CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 26.11.2008 
SEK(2008) 2893  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
návrhu  
 
SMĚRNICE RADY (Euratom), 
 
kterou se z řizuje rámec Spole čenství pro jadernou bezpe čnost 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{KOM(2008) 790 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2892} 
CS 2   CS 1. KONZULTACE A ODBORNÉ ZNALOSTI  
Posouzení dopad ů se vztahuje k bodu pl ánu agendy 2008/TREN/003  – Revidovaný 
legislativní návrh týka jící se jaderné bezpe čnosti . Je přiloženo k návrhu revidované sm ěrnice, 
kterou se z řizuje rámec Spole čenství pro jadernou bezpe čnost a která má znovu zahájit proces 
tvorby spole čného rámce EU pro jadernou bezpe čnost, a to nahrazením navrhované sm ěrnice, 
kterou se stanoví základní povi nnosti a obecné zásady bezpe čnosti jaderných za řízení1, který 
Komise p ředložila v roce 2003.  
Tento nový návrh je výsledkem rozsáhlých a pr ůběžných konzultací, které byly zahájeny za 
irského předsednictví Rady v roce 2004. Touto problematikou se následn ě zabývala pracovní 
skupina Rady pro jadernou bezpe čnost (dále jen „PSJB“), skupi na na vysoké úrovni pro 
jadernou bezpe čnost a nakládání s odpadem (dále jen „S VÚ“) a Evropské fórum pro jadernou 
energii. 
Výsledkem konzultací zahájených v roce 2004 byla d ůkladná revize p řístupu, který zaujal 
návrh sm ěrnice o bezpe čnosti z roku 2004, jenž v té dob ě čelil bloka ční menšin ě členských 
států. Hlavními argumenty bylo, že závazné právní p ředpisy předepisují p říliš mnoho 
podrobností, a panovaly rovn ěž obavy, zda návrh pln ě respektuje zása du subsidiarity.  
Revidovaný legislativní návr h týkající se jaderné bezpe čnosti vychází z: a) technických 
činností Sdružení západoevropských regula čních orgán ů pro jadernou energii (WENRA), 
které byly u stávajících jaderných za řízení dokon čeny v roce 2006 a na nichž se podílely 
všechny evropské regula ční orgány pro jadernou energii, b)  zásady, že pouze silné a nezávislé 
regulační orgány mohou zaru čit nepřetržitý bezpe čný provoz jaderných el ektráren v EU, c) 
skutečnosti, že do evropských právních p ředpisů byly začleněny zásady hlavních dostupných 
mezinárodních nástroj ů, jmenovit ě Úmluvy o jaderné bezpe čnosti2, a z práce v oblasti 
bezpečnosti provád ěné Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE), zejména 
z jejích základních bezpe čnostních princip ů3. Kromě toho poskytly výsledky činnosti různých 
skupin odborník ů, které se zabývají otázkami jaderné bezpe čnosti, technický kontext, který 
podporuje základní zásady obsažené ve stávajícím návrhu revidované sm ěrnice, kterou se 
zřizuje rámec Spole čenství pro jadernou bezpe čnost.  
Evropský parlament soustavn ě podporuje vypracování evropských právních p ředpisů pro 
jadernou bezpe čnost, které by stanovily referen ční úrovně, jak po řadu let dokládají jeho 
zprávy4. Jak navíc vyplývá ze záv ěrů druhého Evropského fó ra pro jadernou bezpe čnost, 
odvětví nyní právní p ředpisy EU pro jadernou bezpe čnost rozhodn ě podporuje.  
Na závěr, za účelem dokon čení posouzení dopad ů byla ustavena řídicí skupina, v níž zasedají 
zástupci všech zú častněných útvar ů Komise.  
Návrh posouzení dopad ů byl předložen k vyhodnocení výboru pro posouzení dopad ů, který 
vydal prvotní stanovisko dne 9. zá ří 2008, záv ěrečné stanovisko k op ětovně předloženému 
revidovanému dokumentu pak dne 14. října 2008. Záv ěrečné připomínky výboru pro 
posouzení dopad ů byly plně zohledněny. 
                                                 
1 P ůvodní návrh Komise z roku 2003 (referen ční dok. KOM 2003/32 v kone čném znění) a revidované 
znění z roku 2004 (referen ční dok. KOM(2004) 526 v kone čném znění). 
2 IAEA INFCIRC 449 ze dne 5. července 1994. 
3 IAEA Safety Fundamentals (Základní bezpe čnostní principy MAAE): Fundamental safety principles 
(Základní bezpe čnostní principy), IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006) ( Řada bezpe čnostních 
standardů MAAE č. SF-1 (2006)). 
4 Posledními zprávami byly Maldeikisova zpráva u p říležitosti 50 let Smlouvy o Euratomu (referen ční 
dok. A6-0129/2007) a Reulova zpráva o konven čních energetických zdrojích (referen ční dok. A6-
0348/2007). 
CS 3   CS 2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Vzhledem k tomu, že řada členských stát ů má znovu zájem o jadernou energii a že lze 
očekávat, že bude prodloužena životnost řady jaderných za řízení a budou vystav ěna zařízení 
nová, je na časování tohoto revido vaného návrhu obzvlášt ě vhodné. Je zjevné, že dopady 
radiologických nehod nekon čí na hranicích, jejich následky se mohou projevit na zdraví 
pracovník ů i občanů obecně, mohou však také mít rozsáhlé ekonomické d ůsledky pro odv ětví 
výroby energie. Jelikož ochrana obyvatelstva EU je jedním z hlavních politických cíl ů EU, 
byl by právní rámec, jehož cílem by bylo dosa žení, udržení a sousta vné zvyšování jaderné 
bezpečnosti a zdokonalování je jí regulace ve Spole čenství a posílení úlohy regula čních 
subjektů členských stát ů, zdrojem dodate čné úrovně záruk pro obyvatelstvo EU.  
Základním p ředpokladem dalšího rozvoje jadern é energie je kladný postoj ve řejnosti. 
Společenství dosud jadernou bezpe čnost soustavn ě aktivně prosazovalo, jelikož zatím 
neexistuje právní rámec Spole čenství, který by stanovil spole čné bezpečnostní standardy pro 
nová a stávající jaderná za řízení v EU. Spole čenství se však musí pat řičně zabývat obavami 
evropských ob čanů o bezpe čnost jaderných za řízení. Jedním z hlavních záv ěrů průzkumu 
týkajícího se jaderné bezpe čnosti z roku 20075 bylo, že a čkoli Evropané mají v pr ůměru 
poměrně dobré pov ědomí o problematice jaderné energetiky, zejména o tom, zda se v jejich 
zemích nacházejí jaderné elektrárny, nejsou obeznámeni s otázkami jaderné bezpe čnosti (od 
56 % do 90 %). 
3. PRÁVO EU JEDNAT  
Pravomoc Spole čenství stanovit základní bezpe čnostní standardy na úrovni EU je výslovn ě 
upravena Smlouvou o Euratomu. Ustanovení čl. 2 písm. b) Smlouvy stanoví: „K napln ění 
svého poslání má Spole čenství za podmínek stanovených touto smlouvou:...vypracovávat 
jednotné bezpe čnostní standardy pro ochranu zdra ví obyvatelstva a pracovník ů a dbát na 
jejich dodržování.“ Hlava 2 kapitola 3 „Ochrana zdraví“ stanoví řadu podrobných ustanovení, 
jimiž mají být stanoveny, uvedeny v ú činnost a uplat ňovány základní standardy uvedené v čl. 
2 písm. b) Smlouvy o Euratomu. Kapitola 3 Smlouvy o Euratomu byla používána p ředevším 
pro účely ochrany p řed zářením, dokud Evropský soudní dv ůr neuznal vnit řní vazbu mezi 
ochranou p řed zářením a jadernou bezpe čností a pravomoc Spole čenství v oblasti jaderné 
bezpečnosti (v rozsudku ve v ěci C-29/996 Soudní dv ůr uvedl, že „není p ři vymezování 
pravomocí Spole čenství vhodné činit umělý rozdíl mezi ochranou zd raví obyvatelstva a 
bezpečností zdroj ů ionizujícího zá ření“). Tento rozsudek tudíž uznává skute čnost, že stávající 
bezpečnostní standardy, které ma jí chránit zdraví pracovník ů a obyvatelstva p řed riziky 
vyplývajícími z ionizujícího zá ření, musejí být dopln ěny bezpe čnostními standardy pro 
jaderná za řízení. Technická pravomoc vnitrostátních orgán ů, které jsou odpov ědné za 
bezpečnost, nebrání Spole čenství, aby v této souvislosti vydávalo právní p ředpisy. 
4. ZDROJE POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Posouzení dopad ů aktualizuje posouzení dopad ů z roku 2003, které se týkalo p ůvodního 
návrhu pro jadernou bezpe čnost7, jako technický kontext používá záv ěry a doporu čení 
vymezené v záv ěrečné zprávě PSJB8, která byla schválena pracovní skupinou Rady pro 
                                                 
5 Special Eurobarometer (zvláštní pr ůzkumy Eurobarometru) č. 271 „Evropané a jaderná bezpe čnost“, 
terénní práce říjen–listopad 2006, zve řejnění únor 2007 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_271_en.pdf. 
6 Komise Evropských spole čenství v. Rada Evropské unie  (věc C-29/99). 
7 Zahrnutý v dokumentu KOM 2003/32 v kone čném znění. 
8 Dok. 15475/2/06 REV2 (http://register.consilium.eu ropa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02.en06.pdf). 
CS 4   CS jaderné otázky (PSJO) dne 13. prosince 2006 a byla dopln ěna zjištěními uvedenými ve 
zprávách podskupin PSJB9.  
V této souvislosti je t řeba věnovat obzvláštní pozornost činnosti, kterou provádí sdružení 
WENRA, tedy organizace, kterou tvo ří vedoucí a vysoce postavení pracovníci regula čních 
orgánů pro jadernou bezpe čnost ze 17 evropských zemí10 a jejíž členové vymezili mnoho 
společných referen čních úrovní bezpe čnosti pro jaderné reaktory  s cílem sladit do roku 2010 
vnitrostátní požadavky. 
Zadruhé, posouzení dopad ů vychází ze závazk ů a požadavk ů stanovených v Úmluv ě MAAE o 
jaderné bezpe čnosti, která p ředstavuje mezinárodn ě uznávanou platformu pro rozvoj v oblasti 
jaderné bezpe čnosti, a ze zásad obsažených v základních bezpe čnostních principech MAAE. 
Úmluva neobsahuje podrobné technické p ředpisy; stanoví však p řesný právní rámec, jehož 
cílem je soustavn ě zvyšovat bezpe čnost. Smluvními stranami  Úmluvy o jaderné bezpe čnosti 
jsou Euratom a všechny členské státy EU. Základní principy MAAE p ředstavují rámec 
postupů, z něhož vycházejí vnitrostátní bezpe čnostní požadavky a k jehož zdokonalení 
členské státy zna čně přispěly. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Posouzení dopadu zvažuje čtyři koncepční možnosti :  
– koncepční možnost 0  ponechává stávající stav beze zm ěn; 
– koncepční možnost 1  předpokládá, že budou vypracovány právní p ředpisy Spole čenství, 
které stanoví spole čné standardy pro bezpe čnost stávajících jaderných za řízení;  
– koncepční možnost 2  spočívá ve vypracování právních p ředpisů Společenství, které by 
stanovily pouze spole čný rámec, jehož cílem by bylo dosažení a udržení vysoké a jednotné 
úrovně jaderné bezpe čnosti v celém Spole čenství opětovnou podporou široce uznávaných 
zásad jaderné bezpe čnosti, přičemž následná provád ěcí opatření budou vypracována 
v rámci SVÚ; 
– koncepční možnost 3  je založena na souboru mezinárodn ě uznávaných zásad jaderné 
bezpečnosti (přístup navrhovaný koncep ční možností 2) dopln ěných dodate čnými 
bezpečnostními požadavky na nové  jaderné reaktory a členské státy jsou povzbuzovány k 
tomu, aby tyto požadavky rozvíjely v s ouladu se zásadou soustavného zvyšování 
bezpečnosti na základ ě úrovní bezpe čnosti vypracovaných sdružením WENRA a v úzké 
spolupráci se SVÚ11 tvořenou zástupci na vysoké úrovni regula čních a bezpe čnostních 
orgánů ze všech členských stát ů EU. 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ – NAVRHOVANÉ OPAT ŘENÍ EU 
Z posouzení možností vyplývá, že nejú činnějším řešením pro z řízení rámce Spole čenství pro 
jadernou bezpe čnost je řešení podle koncepční možnosti 3 . Proto spo čívá základní p řístup 
stávajícího návrhu revidované sm ěrnice v tom, že Spole čenství stanoví pouze soubor 
společných zásad v oblasti jaderné bezpe čnosti, které jsou již zahr nuty do Úmluvy MAAE o 
jaderné bezpe čnosti (posílení úlohy regula čních subjekt ů, prvotní odpov ědnost držitele 
                                                 
9 Dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 1 ( http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-
re02ad01.en06.pdf ), dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 2 
(http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad02.en06.pdf ), dok. 15475/2/06 REV 
2 ADD 3 ( http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad03.en06.pdf ). 
10 Belgie, Bulharsko, Česká republika, Finsko, Francie, N ěmecko, Ma ďarsko, Itálie, Litva, Nizozemsko, 
Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Špan ělsko, Švédsko, Švýcarsko a Spojené království. 
11 Zřízená rozhodnutím Komise 2007/530/Euratom ze dne 17. července 2007 (Ú ř. věst. L 195, 27.7.2007). 
CS 5   CS licence za bezpe čnost, přičemž držitel licence je pod kontrolou regula čního subjektu, posílení 
nezávislosti regula čního subjektu, zaru čení vysoké úrovn ě transparentnosti v otázkách 
bezpečnosti jaderných za řízení, provád ění systém ů řízení, pravidelného bezpe čnostního 
dozoru, dostupnosti odborných znalostí v oblasti jaderné bezpe čnosti a priorita bezpe čnosti), 
jenž bude dopln ěn dodatečnými bezpe čnostními požadavky na nové jaderné reaktory, a 
členské státy jsou povzbuzovány, aby tyto po žadavky rozvíjely v souladu se zásadou 
soustavného zvyšování bezpe čnosti na základ ě úrovní bezpe čnosti vypracovaných sdružením 
WENRA a v úzké spolupráci se SVÚ. Na základ ě deseti zásad regulace jaderné bezpe čnosti, 
které přijala, se SVÚ stane úst ředním místem spolupráce regula čních subjekt ů odpovědných 
za bezpečnost jaderných za řízení v členských státech a bude p řispívat k rozvoji rámce EU pro 
jadernou bezpe čnost. 
Členské státy jsou povinny dodržovat základní bezpe čnostní principy MAAE a závazky 
a požadavky za členěné do Úmluvy o jaderné bezpe čnosti. 
7. PŘIDANÁ HODNOTA  
Vzhledem k obnovenému zájmu o jadernou energii v Evrop ě i jiných částech světa je důležité 
udržet vysokou úrove ň jaderné bezpe čnosti v EU a stanovit soubor závazných p ředpisů 
a společných bezpe čnostních standard ů EU. V poslední dob ě byla v EU ohlášena výstavba 
nových jaderných elektráren, a proto je o to nezbytn ější sblížit p ředpisy na úrovni EU, aby 
byly členské státy podpo řeny v úsilí o harmonizaci bezpe čnostních postup ů. Navzdory 
existenci p řeshraničních rizik spojených s provozem jaderných za řízení došlo v minulosti 
mezi jednotlivými zem ěmi pouze k omezené harmonizaci.  
V tomto rámci spo čívá základní přidaná hodnota  zvolené možnosti politiky v tom, že by 
díky závaznému právnímu rámci EU, který vymezí základní povinnosti a obecné zásady týkající se bezpe čnosti jaderných za řízení, bylo možné dosáhnout cíle, jenž spo čívá 
v dosažení, udržení a soustavném zvyšování jaderné bezpe čnosti ve Spole čenství, což je 
výsledek, jehož by nebylo možné stejn ě účinně dosáhnout výlu čně na vnitrostátní úrovni. 
Tento přístup je také jednozna čné výhodný, nebo ť zvyšuje jistotu právní úpravy na úrovni 
Společenství. Na základ ě institucionálních ustanovení Smlouvy o Euratomu následn ě 
Euratom disponuje vlastními mechanismy pro zaru čení souladu vnitrostátního práva 
členských stát ů s ustanoveními sm ěrnice, a tudíž zabezpe čuje správné uplat ňování acquis  
Společenství. Krom ě toho je třeba zdůraznit, že právní p ředpisy EU ud ělují práva a povinnosti 
nejen orgán ům každého členského státu, al e také jednotlivc ům a podnik ům. Za provedení 
právních p ředpisů EU do vnitrostátního práva a za jeho správné vynucování odpovídají 
orgány v každém členském stát ě a na základ ě této právní úpravy musejí tyto orgány ob čanům 
zaručit jejich práva.  
Při neexistenci právního  rámce EU by se na členské státy vztahovala Úmluva MAAE o 
jaderné bezpe čnosti. Členství v Úmluv ě MAAE o jaderné bezpe čnosti je však dobrovolné, 
neboť tato úmluva je stimula čním nástrojem, a tudíž ne ní možné uložit sankce v p řípadě, že 
není dodržována. Úmluva není  koncipována tak, aby prost řednictvím kontroly a sankcí 
zaručovala, že strany splní své závazky, ale vychází  z jejich spole čného zájmu o dosažení 
vyšších úrovní bezpe čnosti, který bude rozvíjen a prosazován prost řednictvím pravidelných 
setkání stran. Se členstvím jsou spojeny dva základní záv azky každé smluvní strany: sestavit 
a zpřístupnit vnitrostátní zprávu pro ú čely přezkumu a p ředložit tuto vnitrostátní zprávu 
ostatním smluvním stranám k vzájemnému hodnocení.  
Při přípravě právního p ředpisu EU na základ ě zásad Úmluvy o jaderné bezpe čnosti a s plným 
využitím práce v oblasti bezpe čnosti, kterou již MAAE odvedla p ři vymezování základních 
bezpečnostních princip ů, se uznává hodnota mezinárodn ího pokroku v oblasti jaderné 
CS 6   CS bezpečnosti a evropské ob čanské spole čnosti je nabídnuta p říležitost k aktivn ější účasti na 
této problematice.  
Na závěr, cílem návrhu je rovn ěž posílit úlohu vnitr ostátních regula čních subjekt ů a zvýšit 
jejich nezávislost, a tudíž návrh spíše vychází z jejich pravomocí, než aby utvá řel přístup 
„shora dol ů“, jako tomu bylo v p ůvodním návrhu pro jadernou bezpe čnost. Rovn ěž posiluje 
úlohu vnitrostátních subjekt ů při provádění sjednaných opat ření, což je řešení, které je pln ě 
v souladu se zásadou subsidiarity.  
8. SUBSIDIARITA  
Členské státy EU již provedly opat ření, která jim umož ňují dosáhnout v EU vysoké úrovn ě 
jaderné bezpe čnosti. Avšak vzhledem k odlišnému historickému vývoji, r ůzným právním 
rámcům, typům a počtu reaktor ů a odlišným p řístupům k regulaci nebyly dosud stanoveny 
společné předpisy v oblasti jaderné bezpe čnosti, které by se m ěly uplatňovat v celém 
Společenství, ačkoli by se tak dále zvýšila jaderná bezpe čnost, čehož nelze dosáhnout výlu čně 
na vnitrostátní úrovni.  
Nový návrh m ění přístup „shora dol ů“, který zaujal návrh z let 2003/2004, na p řístup „zdola 
nahoru“, jelikož jsou členské státy povzbuzován y, aby vypracovaly dodate čné bezpečnostní 
požadavky pro bezpe čnost nových jaderných reaktor ů, a to v souladu se  zásadou soustavného 
zvyšování bezpe čnosti na základ ě úrovní bezpe čnosti vypracovaných sdružením WENRA 
a v úzké spolupráci se SVÚ. Krom ě toho členským stát ům zůstává právo uložit na vnitrostátní 
úrovni přísnější bezpečnostní požadavky, než jsou požada vky stanovené v právním rámci 
Společenství. 
Zadruhé, na úrovni navrženýc h zásad je revidovaná sm ěrnice zakotvena v pravomoci, kterou 
disponují regula ční orgány členských stát ů, a v mezinárodn ě přijímaných zásadách Úmluvy o 
jaderné bezpe čnosti a základních bezpe čnostních principech MAAE, a tudíž nep ředstavuje 
pro orgány členských stát ů žádnou další zát ěž.  
Závazné právní p ředpisy EU jsou rovn ěž zdrojem právní jistoty, nebo ť občanům umožňují, 
aby se v p řípadě, že se v souvislosti s jade rnou energií necítí bezpe čně, obrátili na evropské 
orgány. 
Kromě toho je t řeba zmínit, že nový návrh pln ě zohledňuje názory, které členské státy 
vyjádřily během šetření v rámci balí čku z let 2003/2004, nebo ť odděluje bezpe čnost od 
jaderného odpadu a finan čních otázek a upouští od myšlenky vytvo řit subjekt Spole čenství 
tvořený bezpe čnostními inspektory a odpov ědnost za dozor nad jadernou bezpe čností 
ponechává výhradn ě na vnitrostátních regula čních orgánech. 
9. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Na úrovni členských stát ů budou vytvo řeny ukazatele pokroku p ři dosahování cíl ů. 
10. ZÁVĚR 
Na základ ě výše uvedených úvah se zdá, že zvolená koncep ční možnost p ředstavuje 
nejvýhodn ější přístup, jelikož je nejp řínosnější jak z hlediska technického, tak ekonomického 
a bezpečnostního, a to tím, že p řesahuje úrove ň zásad a skute čně se snaží p řimět členské státy, 
aby vymezily dodate čné bezpečnostní požadavky.