PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ TÝKAJÍCÍ SE OBCHODNÍCH VZTAHŮ MEZI EU A JAPONSKEM Průvodní dokument k doporučení pro rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Japonskem /* SWD/2012/0210 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ TÝKAJÍCÍ SE OBCHODNÍCH VZTAHŮ MEZI EU A JAPONSKEM Průvodní dokument k doporučení pro rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Japonskem Tento dokument je pracovním dokumentem útvarů Evropské komise pro informační účely. Nepředstavuje oficiální postoj Komise k této otázce, ani tento postoj nepředjímá. 1. Vymezení problému V čem přesně spočívá problém? Obchod mezi EU a Japonskem, dvěma významnými aktéry světového hospodářství, již řadu let upadá. V období 2006/2010 zaznamenal vývoz EU do Japonska meziroční pokles o 0,6 %, přestože celkový vývoz EU vzrostl o 3,8 %. V témže období japonský vývoz do EU klesl o 3,2 %, ačkoli celkový vývoz z Japonska se zvýšil o 3,1 %. Toto nedostatečné využití potenciálu obchodních a investičních vztahů mezi dvěma tak významnými vyspělými ekonomikami má negativní dopad na konkurenceschopnost, produktivitu a životní úroveň z bilaterálního hlediska, ale i v celkovém kontextu světového hospodářství, má za následek menší výběr a vyšší ceny pro spotřebitele, málo podporuje zaměstnanost a vede k nižším mzdám. Z ekonomických studií a veřejných konzultací vyplývá, že dvoustranné obchodní a investiční vztahy mezi EU a Japonskem nenaplňují svůj potenciál. Hlavními důvody jsou kombinace celních sazeb a netarifních opatření, přičemž právě netarifní opatření působí hospodářským subjektům v EU, které do Japonska vyváží nebo v Japonsku investují, největší starosti. Kdo je nejvíce postižen? Negativní účinky pociťují hospodářství EU i japonské hospodářství, stejně jako evropské a japonské podniky, zaměstnanci a spotřebitelé, přičemž v EU jsou nejvíce postižena ta odvětví, pro která by zrušení netarifních opatření znamenalo největší přínos, jako např. zemědělsko-potravinářský průmysl, automobilový průmysl, farmaceutický průmysl a odvětví zdravotnických prostředků. Proč je nutná veřejná intervence? Nebudou-li dohodnuta řešení problémů, které negativně ovlivňují obchod a investice, bude se situace pravděpodobně zhoršovat. S vědomím této skutečnosti se účastníci summitu Japonsko-EU, který se uskutečnil 28. května 2011, dohodli, že budou zahájena paralelní jednání, jejichž cílem bude: · uzavření prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu / dohody o hospodářském partnerství, která bude pokrývat všechny oblasti společného zájmu obou stran, včetně celních sazeb, netarifních opatření, služeb, investic, práv duševního vlastnictví, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek, a · uzavření závazné dohody, která bude uceleným způsobem upravovat politickou, globální a další odvětvovou spolupráci a bude vycházet ze společného závazku dodržovat základní hodnoty a zásady. Účastníci summitu se rovněž rozhodli zahájit co nejdříve analýzu, na jejímž základě bude vymezen rozsah a ambice obou jednání. Příčiny problémů Obchodní a investiční potenciál mezi EU a Japonskem snižuje či omezuje řada faktorů, z nichž některé by bylo možné řešit reformami obchodní nebo domácí politiky, včetně obchodních jednání, zatímco u jiných faktorů (jako zeměpisná vzdálenost, komunikační problémy či spotřebitelské preference) nemusí taková opatření nutně vést ke zlepšení. Jednáním lze dosáhnout změn, pokud jde o celní sazby, netarifní opatření i diskriminační či zatěžující prvky regulačního prostředí, které mají dopad na obchod se zbožím a službami, investice a zadávání veřejných zakázek. EU i Japonsko uplatňují nízké celní sazby na zboží. Japonsko však stále zachovává vysoké celní sazby, pokud jde o zemědělské produkty, zpracované potraviny a nápoje, kde je EU významným světovým vývozcem. Průměrné japonské celní sazby uplatňované u jiných důležitých vývozních artiklů EU jsou naproti tomu obecně nízké. Celní sazby, které EU uplatňuje u hlavních japonských vývozních artiklů, jsou vyšší. Japonský vývoz do EU zahrnuje v zásadě jen malý počet výrobních odvětví, např. motorová vozidla, elektroniku a strojní zařízení. Prvořadým zájmem Japonska tak je odstranění cel, zejména poté, co vstoupila v platnost dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou, vzhledem k existující konkurenci mezi Japonskem a Koreou, jež je důsledkem podobné struktury vývozu. Veřejné konzultace i studie dokládají, že hlavní překážkou pro vývoz EU do Japonska jsou netarifní opatření. Určité segmenty japonského trhu, např. některé zemědělské produkty a některé dopravní prostředky a zařízení a letecké výrobky, jsou pro vývoz EU téměř zcela uzavřené. Stávajícími netarifními opatřeními je nejvíce postiženo sedm hospodářských odvětví, která představují velkou část vývozu EU do Japonska: chemické látky (včetně farmaceutických výrobků), automobilový průmysl, zdravotnické prostředky, zpracované potraviny, dopravní prostředky a zařízení, telekomunikace a finanční služby. Za významné netarifní překážky, které společnostem v EU japonský trh de facto znepřístupňují, jsou rovněž označovány nedostatečná transparentnost při zadávání veřejných zakázek a problémy týkající se práv duševního vlastnictví. 2. Analýza subsidiarity Obchodní politika a sjednávání mezinárodních obchodních dohod jsou oblastmi výlučné pravomoci EU, přičemž právním základem je článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Zásada subsidiarity se v tomto případě neuplatní. Návrh rovněž splňuje kritérium proporcionality, neboť ani možnosti s nejrozsáhlejším dopadem nepřekračují rámec toho, co je nutné k dosažení stanovených cílů politiky. 3. Cíle Celkovým cílem politiky EU, pokud jde o hospodářské a obchodní vztahy, je: · posílit a dále rozvíjet dvoustranný obchod, · odstranit stávající omezení obchodu a zahraničních investic, a · snížit cla a ostatní překážky. Obecné cíle evropské obchodní politiky proto zahrnují: · inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění dosažený rozšiřováním obchodu, · vytváření pracovních míst a pracovních příležitostí a zajištění větší prosperity, · snížení spotřebitelských cen a dosažení dalších výhod pro spotřebitele, · zvýšení konkurenceschopnosti na světových trzích. Pokud jde o budoucí hospodářské a obchodní vztahy mezi EU a Japonskem, sleduje EU tyto specifické cíle své politiky: · zvyšování objemu dvoustranného obchodu se zbožím a službami odstraňováním překážek, · posilování investičních toků mezi EU a Japonskem odstraňováním překážek, · dosažení vyrovnaných podmínek přístupu na trhy vládních zakázek obou stran. Tyto specifické cíle v rámci každého z těchto čtyř témat, jsou v hlavní zprávě dále rozvinuty do podrobnějších operativních cílů. 4. Možné varianty politiky Pro dosažení těchto cílů existují různé scénáře, jak postupovat: a) nadále vycházet ze současného rámce vymezeného v akčním plánu z roku 2001, s dvoustrannými hospodářskými dialogy a programy obchodní spolupráce, jako jsou dialog o reformě právních předpisů, dialog o obchodu na vysoké úrovni a další dvoustranné odvětvové dialogy (např. dialog o průmyslové politice, dialog o finančních službách, dvoustranný dialog o duševním vlastnictví), a případně zlepšit jejich fungování a efektivitu; b) vyjednat komplexní dohodu o volném obchodu mezi EU a Japonskem, která by přinesla odstranění cel, liberalizaci obchodu se službami a liberalizaci a usnadnění investičních toků v odvětví služeb i v dalších odvětvích při současném snížení nákladů netarifních opatření. V rámci této varianty analýza sleduje čtyři různé scénáře, které se liší ve stupni liberalizace obchodu: dva konzervativní a dva ambiciózní scénáře, přičemž jeden z nich je vždy symetrický a druhý asymetrický. S těmito konzervativními a ambiciózními scénáři snižování nákladů souvisejících s netarifními opatřeními je spojena celá řada možných výsledků. Snížení o 20 % je minimum, které výrazně zaostává za výsledky dosaženými při vyjednávání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou. Varianta snížení nákladů o 50 % zase zkoumá možnosti dosažení velmi ambiciózního výsledku, pokud jde o netarifní opatření[1]. Všechny výsledky mezi těmito dvěma krajními variantami jsou pozitivní. Liší se pouze v tom, jak velký celkový přínos budou mít. Symetrické a asymetrické scénáře zprostředkovávají ucelenější obraz o tom, jaké ambice a cíle obě strany mají. Symetrické scénáře pracují s představou zcela shodných podmínek na obou stranách. V asymetrických scénářích se připouští, že hlavní prioritou EU je snížení zátěže, kterou představují netarifní opatření, zatímco hlavní prioritou Japonska jsou celní sazby EU uplatňované v odvětvích, která jsou pro Japonsko klíčová. Pro dosažení přijatelného konečného výsledku jednání bude pravděpodobně nutné určitou míru asymetrie akceptovat. V uvažovaných asymetrických scénářích se předpokládá, že snížení nákladů způsobených netarifními opatřeními, která jsou uplatňována na zboží, by v EU bylo oproti Japonsku třetinové. Ambiciózní scénáře předpokládají, že bude uzavřena dohoda, která by byla v duchu obchodních dohod nové generace, jaké EU v současné době sjednává s obchodními partnery, jako je například Kanada. Obchodní dohody EU z poslední doby, pokud jde o jejich rozsah a ambice, zpravidla přesahují rámec dohod o volném obchodu, které má uzavřené Japonsko. Komplexní dohoda o volném obchodu mezi EU a Japonskem by musela pokrývat celou řadu aspektů přístupu na trh důležitých pro obě strany, k nimž patří celní sazby, netarifní opatření dotýkající se obchodu se zbožím (včetně aspektů týkajících se technických překážek obchodu a sanitárních a fytosanitárních opatření) a obchodu se službami, rozšíření přístupu na trh pro služby, investice a zadávání veřejných zakázek, ale také ochrana investic, hospodářská soutěž a práva duševního vlastnictví. Na tom, že variantou, kterou je třeba zvolit, je komplexní dohoda o volném obchodu, se EU a Japonsko shodly na summitu 28. května 2011, když se rozhodly zahájit proces jednání o dohodě o volném obchodu, pokud pro to budou vytvořeny vhodné podmínky. EU i Japonsko v příštích letech pravděpodobně uzavřou řadu dohod o volném obchodu se třetími zeměmi. Mimo jiné se jedná o dohody, které EU s jinými obchodními partnery v současné době sjednává (Kanada, Indie, země Mercosur a ASEAN) nebo nedávno uzavřela (např. dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou). Do analýzy těchto různých scénářů se promítá předpoklad, že bude úspěšně uzavřen rozvojový program z Dohá v rámci Světové obchodní organizace. Pro lepší srovnání však byly zahrnuty a vzaty v úvahu i dostupné údaje o liberalizaci dvoustranného obchodu bez dopadu budoucí dohody o rozvojovém programu z Dohá. 5. Posouzení dopadů Možnost A – pokračovat dále s opatřeními srovnatelnými s těmi, která platí v současné době. Vzhledem k tomu, že tímto přístupem bylo za mnoho let doposud dosaženo jen velmi omezených výsledků, není pravděpodobné, že by vedl k výraznému nárůstu dvoustranného obchodu a objemu investic. Ani v EU, ani v Japonsku tedy nelze očekávat žádný výrazný nárůst HDP. Možnost B – uzavřít komplexní dohodu o volném obchodu. Toto by EU přineslo výrazný nárůst HDP do roku 2020: o 0,75 % v případě konzervativního symetrického scénáře nebo o 0,34 % v případě konzervativního asymetrického scénáře, a o 1,9 % v případě ambiciózního symetrického scénáře nebo o 0,8 % v případě ambiciózního asymetrické scénáře[2]. Pokud jde o Japonsko, odhaduje se nárůst HDP o 0,27 % pro oba konzervativní scénáře a o 0,7 % pro oba ambiciózní scénáře. Celosvětový vývoz EU by se měl u konzervativních scénářů zvýšit ve stejných odvětvích jako v případě ambiciózních scénářů, přičemž zvláště velký nárůst lze očekávat v odvětvích zpracování potravin, elektrických strojů a obchodních služeb. Celosvětový dovoz EU by v případě ambiciózních scénářů výrazně vzrostl v odvětvích zpracování potravin, letecké dopravy a finančních a obchodních služeb a poklesl v odvětví elektrických strojů. V odvětví motorových vozidel by došlo k nárůstu celosvětového vývozu EU (o 6,73 % u asymetrických scénářů) i celosvětového dovozu EU (o 2,6 % u asymetrických scénářů). V případě Japonska by celosvětový vývoz vzrostl zejména v odvětví elektrických strojů, motorových vozidel, ostatních strojů, ostatních dopravních prostředků a zařízení a v dalších výrobních odvětvích. Celosvětový dovoz Japonska by výrazně vzrostl v odvětví zpracování potravin, chemických látek, dopravních prostředků a zařízení, motorových vozidel, kovů a obchodních služeb. Lze předpokládat, že dohoda o volném obchodu mezi EU a Japonskem by byla přínosem pro malé a střední podniky EU, neboť tíže nákladů spojených s dodržováním předpisů na ně dopadá více a protože tyto podniky jsou zvláště silně zastoupeny v odvětvích, která by z takové dohody těžila, jako je např. odvětví zpracování potravin. Pokud jde o otázku životního prostředí, měly by být negativní dopady související s odpadem, biodiverzitou a přírodními zdroji do určité míry vykompenzovány tím, že se zvýší obchod s ekologicky udržitelným zbožím a službami. Případný nárůst celosvětových emisí, který by dohoda o volném obchodu přinesla, se předpokládá jen v nevýznamné výši (1,5 milionu tun CO2). Zvýšený obchod mezi EU a Japonskem by přinesl vyšší poptávku po pracovních silách a větší prosperitu pro obě strany: čím větší liberalizace, tím větší zvýšení životní úrovně. Zaměstnanost se v EU podle předpokladů výrazně zvýší např. v odvětví elektrických strojů, naopak v odvětví motorových vozidel se očekává mírný pokles (v rozmezí od –0,40 % u konzervativního asymetrického scénáře do –0,10 % u ambiciózního asymetrického scénáře). Jelikož se v případě EU a Japonska jedná o vysoce rozvinuté demokracie, neočekává se, že by dohoda o volném obchodu mezi nimi měla nějaký přímý dopad v oblasti lidských práv. Omezení netarifních opatření v EU a Japonsku přinese řadu zjednodušení, z nichž budou mít prospěch obě strany, stejně jako třetí země. Sníží se totiž i administrativní náklady obchodování s EU či Japonskem. 6. Srovnání variant politiky V případě varianty A (zachování současného stavu) nebude dosaženo výše uvedených operativních cílů. Nelze očekávat, že bylo dosaženo výraznějších výsledků v případě, kdy by pouze pokračovaly stávající dvoustranné programy hospodářské spolupráce, jako je dialog o reformě právních předpisů, a byla rozvíjena další spolupráce v oblastech, kde již byly dohody podepsány. Účinnost tohoto přístupu z hlediska dosažení operativních cílů lze považovat za nulovou či dokonce snad negativní. Varianta B, která zahrnuje různé scénáře, vyžaduje, aby byla vedena komplexní jednání o dohodě o volném obchodu. Výsledkem mohou být různé stupně liberalizace obchodu a různá snížení nákladů spojených s obchodem, avšak v každém případě se značnými přínosy pro EU i Japonsko. Ten se projeví v nárůstu HDP i objemu vývozu, v celkovém nárůstu zaměstnanosti, ve zvýšení mezd kvalifikovaných i částečně kvalifikovaných pracovníků, ve zvýšení konkurenceschopnosti a ve zlepšení pozice EU a Japonska vůči ostatním celosvětovým konkurentům. Srovnání hlavních výsledků pro různé možnosti dohody o volném obchodu je zpracováno formou tabulky v příloze 1. 7. Monitorování a hodnocení V příloze 2 je uvedena tabulka poskytující souhrnný přehled hlavních ukazatelů, na základě kterých má být sledován pokrok při plnění deklarovaných obecných, specifických a operativních cílů. PŘÍLOHA 1 Kritérium || Možné varianty politiky A || B1 || B2 || B3 || B4 Rychlejší a udržitelnější hospodářský růst || 0 || + || + || + || + Zlepšení pracovních příležitostí a zajištění přínosu pro spotřebitele a společnost || 0 || + || + || ++ || ++ Zvýšení konkurenceschopnosti Evropy na světových trzích || 0 || + || + || ++ || +++ Zvýšení objemu dvoustranného obchodu se zbožím odstraňováním překážek || 0 || + || + || ++ || +++ Zvýšení objemu dvoustranného obchodu se službami odstraňováním překážek || 0 || + || + || ++ || +++ Posilování investičních toků mezi EU a Japonskem odstraňováním překážek || 0 || + || + || ++ || ++ Získání přístupu na japonský trh vládních veřejných zakázek za podmínek srovnatelných s těmi, které nabízí EU || 0 || + || + || ++ || ++ (Celková) efektivita || 0/- || + || + || ++ || +++ Efektivita (čas a zdroje vynaložené ve srovnání s odhadovaným účinkem) || 0/- || + || + || ++ || ++ Soulad s obecnými cíli politiky EU (např. s cíli popsanými ve strategii EU 2020) || 0 || + || + || ++ || ++ Schopnost využívat synergické efekty (např. výměna odborných poznatků) || 0 || + || + || ++ || ++ Prospěch z dosažených zjednodušení (např. díky omezení netarifních opatření) || 0 || + || + || ++ || ++ PŘÍLOHA 2 Obecné cíle || Ukazatele Hospodářský růst || - procentuální změna HDP - absolutní změna národního důchodu Vytvoření pracovních příležitostí a zvýšení prosperity || - procentuální změna zaměstnanosti u kvalifikovaných a méně kvalifikovaných pracovních pozic - procentuální změna mezd u kvalifikovaných a méně kvalifikovaných pracovních pozic Zvýšení relativní konkurenceschopnosti EU || umístění členských států EU v žebříčcích měřících globální konkurenceschopnost, jako je „Zpráva o globální konkurenceschopnosti“ Světového hospodářského fóra Specifické cíle || Zvýšení dvoustranného obchodu se zbožím || - relativní a absolutní/procentuální změna hodnoty dvoustranného vývozu a dovozu zboží podle odvětví Zvýšení dvoustranného obchodu se službami || - relativní a absolutní/procentuální změna hodnoty dvoustranného vývozu a dovozu služeb podle odvětví Zvýšení dvoustranných investic || - relativní a absolutní/procentuální změna dvoustranných investičních toků Zlepšení přístupu na trh vládních veřejných zakázek, zejména pro EU || zvýšení počtu zakázek přidělených společnostem v EU Operativní cíle || Odstranění cel uplatňovaných u průmyslového zboží a zemědělských výrobků || japonské celní sazebníky Omezení netarifních opatření týkajících se obchodu se zbožím || - sblížení norem / technických předpisů - zvláštní přílohy - změny právních předpisů / zákonů - zlepšení transparentnosti / dostupnosti informací - průzkumy u podniků Omezení netarifních opatření a zlepšení přístupu na trh v oblasti obchodu se službami || - sblížení norem / technických předpisů - změny právních předpisů / zákonů - seznam závazků a zvláštní přílohy - zlepšení transparentnosti / dostupnosti informací - průzkumy u podniků Omezení netarifních opatření týkajících se přímých zahraničních investic || - sblížení norem / technických předpisů - seznam závazků a zvláštní přílohy - změny právních předpisů / zákonů - zlepšení transparentnosti / dostupnosti informací - průzkumy u podniků Omezení netarifních opatření a zlepšení přístupu na japonský trh vládních veřejných zakázek || - sblížení norem / technických předpisů - změny právních předpisů / zákonů - zlepšení transparentnosti / dostupnosti informací - seznam závazků a zvláštní příloha průzkumy u podniků [1] Vzhledem k tomu, že existenci vnitrostátních regulačních opatření opravňuje řada legitimních důvodů, nelze reálně počítat s tím, že by bylo možné odstranit všechna netarifní opatření či jen rozdíly v regulačních předpisech. Z toho důvodu lze 50% snížení nákladů považovat za ambiciózní cíl. [2] Pozn.: U asymetrických scénářů se předpokládá, že částka snížení nákladů způsobených netarifními opatřeními, která jsou uplatňována u zboží, bude na straně EU třetinová ve srovnání se snížením těchto nákladů na straně Japonska.