ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.1.4

EHSV důrazně připomíná, do jaké míry souvisí úspěch akčního plánu EU-Moldavsko (1) v rámci politiky sousedství se schopností zapojit do jeho provádění organizace občanské společnosti. Bylo by tedy žádoucí, aby Komise vyslala jasný signál tím, že navrhne kritéria, postupy a nástroje, které by umožnily lépe zapojit občanskou společnost. EHSV však vítá úsilí, které vyvíjí evropská delegace v Kišiněvě, aby moldavskou občanskou společnost poznala. Jedná se o podmínku příznivou pro to, aby zástupci občanské společnosti mohli být oficiálně zapojeni do hodnocení akčního plánu v dubnu 2008 a také do dalších etap posíleného partnerství.
1.10

Evropská zelená kniha o budoucnosti politiky pro horské oblasti by umožnila racionalizovat a konsolidovat stávající politiky a iniciativy na evropské úrovni, čímž by je učinila účinnějšími v tomto specifickém kontextu horských oblastí. To je obzvláště třeba, pokud jde o zemědělství horských oblastí, jak se uvádí v tomto stanovisku. Ve skutečnosti představuje zemědělství ve většině evropských horských oblastí základ, na kterém se rozvíjejí další společensko-hospodářské, zemědělsko-průmyslové, turistické a jiné aktivity a od nějž se odvíjí přitažlivost jednotlivých území. Společná zemědělská politika tedy hraje zásadní úlohu a musí být integrována do bilance evropských politik v horských oblastech, kterou žádá zelená kniha.
11.9.5

Směrnice 2004/114/ES o podmínkách přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby a směrnice 2005/71/ES o zvláštním postupu při přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu: Výbor souhlasí s pozměněním této směrnice a zavedením povolení k pobytu s možností opakovaného vstupu, jež by držiteli umožnila zdržovat se mimo území EU po delší časová období, aniž by pozbyl práva na pobyt v zemi. Výbor rovněž považuje za vhodné z doložek obsažených v těchto směrnicích, jež členským státům umožňují uplatnit při přijímání osob, které v minulosti v EU studovaly nebo pracovaly jako výzkumní pracovníci, zrychlené či zjednodušené postupy pro přijímání, učinit právo na přístup ke zrychleným postupům pro tyto osoby za předpokladu, že se po skončení platnosti povolení navrátí do své země původu. Výbor také souhlasí s tím, aby se obě směrnice provázaly a umožnilo se tak snadnější přijímání výzkumných pracovníků (s menším počtem požadavků pro přijetí) ze států mimo EU, kteří již v minulosti byli přijati jako studenti a kteří se po ukončení svých studií řádně navrátili do svých zemí původu. Toto právo by se také mohlo udělovat studentům, kteří by o přijetí na pozice výzkumných pracovníků zažádali během svého pobytu v členském státě, kde by studovali, pod podmínkou, že by žádost předložili ve lhůtě platnosti svého povolení ke studiu.
—

The Challenge to Inspire: Enterprise Education for Young People, Session of the Team of Specialists on Entrepreneurship in Poverty Alleviation: Youth Entrepreneurship, autor: Athayde, R. 2004, Ženeva: OSN.
7.4.2

Podle názoru EHSV bude v budoucnu více platit to, co jako důvody pro stabilizaci zemědělského trhu uvedli v roce 1997 známí ekonomové zabývající se zemědělstvím ve studii Směrem ke společné zemědělské politice a politice venkova pro Evropu (Towards a common agricultural and rural policy for Europe) (13), jež byla vypracována z pověření Evropské komise: — vysoké riziko z důvodu závislosti na počasí; — značné územní rozptýlení mnoha malých provozů, které jsou zatíženy rozsáhlým nemovitým investičním kapitálem a pozemkovým vlastnictvím při značně omezených dispozičních možnostech; — značně ustrnulé vazby na procesy vývoje, příp. růstu, dané biologicky a ročními obdobími; — povinnost pravidelně nabízet produkty denní potřeby.
8.2

Jedna z důležitých otázek do budoucna spočívá v tom, co to s sebou konkrétně přinese pro naši společnost a pro každodenní život občanů. Jakou společnost chceme mít? Jak se může evropský sociální model přizpůsobit četným výzvám, které s sebou přinese změna klimatu? Jak dokáže tento model zvládnout paralelní požadavky na konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelný rozvoj v globalizovaném prostředí? To by měla být témata pokračující diskuse o tom, jaký druh společnosti občané chtějí.
3.12.5

Proto Výbor doporučuje přístup založený na subsidiaritě: EU by měla stanovit rámcové podmínky a alternativní metody pro vymezení oblastí. Za volbu systému pro vymezování oblastí a za určování oblastí by měly být i nadále odpovědné členské státy či regiony. Doposud praktikovaná spolupráce mezi Evropskou komisí a členskými státy v těchto otázkách by měla nadále pokračovat.
3.2.4

V oblasti ochrany menšin je zapotřebí dalšího úsilí, ke kterým patří podpora a ochrana práv menšin, což by mělo vést k zapojení menšin do každodenního života. Výbor v této souvislosti vítá, že právo národních menšin na rovné zacházení při zaměstnávání ve veřejném sektoru je výslovně zmíněno a uplatňováno v plánu chorvatské vlády pro zaměstnanost na rok 2007. V této souvislosti by rovněž měly být zmíněny volby do rad pro národnostní menšiny v roce 2007. Úspěch lze zaznamenat při začleňování romské menšiny do školní docházky. Kromě ochrany práv menšin je však nadále zapotřebí obzvláštní pozornosti při ukončení repatriace a začlenění uprchlíků a osob přebývajících v jiné části státu, resp. při znovuusídlení vracejících se uprchlíků, aby bylo zaručeno obnovení nejen infrastruktury, ale i společnosti. Celkově však lze konstatovat, že byly v zásadě učiněny správné kroky tím správným směrem.
9.5.2

Ve světě rychlých změn se nové technologie rychle stávají zastaralé. Evropské vlády musí zajistit, aby jejich občané byli schopni se přizpůsobit tomuto novému prostředí a zajistit tak příležitosti pro všechny. Je naléhavě nutné řídit moderní sociální politiky a politiky trhu práce směrem k podpoře příležitostí a zaměstnatelnosti prostřednictvím poskytování kvalifikací a kroků na podporu schopnosti pracovních sil přizpůsobit se a přeškolit se nebo prostřednictvím opatření na podporu geografické mobility pracovních sil. Nejdůležitější pro tento vysoký cíl je nutnost, aby členské státy navrhovaly a prováděly vnitrostátní politiky vzdělávání a kvalifikace založené na investicích do vzdělávání a celoživotního učení, aby lidé byli schopni přizpůsobit se změnám a novým oblastem komparativních výhod. Jak bylo zdůrazněno v lisabonské agendě, mělo by to zahrnovat nové základní dovednosti, jako schopnosti pracovat s IT, cizí jazyky, technologickou kulturu, podnikatelství a sociální dovednosti.
2.1.5

Masová vlna digitalizace bude v historii lidstva představovat výjimečný okamžik. Zaslouží si, aby byla otevřena diskuse také o výběru a organizaci obsahové náplně a poznatků na evropské úrovni. EHSV se domnívá, že široká diskuse o podmínkách masové digitalizace by se měla rovněž dotknout určitých finančních, technických a právních aspektů, jež jsou nezbytné pro směřování ke společnosti znalostí otevřené pro všechny: — finanční prostředky nezbytné pro digitalizaci veřejné oblasti, což předpokládá nalezení rovnováhy mezi digitalizací vzácných nebo křehkých dokumentů a masovou digitalizací, kterou očekává široká veřejnost; — finanční podpora vydavatelů, kteří provádějí digitalizaci svých současných fondů a souhlasí s tím, aby byly zpřístupněny on-line; — zapojení soukromého financování a sponzorování do digitalizace a zpřístupňování; — zachování jednotného dodržování práv duševního vlastnictví 70 let po smrti autora; — zavedení transparentnosti a kolegiality při výběru různých druhů dokumentů kulturního obsahu z veřejné oblasti (texty, audiovizuální materiál, muzejní předměty, archiválie atd.), jež mají být digitalizovány; — potřeba vytvořit „evropskou dokumentární listinu“, jež bude obsahovat výčet hlavních oblastí poznatků určených k digitalizaci; to vyžaduje předběžné zjištění, jak je to v Evropě s on-line přístupností již digitalizovaných materiálů; — možnost, aby autoři děl nedostupných na trhu, jež nebyla znovu vydána, mohli zvolit digitální zpřístupnění se zmírněnou autorskou licencí (6); — zájem vytvořit interaktivní katalog, který by zefektivnil hledání děl, jejichž autorská práva jsou tak zvaně „osiřelá“ (7); — zacházení s vědeckými informacemi (8); — otázky související s přístupností internetových portálů a digitalizovaného materiálu postiženým osobám, zejména osobám se zrakovým postižením.
7.5

Diskuse se všemi zainteresovanými stranami o hodnotících zprávách by mohla mít podobu výroční konference o fungování SOHZ, podobné konferenci o síťových průmyslech, kterou již několik let organizuje Evropský hospodářský a sociální výbor, nebo by mohla být pořádána na jaře společně s evropským sociálním summitem.
4.1

EHSV se domnívá, že Komise by měla vypracovat žádanou studii co nejdříve, jakmile skončí diskusní období, neboť současná situace rybolovných zdrojů Společenství a konkurenceschopnost jeho loďstva by neměly čekat až do roku 2012 na novou zprávu Komise, jež by měla napravit stávající nerovnováhu mezi rybolovnými kvótami a loďstvem Společenství.
5.1.1.1

Mnoho podnikatelů na ostrovech si stěžuje na dodatečné náklady při příjezdu jejich zboží do přístavu na pevnině (z důvodu dopravy). Některé studie došly k dodatečným nákladům ve výši 20 %. Avšak vzhledem k tomu, že výrobky se navzájem liší, by měly být provedeny přesné studie (jejichž metodika by mohla vycházet z metodiky používané pro nejvzdálenější regiony). K dosažení tohoto cíle je tedy důležité, aby byly vytvořeny vhodné podmínky nezbytné k tomu, aby místní instituce na ostrovech mohly posoudit náklady související s izolovaností. Proto je třeba, aby pro ostrovy existovaly jak místní statistické služby, tak cenové indexy. Na konci tohoto procesu by mezi všemi místními statistickými službami na evropských ostrovech měla vzniknout společná metodika hodnocení.
3.5

I když externí zpráva uznává, že „zkrácení pracovní doby by bezpochyby pomohlo zmenšit únavu“, činí také závěr, že by to však „mohlo vést k většímu stresu, pokud by samostatně výdělečně činný řidič usiloval o to, aby odpracoval více za kratší dobu, aby si tak udržel ziskovost, což může na druhé straně vést k větší únavě a nehodám“. Zdá se, že Komise sdílí tento názor.
1.1

Hlavními pilíři budoucího zabezpečení zásobování surovin v Evropě jsou: tuzemské dodávky, mezinárodní dodávky, budování kapacit a účinnost zdrojů. — Politika v oblasti tuzemských dodávek surovin by měla v rámci integrovaného přístupu zohlednit průmysl, politiku v oblasti životního prostředí a územní plánování. Osvědčené postupy v této oblasti by se měly rozšířit na nové potenciální oblasti. Mělo by docházet ke zvyšování přístupnosti domácích zdrojů v rámci členských států, a to poskytováním nutné rovnováhy mezi životním prostředím a politikou průmyslového rozvoje, ale i harmonizovaných pobídek k rozvoji a ochraně rozšiřováním stávajících lokalit a otvíráním nových tam, kde jsou na straně jedné ekonomicky a sociálně životaschopné a žádoucí, a na straně druhé ekologicky udržitelné. — Je nutné, aby EU a členské státy řádně vyhodnotily vlivy globalizace na mezinárodní dodávky nerostných surovin vždy, když bude dovoz surovin zvenčí převažovat. Při uvažování o investiční politice a přemístění výroby (relokaci) by se měly dodržet evropské environmentální a sociální normy. Evropským uživatelům by měla být garantována dostupnost surovin a mělo by dojít ke snížení strategické závislosti EU. — Budování kapacit v evropském průmyslu těžby neenergetických surovin spočívá na širokém spektru náročných úkolů – jako jsou např. administrativní překážky, nutnost zlepšit image tohoto odvětví, nedostatek kvalifikovaných pracovních sil, techniky řízení, vzdělání a odborná příprava. — Zvýšená účinnost dobývání zdrojů závisí na pokroku, který byl učiněn v dalších odvětvích zabývajících se těžbou nerostných surovin i jinými oblastmi, a vyžaduje spolupráci Evropské komise a členských států.
2.5

V transformující se společnosti má zásadní význam tripartitní sociální dialog. Pokrok učiněný od roku 1996, k němuž došlo díky zřízení Národní rady práce, je považován za pozitivní, přesto jsou však v současnosti patrné obtíže ve fungování tohoto orgánu. Byla by zapotřebí transparentnost, účast a zapojení subjektů, které jsou v ní organizovány a které by zároveň měly být reprezentativní a nést odpovědnost. Setkání rady by měla být pravidelná a program jednání by měl zahrnovat všechna prioritní témata politik hospodářského rozvoje země, jakož i diskuse rady, které budou mít skutečný dopad na činnost vlády.
1.4

Evropská komise by měla zkoumat souběžný vývoj indexů spotřebitelských, výrobních a dovozních cen; je překvapivé, že se cena dovozu některých položek podstatně snížila, aniž to pocítili koneční spotřebitelé. Nebylo by přijatelné, aby platili nadměrné částky, protože jim chybí určité základní informace. Vedlo by to k poškození společné měny, jejíž důvěra by bezdůvodně utrpěla.
3.2

Hlavním konzultačním dokumentem byl Flash Eurobarometer č. 193 „The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes – Analytical report“ (Eurozóna, 5 let po zavedení euromincí a eurobankovek – analytická zpráva) z listopadu 2006. Průzkum provedla organizace Gallup a organizoval a řídil ho tým Eurobarometru z GŘ ECFIN Evropské komise. Prováděly se rozhovory i s kvalifikovanými osobami z poslední země, která přijala euro, tedy ze Slovinska (v roce 2007), a ze zemí, které ho přijaly v roce 2008 (Malta a Kypr). Úmyslně nebyl dotazován nikdo z nečlenských zemí eurozóny s ohledem na to, že z pohledu výzkumu jsou významné pouze zkušenosti přímo zainteresovaných subjektů.
1.3

Výbor vyzývá evropský průmysl a soustavy distribuce a služeb, aby se jasně zavázaly k dodržování integrovaného odvětvového přístupu, který by obsahoval harmonogram ověřitelných cílů: to by mělo zahrnovat všechny tři pilíře udržitelného rozvoje – ekonomický, sociální i environmentální. Environmentální požadavky by měly být od počátku součástí návrhu výrobku, pokrývat celý jeho životní cyklus a neustále zvyšovat laťku pro cíle jakosti, inovace a spokojenosti zákazníka.
2.1.2

Sama Evropská unie je silně závislá v oblasti pevných fosilních paliv, ropných produktů a zemního plynu a tato závislost by měla v příštích letech ještě vzrůst. Při 80 % závislosti na fosilních palivech by měl dovoz energií do Unie vzrůst do roku 2030 z 50 na 70 %.
3.3

Je nutné opakovat, že právo na svobodu sdružování zahrnuje právo na to stát se a být členem skupin, sdružení a společností různého druhu, jakož i na to je založit či z nich vystoupit. Vyžaduje, aby stát nezasahoval do tvorby sdružení a do jejich záležitostí, pokud fungují v rámci zákona. Vyžaduje také podporu státu při vytváření a udržování prostředí, které usnadňuje výkon práva na svobodu sdružování.
10.1

Čtvrté singapurské téma je stále integrální součástí agendy z Dohá. Návrh textu WTO o usnadnění obchodu se považuje za blízký dohodě. To by mělo vést až k zavedení hlavních norem pro řízení hranic a cel v celosvětovém obchodu a snížení rizika nepředvídatelných vládních intervencí. Taková dohoda by měla zahrnovat zrychlené a zjednodušené postupy pro propouštění a proclení zboží, postupy právních kroků a opravných prostředků, zveřejnění obchodních pravidel, minimalizaci poplatků a především zřízení „jednotného kontaktního místa“ – exponenciálně zvýšené využívání informačních technologií pro celní procedury. To samotné by mohlo značně snížit duplicitu, náklady a čas, zejména v situacích, kdy různé vládní složky vyžadují v podstatě stejné informace. Zvláštní význam by to mělo při jednání s Indií. Podle údajů Světové banky (14) trvá vývoz zboží z Indie průměrně deset dní (z Brazílie 7) a dovoz do Indie průměrně 41 dní (ve srovnání s 24 dny dovozu do Brazílie). Existují dále značné rozdíly mezi zeměmi ASEAN, zvláště mezi Singapurem a Thajskem. Vyzýváme naléhavě Komisi, aby vyvinula veškeré úsilí k dosažení takové dohody, i kdyby se širší jednání rozvojové agendy z Dohá zcela zablokovala. Dohoda by měla vést k vyšším standardům jednodušších, účinnějších a méně nákladných hraničních a celních procedur.
1.2

V tomto smyslu je třeba mít na paměti, že platná evropská legislativa obsahuje dostačující právní předpisy, jež umožňují případné následky některých přírodních pohrom odvrátit či zmírnit. V tom případě by bylo potřeba od příslušných úřadů znovu vyžadovat, aby sledovaly jejich uplatňování na celém území EU. V tomto smyslu EHSV chápe, že provádění rámcové směrnice o vodě a souvisejících předpisů, především směrnice o povodních, by mohlo zmírnit tyto dopady, které – ač se jim nelze vyhnout – je možné zmenšit zavedením povodňových plánů do plánů správy povodí. Právní předpisy o prevenci lesních požárů by mohly mít stejný dopad.
—

V případě porušení považovaného za úmyslný trestný čin podle odst. 1 písm. a) je důležité mít na zřeteli, že soudní řízení může být zdlouhavé. Je zde nebezpečí, že ustanovení nebude vůbec uplatňováno, pokud členské státy rozhodnou, že určit, zda došlo k porušení, by mělo být na rozhodnutí soudu nebo národních orgánů v rozmezí dvou let. Jelikož tyto postupy mohou být velmi zdlouhavé a protože by byly uplatněny všechny právní prostředky k podání odvolání, toto ustanovení nemusí být vůbec uvedeno do praxe.
1.7

Měla by se posílit úloha Hospodářské a sociální rady Bývalé jugoslávské republiky Makedonie; měla by se stát reprezentativnější, a to účastí všech zainteresovaných stran, včetně organizací občanské společnosti. To by vytvořilo pevný institucionální základ pro uskutečňování smysluplného dialogu o hospodářských a sociálních otázkách v pravém partnerství. Aby k tomu mohlo dojít, je třeba připravit nový právní rámec počítající se zapojením dotčených stran a neprodleně jej přijmout.
3.9

Kromě zdrojů financování rozpočtu časem prošla řadou změn i struktura jeho výdajů. Například platby určené na společnou zemědělskou politiku (SZP) dosáhly svého vrcholu (70,8 %) v roce 1985 a v roce 1988 stále tvořily 60 % celkových výdajů. V roce 2013 budou výdaje na SZP sníženy na 32 %, tj. téměř na polovinu. Na druhé straně politika soudržnosti zaznamenala opačný trend: v roce 1965 na ni bylo vyčleněno pouze 6 % výdajů, v roce 1985 to bylo 10,8 %, v roce 1988 17,2 % a v roce 2013 to bude 35,7 % rozpočtu EU. V předpokládaném přezkumu SZP bude třeba vzít v úvahu nejen podporu zemědělství, ale také výhody (především co do kvality a kontroly), které tato politika občanům Unie přinesla.
1.1

EHSV je přesvědčen, že strukturu a nynější znění návrhu pokynů lze z větší části hodnotit pozitivně. Pozoruje však rozpor v podrobnostech mezi kapitolami o liniové dopravě a trampové dopravě (společných fondech). Část týkající se výměny informací v kapitole o liniové dopravě je celkem podrobná a zdá se relativně prospěšná co do popisu a výkladu příslušné judikatury a rozhodovacích postupů v rámci tohoto tématu. Z celkového pohledu se návrh pokynů pro liniovou dopravu zdá být jasný – je založený na stávající judikatuře a dlouhodobé, důkladné diskuzi s tímto odvětvím. Na druhou stranu jsou obecně méně podrobné oddíly o trampové dopravě, zvláště pak o společných fondech v trampové dopravě. EHSV se domnívá, že nedostatek podrobností je do značné míry způsoben absencí judikatury a tudíž i zkušenosti příslušných orgánů (pro hospodářskou soutěž), nevyjímaje Evropskou komisi, s trampovou dopravou a se společnými fondy v trampové dopravě, jelikož se zatím nevyskytly žádné formální stížnosti od nájemců lodí.
3.1.2

Systém se celkově jeví účinný. Příslušné produkty náleží prakticky do všech kategorií zboží: produkty z rostlin a zvířat, čerstvé a zpracované, nápoje, produkty rybolovu, koření atd., jak vyplývá z následující tabulky podle údajů aktualizovaných v prosinci 2007, což ukazuje, že celkový počet CHOP a CHZO dosáhl 772 jednotek. Z podrobné analýzy produktů zapsaných například v období 2000–2006 je vidět, že počet CHOP vzrostl o 22 % a CHZO o 40 %, takže celkem v průměru o 29 % v průběhu pouhých 5 let. PŘÍLOHA I: Zeměpisná označení a označení původu registrovaná GŘ AGRI do 15. prosince 2007 (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/en/1bbaa_en.htm) DE AT BE CY DK ES FI FR EL HU IE IT LU NL PL PT CZ UK SK SI SE CO Celkem Ovoce, zelenina a obilniny 3 3 0 0 1 34 1 27 32 0 0 53 0 2 0 22 0 1 0 0 0 0 179 Sýry 4 6 1 0 2 19 0 45 20 0 1 33 0 4 1 12 0 12 0 0 1 0 161 Čerstvé maso (a vnitřnosti) 3 0 0 0 0 13 0 50 0 0 1 2 1 0 0 27 0 7 0 0 0 0 104 Oleje a tuky/olivový olej 1 1 1 0 0 20 0 9 26 0 0 38 1 0 0 6 0 0 0 1 0 0 104 Masné výrobky 8 2 2 0 0 10 0 4 0 1 1 29 1 0 0 28 0 0 0 0 0 0 86 Minerální vody 31 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 31 Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a jiné pekařské výrobky 4 0 1 1 0 7 0 3 1 0 0 3 0 0 0 0 4 0 1 0 1 0 26 Jiné výrobky živočišného původu (vejce, med, mléčné výrobky kromě másla atd.) 0 0 0 0 0 3 0 6 1 0 0 2 1 0 0 10 0 1 0 0 0 0 24 Jiné výrobky spadající do přílohy I (koření, …) 0 0 0 0 0 4 0 7 1 0 0 4 0 0 0 0 1 3 0 0 0 1 (7) 21 Piva 12 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 2 0 0 0 0 17 Ryby, měkkýši a korýši 3 0 0 0 0 1 0 2 1 0 1 0 0 0 0 0 2 3 0 0 0 0 13 Vonné oleje 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 Přírodní klovatiny a pryskyřice 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 Seno 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 CELKEM 69 12 5 1 3 111 1 155 85 1 4 165 4 6 1 105 10 29 1 1 2 1 772
2.2.13

Výbor evropským institucím doporučuje, aby přezkoumaly alternativy k podpoře integrace na základě hospodářské soutěže, pokud by koncentrace burz vedla například k tomu, že by byl zásadním způsobem ztížen přístup regionálně činných malých a středních podniků. Nemělo by se opomíjet, že pro malé a střední podniky je úspěšné obchodování na burze často snazší v případě regionální burzy, než velkých evropských burz. Prostřednictvím regionální burzy lze totiž na základě úzkého místního propojení kontaktovat regionální investory přímo. Očekávaný skutečný vývoj by měl být proto pečlivě posouzen z toho hlediska, zda se přístup malých a středních podniků k burzám ztíží. Pokud by tomu tak bylo, řešením by mohlo být zřízení jedné nebo více neveřejných burz určených speciálně malým a středním podnikům.
2.12

Komise se nyní svým nedávným návrhem na revizi technických základních směrů pro program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel snaží přizpůsobit formální postupy a struktury tam, kde je to považováno za prospěšné, postupům a strukturám 7. rámcovému programu pro výzkum (7. RP) EU. Případná harmonizace s pravidly a postupy RP by se proto měla přísně omezit na oblasti, kde lze jasně demonstrovat skutečné zjednodušení nebo vyšší účinnost. I když by se všude tam, kde je to možné, mělo využít existujících synergií mezi 7. RP a Výzkumným fondem pro uhlí a ocel, je třeba zachovat úlohu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel jako doplňkového a nezávislého programu (viz Část I – B).
—

dosáhnout rovných podmínek pro různé zainteresované strany v EU, zejména: — Definice výrobce by měla pokrývat stejné provozovatele ve všech členských státech EU. Z tohoto důvodu by měl být každý provozovatel, který umístí výrobek na trh Společenství, považován za výrobce na všech národních trzích EU; — Registry národních výrobců by měly fungovat harmonizovanějším způsobem: rozdílné administrativní požadavky různých národních registračních a finančních plánů ve skutečnosti zvyšují náklady výrobců, kteří působí na přeshraničním vnitřním trhu. Registry výrobců se liší ve shromažďování informací od výrobců a v provozních zásadách. Mezi tyto odlišnosti mimo jiné patří definice typů zařízení, hmotnostní kritéria, základ poskytovaných údajů a možnost prodeje do jiných členských států. Rovněž se liší četnost a pravidelnost poskytovaných údajů. Evropské instituce by mohly vydat doporučení a pokyny, aby byl prostřednictvím vhodné konzultace zainteresovaných stran dosažen tento cíl; — Za účelem výměny informací by mohla být vytvořena evropská síť národních registrů. Výrobci by se mohli zaregistrovat v jednom členském státě a byly by zde uvedeny jejich činnosti v celé EU. Tím by se zjednodušila administrativní zátěž pro registrující a zároveň by docházelo k účinnějšímu vymáhání směrnice. Větší harmonizace a méně byrokracie by usnadnily dosažení zlepšení a cílů v oblasti životního prostředí; — Požadavky na označování při prodeji elektrických a elektronických zařízení by měly být více harmonizovány. Jestliže k tomu nedojde, bude trvale ohrožen volný pohyb zboží na vnitřním trhu.