Ustanovení tohoto návrhu jsou omezena na to, co je nezbytné pro dosažení cílů nařízení, a proto jsou v souladu se zásadami proporcionality.

Návrh se skládá převážně ze změn stávajících ustanovení nařízení (ES) č. 428/2009, pokud jsou řádně odůvodněné s cílem zvýšit účinnost nebo soulad kontrol v celé EU. Jsou rovněž navrženy změny, které se zaměřují na zjednodušení správy kontrol a snížení zátěže pro provozovatele na celém jednotném trhu.

Tento návrh však rovněž zavádí nová ustanovení pro kontrolu vývozu některých specifických technologií kybernetického dohledu, aby se zaplnila mezera v předpisech, která byla zjištěna během přezkumu politiky kontroly vývozu, tj. nedostatečný právní základ pro kontrolu v této oblasti.

Jak je patrné z posouzení dopadů, další nástroje, jako jsou pokyny, by mohly vhodně doplnit a podpořit zavádění legislativních změn, ale neřešily by nedostatek právní srozumitelnosti některých ustanovení nařízení nebo nedostatečné kontroly technologií kybernetického dohledu. Změny nařízení jsou proto nezbytné.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Výsledky hodnocení ex-post

V roce 2011 vydala Komise Zelenou knihu a vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své názory na režim EU pro kontrolu vývozu. Komise informovala o výsledku tohoto procesu v pracovním dokumentu útvarů Komise „Strategické kontroly vývozu: zajištění bezpečnosti a konkurenceschopnosti v měnícím se světě“. Pracovní dokument útvarů Komise dospěl k závěru, že zúčastněné strany vyzvaly k různým úpravám systému EU pro kontrolu vývozu s cílem přizpůsobit jej rychle se měnícím technologickým, ekonomickým a politickým okolnostem. Pracovní dokument útvarů Komise vytvořil základ pro předložení zprávy Komise o provádění nařízení Radě a Evropskému parlamentu, který otevřel cestu k přezkumu politiky EU týkající se kontroly vývozu.

•Konzultace se zúčastněnými stranami

Na podporu přípravy tohoto návrhu provedla Komise rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami. Strategie konzultací zahrnovala pravidelné specializované konference a aktivní pomoc klíčovým zúčastněným stranám s cílem vytvořit dialog s odvětvím s výrobky dvojího užití, s občanskými společnostmi a členskými státy.

Posouzení dopadů také zahrnovalo specializované konzultace se zúčastněnými stranami. V letech 2014–2015 byla provedena „studie se sběrem dat“, která zahrnovala cílené průzkumy průmyslových sdružení a společností, národních správ, akademických obcí a nevládních organizací. V rámci posouzení dopadů uspořádala Komise v roce 2015 také veřejnou konzultaci o možnostech přezkumu a jejich dopadu. Zúčastněné strany se obecně shodly, že přezkum současných pravidel zlepší systém pro kontrolu vývozu, zejména s ohledem na jeho schopnost řešit vznikající bezpečnostní rizika, jako je šíření zbraní hromadného ničení a terorismu, a reagovat na rychlý vědecký a technický vývoj, a také by mohl zvýšit účinnost správy v oblasti kontroly vývozu a konkurenceschopnosti podniků. Mnohé zúčastněné strany naopak vyjádřily obavy ohledně možného ekonomického dopadu jednotlivých možností na kontrolu vývozu zboží, které by mohlo být zneužito k porušování lidských práv ve třetích zemích.

•Sběr a využití odborných znalostí

Vzhledem k neexistenci oficiálních statistik o produkci zboží dvojího užití či o obchodování s ním pracuje Komise od roku 2013 na statistické metodice pro posouzení obchodních toků zboží dvojího užití a také využívá licenční údaje sdílené členskými státy. Studie se sběrem dat provedená v rámci posouzení dopadů tuto metodiku ověřila a poskytla další podrobnosti, např. o obchodních tocích souvisejících se zbožím dvojího užití a o konkrétních odvětvích.

Údaje získané ze soukromého sektoru prostřednictvím rozhovorů a průzkumů, jakož i z otevřených zdrojů a specializovaného výzkumu poskytly další poznatky o obchodu se zbožím dvojího užití.

•Posouzení dopadů

Zpráva o posouzení dopadů byla předložena Výboru pro kontrolu regulace v březnu 2016 a obdržela kladné stanovisko s připomínkami. Stanovisko výboru je k dispozici na internetových stránkách http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm.

Vedle základního scénáře (žádná změna politiky) byly posouzeny dopady dalších čtyř scénářů, včetně možnosti 2 „podpora provádění a prosazování“ (spočívající v právně nevynutitelných předpisech a v poradenství), možnosti 3 „aktualizace systému EU“ (přizpůsobení se regulačnímu rámci), možnosti 4 „modernizace systému EU“ (zaměření se na technologie kybernetického dohledu a na lidská práva) a možnosti 5 „úplné přepracování systému EU“ (zahrnující v sobě úplnou centralizaci kontrol na úrovni EU).

Ve výsledku byla jako „preferovaná možnost“ vybrána kombinace možností 3 a 4. Možnost 3 „aktualizace systému EU“ se jeví jako nejefektivnější a nejúčinnější možnost řešení zjištěných problémů i s ohledem na kritéria dopadu na ekonomiku a společnost (bezpečnost a lidská práva). Možnost 4 „modernizace systému EU“ byla také zachována, a to i přes obavy některých zúčastněných stran. Je zřejmé, že možnost 4 by mohla vést k vyšší administrativní zátěži pro hospodářské subjekty a orgány, protože kontrole by podléhala nová kategorie zboží a technologií. To také zahrnuje riziko, že na globální úrovni dojde k narušení hospodářské soutěže, jelikož nelze zajistit, že ostatní klíčoví dodavatelé technologií podobné kontroly také zavedou. Nicméně se očekává, že možnost 4 bude mít významný pozitivní dopad na bezpečnost a na lidská práva: to vypadá jako nezbytná podmínka, aby se zabránilo porušování lidských práv, které plyne z vývozu zboží EU do třetích zemí, a aby se řešila bezpečnostní rizika vůči EU a jejím občanům, která jsou spojená s novými technologiemi kybernetického dohledu. S ohledem na toto posouzení stanoví tento návrh dvojí přístup, jenž kombinuje podrobné kontroly několika konkrétních položek uvedených na seznamu s „cílovou univerzální doložkou“, která působí jako „záchranná brzda“ v případě, že existují důkazy o riziku zneužití. Přesný návrh těchto nových kontrol by zajistil, že negativní ekonomický dopad bude striktně omezen a bude ovlivňovat jen velmi malý objem obchodu.

Možnost 2 se navzdory svému dlouhodobému pozitivnímu dopadu jeví v krátkodobém až střednědobém horizontu jako poměrně nákladná a mohla by být realizována pouze s dodatečnými zdroji, a to jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU. Proto možnost 2 nebyla zachována, i když by bylo možné na základě jasného stanovení priorit úkolů a za předpokladu, že je možné přidělit potřebné prostředky, předpokládat postupné zavádění některých opatření (např. vývoj elektronických systémů udělování licencí, technické konzultace s odborníky z průmyslových odvětví), mimo jiné prostřednictvím společných závazků ze strany příslušných zúčastněných stran, jako jsou členské státy a průmyslová odvětví.

Možnost 5 by si vynutila radikální změnu přístupu EU ke kontrolám vývozu, včetně centralizovaného provádění kontrol a zřízení centrální licenční agentury na úrovni EU. Značné náklady – správní, finanční, jakož i z hlediska právního přechodu – a nedostatek podpory zúčastněných stran jsou důvody, proč tato možnost nebyla zachována.

•Účelnost a zjednodušení právních předpisů