[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 12.10.2005 SEK(2005) 1240 v konečném znění Předloha NAŘÍZENÍ KOMISE (ES, Euratom) kterým se mění nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI Dne 3. května 2005 přijala Komise návrh revize finančního nařízení. Při té příležitosti zároveň uvedla, že by nebylo vhodné zařadit do právě probíhající urychlené revize prováděcích pravidel k finančnímu nařízení další body, jako např. zjednodušení nabídkových řízení nízké hodnoty týkajících se vnější pomoci, aby nedošlo ke zpoždění přijetí tohoto návrhu, vzhledem k tomu, že interinstitucionální konzultace již proběhly. Komise se nicméně „zavázala, že se k této problematice vrátí při příležitosti další revize prováděcích pravidel, aby změny byly provedeny co nejdříve“. Vzhledem k tomu jsou předmětem této předlohy nařízení týkající se revize prováděcích pravidel k finančnímu nařízení změny technické povahy, které lze podle současného finančního nařízení předložit, jak požaduje Komise ve svém zápisu ze zasedání ze dne 3. května. Hlavním cílem těchto změn je zjednodušit institucím, hospodářským subjektům a příjemcům grantů správní postupy, zejména v oblasti vnějších akcí a současně zachovat vysokou úroveň ochrany finančních zájmů Společenství, pokud jde o související rizika. 2. POTřEBNÉ ZMěNY 2.1. Rozpočtové zásady V souladu se zásadou jednoty musí Komise do 15. dubna informovat rozpočtový orgán o zrušení přenesených položek, které nebyly přiděleny do 31. března. Ukázalo se, že termín stanovený na 15. dubna je příliš přísný a měl by se nahradit termínem 15. května (článek 6). Za účelem použití prozatímních dvanáctin by se mělo, v souladu se zásadou ročního rozpočtu, stanovit, že maximem položek schválených v předchozím rozpočtovém roce, se musí rozumět položky ve smyslu článku 5 prováděcích pravidel (Implementing rules – IR) poté, co jsou v průběhu takového rozpočtového roku započteny (článek 6a). V souvislosti se zásadou zúčtovací jednotky je třeba vyjasnit, že pravidla týkající se přepočítacího kurzu eura a ostatních měn uvedená v článcích 7 a 8 IR se vztahují pouze na přepočty prováděné schvalujícími osobami, nikoli na přepočty prováděné smluvními stranami či příjemci na základě zvláštních pravidel vyjednaných ve smlouvách nebo grantových dohodách. Ke zlepšení účinnosti a pro zjednodušení by měl účetní Komise být oprávněn stanovit měsíční účetní přepočítací kurz eura, který by se používal pro účetnictví (čl. 7 odst. 3 IR), a to vzhledem k tomu, že taková pravomoc účetního úzce souvisí s jeho povinností přípravit a předložit účty podle čl. 61 odst. 1 finančního nařízení (Financial Regulation – FR). Z důvodu transparentnosti a za účelem rovného zacházení s úředníky Společenství zavádí článek 8 zvláštní pravidlo o přepočítacích kurzech eura vztahujících se na výdaje na zaměstnance placené v jiné měně než euro. Pokud jde o zásadu řádného finančního řízení, je třeba vyjasnit obsah hodnocení ex ante, lépe formulovat rozsah průběžného hodnocení a hodnocení ex post s náležitým ohledem na zásadu proporcionality. Aby byly priority hodnocení zaměřeny na návrhy mající skutečný dopad na podniky a občany, měly by se přeformulovat. Dále by bylo vhodné zařadit do hodnocení pilotní projekty a přípravné akce, pokud se navrhuje, aby pokračovaly v podobě programu. V případě, že projekty a akce jsou již předmětem hodnocení (např. úkoly, které sdílí společně Komise a členské státy), by nemělo nadále docházet k duplikaci takového hodnocení (článek 21). 2.2. Účetní Po zavedení systému akruálního účetnictví ke dni 1. února 2005 a vzhledem k tomu, že účetní údaje jsou kdykoli v informačním systému dostupné, je mnohem logičtější a rychlejší vypracovat předvahu ke dni, kdy účetní ukončuje výkon své funkce. Pokud ukončuje výkon své funkce ke dni 31. prosince, mohl by předvahu připravit tentýž den, aniž by se čekalo na vyúčtování prozatímních účtů (článek 56). Za účelem prosazení odpovědnosti účetního za správu pokladny, by měl tento účetní být oprávněn sdělit finančním institucím, u nichž otevřel účty, jména a podpisové vzory úředníků, kteří jsou zmocněni podepisovat bankovní operace (článek 60). Článek 64 je nutné upravit z důvodu zohlednění vývoje složek třetích stran řízených zaměstnanci účetního, aby bylo kdykoli možné zjistit finanční situaci třetích stran majících vůči Komisi dluhy a nebo s kterými Komise provádí operace. 2.3. Zálohové účty Maximální částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit v případech, že platby nelze v souladu s rozpočtovými postupy fakticky provést nebo nejsou příliš učinné, by se měla přiměřeně zvýšit. Zároveň by měl účetní získat oprávnění k vydání podrobnějších pokynů o platebních prostředcích, které mohou používat správci zálohových účtů (článek 67). 2.4. Odpovědnost účastníků finančních operací Ustanovení týkající se potvrzení pokynů přijatých pověřenou nebo dále pověřenou schvalující osobou by se měla uvést do souladu s článkem 21a služebního řádu. V případě, že byl pokyn potvrzen, by pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba měla mít možnost ho nevykonat, pokud je zjevně v rozporu se zákonem (článek 73). 2.5. Inkaso pohledávek Pravidla o inkasu pohledávek by měla být vyjasněna a zpřísněna tak, aby odpovídala nejnovější judikatuře a umožňovala lépe hájit finanční zájmy Unie. Inkaso započtením musí být zjednodušeno (článek 83). Vzhledem k doplňujícím úlohám, které schvalující osoba a účetní v rámci postupu vymáhání inkasa hrají, bylo by na místě umožnit jim před započtením vzájemnou konzultaci. Tato konzultace nemá vliv na odpovědnost účetního za provedení inkasa, jsou-li splněny podmínky, ale může být užitečná např. pro zjištění totožnosti dlužníka/věřitele v případech, kdy existuje více věřitelů. Inkaso započtením před uplynutím lhůty, v níž, pokud dlužník zaplatí, nemusí platit úroky („lhůta pro likvidaci“) by se mělo omezit pouze na případy, kdy je to podle účetního ve finančních zájmech Společenství. Ustanovení o bankovních zárukách týkajících se pokut , o periodických sankčních platbách a ostatních sankcích by měla být upravena v případě, že se dlužník odvolává (článek 85a). Za účelem ochrany finančních zájmů Společenství je nezbytné mít jednotný systém záruk zajišťujících nároky Společenství, po dobu, kdy je proti pokutě podaný odvolací prostředek. Tyto záruky by, bez ohledu na příslušné právní předpisy, měly být nezávislé na závazku stanoveném ve smlouvě. Orgány tak budou mít možnost odvolat se na tyto záruky vždy, když to budou považovat za nezbytné nebo vhodné. 2.6. Výdajové operace Měl by se blíže stanovit obsah rozhodnutí o financování , které musí být přijato před všemi rozpočtovými a právními závazky na výdaje, kterými se provádí základní právní akt (článek 90). V případě grantů a veřejných zakázek by se mělo upřesnit, že pracovní program uvedený v článku 110 FR představuje rozhodnutí o financování, a to za předpokladu, že má dostatečně přesný rámec. Pro tento účel by měl být pojem „základní prvky“ akce, která zahrnuje výdaj z rozpočtu podrobněji definován v IR, aby se zajistilo jednotné uplatňování a právní jistota schvalujících osob. Příslušný schvalující úřad může za účelem ověření ex ante u schvalování výdajů považovat řadu podobných jednotlivých transakcí týkajících se běžných výdajů na zaměstance, jako jsou platy, důchody, náhrady na pokrytí výdajů na služební cesty a nákladů na lékařskou péči, za jedinou operaci. V takovém případě musí schvalující osoba, v souladu s posouzením rizik, provést ověření ex post (článek 47). Za účelem zjednodušení správních postupů by měly být přezkoumány platební lhůty u smluv a grantových dohod, u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení, aby bylo možné se ujistit, že platby se provádějí na základě schválené zprávy nebo osvědčení. Lhůta ke schválení zprávy týkající se grantové dohody, jejíž operace jsou zvláště složité na vyhodnocení, by měla být uvedena do souladu se stávající lhůtou určenou pro složité smlouvy na poskytování služeb (článek 106). 2.7. Zadávání veřejných zakázek a uzavírání smluv Řízení zadávání veřejných zakázek a uzavírání smluv, jejichž hodnota je nižší, než stanoví směrnice 2004/18/ES, by se mělo zjednodušit. Limit pro smlouvy, jejichž hodnota je nižší, stanovený v roce 1994, by se měl aktualizovat a zvýšit. Dále je nutné stanovit, že všechny zakázky o hodnotě nižší nebo rovnající se 60 000 EUR, lze zadat na základě vyjednávacího řízení (článek 129 a dále články 119, 126, 128 a 146). Tato změna vyjasní a zjednoduší řízení postupů zadávání veřejných zakázek, aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže, protože k nabídkovému řízení bude přizván stejný počet uchazečů, který vybere zadavatel. Prováděcí pravidla by kromě toho měla přesněji definovat postup určený pro zakázky na poskytování služeb v oblasti výzkumu a vývoje a zakázky určené na vysílání, které jsou vyloučené z rozsahu působnosti směrnice 2004/18/ES. S přihlédnutím k zásadě transparentnosti mohou být tyto zakázky zadány na základě vyjednávacího řízení po zveřejnění vyhlášení nabídkového řízení (článek 127). Dokumentační břemeno hospodářských subjektů a správních útvarů orgánů by se mělo nadále snižovat, což by v důsledku přineslo snížení administrativních nákladů. Hospodářské subjekty by tak v případě všech zakázek ve vnější oblasti, jejichž hodnota je nižší, než stanoví směrnice 2004/18/ES, měly mít možnost, na základě posouzení rizik provedeného zadavatelem, účastnit se nabídkového řízení na základě čestného prohlášení, že se nenacházejí v některé ze situací, která by byla důvodem jejich vyloučení z řízení o zadávání veřejných zakázek. V souladu se zásadami této směrnice a za účelem lepší ochrany finančních zájmů Společenství by v případě zakázek ve vnější oblasti, jejichž hodnota je vyšší, hospodářský subjekt, jemuž má být zakázka zadána, přesto musel předložit důkaz potvrzující jeho prvotní prohlášení (článek 134). V zájmu srozumitelnosti je nutné podotknout, že jedná-li se o zakázky, jejichž hodnota je vyšší než limit stanovený směrnicí 2004/18/ES, měli by všichni uchazeči a zájemci vždy předložit důkaz, že se nenacházející v některé ze situací, která by byla důvodem jejich vyloučení ze zadávání veřejných zakázek řízeného orgány na svůj účet. Vždy, když uchazeč nebo zájemce má povinnost předložit tento důkaz, může zadavatel vzít v úvahu důkaz, který tentýž uchazeč nebo zájemce předložil již v rámci jiného řízení o veřejných zakázkách zahájeného stejným zadavatelem, a to za předpokladu, že dokumenty sloužící jako důkaz byly vydány v den, od něhož neuplynulo více než šest měsíců (článek 134). Co se týká technické a hospodářské způsobilosti, měla by se stanovit možnost, aby se prokazování těchto parametrů u jednotlivých typů zakázek v oblasti vnějších akcí do určité výše nevyžadovalo (článek 135). Za účelem zjednodušení řízení zadávání veřejných zakázek v oblasti vnější pomoci, jejichž hodnota je nižší než 60 000 EUR, a které mají zadat orgány na svůj vlastní účet, a u zakázek zadávaných na základě soutěžního vyjednávacího řízení nebo na základě jediné nabídky, by měl zadavatel mít možnost zmírnit požadavky na obsah podkladů určených pro nabídkové řízení (článek 130). Za účelem snížení správního zatížení by se měla zjednodušit realizace smluv, např. stanovením rozsahu pro přizpůsobení výše záruky za splnění (článek 151) a nebude se vyžadovat poskytování záruky v případě předběžného financování veřejnoprávních subjektů (článek 152), aniž by se zároveň snížila úroveň ochrany finančních zájmů Společenství. 2.8. Granty V souladu s obecnou zásadou proporcionality, která je zakotvena ve Smlouvě o ES a za účelem zjednodušení postupů udělování grantů a grantů nižší hodnoty (jejichž hodnota je 25 000 EUR nebo nižší), by se měla pozměnit některá ustanovení uvedená v hlavě o grantech. Za účelem snížení správní zátěže by se mělo mělo stanovit, že v případě udělování grantů může být monopol příjemce grantu de jure nebo de facto odůvodněn v rozhodnutí o udělení tohoto grantu. Přístup k financím ES by se měl usnadnit tím, že se posílí význam spolufinancování formou věcného plnění (článek 172). Mezi subjekty, které sledují cíl obecného evropského zájmu a mohou přijímat granty na provozní náklady bez možnosti snížení částky při obnovení grantu, lze zahrnout i evropské orgány, které se zabývají prosazováním občanství a inovací (článek 162). Postupy by se měly také zjednodušit. Neměly by se nadále prověřovat finanční schopnosti vzdělávacích zařízení, nikoli pouze zařízení středního nebo vyššího vzdělávání (článek 176), a žadatelé by měli být co nejdříve informováni o zamítnutí jejich žádosti (článek 179). Měly by se zjednodušit žádosti o financování (článek 173) a také grantové dohody na menší částky (článek 164). Povinnost přiložit k žádosti externí audit by se měl týkat pouze grantů na akce, jejichž hodnota je vyšší než 750 000 EUR, a grantů na provozní náklady, jejichž hodnota je vyšší než 100 000 EUR. Pravidla o zárukách na předběžné financování za účelem ochrany finančních zájmů Společenství by měla být posílena a zároveň by měla zabezpečit lepší proporcionalitu, pokud jde o související rizika. Mělo by se proto stanovit, že pro všechny typy předběžného financování přesahujícího 80 % celkové částky grantu a zároveň částku 60 000 EUR se vyžaduje složení jistoty na předběžné financování a jako obecné pravidlo bude platit, že taková jistota musí pokrýt celkovou částku předběžného financování (článek 182). Za účelem zohlednění práv ostatních přispěvatelů by se uplatňování pravidla neziskovosti , v případě, že granty na provozní náklady se udělují subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu, mělo omezit na takové procento spolufinancování, které odpovídá příspěvku Společenství na příslušný provozní rozpočet, pokud jsou tyto subjekty zároveň financovány veřejnoprávními orgány samy musí získat zpět takové procento z ročního zisku, které odpovídá jejich příspěvku (článek 165). Za účelem výpočtu částky, kterou musejí získat zpět, se nezohledňuje procento příspěvků do provozního rozpočtu ve formě věcného plnění. 2.9. Účetnictví Hlava týkající se předkládání účtů a účetnictví by měla být aktualizována v důsledku faktu, že účetní Komise přijal v prosinci 2004 podle článku 133 FR účetní pravidla a metody a harmonizovaný účtový rozvrh . Ze znění prováděcích pravidel je nezbytné vypustit ustanovení, která jsou zbytečná a mohou způsobit nejasnosti. 2.10. Konkrétní oblasti politik v části dvě finančního nařízení Na základě zprávy Účetního dvora o decentralizovaném řízení by mělo dojít ke zjednodušení rámce pro řízení veřejných zakázek ve vnější oblasti. Mělo by se především zlepšit soutěžní vyjednávací řízení jako u zakázek o nižší hodnotě a pokud soutěžní nabídkové řízení bylo po dvou pokusech neúspěšné nebo po neúspěšném použití rámcové smlouvy následoval neúspěšný pokus o soutěžní nabídkové řízení, mělo by být povoleno vyjednávací řízení (články 241, 242, 243, 244, 245). Veřejnoprávnímu orgánu by se měla prominout povinnost složit jistotu v případě předběžného financování a záruka na plnění by se měla vyžadovat pouze u veřejných zakázek o vyšší hodnotě (článek 250). Vyhlášení předběžných informací by navíc mělo být zveřejněno co nejdříve, nikoli nutně před 31. lednem (článek 240), a hodnotící výbor nebo zadavatel by měl být možnost vyžádat si od uchazečů a zájemců vysvětlení , jako u zakázek zadávaných orgány na svůj vlastní účet (článek 252). Praxe ukázala, že některá ustanovení prováděcích pravidel (úrok z opožděných plateb, záruky na nájem) brání provádění běžných činností při jejich přenesení do třetích zemí. Za účelem zohlednění překážek vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů je nezbytné přizpůsobit prováděcí pravidla ve třetích zemích (článek 86, 106 a 264). 2.11. Úřady Seznam evropských úřadů by měl být doplněn, aby došlo k zohlednění rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Evropského hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a veřejného ochránce práv 2005/118/ES o založení Evropské školy, která bude přidružena k Evropskému úřadu pro výběr pracovníků. Předloha NAŘÍZENÍ KOMISE (ES, Euratom) kterým se mění nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[1], a zejména na článek 183 uvedeného nařízení, po konzultaci s Evropským parlamentem, Radou, Soudním dvorem Evropských společenství, Účetním dvorem, Hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů, veřejným ochráncem práv a Evropským inspektorem ochrany údajů, vzhledem k těmto důvodům: (1) povinnost Komise informovat rozpočtový orgán do 15. dubna o zrušení přenesených položek, které nebyly přiděleny do 31. března se ukázala jako příliš tvrdá a proto se navrhuje prodloužit lhůtu určenou ke splnění této povinnosti o jeden měsíc, do 15. května. (2) Mělo by se stanovit, že v případech, kdy by se měl povolit režim prozatímních dvanáctin, se maximem položek schválených v předchozím rozpočtovém roce rozumí položky poté, co jsou v průběhu takového rozpočtového roku započteny. (3) Je třeba vyjasnit, že pravidla týkající se přepočítacího kurzu eura a ostatních měn uvedená v článcích 7 a 8 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002[2] se vztahují pouze na přepočty prováděné schvalujícími osobami, nikoli na přepočty prováděné smluvními stranami či příjemci na základě zvláštních pravidel vyjednaných ve smlouvách nebo grantových dohodách. Ke zlepšení účinnosti by měl účetní Komise být oprávněn stanovit měsíční účetní přepočítací kurz eura, který by se používal pro účetnictví. Z důvodu transparentnosti a za účelem rovného zacházení s úředníky Společenství zavádí článek 8 zvláštní pravidlo o přepočítacích kurzech vztahujících se na výdaje na zaměstnance placené v jiné měně než euro. (4) Pokud jde o zásadu řádného finančního řízení , je třeba vyjasnit obsah hodnocení ex ante , lépe formulovat rozsah průběžného hodnocení ahodnocení ex post s náležitým ohledem na zásadu proporcionality. Aby byly priority hodnocení zaměřeny na návrhy mající skutečný dopad na podniky a/nebo občany, aby se pokryly pilotní projekty a přípravné akce, které budou nadále pokračovat, musí se priority přeformulovat. V případě, že tyto projekty a akce jsou již předmětem hodnocení (např. úkoly, které sdílí společně Komise a členské státy), by nemělo dále docházet k duplicitě takového hodnocení. (5) Schvalující úřad může pro účel ověření ex ante v případě schvalování výdajů považovat řadu podobných jednotlivých transakcí týkajících se běžných výdajů na zaměstance, jako jsou platy, důchody, náhrady na pokrytí výdajů na služební cesty a nákladů na lékařskou péči, za jedinou operaci. V takovém případě musí schvalující osoba, v souladu s vlastním posouzením rizik, provést ověření ex post . (6) Do zpráv o vyjednávacích řízeních je vhodné zařadit pouze ty případy, kdy použití vyjednávacího řízení představuje výjimky z běžných postupů zadávání veřejných zakázek. (7) Po zavedení systému akruálního účetnictví ke dni 1. února 2005 a vzhledem k tomu, že účetní údaje jsou kdykoli v informačním systému dostupné, je mnohem logičtější a rychlejší vypracovat předvahu ke dni, kdy účetní ukončuje výkon své funkce. Pokud ukončuje výkon své funkce ke dni 31. prosince, mohl by předvahu připravit tentýž den, aniž by se čekalo na vyúčtování prozatímních účtů. (8) Za účelem prosazení odpovědnosti účetního za správu pokladny, by měl tento účetní být oprávněn sdělit finančním institucím, u nichž otevřel účty, jména a podpisové vzory úředníků, kteří jsou zmocněni podepisovat bankovní operace. (9) Maximální částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit v případech, že platby nelze v souladu s rozpočtovými postupy fakticky provést nebo nejsou příliš učinné, by se měla zvýšit z 30 000 na 60 000 EUR. Zároveň by účetní měl získat oprávnění k vydání podrobnějších pokynů o platebních prostředcích, které správci zálohových účtů mohou používat. (10) V souvislosti s článkem 21a služebního řádu by pověřená a dále pověřená schvalující osoba měla mít možnost nevykonat pokyn, který byl potvrzen, je-li zjevně v rozporu se zákonem. (11) Vzhledem k doplňujícím úlohám, které schvalující osoba a účetní při inkasu započtením hrají, by bylo na místě umožnit jim před započtením vzájemnou konzultaci, zejména pokud se započtení týká více dlužníků. (12) Inkaso započtením před uplynutím lhůty, v níž, pokud dlužník zaplatí, nemusí platit úroky („lhůta pro likvidaci“) by se mělo omezit pouze na případy, kdy je to podle účetního ve finančních zájmech Společenství. (13) Za účelem ochrany finančních zájmů Společenství, by bankovní záruky, které zajišťují nároky Společenství, po dobu, kdy je proti pokutě podaný odvolací prostředek, měly být zcela nezávislé na závazku stanoveném ve smlouvě, a to bez ohledu na příslušné vnitrostátní právní předpisy. (14) Měl by se blíže stanovit obsah rozhodnutí o financování. V případě grantů a veřejných zakázek, by se měl přesněji definovat pojem „základní prvky“ akce, která zahrnuje výdaj z rozpočtu. V případě grantů a veřejných zakázek by se mělo upřesnit, že pracovní program uvedený v článku 110 FR představuje rozhodnutí o financování, a to za předpokladu, že má dostatečně přesný rámec. (15) Pokud byl již přijat celkový rozpočtový závazek, všechny schvalující osoby, nikoli pouze pověřená schvalující osoba, může nést odpovědnost za právní závazky, kterými se tento celkový rozpočet realizuje. (16) U smluv a grantových dohod, u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení by měly být přezkoumány platební lhůty , aby bylo možné se ujistit, že platby se provádějí na základě schválené zprávy nebo osvědčení. Lhůta ke schválení zprávy týkající se grantové dohody, jejíž operace jsou zvláště složité na vyhodnocení, by měla být uvedena do souladu se stávající lhůtou určenou pro složité smlouvy o poskytování služeb. (17) Limit pro zakázky nízké hodnoty, stanovený v roce 1994, by měl být aktualizován a zvýšen z 50 000 EUR na 60 000 EUR a odpovídajícím způsobem z 13 800 EUR na 25 000 EUR. Mělo by se dále stanovit, že všechny zakázky v hodnotě 60 000 EUR nebo nižší lze zadat na základě vyjednávacího řízení. (18) Prováděcí pravidla by kromě toho měla přesněji definovat postup, který se bude dodržovat při zadávání zakázek na poskytování služeb v oblasti výzkumu a vývoje a zakázek určených na vysílání, které jsou vyloučené z rozsahu působnosti směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky služby[3]. S přihlédnutím k zásadě transparentnosti mohou být tyto zakázky zadány na základě vyjednávacího řízení po zveřejnění vyhlášení nabídkového řízení. (19) Za účelem dalšího zjednodušení by hospodářské subjekty v případě všech zakázek ve vnější oblasti, jejichž hodnota je nižší, než limit stanovený směrnicí 2004/18/ES, měly mít možnost, na základě posouzení rizik provedeného zadavatelem, účastnit se nabídkového řízení na základě čestného prohlášení, že se nenacházejí v některé ze situací, která by byla důvodem jejich vyloučení z řízení o zadávání veřejných zakázek, a to . V souladu se zásadami směrnice 2004/18/ES a za účelem lepší ochrany finančních zájmů Společenství by v případě zakázek ve vnější oblasti, jejichž hodnota je vyšší, hospodářský subjekt, který smlouvu uzavře přesto musel předložit důkaz potvrzující jeho prvotní prohlášení. Vždy, když uchazeč nebo zájemce má povinnost předložit tento důkaz, může zadavatel vzít v úvahu důkaz, který tentýž uchazeč nebo zájemce předložil již v rámci jiného řízení o veřejných zakázkách zahájeného stejným zadavatelem, a to za předpokladu, že dokumenty sloužící jako důkaz byly vydány v den, od něhož neuplynulo více než šest měsíců. (20) Za účelem zjednodušení řízení zadávání veřejných zakázkách v oblasti vnější pomoci, jejichž hodnota je nižší než 60 000 EUR, a které zadávají orgány na svůj vlastní účet, a u zakázek zadávaných na základě soutěžního vyjednávacího řízení nebo na základě jediné nabídky, může zadavatel zmírnit požadavky na obsah podkladů určených pro nabídkové řízení na nezbytně nutný. (21) V případě vnějších akcí by se více mělo využívat soutěžního vyjednávacího řízení. Pokud soutěžní nabídkové řízení bylo po dvou pokusech neúspěšné nebo po neúspěšném použití rámcové smlouvy následoval neúspěšný pokus o soutěžní nabídkové řízení, mělo by být povoleno vyjednávací řízení. Měla by se také povolit možnost nevyžadovat důkaz o technické a hospodářské způsobilosti až do limitů příslušných pro tuto oblast specifické politiky u jednotlivých typů zakázek. V takovém případě by schvalující osoba měla být schopna svůj výběr zdůvodnit. Hodnotící výbor nebo zadavatel by měly mít možnost požádat uchazeče nebo zájemce, aby dodali dodatečné podklady nebo objasnili informace, tak jako u zakázek zadaných orgány na jejich vlastní účet. (22) U vnějších akcí by se měl zjednodušit právní rámec řízení o veřejných zakázkách, pokud jde o zveřejňování vyhlášení předběžných informací v případě mezinárodních výzev pro nabídkové řízení a povinnost poskytnout záruky za splnění. Vyhlášení předběžných informací by mělo být zveřejněno co nejdříve, ne však nutně dříve než 31. ledna. Záruka za splnění by se měla vyžadovat pouze u veřejných zakázek vyšší hodnoty. Mělo by být umožněno přizpůsobit výši záruky za splnění z hlediska zásady proporcionality a schvalující osoba by měla mít možnost, na základě posouzení rizik, upustit od požadavku poskytnout záruku v případě předběžného financování veřejnoprávního orgánu. (23) V případě udělování grantů by se za účelem snížení správní zátěže, mělo přijmout, že monopol příjemce grantu de jure nebo de facto může být odůvodněn v rozhodnutí o udělení tohoto grantu. (24) Povinnost přiložit k žádosti externí audit u akcí se vztahuje pouze na přihlášky na granty v hodnotě 750 000 EUR nebo vyšší a u grantů na provozní náklady v hodnotě 100 000 EUR nebo vyšší. (25) Spolufinancování formou věcného plnění příjemce grantu by se mělo zjednodušit a výčet subjektů, které sledují cíl obecného evropského zájmu a mohou přijímat granty na provozní náklady, by měl zahrnovat i evropské orgány, které se zabývají prosazováním občanství nebo inovací. (26) V případě vzdělávacích subjektů, a ne pouze subjektů středního nebo vyššího vzdělávání, by se již neměly prověřovat jejich finanční schopnosti a žadatelé by měli být co nejdříve informováni o zamítnutí své žádosti. (27) V případě grantů na malé částky by se žádosti a dohody měly omezit na to, co je nezbytně nutné. (28) V případě grantů na provozní náklady udělovaných subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu, by se pravidlo neziskovosti mělo omezit na takové procento spolufinancování, které odpovídá příspěvku Společenství na příslušný provozní rozpočet, aby byla zohledněna práva ostatních veřejnoprávních přispěvatelů, kteří jsou také povinni získat zpět takové procento z ročního zisku, které odpovídá výši jejich příspěvku. Za účelem výpočtu částky, kterou mají získat zpět, se nezohledňuje procento příspěvků do provozního rozpočtu ve formě věcného plnění. (29) Za účelem ochrany finančních zájmů Společenství by se povinnost složit jistotu v případě předběžného financování měla vztahovat na veškeré předběžné financování přesahující 80 % částky grantu a zároveň částku 60 000 EUR a podle obecného pravidla musí odpovídat částce předběžného financování. (30) V případě předběžného financování po částkách by se měl zrušit požadavek na využití alespoň 70 % částky předchozího předběžného financování. V případě, že předchozí předběžné financování nebylo plně využito, zohlední se do výše nové platby míra, do které byla grantová dohoda realizována. (31) Poté, co účetní Komise přijal v prosinci 2004 podle článku 133 finančního nařízení účetní pravidla a metody a harmonizovaný účtový rozvrh, by se měla aktualizovat hlava týkající se předkládání účtů a účetnictví, aby z ní byla vypuštěna ustanovení, která jsou již nepotřebná a mohou způsobit nejasnosti. (32) Seznam evropských úřadů by měl být doplněn, aby došlo k zohlednění rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Evropského hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a veřejného ochránce práv 2005/118/ES ze dne 26. ledna 2005 o založení Evropské správní školy[4], která je v současné době přidružena k Evropskému úřadu pro výběr pracovníků. (33) Dosavadní praxe ukázala, že některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 způsobují potíže delegacím ve třetích zemích. Tato ustanovení se musí přepracovat v důsledku překážek vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů. (34) Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 by proto mělo být změněno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se mění takto: 1. V čl. 6 odst. 3 druhém pododstavci se „do 15. dubna“ nahrazuje „do 15. května“. 2. Vkládá se článek 6a, který zní: „Článek 6a Prozatímní dvanáctiny (Čl. 13 odst. 2 finančního nařízení) Za maximum schválených položek závazků a plateb předchozího rozpočtového roku, jak stanoví čl. 13 odst. 2 finančního nařízení, se považují položky rozpočtového roku uvedené v článku 5 tohoto nařízení, poté, co jsou v průběhu takového rozpočtového roku započteny.“ 3. Článek 7 se nahrazuje tímto: „Článek 7 Přepočítací kurz eura a ostatních měn (Článek 16 finančního nařízení) 1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů Společenství, s výjimkou zvláštních ujednání ohledně přepočítávání kurzu eura a ostatních měn obsažených v zadání veřejných zakázek, v grantových dohodách nebo finančních dohodách, provede přepočet eura na jinou měnu odpovědná schvalující osoba na základě denního směnného kurzu eura pro danou měnu zveřejněného v řadě C Úředního věstníku Evropské unie. 2. Pokud není denní směnný kurz eura pro danou měnu zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie , účetní použije účetní kurz uvedený v odstavci 3. 3. Pro účely účetnictví uvedené v článcích 132 až 137 finančního nařízení a s výhradou článku 213 tohoto nařízení se přepočet eura na jinou měnu uskutečňuje pomocí měsíčního účetního kurzu eura. Tento účetní kurz stanoví účetní Komise s pomocí veškerých zdrojů informací, které považuje za spolehlivé, na základě kurzu předposledního pracovního dne měsíce předcházejícího měsíci, pro který je kurz stanovován.“ 4. Článek 8 se nahrazuje tímto: „Článek 8 Kurz použitelný pro přepočet eura a ostatních měn (Článek 16 finančního nařízení) 1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů nebo zadání veřejných zakázek, grantových a finančních dohod, je kurzem použitelným pro přepočet eura na jinou měnu v případech, kdy přepočet provádí příslušná schvalující osoba, kurz dne, kdy schvalující útvar vystavil platební nebo inkasní příkaz. 2. V případě zálohových účtů vedených v eurech určuje kurz, který se má použít pro přepočet eura na jinou měnu, kurz dne platby bankou. 3. V případě zálohových účtů vedených v národních měnách uvedených v článku 16 finančního nařízení se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz měsíce, ve kterém byl uskutečněn výdaj ze zálohového účtu. 4. V případě náhrady paušálních výdajů nebo výdajů plynoucích ze služebního řádu úředníků Evropských společenství a podmínek pro zaměstnávání ostatních pracovníků Evropských společenství (dále jen: „služební řád“), která má stanovenou horní hranici a která se proplácí v měně jiné než euro, se použije kurz platný v době, kdy nárok na náhradu vznikne.” 5. Článek 21 se nahrazuje tímto: „Článek 21 Hodnocení (Článek 27 finančního nařízení) 1. Všechny návrhy na programy nebo činnosti, ze kterých plynou výdaje k tíži rozpočtu nebo snížení příjmů rozpočtu, jsou předmětem hodnocení ex ante , které musí zkoumat: a) potřebu, která má být krátkodobě nebo dlouhodobě uspokojena; b) přidanou hodnotu zásahu Společenství; c) cíle, kterých má být dosaženo; d) možné varianty postupů, včetně rizik s nimi souvisejících; e) očekávané výsledky a dopady, zejména hospodářské, ekonomické a dopady na životní prostředí a ukazatele nezbytné k jejich hodnocení; f) nejvhodnější metodu realizace prioritní varianty (variant); g) vnitřní soudržnost navrhovaného programu nebo činnosti a jejich návaznost na ostatní příslušné nástroje; h) objem položek, lidských zdrojů a ostatních správních výdajů, které mají být přiděleny v souladu se zásadou efektivnosti nákladů; i) poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti; Návrh uvede opatření pro monitorování, podávání zpráv a hodnocení s přihlédnutím k příslušným závazkům všech úrovní správy, které se realizace navrhovaného programu nebo činnosti účastní. 2. Všechny programy nebo činnosti, které jsou spojeny se značnými výdaji, jsou z hlediska přidělených lidských zdrojů a finančních prostředků a dosažených výsledků předmětem průběžného hodnocení a/nebo hodnocení ex post , aby bylo ověřeno, zda jsou v souladu se stanovenými cíli, a to následovně: a) výsledky získané při provádění víceletého programu jsou pravidelně hodnoceny podle časového rozvrhu, který umožňuje vzít v úvahu výsledky těchto hodnocení u každého rozhodnutí o obnovení, změně nebo přerušení programu; b) výsledky činností financovaných jednou ročně se hodnotí alespoň jednou za šest let. Povinnost uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) se nepoužije na jednotlivé projekty nebo akce prováděné v rámci takových činností, u kterých ji lze splnit tím, že konečnou zprávu zašlou subjekty, které akci provedly. Pilotní projekty a přípravné akce se budou hodnotit, pokud se navrhuje, aby pokračovaly v podobě programu. 3. Hodnocení uvedená v odstavci 1 a 2 budou úměrná uvolněným zdrojům a dopadu dotčeného programu a činnosti.“ 6. Článek 45 se mění takto: a) V odstavci 1 se první věta nahrazuje tímto: 1. Příslušné schvalující osobě mohou být při plnění jejích úkolů nápomocné osoby, na něž se vztahuje služební řád (dále jen „zaměstnanci“) a které jsou pověřeny uskutečňovat, na její odpovědnost, některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních a řídících informací.“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: “2. Každý orgán informuje rozpočtový orgán o každém jmenování, o změně úkolů nebo o ukončení výkonu funkce pověřené schvalující osoby.“ 7. Článek 47 se mění takto: a) V odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Schvalující osoba může pro účel ověření ex ante při schvalování výdajů považovat několik podobných jednotlivých transakcí týkajících se běžných výdajů na zaměstanc, jako jsou platy, důchody, náhrady na pokrytí výdajů na služební cesty a nákladů na lékařskou péči, za jedinou operaci.V případě uvedeném v druhém pododstavci, provede schvalující osoba, v závislosti na jejím vlastním posouzení rizik, ověření ex poste v souladu s odstavcem 4.“ b) Odstavec 5 se nahrazuje tímto: "5. K ověřování podle odstavců 2 a 4 musí být pověřeni jiní zaměstnanci než ti, kteří vykonávají úkoly týkajícící se zahájení operace uvedené v odstavci 1, a nesmějí jim být podřízeni.“ 8. V článku 54 se první věta nahrazuje tímto: „Pověřené schvalující osoby zaznamenávají pro každý rozpočtový rok veřejné zakázky uzavřené ve vyjednávacím řízení uvedeném v čl. 126 odst. 1 písm. a) až g), čl. 127 odst. 1 písm. a) až d) a článcích 242, 244 a 246.“ 9. Článek 56 se nahrazuje tímto: „Článek 56 Ukončení výkonu funkce účetního (Článek 61 finančního nařízení) 1. V případě ukončení výkonu funkce účetního se bezodkladně vypracuje předvaha. 2. Účetní, který ukončuje výkon své funkce, zašle tuto předvahu novému účetnímu, nebo není-li to možné učiní tak úředník ze stejného útvaru.Nový účetní podepíše potvrzení o převzetí předvahy do jednoho měsíce ode dne zaslání a může vyjádřit své výhrady. 3. Každý orgán informuje rozpočtový orgán o jmenování nebo ukončení výkonu funkce svého účetního.“ 10. V článku 60 se druhý odstavec nahrazuje tímto: Za tímto účelem zašle účetní každého orgánu všem finančním institucím, u kterých otevřel účet, jména a podpisové vzory zmocněných zaměstnanců.“ 11. Článek 64 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: "1. Účetní může uskutečňovat platby bankovním převodem, pouze pokud bankovní údaje příjemce platby a informace potvrzující totožnost příjemce platby nebo všechny změny byly předtím zapsány do společné databáze orgánu.Jakékoli zapsání právních a bankovních údajů příjemce platby do této databáze nebo každá změna těchto údajů se uskutečňuje na základě podpůrného dokumentu, jehož formu stanoví účetní Komise.“ b) V odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Schvalující osoby ověří, že právní a bankovní údaje sdělené příjemcem platby jsou po dobu existence finanční dohody, zakázky nebo grantové dohody stále platné.“ 12. V článku 66 se druhý odstavec nahrazuje tímto: "2. Správce zálohových účtů může předběžně potvrzovat a platit výdaje na základě podrobného rámce stanoveného v pokynech odpovědné schvalující osoby. V těchto pokynech jsou stanovena pravidla a podmínky, na základě kterých se schvalují výdaje, případně podmínky podpisu právních závazků ve smyslu článku 94 odst. 1 písm. e).“ 13. Článek 67 se mění takto: a) V odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:Nejvyšší částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit, v případě že je fakticky nemožné nebo neúčinné uskutečňovat platební operace rozpočtovými postupy, nesmí přesáhnout 60 000 EUR na každý rozpočtový výdaj.“ b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: "4. Platby ze zálohových účtů mohou být uskutečňovány bankovním převodem, šekem nebo jiným platebním prostředkem v souladu s pokyny vydanými schvalující osobou.” 14. V článku 68 se první dvě věty nahrazují tímto: „Správci zálohových účtů jsou vybíráni z úředníků nebo v případě potřeby ze zaměstnanců.” 15. Článek 70 se mění takto: a) V odstavci 1 se druhá věta nahrazuje tímto:„Výkazy uvedeného účetnictví jsou kdykoli dostupné příslušné schvalující osobě a měsíční souhrn transakcí se vypracuje alespoň jednou měsíčně a správce zálohového účtu ho společně s podklady zasílá následující měsíc schvalující osobě pro vypořádání zálohových operací.“ b) V odstavci 2 se první věta nahrazuje tímto: "2. Účetní provádí nebo nechává provádět zaměstnance ve svém útvaru nebo útvaru zvláště k tomu určenému, kontroly, které se musí jako obecné pravidlo provádět na místě a bez předchozího upozornění, pro ověření existence prostředků přidělených správci zálohových účtů a účetnictví a pro kontrolu, zda jsou zálohové transakce vypořádávány ve stanovených lhůtách.“ 16. V čl. 73 odst. 1 se druhá věta nahrazuje tímto: „Pokud je tento pokyn písemně potvrzen, toto potvrzení je přijato v odpovídající lhůtě a je dostatečně jasné v tom smyslu, že otevřeně odkazuje na body, které pověřená schvalující osoba zpochybnila, je tato pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti; vykoná pokyn, pokud není zjevně v rozporu s právním řádem nebo pokud nepředstavuje porušení příslušných bezpečnostních předpisů.“ 17. V čl. 78 odst. 3 se písm. b) až e) nahrazují tímto: „b) pokud bude dluh zaplacen v termínu, nehradí se žádné úroky z prodlení. c) pokud nebude dluh zaplacen v termínu, jak se uvádí v písmenu b), dluh ponese úroky z prodlení se sazbou stanovenou článkem 86, aniž jsou dotčeny zvláštní platné předpisy; d) pokud nebude dluh zaplacen v termínu, jak se uvádí v písmeno b), provede inkaso buď započtením nebo uplatněním předem složených jistot; e) schvalující osoba po uvědomění dlužníka provede inkaso započtením před uplynutím lhůty k zaplacení, jak se uvádí v písmenu b), v případě, že je to nezbytné k ochraně finančních zájmů Společenství a pokud se schvalující osoba důvodně domnívá, že by dluh vůči Komisi mohl být nedobytný.“ 18. Ustanovení čl. 81 odst. 1 písm. f) se nahrazuje tímto: „f) pro dny uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b);“ 19. Článek 83 se nahrazuje tímto: „Článek 83 Inkaso započtením (Článek 73 finančního nařízení) 1. V případě, že dlužník má vůči Společenství jistou pohledávku, a splatnou pohledávku o stanovené částce, která se týká částky potvrzené platebním příkazem, inkasuje schvalující osoba v souladu se lhůtou stanovenou v čl. 78 odst. 3 písm. b) účetní pohledávku započtením.Před zahájením takového inkasování konzultuje schvalující osoba příslušnou schvalující osobu, zejména v případě , že se započtení týká více dlužníků, a informuje dotčené dlužníky. V případě, že je nezbytné chránit finanční zájmy Společenství a pokud se schvalující osoba důvodně domnívá, že by dluh vůči Komisi mohl být nedobytný, provede schvalující osoba inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty stanovené v čl. 78 odst. 3 písm. b). 2. Započtení podle prvního odstavce má stejný účinek jako platba a zproštuje Společenství od výše dluhu a splatných úroků.“ 20. V článku 84 se odstavec 1 nahrazuje tímto: "1. Aniž je dotčen článek 83, pokud nebyla celá částka inkasována v den splatnosti uvedený v článku 78 odst. 3 písm. b) a upřesněný v oznámení o dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro získání částky jakýmikoli právními prostředky, včetně případného propadnutí předem složených jistot.“ 21. První pododstavec čl. 85 odst. 1 se nahrazuje tímto: „a) dlužník se zaváže k zaplacení úroků se sazbou stanovenou v článku 86 za celou dodatečně poskytnutou dobu počínaje původním dnem splatnosti uvedeným v čl. 78 odst. 3 písm. b);“ 22. Vkládá se článek 85a, který zní: „Článek 85 aInkasování pokut, periodické sankční platby a ostatní sankce (Článek 73 finančního nařízení) Pokud byl Soudnímu dvuru Společenství doručena žaloba proti rozhodnutí Komise o uložení pokuty, periodické sankční platby nebo jiné pokuty podle Smlouvy o ES nebo o Euratomu a do okamžiku vyčerpání všech právních prostředků, inkasuje účetní od dlužníka příslušnou sumu průběžně nebo ho požádá o složení finanční záruky, která se v členských bude považovat za nezávislou na povinnosti zaplatit pokutu, periodickou sankční platbu nebo jinou pokutu, a která bude po první výzvě vykonatelná. Tato záruka musí krýt hlavní pohledávku a úrok splatný podle čl. 86 odst. 5.“ 23. Článek 86 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: “1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů Společenství a v případě překážek vzniklých v důsledku vnitrostátních právních předpisů ve třetích zemích, je každá pohledávka nezaplacená v den splatnosti uvedený v čl. 78 odst. 3 písm. b) zatížena úroky z prodlení v souladu s odstavci 2 a 3.” b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: "3. Úroky se počítají od kalendářního dne následujícího po dni splatnosti oznámení o dluhu uvedeného v čl. 78 odst. 3 písm. b) do kalendářního dne úhrady celého dluhu.“ c) Odstavec 5 se nahrazuje tímto: "5. Složí-li dlužník v případě pokuty finanční jistotu přijatou účetním namísto předběžné platby, použije se ode dne splatnosti uvedeného v čl. 78 odst. 3 písm. b) úroková sazba uvedená v odstavci 2 zvýšená pouze o jeden a půl procentního bodu.“ 24. Článek 90 se nahrazuje tímto: „Článek 90 Rozhodnutí o financování (Článek 75 finančního nařízení) 1. Rozhodnutí o financování stanoví základní prvky akce, která zahrnuje výdaj z rozpočtu. 2. V případě grantů spojených s odvětvovími programy lze za rozhodnutí o financování ve smyslu článku 75 finančního nařízení považovat rozhodnutí o financování, kterým se přijímá roční pracovní program uvedený v článku 110 finančního nařízení, a to za předpokladu, že představuje dostatečně přesný rámec.V případě, že u řízení o veřejných zakázkách realizace odpovídajících položek uvedených v ročním pracovním programu představuje dostatečně přesný rámec, lze tento pracovní program také považovat za rozhodnutí o financování pro dotčené veřejné zakázky.Aby bylo možné pracovní program přijatý Komisí považovat za dostatečně přesný rámec, musí uvést tyto údaje: a) V případě grantů: i) odkazy na základní právní akt a rozpočtovou položku; ii) roční priority, cíle, kterých má být dosaženo a předpokládané výsledky s schválenými položkami za daný rozpočtový rok; iii) základní kritéria výběru určená k výběru návrhů na přidělení zakázky; iv) maximální možnou míru spolufinancování. V případě, že se předpokládají různé míry financování také kritéria, které se pro jednotlivé míry použijí; v) časový rozvrh a odhad částek určených pro výzvy k předkládání návrhů. b) V případě veřejných zakázek: i) souhrnnou rozpočtovou kapitolu vyhrazenou pro veřejné zakázky na příslušný rok; ii) předběžný počet a typy předpokládaných veřejných zakázek, je-li to možné alespoň obecně jejich předmět; iii) předběžný časový rámec zadávání veřejných zakázek. V případě, že roční pracovní program neuvádí tento dostatečně přesný rámec pro jednu nebo více akcí, musí být odpovídajícím způsobem upraven nebo se musí přijmout zvláštní rozhodnutí o financování, které bude obsahovat výše uvedené informace o dotčených akcích. 3. V případě jakékoli podstatné změny již přijatého rozhodnutí o financování, se uplatní stejný postup jako u původního rozhodnutí. 25. V čl. 94 odst. 1 se písmena d) a e) nahrazují tímto: „d) souhrnný závazek se uskutečňuje prostřednictvím více právních závazků, za které odpovídají různé příslušné schvalující osoby; e) v rámci zálohových účtů v souvislosti s vnějšími akcemi musejí právní závazky podepsat zaměstnanci místních jednotek uvedených v článku 254 na základě pokynů schvalující osoby, která má však i nadále odpovědnost za hlavní operaci;” 26. Článek 100 se mění takto: a) Písmena b) a c) se nahrazují tímto: „b) u ostatních odměn jako např. odměňovaní zaměstnanců podle hodin nebo dní: výkaz podepsaný zmocněným zaměstnancem, ze kterého vyplývá počet odpracovaných dní a hodin; c) u přesčasů: výkaz podepsaný zmocněným zaměstnancem osvědčující odpracovanou práci přesčas;“ b) V písmenu d) se odrážka ii) nahrazuje tímto: „ii) výkaz výdajů na služební cesty podepsaný zaměstnancem na služební cestě a jeho pověřeným nadřízeným s uvedením zejména místa, data a časů odjezdu a příjezdu na místo služební cesty, cestovní výdaje, náklady na pobyt a ostatní řádně schválené výdaje proti předložení podkladů;“ 27. Článek 101 se nahrazuje tímto: „Článek 101 Podoba „předání k platbě“ (Článek 79 finančního nařízení) V jiném než počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo odborně způsobilého zaměstnance, který byl zmocněn příslušnou schvalující osobou v souladu s článkem 97.“ V počítačovém systému má "předání k platbě" podobu elektronického potvrzení s osobním heslem příslušné schvalující osoby nebo odborně způsobilého zaměstnance, který byl zmocněn příslušnou schvalující osobou 28. Článek 106 se mění takto: a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. V případě smluv nebo grantových dohod, u kterých platba závisí na schválení zprávy, začínají běžet lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 od okamžiku schválení uvedené zprávy nebo daného potvrzení.Lhůta pro schválení nesmí překročit: a) 20 kalendářních dní u jednoduchých smluv týkajících se dodávek zboží a služeb; b) 45 kalendářních dní pro ostatní smlouvy a dohody o grantech; c) 60 kalendářních dní u smluv a grantových dohod, které zahrnují technické služby nebo akce, jejichž vyhodnocení je zvláště složité. Komise informuje příjemce o jakémkoli pozastavení lhůt za účelem schválení zprávy nebo potvrzení formálním ověřením podle dokladů.“ b) Ustanovení odstavce 5 písm. a) se nahrazuje tímto: „a) úrokovými sazbami jsou sazby uvedené v čl. 86 odst. 2 prvním pododstavci, s výjimkou případů překážek plynoucích z vnitrostátních právních předpisů třetích zemí;” 29. V článku 114 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto: „Na podkladě zprávy a slyšení přijme orgán buď odůvodněné rozhodnutí o zastavení řízení, nebo odůvodněné rozhodnutí v souladu s články 22 a 86 a přílohou IX služebního řádu úředníků Evropských společenství. Rozhodnutí, která ukládají disciplinární opatření nebo finanční sankce, musí být oznámena zúčastněné osobě a zaslána pro informaci dalším orgánům a Účetnímu dvoru.“ 30. V článku 116 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Předmětem veřejné zakázky na nemovitosti je koupě, pronájem, právo užívání, koupě najaté věci, nájem nebo koupě na splátky s předkupním právem nebo bez něj pozemků, budov nebo jiných nemovitostí.“ 31. V čl. 118 odst. 3 se druhá věta prvního podostavce nahrazuje tímto: „Vyhlášení zakázky je povinné u zakázek, jejichž celková odhadovaná hodnota se rovná limitům uvedeným v čl. 158 odst. 1 písm. a) a c) nebo je přesahuje a limitům uvedeným v čl. 158 odst. 1 písm. b) pro zakázky v oblasti výzkumu a vývoje uvedené v kategorii č.8 přílohy II A, aniž jsou dotčeny zakázky uzavřené na základě vyjednávacího řízení uvedené v článku 126.” 32. V čl. 119 odst. 1 se písm. b) se nahrazuje tímto: „b) každoroční zveřejnění seznamu dodavatelů s uvedením předmětu a hodnoty zadané zakázky v případě zakázek o hodnotě, která se rovná nebo je větší než 25 000 EUR.” 33. V čl. 126 odst. 1 se druhý pododstave mění takto: „Zadavatelé mohou také použít vyjednávací řízení bez předchozího zveřejnění vyhlášení zakázky v případě zakázek o hodnotě, která se rovná nebo je menší než 60 000 EUR.” 34. Do článku 127 odst. 1 se vkládají písm. f) a g): „f) u zakázek na služby ve výzkumu a vývoji, jejichž výsledky nepřipadají výlučně zadavateli k využití při vlastní činnosti za podmínky, že poskytovaná služba je plně uhrazena zadavatelem; g) u zakázek na služby v oblasti nabývání, rozvoje, výroby nebo spoluvýroby programových materiálů určených k vysílání rozhlasových stanic a zakázek na vysílací čas.“ 35. V článku 128 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Výzva k projevení zájmu je prostředkem předběžného výběru zájemců, kteří budou v rámci budoucích omezených nabídkových řízení pro zakázky o hodnotě vyšší než 60 000 EUR vyzváni k podání nabídek, s výhradou článků 126 a 127.“ 36. Článek 129 se nahrazuje tímto: „Článek 129 Zakázky nízké hodnoty (Článek 91 finančního nařízení) 1. Zakázky o hodnotě nižší než 60 000 EUR mohou být zadány ve vyjednávacím řízení s alespoň pěti zájemci.V případě, že zadavatel po vyjednávacím řízení s těmito zájemci obdrží pouze jedinou technicky a administrativně platnou nabídku, může zakázku udělit, jsou-li zadávací kritéria splněna. 2. Zakázky o hodnotě 25 000 EUR nebo nižší mohou být zadány na základě postupu uvedeného v prvním odstavci, jsou-li alespoň tři zájemci. 3. Zakázky o hodnotě 3 500 EUR nebo nižší mohou být zadány na základě jediné nabídky. 4. Platby související s výdajovými položkami o hodnotě 200 EUR nebo nižší lze mohou spočívat pouze v zaplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.” 37. V článku 130 se vkládá nový odstavec 6, který zní: „6. Zadavatel může zakázky o hodnotě nižší než 60 000 EUR omezit požadavky na obsah dokumentace týkající se výzvy k podávání nabídek na to, co je nezbytně nutné.” 38. Článek 134 se mění takto: a) V odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec. b) Vkládá se odstavec 2a, který zní: „2a. Zadavatel může na základě svého posouzení rizik může po zájemcích a uchazečích vyžadovat, aby předložili řádně podepsané a datované čestné prohlášení, kterým prohlásí, že se nenáchází v některé ze situací uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení, nejnovější výpis z trestního rejstříku, a to v následujících případech: i) zakázek udělovaných orgány na vlastní účet o hodnotě nižší než je limit uvedený v článku 158; ii) zakázek udělovaných v oblasti vnějších akcí uvedených v kapitole 2 hlavy III. V případě že se zadavatel rozhodne vyžadovat takové prohlášení nebo v případě zakázek udělovaných v oblasti vnějších akcí o hodnotě vyšší než je limit uvedený v čl. 241 odst. 1 písm. a), v čl. 243 odst. 1 písm. a) a v čl. 245 odst. 1 písm. a), předloží uchazeč, kterému je zakázka udělena, důkaz potvrzující toto prohlášení, a to ve lhůtě, kterou zadavatel stanoví. c) Vkládá se nový odstavec 5, který zní: 5. Zadavatel může uchazeče nebo zájemce osvobodit od povinnosti předložit důkazy uvedené v odstavcích 1 nebo 2, pokud mu již takový důkaz byl předložen v rámci jiného řízení o veřejných zakázkách a a předpokladu, že od data vydání tohoto dokumentu neuplynulo více než šest měsíců.V takovém případě zájemce nebo uchazeč čestně prohlásí, že důkaz již byl předložen v rámci předchozího řízení o veřejných zakázkách, potvrdí, že je stále platný a že jeho situace se nezměnila.“ 39. Článek 135 se mění takto: a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Za účelem posouzení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče se výběrová kritéria použijí na každé řízení o veřejných zakázkách.Zadavatel může stanovit minimální požadavky, jejichž nesplnění způsobí, že zájemci nemohou být vybráni.“ b) Odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Zadavatel se může na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude vyžadovat prokázání jejich finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti, a to u těchto zakázek: a) u zakázek udělovaných orgány na vlastní účet o hodnotě 60 000 EUR nebo nižší; b) u zakázek udělovaných v oblasti vnějších akcí o hodnotě nižší než je limit uvedený v čl. 241 odst. 1 písm. a), v čl. 243 čl. 1 písm. a) nebo v čl. 245 odst. 1 písm. a). V případě, že se zadavatel rozhodne, že po zájemcích nebo uchazečích nebude vyžadovat prokázání jejich finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti, nelze provést žádnou platbu předběžného financování ani průběžnou platbu. Předběžné financování však lze uskutečnit, složí-li se finanční jistota v odpovídající výši.“ 40. V čl. 138 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto: „1. S ohledem na vhodnost uchazečů, kteří nejsou vyloučeni z řízení o veřejných zakázkách nebo z přidělení veřejné zakázky, se zakázky zadávají jedním z těchto dvou postupů:” 41. V ustanovení čl. 145 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto: Pokud hodnota zakázky přesahuje limit stanovený v čl. 129 odst. 1, jmenuje příslušná schvalující osoba komisi pro otevření obálek s nabídkami. 42. V čl. 146 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Výbor jmenuje příslušná schvalující osoba za účelem vydání poradního stanoviska pro zakázky s hodnotou vyšší, než je limit uvedený v čl. 129 odst. 1.“ 43. V článku 151 odst. 2 se první pododstavec mění takto: „2. Záruka ve výši 5 % až 10 % celkové hodnoty zakázky se může skládat ze srážek z uskutečněných plateb.“ 44. V článku 152 se do prvního pododstavce vkládá nová věta, která zní: „V případě, že je zadavatel veřejnoprávní subjekt, může schvalující osoba na základě vlastního posouzení rizika od tohoto požadavku upustit.“ 45. V článku 162 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) evropský subjekt, který plní úkoly vzdělávání, odborné přípravy, informování nebo výzkumu a studií v oblasti evropské politiky, všech činností přispívajících k prosazování občanství nebo evropský normalizační orgán; anebo 46. V článku 164 se vkládají nové odstavce 1a a 1b, které znějí: „1a. Grantová dohoda může stanovit postupy a lhůty pro pozastavení v souladu s článkem 183. 1b. V případě grantů o hodnotě 25 000 EUR nebo nižší může schvalující osoba do grantové dohody zařadit pouze takové body uvedené v odstavci 1, které považuje za nezbytně nutné.“ 47. V článku 165 se doplňuje nový odstavec, který zní: „3. V případě udělování grantů na provozní náklady subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu má Komise nárok požadovat procentní podíl ročního zisku odpovídající příspěvku Společenství na provozní rozpočet dotčených subjektů, v případě, že tyto subjekty jsou také financovány veřejnoprávními orgány, které samy také mohou požadovat procentní podíl ročního zisku odpovídající výši jejich příspěvku. Za účelem výpočtu částky, která má být poskytnuta, se nezohledňuje procentní podíl příspěvků do provozního rozpočtu učiněných formou věcného plnění.“ 48. Ustanovení čl. 168 odst. 1 písm. c) se nahrazuje tímto: „c) ve prospěch subjektů majících de jure nebo de facto monopol, které budou řádně odůvodněny v rozhodnutí o poskytnutí grantu;“ 49. Článek 172 se mění takto: a) V odstavci 2 se první věta nahrazuje tímto: “2. Schvalující osoba může připustit spolufinancování ve formě věcného plnění.” b) Vkládá se nový odstavec 3, který zní: „3. U grantů o celkové hodnotě 25 000 EUR nebo nižší může schvalující osoba na základě vlastního posouzení rizika od požadavku předložit důkaz uvedený v odstavci 1 upustit.“ 50. Článek 173 se mění takto: a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Žádost slouží jako důkaz právního postavení žadatele a jeho finanční a provozní způsobilosti uskutečnit navrhovanou akci nebo pracovní program, s výhradou čl. 176 odst. 4.Za tímto účelem požaduje schvalující osoba čestné prohlášení od potenciálních příjemců. K žádosti o grant přesahující 25 000 EUR rovněž budou připojeny, na základě své analýzy rizik řízení provedené příslušnou schvalující osobou na svou vlastní odpovědnost, účet zisků a ztrát, rozvaha za poslední uzavřený rozpočtový rok a všechny ostatní podklady požadované ve výzvě k předkládání návrhů.“ b) Odstavec 4 se mění takto: i) První pododstavec se nahrazuje tímto: „4. U grantů na akce přesahujících částku 750 000 EUR nebo u grantů na provozní náklady přesahujících 100 000 EUR se k žádosti přikládá zpráva externího auditu vypracovaná schváleným auditorem. Tato zpráva osvědčuje dostupné účty z posledního dostupného rozpočtového roku.“ ii) Pátý pododstavec se nahrazuje tímto:„Příslušná schvalující osoba může na základě své analýzy rizik řízení osvobodit příjemce, kteří v případě dohod s více příjemci ručí společně a nerozdílně, od povinnosti předložit externí audit. iii) Vkládá se nový pododstavec 6 , který zní:„První odstavec se nevztahuje na veřejnoprávní orgány, školská zařízení a mezinárodní organizace uvedené v čl. 43 odst. 2.“ 51. V ustanovení čl. 176 odst. 4 se první pododstavec nahrazuje tímto: „4. Ověření finanční způsobilosti podle odstavce 3 se nevztahuje na fyzické osoby, které obdržely stipendia, na veřejnoprávní subjekty, ani na školská zařízení a mezinárodní organizace uvedené v čl. 43 odst. 2.“ 52. Článek 179 se nahrazuje tímto: „Článek 179 Informování žadatelů (Článek 116 finančního nařízení) Žadatelé jsou informováni co nejdříve, v žádném případě ne později než do 15 kalendářních dní poté, co rozhodnutí o poskytnutí bylo příjemcům zasláno.” 53. V článku 180 se odstavec 1 mění takto: „1. U každého grantu ve formě předběžného financování v částečných úhradách bude každá nová platba podmíněna vyčerpáním předchozího předběžného financování. V případě, že předchozí předběžné financování nebylo plně vyčerpáno, zohlední se, pokud jde o výši nové platby, míra realizace grantové dohody. Vyúčtování nákladů vynaložených příjemcem se přiloží k žádosti o novou platbu.“ 54. Článek 182 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Příslušná schvalující osoba může od příjemce požadovat složení jistoty ve stejné výši jako předběžné financování předem, aby omezila finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.” b) V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto: „2. Pokud předběžné financování představuje více než 80 % celkové částky grantu a přesahuje 60 000 EUR, požaduje se složení jistoty.” 55. Články 195, 196, 197, 198,200 a 202 se zrušují. 56. Článek 211 se nahrazuje tímto: „Článek 211 Sladění účtů (Článek 135 finančního nařízení) 1. Údaje hlavní účetní knihy jsou ukládány a organizovány tak, aby sloužily k prokázání obsahu každého účtu v předvaze. 2. Na inventární soupis dlouhodobých aktiv se použijí články 220 až 227.“ 57. Zrušuje se článek 212. 58. V článku 213 se doplňuje nový odstavec 3, který zní: „3. Účetní pravidla přijatá podle článku 133 finančního nařízení stanoví přepočet a pravidla pro opětovné přezkoumání pro účely akruálního účetnictví.“ 59. Článek 222 se nahrazuje tímto: „Článek 222 Zápis majetku do inventárního soupisu (Článek 138 finančního nařízení) Veškerý nabytý majetek, jehož doba použití je vyšší než jeden rok, který není spotřebním zbožím a jehož pořizovací cena nebo výrobní náklady jsou vyšší, než je stanoveno v účetních pravidlech přijatých podle článku 133 finančního nařízení, se zapisuje do inventárního soupisu a zaznamená na účty dlouhodobých aktiv.” 60. V článku 240 se první odstavec nahrazuje tímto: „1. Předběžné informace pro mezinárodní výzvy k podávání nabídek se u zakázek na dodávky a služby zasílá co nejdříve Úřadu pro úřední tisky Evropských společenství a u zakázek na stavební práce co nejdříve po rozhodnutí o schválení programu.“ 61. Článek 241 se mění takto: a) Odstavec 1 se mění takto: i) Ustanovení písm. a) prvního pododstavce se nahrazuje tímto: „a) u zakázek o hodnotě alespoň 200 000 EUR: mezinárodní omezené nabídkové řízení ve smyslu čl. 122 odst. 2 a čl. 240 odst. 2 písm. a);“ ii) Pododstavec 2 se nahrazuje tímto: „Zakázky o hodnotě 5 000 EUR nebo nižší mohou být zadány na základě jediné nabídky.“ b) V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Je-li počet zájemců splňujících výběrová kriteria nebo minimální úroveň způsobilosti menší než minimální počet uvedený v prvním pododstavci, může zadavatel vyzvat k předložení nabídek pouze takové zájemce, kteří tato kriteria splňují.“ b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:„V rámci řízení uvedeného v odst. 1 písm. b) vypracuje zadavatel seznam alespoň tří uchazečů podle svého výběru. Řízení zahrnuje omezenou soutěž bez zveřejnění vyhlášení a nazývá se soutěžní vyjednávací řízení, na které se nevztahuje článek 124.Nabídky otvírá a posuzuje hodnotící komise, která má nezbytnou odbornou a správní způsobilost. Členové hodnotící komise musí podepsat prohlášení o nestrannosti.V případě, že zadavatel po vyjednávacím řízení s těmito uchazeči obdrží pouze jedinou technicky a administrativně platnou nabídku, může zakázku udělit, jsou-li zadávací kritéria splněna.“ 62. Článek 242 se mění takto: a) Odstavec 1 se mění takto: i) V prvním pododstavci se první věta nahrazuje tímto: „1. Zadavatel může u zakázek na služby použít vyjednávací řízení na základě jediné nabídky v těchto případech:” ii) V prvním pododstavci se vkládá nové písm. g), které zní: „g) pokus použít soutěžní vyjednávací řízení byl, po předchozím neúspěšném pokusu použít rámcovou smlouvu, neúspěšný. V tomto případě může zadavatel, po zrušení soutěžního vyjednávacího řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří se účastnili nabídkového řízení, pokud původní podmínky zakázky nejsou podstatně změněny.“ iii) Vkládá se nový pododstavec, který zní:„V případě, že zadavatelem zakázky není Komise, podléhá použití vyjednávacího řízení předchozímu souhlasu příslušné schvalující osoby.“ b) V odst. 2 se písm. b) a poslední věta nahrazují tímto: „b) doplňkové služby, které sestávají z opakování podobných služeb svěřených poskytovateli služby v rámci první zakázky za předpokladu, že: i) bylo zveřejněno vyhlášení zakázky na poskytování první služby a v tomto vyhlášení byla jasně uvedená možnost použití vyjednávacího řízení pro nové služby na projekt a odhadované náklady; ii) zakázku lze prodloužit pouze jednou o hodnotu a dobu trvání nepřesahující hodnotu a dobu trvání původní zakázky.“ 63. Článek 243 se mění takto: a) Odstavec 1 se mění takto: i) V prvním pododstavci se písmena a) a b) nahrazují tímto: „a) u zakázek o hodnotě alespoň 150 000 EUR: mezinárodní otevřené nabídkové řízení ve smyslu čl. 122 odst. 2 a čl. 240 odst. 2 písm. a); b) u zakázek o hodnotě alespoň 30 000 EUR, ale nepřesahující 150 000 EUR: místní otevřené nabídkové řízení ve smyslu čl. 122 odst. 2 a čl. 240 odst. 2 písm. b);“ ii) Druhý pododstavec se nahrazuje tímto: „Zakázky o hodnotě 5 000 EUR nebo nižší mohou být zadány na základě jediné nabídky.“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto:„V rámci řízení uvedeného v odst. 1 písm. c) vypracuje zadavatel seznam alespoň tří dodavatelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje omezenou soutěž bez zveřejnění vyhlášení a nazývá se soutěžní vyjednávací řízení, na které se nevztahuje článek 124.Nabídky otvírá a posuzuje hodnotící komise, která má nezbytnou odbornou a správní způsobilost. Členové hodnotící komise musí podepsat prohlášení o nestrannosti.V případě, že zadavatel, po vyjednávacím řízení s těmito dodavateli, obdrží pouze jedinou technicky a administrativně platnou nabídku, může zakázku udělit, jsou-li zadávací kritéria splněna.“ 64. Čl. 244 odst. 1 se mění takto: a) V prvním pododstavci se první věta nahrazuje tímto:„U zakázek na dodávky lze použít vyjednávací řízení na základě jediné nabídky v těchto případech:” b) Doplňuje se nové písmeno e), které zní: „e) soutěžní nabídkové řízení bylo po dvou pokusech neúspěšné, tj. neexistovala žádná správně a technicky platná nabídka a/nebo nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá. V tomto případě může zadavatel po zrušení soutěžního vyjednávacího řízení zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří se účastnili nabídkového řízení, pokud původní podmínky zakázky nejsou podstatně změněny.“ c) Vkládá se nový pododstavec, který zní:„V případě, že zadavatelem zakázky není Komise, podléhá použití vyjednávacího řízení předchozímu souhlasu příslušné schvalující osoby.“ 65. Článek 245 se mění takto: a) Odstavec 1 se mění takto: i) V prvním pododstavci se písmena a) a b) nahrazují tímto: „a) u zakázek o hodnotě alespoň 5 000 000 EUR: (i) v zásadě mezinárodní otevřené nabídkové řízení ve smyslu čl. 122 odst. 2 a čl. 240 odst. 2 písm.a); (ii) výjimečně, s ohledem na zvláštnosti některých stavebních prací a s předchozím souhlasem příslušné schvalující osoby, pokud není zadavatelem Komise, mezinárodní omezené nabídkové řízení ve smyslu čl. 122 odst. 2 a čl. 240 odst. 2 písm. a). b) u zakázek o hodnotě alespoň 300 000 EUR, ale nepřesahujících 5 000 000 EUR: místní otevřené nabídkové řízení ve smyslu čl. 122 odst. 2 a čl. 240 odst. 2 písm. a).“ ii) Druhý pododstavec se nahrazuje tímto: „Zakázky o hodnotě 5 000 EUR nebo nižší mohou být zadány na základě jediné nabídky.“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto:„V rámci řízení uvedeného v odst. 1 písm. c) vypracuje zadavatel seznam alespoň tří uchazečů podle svého výběru. Řízení zahrnuje omezenou soutěž bez zveřejnění vyhlášení a nazývá se soutěžní vyjednávací řízení, na které se nevztahuje článek 124.Obálky s nabídkami otvírá a posuzuje hodnotící komise, která má nezbytnou odbornou a správní způsobilost. Členové hodnotící komise musí podepsat prohlášení o nestrannosti.V případě, že zadavatel, po vyjednávacím řízení s těmito uchazeči, obdrží pouze jedinou technicky a administrativně platnou nabídku, může zakázku udělit, jsou-li zadávací kritéria splněna.“ 66. Čl. 246 odst. 1 se mění takto: a) V prvním pododstavci se první věta nahrazuje tímto:„U zakázek na stavební práce lze použít vyjednávací řízení na základě jediné nabídky v těchto případech:” b) V prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno d), které zní:„d) soutěžní nabídkové řízení bylo po dvou pokusech neúspěšné, tj. neexistovala žádná správně a technicky platná nabídka a/nebo nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá. V tomto případě může zadavatel po zrušení soutěžního vyjednávacího řízení zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří se účastnili nabídkového řízení, pokud původní podmínky zakázky nejsou podstatně změněny.“ (c) Vkládá se nový pododstavec, který zní:„V případě, že zadavatelem zakázky není Komise, podléhá použití vyjednávacího řízení předchozímu souhlasu příslušné schvalující osoby.“ 67. V článku 249 se doplňuje nový odstavec 6, který zní: „6. U zakázek o hodnotě nižším než limity uvedené v čl. 241 odst. 1 písm. a), v čl. 243 odst. 1 písm. c) nebo čl. 245 odst. 1 písm. c) může zadavatel snížit požadavky na obsah zadávací dokumentace týkající se nabídek k nabídkovému řízení na nezbytně nutné.“ 68. V článku 250 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto: „3. V případě že předběžné financování přesahuje 150 000 EUR, vyžaduje se složení jistoty. V případě, že je zadavatel veřejnoprávní subjekt, může schvalující osoba na základě vlastního posouzení rizika od tohoto požadavku upustit.Jistota bude uvolněna postupně při odečtení předběžného financování z průběžných plateb nebo plateb zůstatků ve prospěch dodavatele podle podmínek uvedených ve smlouvě. 4. Zadavatel může vyžadovat záruku ve výši částky, která je stanovena v zadávací dokumentaci a která odpovídá nejvýše 10% celkové hodnoty zakázky.Výše uvedená záruka je povinná, přesahuje-li: i) 345 000 EUR u zakázek na stavební práce, ii) 150 000 EUR u zakázek na dodávky. Záruka zaniká nejdříve při konečném přijetí dodávek a prací. Pokud není zakázka řádně provedena, je celá záruka zadržena. 69. V čl. 252 odst. 3 se doplňuje druhý pododstavec, který zní: „Hodnotící komise nebo zadavatel však může v souvislosti s vylučujícími a výběrovými kritérii vyzvat zájemce nebo uchazeče, aby předložili dopňující informace nebo aby vyjasnili předložené podklady ve lhůtě, kterou s ohledem na zásadu rovného zacházení stanoví.” 70. V článku 257 se písmeno c) nahrazuje tímto: „Evropský úřad pro výběr pracovníků a Evropská správní škola, která je k úřadu přidružena,“ 71. V odstavci 260 se zrušuje druhý pododstavec. 72. V článku 262 se doplňuje druhý odstavec, který zní: „Rozpočtové závazky odpovídající správním položkám, jejichž druh je společný všem hlavám rozpočtu a které se spravují jako celek, mohou být uvedeny v odděleném souhrnném výkazu rozděleném podle druhu, jak stanoví článek 27. Odpovídající výdaje se uvádí v rozpočtových linií v každé hlavě na základě stejného rozdělení jako u položek rozpočtového roku.“ 73. V článku 264 se doplňuje druhý odstavec, který zní: V případě, že u transakcí ve třetích zemí nelze použít žádnou formu záruky na nájem vzhledem k překážkám plynoucím z vnitrostátních právních předpisů ve třetích zemí, může schvalující osoba přijmout jiné formy záruky za předpokladu, že tyto formy zajistí rovnocennou ochranu finančních zájmů Společenství.“ 74. V článku 271 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Limity a částky stanovené v článcích 54, 67, 119, 126, 128, 129, 130, 135, 151, 152, 164, 172, 173, 180, 181, 182, 226, 241, 243, 245 a 250 jsou aktualizovány každé tři roky podle změn indexu spotřebitelských cen ve Společenství. Článek 2 Řízení o zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů zahájená před tím, než toto nařízení vstoupí v platnost, se nadále řídí předpisy platnými v době, kdy tato řízení byla zahájena. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne, Za Komisi člen/členka Komise [1] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s .1. [2] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s .1. [3] Úř. věst. L 134, 30.4.2000, s. 114. [4] Úř. věst. L 37, 10.2.2005, s. 14.