CS Úřední věstník Evropské unie C 232/21

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 232/07

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

„DITHMARSCHER KOHL“

č. ES: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Dithmarscher Kohl“

2. Členský stát nebo třetí země

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 1.6. Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

U produktu „Dithmarscher Kohl“ se jedná o zelí hlávkové bílé (Brassica oleracea convar capitata L.) a zelí hlávkové červené (Brassica oleracea convar capitata var. rubra L.), které z botanického hlediska patří do čeledi brukvovitých (Cruciferae nebo Brassicaceae).

Druhy zelí pěstované v regionu Dithmarschen se vyznačují jemným vrstvením listů, křupavou konzistencí, malým košťálem a výrazně vyváženou chutí. Bílé hlávkové zelí se dále vyznačuje výrazným zeleným zbarvením (které je patrné i u nejvnitřnějších vrstev listů), červené hlávkové zelí má výrazné červeno-fialové zabarvení s mírným bílým odstínem. Všechny druhy zelí jsou vhodné pro skladování.

Poradní výbor pro pěstování zeleniny v Dithmarschenu (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) každoročně provádí testy jednotlivých druhů a doporučuje ty, které se vyznačují výše uvedenými vlastnostmi.

Zelí patří k rozetovým rostlinám, které po vykvetení a vytvoření plodů odumřou. Mají krátké stonky, jejichž listy v důsledku krátkých internodií rostou velmi hustě a nikdy neodpadají i přesto, že se široce rozvinou. Hlávky bílého i červeného zelí jsou velmi kompaktní, jelikož se díky pomalému a rovnoměrnému růstu mezi vrstvami listů ukládá jen velmi malé množství vzduchu. Listy vytvářejí hlávky, které mohou být oválné, zploštělé, zakulacené, kulaté, balónovité nebo vejcovité.

Červené a bílé zelí je bohaté na vlákniny a minerální látky, jako např. kalium a železo, a má tedy významnou výživnou hodnotu.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Veškeré kroky při produkci, od pěstování zelí až po zpracování a skladování, probíhají ve vymezené zeměpisné oblasti. Zelí se při sklizni odřezává ručně a opatrně se ukládá do velkých beden. To si vyžaduje zkušenost a šikovnost, neboť jakékoliv otlaky by mohly negativně ovlivnit skladování zeleniny. Velké bedny se skladují v běžném skladu bez dodatečného chlazení až do února, v chlazeném skladu při teplotě 0,5 °C až do července. Zpracování zelí probíhá po sklizni, příp. po skladování a spočívá ve vyříznutí košťálu a odstranění vnějších listů.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Okres Dithmarschen ve Šlesvicko-Holštýnsku, jeden ze dvou okresů na západním pobřeží nejsevernější spolkové země Německa. Dithmarschen je ze všech stran obklopen vodou: na severu řekou Eider, na východě kanálem spojujícím Severní a Baltské moře, na jihu řekou Labe a na západě Severním mořem.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Region Dithmarschen je pro pěstování zelí obzvláště vhodný. Podnebí v Dithmarschenu je ovlivněno jeho polohou přímo na pobřeží Severního moře. Panuje zde atlantické podnebí s mírnou zimou a mírným létem. Srážky jsou nejčetnější v červenci a srpnu, což jsou pro růst zelí rozhodující měsíce, a dosahují až 80 mm měsíčně. V marších, v nichž se zelí pěstuje, se mrazíky zřídka vyskytují před koncem října. Hlávky zelí tak mohou být uskladněny za optimálně chladných podmínek (5–12 °C), aniž by byly vystaveny mrazu. V dubnu a květnu, kdy se zelí vysazuje, panují optimální mírné podnebné podmínky. V dlouhodobém průměru vanou v Dithmarschenu zhruba 270 dní ročně větry o síle 4 stupně Beaufortovy stupnice. Ty často způsobují rychlou změnu počasí, přičemž převládají západní větry vanoucí od Severního moře.

Oblast pěstování zelí se vyznačuje mimořádně dobrými půdními podmínkami. Převažují v ní vápenaté marše (v roce 2009 je subjekt „Kuratorium Boden des Jahres“ (Kuratorium vyhlašující půdu roku) ocenil jako „půdu roku“), které vznikly v důsledku pravidelných záplav. To vedlo k vytváření minerálních vrstev obsahujících sůl a vápno a velké množství organických látek. Vybudováním hrází a odvodňováním se vrstvy provzdušňovaly a z půdy se vyplavovaly soli. Podél pobřeží se tak z bahnitých a vápenatých mořských nánosů vytvořily vápenaté marše s obsahem uhlíku až 9 %. Za svou úrodnost vděčí zčásti žížalám (až 500 na m2), které upřednostňují vápník, a zčásti vysokému podílu živin. Vápenaté marše patří celosvětově k nejúrodnějším druhům půdy. Díky vysokému podílu živin v organických látkách a málo zvětralým minerálům nacházejícím se v sedimentech, jakož i dobré schopnosti uchovávat vodu, společně s hladinou spodní vody regulovanou člověkem, má tento půdní typ velmi dobré předpoklady k úspěšnému a rozsáhlému pěstování zelí v tomto regionu. Dobrým půdním podmínkám vděčí tato plodina rovněž za svůj dobrý fytosanitární stav. Díky vysoké hodnotě pH (7,2–7,5) není oblast téměř vůbec postižena nádorovitostí košťálovin. Nádorovka kapustová (Plasmodiophora brassicae) napadá především vlhké, zásadité půdy, které mají sklon k přemokření. Tam, kde hodnota pH dosáhne alespoň 7,2, k novým infekcím většinou nedochází. To je důležitým předpokladem pro rozšíření pěstování zelí v Dithmarschenu.

Tento vývoj od počátku doprovázely výzkum a šlechtění nových odrůd. Odrůdy zelí z Dithmarschenu, např. Kalorama, Storema či Reguma (koncovka „-ma“ se vztahuje na město Marne v okresu Dithmarschen), se vyznačují dobrou uchovatelností a dobrým stavem. Poradní výbor pro pěstování zeleniny v Dithmarschenu (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) každoročně v publikaci „Dithmarscher Gemüse-Info“ (Informace o dithmarschenské zelenině) zveřejňuje výsledky ukázky odrůd hlávkového zelí. Každý rok se u více než 100 odrůd provádějí zkoušky, na jejichž základě lze vyvodit závěry o jednotnosti, výnosu a stavu zelí. Rovněž se posuzuje kvalita vnitřní části plodiny a pěstitelská hodnota.

Díky těmto bohatým místním znalostem mohou zemědělské podniky využívat optimální poradenství, zejména pokud jde o regionální zvláštnosti. To je pro daný produkt obzvláště přínosné, jelikož místní odrůdy mají přirozenou imunitu vůči chorobám, např. vůči černé hnilobě postihující zelí.

5.2 Specifičnost produktu

Díky plodné půdě a rovnoměrným podnebným podmínkám se v Dithmarschenu pěstuje zelí, které má obzvláště vyvážený obsah živin. Jeho chuť je výrazná, avšak harmonická a zelí má křupavou konzistenci.

Produkt „Dithmarscher Kohl“ je díky dobrému stavu polí a nízké náchylnosti k chorobám či postižení škůdci obzvláště vhodný k dlouhodobému uskladnění. Celosvětově nejzávažnější choroby, jako např. nádorovka kapustová (Plasmodiophora brassicola), srpovnička špičatovýtrusá (Fusarium oxysporum) a bakteriální černá žilkovitost brukvovitých (Xanthomonas campestris), nemají v důsledku specifických půdních podmínek (hodnota pH > 7) a podnebí (příliš nízké průměrné teploty) v Dithmarschenu téměř žádný vliv. Rovněž choroby listů, jako např. čerň zelná (Alternaria brassicae) a kroužkovitá skvrnitost brukvovitých (Mycosphaerella brassicola), se vyskytují tak zřídka, že zelí, které není určeno pro dlouhodobé skladování, není třeba ošetřovat fungicidy. Podobně je tomu i se škůdci. Například molice vlaštovičníková (Aleyrodes proletella) a třásněnka zahradní (Thrips tabaci) se zde v důsledku chladného podnebí téměř nevyskytují. Odrůda Lennox se tudíž pěstuje téměř výhradně v Dithmarschenu, jelikož stav polí v jiných oblastech není dostatečně dobrý. Tato odrůda je však velmi vhodná ke skladování, a v Dithmarschenu proto stále platí za hlavní odrůdu.

Produkt „Dithmarscher Kohl“ není sezónní zeleninou. Jedná se o zeleninu s vysokou nutriční hodnotou, která je spotřebitelům k dispozici celoročně, a to trvale ve velmi dobré kvalitě.

Hlávky produktu „Dithmarscher Kohl“ jsou na rozdíl od jiných odrůd pěstovaných v teplejších oblastech velmi kompaktní, neboť se díky pomalému a vyváženému růstu mezi vrstvami listů ukládá jen velmi malé množství vzduchu, což je pro skladování produktu velmi důležitá vlastnost.

Kromě toho, že „Dithmarscher Kohl“ je známý díky svým antioxidačním vlastnostem, vyznačuje se i nadprůměrně vysokým obsahem minerálních látek, což potvrdily i analýzy provedené na žádost poradního výboru pro pěstování zeleniny v Dithmarschenu. Analýzy ukázaly, že hodnoty vápníku a především železa jsou vyšší, než pro hlávkové zelí uvádí odborná literatura. Například podle informačního letáku „Bílé a červené zelí“ vydaného bavorským zemským institutem pro zemědělství (Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft) obsahuje bílé hlávkové zelí průměrně 45 mg vápníku na 100 g čerstvé váhy produktu. Bílé zelí pěstované v Dithmarschenu oproti tomu obsahuje 50 až 70 mg vápníků na 100 g čerstvé váhy produktu. Obsah železa v bílém zelí dosahuje podle odborné literatury obvykle 0,5 mg na 100 g čerstvé váhy produktu. Bílé zelí z Dithmarschenu oproti tomu obsahuje 0,6 až 1,6 mg na 100 g čerstvé váhy produktu. Důvodem je skutečnost, že půda v Dithmarschenu, konkrétně vápenaté marše, jež v dané oblasti převažují, se vyznačuje rovněž vysokým obsahem těchto dvou minerálních látek.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Dlouholetá tradice pěstování zelí a s ní související specifická kultura pěstování zelí v Dithmarschenu, ovlivněná optimálním podnebím a půdními podmínkami v ohraničené zeměpisné oblasti, vedla k tomu, že zelí jako regionální specialita z této oblasti má u spotřebitelů velmi dobré jméno.

Povětrnostní a klimatické podmínky vytvářejí pro pěstování zelí dvě rozhodující výhody. Častá změna počasí s sebou přináší potřebné množství dešťových srážek, takže zelenina je ve vegetačním období dostatečně zásobována vodou. Vedle toho jsou vápenaté marše, které v Dithmarschenu převažují, schopny velmi dobře uchovávat dostatek vody. Druhou rozhodující výhodou plynoucí z podnebních podmínek jsou směry větrů. Díky převážně západním větrům je působení škůdců přirozeně minimální. „Zdravý“ vzduch vanoucí od Severního moře je důvodem toho, že zelí je napadáno škůdci, jako např. běláskem řepovým, v podstatně menší míře než v jiných oblastech. Ještě důležitější je skutečnost, že povětrnostní podmínky nejsou příliš příznivé pro spóry hub, takže přípravky na ochranu rostlin se používají jen v omezené míře, a i přesto má zelí vynikající vlastnosti usnadňující jeho skladování. V důsledku pomalého růstu zelí ovlivněného klimatickými podmínkami jsou hlávky zelí těžké a pevné. Díky poměrně malému počtu vzduchových kapes je zelí velmi vhodné ke skladování. Spotřebitelé si cení jeho křupavé konzistence.

Pěstování zelí v Dithmarschenu má více než stoletou tradici. V roce 1888 se zahradník Eduard Laß z Wesselburenu na základě inzerátu zeleninové továrny v Glückstadtu rozhodl začít s pěstováním zelí. Od té doby se v daném regionu pěstuje „Ditchmarscher Kohl“ a jeho hospodářský význam neustále vzrůstal. Producenti usazení v této zeměpisné oblasti předávají již 120 let z generace na generaci své vědomosti a zkušenosti s pěstováním zelí. Tyto znalosti a zkušenosti zaručují nejlepší kvalitu, která je pro úspěšné uvádění zelí na trh zásadní. Plocha, na níž se zelí v Dithmarschenu pěstuje, má výměr 2 500 ha, a v Evropě je tak jednou z největších souvislých ploch pro pěstování zelí. Pro region představuje „Dithmarscher Kohl“ důležitý hospodářský faktor. Vedle toho má také značný význam z hlediska cestovního ruchu a gastronomie. Tyto souvislosti a historické vazby pěstování zelí v Dithmarschenu byly obsáhle popsány v literatuře (viz „Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich“ (Historky o pěstování zelí z oblasti za dithmarschenskou hrází), Klaus Gille, nakladatelství Boyens & Co).

Četné akce pořádané v souvislosti s produktem „Dithmarscher Kohl“ a každoroční sklizeň lákají početné turisty z jiných regionů. „Zelné dny v Dithmarschenu“ jsou akcí, jejíž význam přesahuje hranice regionu a každoročně do Dithmarschenu přiláká přes 300 000 návštěvníků (zdroj: článek „Dithmarschen feiert den Kohl“ (Dithmarschen oslavuje zelí) otištěný v novinách Hamburger Abendblatt dne 20. září 2006). Obchodní, podnikatelské i politické kruhy, správa okresu, četné spolky a svazy i jednotlivci organizují v rámci šestidenního podzimního festivalu různé akce související se sklizní zelí. Tradičního řezání zelí se již dlouhá léta pravidelně účastní ministerský předseda Šlesvicka-Holštýnska a předseda okresu Dithmarschen. Během „Zelných dnů v Dithmarschenu“ nabízejí četné gastronomické podniky i mimo region typické zelné pokrmy. Jedná se o dlouholetou tradici – „Zelné dnů v Dithmarschenu“ se poprvé konaly v roce 1987.

Ditmarschenem prochází rovněž „německá zelná trasa“, která hlavně mimo zelnou sezónu přispívá k tomu, že turisté i zájemci jsou o daném produktu a souvisejících výrobcích informováni. Trasa vede napříč okresem Dithmarschen, probíhá poblíž mnoha pamětihodností a zajímavých zastávek, na nichž mohou návštěvníci přímo kontaktovat zemědělce a získat různorodé informace související se zelím. Sem patří i návštěva skladů a zařízení na zpracování nebo „zelného kolosea“ (Kohlosseum) ve Wesselburenu. V něm se nachází dithmarchenské muzeum zelí s dílnou na zpracování zelí a farmářským trhem, která celoročně láká tisíce návštěvníků.

V rámci „Zelných dnů v Dithmarschenu“ jmenují selky z regionu po dvou mladých dívkách z okresu Dithmarschen, které pak celoročně zastávají funkci „dithmarschenských zelných královen“ a propagují „Zelné dny v Dithmarschenu“. Úloha „dithmarschenských zelných královen“ přesahuje hranice spolkové země. Královny například pravidelně propagují produkt „Dithmarschen Kohl“ na různých akcích, jako například na „Mezinárodním týdnu ekologie“ (Internationale Grüne Woche) v Berlíně a účastní se četných setkání se zástupci tisku, rozhlasu a televize. Takové akce šíří dobrou pověst produktu „Dithmarscher Kohls“ i za hranicemi regionu.

Reprezentativní průzkum uskutečněný mezi spotřebiteli v roce 2009 dokládá, že „Dithmarscher Kohl“ je ve Šlesvicko-Holštýnsku velmi dobře znám (zhruba mezi 80 % spotřebitelů) a mezi spotřebiteli se rovněž těší velmi dobré pověsti jako vysoce ceněný produkt. To je patrné i z toho, že 37 % respondentů uvedlo, že za „Dithmarscher Kohl“ jsou ochotni zaplatit více než za srovnatelné zelí jiného původu.

Výše uvedené přírodní podmínky v Dithmarschenu, zejména atlantické podnebí s dostatečnými srážkami, zřídka se vyskytující mrazy a často vanoucí větry, jakož i dobré půdní podmínky (vápenaté marše) pozitivně ovlivnily pěstování zelí ve vymezené zeměpisné oblasti, přispěly k jeho více než stoleté tradici a z Dithmarschenu učinily jednu z největších ucelených oblastí pěstování zelí v Evropě. V průběhu let získali místní zemědělci rozsáhlé znalosti, a to jak ve šlechtění odrůd, tak v pěstování zelí, což rovněž přispělo k produkci vysoce kvalitního zelí v Dithmarschenu. Tyto okolnosti vedly k tomu, že Dithmarschen je daleko za hranicemi regionu znám díky svému zelí a regionální produkt „Dithmarscher Kohl“ se díky svému zeměpisnému původu u spotřebitelů těší velmi dobré pověsti. Četné turistické, gastronomické a informační akce související s produktem „Dithmarscher Kohl“ podporují proslulost a dobrou pověst produktu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Viz poznámka pod čarou 2.