Zvláštní zpráva Účinnost podpory 
z Evropského rybářského 
fondu určené na 
akvakulturuCS 2014  č. 10
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0625-1
doi:10.2865/25199
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 10
Zvláštní zpráva Účinnost podpory 
z Evropského rybářského 
fondu určené na 
akvakulturu
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář a zkratky
I–IX  Shrnutí
1–14  Úvod
1–5 Akvakultura v Evropské unii
6–14  Politika EU v oblasti akvakultury
6 Akvakultura a společná rybářská politika (SRP)
7–8 Strategie Komise v oblasti akvakultury
9–14  Evropský rybářský fond
15–17  Rozsah a koncepce auditu
18–69  Připomínky
18–36  Opatření na podporu udržitelného rozvoje akvakultury nebyla vždy na úrovni EU dobře 
koncipována a monitorována
18–19  SRP a ERF neuváděly dostatečné podrobnosti o obsahu opatření na podporu udržitelného rozvoje 
akvakultury
20–22  Přezkum národních strategických plánů a operačních programů prováděný Komisí systematicky 
nezaručoval, že budou koncipovány tak, aby maximalizovaly účinnost politiky v oblasti akvakultury
23–25  Komise neposkytla komplexní pokyny k problematice životního prostředí v souvislosti s akvakulturou
26–30  Komise dostatečně nezajistila srovnatelnost údajů o celkovém pokroku při plnění cílů politiky v oblasti 
akvakultury
31–34  Komise provedla jen málo relevantních auditů a hodnocení a monitorování bylo omezené
35–36  Výsledky inovačních a výzkumných projektů financovaných z veřejných zdrojů nebyly v plném rozsahu 
využity
37–54  Členské státy opatření podporující udržitelný rozvoj akvakultury nenavrhly a neprováděly dobře
37–38  V kontrolovaných členských státech chyběly iniciativy na podporu akvakultury
39–40  Postupy pro územní plánování a udělování licencí byly nedostatečné
03 Obsah
41–42  Finanční a hospodářská krize měla na odvětví akvakultury výrazný dopad
43–45  Národní strategické plány nestanovily pro akvakulturu jasné cíle
46–48  Operační programy měly různé nedostatky
49–52  Členské státy dostatečně nezohlednily politiku v oblasti životního prostředí a zdraví
53–54  V údajích vykazovaných některými členskými státy byly závažné nepřesnosti
55–69  Opatření ERF dosud nezajistila optimální využití prostředků na podporu udržitelného rozvoje 
akvakultury
55–56  Celkových cílů na úrovni EU nebylo dosaženo
57–58  Cílů na úrovni členských států nebylo dosaženo
59–69  U významného počtu kontrolovaných projektů bylo nepravděpodobné, že nákladově účinným způsobem 
přispějí k vytyčeným cílům
60–64 Udržitelný rozvoj byl podporován jen v omezeném rozsahu a zacílení projektů bylo nedostatečné
65–66  Předpokládaných výsledků projektů nebylo dosaženo nebo nebyly ověřovány
67–69  Využití prostředků nebylo zatím optimální
70–71  Nová společná rybářská politika a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) 
(od roku 2014)
72–78  Závěry a doporučení
 Příloha I — Obrat v akvakultuře a podpora z ERF
 Příloha II — Vzorek kontrolovaných projektů
 Příloha III  — Výsledky kontrolovaných projektů
 Odpovědi Komise
04
 Glosář  
a zkratky
Akvakultura : Akvakulturou se rozumí všechny formy pěstování nebo chovu vodních organismů za použití postupů 
určených ke zvýšení produkce těchto organismů nad přirozenou kapacitu životního prostředí; organismy zůstávají 
po dobu pěstování nebo chovu majetkem fyzické nebo právnické osoby až do doby svého sběru.
Cíl „Konvergence“ : Regionální cíl rozvoje regionů EU, jejichž hrubý domácí produkt na obyvatele je nižší než 75 % 
průměru EU.
Efekt mrtvé váhy : Situace, kdy by byl dotovaný projekt zcela nebo zčásti realizován i bez grantové podpory.
EMAS : Systém pro environmentální řízení podniků a audit EU ( Eco‑Management and Audit Scheme ) (EMAS) je řídicí 
nástroj vyvinutý Evropskou komisí pro společnosti a jiné organizace, který jim umožňuje vyhodnocovat vliv jejich 
činnosti na životní prostředí, podávat o něm zprávy a zlepšovat jej ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
ENRF : Evropský námořní a rybářský fond
ERF : Evropský rybářský fond
FAO : Organizace OSN pro výživu a zemědělství ( Food and Agriculture Organisation of the United Nations )
Integrovaná správa pobřežních zón : Jejím účelem je koordinovat uplatňování různých politik (jako akvakultura, 
cestovní ruch a větrná energie) v pobřežních oblastech s cílem přispívat k udržitelnému pobřežnímu rozvoji.
LIFE : Finanční nástroj pro životní prostředí  (l’Instrument Financier pour l’Environnement )
NSP : Národní strategický plán
OP: Operační program
Ryby : Pro účely této zprávy se rybami rozumí kostnaté ryby, korýši and měkkýši.
SRP : Společná rybářská politika. Tato zpráva pojednává o SRP za období do roku 2013.
SWOT : Silné a slabé stránky, příležitosti a hrozby ( strengths, weaknesses, opportunities, threats )
Územní plánování  a obzvláště územní plánování námořních prostor je veřejný proces analýzy a plánování 
prostorového a časového rozvržení lidských činností v mořských oblastech pro dosažení hospodářských, 
environmentálních a sociálních cílů. Hraje klíčovou roli při poskytování vodítka a spolehlivých údajů ohledně 
umístění hospodářských činností  – včetně akvakultury  –, při poskytování jistoty investorům, předcházení konfliktům 
a hledání synergie mezi činnostmi a prostředím s konečným cílem v podobě udržitelného rozvoje.
VTHVR : Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství
05
 Shrnutí
I
Každý rok se v EU vyprodukuje asi 1,3 milionu tun ryb 
z akvakultury a obrat odvětví činí 4 miliardy EUR. Jed -
ním z cílů společné rybářské politiky (SRP) v období 
do roku 2013 a jejího finančního nástroje, Evropského 
rybářského fondu (ERF), bylo podpořit udržitelný roz -
voj akvakultury. Z ERF tak bylo do května 2013 poskyt -
nuto více než 400 milionů EUR na financování opatření 
pro produktivní investice do akvakultury a dále na 
opatření na ochranu životního prostředí a zdraví.
II
Účetní dvůr zkoumal, zda byla opatření ERF dobře 
koncipována a prováděna a zda zajišťovala optimální 
využití prostředků. Za tímto účelem auditoři kontrolo -
vali, jak Komise a členské státy opatření koncipovaly 
a prováděly, a kontrolovali také projekty v členských 
státech.
III
Účetní dvůr zjistil, že celkově ERF neposkytoval účin -
nou podporu pro udržitelný rozvoj akvakultury.
IV
Účetní dvůr zjistil, že na úrovni EU nebyla opatření 
na podporu udržitelného rozvoje akvakultury dobře 
koncipována a monitorována. V období do roku 2013 
neposkytovaly SRP a ERF dostatečně jasný rámec pro 
rozvoj akvakultury. Pokud jde o pokyny k environmen -
tální udržitelnosti, Účetní dvůr zjistil, že dostatečné 
pokyny byly poskytnuty k síti Natura 2000, avšak nikoli 
k otázkám souvisejícím s rámcovou směrnicí o vodě, 
rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí 
a směrnicí o posuzování dopadů na životní prostředí. 
Tato skutečnost přispěla k tomu, že členské státy v této 
důležité oblasti nepodnikaly dostatečné kroky. Údaje 
o akvakultuře z různých zdrojů v EU nebyly dostatečně 
srovnatelné, takže výsledky opatření v odvětví akva -
kultury se obtížně posuzují. Monitorovací výbory ERF 
nehrály při monitorování akvakultury dostatečnou 
roli, informace o řízení byly nedostačující a výsledky 
relevantních výzkumných projektů financovaných 
z veřejných zdrojů nebyly plně využity.V
Opatření na podporu udržitelného rozvoje akvakul -
tury v členských státech nebyla dobře koncipována 
a prováděna. Národní strategické plány a operační 
programy členských států nepředstavovaly dosta -
tečně jasný základ pro podporu akvakultury a odvětví 
nemělo jednotnou strategii. Nedostatečné územní 
plánování spolu se složitým licenčním řízením brzdily 
udržitelný rozvoj. Údaje o produkci v některých výroč -
ních zprávách o provádění obsahovaly také významné 
nepřesnosti a metodické nedostatky.
VI
Účetní dvůr zjistil, že hlavní cíle pro růst odvětví akva -
kultury nebyly dosud splněny a odvětví po mnoho 
let stagnuje. K této stagnaci, přinejmenším v hlavních 
producentských členských státech, přispěla význam -
ným dílem nepochybně i finanční a hospodářská krize. 
Účetní dvůr rovněž zjistil, že projekty kontrolované 
v členských státech byly často vybírány nekvalitně. 
Kontrolované projety až na několik výjimek často 
nevedly k předpokládaným výsledkům nebo optimál -
nímu využití prostředků a jen málo přispívaly k růstu 
a zaměstnanosti.
VII
Závěrem lze říci, že v období do roku 2013 neexistoval 
na úrovni EU a členských států adekvátní rámec umož -
ňující převést cíle EU pro udržitelný rozvoj akvakultury 
do reality a skutečně přijatá opatření nepřinesla dosta -
tečné výsledky.
VIII
Účetní dvůr proto doporučuje, aby Komise, když pro -
vádí opatření na podporu akvakultury v rámci nového 
Evropského námořního a rybářského fondu:
a) při schvalování operačních programů členských 
států posuzovala, zda jsou cíle udržitelného 
rozvoje akvakultury realistické a vhodné a zda je 
podpora zaměřena na opatření, která mohou tyto 
cíle splnit;
Shrnutí 06
b) vypracovala pokyny pro hodnocení příslušných 
environmentálních faktorů při rozhodování o ve -
řejném financování;
c) v náležitých případech zajistila, aby operační pro -
gramy členských států byly schvalovány jen tehdy, 
pokud jsou vypracovány vhodné národní strategie 
pro rozvoj odvětví akvakultury;
d) vedla členské státy k tomu, aby zavedly příslušné 
územní plánování a zjednodušily licenční řízení 
a správní postupy, a podpořila tak rozvoj odvětví 
akvakultury;
e) zlepšila srovnatelnost statistických údajů o akva -
kultuře sestavovaných z různých zdrojů, aby byly 
přesnější a úplnější.IX
Účetní dvůr doporučuje, aby členské státy při prová -
dění opatření na podporu akvakultury v rámci nového 
Evropského námořního a rybářského fondu:
a) zpracovaly a uplatňovaly jednotnou národní stra -
tegii pro rozvoj odvětví akvakultury;
b) zavedly příslušné územní plánování a zjednodušily 
licenční řízení a správní postupy a podpořily tak 
rozvoj odvětví akvakultury;
c) zajistily, aby se při poskytování veřejného finan -
cování upřednostňovaly projekty, které nejlépe 
přispívají k udržitelnému rozvoji akvakultury a za -
jišťují optimální využití prostředků;
d) monitorovaly podrobněji výsledky projektů stano -
vením a používáním relevantních ukazatelů.
Zdroj:  EÚD.
07
 Úvod
Akvakultura v Evropské 
unii
01 
Akvakulturou se rozumí všechny formy 
pěstování nebo chovu vodních orga -
nismů za použití postupů určených ke 
zvýšení produkce těchto organismů 
nad přirozenou kapacitu životního 
prostředí; organismy zůstávají po dobu 
pěstování nebo chovu majetkem fyzic -
ké nebo právnické osoby až do doby 
svého sběru1.02 
Akvakultura je jednou složkou pro -
dukce ryb2, druhou je lov volně žijících 
ryb. V roce 2011, což je poslední rok, 
za nějž jsou k dispozici údaje, se v EU 
vyprodukovalo přibližně 6 milionů tun 
ryb, z čehož 1,3 milionu tun pocházelo 
z akvakultury. Jak ukazuje graf 1 , roční 
produkce ryb v EU po mnoho let klesá. 
Je to způsobeno poklesem odlovu 
ryb spojeným se stagnací akvakultu -
ry. 65 % ryb spotřebovaných v EU se 
dováží.1 Čl. 3 písm. d) nařízení Rady (ES) 
č. 1198/2006 ze dne 
27. července 2006 
o Evropském rybářském fondu 
(Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1).
2 V této zprávě „produkce ryb“ 
označuje produkci kostnatých 
ryb, korýšů a měkkýšů.
Produkce ryb v EU (v tunách)
Zdroj:  Eurostat.Graf 1 10 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Odlov
Akvakultura
08 Úvod
03 
Tři čtvrtiny hodnoty akvakulturní pro -
dukce EU připadají na kostnaté ryby3. 
Odvětví akvakultury vytváří přibližně 
80 000 pracovních míst s ročním ob -
ratem 4 miliardy EUR4. Postoje spo -
třebitelů v Evropě k chovaným rybám 
se v jednotlivých zemích liší, přičemž 
mnozí spotřebitelé dávají přednost 
loveným rybám, které se prodávají za 
vyšší tržní cenu.
04 
I když se v EU chová mnoho druhů, 
podstatnou část akvakulturní produk -
ce tvoří jen několik z nich. Hlavními 
producentskými zeměmi jsou Francie, 
Spojené království, Řecko, Španělsko 
a Itálie, na něž společně připadá 77 % 
hodnoty obratu, jak ukazuje tabulka 1 .05 
Na rozdíl od stagnující akvakultury 
v EU světová akvakulturní produkce po 
mnoho let roste. V letech 2000 až 2011 
se světová produkce téměř zdvoj -
násobila z 32 milionů na 63 milionů 
tun (viz  graf 2 ), přičemž téměř 90 % 
produkce se nachází v Asii. Akvakultu -
ra již zajišťuje kolem 40 % světových 
dodávek ryb pro lidskou spotřebu5.3 FAO, The State of World Fisheries 
and Aquaculture (Stav 
světového rybolovu 
a akvakultury), Řím, 2012.
4 Společné výzkumné středisko 
Evropské komise, The 
economic performance of the 
EU Aquaculture Sector 
(Hospodářská výkonnost 
odvětví akvakultury EU) 
(VTHVR 13-29), Brusel, 2013 
(údaje za rok 2011).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics (Globální 
statistické údaje o akvakulturní 
produkci), 2011 (ftp://ftp.fao.
org/fi/news/Global  
AkvakulturaProduction  
Statistics2011.pdf).Tabulka 1Hlavní členské státy s akvakulturní produkcí a hlavní druhy
Hodnota obratu (v mil. EUR) 2011
Členský stát CelkemMořanovití 
a mořský okounLososovití Pstruh Ústřice Slávkovití Zaděnkovití KaprOstatní 
druhy
Francie 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Spojené království 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Řecko 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Španělsko 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Itálie 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Celkem 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Ostatní členské státy 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
Celkem EU 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Zdroj:  zpráva Společného výzkumného střediska „Hospodářská výkonnost odvětví akvakultury EU“ (STECF 13-29), 2013 (rozdíly jsou  způsobeny 
zaokrouhlením).
09 Úvod
Celosvětový trend akvakulturní produkce
Zdroj:  Eurostat (EU-27); FAO (celosvětově).
Zdroj:  EÚD.Graf 2 EU ve srovnání se světovou akvakulturní produkcí (1998 = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Celosvětově
EU-27

10 Úvod
Politika EU v oblasti 
akvakultury
Akvakultura a společná 
rybářská politika (SRP)
06 
Cíle SRP na období 2002–2013 stano -
vilo nařízení č. 2371/20026. Hlavní cíl 
SRP , pod niž rovněž spadá akvakultura, 
je vytyčen v článku 2 nařízení. Je jím 
zajistit „takové využívání živých vod -
ních zdrojů, které umožní udržitelné 
hospodářské, environmentální a sociál -
ní podmínky“.
Strategie Komise v oblasti 
akvakultury
07 
V září 2002 zveřejnila Komise strategii 
udržitelného rozvoje evropské akva -
kultury7. Ta měla tři hlavní cíle:
a) vytvářet jistá dlouhodobá pracovní 
místa a udržitelný růst;
b) poskytovat spotřebitelům kvalitní 
produkty a podporovat vysokou 
úroveň zdraví zvířat a jejich dob -
rých životních podmínek;
c) zajistit šetrnost odvětví k životní -
mu prostředí.08 
V roce 2009 Komise připustila8, že 
akvakulturní produkce EU od roku 
2002 stagnovala, což bylo v ostrém 
kontrastu s vysokou mírou růstu ve 
zbytku světa, a že je třeba přijmout 
zásadní opatření, aby se zlepšila kon -
kurenceschopnost a podpořil udržitel -
ný růst a řízení odvětví. Komise svou 
strategii přepracovala, avšak zachovala 
podobné cíle jako v roce 2002:
a) podpořit hospodářskou 
životaschopnost;
b) zajistit bezpečnost potravin, 
zdraví zvířat a jejich dobré životní 
podmínky;
c) řešit dopady akvakultury na životní 
prostředí.
Evropský rybářský fond
09 
Finančním nástrojem SRP na období 
2007–2013 byl Evropský rybářský fond 
(ERF)9. ERF měl pět prioritních os a cel -
kový rozpočet 4,3 miliardy EUR. Každá 
osa se skládala z několika opatření. 
Z ERF bylo k dispozici toto financování:
 οPrioritní osa 1: přizpůsobení 
rybářského loďstva Společenství 
(1,2 miliardy  EUR).
 οPrioritní osa 2: akvakultura , vni -
trozemský rybolov, zpracovávání 
produktů a jejich uvádění na trh 
(1,2 miliardy  EUR).
 οPrioritní osa 3: opatření společného 
zájmu (1,1  miliardy  EUR).
 οPrioritní osa 4: udržitelný 
rozvoj rybolovných oblastí 
(0,6 miliardy  EUR).
 οPrioritní osa 5: technická pomoc 
(0,2  miliardy  EUR).6 Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 
ze dne 20. prosince 2002 
o zachování a udržitelném 
využívání rybolovných zdrojů 
v rámci společné rybářské 
politiky (Úř. věst. L 358, 
31.12.2002, s. 59).
7 KOM(2002) 511 v konečném 
znění ze dne 19. září 2002.
8 KOM(2009) 162 v konečném 
znění ze dne 8. dubna 2009.
9 Nařízení (ES) č. 1198/2006. ERF 
nahradil finanční nástroj pro 
orientaci rybolovu (FNOR).
11 Úvod
10 
Na akvakulturu tak není určena 
konkrétní osa. Šly na ni však určité 
prostředky z osy 2 a 3 a v rámci osy 2 
se opatření zaměřené na akvakultu -
ru (opatření 2.1) zvláště soustředilo 
na hospodářskou, environmentální 
a sociální udržitelnost odvětví, při -
čemž toto opatření bylo možno využít 
i k podpoře konkurenceschopnosti. 
Plánované výdaje na osu 2 a závazky 
ERF na opatření 2.1 (akvakultura) ve 
výši 438 milionů EUR do konce května 
2013 na 5 826 projektů opatření 2.1, 
které vycházejí z údajů předložených 
členskými státy Komisi, jsou uvedeny 
v příloze I .
11 
Maximální příspěvek z ERF na schvále -
ný projekt činil 75 % celkových veřej -
ných výdajů v konvergenčních regio -
nech10 a 50 % jinde. Členské státy tak 
musely prostředky EU doplnit dalším 
veřejným financováním. Míra veřejné -
ho (od EU a členských států) příspěvku 
pro mikropodniky a malé a střední 
podniky v příslušných odvětvích mohla 
dosáhnout 60 % investičních nákladů 
v regionech způsobilých v rámci cíle 
„Konvergence“ a 40 % v regionech, 
které v rámci cíle „Konvergence“ způ -
sobilé nejsou11.12 
V rámci opatření v oblasti akvakultury 
se poskytovala podpora z ERF na tyto 
činnosti12:
a) opatření pro produktivní investice 
do akvakultury;
b) opatření na ochranu vodního 
prostředí;
c) opatření na ochranu veřejného 
zdraví;
d) opatření v oblasti zdraví zvířat.
13 
Priority os a opatření pro ERF jako 
celek vymezily členské státy v národ -
ních strategických plánech na základě 
dialogu a konzultací s Komisí. Poté 
členské státy předložily Komisi národ -
ní operační programy, které z těchto 
plánů vycházejí, aby je prostudovala 
a formou rozhodnutí Komise schválila. 
Pro každý operační program je usta -
ven monitorovací výbor, který sleduje 
provádění programu.
14 
Členské státy byly také na základě na -
řízení, kterým se provádí ERF, povinny 
zaznamenávat o akvakultuře podporo -
vané z osy 2 tyto statistické údaje:
 — objem vyprodukovaný akvakultu -
rou, zpracováním a vnitrozemským 
rybolovem v tunách,
 — poměr projektů s produkcí šetr -
nou k životnímu prostředí (snížení 
negativních dopadů nebo posílení 
pozitivních účinků),
 — zvýšení obratu (v milionech EUR).10 Regiony, jejichž HDP na 
obyvatele je nižší než 75 % 
průměru EU.
11 Příloha II nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
12 Článek 28 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
12
 Rozsah a koncepce  
auditu
Zdroj:  EÚD.15 
Cílem auditu bylo odpovědět na 
otázku: „ Nabízel  Evropský rybářský fond 
účinnou podporu pro udržitelný rozvoj 
akvakultury? “ Za tímto účelem se hle -
daly odpovědi na dílčí otázky týkající 
se koncepce a provádění opatření EU 
na podporu akvakultury a výsledků 
veřejného financování:
a) Byla opatření ERF podporující 
udržitelný rozvoj akvakultury dobře 
navržena a monitorována na úrovni 
EU? Aby mohl Účetní dvůr na tuto 
otázku odpovědět, zkoumal, jak 
byla opatření koncipována, a roli 
Komise při jejich provádění.
b) Byla opatření ERF podporující udrži ‑
telný rozvoj akvakultury členskými 
státy dobře navržena a prováděna? 
Aby mohl Účetní dvůr na tuto otáz -
ku odpovědět, zkoumal národní 
strategické plány a operační pro -
gramy členských států a související 
skutečnosti (včetně územního 
plánování a licenčních řízení) a to, 
jak byla opatření prováděna.
c) Byly prostředky z ERF optimálně 
využity a podporoval ERF udržitelný 
rozvoj akvakultury? Aby mohl Účet -
ní dvůr na tuto otázku odpovědět, 
posuzoval, zda byly splněny cel -
kové cíle, zkoumal, jak jednotlivé 
projekty přispěly k udržitelnému 
rozvoji a jak byly zaměřeny, posu -
zoval růst, zaměstnanost a sku -
tečné výsledky a zkoumal důkazní 
informace o optimálním využití 
prostředků.16 
Audit se zaměřil na projekty financo -
vané v letech 2007 až 2011. Proběhl 
v příslušných útvarech Komise a v šesti 
členských státech (Španělsku, Francii, 
Itálii, Polsku, Portugalsku a Rumunsku), 
na něž připadá přes 50 % akvakultur -
ní produkce a související rozpočtové 
podpory z ERF v EU, jak je uvedeno 
v příloze I .
17 
Zkoumala se dokumentace k 60 pro -
jektům v členských státech (viz přílo -
ha II ) a u 31 z nich proběhla návštěva 
v terénu. Zkoumaly se postupy pro 
výběr projektů a skutečné výsledky 
projektů, které se srovnávaly s cíli ERF. 
Obzvláštní pozornost se věnovala po -
stupům členských států, které zajišťují 
optimální využití veřejných prostředků 
a udržitelný rozvoj akvakultury.

13
 Připomínky
Opatření na podporu 
udržitelného rozvoje 
akvakultury nebyla vždy 
na úrovni EU dobře konci -
pována a monitorována
SRP a ERF neuváděly dosta -
tečné podrobnosti o obsahu 
opatření na podporu udrži -
telného rozvoje akvakultury
18 
EU má podle Smlouvy výlučnou pra -
vomoc v rybářské politice, nikoli však 
konkrétně v akvakultuře. Nicméně 
jedním z cílů SRP je stanovit vzájemně 
související opatření na podporu akva -
kultury13. ERF se zaměřil na „podporu 
společné rybářské politiky tak, aby 
bylo zajištěno využívání živých vod -
ních zdrojů, a podporu akvakultury 
zabezpečující udržitelnost z hospodář -
ského, environmentálního a sociálního 
hlediska“14. Finanční krytí pro akvakul -
turu, vnitrozemský rybolov a zpracová -
vání produktů rybolovu a akvakultury 
poskytovala prioritní osa 2 ERF.
19 
Nařízení o SRP a ERF neobsahovala 
další podrobnosti o obsahu vzájemně 
souvisejících opatření pro akvakultu -
ru. Zejména nebyly do konkrétních 
opatření převedeny rámcové cíle pro 
akvakulturu, členské státy nebyly po -
vinny zpracovat konkrétní plány, které 
by podrobně popisovaly, jak dostup -
né financování na udržitelný rozvoj 
akvakultury nejlépe využít, a chyběl 
důkladný rámec pro monitorování 
a hodnocení se společnými ukazateli, 
které by umožnily sledovat pokrok 
nebo výkonnost.Ani v těchto nařízeních, ani v národ -
ních strategických plánech a operač -
ních programech, o nichž se pojed -
nává níže (viz body 43–48), nebyl pro 
udržitelný rozvoj akvakultury v období 
do roku 2013 stanoven dostatečně 
jasný rámec.
Přezkum národních strate -
gických plánů a operačních 
programů prováděný Komisí 
systematicky nezaručoval, 
že budou koncipovány tak, 
aby maximalizovaly účinnost 
politiky v oblasti akvakultury
20 
NSP pokrývají celé odvětví rybolo -
vu a obsahují souhrnný popis všech 
aspektů společné rybářské politiky, 
včetně priorit a cílů. NSP proto musí 
obsahovat, pokud je to pro daný 
členský stát relevantní, priority a cíle 
a odhad požadovaných finančních 
prostředků z veřejných zdrojů zejména 
s ohledem na strategii pro udržitelný 
rozvoj odvětví akvakultury15. Komise 
měla povinnost posoudit16 navrhované 
operační programy (OP) členských stá -
tů a stanovit, zda jsou v souladu s NSP 
a s požadavky ERF, včetně těch, které 
se týkají akvakultury.
21 
Účetní dvůr zjistil, že Komise soulad 
mezi OP , NSP a požadavky ERF zevrub -
ně posoudila, a to včetně požadavků 
týkajících se akvakultury. Posouze -
ní bylo obecně důkladné a sloužilo 
jako základ pro jednání s členskými 
státy, která vedla ke konečnému 
schválení OP .13 Čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) 
č. 2371/2002.
14 Článek 4 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
15 Článek 15 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
16 Čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
14 Připomínky
22 
Účetní dvůr však při auditu v členských 
státech zjistil v koncepci NSP a OP 
nedostatky (viz body 43–47). I když si 
Účetní dvůr uvědomuje, že při sdíle -
ném řízení mají jak Komise, tak členské 
státy své zvláštní povinnosti, Komise 
se ve svém přezkumu NSP a OP těmito 
nedostatky, částečně kvůli obecné 
povaze NSP , dostatečně nezabývala.
Komise neposkytla kom -
plexní pokyny k proble -
matice životního prostředí 
v souvislosti s akvakulturou
23 
Environmentální udržitelnost je jedním 
z cílů financovaní opatření v oblasti 
akvakultury z ERF a je rovněž cílem 
strategie Komise v oblasti akvakultury. 
Opatření na ochranu vodního prostře -
dí jsou uvedena jako činnost, kterou 
lze financovat z ERF (viz bod 12). 
Kromě SRP a ERF se environmentální 
udržitelnost opatření na podporu 
akvakultury hodnotí také podle míry 
dodržování politiky EU v oblasti život -
ního prostředí. Hlavní oblasti politi -
ky v této souvislosti jsou vymezeny 
v rámcové směrnici o vodě17, rámcové 
směrnici o strategii pro mořské pro -
středí18, směrnici o posuzování vlivu na 
životní prostředí19 a směrnici o ochraně 
přírodních stanovišť („Natura 2000“)20. 
Vzhledem k takto rozsáhlé legislativě 
EU jsou pokyny Komise určené pro 
členské státy a toto odvětví velmi 
důležité.24 
Například podle směrnice o ochraně 
přírodních stanovišť musí členské 
státy přijmout vhodná opatření, aby 
v oblastech zvláštní ochrany Natura 
2000 zabránily poškozování přírodních 
stanovišť a stanovišť určitých druhů 
a vyrušování druhů, pro něž jsou tato 
území určena.
25 
Účetní dvůr zjistil, že Komise skutečně 
vypracovala pokyny pro členské státy 
v souvislosti s podporou akvakultury 
v lokalitách Natura 2000. Pro žád -
né z ostatních směrnice zmíněných 
v bodě 23 však podobné pokyny zpra -
covány nebyly. Komise také neposkytla 
konkrétní pokyny k opatřením na 
ochranu vodního prostředí v ERF. Ten -
to nedostatek pokynů nebyl v souladu 
s cílem ERF pro environmentální udr -
žitelnost a kromě toho bylo při auditu 
zjištěno, že ERF v praxi environmentál -
ní udržitelnosti neposkytoval význam -
nou podporu (viz body 50 a 51).
Komise dostatečně neza -
jistila srovnatelnost údajů 
o celkovém pokroku při 
plnění cílů politiky v oblasti 
akvakultury
26 
Členské státy jsou povinny zasílat 
Komisi každoročně statistické úda -
je o akvakulturní produkci (objemy 
a hodnoty)21. Každé tři roky se zasílají 
statistické údaje o struktuře odvětví 
akvakultury. Tyto statistické údaje slu -
čuje a kontroluje Eurostat. Komise tyto 
statistiky monitoruje, ale nepotvrzuje 
jejich platnost.17 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2000/60/
ES ze dne 23. října 2000, 
kterou se stanoví rámec pro 
činnost Společenství v oblasti 
vodní politiky (Úř. věst. L 327, 
22.12.2000, s. 1).
18 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2008/56/
ES ze dne 17. června 2008, 
kterou se stanoví rámec pro 
činnost Společenství v oblasti 
mořské environmentální 
politiky (Úř. věst. L 164, 
25.6.2008, s. 19).
19 Směrnice Rady ze dne 
27. června 1985 o posuzování 
vlivů některých veřejných 
a soukromých záměrů na 
životní prostředí (Úř. věst. 
L 175, 5.7.1985, s. 40). Článek 28 
nařízení o ERF stanoví, že 
podpora se poskytne jen 
tehdy, budou -li splněny určité 
požadavky na posouzení vlivu 
na životní prostředí.
20 Směrnice Rady 92/43/EHS ze 
dne 21. května 1992 o ochraně 
přírodních stanovišť, volně 
žijících živočichů a planě 
rostoucích rostlin (Úř. věst. 
L 206, 22.7.1992, s. 7).
21 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 
762/2008 ze dne 
9. července 2008 
o předkládání statistik 
týkajících se akvakultury 
členskými státy a o zrušení 
nařízení Rady (ES) č. 788/96 
(Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 1).
15 Připomínky
22 Článek 6 nařízení (ES) 
č. 762/2008.
23 Řecko, Francie a Rakousko.27 
Komise se domnívá, že statistické úda -
je o produkci jsou celkově spolehlivé. 
V údajích o struktuře odvětví akvakul -
tury nahlášených některými členskými 
státy jsou však nesrovnalosti. Celková 
velikost zařízení se vykazuje v hek -
tarech a metrech krychlových. Podle 
Eurostatu způsobuje potřeba vyka -
zovat velikost v metrech krychlových 
v některých zemích potíže a může 
omezovat srovnatelnost statistických 
údajů vyjádřených v této jednotce. 
Například dva hlavní producenti akva -
kultury co do objemu, France a Špa -
nělsko, nahlásili, že celková velikost 
jejich akvakulturních zařízení v roce 
2011 byla 2 532 m3 a 10 611 m3 a objem 
obratu (viz příloha I ) činil 283 a 277 ti -
síc tun. Portugalsko s obratem o ob -
jemu osm tisíc tun vykázalo celkovou 
velikost 22 529 m3.
28 
Členské státy jsou povinny22 zasílat 
Komisi každý rok zprávu o metodice 
sběru dat. Účetní dvůr zjistit, že většina 
členských států tyto zprávy nezasílá 
každý rok. Zpožďuje se tak potvrzo -
vání platnosti statistických informací 
Eurostatem a vzniká nejistota o kvalitě 
příslušných statistických údajů. Navíc 
tři členské státy23 předložily údaje za 
rok 2011 s tří až pětiměsíčním zpoždě -
ním po lhůtě 31. prosince 2012.29 
Některé členské státy označují údaje 
o akvakulturní produkci podle kon -
krétních druhů ryb za „důvěrné“, a to 
kvůli koncentraci odvětví akvakultury 
a možnosti identifikovat citlivé infor -
mace o trhu ve vztahu ke konkrétním 
producentům. Z následující tabulky 
vyplývá, že osm členských států po -
skytlo údaje o akvakulturní produkci 
(vyjma odchovných zařízení a líhní) za 
rok 2011 v důvěrné podobě a některé 
členské státy údaje dosud nepředložily. 
Za tohoto stavu není Eurostat schopen 
zveřejnit souhrnné informace o EU-27, 
čímž se omezují veřejně dostupné in -
formace o trendech a vývoji v odvětví 
(viz tabulka 2 ).
16 Připomínky
Hodnota akvakulturní produkce v EU
EUR
ZEMĚPISNÁ OBLAST / ROK 2008 2009 2010 2011
EU-27 3 407 134 614 3 219 102 127 — —
EU-25 3 372 465 092 3 182 599 297 — —
EU-15 3 114 534 138 2 988 571 787 — —
Belgie 667 767 4 034 596 Důvěrné Důvěrné
Bulharsko 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Česká republika 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Dánsko 98 276 272 88 240 305 Důvěrné Důvěrné
Německo 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Důvěrné
Estonsko 1 771 650 2 235 436 2 028 836 1 684 752
Irsko 92 442 829 104 271 122 113 132 438 124 900 818
Řecko 369 913 151 397 790 833 — 453 062 003
Španělsko 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Francie 691 603 892 697 964 760 Důvěrné —
Itálie 465 600 684 474 862 750 333 238 932 402 822 356
Kypr 33 144 550 16 463 500 20 319 860 —
Lotyško 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Litva 6 635 949 6 654 996 Důvěrné Důvěrné
Maďarsko 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Nizozemsko 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959 895
Rakousko 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Důvěrné
Polsko 73 284 926 76 372 905 — Důvěrné
Portugalsko 40 175 003 34 063 945 47 264 269 58 278 930
Rumunsko 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovinsko 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Důvěrné
Slovensko 2 749 143 1 765 838 Důvěrné 2 420 531
Finsko 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Důvěrné
Švédsko 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442 468
Spojené království 678 531 220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Zdroj:  Eurostat.Tabulka 2
17 Připomínky Tabulka 324 Rozhodnutí Komise ze dne 
26. srpna 2005, kterým se 
zřizuje Vědeckotechnický 
a hospodářský výbor pro 
rybářství (Úř. věst. L 225, 
31.8.2005, s. 18).30 
Kromě Eurostatu zkoumá údaje 
o akvakultuře také Vědeckotechnický 
a hospodářský výbor pro rybářství 
(VTHVR24). Tyto údaje vycházejí z rám -
ce pro shromažďování údajů, v němž 
členské státy shromažďují socioekono -
mické informace o společnostech čin -
ných v akvakultuře. Mezi údaji o akva -
kulturní produkci Eurostatu a VTHVR 
jsou významné rozdíly. To zachycuje 
tabulka 3 , v níž se srovnávají částky 
a množství nahlášená za rok 2009 
zkoumanými členskými státy. Rozdíly 
lze vysvětlit odlišnými metodickými 
postupy shromažďování údajů, které 
vyžadují jednotlivé právní úpravy, 
avšak Eurostat ani VTHVR je nedokáza -
ly uvést v soulad v plném rozsahu.
Srovnání údajů Eurostatu a VTHVR za rok 2009
Akvakulturní produkce v roce 2009
 EUROSTAT Zpráva VTHVR Rozdíl Rozdíl %
v tis. EUR tuny v tis. EUR tuny v tis. EUR tuny v tis. EUR tuny
Španělsko 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11 % 0 %
Francie 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9 % -12 %
Itálie 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Polsko 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16 % -6 %
Portugalsko 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9 % 8 %
Rumunsko 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Zdroje: Statistické údaje Eurostatu o akvakulturní produkci. Zpráva JRC Economic Performance of the EU Aquaculture Sector  (Hospodářská výko -
nost odvětví akvakultury v EU) (STECF -OWP-12-03, 2012).
18 Připomínky
Komise provedla jen málo 
relevantních auditů a hod -
nocení a monitorování bylo 
omezené
31 
Podle nařízení o ERF byly členské státy 
povinny zasílat Komisi hodnocení 
svých OP v polovině období25. Tato 
hodnocení mohla poskytovat uži -
tečné informace o provádění opat -
ření v oblasti akvakultury a umožnit 
podniknout nápravná opatření. Účetní 
dvůr však při svém auditu zjistil, že ve 
skutečnosti byl rozsah informací po -
skytovaných konkrétně o akvakultuře 
malý.
32 
Před auditem Účetního dvora bylo do 
auditů na místě prováděných Komisí 
na základě nařízení o ERF26 zahrnuto 
celkově jen sedm projektů v oblasti 
akvakultury. Takto malý rozsah vzorku 
neumožňuje dospět k závěrům o účin -
ném fungování systémů na úrovni 
členských států nebo EU. Tyto audity 
byly svou povahou audity soula -
du s předpisy a neměly poskytovat 
informace o dopadu podpory EU na 
udržitelný rozvoj akvakultury.
33 
Členské státy zaslaly hodnocení svých 
OP v polovině období Komisi, která si 
najala experta, aby vypracoval konso -
lidované shrnutí. V hodnocení v polo -
vině období a konsolidovaném shrnutí 
se sice hovoří o akvakultuře, avšak 
Komise hodnocení dále neposuzovala, 
aby zjistila, zda byla opatření na pod -
poru akvakultury vhodná.34 
Zástupce Komise se účastní práce 
monitorovacích výborů ERF v poradní 
funkci. Tyto výbory však mohly věno -
vat problematice akvakultury jen málo 
času.
Výsledky inovačních 
a výzkumných projektů 
financovaných z veřejných 
zdrojů nebyly v plném roz -
sahu využity
35 
V části 3.1 strategie Komise v oblasti 
akvakultury z roku 200927 se uvádí, že 
udržitelný rozvoj akvakultury by měl 
být podpořen špičkovým výzkumem 
a inovacemi a že je zásadní v této pod -
poře pokračovat a posilovat ji.
36 
Přestože na nástroj LIFE28 a výzkumné 
činnosti byly věnovány významné pro -
středky, jak se popisuje v  rámečku 1 , 
při auditu bylo zjištěno, že Komise 
dostatečně nevyužila jejich výsledků 
k tomu, aby vypracovala cíle a poky -
ny pro oblast akvakultury (k takovým 
otázkám jako vypouštění odpadních 
vod a chemických látek, umístění 
hospodářství a dopad úniků ryb) (viz 
body 23–25).25 Čl. 49 odst. 3 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
26 Článek 72 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
27 KOM(2009) 162.
28 LIFE je finanční nástroj EU pro 
životní prostředí. Je přímo 
řízen Komisí a financují se z něj 
demonstrační projekty 
v oblasti životního prostředí 
v různých odvětvích. Slouží 
také k financování ochrany 
přírody.
19 Připomínky
Relevantní výzkumné projekty a projekty LIFE
Účetní dvůr zjistil, že na 18 projektů LIFE v oblasti akvakultury bylo vyplaceno 14 milionů EUR. Hlavními téma -
ty byla správa pobřežních zón, ekosystémy, lokality Natura 2000 a udržitelná mořská akvakultura.
Účetní dvůr dále zjistil, že na 77 výzkumných projektů týkajících se akvakultury bylo vyplaceno 158  milio -
nů EUR z 6. rámcového programu. Zde byly hlavními tématy prevence nákaz, výživa ryb, selektivní chov, dobré 
životní podmínky ryb, biologický potenciál nových v úvahu připadajících druhů, bezpečnost a jakost produktů 
akvakultury a ochrana životního prostředí.
Projekty zabývající se územním plánováním pro akvakulturu
Jeden projekt LIFE se týkal územního plánování pomocí systému založeného na geografickém informačním 
systému (GIS) (financování 350 000 EUR). Touto otázkou, konkrétně ve vztahu k hlubinné akvakultuře, se zabý -
val také jeden projekt financovaný z rámcového programu (financování 705 000 EUR).
Projekty zabývající se tlumením a eradikací nákaz v akvakultuře
Tímto tématem se zabývalo osm projektů rámcového programu (celkové financování 12 milionů EUR). Zamě -
řovaly se hlavně na tlumení patogenů a parazitů a prevenci nákaz.
Projekty zabývající se systémy monitorování životního prostředí a opatřeními na ochranu vodního prostředí
Touto oblastí se zabývaly dva projekty LIFE (celkové financování 584 000 EUR), jež se zaměřily na vypracování 
doporučení pro vodní hospodářství a rozvoj akvakultury a snižování jejích dopadů. V osmi projektech rámco -
vého programu (celkové financování 5  milionů  EUR) se zkoumaly problémy způsobené intenzivním hospoda -
řením, ochrana a čištění vod a znehodnocování stanovišť.Rámeček 1
20 Připomínky
Členské státy opatření 
podporující udržitelný 
rozvoj akvakultury  
nenavrhly  
a neprováděly dobře
V kontrolovaných členských 
státech chyběly iniciativy na 
podporu akvakultury
37 
Komise ve svém sdělení o vytváření 
udržitelné budoucnosti pro akvakul -
turu uvedla, že členské státy by měly 
přijmout opatření usnadňující rozvoj 
podnikání a snižující administrativní 
zátěž plynoucí z vnitrostátních ustano -
vení, zejména zjednodušením licenč -
ních řízení v akvakultuře29.Zjednodušující opatření by se měla 
zaměřit na povinnosti a koordinaci 
orgánů pověřených udělováním licencí 
a sledováním dodržování předpisů 
upravujících akvakulturu (například ve 
vztahu k provozu zařízení pro akva -
kulturu a platným environmentálním 
a veterinárním požadavkům).
38 
Účetní dvůr kontroloval, zda navštíve -
né členské státy zpracovaly strategii 
pro rozvoj akvakultury, která taková 
opatření obsahovala. Účetní dvůr zjis -
til, že ve všech navštívených členských 
státech jednotná strategie pro rozvoj 
odvětví akvakultury chybí. Rozvoji 
bránily také složité správní postupy 
v členských státech; do licenčního 
řízení a dohledu nad odvětvím bylo 
například zapojeno více orgánů (kupří -
kladu ve Francii a Itálii). Našly se však 
i příklady dobré praxe, jak dokládá 
rámeček 2 .29 Bod 5.2 
KOM(2009) 162 v konečném 
znění.
Příklady rozdílných správních postupů týkajících se územního plánování a licenč -
ního řízení
V Itálii brzdí rozvoj akvakultury složité licenční řízení a nedostatečně přesná kritéria pro udělování nových 
koncesí. Řízení vedoucí k udělení námořních koncesí a jiných povolení pro akvakulturu na Sicílii by mělo trvat 
150 dní, avšak v praxi může trvat několik let. U dvou z kontrolovaných projektů skutečně trvalo pět let. Obec -
ný problém s přístupem k námořním koncesím vedl k tomu, že Komise zahájila proti Itálii řízení o nesplnění 
povinnosti kvůli tomu, že stávající držitelé koncesí jsou vůči novým žadatelům neoprávněně zvýhodněni.
Ve Francii je příprava dokumentace tak složitá, že doba potřebná pro rozhodnutí je velmi dlouhá. U projektů 
ve vzorku trvalo vydání rozhodnutí více než rok a v jednom z případů až dva roky.
Zóna pro chov měkkýšů a korýšů v Portugalsku se využívala jen zčásti, jelikož držitelé si ponechávali svá po -
volení, aniž skutečně koncesí využívali, neboť neexistovala podmínka, která by tomu bránila. Tyto zóny se tak 
nemohly rozvíjet.
V Andalusii (Španělsko) zřídily orgány pro podnikatele v akvakultuře jednotné kontaktní místo. Navrhovatelé 
projektů tak byli procesem žádosti o financování z ERF a získávání povolení od různých národních a místních 
orgánů prováděni. U projektů ve vzorku trvalo vydání rozhodnutí v průměru pět měsíců.Rámeček 2
21 Připomínky
Postupy pro územní  
plánování a udělování licencí 
byly nedostatečné
39 
Akvakultura se provozuje v pobřež -
ních a vnitrozemských vodách v celé 
EU. Tyto vody obvykle vlastní veřejné 
orgány, které provozovatelům akva -
kultury udělují koncese nebo licence. 
Provozovatelé často o využívání těchto 
vod soupeří s jinými uživateli – napří -
klad s průmyslem cestovního ruchu 
a odvětvím tradičního rybolovu. Pro 
dosažení hospodářských, environmen -
tálních a sociálních cílů má zásadní 
význam analýza a plánování využívání 
mořských oblastí. Klíčovým faktorem 
pro udržitelný rozvoj akvakultury a též 
pro účinnost výdajů z ERF na podporu 
tohoto rozvoje je tudíž vhodné územní 
plánování a licenční řízení, které jsou 
v působnosti členských států. Komise 
se k těmto zásadám přihlásila ve své 
strategii pro oblast akvakultury z roku 
2009 a ve svých strategických zása -
dách30 udržitelného rozvoje akvakultu -
ry a vyzvala členské státy, aby zavedly 
systémy územního plánování námoř -
ních prostor, které budou strategický 
význam akvakultury plně odrážet. 
Takovéto systémy by možným navrho -
vatelům pomáhaly při přípravě projek -
tů. V licencích, které orgány členských 
států udělují provozovatelům akvakul -
tury, jsou vymezeny klíčové parametry, 
mimo jiné:
 — dotčená vodní oblast a její výměra,
 — doba platnosti a uživatel licence,
 — jaký druh akvakultury se povoluje 
(druhy ryb, typ zařízení), — omezení týkající se životního 
prostředí a veřejného zdraví (ma -
ximální intenzita chovu, omezení 
v souvislosti s krmením a veterinár -
ní péčí, požadavky na jakost vody).
40 
Účetní dvůr zjistil, že územní plánování 
nutné pro akvakulturu je v navštíve -
ných členských státech a regionech 
obecně nedostatečné. Územní pláno -
vání námořních prostor na podporu 
akvakultury se neprovádělo v Rumun -
sku a Polsku a v Galicii (Španělsko) 
a v Portugalsku se teprve rozvíjelo. 
Chybí -li plánování pro přístup k území, 
omezují se podnikatelské příležitosti 
pro odvětví akvakultury a tento stav 
nikterak nepřispívá k řešení konflik -
tů s jinými činnostmi. Nedostatečné 
územní plánování, zejména ve spo -
jení se složitým licenčním řízením, 
brání udržitelnému rozvoji akvakul -
tury. Některé následky jsou popsány 
v  rámečku 2 .30 COM(2013) 229 final ze dne 
29. dubna 2013.
22 Připomínky
31 17. bod odůvodnění nařízení 
(ES) č. 1198/2006.
32 Článek 15 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.Finanční a hospodářská krize 
měla na odvětví akvakultury 
výrazný dopad
41 
Národní strategické plány a operační 
programy členských států byly sepsány 
před tím, než evropské podnikatelské 
prostředí začala výrazně ovlivňovat 
finanční a hospodářská krize. Podobně 
jako u jiných podnikatelských činností 
(podle zpráv od příslušných orgánů 
a navrhovatelů projektů) měla krize 
významný dopad i na rozhodování 
o investicích a financování v odvětví 
akvakultury. Vzhledem k tomu, že po -
tenciálními příjemci prostředků z ERF 
jsou často malé podniky, které musí 
samy zajistit mezi 40 % a 60 % celko -
vých investičních nákladů, kompliko -
valy rozvoj projektů obtíže s přístupem 
k financování a k bankovním zárukám 
(z členských států vybraných k auditu 
byly postiženy zejména Španělsko, 
Portugalsko a Rumunsko). Jedna 
charakteristika akvakultury vytváří 
dodatečnou potřebu financování: před 
tím, než ryby dosáhnou velikosti pro 
uvedení na trh, vyžaduje se obvykle 
velký objem provozního kapitálu k fi -
nancování nákupu populace mladých 
ryb a následných nákladů na krmení 
a údržbu.42 
Finanční krize mohla zvýraznit tenden -
ci členských států směrovat podporu 
z ERF do stávajících podniků v oblasti 
akvakultury a do projektů, které již 
byly v provozu před rozhodnutím 
o poskytnutí podpory (například v Itálii 
a Polsku) (viz bod 62). Takové projekty 
mají větší naději na úspěch, čímž se 
snižuje riziko, že závazky k prostřed -
kům pro daný členský stát budou 
zrušeny. Tímto postupem se ovšem 
omezovalo financování nových či ino -
vativních projektů.
Národní strategické plány 
nestanovily pro akvakulturu 
jasné cíle
43 
Národní strategické plány (NSP) člen -
ských států stanoví priority a cíle ERF 
pro provádění SRP31. Každý NSP by měl 
obsahovat odhad požadovaných nebo 
předpokládaných finančních prostřed -
ků z veřejných zdrojů na plnění těchto 
cílů, k nimž patří udržitelný rozvoj 
odvětví akvakultury32. Dle názoru Účet -
ního dvora by NSP obsahující jasné cíle 
a stanovící požadované finanční zdroje 
představovaly vhodný základ pro opat -
ření na podporu akvakultury.
44 
Žádný z kontrolovaných NSP však 
neobsahoval odhad, kolik finančních 
veřejných zdrojů je na opatření na 
podporu akvakultura zapotřebí.
23 Připomínky
45 
Účetní dvůr zjistil, že NSP popisovaly 
národní odvětví akvakultury a stano -
vily cíle pro jeho rozvoj. Cíle se podle 
jednotlivých členských států lišily, ale 
byly obecné povahy a zahrnovaly cíle 
jako diverzifikace a zvýšení produkce, 
ochrana životního prostředí a veřej -
ného zdraví a rozvoj trhu. Kombinace 
nekonkrétních cílů a chybějícího odha -
du potřebných veřejných zdrojů vedla 
k tomu, že strategie pro akvakulturu 
v kontrolovaných NSP nebyly dostateč -
ně jasné.Operační programy měly 
různé nedostatky
46 
Členské státy ve svých operačních 
programech (OP) přidělily dostupné 
finanční zdroje z ERF na prioritní osy 
a nastínily (podrobněji než v NSP), ja -
kými opatřeními se má cílů dosáhnout. 
Byly stanoveny cíle, včetně konkrét -
ních cílů pro rozvoj odvětví akvakul -
tury. Členské státy mohly navrhnout 
revize operačních programů, aby cíle 
přizpůsobily měnícím se okolnostem 
v odvětví rybolovu a akvakultury (pro -
blémy s těmito cíli, viz bod 58).
47 
Přestože OP poskytovaly rámec pro 
celkové provádění ERF, našel Účetní 
dvůr ve všech navštívených členských 
státech nedostatky týkající se opatření 
na podporu akvakultury, jak ilustruje 
rámeček 3 .
Příklady nedostatků v operačních programech ve vztahu k akvakultuře
V Rumunsku nebyla při realizaci OP zohledněna mořská akvakultura, přestože byla v NSP vytyčena jako prio -
rita. I když byly tedy problémy s mořskou akvakulturou před vypracováním OP známy, nebyly během progra -
mového období řešeny. Mezi opatřeními na podporu akvakultury nebyly také dostatečně stanoveny priority.
I když v italském NSP a OP byly pojmenovány významné překážky bránící rozvoji akvakultury (včetně nedosta -
tečných plánů správy pobřežního území a nejistoty ohledně koncesí), kroky, jak je odstranit, v OP stanoveny 
nebyly. Neexistují cíle jak zlepšit jakost produktů, pokud jde o životní prostředí, bezpečnost potravin a ob -
chod, jako je certifikace v oblasti životního prostředí a registrace EMAS, podpora nových odbytových možnos -
tí a usnadnění konsolidace a rozvoje mikropodniků a malých podniků.
Ačkoli v Polsku byl OP v roce 2011 revidován, ukazatele se nezměnily. I když bylo známo, že žádný z cílů 
stanovených v OP nebyl splněn, OP nebyl změněn tak, aby byly přespříliš optimistické odhady přizpůsobeny 
skutečnosti.Rámeček 3 
24 Připomínky
48 
Existovaly sice konkrétní cíle týkající 
se zaměstnanosti a produkce, avšak 
jiné cíle ERF nebyly někdy zohledně -
ny. Navíc snaha stanovit priority pro 
výdaje nebo zajistit optimální využití 
prostředků byla jen malá. Systémy pro 
monitorování účinků výdajů a nápravu 
negativních trendů byly minimální. Ně -
kdy byla hlavním finančním opatřením 
prostě skutečnost, že prostředky byly 
rozděleny.
Členské státy dostatečně 
nezohlednily politiku 
v oblasti životního prostředí 
a zdraví
49 
Akvakultura je spojena s rizikem nákaz 
zvířat a infekcí a interakcí s mořským 
prostředím. Ryby chované v uzavře -
ných oblastech je třeba krmit, což 
může vést k uvolňování určitého 
množství přebytečného krmiva a vy -
pouštění odpadních vod. Skutečnost, 
že ryby jsou chovány relativně blízko 
sebe, zvyšuje výskyt infekcí nebo 
nákaz a potřebu veterinárního ošetřo -
vání. Šíření infekcí nebo nákaz může 
způsobovat ztráty v populacích cho -
vaných ryb a zároveň ohrožovat volně 
žijící ryby. Ztráty v populacích chova -
ných ryb mohou také vznikat tehdy, 
když ryby uniknou, a při následném 
rozmnožování s volně žijícími rybami 
se přenášejí genetické vlastnosti, což 
může vést ke změnám charakteristik 
populace volně žijících ryb.50 
Aby se akvakultura rozvíjela udržitel -
ným způsobem a zároveň se chránilo 
mořské prostředí, je třeba tato rizika 
vyhodnocovat a řídit. Požadavky na 
veterinární kontrolu činností v akvakul -
tuře jsou podrobně legislativně upra -
veny33. Z ERF by mohly být poskyto -
vány prostředky na ochranu životního 
prostředí a veřejného zdraví a zdraví 
zvířat, avšak kromě Polska žádný z na -
vštívených členských států projekty 
v těchto oblastech neschválil. Kromě 
toho není dostatek pokynů k otázkám 
souvisejícím s životním prostředím (viz 
body 23–25).
51 
Podle prováděcího nařízení k ERF34 
musí členské státy zaznamenávat 
procento projektů s výrobou šetr -
nou k životnímu prostředí (snižování 
negativních dopadů nebo posilování 
pozitivních účinků). Účetní dvůr zjistil, 
že v opatřeních v oblasti akvakultury 
financované z ERF v navštívených člen -
ských státech se tato hlediska dosta -
tečně nezohledňovala. Většina finanč -
ních prostředků směřovala do opatření 
na udržení produkce. Málo se jako 
podmínka pro poskytnutí financování 
využívala výběrová kritéria týkající se 
environmentálních a zdravotních rizik. 
Navíc měřitelné ukazatele pro posu -
zování dopadu konkrétních postupů 
v akvakultuře na vodní prostředí, které 
by vycházely ze spolehlivých údajů, 
byly nedostatečné.
52 
Nebylo tak možné stanovit, zda dopa -
dy na životní prostředí byly v porovná -
ní s danou veřejnou investicí skutečné 
a významné, jak dokládá rámeček 4 .33 Například směrnice Rady 
2006/88/EC ze dne 
24. října 2006 o veterinárních 
požadavcích na živočichy 
pocházející z akvakultury 
a produkty akvakultury 
a o prevenci a tlumení 
některých nákaz vodních 
živočichů (Úř. věst. L 328, 
24.11.2006, s. 14).
34 Nařízení Komise (ES) 
č. 498/2007 ze dne 
26. března 2007, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) č. 
1198/2006 o Evropském 
rybářském fondu (Úř. 
věst. L 120, 10.5.2007, s. 1).
25 Připomínky
V údajích vykazovaných 
některými členskými státy 
byly závažné nepřesnosti
53 
Výroční zprávy o provádění ERF 
připravované členskými státy měly 
obsahovat statistiky z monitorování 
a před tím, než byly předloženy Komisi, 
o nich měl jednat a schválit je moni -
torovací výbor35. Zprávy obsahovaly 
poslední finanční údaje o provádění 
projektů a zpravidla ukazatele produk -
ce a zaměstnanosti. Přesnost těchto 
zpráv měla zásadní význam pro to, aby 
bylo možno utvořit si přesný obraz 
o výsledcích opatření na podporu 
akvakultury z ERF na úrovni členských 
států i EU.54 
Účetní dvůr v některých výročních 
zprávách o provádění zjistil významné 
nepřesnosti a metodické nedostatky, 
které znemožnily, aby provádění pod -
pory pro akvakulturu z ERF mohlo být 
spolehlivě posouzeno, jak je popsáno 
v rámečku 5 .35 Článek 59 písm. i) nařízení (ES) 
č. 1198/2006.Příklad nedostatečného zaměření na otázky životního prostředí
Podle španělské zprávy o provádění ERF za rok 2011 se certifikované systémy environmentálního řízení pou -
žívaly jen u čtyř z 604 projektů schválených v rámci opatření 2.1. Navrhovatelé projektů zpracovali studie do -
padu na životní prostředí nebo jen prohlášení o neexistenci dopadů, které pak prověřovaly příslušné orgány. 
Jelikož však byl počet žádostí nízký, nebylo environmentální řízení jako výběrové kritérium pro rozhodnutí 
o financování z ERF použito.
V italském OP bylo jako cíl stanoveno používání postupů pro certifikaci v oblasti životního prostředí a regis -
trace EMAS. Při výběru projektů se však certifikace ochrany životního prostředí nezohledňovala a dopady na 
životní prostředí nebyly předem dostatečně posuzovány. Navíc monitorování skutečných dopadů projektů na 
životní prostředí vykazovalo nedostatky. Na Sicílii nebylo schválení financování z ERF podmíněno ověřením, že 
bylo provedeno povinné posouzení dopadů na životní prostředí.
V Rumunsku se při výběru projektů za environmentální kritérium udělovaly jen tři body ze sta. Jako projekty 
s produkcí šetrnou k životnímu prostředí bylo hodnoceno 32,5 % projektů financovaných z ERF. Projekt „šetrný 
k životnímu prostředí“ však nebyl nikde definován. Za šetrné k životnímu prostředí se považovaly i projekty, 
u nichž se požívala „obvyklá dobrá praxe v akvakultuře“. Navíc s výjimkou projektů ekologických producentů 
se v žádných projektech nežádalo o certifikaci v oblasti životního prostředí.Rámeček 4
26 Připomínky
Nepřesnosti a metodické nedostatky ve výročních zprávách o provádění a dalších 
statistických zdrojích
Ve Francii se orgány zaměřují na míru odpovědí podniků v oblasti akvakultury na statistická šetření (60 %), aniž 
by se ujistily, že na tyto podniky připadá nejméně 90 % celkového objemu produkce, jak to stanoví příslušné 
nařízení36. To ovlivnilo přesnost ročních ukazatelů produkce. Hlavní ukazatel, který francouzské orgány pro 
provádění opatření na podporu akvakultury používaly, bylo čerpání rozpočtových prostředků, a nikoli dosaže -
né výsledky.
Ve Španělsku a Rumunsku se akvakulturní produkce prezentovaná ve výročních zprávách o provádění zaklá -
dala na předpovědích příjemců v době, kdy původně podávali žádost o podporu. Množství vykazovaná jako 
skutečné údaje o výstupech ve skutečnosti nevycházela z žádného skutečného měření produkce, a byla tudíž 
nespolehlivá.
V Itálii byly skutečné údaje součástí výroční zprávy o provádění teprve za rok 2012. Navíc mezi akvakulturní 
produkcí vykázanou ve zprávách o provádění ERF a Eurostatem byly velmi výrazné rozdíly. Například za rok 
2011 byla ve výroční zprávě o provádění vykázána akvakulturní produkce 424 905 tun, kdežto podle údajů 
Eurostatu to bylo 164 127 tun.
V Polsku vnitrostátní orgány nemonitorovaly ukazatele výsledků, které příjemci uvedli v závěrečné zprávě 
o provádění projektu. Ukazatele výsledků akvakultury předložené ve výročních zprávách o provádění ERF tak 
nebyly dostatečně ověřeny.
36 Článek 3 nařízení (ES) č. 762/2008.Rámeček 5
27 Připomínky
Opatření ERF dosud  
nezajistila optimální  
využití prostředků na 
podporu udržitelného 
rozvoje akvakultury
Celkových cílů na úrovni EU 
nebylo dosaženo
55 
Cílem strategie Komise z roku 
200237 bylo vytvořit během období 
2003  až 2008 jistotu dlouhodobého 
zaměstnání (8 000 až 10 000 dalších 
pracovních míst) zejména v oblastech 
závislých na rybolovu. Tento cíl se 
skládal ze čtyř hlavních složek: zvýšit 
růst akvakulturní produkce v EU na 4 % 
ročně, zlepšit územní plánování, pod -
porovat rozvoj trhu a zlepšit správu 
a řízení.
56 
Účetní dvůr zjistil, že těchto cílů nebylo 
z velké části do roku 2012 dosaženo. 
Produkce v EU zůstávala po mnoho 
let zhruba na úrovni 1,3 milionu tun, 
zatímco celosvětová akvakulturní pro -
dukce dále rostla (viz graf 2 ). Přesné 
údaje o zaměstnanosti nejsou k dis -
pozici, přesto je Komise hodnotí také 
jako stabilní38. Pro územní plánování 
a správu a řízení nebyly sice stanove -
ny žádné vyčíslené cíle, ale při auditu 
v členských státech byly zjištěny zá -
važné problémy v obou oblastech (viz 
body 37–40).Cílů na úrovni členských 
států nebylo dosaženo
57 
V OP všech navštívených členských 
států byly stanoveny konkrétní cíle 
týkající se produkce a pracovních míst 
a obecnější cíle týkající ochrany život -
ního prostředí, zdraví zvířat, diverzifi -
kace atd.39 Účetní dvůr zjistil, že hlavní 
cíle pro akvakulturu v navštívených 
členských státech nebyly splněny a že 
byly stanoveny velmi vysoké cílové 
hodnoty bez řádného opodstatnění. 
Komise ve svém posouzení dopadu 
z roku 2009 rovněž hodnotila cíle 
týkající se růstu jako jednu ze slabin 
strategie pro akvakulturu40.
58 
V šesti kontrolovaných členských 
státech byla celková mezitímní cílová 
produkce41 stanovena na 683 000 tun. 
Podle výročních zpráv o provádění 
a bez ohledu na problémy s přesností 
údajů (viz bod 54) však skutečná vyká -
zaná celková mezitímní produkce činila 
jen 485 000 tun. Podobně jako v jiných 
odvětvích měla finanční krize význam -
ný dopad i na akvakulturu (viz body 41 
a 42) a přispěla k nižší produkci, než 
se plánovalo. Členské státy sice své 
operační programy přepracovaly, avšak 
cíle neaktualizovaly tak, aby odrážely 
skutečný pokles produkce od vypra -
cování operačního programu. Cílové 
hodnoty produkce a skutečné výsledky 
se porovnávají v  rámečku 6 .37 KOM(2002) 511 v konečném 
znění.
38 COM(2012) 747 final ze dne 
12. prosince 2012.
39 Čl. 20 odst. 1 písm. c) nařízení 
(ES) č. 1198/2006.
40 SEK(2009) 453 ze dne 
8. dubna 2009, oddíl 2.4.2.
41 Členské státy stanovily 
mezitímní cílové hodnoty 
produkce na roky 
2010  nebo  2011.
28 Připomínky
Riziko, že cílů operačních programů nebude dosaženo
Členský státV tis. tun
Výchozí 
produkceReferenční rokPlánovaná 
produkceSkutečná 
produkce 
v mezidobíReferenční rokRozdíl mezi 
plánovanou 
a skutečnou 
produkcíProdukce 
plánovaná na 
konci progra -
mu ERF
Francie 242 2007 253 209 2010 –44 264
Itálie 242 2006 254 165 2011 –89 278
Polsko 35 2006 43 29 2010 –14 52
Portugalsko 7 2005 10 9 2010 –1 15
Rumunsko 7 2005 10 9 2010 –1 14
Španělsko 63 2005 113 64 2010 –49 80
Celkem 596 683 485 –198 703
Zdroj:  operační programy, výroční zprávy o provádění, EUROSTAT.
Ve Francii se produkují také ústřice. V OP se odhadovalo, že produkce ústřic se zvýší z 115 000 tun na počátku 
programu na 121 000 tun do roku 2010 a 127 000 tun do konce programu. Krize vyvolaná úhynem ústřic vedla 
k poklesu jejich produkce v roce 2010 na 84 000 tun. OP byl v roce 2012 přepracován, ale produkční cíl pro 
ústřice revidován nebyl, přestože již byl v té době nerealistický.
Při revizi v roce 2011 zůstala v italském OP zachována cílová produkce 278 000 tun na konci programu, ačkoli 
v té době činila skutečná produkce podle Eurostatu 165 000 tun.
Při poslední revizi v roce 2011 zůstala v polském OP zachována cílová produkce 52 000 tun na konci programu, 
ačkoli skutečná produkce v roce 2010 činila jen 29 000 tun.
Také v Portugalsku byly cíle akvakulturní produkce na konci programu nerealistické. V OP se odhadovalo, že 
produkce ze zvýší ze 7 000 tun v roce 2005 na 15 000 tun v roce 2013 (+214 %). Skutečná vykázaná produkce za 
rok 2011 však dosáhla jen 9 000 tun.
Při poslední revizi v roce 2012 se v rumunském OP cílová produkce zvýšila na více než 14 000 tun na konci 
programu, třebaže skutečná produkce v roce 2010 byla jen 9 000 tun.
Cílová produkce ve španělském OP na konci programu byla stanovena nerealisticky. V roce 2012 byla snížena 
z 113 000 tun na 80 000 tun (vyjma slávkovitých), přičemž skutečná vykázaná produkce za rok 2010 dosáhla 
64 000 tun.Rámeček 6
29 Připomínky
U významného počtu  
kontrolovaných projektů 
bylo nepravděpodobné,  
že nákladově účinným  
způsobem přispějí  
k vytyčeným cílům
59 
Během období 2007–2013 bylo z ERF 
poskytnuto 400 milionů EUR na 
přibližně 5 800 projektů spadajících 
pod opatření 2.1, tj. udržitelný rozvoj 
akvakultury. Auditoři zkoumali, zda 
vybrané projekty k tomuto cíli účinně 
přispívaly. Posuzovalo se při tom, zda 
byly projekty vybírány tak, aby zajišťo -
valy udržitelný rozvoj, a zda byly dobře 
zaměřeny, především na dosahování 
růstu a zaměstnanosti, zda bylo plá -
novaných výsledků skutečně dosaže -
no a zda byly prostředky optimálně 
využity.Udržitelný rozvoj byl 
podporován jen v omezeném 
rozsahu a zacílení projektů bylo 
nedostatečné
60 
V nařízení o ERF byla pro financování 
projektů v akvakultuře stanovena řada 
cílů. Financování bylo možno posky -
tovat na tradiční akvakulturní činnosti 
nebo na činnosti, které zlepšují životní 
prostředí42, na diverzifikaci zaváděním 
druhů s dobrými tržními vyhlídkami43 
a na udržitelný rozvoj zaměstnanosti 
a trhu44.
61 
V praxi směřovala podstatná část 
financování do stávajících a tradičních 
akvakulturních činností. Usnadňovala 
to výběrová kritéria stanovená v ope -
račních programech členských států 
a vnitrostátní pravidla a dále regu -
lace přístupu k lokalitám vhodným 
pro akvakulturu. Výsledkem bylo, že 
na nové či inovativní projekty, které 
mohly vytvářet vyšší přidanou hodno -
tu nebo zvyšovat celkovou produkci 
a zároveň se zaměřovat na udržitelný 
rozvoj akvakultury, šel jen omeze -
ný objem prostředků, jako ilustruje 
rámeček 7 .42 Čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
43 Článek 10 nařízení (ES) 
č. 498/2007.
44 Článek 19 nařízení (ES) 
č. 1198/2006.
Příklady omezení udržitelného rozvoje akvakultury
V Galicii (Španělsko) nebyly od roku 1985 přes poptávku žadatelů udělovány žádné nové koncese na přístup 
k mořským lokalitám, kde by se mohla rozvíjet akvakultura. I když v době auditu neexistovalo územní pláno -
vání námořních prostor a galicijské úřady si vyžádaly průzkum, zda pro rozvoj akvakultury existují jiné vhodné 
lokality, v praxi byla šance nových subjektů získat k těmto lokalitám přístup velmi omezená.
V Itálii vedly lhůty pro předkládání návrhů spolu s délkou licenčního řízení a bodovým hodnocením udělova -
ným při výběru konkrétně existujícím projektům k tomu, že podporu získávali převážně stávající podnikatelé 
v akvakultuře.Rámeček 7
30 Připomínky
Příklady špatného zaměření podpory
Ve Španělsku (Andalusie a Galicie) a Francii byl rozpočet na opatření na podporu akvakultury větší než celková 
hodnota obdržených žádostí, takže financování získaly všechny projekty, které splňovaly základní kritéria způ -
sobilosti. Projekty tudíž nebyly seřazeny podle priorit, což zvyšovalo riziko, že prostředky nebudou optimálně 
využity. Při auditu bylo zjištěno, že šest z deseti projektů zkoumaných ve Španělsku vykazovalo nedostatky, jež 
svědčily o tom, že byly nekvalitně vybrány. Například v pěti z těchto případů se jednalo o pořízení obslužných 
plavidel bez zlepšení produkce nebo zvýšení zaměstnanosti.
V Polsku byla výběrová kritéria sice stanovena, avšak nesouvisela s cíli opatření na podporu akvakultury. Praxe 
byla taková, že pokud byla základní kritéria způsobilosti splněna, včetně předložení tříletého podnikatelského 
plánu, žádosti o financování byly schvalovány v pořadí, v jakém přicházely. Podpora tak nutně neproudila do 
nejlepších projektů a projekty předložené později během programového období byly bez dalšího zamítnuty, 
protože rozpočet byl již vyčerpán. Auditoři zjistili, že tři z deseti zkoumaných projektů byly vybrány nekvalitně.
V Rumunsku byla kritériím, která se vztahovala k cílům stanoveným v nařízení o ERF, přidělena nízká váha, 
kritéria se dostatečně neposuzovala a částečně se překrývala. Auditoři zjistili, že několik z deseti zkoumaných 
projektů bylo vybráno nekvalitně.
V Polsku, Portugalsku a Itálii se při výběru nezohledňoval stupeň realizace projektů k datu žádosti a v době 
rozhodnutí o podpoře byly některé projekty již dokončeny. Nebylo tedy dostatečně omezeno riziko, že 
vznikne efekt mrtvé váhy. Při auditu bylo zjištěno, že asi jedna třetina z 30 projektů kontrolovaných v těchto 
členských státech vykazovala nedostatky, jež svědčily o tom, že byly vybrány nekvalitně.Rámeček 862 
Aby byly vybrány dobré projekty, je 
třeba způsobilé projekty seřadit podle 
priorit za použití výběrových kritérií, 
která jsou zaměřena na cíle operač -
ního programu. Účetní dvůr zjistil, že 
projekty kontrolované v navštívených 
členských státech byly často vybírány 
nekvalitně a podpora byla poskyto -
vána na projekty, které již byly v době 
výběru zahájeny, jak se popisuje 
v  rámečku 8 . Asi třetina ze zkouma -
ných 60 projektů vykazovala nedostat -
ky, které svědčily o tom, že podpora 
byla špatně zaměřena.63 
Členské státy ve svých operačních 
programech stanovily průběžné 
a konečné cíle akvakulturní produk -
ce pro programové období, přičemž 
všechny z nich předpokládaly přírůstky 
produkce. Aby byly cíle stanovené 
pro produkci a zaměstnanost v oblasti 
akvakultury splněny (viz bod 55), měla 
by mezi výběrem projektů pro financo -
vání z ERF a celkovým cílem spočívají -
cím ve zvýšení produkce být zřetelná 
souvislost.
31 Připomínky
64 
Účetní dvůr zjistil, že i když se operač -
ní programy zaměřovaly na zvýšení 
produkce, výběrové postupy v navští -
vených členských státech často plnění 
těchto cílů dostatečně neupřednostňo -
valy, jak dokládá rámeček 9 .
Předpokládaných výsledků 
projektů nebylo dosaženo nebo 
nebyly ověřovány
65 
Aby projekty účinně přispívaly k do -
padu financovaných opatření, měly by 
být cíle projektů stanovené při schva -
lování podpory z velké části splněny. 
Příslušné orgány by měly provádění 
a výsledky projektů monitorovat a při -
jímat příslušná nápravná opatření (viz 
též body 53 a 54).
Příklady projektů, které nebyly zacíleny na růst
Ve Španělsku, Francii a Polsku nebyly vybrané projekty zaměřeny konkrétně na zvyšování zaměstnanosti nebo 
produkce, nýbrž povětšinou na modernizaci stávajících činností, což podle členských států mělo příznivý 
dopad na zaměstnanost a produkci. Kvůli nedostatečnému zacílení se však projekty na dosažení růstu neza -
měřovaly, jak je doloženo v bodě 66.
Na Sicílii (Itálie) se projekty vybíraly na základě vážených výběrových kritérií. Bodové hodnocení zahrnovalo 
maximálně 20 bodů za zachování pracovních míst, 10 bodů za zvýšení zaměstnanosti za každého nového 
zaměstnance s maximálním počtem 30 bodů a 10 bodů za zaměstnání alespoň jedné ženy. Jeden navrhovatel 
projektu například uvedl, že díky projektu bude zaměstnána jedna pracovnice, čímž se zaměstnáním jedné 
ženy počet zaměstnanců zvýší z 90 na 91, za což následně získal 20 bodů (10 + 10) a dalších 20 bodů za zacho -
vání dvou pracovních míst.Rámeček 9
32 Připomínky
66 
Z 31 projektů kontrolovaných na místě, 
z nichž 2545 mělo vést ke zvýšení 
zaměstnanosti anebo produkce, bylo 
v době auditu doloženo dosažení cílů 
jen u tří (viz příloha III ). Třebaže řada 
projektů stále probíhá, je míra plnění 
cílů malá. Ilustruje to rámeček 10 .
Využití prostředků nebylo 
zatím optimální
67 
Veřejné prostředky vynaložené na 
projekty v akvakultuře by měly být 
využity optimálně. To znamená, že ve -
řejné financování by mělo být úměrné 
předpokládaným výsledkům a nemělo 
by docházet k financování nepřimě -
řených investic a k efektu mrtvé váhy 
u projektů. Kromě toho by prostřed -
ky měly pro investici představovat 
skutečnou pobídku a podpora by se 
neměla poskytovat na investice, které 
by byly realizovány i bez veřejného 
financování.Některé z kontrolovaných 
projektů měly skutečný 
potenciál a svědčily 
o osvědčených postupech…
68 
Účetní dvůr našel tři úspěšné projekty, 
které přispívaly k udržitelnému rozvoji 
akvakultury, jak dokládá rámeček 11 . 45 Z těchto 25 případů se 11 
v rámci výběru projektů 
výslovně nezaměřovalo na 
zvyšování.
Příklady projektových výsledků, kterých nebylo dosaženo nebo které nebyly 
ověřeny
Přestože v Polsku všech pět příjemců navštívených během auditu ve svých závěrečných zprávách o provádění 
projektu určených vnitrostátním orgánům uvedlo, že dosáhli vyčíslených cílů produkce, čtyři z nich Účetnímu 
dvoru potvrdili, že ve skutečnosti cíle splněny nebyly. Příjemci informovali o významných ztrátách v popula -
cích (blížících se někdy 80 %) způsobených dravci.
Ve Francii všichni navštívení příjemci uváděli, že vyčíslené cílové produkce nebylo dosaženo. Příslušné orgány 
nesoulad ve vykázaných množstvích nezkontrolovaly.
V Itálii byly monitorovací činnosti zahájeny v roce 2012 a předkládání zpráv o jejich výsledcích v roce 2013.Rámeček 10
33 Připomínky
Příklady úspěšných projektů
V Polsku projekt s náklady 7,8 milionu EUR získal financování z ERF ve výši 3,4 milionu EUR na vybudování rybí 
farmy s udržitelným chovem tilápie v uzavřené soustavě nádrží za použití technologií, které chrání okolní pro -
středí. Cílem projektu bylo produkovat 200 tun ryb ročně a vytvořit 13 pracovních míst. Po dokončení se však 
produkovalo 1 000 tun ročně a bylo vytvořeno 19 pracovních míst.
Ve Španělsku získal projekt financování z ERF ve výši 742 000 EUR na výstavbu nádrží pro chov mořského 
okouna a mořanovitých na ploše 600 ha. Příjemce měl značné odborné zkušenosti v odvětví akvakultury a pří -
stup k financování a provoznímu kapitálu. Celá oblast se nyní hospodářsky využívá díky několika projektům 
financovaným EU. V roce 2011 byly do nádrží nasazeny malé ryby a s ohledem na tříleté období růstu měla 
plná produkce s objemem kolem 600 tun započít od roku 2014. Pro úspěch projektu měla zásadní význam 
schopnost příjemce financovat značný provozní kapitál daný uvedeným dlouhým obdobím růstu (více než 
5 milionů EUR). Zaměstnanost se dle předpokladů měla do roku 2014 zvýšit z 30 pracovních míst na 50, avšak 
již v roce 2013 dosáhla 52 pracovních míst.
V Portugalsku získal projekt financování z ERF ve výši 35 000 EUR na modernizaci a rozšíření ústřicové farmy. 
Vedoucí projektu měl univerzitní vzdělání v oboru chov ústřic. Cílem projektu bylo zvýšit produkci ze 120 tun 
v roce 2011 na 150 tun v roce 2013, snížit úmrtnost ústřic a zvýšit počet zaměstnanců ze čtyř na devět. V době 
návštěvy Účetního dvora v roce 2013 nebyl projekt ještě úplně dokončen, ale výroba se již zvýšila na 135 tun 
a na farmě bylo zaměstnáno osm osob.Rámeček 11 
Zdroj:  EÚD.
34 Připomínky
… avšak u mnohých tomu tak 
nebylo
69 
Auditoři zjistili, že z 31 navštívených 
projektů nebylo optimální využití pro -
středků dostatečně doloženo  
v 16 případech.
 — V 11 případech (všechny v Itálii 
a Polsku) započal příjemce in -
vestice ještě před rozhodnutím 
o poskytnutí podpory. V těchto 
členských státech realizovali pří -
jemci většinu investic souvisejících 
s projekty ERF již před schválením 
financování. Tím se snížila sku -
tečná investiční pobídka tohoto 
financování a je zřejmé, že veřej -
né prostředky byly poskytnuty 
příjemcům, kteří je nepotřebovali. 
Odhadované investiční náklady, 
které měly být spolufinancová -
ny, nebyly navíc odůvodněny 
uvedením očekávaných výsledků 
projektu. — V pěti případech nebyl rozsah 
veřejného financování ve srovnání 
s výsledky dobře zdůvodněn a op -
timální využití prostředků nebylo 
dostatečně doloženo, jak ilustruje 
rámeček 12 .
Příklady projektů financovaných z ERF, u nichž nebylo využití prostředků optimální
V Andalusii (Španělsko) byl projekt chovu krevet za použití ohřáté vody, kterou dodávala místní elektrárenská 
společnost, financován z ERF částkou 358 000 EUR. Díky projektu mělo sice vzniknout osm nových pracov -
ních míst, avšak příslušné orgány nezohlednily skutečnost, že podobný počet pracovních míst zanikne, když 
příjemce přesune svou činnost ze dvou jiných lokalit do lokality projektu.
Ve Francii bylo z ERF vyplaceno 108 000 EUR na projekt výstavby dvoupatrové budovy určené na chov měkký -
šů a korýšů. Jedno podlaží budovy se nevyužívalo na plánovanou činnost, nýbrž na služby související s cestov -
ním ruchem.
V Portugalsku bylo z ERF vyplaceno 838 000 EUR na projekt, který spočíval v lovu, chovu a krmení ryb, včetně 
tuňáka, pro následný prodej. V době auditu se sice tuňáci lovili a prodávali, avšak nebylo možné dostatečně 
doložit, že před prodejem byli v zařízení chováni a krmeni. Postup se tedy více blížil určité formě rybolovu než 
akvakultuře.Rámeček 12
35
 Nová společná rybářská politika a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) (od roku 2014)
70 
V prosinci 2013 přijal Evropský par -
lament a Rada nařízení46 o reformě 
společné rybářské politiky od 1. ledna 
2014. Na rozdíl od nařízení o SRP na 
období do roku 2013 obsahuje toto 
nové nařízení zvláštní oddíl o akvakul -
tuře a od členských států požaduje, 
aby na základě strategických zásad 
Unie zpracovaly víceleté národní 
strategické plány s cílem odstranit 
administrativní překážky (například 
při udělování licencí), usnadnit přístup 
k vodám a prostoru a používat envi -
ronmentální, sociální a hospodářské 
ukazatele pro akvakulturu. Operační 
programy budou muset být s těmito 
strategickými plány v souladu. Bude 
zřízen nový poradní sbor pro akvakul -
turu, který bude poskytovat poraden -
ství pro řízení odvětví.
71 
Nová politika v oblasti akvakultury 
se bude provádět prostřednictvím 
Evropského námořního a rybářského 
fondu (ENRF)47. Na rozdíl od ERF má 
ENRF zvláštní oddíl, v němž je stano -
veno, jak se bude financování využí -
vat na podporu udržitelného rozvoje 
akvakultury. Poskytuje jasnější rámec 
pro financování akvakultury než ERF, 
včetně možnosti financovat opatření 
na ochranu životního prostředí a zdra -
ví, rozvoj územního plánování, podni -
katelské inovace, podnikání a pojištění 
populací. Financování bude v souladu 
s víceletými národními strategickými 
plány členských států.46 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1380/2013 ze dne 
11. prosince 2013 o společné 
rybářské politice, o změně 
nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 
a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení 
nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 
a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí 
Rady 2004/585/ES (Úř. věst. 
L 354, 28.12.2013, s. 22).
47 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU)  
č. 508/2014 ze dne 
15. května 2014 o Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, 
(ES) č. 1198/2006 a (ES)  
č. 791/2007 a nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1255/2011  
(Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).
36
 Závěry  
a doporučení
72 
V kontextu klesající produkce z tradič -
ního rybolovu v EU a příkladu výrazné -
ho celosvětového růstu akvakulturní 
produkce usiluje reformovaná SRP dále 
od roku 2014 rozvíjet opatření na pod -
poru akvakultury. Účetní dvůr zkoumal, 
zda financování poskytované z ERF 
v předešlém období nabízelo účinnou 
podporu pro udržitelný rozvoj akva -
kultury, aby se tak získaných poznatků 
mohlo využít pro nová opatření.
73 
Při auditu se hodnotilo, zda opatření 
na podporu akvakultury byla na úrovni 
EU i členských států dobře koncipová -
na a prováděna a zda prostředky z ERF 
byly optimálně využity a podporovaly 
udržitelný rozvoj akvakultury.
74 
Účetní dvůr zjistil, že celkově ERF 
neposkytoval účinnou podporu pro 
udržitelný rozvoj akvakultury. Na 
úrovni EU nebyla opatření na podporu 
udržitelného rozvoje dobře koncipová -
na a monitorována. SRP a ERF nezajiš -
ťovaly odpovídající rámec pro udrži -
telný rozvoj akvakultury do roku 2013 
(body 18–19) a přezkum NSP a OP člen -
ských států prováděný Komisí nevedl 
k odstranění některých koncepčních 
problémů (body 20–22). Environmen -
tální udržitelnost rozvoje akvakultury 
je jedním z cílů ERF. Účetní dvůr zjistil, 
že dostatečné pokyny byly poskytnuty 
k síti Natura 2000, avšak nikoli k otáz -
kám souvisejícím s rámcovou směrnicí 
o vodě, rámcovou směrnicí o strategii 
pro mořské prostředí a směrnicí o po -
suzování dopadů na životní prostředí 
(body 23–25).Objevovaly se problémy s úplností 
a spolehlivostí údajů o akvakultur -
ní produkci, které vykazují členské 
státy a které se slučují na úrovni EU 
(body 26–30). Výsledky opatření v od -
větví akvakultury se pak obtížně posu -
zují. Monitorovací výbory ERF a hod -
nocení v polovině období a inspekce 
Komise měly na provádění opatření 
v odvětví akvakultury jen malý dopad 
(body 31–34). Výsledky výzkumných 
projektů a projektů LIFE financovaných 
z veřejných zdrojů se plně nevyužívaly 
(body 35–36).
75 
Opatření na podporu udržitelného roz -
voje akvakultury v členských státech 
nebyla dobře koncipována a provádě -
na. Vyskytovaly se závažné problémy 
s územním plánováním a požadav -
ky v licenčních řízeních byly složité 
(body 39 a 40) a závažný dopad měla 
i finanční krize (body 41 a 42). V navští -
vených členských státech obecně ne -
poskytovaly národní strategické plány 
a operační programy, které vyžadoval 
ERF, pro udržitelný rozvoj akvakultury 
dostatečně jasný základ (body 43–48). 
Členské státy také neprováděly 
jednotnou strategii rozvoje odvětví 
akvakultury (body 37 a 38). Zejména 
se dostatečně nezohledňovala politika 
v oblasti životního prostředí a zdraví 
(body 49–52). Roční vykazování údajů 
o produkci se vyznačovalo nepřes -
nostmi a metodickými nedostatky 
(body 53 a 54).
37 Závěry a doporučení 
76 
Pokud jde o optimální využití prostřed -
ků poskytovaných z ERF na podporu 
akvakultury, Účetní dvůr zjistil, že 
cíle stanovené pro udržitelný rozvoj 
akvakultury nebyly splněny ani na 
úrovni EU, ani v členských státech 
(body 55–58).
77 
Ze zjištění Účetního dvora vyplývá, že 
u mnohých projektů financovaných 
z ERF nebyly prostředky využity opti -
málně nebo projekty nepodporovaly 
udržitelný rozvoj akvakultury. Projekty 
byly často špatně zaměřeny, jejich 
přínos pro růst a zaměstnanost byl 
malý a nedosahovaly předpokládaných 
výsledků (body 59–66). Auditoři se sice 
setkali s několika úspěšnými projekty, 
ale rovněž nalezli významné doklady 
efektu mrtvé váhy u projektů a dokla -
dy neoptimálního využití prostředků, 
nedostatečného financování nových 
projektů a nízké návratnosti veřejných 
investic (body 67–69).
78 
Závěrem lze říci, že v období do roku 
2013 neexistoval na úrovni EU a člen -
ských států adekvátní rámec umožňují -
cí převést cíle EU pro udržitelný rozvoj 
akvakultury do reality a že skutečně 
přijatá opatření nepřinesla dostatečné 
výsledky. Ve světle těchto skutečností, 
reformy SRP a zavedení ENRF od roku 
2014 (body 70–71) předkládá Účetní 
dvůr následující doporučení.Doporučení 1
Komise by, když provádí opatření na 
podporu akvakultury v rámci Evrop -
ského námořního a rybářského fondu, 
měla:
a) při schvalování operačních pro -
gramů členských států posuzovat, 
zda jsou cíle udržitelného rozvoje 
akvakultury realistické a vhodné 
a zda je podpora zaměřena na 
opatření, která mohou tyto cíle 
splnit;
b) vypracovat pokyny pro hodnocení 
příslušných environmentálních fak -
torů při rozhodování o veřejném 
financování;
c) v náležitých případech zajistit, aby 
operační programy členských států 
byly schvalovány jen tehdy, pokud 
jsou vypracovány vhodné národ -
ní strategie pro rozvoj odvětví 
akvakultury;
d) vést členské státy k tomu, aby 
zavedly příslušné územní pláno -
vání a zjednodušily licenční řízení 
a správní postupy, a podpořit tak 
rozvoj odvětví akvakultury;
e) zlepšit srovnatelnost statistických 
údajů o akvakultuře sestavovaných 
z různých zdrojů, aby byly přesnější 
a úplnější.
38 Závěry a doporučení 
Doporučení 2
Při provádění opatření na podpo -
ru akvakultury v rámci Evropského 
námořního a rybářského fondu by 
členské státy měly:
a) zpracovat a uplatňovat jednotnou 
národní strategii pro rozvoj odvět -
ví akvakultury;
b) zavést příslušné územní pláno -
vání a zjednodušit licenční řízení 
a správní postupy, a podpořit tak 
rozvoj odvětví akvakultury;
c) zajistit, aby se při poskytování 
veřejného financování upřednost -
ňovaly projekty, které nejlépe 
přispívají k udržitelnému rozvoji 
akvakultury a zajišťují optimální 
využití prostředků;
d) monitorovat podrobněji výsledky 
projektů stanovením a používáním 
relevantních ukazatelů.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 14. května 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
 Přílohy Příloha IObrat v akvakultuře a podpora z ERF
Členský státObrat (2011) Podpora z ERF (v milionech EUR)
Hodnota 
(v milionech  EUR)Objem (v tis. tun)Osa 2 ERF 
(plánováno)Opatření 2.1 ERF 
(skutečnost)Počet projektů 
v opatření 2.1
Belgie 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulharsko 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Česká republika 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Dánsko (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Německo 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Estonsko 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Irsko 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Řecko 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Španělsko 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Francie 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Itálie 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Kypr 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Lotyšsko (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Litva (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Maďarsko 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Nizozemsko 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Rakousko 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Polsko 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugalsko 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Rumunsko 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovinsko 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovensko 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Finsko 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Švédsko 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Spojené království 740,3 199,0 33,6 6,4 87
EU-27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Zdroje:
Obrat v akvakultuře:  „Hospodářská výkonnost odvětví akvakultury EU (STECF 13-29)“, VTHVR listopad 2013.
Osa 2 ERF (plánováno):  schválené operační programy.
Opatření 2.1 ERF (skutečnost):  informace do května 2013 a do července 2012 pro členské státy označené *, které poskytly útvary Komise.
Počet projektů:  informace do května 2013 a do července 2012 pro členské státy označené *, které poskytly útvary Komise.
40 Přílohy Příloha IIVzorek kontrolovaných projektů
Členský 
stát Region Popis projektu Typ produkceKontrola na 
místěZpůsobilé 
náklady 
na projekt 
(v tis. EUR)Celkový 
veřejný 
příspěvek 
(v tis. EUR)Celkový 
příspěvek 
z ERF 
(v tis. EUR)
ŠpanělskoGalicieInstalace vorů a modernizace 
obslužných plavidelSlávkovití Ano 401 241 180 
Pořízení obslužných plavidel Slávkovití Ano 523 314 235 
Pořízení obslužných plavidel Slávkovití 523 314 235 
Pořízení obslužných plavidel Slávkovití 447 268 201 
Pořízení obslužných plavidel Slávkovití 380 228 171 
AndalusieInstalace vorů a kanálůMořanovití, mořský 
okounAno 1 978 989 742 
Instalace vorů Slávkovití Ano 1 807 904 678 
Modernizace líhně Humr Ano 954 477 358 
Opatření na ochranu vodního 
prostředíMořanovití, mořský 
okoun2 493 1 247 935 
Modernizace klecíMořanovití, mořský 
okoun2 495 1 247 935 
FrancieAkvitánieVýstavba jeseteří líhně Jeseter Ano 927 187 93 
Výstavba nádrží na odchov ústřic Ústřice Ano 90 31 16 
Languedoc -
-RoussillonRozšíření a modernizace procesu 
výroby a dodávekÚstřice + slávkovití Ano 4 071 1 009 303 
Languedoc -
-RoussillonRozšíření a modernizace procesu 
výroby a dodávekÚstřice + slávkovití Ano 1 589 397 191 
Rozšíření a modernizace procesu 
výroby a dodávekÚstřice + slávkovití Ano 717 215 108 
AkvitánieVýrobní materiály Ústřice + slávkovití 110 30 15 
Výrobní materiály Ústřice + slávkovití 85 26 13 
Languedoc -
-RoussillonRozšíření a modernizace procesu 
výroby a dodávekÚstřice + slávkovití 297 89 45 
Rozšíření a modernizace procesu 
výroby a dodávekÚstřice + slávkovití 639 160 38 
Akvitánie Výrobní materiály Ústřice + slávkovití 69 21 10 
41 Přílohy Příloha IIČlenský 
stát Region Popis projektu Typ produkceKontrola na 
místěZpůsobilé 
náklady 
na projekt 
(v tis. EUR)Celkový 
veřejný 
příspěvek 
(v tis. EUR)Celkový 
příspěvek 
z ERF 
(v tis. EUR)
ItálieAutonomní 
provincie 
TridentInstalace líhně a nádrží Pstruh Ano 1 327 531 265 
Rozšíření a modernizace rybích 
nádržíPstruh Ano 280 113 56 
Infrastrukturní práce ve stávajících 
prostoráchPstruh 155 62 31 
Infrastrukturní práce ve stávajících 
prostoráchPstruh 183 73 37 
Emilia 
RomagnaPořízení obslužných plavidel 
(obnovení populace zaděnkovitých) 
a pořízení obslužného mola/plošinyZaděnkovití Ano 281 112 56 
Pořízení obslužných plavidel Zaděnkovití 220 88 44 
Pořízení obslužných plavidel Zaděnkovití 250 100 50 
SicílieModernizace a rozšíření prostorMořský okoun, 
mořanovitíAno 1 987 1 192 1 132 
Modernizace a rozšíření prostor Pstruh Ano 28 17 16 
Pořízení obslužného plavidla a 
modernizaceSlávkovití Ano 667 400 380 
PolskoMazovskoModernizace chovných nádrží Kapr Ano 775 465 349 
Modernizace nádrží Kapr Ano 478 287 215 
Výstavba nového zařízení Tilápie Ano 7 744 4 519 3 389 
Modernizace zařízeníKapr, pstruh, jiné 
ryby516 309 232 
Modernizace zařízení Kapr 224 134 101 
PoznaňVýstavba nového zařízení Jeseter Ano 2 780 1 644 1 233 
Modernizace a výstavba rybích 
nádržíKapr, pstruh Ano 1 220 732 549 
Modernizace nádrží Jeseter 725 435 326 
Modernizace nádrží a pořízení 
vybaveníJiné ryby 382 229 172 
Modernizace nádrží a pořízení 
vybaveníKapr, jiné ryby 881 528 396 
42 Přílohy Příloha IIČlenský 
stát Region Popis projektu Typ produkceKontrola na 
místěZpůsobilé 
náklady 
na projekt 
(v tis. EUR)Celkový 
veřejný 
příspěvek 
(v tis. EUR)Celkový 
příspěvek 
z ERF 
(v tis. EUR)
PortugalskoAlgarveModernizace produkceMořský okoun, 
mořanovití, ústřice, 
zaděnkovitíAno 2 502 1 501 1 126 
Vybudování zařízení na produkci 
měkkýšů a korýšů. Vybudování 
akvakultury mlžů  v pobřežních 
vodách – FinisterraÚstřice, hřebenatka 
svatojakubská , 
slávkovití1 893 1 136 852 
Instalace klecí pro tuňáky Tuňák 2 032 1 117 838 
Instalace klecí pro tuňáky Tuňák Ano 2 032 1 117 838 
Vybudování zařízení na produkci 
měkkýšů a korýšůÚstřice, hřebenatko -
vití, slávkovitíAno 1 572 943 708 
StředVybudování zařízení na produkci 
úhořůÚhoř 7 941 3 970 2 978 
Modernizace zařízeníJazyk obecný, 
pakambala velká3 507 1 754 1 315 
Modernizace zařízeníJazyk obecný, 
pakambala velkáAno 2 217 1 109 831 
Modernizace zařízení.Mořský okoun, 
mořanovití, úhoř, 
jazyk obecný193 87 65 
Modernizace zařízení Ústřice Ano 84 46 35 
43 Přílohy
Členský 
stát Region Popis projektu Typ produkceKontrola na 
místěZpůsobilé 
náklady 
na projekt 
(v tis. EUR)Celkový 
veřejný 
příspěvek 
(v tis. EUR)Celkový 
příspěvek 
z ERF 
(v tis. EUR)
RumunskoKonstanca Výstavba nového zařízení Pakambala velká Ano 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Modernizace prostor Kapr a jiné ryby Ano 2 444 1 466 1 100 
Vrancea Modernizace a rozšíření prostor Kapr a jiné ryby 1 916 1 150 862 
TulceaPřeměna akvakulturního hospodář -
ství na ekologickou produkciKapr 548 548 411 
Braila Modernizace prostorKapr, pstruh a jiné 
ryby1 237 742 557 
GiurgiuDiverzifikace produkce a moderni -
zace současné činnostiKapr a jiné ryby Ano 2 424 1 454 1 091 
Calarasi Jeseteří farma pro intenzivní chov Jeseter Ano 3 946 2 367 1 776 
IalomitaPřeměna akvakulturního hospodář -
ství na ekologickou produkciKapr a jiné ryby Ano 1 000 1 000 750 
Prahova Modernizace zařízení Kapr a jiné ryby 1 036 622 466 
Arges Výstavba nového zařízení Pstruh 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Příloha II
44 Přílohy Příloha IIIVýsledky kontrolovaných projektů
Členský 
státTypRoční 
produkce 
před pro -
jektem 
(tuny)Roční 
produkce 
plánovaná 
po projek -
tu (tuny)Skutečná 
roční 
produkce 
(tuny)Pracovní 
místa 
před 
projektemPracovní 
místa plá -
novaná po 
projektuSku -
tečná 
pracovní 
místaCílů 
dosud 
nedo -
saženoInvestice 
začala 
před roz -
hodnutím 
o grantuNedostatečné 
důkazní infor -
mace o opti -
málním využití 
prostředkůPříklad 
úspěš -
ného 
projektu
ŠpanělskoModernizace 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Modernizace 70 70 70 16 16 16
Nová činnost 0 200 200 30 50 52
Nová činnost 0 900 600 0 15 8
Modernizace 41 45 30 17 25 22
FrancieNová činnost 0 90 000 90 000 0 2 1
Nová činnost 0 15 15 1 1 0
Modernizace 120 500 170 35 50 47
ModernizaceNení 
dostupnéNení 
dostupné80 15 30 26
Modernizace 80 160 99Není 
dostupnéNení 
dostupnéNení 
dostupné
ItálieModernizace 830 1 240 1 000 6 6 6
Modernizace 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Modernizace 10 468 10 733 10 5005 zaměstnaců
570 členů 
družstva5 
zaměstnanců
570 členů 
družstva0
Modernizace 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Modernizace 5 11 8 2 2 2
Modernizace 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Přílohy Příloha III
Členský 
státTypRoční 
produkce 
před pro -
jektem 
(tuny)Roční 
produkce 
plánovaná 
po projek -
tu (tuny)Skutečná 
roční 
produkce 
(tuny)Pracovní 
místa 
před 
projektemPracovní 
místa plá -
novaná po 
projektuSku -
tečná 
pracovní 
místaCílů 
dosud 
nedo -
saženoInvestice 
začala 
před roz -
hodnutím 
o grantuNedostatečné 
důkazní infor -
mace o opti -
málním využití 
prostředkůPříklad 
úspěš -
ného 
projektu
PolskoModernizace 0 40 - 2 4 -
Rekonstrukce 0 10 - 1 1 1
Nová činnost 0 200 1 000 0 13 19
Nová činnost 0 32 0 0 1 3
Modernizace 5 7 5 10 10 10
PortugalskoModernizace 120 150 135 4 9 8
Modernizace 120 392 20 7 9 14
Nová činnost 0 1 555 0 0 3 8
Nová činnost 0 2 380 10 0 16 21
Modernizace 175 810 50 6 6 6
RumunskoNová činnost 0 150 0 2 7Není 
dostupné
Modernizace 112 467 400Není 
dostupnéNení 
dostupnéNení 
dostupné
Modernizace 100 428Není 
dostupné10 22Není 
dostupné
Modernizace 6 132 0 2 9Není 
dostupné
Ekologická 
produkceNení 
dostupnéNení 
dostupnéNení 
dostupnéNení 
dostupnéNení 
dostupnéNení 
dostupné
zvýšení výroby nebo zaměstnanosti se neplánovalo plánovaného zvýšení nebylo dosaženo cíle byly splněny
46
Shrnutí
I
Členské státy budou moci vynakládat prostředky 
z Evropského rybářského fondu (ERF) do konce roku 
2015. Konečný celkový příděl finančních prostředků 
ERF na opatření v oblasti akvakultury za období 
2007–2013 proto ještě není znám.
III
Komise si uvědomuje, že do konce roku 2013 
nedosáhla podpora poskytnutá z ERF na udrži -
telný rozvoj akvakultury nutně všech očekávaných 
nebo kýžených výsledků. Nicméně Komise by ráda 
zdůraznila, že navzdory finanční a hospodářské krizi 
byla produkce stabilní z hlediska objemu a zazna -
menala mírný narůst, pokud jde o hodnotu. Úroveň 
zaměstnanosti v tomto odvětví byla zachována. 
Poučení získaná v období 2007–2013 byla zapraco -
vána do nového Evropského námořního a rybář -
ského fondu (ENRF) pro období 2014–2020.
IV
Přestože posouzení účinnosti opatření na podporu 
udržitelného rozvoje akvakultury financovaných 
z ERF je obtížné, Komise se domnívá, že některá, 
i když ne všechna opatření byla dobře koncipována 
a monitorována.
Komise uznává, že společná rybářská politika (SRP) 
neposkytla v předchozím programovém období 
dostatečně jasný rámec pro rozvoj akvakultury. 
Tato otázka byla řešena přijetím reformované SRP 
a nových strategických zásad pro akvakulturu v roce 
2013.
Nástup palivové krize v roce 2008 a poté celosvě -
tová hospodářská a finanční krize však způsobily, že 
podniky v odvětví akvakultury čelily zcela novým 
výzvám, které nebylo možno na počátku programo -
vého období 2007–2013 předvídat. To mělo závažný 
dopad na cílové hodnoty a cíle stanovené pro 
opatření v oblasti akvakultury financovaná z ERF na 
začátku programového období.Odpovědi  
Komise
Komise vypracovala komplexní příručku a pokyny 
týkající se monitorování, a zejména použití ukaza -
telů v rámci ERF: (http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/
eff/official_documents/updated_eff_workingpa -
per_on_indicators_en.pdf ). Členské státy v žádné 
fázi neupozornily na nedostatek pokynů ze strany 
Komise.
Komise si uvědomuje, že údaje o akvakultuře 
z různých zdrojů EU nebyly dostatečně srovna -
telné. Bylo to částečně způsobeno skutečností, že 
údaje o akvakultuře pocházejí z různých zdrojů 
na úrovni EU, jež vyhovují různým použitím (ten -
dence v produkci a socioekonomické výsledky). Tyto 
databáze jsou v zásadě sladěny, objevují se však 
rozdíly kvůli odlišnému rozsahu, chybějícím údajům 
nebo z důvodu zachování důvěrnosti. Nadcházející 
přezkum rámce pro shromažďování údajů bude pro 
Komisi příležitostí tyto nedostatky v oblasti údajů 
řešit.
Monitorovací výbor, v němž má Komise pouze sta -
tus pozorovatele, sleduje provádění celého operač -
ního programu, a ne jen oblast akvakultury. Mělo by 
být připomenuto, že operační programy zahrnovaly 
šestnáct opatření a akvakultura nebyla nejdůleži -
tějším opatřením z hlediska zdrojů ERF. Komise se 
domnívá, že čas, který monitorovací výbor akvakul -
tuře věnoval, byl úměrný významu těchto opatření.
V
Komise v souvislosti s reformou SRP do budoucna 
zavedla otevřenou metodu koordinace, jejímž cílem 
je podpořit úsilí členských států o rozvoj udržitelné 
akvakultury a výrazně je povzbudit, aby posílily 
vazbu mezi cíli politiky a prioritami financování. 
Podle nové SRP a nového ENRF musí každý členský 
stát k tomu, aby mohl podporovat akvakulturu 
v rámci svého operačního programu ENRF, přijmout 
víceletou národní strategii pro akvakulturu.
Odpovědi Komise 47
VIII b)
Komise vypracovala pokyny pro rozvoj udržitelné 
akvakultury, které obsahují důležité faktory sou -
visející s životním prostředím: http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf
Připravila též pokyny ohledně toho, jak by měly 
být splněny předběžné podmínky pro více -
letý národní strategický plán pro akvakulturu: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komise připravila pokyny (jako přílohu pokynů 
pro hodnocení ex ante ), jak do koncepce ope -
račních programů začlenit závěry strategic -
kého posuzování vlivů na životní prostředí: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komise připravila pokyny o povaze výjimek povole -
ných podle článku 9 směrnice o ochraně volně žijí -
cích ptáků. Cílem těchto pokynů je vysvětlit klíčové 
myšlenky obsažené v článku 9 směrnice o ptácích, 
neboť se týkají předcházení vážným škodám způso -
beným kormorány či ochrany flory a fauny a nabízí 
praktické rady, jak tyto myšlenky provádět: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf
Kromě toho Komise v současné době pod -
poruje vypracování právě připravovaných 
specifických pokynů pro provádění rámcové 
směrnice o vodě a rámcové směrnice o strate -
gii pro mořské prostředí. Veškeré dokumenty 
týkající se tohoto projektu jsou k dispozici 
na této adrese: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
Tato činnost navazuje na pokyny pro udržitelnou 
akvakulturu v rámci sítě Natura 2000: http://ec.eu -
ropa.eu/environment/nature/natura2000/manage -
ment/docs/Aqua -N2000%20guide.pdf
VIII c)
V souladu s předběžnými podmínkami pro víceletý 
národní strategický plán pro akvakulturu nepřijme 
Komise operační programy ENRF, pokud členské 
státy nepředloží odpovídající víceleté národní stra -
tegické plány na podporu udržitelné akvakultury, 
jsou -li pro ně relevantní.VI
Komise zdůrazňuje, že dosažení cílů stanovených 
pro růst a zaměstnanost v odvětví akvakultury 
zásadním způsobem ovlivnil dopad hospodářské 
a finanční krize.
Podle zásady sdíleného řízení, o níž se ERF opírá, se 
projekty vybírají na úrovni členských států. Člen -
ské státy byly kvůli zhoršujícím se ekonomickým 
podmínkám konfrontovány s neustále se snižujícím 
počtem projektů pocházejících z tohoto odvětví.
VII
Ačkoliv Komise uznává, že regulační rámec, 
a zejména monitorování opatření financovaných 
z ERF, nepřinesly očekávané výsledky, je důle -
žité poznamenat, že palivová krize v roce 2008 
a následná ekonomická a finanční krize měly na toto 
odvětví závažný dopad.
Nový ENRF poskytuje jasnější rámec politiky, jehož 
základem je vytyčení šesti priorit Unie a soubor 
konkrétních cílů. ENRF má tedy silnější intervenční 
logiku, je více zaměřen na výsledky a obsahuje posí -
lený systém monitorování a hodnocení, což zaručí 
větší přínos k dosažení cílů SRP , zejména pokud jde 
o udržitelný rozvoj akvakultury v EU.
VIII a)
Komise důkladně zanalyzuje důvody pro navrho -
vanou podporu akvakultury v nových operačních 
programech ENRF, jež budou podle předpokladů 
předloženy v druhé polovině roku 2014. Komise 
bude rovněž pozorně analyzovat soudržnost mezi 
opatřeními operačního programu a opatřeními 
oznámenými ve víceletém národním strategickém 
plánu pro akvakulturu.
Rovněž lze očekávat, že kontrola toho, že jsou tyto 
cíle splněny, bude snazší, budou -li stanoveny kvan -
tifikované cílové hodnoty a milníky a postupy pro 
monitorování a shromažďování údajů nezbytných 
k provádění hodnocení.
Odpovědi Komise 48
IX b)
Toto doporučení, na něž se nejvíce zaměřují sou -
časné iniciativy Komise o územním plánování 
námořních prostor, bere Komise na vědomí. Viz výše 
poznámka bod VIII d).
IX c)
Komise zdůrazňuje, že ENRF zahrnuje řadu nových 
prvků, jejichž cílem je pomoci zaměřit financování 
ENRF na projekty, které nejlépe přispívají k udrži -
telnému rozvoji akvakultury a zajišťují optimální 
využití prostředků. K těmto prvkům patří: 1) posí -
lený monitorovací systém s ročním podáváním 
zpráv o financovaných opatřeních; 2) obsáhlejší 
roční zpráva o provádění; 3) posílené zaměření na 
výsledky včetně nového výkonnostního rámce;  
a 4) předběžné podmínky, které zajistí, že opatření, 
jež mají být v rámci akvakultury financována, jsou 
soudržná s víceletým národním strategickým plá -
nem pro akvakulturu.
IX d)
V období 2014–2020 bude ENRF ve srovnání 
s předchozím ERF podporovat silnější orien -
taci na výsledky (využití společných ukazatelů 
výsledků), včetně uplatňování výkonnostního rámce 
(použití společných ukazatelů výstupu). Nařízení 
o ENRF předpokládá, že bude přijat akt v přenesené 
pravomoci týkající se společných ukazatelů.
Nový monitorovací systém obsažený v návrhu ENRF 
bude složen z těchto prvků:
 — databáze na úrovni členských států (INFOSYS), 
v níž budou uloženy informace o každé operaci 
podle společné struktury a s využitím společ -
ných ukazatelů,
 — zprávy zasílané Komisi, v níž budou uvedeny 
klíčové informace v souhrnné podobě. Informa -
ce by měly být kumulativní, aby odrážely vývoj 
provádění.
Společné ukazatele ENRF budou sloužit jako základ 
pro monitorování, hodnocení a přezkum výkon -
nosti programů. Umožní sloučení dat na úrovni 
EU, a poslouží tak k měření pokroku při plnění cílů 
strategie Evropa 2020.Část tohoto doporučení je určena členským státům, 
neboť podle zásady sdíleného řízení je na členských 
státech, aby vypracovaly a uplatňovaly soudržné 
národní strategie pro rozvoj odvětví akvakul -
tury. Pokud členské státy tyto strategie v souladu 
s pokyny Komise nevypracují nebo neuplatní, 
nemůže Komise uložit žádné sankce ani zahájit 
řízení o nesplnění povinnosti.
VIII d)
Přestože zjednodušení administrativy a územní 
plánování zůstává ve své podstatě v pravomoci 
členských států, Komise ve strategických zásadách 
pro akvakulturu (COM(2013) 229) určila územní 
plánování a potřebu zjednodušení administrativy 
jako cíle, o něž je třeba usilovat. Komise bude též 
členské státy povzbuzovat, aby ke zlepšení rozvoje 
akvakultury uplatňovaly nedávno přijatou směrnici 
o územním plánování námořních prostor.
VIII e)
Komise zdůrazňuje, že právní rámec zahrnující 
statistické údaje o produkci akvakultury (nařízení č. 
788/96 zrušené nařízením č. 762/2008) byl zřízen od 
roku 1996. Komise se bude nadále těmito problémy 
s údaji zabývat na příslušných fórech a v příslušných 
procesech (např. rozšířením sběru údajů z rámce 
pro shromažďování údajů na sladkovodní akvakul -
turu a harmonizací metodik).
IX a)
Po přijetí strategických zásad EU pro akvakulturu 
v dubnu 2013 začaly členské státy sestavovat své 
víceleté národní strategické plány na podporu 
udržitelné akvakultury. Provádění těchto plánů, 
které budou obsahovat cíle členských států a opat -
ření k jejich dosažení, bude Komise monitorovat. 
Monitorování se bude zejména zabývat dodržová -
ním předběžných podmínek víceletého národního 
strategického plánu pro akvakulturu, bez něhož 
nebude Komise moci schválit operační program 
ENRF.
Odpovědi Komise 49
14
Komise zdůrazňuje, že tyto statistické údaje se týkají 
pouze projektů akvakultury financovaných z ERF.
Připomínky
21
Komise poskytovala zpětnou vazbu ohledně čin -
ností, na které se vztahuje národní strategický plán, 
při projednávání operačních programů s členskými 
státy v souladu s články 15 a 17 nařízení o ERF 
(č. 1198/2006).
Toto zjištění potvrzuje, že útvary Komise pro -
vedly nezbytná hodnocení operačních programů, 
zejména co se týče udržitelného rozvoje akvakul -
tury a souladu s národními strategickými plány.
22
Komise se domnívá, že co se týče přezkumu národ -
ních strategických plánů a operačních programů, 
splnila své povinnosti vyplývající z právních před -
pisů. Cílem národních strategických plánů bylo 
poskytnout zastřešující rámec pro cíle členských 
států. Jejich účelem nebyl tak podrobný popis, jaký 
obsahují operační programy členských států.
23
S cílem podporovat uplatňování směrnice o posu -
zování vlivů na životní prostředí zveřejnila Komise 
řadu studií, zpráv a dokumentů s pokyny1. Jsou pro -
spěšné pro široký okruh zúčastněných stran, k nimž 
patří vnitrostátní orgány, developeři, poradci, 
výzkumní pracovníci, nevládní organizace i veřej -
nost. Komise zajišťuje, aby tyto dokumenty byly 
aktualizovány s ohledem na judikaturu Soudního 
dvora.
Viz rovněž odpověď Komise týkající se 
doporučení 1 b).
24
Tato odpověď se týká odstavců 24 a 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmÚvod
02
Dovážené ryby do značné míry pocházejí z odlovů, 
a nikoli z akvakultury. Pokud jde o dovážené pro -
dukty akvakultury, jedná se zejména o tropické 
druhy, které nemohou být ve významném množství 
produkovány v EU.
03
Komise používá jako zdroj dat rámec pro shromaž -
ďování údajů a Eurostat, což může mít za následek 
rozdíly oproti údajům FAO, které uvádí Účetní dvůr 
v odstavci 3.
06
Ačkoli akvakultura byla do oblasti působnosti naří -
zení č. 2371/2002 zahrnuta a byla též předmětem 
sdělení o strategii pro udržitelný rozvoj akvakultury 
z roku 2002 a 2009, je třeba zdůraznit, že Evropská 
unie nemá v této oblasti výlučnou pravomoc.
07
Tato odpověď je společná pro body 7 až 8 c).
Prioritní opatření ve sděleních z roku 2002 a 2009 
byla určena prostřednictvím konzultací a posouzení 
dopadů. Téměř všechna opatření zahrnutá v těchto 
dvou vzájemně se doplňujících sděleních byla 
provedena.
Během přípravy zásad pro akvakulturu z roku 2013 
Komise společně se zúčastněnými stranami a člen -
skými státy uznala, že je třeba v rámci týchž priorit -
ních opatření vyvíjet další úsilí. Hlavní rozdíl oproti 
předchozím dvěma sdělením je vytvoření nového 
mechanismu řízení, v rámci něhož bude Komise 
koordinovat úsilí členských států a usnadňovat 
výměnu osvědčených postupů.
Odpovědi Komise 50
Jak je uvedeno v článku 6 nařízení č. 762/2008, 
členské státy musí Komisi poskytnout roční zprávu 
o kvalitě předkládaných údajů. V předložené 
podrobné zprávě o metodice je popsáno, jak byly 
údaje shromažďovány a sestavovány. Komise údaje 
a zprávy zkoumá a projednává v rámci dvoustranné 
výměny nebo příslušné pracovní skupiny pro sta -
tistiky rybolovu Stálého výboru pro zemědělskou 
statistiku.
Protože údaje o velikosti akvakulturních zařízení 
v metrech krychlových doposud nelze u některých 
členských států považovat za zcela spolehlivé, 
Eurostat nadále zkoumá, jak postup potvrzování 
údajů zlepšit. V případě sporných údajů jsou členské 
státy žádány o zpětnou vazbu a případně o opravu.
Mezi celkovou velikostí zařízení v metrech krych -
lových a celkovou produkcí v tunách neexistuje 
přímý vztah, neboť produktivita v kilogramech na 
metr krychlový se může značně lišit v závislosti na 
metodě produkce (klece, nádrže, atd.), prostředí 
(sladká či slaná voda) a druhu ryb. Pro některé druhy 
ryb a metody produkce navíc země uvádějí podle 
nařízení č. 762/2008 velikosti svých zařízení v hekta -
rech namísto metrů krychlových.
Členské státy jsou povinny zasílat údaje spolu 
s podrobnými metodickými zprávami, které popi -
sují, jak byly údaje shromažďovány a sestavovány, 
a uvádějí prvky nezbytné k tomu, aby Komise mohla 
provést řádné hodnocení kvality údajů.Komise členským státům poskytla další pokyny 
prostřednictvím příručky pro ERF a řady vysvětlu -
jících poznámek k opatřením na ochranu vodního 
prostředí v rámci ERF. Kromě dokumentu s pokyny 
v případě sítě Natura 2000 vypracovala Komise 
pokyny o povaze výjimek specifických pro akva -
kulturu obsažených v článku 9 směrnice o ochraně 
ptactva, jež se týkají prevence vážných škod, které 
působí kormoráni, či ochrany flory a fauny: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf
Co se týče směrnice o posuzování vlivů na životní 
prostředí, viz odpověď Komise na doporučení 1b). 
Podrobné pokyny pro její provádění jsou také k dis -
pozici online2.
Komise a členské státy zahájily společnou strate -
gii provádění rámcové směrnice o vodě. Odvětví 
akvakultury se do provádění rámcové směrnice 
o vodě aktivně zapojilo a v roce 2010 se připojilo 
ke společné strategii provádění (prostřednictvím 
průmyslových sdružení, jmenovitě Evropské fede -
race chovatelů ryb (FEAP) a Evropského sdružení 
producentů měkkýšů (EMPA)). Komise v současné 
době podporuje vypracovávání pokynů k prová -
dění rámcové směrnice o vodě a rámcové směr -
nice o strategii pro mořské prostředí v souvislosti 
s akvakulturou.
26
Tato odpověď se týká odstavců 26 až 30.
Ačkoli potvrzování údajů a jejich kvalita spadá 
především do pravomoci členských států, Komise 
přijala řadu opatření na zlepšení harmonizace 
a rozsahu údajů o akvakultuře, a to jak v souvislosti 
s prováděním stávajících právních rámců, tak u pří -
ležitosti revize rámce pro shromažďování údajů. 
Komise zdůrazňuje, že výsledkem těchto postupů 
je zveřejnění vědecké výroční ekonomické zprávy 
o odvětví akvakultury EU.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Odpovědi Komise 51
Komise v souvislosti s revizí rámce pro shroma -
žďování údajů podniká kroky k tomu, aby tyto 
rozdíly omezila, a provádí akční plán pro statistiku 
v odvětví rybolovu a akvakultury, který zahrnuje 
harmonizaci statistických pojmů mezi oběma sou -
bory údajů.
31
Komise při hodnocení ERF v polovině období opat -
ření týkající se akvakultury přezkoumala, na akva -
kulturu nicméně připadá z hlediska zdrojů poměrně 
malá část rozpočtu ERF. Komise se domnívá, že úsilí 
vynaložené na hodnocení akvakultury je pro tuto 
úroveň podpory přiměřené.
32
Pro „opakované provedení“ auditů vybírá Komise 
členské státy na základě posouzení rizik a operace, 
u nichž má být proveden audit, vybírá z reprezen -
tativního vzorku případů, jež byly předem vybrány 
a zkontrolovány auditním orgánem členského státu. 
Komise čerpá svůj vzorek z co největšího počtu os. 
To, jestli jsou projekty akvakultury vybrány pro pře -
zkum, záleží do velké míry na jejich počtu a přídělu 
finančních prostředků v rámci dotčeného operač -
ního programu.
Závěry obou stran se pak u každého případu porov -
nají. U zjištění jsou náležitě prováděny následné 
kroky. U uvedených sedmi projektů v oblasti akva -
kultury nebyly zjištěny žádné problémy související 
s udržitelností.
33
Právní rámec ERF nezahrnuje takové dodatečné 
posouzení pro žádnou z pěti prioritních os ERF. 
Komise nicméně provedla podobné posouzení pro -
střednictvím konzultací se zúčastněnými stranami 
a členskými státy v rámci reformy SRP a přípravy 
pokynů pro akvakulturu.Zpráva o metodice byla nyní plně začleněna do 
prostředí Eurostatu pro hlášení a monitorování 
údajů (eDAMIS), podobně jako v případě souborů 
údajů. Členské státy nyní poskytují tuto zprávy kaž -
doročně. Postup potvrzování údajů může probíhat 
nezávisle na dostupnosti zpráv.
Komise si je této situace vědoma a učinila potřebné 
kroky. Od členských států se nyní žádá, aby zacho -
vání důvěrnosti údajů zdůvodnily, a Eurostat začal 
pracovat na chartě o důvěrnosti, jejímž cílem je 
používání důvěrnosti ze strany členských států dále 
omezit. Co se týče zpoždění při poskytování údajů, 
Komise posílila svůj dohled nad dodržováním lhůt 
a následné kroky v případě jejich nedodržení. Člen -
ské státy, které nepředloží správné údaje včas, jsou 
upozorněny na své právní povinnosti prostřednic -
tvím stupňovaného procesu, který může případně 
vést k zahájení řízení o nesplnění povinnosti.
Komise si je vědoma rozdílů v údajích, které z velké 
části plynou z rozdílů v právních rámcích. Během 
následného hodnocení rámce pro shromažďování 
údajů byly zjištěny nesrovnalosti a překrývání mezi 
různými právními předpisy a VTHVR3 soubory údajů 
dále analyzoval. K rozdílům dochází kvůli rozdíl -
nému rozsahu, chybějícím údajům nebo zachování 
důvěrnosti.
3 Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), 
The Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector  
(Hospodářská zpráva o vlivu činnosti organizace na životní 
prostředí pro odvětví akvakultury v EU) (STECF-13-29). 2013. 
Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, EUR 26336 EN, 
JRC 86671, s. 383.
Odpovědi Komise 52
Ačkoli výsledky projektů primárně řešily potřeby 
zemědělců, byly též použity při přípravě právních 
předpisů a pokynů v oblasti akvakultury. Komise 
rovněž využila příslušné výsledky projektů podpo -
rovaných z jiných programů financování EU, jako 
jsou Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), 
evropská politika sousedství (EPS) a rámcový 
program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP), 
kupříkladu při přípravě Strategických zásad udrži -
telného rozvoje akvakultury v EU (COM(2013) 229). 
Výsledky projektů byly šířeny a sděleny zúčastně -
ným stranám včetně poradních orgánů, průmyslu 
(například evropské platformy pro technologii a ino -
vace v oblasti akvakultury) a tvůrců politiky.
Rámeček 1
Komise konstatuje, že pouze malá část ze 14 mili -
onů EUR, které odpovídají celkové částce vyplacené 
na 18 projektů identifikovaných Účetním dvorem, 
byla relevantní pro akvakulturu. Většina projektů 
LIFE, které zmiňují akvakulturu, se jí zabývají pouze 
v širším kontextu (typický příklad: LIFE97 ENV IRL 
209 – Rozvoj integrované strategie řízení pobřež -
ních zón založené na konsensu pro Bantry Bay je 
projekt, který zahrnoval stávající vývoj akvakultury 
jako součást strategického plánování, ale pouze 
jako velmi malou část mnohem většího projektu).
Mezi 77 výzkumnými projekty týkajícími se akva -
kultury financovanými v rámci 6. RP se dva projekty 
zabývaly otázkou komunikace, šíření a přenosu 
technologií a měly silný dopad na zúčastněné 
strany a širokou veřejnost:
1) projekt „PROFET POLICY: evropská platforma pro 
sdělování výsledků evropského výzkumu a techno -
logického rozvoje zúčastněným stranám v odvětví 
rybolovu a akvakultury“ (financování z prostředků 
EU: 764 144 EUR) vytvořil platformu pro komunikaci 
a šíření výsledků výzkumných projektů financova -
ných z prostředků EU v oblasti rybolovu a akvakultu -
ry z 5. a 6. RP pro výzkum. Byla vytvořena internetová 
struktura pro zveřejňování odborných informačních 
letáků a zavedeny semináře na tematickém a regio -
nálním základě věnované chovatelům ryb, rybářům, 
vědcům, vnitrostátním a evropským tvůrcům politik 
a dalším zúčastněným stranám. Rovněž byly organi -
zovány semináře, na nichž se prezentovaly projekty 
6. RP v rámci vědecké podpory politice a které měly 
poskytnout cenné informace zúčastněným stranám 
zaměřeným na rozvoj politik a organizacím a sítím 
v oblasti rybolovu a akvakultury.34
Monitorovací výbor sleduje provádění celého ope -
račního programu (OP), a ne jen oblast akvakultury. 
Mělo by být připomenuto, že operační programy 
zahrnovaly šestnáct opatření a akvakultura nebyla 
nejdůležitějším opatřením z hlediska zdrojů ERF.
Komise se domnívá, že čas, který monitorovací 
výbor akvakultuře věnoval, byl úměrný významu 
těchto opatření.
35
Výzkumné projekty financované v rámci 6. rámco -
vého programu (6. RP) na podporu akvakultury se 
zaměřily na tři klíčové cíle:
i) řešení problémů politiky prostřednictvím pragma -
tického a aplikovaného výzkumu (vědecká podpora 
politiky);
ii) prosazování excelence ve vědě a kvalita a nezávad -
nost potravin (priorita č. 5) a
iii) rozvoj specifických výzkumných činností pro malé 
a střední podniky.
36
Cíl č. 4 „Lepší řízení rybích populací“ ze strategie 
EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 
byl převeden do nového nařízení LIFE na období 
2014–2020. Vzhledem k tomu, že tento cíl je tema -
tickou prioritou v oblasti přírody a biologické 
rozmanitosti, byly cíle v souvislosti s akvakultu -
rou stanoveny ve strategii založené mimo jiné 
na výsledcích projektů programu LIFE. Hlavními 
tématy výzkumných projektů byly prevence nákaz, 
výživa ryb, selektivní chov, dobré životní podmínky 
ryb, biologický potenciál nových v úvahu připada -
jících druhů, bezpečnost a jakost produktů akva -
kultury a ochrana životního prostředí. Odráží to 
hlavní potřeby odvětví akvakultury a výsledky mají 
přímé použití zejména pro chovatele ryb. Výzkumné 
projekty financované z 6. RP celkově měly značný 
přínos pro environmentální otázky, genomiku, 
výživu ryb, choroby ryb a veřejné zdraví.
Odpovědi Komise 53
Rámeček 2
Komise si je dobře vědoma toho, že postupy týka -
jící se územního plánování a udělování licencí se 
v rámci EU výrazně liší. Jedná se ovšem o oblast, 
kde převládá pravomoc členských států. Z tohoto 
důvodu, jak již bylo oznámeno v návrhu nového 
nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné 
rybářské politice předloženém Komisí v roce 2011, 
Komise podporuje „výměny know -how a osvědče -
ných postupů“.
Tyto výměny budou usnadněny tím, že členské 
státy zveřejnění víceleté strategické plány pro 
akvakulturu.
Kromě toho by se tyto víceleté strategické plány 
měly výslovně zabývat otázkami, jako je doba pro 
udělení koncesí.
Pokud jde o zmíněné konkrétní případy, Komise 
bude dotčené členské státy o zjištěních Účetního 
dvora informovat.
Tato odpověď je společná pro body 39 
a 40
K lepší integraci v této oblasti přispěje nová směr -
nice o územním plánování námořních prostor.
Ve strategických zásadách (COM 2013/229) určila 
Komise nedostatek územního plánování a potřebu 
zjednodušení administrativy jako faktory, které 
brání dalšímu rozvoji akvakultury. Protože zjed -
nodušení administrativy a územního plánování 
je nadále v kompetenci členských států, Komise 
bude tyto problémy řešit v rámci otevřené metody 
koordinace prostřednictvím seminářů pro výměnu 
osvědčených postupů. Nová směrnice o územním 
plánování námořních prostor a integrované správě 
pobřeží kromě toho zavádí rámec, v němž by 
členské státy měly uplatňovat komplexní a koordi -
novaný proces plánování napříč odvětvími a mezi 
členskými státy.2) projekt „FEUFAR: Budoucnost evropského výzku -
mu v odvětví rybolovu a akvakultury“ (financování 
z prostředků EU: 499 680 EUR) se zaměřil na pro -
gnostickou analýzu a poskytl doporučení ohledně 
budoucí orientace, jež má významné důsledky pro 
konkurenceschopnost EU v odvětví akvakultury, 
jakož i pro ochranu životního prostředí. Jeho cílem 
bylo na základě integrační a interaktivní prognos -
tické metodiky identifikovat oblasti výzkumu, jimž 
se bude třeba v budoucnu věnovat, zejména pokud 
jde o akvakulturu, a rovněž se zabýval: i) popisem 
systému; ii) zjištěním hybných sil v systému a iii) 
vytvořením hypotéz o hybných silách, na základě 
nichž vznikly potenciální scénáře budoucího vývoje. 
Tyto různé scénáře poskytly základ, zejména v pří -
padě akvakultury, pro identifikaci problémů z eko -
nomického, ekologického a společenského pohledu 
i z hlediska řízení (správy). Na základě této analýzy 
byly zjištěny některé klíčové budoucí potřeby ve 
výzkumu v oblasti rybolovu a akvakultury.
37
Komise bude témata uvedená v připomínkách 
Účetního dvora mezi jinými řešit prostřednictvím 
výměny osvědčených postupů v rámci otevřené 
metody koordinace. Komise bude také podporovat 
členské státy v jejich úsilí o zjednodušení admi -
nistrativy s pomocí skupiny na vysoké úrovni pro 
zjednodušení administrativy.
38
Komise zdůrazňuje, že taková povinnost pro členské 
státy v rámci příslušných právních předpisů EU 
(SRP a ERF) neexistovala. Tuto potřebu nyní napl -
ňují víceleté národní plány pro akvakulturu (článek 
34 základního nařízení o SRP z roku 2013 a jedna 
z předběžných podmínek). Tyto plány budou muset 
být předány Komisi nejpozději ke dni předložení 
operačního programu. Při přípravě víceletého 
národního strategického plánu by měly být pro 
členské státy vodítkem pokyny přijaté Komisí dne 
29. dubna 2013 (COM(2013) 229).
Odpovědi Komise 54
45
Členské státy si zvolily možnost předložit informace 
o finančních zdrojích pouze na úrovni operačního 
programu, ve finančních tabulkách požadovaných 
v části B přílohy I nařízení Komise (ES) č. 498/2007, 
podle něhož musí členské státy uvést finanční 
prostředky na jednotlivé osy, a nikoli na jednotlivá 
opatření (a akvakultura je pouze opatření).
46
V operačním programu ENRF Komise nyní podpo -
ruje přístup zaměřený na výsledky a k nápravě zjiš -
těných nedostatků doporučuje používat společné 
ukazatele s dosažitelnými cílovými hodnotami.
Původní cílové hodnoty byly stanoveny před sedmi 
lety, kdy byla hospodářská situace zcela odlišná. 
Komise se domnívá, že změna cílové hodnoty by 
měla vést k přerozdělení rozpočtů.
Ze zkušeností Komise vyplývá, že členské státy 
cíle či cílové hodnoty při jejich stanovování často 
nadhodnocují nebo podhodnocují. Tento nedosta -
tek je v rámci ENRF řešen mimo jiné stanovením 
společných ukazatelů a větším důrazem na hodno -
cení a monitorování, včetně plánu hodnocení, který 
zajistí, aby členské státy prováděly průběžné hod -
nocení činností a sledovaly tak pokrok a výkonnost.
47
Viz odpověď Komise k rámečku 3.
48
V některých členských státech bylo obvyklé poža -
dovat jako součást dokumentace předkládané 
potenciálními příjemci také obchodní plán, což 
umožňuje vyloučit jednoznačně ekonomicky 
nereálné projekty a podpořit optimální využití 
prostředků.41
Komise uznává, že finanční a hospodářská krize 
měla výrazný dopad na odvětví akvakultury jako 
celek, a zejména na financování opatření v oblasti 
akvakultury prostřednictvím ERF. Krize ovlivnila 
spotřebitelskou poptávku, a producenti proto 
byli méně ochotni podstupovat investiční rizika. 
Snížení veřejných výdajů navíc rovněž ve většině 
členských států značně oslabilo možnost veřejného 
spolufinancování.
V Rumunsku způsobila finanční krize příjemcům 
vážné obtíže s prováděním projektů financovaných 
z ERF. To se rovněž projevilo intenzivním využíváním 
záručního fondu, jenž do konce roku 2013 poskytl 
finanční záruky ve výši přibližně 7,5 milionu EUR. 
Hlavními příjemci byly projekty související s investi -
cemi do akvakulturních hospodářství.
42
Komise podotýká, že:
 — kvůli finanční krizi bylo téměř nemožné nalézt 
zbývající prostředky, které by byly nezbytné pro 
zakládání nových podniků v tomto odvětví,
 — krize měla vážný dopad na straně poptávky, 
a tím se výrazně zvýšila finanční rizika pro nové 
subjekty.
Komise se domnívá, že riziko zrušení závazků mohlo 
tato rozhodnutí motivovat, ale bylo pouze jedním 
z mnoha dalších faktorů.
44
V čl. 15 odst. 2 nařízení č. 1198/2006 o ERF je uve -
deno, že národní strategický plán obsahuje, pokud 
je to pro daný členský stát relevantní, souhrnný 
popis všech hledisek společné rybářské politiky 
a stanoví priority, cíle, odhadované finanční pro -
středky z veřejných zdrojů a lhůty. Členské státy 
tedy nejsou povinny tak učinit za všech okolností.
Odpovědi Komise 55
50
Projekty jsou předkládány soukromými provozo -
vateli a prostředky z ERF tvoří pouze část investice. 
V důsledku toho neexistovala v době krize pro 
soukromé provozovatele vždy dostatečná pobídka, 
aby usilovali o víc než o právně závazné požadavky. 
Pokyny v otázkách životního prostředí existují (viz 
odpověď Komise na body 23 až 25).
51
V souvislosti s finanční a hospodářskou krizí předlo -
žili soukromí provozovatelé méně projektů. Ačkoli 
produkce šetrná k životnímu prostředí byla určena 
jako kritérium výběru, nebyla tato pobídka dosta -
tečná, aby zajistila vysoký počet projektů v této 
oblasti. Jde spíše o to, jak zajistit, aby produkci 
šetrnou k životnímu prostředí vnímali jako přínos 
spotřebitelé.
Rámeček 4
Ze skutečnosti, že ve Španělsku všechny projekty 
dodržovaly právní předpisy, ale pouze několik 
projektů použilo dobrovolné certifikované sys -
témy řízení z hlediska ochrany životního prostředí, 
nevyplývá, že členské státy dostatečně nezohledňo -
valy otázky životního prostředí a zdraví. Dokazuje 
to však, že v souvislosti s finanční a hospodářskou 
krizí příjemci často neměli za to, že by jim použití 
dobrovolných certifikovaných systémů řízení z hle -
diska ochrany životního prostředí přineslo konku -
renční výhodu. Takových projektů bylo předloženo 
jen málo, a tudíž byl schválen jen omezený počet 
těchto projektů.
Výše uvedená připomínka se rovněž vztahuje na 
Itálii.
Je třeba poznamenat, že kritéria výběru projektů 
financovaných z ERF v Rumunsku schvaluje monito -
rovací výbor, v němž má GŘ pro námořní záležitosti 
a rybolov status pozorovatele.Rámeček 3
Rumunsko má omezený potenciál pro mořskou 
akvakulturu v Černém moři, zejména v souvislosti 
s chovem slávky. V souladu se směrnicí 79/923/EHS 
o jakosti vod pro měkkýše byly podél rumunského 
pobřeží Černého moře označeny čtyři oblasti jako 
vhodné pro kulturu slávek. Rumunský operační pro -
gram proto neklade podpoře mořské akvakultury 
žádné omezení.
Opatření ke zlepšení řízení pobřežních zón a ital -
ských právních předpisů o koncesích v akvakultuře 
leží mimo působnost ERF a nemohla být do operač -
ního programu zahrnuta.
Komise bude důrazně povzbuzovat členské státy, 
aby příležitostí nabízených z ENRF využily k tomu, 
aby pomohly veřejným orgánům určit nejvhodnější 
oblasti pro rozvoj akvakultury v souvislosti s proce -
sem územního plánování.
Ke zjednodušení cílových ukazatelů bylo pro dosa -
žení cíle operačního programu za důležité poklá -
dáno pouze několik agregovaných ukazatelů. Pro 
operační program ENRF navrhuje Komise specifické 
ukazatele, které lépe zohledňují životní prostředí 
a otázky týkající se trhu.
Polský operační program byl v roce 2011 zrevidován 
a Polsko změnu ukazatelů pro akvakulturu nepo -
žadovalo. Toto zjištění není příkladem nedostatku 
ve vztahu k operačnímu programu.
49
Akvakultura v EU musí dodržovat nejpřísnější envi -
ronmentální a zdravotní normy. Komise monitoruje 
soulad s právními předpisy EU a kontroluje jejich 
řádné provádění.
Pokyny k síti Natura 2000 doporučují strategické 
územní plánování jako účinný prostředek k řešení 
a zmírnění potenciálních dopadů na místní úrovni 
v rané fázi.
Odpovědi Komise 56
Operační programy ve Španělsku a v Rumunsku 
byly de facto  zahájeny v roce 2010 a mnoho pro -
jektů pro akvakulturu bylo vybráno v období 
2010–2011, jejich provádění pak začalo v období 
2011–2012. V tomto ohledu a v závislosti na druhu 
ryb je zřejmé, že akvakulturní hospodářství neza -
čnou produkovat pro trh okamžitě po dokončení 
investice. Obvykle nejprve probíhá období šlechtění 
a výkrmu, které může v některých případech trvat 
až 5 let od provedení investic (například u jeseterů).
Výše uvedené poznámky se rovněž vztahují na Itálii. 
Je rovněž třeba vzít v úvahu, že počáteční údaje 
vykazované ve výroční zprávě o provádění do roku 
2011 byly odkazem na plánovanou produkci. Tento 
rozpor s údaji poskytnutými Eurostatem, které 
odkazují na stávající produkci, již Komise zjistila. 
Italský řídící orgán byl na tuto otázku upozorněn 
a následně upravil výroční zprávu o provádění 
a operační program tak, aby uváděly současnou 
produkci pomocí stejné metodiky, jakou používá 
Eurostat.
Zprávu o provádění projektu sestavuje příjemce. 
Zmíněné vlastní údaje o produkci vnitrostátní 
orgány nekontrolují. Ověření, zda jsou spolufinan -
cované produkty a služby poskytovány, je úkolem 
řídícího orgánu. Nezahrnuje to však výsledky, 
jež projekty přinesly. Řídící orgán veškeré údaje 
shromažďuje, sestavuje je a používá ve výročních 
zprávách o provádění. Pokud je v pozdějších fázích 
výsledky nutno aktualizovat, řídící orgán o tom 
informuje Komisi v příštích výročních zprávách 
o provádění a výsledky aktualizuje v závěrečné 
zprávě, která má být předložena v březnu 2017.
55
Komise ve svém sdělení „Strategie pro udržitelný 
rozvoj evropské akvakultury“ stanovila řadu cílů. 
Zdůraznila, že zajištění dlouhodobé konkuren -
ceschopnosti a udržitelnosti průmyslu vyžaduje 
aktivní účast a vedení ze strany soukromého sek -
toru. Stanovila řadu priorit pro veřejnou podporu 
v odvětví akvakultury, ale hodnocení národních 
strategických plánů v rámci ERF do rozsahu působ -
nosti sdělení nespadalo.Komise jako pozorovatel v monitorovacích výbo -
rech v Rumunsku, kdykoli to bylo nutné, pouka -
zovala na to, jak je důležité mít jasně definovaný 
postup výběru a monitorování projektů šetrných 
k životnímu prostředí (sem patří například potřeba 
lépe vyjasnit záležitosti okolo „ekologické akva -
kultury“, zamezení nadměrným kompenzacím pro 
akvakulturní hospodářství v lokalitách sítě Natura 
2000, povinnost zabránit podvodům spočívajícím 
ve schvalování nezpůsobilých výdajů atd.).
54
Komise uznává, že i když v rámci operačních 
programů ERF existovaly ukazatele pro měření 
pokroku v provádění programu, tyto ukazatele 
nebyly ve všech členských státech společné ani 
srovnatelné. Operační programy v této souvislosti 
používaly různé druhy ukazatelů a jejich agregace 
na úrovni EU nebyla možná. ENRF proto předpo -
kládá, že k hodnocení toho, jak program pokročil 
ke splnění svého cíle, se bude používat omezený 
počet společných ukazatelů. Tyto společné ukaza -
tele budou každoročně vykazovány ve výročních 
zprávách o provádění ENRF.
Komise bere toto zjištění na vědomí a pro nad -
cházející programy na období 2014–2020 pracuje 
na vytvoření souboru společných ukazatelů založe -
ných na spolehlivých statistických zdrojích.
Rámeček 5
Tato připomínka se týká dvou vzájemně nesou -
visejících otázek, z nichž jedna je kvalita statistik 
a druhá výběr ukazatelů pro monitorování ERF.
Co se týče ukazatele pro monitorování ERF, bere 
Komise připomínky na vědomí a souhlasí s tím, že 
ukazatele výsledků jsou vhodnější. Tato otázka byla 
vznesena při komunikaci s členskými státy.
Je třeba zohlednit, že doba, která je potřebná od 
schválení projektu do skutečného zvýšení pro -
dukce, je relativně dlouhá.
Odpovědi Komise 57
Rámeček 6
Rámeček 6 uvádí, že cílů pro toto odvětví, které jsou 
obsaženy v operačním programu pro ilustraci obec -
ného kontextu, v němž jsou opatření spadající pod 
ERF prováděna, pravděpodobně nebude dosaženo. 
Komise se domnívá, že při hodnocení toho, zda 
bylo dosaženo stanovených cílů, je třeba rozlišovat 
mezi záležitostmi, které jsou pod kontrolou člen -
ských států, a těmi, které jsou mimo jejich kontrolu. 
K hlavním faktorům, které jsou mimo kontrolu člen -
ských států, se řadí dopad hospodářské a finanční 
krize a v případě Francie obzvláště výskyt viru, jenž 
vedl k dramatickému nárůstu úhynu ústřic.
Objem produkce ústřic v nadcházejících letech 
bude záviset zejména na schopnosti řešit problém 
zvýšené úmrtnosti. Prahové hodnoty 120 000 tun 
bylo v roce 2008 dosaženo, ale následně produkce 
poklesla. Francouzské orgány byly nadále optimis -
tické, pokud jde o celkové cílové hodnoty produkce 
pro programové období.
Cílové hodnoty produkce byly stanoveny 
na počátku programového období. V roce 2011 
na provedení opatření v oblasti akvakultury stále 
zbývaly ještě čtyři roky. Kromě toho vzhledem 
k investiční povaze projektů bylo v roce 2011 
rozhodně příliš brzy na to, aby se mohla předvídat 
výsledná výkonnost opatření. V posledním návrhu 
změny operačního programu v roce 2013 byla cílová 
hodnota upravena na 208 068 a byla vypočítána 
v souladu s metodikou, kterou používá Eurostat.
V případě Polska byly původní cílové hodnoty 
ovlivněny:
 — opožděným přijetím operačního programu (až 
v říjnu 2008), což čas na dosažení cílových hod -
not zkrátilo (při srovnávání by se měl používat 
rok 2015),
 — časovou prodlevou mezi investicí a zvýšením 
produkce (minimálně 3 roky),
 — nárůstem populace chráněných dravých druhů, 
např. kormoránů (v některých případech byly 
škody vyhodnoceny na 80 % produkce),
 — opakovanými problémy s nedostatečnou nebo 
nízkou kvalitou vody,
 — zvýšením cen krmiva,56
Ačkoli akvakultura v EU nerostla tak jako v ostat -
ních částech světa, činnost a zaměstnanost byly 
zachovány.
Komise zdůrazňuje, že k srovnávání míry růstu akva -
kultury v EU a jiných částech světa je třeba přistupo -
vat opatrně, z důvodu velmi rozdílných podmínek, 
za kterých podniky provozují svou činnost, např. co 
se týče úrovně sociální ochrany a ochrany životního 
prostředí.
Ve světle nejnovějších dostupných údajů pouka -
zuje VTHVR4 na to, že poté, co byla akvakultura 
EU zasažena finanční a hospodářskou krizí, začala 
v nedávné době vykazovat hospodářské zlepšení.
57
Komise zdůrazňuje, že původní cílové hodnoty 
byly stanoveny ve velmi odlišném hospodářském 
kontextu. Ačkoli akvakultura v EU z hlediska objemu 
nerostla, činnost a zaměstnanost byly zachovány. 
Podle nejnovějších údajů se hospodářská výkonnost 
odvětví akvakultury v několika členských státech 
zlepšila.
Jak již bylo zmíněno v odpovědi k odstavci č. 46, 
původní cílové hodnoty byly stanoveny před sedmi 
lety, kdy hospodářská situace byla zcela odlišná.
Podpora z ERF je pouze jedním faktorem, jehož 
cílem je zvýšit dlouhodobou produkci. Ostatní fak -
tory mají mnohem větší dopad. V důsledku hospo -
dářské a finanční krize se snížila poptávka spotře -
bitelů, zvýšila se konkurence ze třetích zemí a byla 
negativně ovlivněna důvěra spotřebitelů v produkty 
akvakultury.
4 Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), 
The Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector  
(Hospodářská zpráva o vlivu činnosti organizace na životní 
prostředí pro odvětví akvakultury v EU) (STECF-13-29). 2013. Úřad 
pro publikace Evropské unie, Lucemburk, EUR 26336 EN, JRC 86671, 
s. 383.
Odpovědi Komise 58
od propuknutí hospodářské a finanční krize ochotni 
činit riskantní rozhodnutí. Velkou většinu těchto 
prostředků tedy obdržely tradiční činnosti, které 
jsou relativně méně riskantní.
Rámeček 7
Přístup k území je známým problémem a Komise 
přijala několik iniciativ k řešení této otázky, zejména 
navrhla směrnici o územním plánování námořních 
prostor (nyní přijata) a požádala členské státy, aby 
vypracovaly víceleté národní plány pro rozvoj udrži -
telné akvakultury.
Dopad hospodářské a finanční krize na odvětví, jejž 
Účetní dvůr uznal v odstavci 41, zbrzdil nové inves -
tice. Zachování konkurenceschopnosti v evropském 
odvětví akvakultury schopném zabezpečit pracovní 
místa a produkci v náročných podmínkách by mělo 
být rovněž považováno za úspěch.
62
Komise připomíná, že financování projektů, které 
již začaly, je zcela v souladu s platnými právními 
předpisy.
Rámeček 8
V důsledku hospodářské a finanční krize požádalo 
o financování méně žadatelů, než se na základě 
intenzivních konzultací se zúčastněnými stranami 
v době programování očekávalo.
Příslušné orgány následně ověřily, že žadatelé spl -
ňují kritéria včetně hospodářské a finanční způsobi -
losti. Pokud jde o výběr šesti projektů ve Španělsku, 
španělské orgány potvrdily, že tyto projekty splnily 
všechna kritéria výběru.
Co se týče nákupu obslužných plavidel, která patrně 
nezlepšila produkci ani nezvýšila zaměstnanost, je 
možné, že tím bylo podmíněno pokračování čin -
ností v odvětví akvakultury v době, kdy by ekono -
mická nejistota takové investice nedovolila.
Při výběru projektů v Polsku se požaduje tříletý 
podnikatelský plán. To umožňuje vybrat pouze hos -
podářsky udržitelné projekty.
Výběrová kritéria jsou v Rumunsku schvalována 
monitorovacím výborem, v němž je Komise pouze 
pozorovatelem. — nedostatečnou kontrolou některých chorob,
 — projekty zaměřenými na modernizaci existují -
cích podniků v odvětví akvakultury,
 — poměrně nízkou poptávkou na polském trhu na -
vzdory propagační kampani a rozšíření nabídky 
o nové druhy.
V případě Portugalska cílové hodnoty produkce 
v oblasti akvakultury počítaly s možným nárůstem 
produkce, jejž měl přinést rozsáhlý projekt prove -
dený za podpory Finančního nástroje pro orientaci 
rybolovu (FNOR) v roce 2009. Tento projekt však 
kvůli technickým problémům nikdy nedosáhl 
očekávané produkce. Rozdíl mezi cílovou a skuteč -
nou úrovní produkce je tedy z velké části způsoben 
selháním jednoho projektu.
Zvýšení produkce souviselo se skutečností, 
že Rumunsko přidělilo dodatečných 25 milionů EUR 
na osu 2. GŘ pro námořní záležitosti a rybolov požá -
dalo řídící orgán, aby zrevidoval ukazatele výstupů 
v souladu s tímto novým, dodatečným přidělením.
Cílové hodnoty produkce španělského operačního 
programu byly stanoveny v roce 2007, kdy španěl -
ské hospodářství stále ještě rostlo mnohem více než 
průměr EU. Ačkoli v roce 2014 se tyto počáteční cíle 
mohou zdát nereálné, v roce 2007 tomu tak nebylo.
59
Komise se domnívá, že u mnoha projektů zbrzdila 
nákladově efektivní dosažení cílů hospodářská 
a finanční krize.
60
Komise se domnívá, že omezená podpora udržitel -
ného rozvoje akvakultury a nedostatečné zacílení 
je zejména způsobeno zpožděním a velmi odlišným 
hospodářským kontextem mezi původním zamě -
řením rozvoje podpory akvakultury a dobou, kdy 
příslušný projekt mohl být uskutečněn.
61
V souvislosti s finanční a hospodářskou krizí předlo -
žili soukromí provozovatelé méně projektů. Pro -
vádění inovativních projektů (obvykle spojených 
s vyšším rizikem než tradiční projekty v akvakultuře) 
bylo navíc omezené, protože provozovatelé nebyli 
Odpovědi Komise 59
65
Viz odpověď Komise k rámečku 9: Provádění ERF 
probíhalo v kontextu vážné hospodářské a finanční 
krize, a proto je logické, že projekty, jež byly často 
koncipovány před krizí, nedosáhly všech svých cílů.
Kritéria způsobilosti musí být kontrolována (včetně 
kontrol na místě) před uskutečněním průběžné 
nebo konečné platby podle postupů definovaných 
na vnitrostátní úrovni.
V Polsku byly zprostředkující subjekty před prove -
dením konečné platby u projektů v oblasti akva -
kultury podle relevantních vnitrostátních předpisů 
povinny provádět 100 % kontrol na místě. Tento 
vnitrostátní právní předpis byl však v listopadu 2011 
pozměněn a byl zaveden postup výběru vzorku, 
který má představovat 20 % projektů. Kromě toho 
může být příjemce kontrolován v období až pěti let 
ode dne konečné platby a v případě nesrovnalostí 
mohou být spuštěna nápravná opatření.
Rámeček 10
Základem pro hodnocení výsledků projektů jsou 
písemné a podepsané závěrečné zprávy o pro -
vádění, jež předkládají příjemci. Při hodnocení 
dosažených výsledků projektu je třeba vzít v úvahu 
všechny faktory včetně těch, které jsou mimo 
kontrolu příjemce, zejména vliv predátorů a jiných 
přirozených příčin, jakož i finanční a hospodářskou 
krizi.
Jak Komise uvedla v odpovědi k rámečku 9, prová -
dění ERF probíhalo v kontextu vážné hospodářské 
a finanční krize, a proto je logické, že projekty, jež 
byly často koncipovány před krizí, nedosáhly všech 
svých cílů.
67
V praxi je potřeba mezi uvedenými kritérii najít 
správnou rovnováhu. To platí zejména, pokud jde 
o ujištění, že projekty potřebují veřejnou podporu, 
aby překonaly finanční a technické problémy, 
a zajištění technické a finanční životaschopnosti 
projektů. Toto poslední kritérium nabývalo na 
významu s tím, jak se začal zřetelněji projevovat 
dopad krize.V případě projektů, kde rumunský auditní orgán 
zjistil ve výběrovém řízení nedostatky, využila 
Komise nástroje, které má k dispozici pro zajištění 
souladu. V souvislosti s tím byly platby pro Rumun -
sko přerušeny od ledna 2012 do poloviny roku 2013, 
kdy bylo dostatečně potvrzeno, že nedostatky 
systému řízení a kontroly byly napraveny.
Stupeň provádění projektu není výběrovým krité -
riem. Výběr projektů provedených před podáním 
žádosti, ale během období způsobilosti, které vyho -
vovaly pravidlům způsobilosti, je vzhledem k nesta -
bilnímu hospodářskému prostředí třeba považovat 
za proces minimalizace rizika pro rozpočet EU i pro 
vnitrostátní rozpočty.
Pro příští programové období se plánuje zlepšení, 
neboť nařízení č. 1303/2013 o společných ustanove -
ních v čl. 65 odst. 6 stanoví, že operace nelze vybrat 
pro poskytnutí podpory z evropských strukturálních 
a investičních fondů (fondy ESI), pokud byly fyzicky 
dokončeny nebo plně provedeny dříve, než pří -
jemce předloží žádost o financování v rámci pro -
gramu řídicímu orgánu, a to bez ohledu na to, zda 
příjemce provedl všechny související platby či nikoli.
Rámeček 9
Komise uznává, že předběžné hodnocení dopadu 
projektů a následnou analýzu skutečného dopadu 
by bylo možné zlepšit. Komise by však chtěla připo -
menout, že ERF probíhal v kontextu vážné hospo -
dářské a finanční krize. V této souvislosti je logické, 
že projekty, jež byly často koncipovány před krizí, 
nedosáhly všech svých cílů.
Mnoho polských projektů se zaměřilo na moderni -
zaci v akvakultuře z důvodu zastaralé infrastruktury.
Odpovědi Komise 60
70
Ve formulaci těchto návrhů se odráží skutečnost, 
že Komise udržitelný rozvoj akvakultury považuje 
za vysokou prioritu. Ve strategických zásadách jsou 
identifikovány hlavní překážky, které v současné 
době brání rozvoji akvakultury v EU, a účelem 
otevřené metody koordinace je pomoci členským 
státům při jejich řešení. Celkovou soudržnost pří -
stupu zajišťuje soulad mezi operačními programy 
ENRF a víceletými národními plány (předběžné 
podmínky).
71
Komise zdůrazňuje, že ENRF obsahuje možnost 
financování projektů zaměřených na zjišťování 
a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akva -
kultury, stejně jako určení a mapování oblastí, kde 
by akvakultura měla být vyloučena.
Závěry a doporučení
74
Empirické poznatky z provádění programů v rámci 
ERF ukázaly, že dopad finanční krize a hospo -
dářského poklesu v hlavních producentských 
zemích EU byl významný. Krize ovlivnila spotřebi -
telskou poptávku, a producenti proto byli méně 
ochotni podstupovat investiční rizika. Snížení 
veřejných výdajů navíc rovněž ve většině člen -
ských států značně oslabilo možnost veřejného 
spolufinancování.
Komise však uznává, že až doposud podpora z ERF 
na udržitelný rozvoj akvakultury plně nedosáhla 
očekávaných výsledků. Získané zkušenosti byly 
začleněny do návrhů Komise týkajících se revido -
vané SRP a nového ENRF, které byly přijaty v letech 
2013  a 2014.69
Viz odpověď Komise k rámečku 8.
Projekty zahájené před podáním žádosti jsou 
způsobilé za předpokladu, že výdaje byly vynalo -
ženy během období způsobilosti a že jsou splněna 
kritéria výběru a pravidla způsobilosti.
Příjemci si byli vědomi možnosti financování v rámci 
ERF od roku 2007, ale aby mohli podat žádost 
v rámci výzvy týkající se akvakulturních opatření, 
museli čekat až do konce roku 2009.
Pro příští programové období se plánuje zlepšení, 
neboť nařízení č. 1303/2013 o společných ustanove -
ních v čl. 65 odst. 6 stanoví, že operace nelze vybrat 
pro poskytnutí podpory z fondů ESI, pokud byly 
fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než 
příjemce předloží žádost o financování v rámci pro -
gramu řídicímu orgánu, a to bez ohledu na to, zda 
příjemce provedl všechny související platby či nikoli.
Nicméně někteří provozovatelé na sebe vzali riziko 
začít s investicemi dříve.
Komise bere uvedené informace na vědomí a zajistí 
vhodná následná opatření.
Rámeček 12
Komise bude tyto případy ve spolupráci s členskými 
státy dále řešit.
Komise poznamenává, že některé projekty, přes -
tože byly zřejmě slibné, nebyly schopny dosáhnout 
původních cílů. Hospodářská a finanční krize, jakož 
i další faktory tyto projekty negativně ovlivnily, což 
bylo obtížné předvídat od samého počátku. Komise 
konstatuje, že je obtížné nalézt správnou rovnováhu 
při rozhodování, zda riskovat financování projektů, 
které nedosáhnou očekávaných cílů, či financovat 
projekty, které by tak jako tak byly úspěšné i bez 
podpory EU. Hospodářská a finanční krize toto 
nesnadné rozhodování ještě zhoršuje.
Komise se bude společně s členskými státy těmito 
případy dále zabývat a zejména ověří, zda byly spl -
něny podmínky způsobilosti.
Odpovědi Komise 61
76
Komise bere připomínku Účetního dvora na vědomí, 
ale zdůrazňuje, že dosažení cílů pro růst a zaměst -
nanost v odvětví akvakultury na úrovni EU zabránila 
hospodářská a finanční krize. Cíle na úrovni člen -
ských států byly navíc stanoveny v období, v němž 
panovaly velmi odlišné hospodářské podmínky.
Komise zdůrazňuje, že ačkoli akvakultura v EU z hle -
diska objemu nerostla, činnost a zaměstnanost byly 
zachovány. Kromě toho poslední dostupné údaje 
a analýzy5 naznačují zlepšení hospodářské výkon -
nosti akvakultury v EU.
77
Komise uznává, že až doposud podpora z ERF na 
udržitelný rozvoj akvakultury plně nedosáhla oče -
kávaných výsledků, a proto již přijala odpovídající 
opatření.
78
Komise zdůrazňuje, že nová SRP a nový ENRF 
poskytují jasnější rámec pro podporu udržitelného 
rozvoje akvakultury EU.
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise důkladně zanalyzuje odůvodnění navrho -
vané podpory pro akvakulturu v nových operačních 
programech ENRF, jež budou podle předpokladů 
předloženy v druhé polovině roku 2014. Komise 
bude rovněž pozorně analyzovat soudržnost mezi 
opatřeními operačního programu a opatřeními 
oznámenými ve víceletém národním strategickém 
plánu pro akvakulturu.
Nové programovací a monitorovací mechanismy 
ENRF umožní schválit realističtější a vhodnější cílové 
hodnoty a rovněž usnadní hlášení přesných a srov -
natelných ukazatelů o udržitelném rozvoji akvakul -
tury v EU.
5 Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), 
The Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector  
(Hospodářská zpráva o vlivu činnosti organizace na životní 
prostředí pro odvětví akvakultury v EU) (STECF-13-29). 2013. Úřad 
pro publikace Evropské unie, Lucemburk, EUR 26336 EN, JRC 86671, 
s. 383.Bez ohledu na obtíže při posuzování akvakulturních 
opatření, jež uznal i Účetní dvůr, Komise připouští, 
že SRP neposkytla v období do roku 2013 dosta -
tečně jasný rámec pro rozvoj udržitelné akvakultury. 
Tento problém se řešil v rámci nové SRP a strategic -
kých zásad pro akvakulturu, které byly přijaty v roce 
2013.
Výbor ERF vydal příručku k ERF a četné metodické 
dokumenty. Navíc byl s členskými státy pravidelně 
udržován kontakt, a to buď na výročních přezkum -
ných jednáních či v rámci Výboru pro ERF. Během 
programového období neobdržela Komise od člen -
ských států žádnou zpětnou vazbu v tom smyslu, že 
by pokyny byly považovány za nedostatečné.
Komise potvrzuje, že rozdíly ve zdrojích údajů 
na úrovni EU se řeší do značné míry díky probíhající 
revizi rámce pro shromažďování údajů.
75
Toto doporučení je určeno členským státům.
Hospodářská a finanční krize měla výrazný dopad 
na čerpání zdrojů z ERF určených na udržitelný roz -
voj akvakultury v EU. Krize zkomplikovala dosažení 
cílových hodnot a snížila poptávku po inovačních 
projektech ve prospěch relativně méně riskantních 
projektů v oblasti akvakultury.
Komise uznává, že ve výročních hlášeních ukaza -
telů, která podávaly členské státy, se objevovaly 
metodické nedostatky. ENRF proto předpokládá, že 
k hodnocení toho, jak program pokročil ke splnění 
svých cílů, se bude využívat omezený počet spo -
lečných a srovnatelných ukazatelů vycházejících 
z důkladných metodik.
Odpovědi Komise 62
Doporučení 1 c)
Komise toto doporučení přijímá.
V souladu s předběžnými podmínkami pro víceletý 
národní strategický plán pro akvakulturu nepřijme 
Komise operační programy ENRF, pokud členské 
státy nepředloží odpovídající víceleté národní stra -
tegické plány na podporu udržitelné akvakultury, 
jsou -li pro ně relevantní.
Část tohoto doporučení je určena členským státům, 
neboť podle zásady sdíleného řízení je na členských 
státech, aby vypracovaly a uplatňovaly soudržné 
národní strategie pro rozvoj odvětví akvakul -
tury. Pokud členské státy tyto strategie v souladu 
s pokyny Komise nevypracují nebo neuplatní, 
nemůže Komise uložit žádné sankce ani zahájit 
řízení o nesplnění povinnosti.
Doporučení 1 d)
Komise toto doporučení přijímá.
Přestože zjednodušení administrativy a územního 
plánování zůstává ve své podstatě v pravomoci 
členských států, Komise ve strategických zásadách 
pro akvakulturu (COM(2013) 229) určila územní 
plánování a potřebu zjednodušení administrativy 
jako cíle, o něž je třeba usilovat. Komise bude též 
členské státy povzbuzovat, aby ke zlepšení rozvoje 
akvakultury uplatňovaly nedávno přijatou směrnici 
o územním plánování námořních prostor.Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení akceptuje a domnívá se, 
že tato část doporučení je již do značné míry prová -
děna prostřednictvím následujících pokynů:
Komise vypracovala pokyny pro rozvoj udržitelné 
akvakultury, které obsahují důležité faktory sou -
visející s životním prostředím: http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf
Rovněž připravila pokyny k tomu, jak by měly 
být splněny předběžné podmínky pro více -
letý národní strategický plán pro akvakulturu: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komise připravila pokyny (jako přílohu pokynů 
pro hodnocení ex ante ), jak začlenit závěry 
strategického posuzování vlivů na životní pro -
středí do koncepce operačních programů: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komise připravila pokyny o povaze výjimek povole -
ných podle článku 9 směrnice o ochraně volně žijí -
cích ptáků. Cílem těchto pokynů je vysvětlit klíčové 
myšlenky obsažené v článku 9 směrnice o ptácích, 
neboť se týkají předcházení vážným škodám způso -
beným kormorány či ochrany flory a fauny a nabízí 
praktické rady, jak tyto myšlenky provádět: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf
Kromě toho Komise v současné době podporuje 
vypracování právě připravovaných specifických 
pokynů pro provádění rámcové směrnice o vodě 
a rámcové směrnice o strategii pro mořské pro -
středí. Veškeré dokumenty týkající se tohoto 
projektu jsou k dispozici na této adrese: https://
circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-2b76-
4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . Tato činnost navazuje 
na pokyny pro udržitelnou akvakulturu v rámci 
sítě Natura 2000: http://ec.europa.eu/environ -
ment/nature/natura2000/management/docs/
Aqua -N2000%20guide.pdf
Odpovědi Komise 63
Doporučení 2 d)
V období 2014–2020 bude ENRF ve srovnání 
s předchozím ERF podporovat silnější orien -
taci na výsledky (využití společných ukazatelů 
výsledků), včetně uplatňování výkonnostního rámce 
(použití společných ukazatelů výstupu). Nařízení 
o ENRF předpokládá, že bude přijat akt v přenesené 
pravomoci týkající se společných ukazatelů.
Nový monitorovací systém v rámci ENRF bude slo -
žen z těchto prvků:
 — databáze na úrovni členských států (INFOSYS), 
v níž budou uloženy informace o každé operaci 
podle společné struktury a s využitím společ -
ných ukazatelů,
 — zprávy zasílané Komisi, v níž budou uvedeny 
klíčové informace v souhrnné podobě. Informa -
ce by měly být kumulativní, aby odrážely vývoj 
provádění.
Společné ukazatele ENRF budou sloužit jako základ 
pro monitorování, hodnocení a přezkum výkon -
nosti programů. Umožní souhrn dat na úrovni EU, 
a poslouží tak k měření pokroku při plnění cílů 
strategie Evropa 2020.Doporučení 1 e)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise zdůrazňuje, že právní rámec zahrnující 
statistické údaje o produkci akvakultury (nařízení 
č. 788/96 zrušené nařízením č. 762/2008) byl zřízen 
od roku 1996. Komise se bude nadále těmito pro -
blémy s údaji zabývat na příslušných fórech a v pří -
slušných procesech (např. rozšířením sběru údajů 
z rámce pro shromažďování údajů na sladkovodní 
akvakulturu a harmonizací metodik).
Doporučení 2
Toto doporučení (písmena a) až d)) je určeno 
výhradně členským státům.
Doporučení 2 a)
Po přijetí strategických zásad EU pro akvakulturu 
v dubnu 2013 začaly členské státy sestavovat své 
víceleté národní strategické plány na podporu udr -
žitelné akvakultury. Provádění těchto plánů, které 
budou obsahovat cíle členských států a opatření 
k jejich dosažení, bude Komise monitorovat. Moni -
torování se bude zejména zabývat dodržováním 
předběžných podmínek víceletého národního stra -
tegického plánu pro akvakulturu, bez něhož nebude 
Komise moci schválit operační program ENRF.
Doporučení 2 b)
Toto doporučení, na něž se nejvíce zaměřují sou -
časné iniciativy Komise o územním plánování 
námořních prostor, bere Komise na vědomí.
Doporučení 2 c)
Komise zdůrazňuje, že ENRF zahrnuje řadu nových 
prvků, jejichž cílem je pomoci zaměřit financování 
ENRF na projekty, které nejlépe přispívají k udrži -
telnému rozvoji akvakultury a zajišťují optimální 
využití prostředků. K těmto prvkům patří: 1) posí -
lený monitorovací systém s ročním podáváním 
zpráv o financovaných opatřeních; 2) obsáhlejší 
roční zpráva o provádění; 3) posílené zaměření 
na výsledky včetně nového výkonnostního rámce 
a 4) předběžné podmínky, které zajistí, že opatření, 
jež mají být v rámci akvakultury financována, jsou 
soudržná s víceletým národním strategickým plá -
nem pro akvakulturu.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-14-010-CS-C ISSN 1831-0788
Jedním z cílů společné rybářské politiky (SRP) 
v období do roku 2013 a jejího finančního 
nástroje, Evropského rybářského fondu (ERF), 
bylo podpořit udržitelný rozvoj akvakultury. 
Účetní dvůr zkoumal, zda byla opatření ERF na 
rozvoj akvakultury dobře koncipována 
a prováděna a zda zajišťovala optimální využití 
prostředků. Účetní dvůr zjistil, že poskytnutá 
podpora celkově nebyla účinná, jelikož rámec 
pro rozvoj akvakultury jak na úrovni EU, tak na 
úrovni členských států byl poměrně slabý 
a skutečně přijatá opatření nepřinesla 
dostatečné výsledky.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR