků, bude mít pro úspěšné vytvoření rámce rovněž zásadní význam.

(Odstavec 12) Konzultace označily služby profesního poradenství za nejdůležitější prvek podpůrného rámce. Ačkoli jsou tyto služby k dispozici ve většině členských států, jejich dosah je často omezený. Aby se jednotlivci seznámili s možnostmi odborné přípravy, které nejlépe odpovídají jejich potřebám, doporučuje se, aby členské státy zlepšily přístup k osobnímu profesnímu poradenství pro všechny dospělé, jakož i přístup k poradenským službám prostřednictvím digitálních prostředků (zejména prostřednictvím uživatelsky vstřícného rejstříku uznaných příležitostí).

Validace předchozího vzdělávání umožňuje jednotlivcům prokázat, že získali určité dovednosti. Nedávné hodnocení doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení poukazuje na značný pokrok, ale rovněž identifikuje přetrvávající problémy a navrhovaná řešení. Zejména je nezbytné zajistit poskytování podpory jednotlivcům, užší koordinaci s poradenskými službami a účinné přizpůsobení iniciativ v oblasti uznávání pro znevýhodněné a zranitelné skupiny. Návrh usiluje o řešení zbývajících problémů s validací tím, že členským státům doporučuje, aby zajistily, že individuální vzdělávací účty budou moci být využity k přístupu k možnostem validace a že tyto příležitosti, včetně osobního nebo online posouzení dovedností, budou dostupné a přístupné. Doplňuje tak návrh na evropský přístup k mikrocertifikátům, který může rovněž usnadnit validaci a uznávání výsledků odborné přípravy.

(Odstavce 13–17) Veřejný vnitrostátní rejstřík uznávané odborné přípravy se zaručenou kvalitou, profesní poradenství a nabídky validace mohou zvýšit motivaci lidí k účasti na odborné přípravě tím, že představí dostupné příležitosti snadno dostupným způsobem a sníží nejistotu ohledně kvality a uznávání výsledků odborné přípravy. Podobné rejstříky již existují nebo se vyvíjejí nejméně ve dvanácti členských státech. Návrh doporučuje, aby všechny členské státy zřídily takový rejstřík a pravidelně jej aktualizovaly, a to spolu s modelem udržitelného řízení s transparentními pravidly pro zařazení nových nabídek odborné přípravy. Pouze nabídky odborné přípravy, profesního poradenství a validace uvedené v rejstříku by měly být způsobilé pro financování z individuálních nároků na odbornou přípravu. Do tohoto rejstříku by měly být zařazeny také služby profesního poradenství a možnosti validace, které jednotlivcům poskytují členské státy bezplatně. Kritéria pro zařazení příležitostí do rejstříků by měla být formulována na úrovni členských států na základě transparentních požadavků na kvalitu a ve spolupráci se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami a měla by vycházet z poznatků o dovednostech a evropských rámců kompetencí. Krátké kurzy odborné přípravy zahrnuté do rejstříku by měly být rozvíjeny v souladu s evropským přístupem k mikrocertifikátům s cílem podpořit transparentnost, pokud jde o kvalitu a uznávání výsledků odborné přípravy. Členské státy se vyzývají, aby otevřely vnitrostátní rejstřík transparentním způsobem vzdělávacím příležitostem nabízeným poskytovateli v jiných zemích za předpokladu, že mají důvěryhodnou kvalitu. Jak potvrdily konzultace, sociální partneři a příslušné zúčastněné strany jsou schopni a ochotni přispět ke správě těchto rejstříků.

(Odstavec 18) Návrh doporučuje, aby členské státy zřídily a udržovaly jednotný vnitrostátní digitální portál, který bude snadno přístupný prostřednictvím mobilních zařízení (např. prostřednictvím digitální aplikace), aby se zvýšila transparentnost dostupných možností odborné přípravy a podpory na vnitrostátní úrovni a aby uživatelé měli přístup ke svým individuálním účtům, mohli zkontrolovat své dostupné individuální nároky na odbornou přípravu a nahlédnout do vnitrostátního rejstříku.

(Odstavce 19–20) Placené studijní volno umožňuje pracovníkům ponechat si plat nebo náhradu příjmu během období odborné přípravy v rozmezí od několika dnů do několika měsíců. Tato ustanovení již existují ve 24 členských státech, z nichž dvanáct je signatáři úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) o placeném studijním volnu. Přístup k placenému studijnímu volnu je však často omezen zvláštními prvky pracovního poměru. Omezující kritéria způsobilosti a nedostatečná informovanost potenciálních příjemců znamenají, že stávající ustanovení využívá méně než 1 % zaměstnané populace. Členské státy se proto také vyzývají, aby přijaly všeobecně dostupná ustanovení o placeném studijním volnu nebo přezkoumaly stávající ustanovení s cílem zajistit, aby se vztahovala na všechny zaměstnané osoby a zahrnovala finanční podporu zaměstnavatelům, jejichž zaměstnanci placené studijní volno využívají (zejména malé a střední podniky, které čelí větším výzvám). Návrh doporučuje posílit vazby mezi ustanoveními o placeném studijním volnu a dalšími dostupnými podpůrnými opatřeními a zároveň ponechat podrobná ujednání na členských státech.

(Odstavec 21) Návrh rovněž doporučuje, aby členské státy zorganizovaly rozsáhlé informační činnosti a kampaně ke zvýšení povědomí, zejména mezi těmi, kdo jsou trhu práce nejvíce vzdáleni. Ty jsou klíčem k zajištění vyšší míry účasti dospělých na vzdělávacích příležitostech, zejména u skupin s nízkou informovaností o potřebách a příležitostech v oblasti prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Účinnost těchto činností může zvýšit spolupráce mezi veřejnými orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami.

(Odstavec 22) S cílem podpořit provádění této iniciativy se doporučuje, aby členské státy zavedly monitorovací opatření k zajištění průběžného zlepšování individuálních vzdělávacích účtů a podpůrného rámce. Následné úpravy za účelem dosažení cílů tohoto doporučení co nejefektivnějším způsobem by se mohly týkat výše individuálních nároků na odbornou přípravu, určení jednotlivců, kteří prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce, nebo uživatelsky vstřícné integrace různých prvků podpůrného rámce.

(Odstavce 23–26) Opatření pro zajištění přiměřeného a udržitelného financování individuálních vzdělávacích účtů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni, a to v souladu s vnitrostátními podmínkami a se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky. Zatímco odpovědnost za provádění doporučení zůstává na členských státech, návrh doporučuje usnadnit kombinaci různých veřejných a soukromých zdrojů financování, což může zahrnovat například dobrovolné navýšení ze strany zaměstnavatelů. Členské státy mohou rovněž využívat podporu z různých fondů EU, zejména z fondů politiky soudržnosti, včetně Evropského sociálního fondu plus, Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu pro spravedlivou transformaci, jakož i z Nástroje pro oživení a odolnost v rámci nástroje Next Generation EU, pokud do svých plánů pro oživení a odolnost zahrnuly příslušné reformy a investice. Nástroj pro technickou podporu může poskytovat individuálně uzpůsobené odborné znalosti pro navrhování a provádění reforem, které podporují zřizování individuálních vzdělávacích účtů a jejich podpůrného rámce.

(Odstavec 27) Jak bylo vysvětleno výše, zaměří se podpora EU na využití nebývalého financování ze strany EU, které je k dispozici členským státům na rozvoj dovedností z nástroje Next Generation EU a z víceletého finančního rámce. EU bude rozvoj dovedností podporovat také prostřednictvím příslušných iniciativ, jako je Pakt pro dovednosti, plán pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností, koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa, elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě (EPALE) a další vhodná opatření v rámci programu Erasmus+ a projekty spolupráce mezi sociálními partnery na úrovni EU. Může rovněž podporovat vzájemné učení a výměnu osvědčených postupů při provádění doporučení. Další práce na platformě Europass by se měla zaměřit na zajištění interoperability, tj. propojení s jednotnými vnitrostátními digitálními portály pro individuální vzdělávací účty.

(Odstavce 28–30) Podávání zpráv a hodnocení se bude zakládat na monitorování v rámci mnohostranného dohledu prováděného ve Výboru pro zaměstnanost v rámci cyklu evropského semestru, a to na základě dohodnutého rámce pro monitorování a monitorovacích opatření. Doporučuje se, aby členské státy vypracovaly plán provádění do dvanácti měsíců od přijetí doporučení. První hodnocení se navrhuje nejdříve pět let po jeho přijetí.

2021/0405 (NLE)

Návrh

DOPORUČENÍ RADY

o individuálních vzdělávacích účtech

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 ve spojení s článkem 149 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům: