Zpráva Komise Radě a Evropskému Parlamentu - První zpráva o sledování restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku {SEC(2004)891} /* KOM/2004/0443 konecném znení */





ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU - První zpráva o sledování restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku {SEC(2004)891} 1. ÚVOD Ocelářství je v České republice a Polsku důlezitou průmyslovou oblastí, coz je skutečnost, která vyplývá z úrovně zaměstnanosti v tomto sektoru a přidané hodnoty, kterou v obou zemích producenti oceli vytvářejí. Během minulého desetiletí bylo v obou zemích dosazeno podstatné restrukturalizace ocelářského průmyslu, čímz doslo k posílení konkurenceschopnosti tohoto sektoru. Velký počet zivota neschopných podniků definitivně ukončilo svou činnost. Stávající závody byly zmodernizovány, aby byla mozná produkce jakostí a kvality oceli, které trhy vyzadují. Doslo ke změnám v řídících strukturách zároveň s pokračujícím procesem privatizace a koncentrace. Přechod z kultury orientované na produkt na kulturu orientovanou trzně je mozno spatřit ve zlepsování provozních výsledků větsiny společností. Významné snízení počtu pracovníků mělo za důsledek značné zvýsení úrovně produktivity a způsobilo, ze bylo nutné přijmout sociální opatření pro zmírnění dopadu procesu restrukturalizace. Restrukturalizace technického zařízení producentů oceli v České republice a Polsku měla za důsledek nejen snízení vstupních nákladů, ale také značné snízení emisí do zivotního prostředí. I přes vynalozené úsilí není proces restrukturalizace v sektoru oceli v České republice a Polsku jestě dokončen. Dalsí restrukturalizace bude nutná, pokud dotyčné společnosti mají dosáhnout zivotaschopnosti a pokud mají být dostatečně konkurenceschopné, aby mohly fungovat za bězných trzních podmínek, zejména těch, které se týkají konkurence. Pro mnoho společností v obou zemích bylo mozno zivotaschopnosti dosáhnout pouze s finanční podporou vlád. Z tohoto důvodu byla s Českou republikou a Polskem vyjednána přechodná období, která umozní poskytnout státní podporu konkrétním společnostem (viz příslusné Protokoly k Evropským dohodám [1]). Maximální výse povolené státní podpory odpovídá finančním výhledům uvedeným v Národních programech restrukturalizace a v jednotlivých podnikatelských záměrech společností, které přijala česká a polská vláda, a které byly dohodnuty s Komisí během let 2002 a 2003. [1] Úř. věst. L 360, 31.12.1994, s. 79-80 a Úř. věst. L 348, 31.12.1993, s. 70. Výjimka z pravidel EU o státní pomoci je podmíněna plněním určitých povinností vyjednaných mezi EU a Českou republikou a Polskem. Tyto povinnosti, jak pro příslusné vlády tak pro jednotlivé společnosti, jsou stanoveny v Protokolech, které jsou součástí Smlouvy o přistoupení, kterou podepsali v Aténách dne 16. dubna 2003 hlavy států a vlád rozsířené EU. Protokol 2 [2] odkazuje na restrukturalizaci českého ocelářského průmyslu a Protokol 8 [3] na restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu. [2] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 934. [3] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 948. Tyto Protokoly také stanovují podrobná ustanovení o sledování a podávání zpráv týkajících se těchto povinností a to včetně toho, ze: * kazdá země předlozí Komisi kazdých sest měsíců zprávu o restrukturalizaci společností, které přijímají podporu, a o plnění povinností a pozadavků obsazených v Protokolu, * bude prováděno nezávislé hodnocení v letech 2003, 2004, 2005 a 2006 a * Komise podává zprávy Radě. Toto je zpráva týkající se pokroku dosazeného během r. 2003, coz je první rok procesu restrukturalizace a obsahuje následující prvky: * pozadí globálního trhu s ocelí, na kterém probíhá proces restrukturalizace i popis nejdůlezitějsích událostí souvisejících s programem restrukturalizace v kazdé ze zemí, * hodnocení pro konkrétní zemi týkající se státní pomoci a klíčových záchytných bodů restrukturalizace, jak jsou definovány v přílohách k Protokolům (produktivita a zaměstnanost, náklady, snízení kapacity a zivotaschopnost), * závěry týkající se kroků, nezbytných k tomu aby společnosti přijímající pomoc dosáhly zivotaschopnosti do konce období restrukturalizace. Zprávy o pokroku budou Radě vyhotovovány jednou ročně. Poslední zpráva týkající se pokroku v r. 2006 bude předlozena v r. 2007. Tato poslední zpráva bude také obsahovat celkové hodnocení výsledků, kterých bylo dosazeno v průběhu procesu restrukturalizace (2003-2006). 2. UDÁLOSTI NA GLOBÁLNÍM TRHU S OCELÍ Protoze proces restrukturalizace není ovlivňován pouze opatřeními, která činí společnosti a veřejné úřady, ale také obecnými událostmi v oblasti ekonomiky a trzní situací, je nutné poskytnout některé informace o událostech na globálním trhu s ocelí, aby bylo mozné zhodnotit výkony ocelářských společností v České republice a Polsku. Regenerace světové ekonomiky v druhé polovině r. 2003 měla pozitivní dopad na poptávku po oceli a obchodování s ní, a to po dvouletém cyklu deprese. Ekonomické výsledky vyhnaly spotřebu oceli ve světě směrem k novému rekordu 960 milionů tun v r. 2003 a existují náznaky rostoucí poptávky ve světě. Očekává se, ze tento růstový trend bude dále pokračovat i během r. 2004. I přes tento silný růst na světové úrovni poptávka v EU, která je hlavním vývozním trhem jak pro Českou republiku tak pro Polsko, zůstala stabilní i v r. 2003, a předpokládá se pouze malé zvýsení poptávky v r. 2004 (mezi 1,4 % a 1,7 % pro větsí země). I kdyz ceny ve světě v druhé polovině r. 2003 stoupaly, zvýsení bylo mnohem mírnějsí v EU nez v jiných oblastech. Ve stejném období bylo zvýsení výnosů výrobců oceli částečně kompenzováno značným zvýsením nákladů na suroviny, přepravu a energii. Tento vývoj se koncem r. 2003 urychlil. 3. VÝSLEDKY MONITOROVACÍCH PROGRAMŮ V ČESKÉ REPUBLICE A POLSKU 3.1. Česká republika Podle informací, které má Komise k dispozici, Česká republika, pokud jde o společnosti uvedené v Příloze č. 1 Protokolu, obecně plní své závazky, jak jsou v Protokolu uvedeny. Výse státní pomoci poskytnuté do konce r. 2003 je nizsí nez maximální dohodnutá částka. V období let 1997-2003 Česká republika poskytla pomoc v celkové výsi 12 000 milionů CZK (371 milionů EUR [4]), coz je přiblizně 85 % maximální částky uvedené v Protokolu. Společnosti, kterým můze být státní pomoc poskytnuta v souladu s Protokolem, jsou: Ispat Nová Huť a.s., Vítkovice Steel a.s. a Válcovny Plechu Frýdek-Místek a.s. [4] Směnný kurz CZK/Euro 32,329 (průměr prosinec 2003). I kdyz pro r. 2003 nebylo naplánováno zádné snizování kapacity, společnosti potvrzují, ze jsou odhodlány v nadcházejících letech plnit své povinnosti týkající se uzavírání zivota neschopných zařízení, jak je upraveno v Národním restrukturalizačním programu. První rok restrukturalizace českého ocelářského průmyslu, který je zahrnut do monitorování, vykazuje z velké míry uspokojivé výsledky. Je jasné, ze pozitivní vývoj na trhu přispěl k dosazeným výsledkům, ale pomoc přijímající společnosti také prokázaly zlepsení směrem ke splnění celkového cíle restrukturalizace, tj. dosazení zivotaschopnosti do konce procesu restrukturalizace. Bez ohledu na dobrý pokrok dosazený v r. 2003 Komise upozorňuje Českou republiku na potřebu urychlit v nadcházejících letech proces restrukturalizace. Aby mohl být proces restrukturalizace dokončen, je nutné vyvinout dalsí úsilí, a to zvlástě v případě dvou pomoc přijímajících společností. Aby tyto společnosti mohly dosáhnout do konce období restrukturalizace zivotaschopnosti, budou zejména nutné investice, jejichz cílem je snízení nákladů a ty které se týkají výroby konečných produktů s vyssí přidanou hodnotou. 3.2. Polsko Proces restrukturalizace v Polsku se musí ohodnotit s ohledem na to, ze Národní program restrukturalizace byl schválen az v polovině r. 2003 a ze jednání o privatizaci největsího producenta oceli v Polsku, PHS, stále probíhala jestě v druhé polovině r. 2003, coz mělo obojí vliv na dosud dosazené výsledky. Podle informací, které má Komise k dispozici, Polsko, pokud jde o společnosti uvedené v seznamu v Příloze č. 1 Protokolu, plní závazky uvedené v Protokolu týkající se poskytnutých státních pomocí, které nedosahují maximální povolené částky. V období let 1997-2003 Polsko poskytlo celkovou částku 2 750 milionů PLN, (tj. 590 milionů EUR [5]), coz je přiblizně 80 % maximální částky uvedené v Protokolu. Společnosti přijímající pomoc, kterým můze být státní pomoc poskytována v souladu s Protokolem, jsou: PHS, Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa (HLW), Huta Labędy a Huta Pok?j. [5] Směnný kurz PLN/Euro 4,6595 (průměr prosinec 2003). Podle dostupných informací byly také splněny závazky související se snízením kapacit v r. 2003. Úplné uzavření kapacit v oblasti válcovaných plochých produktů v letech 2002 a 2003 odpovídalo 901 000 tunám. V prvním roce restrukturalizace ocelářského průmyslu v Polsku ale doslo ke značným prodlením. Na jedné straně společnosti přijímající pomoc jestě plně nevyuzily přílezitostí vzniklých ze zlepsené situace na trhu s ocelí a nezvýsily odpovídajícím způsobem své trzby. Na druhé straně prudké zvýsení cen surovin nedovolilo společnostem plně realizovat strategii snizování nákladů v plné míře tak, jak bylo plánováno. Prodlení v restrukturalizaci vznikají hlavně kvůli jednáním o privatizaci hlavního producenta oceli v Polsku, PHS, které bylo dokončeno az v r. 2004. Očekává se vsak, ze dokončení této privatizace bude mít pozitivní účinek na proces restrukturalizace. Odborníci, kteří jsou poradci Komise v oblasti procesu restrukturalizace se domnívají, ze prodlení můze nový vlastník rychle dohnat. Komise poukazuje na to, ze vsechny společnosti musí v nadcházejících letech zintenzívnit své úsilí v oblasti restrukturalizace, aby mohly dosáhnout zivotaschopnosti do konce období restrukturalizace. Očekává se, ze bude i nadále existovat dobré trzní prostředí a vsechny společnosti přijímající pomoc by toho měly vyuzít k dosazení maximální výse obratu, k financování nutných investic a realizaci dalsích restrukturalizačních opatření. 4. NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ Na základě závěrů sledování postupu restrukturalizace sektoru oceli v České republice a Polsku během r. 2003 Komise zjisťuje prodlení, někdy i značná, v plnění povinností a pozadavků, které jsou uvedeny v příslusných Protokolech. Komise se domnívá, ze v r. 2004 bude nutné zintenzívnit proces restrukturalizace, aby pomoc přijímající společnosti mohly do konce období restrukturalizace dosáhnout zivotaschopnosti. Zvlástní pozornost by se měla věnovat investicím nutným pro snízení výrobních nákladů a k podpoře prodeje produktů s vyssí přidanou hodnotou, čímz by se zároveň zvýsily výnosy. Komise bude podrobně sledovat oblasti, kde byla zjistěna prodlení a bude odpovídajícím způsobem podávat zprávy ve svých budoucích zprávách o pokrocích. Komise opětovně zdůrazňuje, ze ustanovení Protokolů jasně stanoví, ze vedle pomoci, kterou předpokládá Protokol, Česká republika a Polsko nebude poskytovat zádnou dalsí státní pomoc určenou na proces restrukturalizace ocelářského průmyslu v příslusných státech. Jakákoli dalsí pomoc určená na restrukturalizaci by proto byla v rozporu se Smlouvou o přistoupení a Komise bude činit nutná opatření, aby byla jakákoli taková poskytnutá pomoc vrácena [6]. [6] Komise rozhodla dne 19. května 2004, ze zahájí formální postup podle Článku 88 (2) Smlouvy o ES o pomoci na restrukturalizaci Huta Czestochowa - producenta oceli, který není uveden na seznamu obsazeném v Příloze č. 1 Protokolu (případ C20/04 ex NN 25/2004).