Vzhledem k vysoce citlivé povaze vyměňovaných informací je nezbytné, aby uplatňování přístupu využívajícího soubor nástrojů k digitalizaci soudnictví, a to i prostřednictvím tohoto návrhu, probíhalo způsobem, který zaručí přísné standardy kybernetické bezpečnosti. To je v souladu s přístupem, který je nastíněn ve strategii kybernetické bezpečnosti EU a v návrhu směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii (směrnice NIS 2) předloženém Komisí a jehož cílem je dále zlepšit kybernetickobezpečnostní kapacity veřejných a soukromých subjektů, příslušných orgánů a Unie jako celku v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany kritické infrastruktury. Přestože členské státy nespadají do oblasti působnosti návrhu směrnice NIS 2, je velmi důležité, aby členské státy zavedly vnitrostátní opatření, která by zajistila srovnatelnou úroveň kybernetické bezpečnosti.

Panovala všeobecná shoda, že by styční státní zástupci měli mít operativní přístup do systému řízení případů. Členské státy a odborníci z Eurojustu poukázali na to, že třetí země, které uzavřely dohodu o spolupráci, a mohou tedy do Eurojustu vysílat styčné státní zástupce, by měly mít možnost otevírat a uzavírat případy samostatně.

Ustanovení čl. 1 odst. 2 návrhu zavádí do nařízení o Eurojustu povinnost členských států určit jednoho nebo více národních zpravodajů pro terorismus a poskytnout jim dostatečné pravomoci, které dříve vycházely z čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 2005/671/SVV, a to prostřednictvím doplnění nového odstavce 2a do článku 20 nařízení o Eurojustu. Ustanovení čl. 1 odst. 3 je následnou změnou v návaznosti na začlenění povinnosti poskytovat informace v případech terorismu do nařízení o Eurojustu a na stanovení obecnější povinnosti poskytovat údaje Eurojustu strukturovaným způsobem v novém článku 22a.

V návrhu se uvádí, že nařízení o Eurojustu a rozhodnutí Rady 2005/671/SVV by měly být změněny tak, aby se vyjasnila a posílila právní povinnost členských států sdílet s Eurojustem údaje o teroristických trestných činech. Rovněž by měly být vyjasněny podmínky, za nichž mohou styční státní zástupci ze třetích zemí vyslaní do Eurojustu získat přístup do systému řízení případů v souladu s platnými pravidly ochrany údajů. Měly by být rovněž zavedeny zabezpečené komunikační kanály a pružnější prostředí pro zpracování údajů.

Na základě analýzy studie o digitálním trestním soudnictví se náklady na nový přepracovaný systém řízení případů odhadují na 31 milionů EUR včetně nákladů na vybudování, provoz a údržbu po dobu dvou let. Eurojust již obdržel 9,5 milionu EUR prostřednictvím převodu rozpočtových prostředků od Úřadu evropského veřejného žalobce v říjnu 2021, a proto se zbývající náklady na systém řízení případů odhadují na 21,5 milionu EUR. Kromě toho bude zapotřebí přibližně 11,5 milionu EUR na pokrytí dodatečných personálních potřeb pro období výstavby a provozu v délce čtyř let. Těchto 25 dodatečných pracovních míst by mělo být stálých, aby Eurojust měl k dispozici zdroje pro plnění svých úkolů.

(24)Nařízení (EU) 2018/1727 sice poskytuje právní základ pro spolupráci a výměnu údajů se třetími zeměmi, neobsahuje však žádná pravidla týkající se formálních a technických aspektů spolupráce se styčnými státními zástupci ze třetích zemí vyslanými do Eurojustu, zejména jejich přístupu do systému řízení případů. V zájmu právní jistoty by nařízení (EU) 2018/1727 mělo stanovit výslovný právní základ pro spolupráci mezi Eurojustem a styčnými státními zástupci ze třetích zemí a jejich přístup do systému řízení případů Eurojustu. Eurojust by měl prostřednictvím technického nastavení a vnitřních pravidel zajistit odpovídající záruky a bezpečnostní opatření na ochranu údajů a základních práv.

(20)Je důležité zachovat kontrolu nad údaji ze strany národních členů a jejich odpovědnost za tyto údaje, které dostávají od příslušných vnitrostátních orgánů. Žádné operativní osobní údaje by neměly být standardně sdíleny s jiným členským státem. Operativní osobní údaje by měly být sdíleny pouze tehdy, pokud příslušné vnitrostátní orgány výměnu údajů povolí. Za účelem digitalizace a urychlení následného sledování případných vazeb při zajištění plné kontroly nad údaji by měly být zavedeny manipulační kódy.

(18)Předávání nestrukturovaných údajů vyžaduje manuální zásahy, vytváří další administrativní zátěž a snižuje kvalitu výsledků křížové kontroly. Příslušné vnitrostátní orgány by proto měly předávat údaje strukturovaným způsobem a zároveň dodržovat minimální požadavky na interoperabilitu definované v evropském rámci interoperability. Kromě toho by měl být přenos údajů co nejvíce automatizován, aby se snížila administrativní zátěž vnitrostátních orgánů a zajistilo se pravidelné a rychlé poskytování potřebných údajů.

(25)V zájmu jasnosti by měl být vyjasněn vztah mezi výměnou informací o případech terorismu mezi příslušnými vnitrostátními orgány s Eurojustem podle rozhodnutí 2005/671/SVV a podle nařízení (EU) 2018/1727. Příslušná ustanovení by proto měla být z rozhodnutí 2005/671/SVV vypuštěna a doplněna do nařízení (EU) 2018/1727.

Obsah

1.FRAMEWORK OF THE PROPOSAL/INITIATIVE

1.1.Title of the proposal/initiative

1.2.Policy area(s) concerned

1.3.The proposal/initiative relates to:

1.4.Objective(s)

1.4.1.General objective(s)

1.4.2.Specific objective(s)

1.4.3.Expected result(s) and impact

1.4.4.Indicators of performance

1.5.Grounds for the proposal/initiative

1.5.1.Requirement(s) to be met in the short or long term including a detailed timeline for roll-out of the implementation of the initiative

1.5.2.Added value of Union involvement (it may result from different factors, e.g. coordination gains, legal certainty, greater effectiveness or complementarities). For the purposes of this point 'added value of Union involvement' is the value resulting from Union intervention which is additional to the value that would have been otherwise created by Member States alone.

1.5.3.Lessons learned from similar experiences in the past

1.5.4.Compatibility with the Multiannual Financial Framework and possible synergies with other appropriate instruments

1.5.5.Assessment of the different available financing options, including scope for redeployment

1.6.Duration and financial impact of the proposal/initiative

1.7.Management mode(s) planned

2.MANAGEMENT MEASURES