Zvláštní zpráva Podpora EU na obnovu 
po zemětřesení na HaitiCS 2014  č. 13
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0812-5
doi:10.2865/5749
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 13
Zvláštní zpráva Podpora EU na obnovu 
po zemětřesení na Haiti
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář a zkratky
I–VII  Shrnutí
1–11  Úvod
1–3 Haiti je nestabilní stát
4–5 Situaci dramaticky zhoršilo zemětřesení v roce 2010
6–7 Těžce zasažena byla také delegace EU
8 –11  Navzdory mezinárodní pomoci byla obnova složitá
12–17  Rozsah a koncepce auditu
18–63  Připomínky
18–27  Komise se zaměřila na prioritní potřeby v oblasti obnovy
19–21  Potřeby v oblasti obnovy byly stanoveny dobře
22–24  Podpora EU na obnovu se řídila vhodnou strategií
25–27  Dělba práce mezi Komisí a ostatními hlavními dárci byla vhodná, ale koordinace při provádění programu 
obtížná
28–40  Přes určité úsilí Komise chyběla dostatečná návaznost mezi základní pomocí, obnovou a rozvojem
30–32  Komise flexibilně využívala jednotlivé nástroje
33–35  Koordinace v rámci Komise nebyla optimální
36–40  Návaznost základní pomoci, obnovy a rozvoje byla z hlediska koncepce jednotlivých programů obnovy 
dobře promyšlena, ale někdy ji bylo obtížné zajistit v praxi
03 Obsah
41–63  Komise dostatečně nezajistila účinnou realizaci podpory EU na obnovu
42–54  Většina programů se potýkala se zpožděními a některé dosáhly omezeného pokroku
55–58  Některá výrazná rizika nebyla dostatečně řízena
59–63  Monitorování vycházelo z náležitého rámce, ale nebyl na ně přidělen dostatek zdrojů
64–68 Závěry a doporučení
 Příloha  I – Seznam kontrolovaných programů
 Příloha  II – Metodika hodnocení
 Příloha  III – Hodnocení programů
 Odpovědi Komise a ESVČ
04
 Glosář  
a zkratky
CAED : Rámec pro koordinaci externí pomoci na podporu rozvoje Haiti  (Cadre de Coordination de l’Aide Externe au 
Développement d’Haïti )
DCI : Nástroj pro rozvojovou spolupráci ( Development Cooperation Instrument ) 
Nástroj pro rozvojovou spolupráci, zřízený v lednu 2007, poskytuje pomoc především prostřednictvím i) zeměpisných 
programů s partnerskými zeměmi v Latinské Americe, Asii, Střední Asii, na Blízkém Východě a v jižní Africe na podporu 
opatření v celé řadě oblastí (např. vzdělávání, zdravotnictví, sociální soudržnost a zaměstnanost, správa věcí veřejných, 
demokracie, lidská práva, pomoc v situacích po skončení krize a v nestabilních státech) a ii) pěti tematických programů, 
které se týkají investic do lidských zdrojů, životního prostředí a udržitelného hospodaření s přírodními zdroji, nestátních 
subjektů a místních orgánů, zlepšení zajištění (dodávek) potravin a spolupráce v oblasti migrace a azylu.  
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj 
pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41).
DIPECHO : Program připravenosti na katastrofy GŘ ECHO  
GŘ ECHO zahájilo program připravenosti na katastrofy, DIPECHO, v roce 1996. Je zaměřen na zranitelné komunity 
žijící v regionech světa nejvíce ohrožených katastrofami. Z programu DIPECHO se zpravidla financují projekty 
v oblasti školení, budování kapacit, osvětové činnosti, včasného varování a opatření v oblasti plánování 
a předpovědí, a to prostřednictvím agentur pro poskytování pomoci a nevládních organizací působících v daném 
regionu.
DRR : Snižování rizika katastrof ( disaster risk reduction ) 
DRR je systematický postup identifikace, posouzení a snížení rizika katastrof. Jeho cílem je snížit socioekonomickou 
zranitelnost vůči katastrofám a vypořádat se s environmentálními a dalšími riziky, která je mohou vyvolat.
ECHO (GŘ ECHO) : Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu  
Do jeho působnosti spadá ochrana a zachování života, prevence a zmírňování lidského utrpení a ochrana 
integrity a lidské důstojnosti populace zasažené přírodními nebo člověkem způsobenými katastrofami. Poskytuje 
humanitární pomoc, krátkodobou pomoc při obnově a podporu prevence katastrof a připravenosti na ně.
ERF : Evropské rozvojové fondy  
Evropské rozvojové fondy jsou hlavním nástrojem Evropské unie pro poskytování pomoci na rozvojovou spolupráci 
s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů 
Evropské unie se státy AKT a se ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na 
období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je snížení a konečné vymýcení chudoby.
ESVČ : Evropská služba pro vnější činnost  
ESVČ zahájila činnost dne 1. prosince 2010. Společně s příslušnými útvary Komise ESVČ připravuje rozhodnutí 
Komise o přídělech jednotlivým zemím, celostátní a regionální strategické dokumenty a národní a regionální 
orientační programy v rámci plánovacího cyklu pro většinu nástrojů vnější činnosti.
05 Glosář a zkratky 
EuropeAid : Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid implementuje širokou škálu nástrojů vnější 
pomoci Komise financovaných z ERF a souhrnného rozpočtu (včetně nástroje pro rozvojovou spolupráci). Téměř 
všechna opatření v rámci ERF řídí EuropeAid.
FPI: Služba nástrojů zahraniční politiky ( Service for Foreign Policy Instruments ) 
Služba nástrojů zahraniční politiky je útvar Komise založený dne 1. ledna 2011, jenž přímo podléhá vysoké 
představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Výdaje řízené Službou nástrojů zahraniční politiky 
souvisejí především s činnostmi prováděnými v rámci: a) společné zahraniční a bezpečnostní politiky, b) nástroje 
stability (NS), c) volebních pozorovatelských misí a d) nástroje pro průmyslové země.
G12 : Skupina 12 dárců  
Do skupiny 12 dárců (G12) patří Brazílie, Kanada, Francie, Japonsko, Norsko, Španělsko, USA, Meziamerická rozvojová 
banka (IDB), Světová banka, Mezinárodní měnový fond (MMF), OSN a Evropská komise. Předsedá jí náměstek vedoucího 
mise MINUSTAH ve funkci humanitárního koordinátora. V roce 2013 se delegace EU ujala prozatímního předsednictví.
HDP : Hrubý domácí produkt
HND : Hrubý národní důchod
IAS: Útvar interního auditu  
IAS je generálním ředitelstvím Komise. V jeho čele stojí interní auditor Komise, útvar je podřízen výboru pro 
sledování auditu. Jeho posláním je poskytovat nezávislé ujištění o účelnosti systémů vnitřní kontroly a napomáhat 
Komisi prostřednictvím stanovisek, poradenství a doporučení.
IDB : Meziamerická rozvojová banka ( Inter‑American Development Bank )
IHRC : Prozatímní komise pro obnovu Haiti ( Interim Haiti Recovery Commission )
MINUSTAH : Stabilizační mise OSN pro Haiti ( United Nations Stabilisation Mission in Haiti )
MMF : Mezinárodní měnový fond
NS: Nástroj stability  
Nástroj stability byl zřízen v roce 2007 jako rychlý a pružný mechanismus na předcházení konfliktům, podporu politické 
stabilizace po skončení konfliktu a zajištění rychlé obnovy po přírodní katastrofě. Nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1).
OCHA : Úřad OSN pro koordinaci humanitární činnosti ( Office for the Coordination of Humanitarian Affairs )
06 Glosář a zkratky 
ORP : Obecná rozpočtová podpora  
Programy obecné rozpočtové podpory jsou obvykle podpůrnými mechanismy, které zahrnují převod prostředků, 
opatření na budování kapacit, dialog s partnerskou zemí a stanovení podmínek pro výplatu prostředků.
PDNA : Posouzení potřeb po katastrofě ( post ‑disaster needs assessment )
ROM : Monitorování orientované na výsledky ( result ‑ oriented monitoring ) 
Systém ROM byl zřízen EuropeAid v roce 2000 k posílení monitorování, hodnocení a transparentnosti rozvojové 
pomoci. Vychází z krátkých zacílených posouzení na místě provedených externími odborníky. Využívá 
strukturovanou a konzistentní metodiku podle pěti kritérií: relevantnost, efektivnost, účinnost, potenciální dopad 
a pravděpodobná udržitelnost.
07
Shrnutí
I
Haiti je jedním z nejméně stabilních států světa 
a zemětřesení, které je zasáhlo 12. ledna 2010, situaci 
dramaticky zhoršilo. Vyžádalo si značné oběti na živo ‑
tech, způsobilo obrovské škody, mělo závažný dopad 
na národní hospodářství a ochromilo již tak slabou 
schopnost státní správy zajišťovat základní služby 
obyvatelstvu.
II
Účetní dvůr zkoumal, zda podpora, kterou EU poskytla 
Haiti na obnovu po zemětřesení, byla dobře koncipo ‑
vána a realizována.
III
Účetní dvůr dospěl k závěru, že podpora, kterou EU 
poskytla Haiti na obnovu po zemětřesení v roce 2010, 
byla celkově koncipována dobře, ale programy nebyly 
realizovány dostatečně účinně. Stejně jako ostatní 
dárci se Komise ve svém úsilí podpořit obnovu potý ‑
kala s vážnými překážkami. Jako velmi obtížné se pro 
ni ukázalo řídit pomoc v partnerství se slabými národ ‑
ními orgány (přičemž jejím cílem bylo podpořit vlast ‑
nictví a přispět ke vzniku fungující vlády) a zároveň se 
snažit zajistit rychlou pomoc. Komise však mohla řízení 
některých faktorů, na něž měla vliv, zlepšit.
IV
Komise se zaměřila na prioritní potřeby v oblasti 
obnovy. Spolu s ostatními hlavními dárci správně 
určila hlavní potřeby na Haiti po zemětřesení v roce 
2010 a přijala vhodnou strategii spolupráce, zohledňu ‑
jící nové výzvy i potřebu pokračovat v podpoře dlou ‑
hodobého socioekonomického rozvoje země. Dělba 
práce mezi dárci byla vhodná, ale koordinace během 
provádění byla složitá.V
Přes úsilí Komise chyběla dostatečná návaznost mezi 
základní pomocí, obnovou a rozvojem. Komise flexi ‑
bilně využila řadu doplňkových nástrojů a vypracovala 
individuální programy obnovy, aby mezi základní 
pomocí, obnovou a rozvojem zajistila návaznost. GŘ 
ECHO a EuropeAid však neměly jasnou jednotnou stra ‑
tegii pro zemi zajišťující optimalizaci synergií a hladký 
přechod mezi jejich činnostmi. Slabé orgány státní 
správy a nedostatečná vůle vlády k reformě výrazně 
znesnadňovaly účinnou obnovu a vytvoření podmínek 
pro udržitelný rozvoj.
VI
Komise dostatečně nezajistila účinnou realizaci 
podpory EU na obnovu. Deset ze třinácti programů 
prověřovaných Účetním dvorem dosáhlo nebo bylo 
pravděpodobné, že dosáhne, plánovaných výstupů, 
i když většinou se zpožděním. Tři programy zazname ‑
naly omezený pokrok, včetně programu rozpočtové 
podpory financovaného z 10. ERF. Přestože si Komise 
byla vědoma složitého kontextu, dostatečně neřídila 
některá významná rizika pro realizaci a dosažení cílů 
svého programu. Monitorování programů vycházelo 
z náležitého rámce, ale Komise a ESVČ nepřijaly včas 
opatření na posílení zdrojů delegace EU, která neměla 
dostatečné kapacity na provádění návštěv na místě. 
Tyto návštěvy by byly bývaly s ohledem na rychle se 
měnící situaci obzvláště užitečné.
Shrnutí 08
VII
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise během operací 
prováděných v situaci po katastrofě nebo nestabilní 
situaci:
 — zlepšila řízení rizik,
 — přijala společnou strategii pro zajištění návaz ‑
nosti a synergií mezi základní pomocí, obnovou 
a rozvojem,
 — při poskytování rozpočtové podpory se zaměřila 
na hlavní funkce řízení a reformy veřejných financí 
a ve vhodných případech nastavila krátkodobá 
opatření pro ochranu prostředků EU před plýtvá ‑
ním, únikem a neefektivním využíváním,
 — vytvořila postupy obnovy činností včetně po ‑
stupů pro přemístění personálu v mimořádných 
situacích.
09
 Úvod
Haiti je nestabilní stát
01 
Haiti bylo v 18. století předním produ ‑
centem cukrové třtiny a jedním z nej ‑
bohatších regionů světa. Od získání 
nezávislosti v roce 1804 je však tato 
země sužována etnickými konflikty, 
dlouhotrvajícími obdobími anarchie 
a politickou nestabilitou1. Střídající se 
diktatury ve druhé polovině 20. stole ‑
tí2 se vyznačovaly zločiny spojenými 
s potlačováním lidských práv a rabová ‑
ním národního bohatství. Dnes je Haiti 
nestabilním státem (viz rámeček 1 ).
02 
Nestabilní politická a bezpečnostní 
situace v zemi vedla koncem roku 2004 
k umístění stabilizační mise OSN na 
Haiti (MINUSTAH)3. Po nepokojích kvůli 
cenám potravin v roce 2008 nemělo 
Haiti stabilní vládu až do nástupu 
Laurenta Lamothea do úřadu premi ‑
éra v roce 2012. Bezpečnostní situace 
v zemi se zlepšila, ale na rozvoj země 
má stále negativní vliv kriminalita.03 
Haiti zůstává jednou z nejchudších 
zemí světa4. Více než polovina popu ‑
lace5 žije v extrémní chudobě s méně 
než 1,25 USD na den. Průměrná délka 
života je 62 let, což je o 12 let méně, 
než je průměr Latinské Ameriky. Asi 
polovina obyvatel je negramotná, 20 % 
dětí je podvyživených, 30 % nemá 
přístup ke zdroji čisté vody6. Haiti má 
nejvyšší výskyt HIV/AIDS v Latinské 
Americe7.1 V roce 1791 došlo ve 
francouzské kolonii k povstání 
otroků, které vedlo v roce 1804 
k vyhlášení nezávislosti a o 
dva roky později k založení 
první nezávislé černošské 
republiky na světě. V roce 
1844 se ostrov rozdělil na dva 
státy – Haiti a Dominikánskou 
republiku.
2 Od roku 1949 vládlo na Haiti 
několik diktátorů: Generál Paul 
Magloire, po něm François 
Duvalier (známý jako Papa 
Doc) a jeho syn Jean‑Claude 
(zvaný Baby Doc).
3 Mise MINUSTAH zůstane na 
Haiti minimálně do roku 2016, 
kdy má proběhnout revize 
činnosti a konsolidace mise.
4 V roce 2012 činil HND na 
obyvatele Haiti 760 USD 
(metoda Atlas, Světová banka) 
oproti průměru Latinské 
Ameriky a Karibiku 8 981 USD.
5 Haiti má téměř 10 milionů 
obyvatel.
6 Zdroje : World DataBank – 
Ukazatele světového rozvoje 
2011  a 2012, Rozvojový 
program OSN  (UNDP): zpráva 
o lidském rozvoji, CIA – The 
World Factbook.
7 Výskyt HIV v populaci ve věku 
15–49 let je 2,2 % ( Ministère de 
la Santé Publique et de la 
Population, Déclaration 
d’Engagement sur le VIH/SIDA: 
Rapport de Situation Nationale 
(Ministerstvo pro zdravotnictví 
a populaci, Zpráva 
o vnitrostátní situaci v oblasti 
HIV/AIDS), březen 2012)).
Definice nestabilního státu
Komise definuje „nestabilitu“ jako slabé nebo selhávající struktury a situace, ve kterých není dodržována 
společenská smlouva, neboť stát není schopen nebo ochoten vykonávat své základní funkce, plnit svoje po ‑
vinnosti a vykonávat pravomoci při poskytování služeb, správě zdrojů, garanci právního státu, spravedlivého 
přístupu k moci, zajišťování bezpečnosti obyvatelstva a ochraně práv a svobod občanů.
Zdroj: KOM(2007) 643 v konečném znění ze dne 25. října 2007. Úvahy o postupu EU v nestabilních situacích – činnost ve složitém prostředí pro 
trvale udržitelný rozvoj, stabilitu a mír.Rámeček 1
10 Úvod
Situaci dramaticky zhor ‑
šilo zemětřesení v roce 
2010
04 
V době, kdy se Haiti stále ještě po ‑
týkalo s následky tropických bouří 
z roku 2008, došlo dne 12. ledna 2010 
k zemětřesení o síle 7,0 Richterovy 
stupnice, které zasáhlo hlavní město 
a okolí (viz mapa ), vybralo si krutou 
daň na životech a způsobilo nedozír ‑
né škody8. Zahynulo v něm přibližně 
230 000 osob, čímž se jedná o kata ‑
strofu srovnatelnou s vlnou tsunami 
v Indickém oceánu v roce 2004, jejíž 
smrtelné následky se však soustředily 
jen v jednom státě9. Celkem 300 000 
lidí bylo zraněno, z toho polovina dětí. 
Asi 1,3 milionu obyvatel Port‑au‑Prince 
se ocitlo bez přístřeší a přes 500 000 
lidí opustilo postiženou oblast ve 
snaze najít útočiště v ostatních částech 
země10. Žalostné hygienické podmínky, 
které se po zemětřesení ještě drama ‑
ticky zhoršily, přispěly k vypuknutí 
epidemie cholery.
05 
Řada veřejných budov včetně Národ ‑
ního paláce, nemocnic, škol a dalších 
veřejných zařízení byla zničena a velká 
část jejich zaměstnanců nepřežila11. 
Kapacita haitské vlády, pokud jde 
o zajištění služeb, tím byla ochrome ‑
na. Vzhledem k tomu, že zemětřesení 
zasáhlo hospodářsky nejaktivnější 
region státu, mělo vážný dopad na 
vývoj hrubého domácího produktu 
(HDP)12 a výběr daní. Ve státní poklad ‑
ně chyběly peníze na obnovu činností 
státní správy a na výplaty státním 
úředníkům.Těžce zasažena byla také 
delegace EU
06 
Zemětřesení těžce zasáhlo také dele ‑
gaci EU: jeden její člen zahynul, vedou ‑
cí delegace musel být ošetřen a větši ‑
na zaměstnanců se potýká s následky 
utrpěného traumatu nebo dalšími 
psychologickými problémy. Během 
48 hodin po začátku katastrofy bylo 
30 úředníků evakuováno do Bruselu 
nebo Dominikánské republiky. Budova 
delegace EU byla neobyvatelná a ko ‑
munikace s Bruselem téměř nemožná. 
Mnohé dokumenty se poškodily nebo 
ztratily.
07 
Někteří úředníci se na Haiti po několika 
týdnech vrátili, ale kvůli četným změ ‑
nám na vedoucích pozicích a dlouhé ‑
mu období bez vedoucího byla provo ‑
zuschopnost delegace EU na dlouhou 
dobu výrazně oslabena.8 Zemětřesení z 12. ledna 2010 
postihlo města Port‑au‑Prince, 
Léogâne a Jacmel, poškodilo 
přístav, letiště a hlavní silniční 
komunikace.
9 Meziagenturní výbor – 
Hodnocení situace na Haiti 
v reálném čase: tři měsíce po 
zemětřesení; 31.8.2010.
10 Posouzení potřeb po 
katastrofě (březen 2010).
11 Podle odhadů vlády bylo 
105 000 domů zničeno, 
208 000 domů poškozeno, 
60 % nemocnic 
v Port‑au‑Prince a okolí  
a 5 000 škol bylo v troskách. 
Zemětřesení dohromady 
postihlo asi 3 miliony lidí. 
Souhrnné hrubé náklady 
dopadu zemětřesení činí 
7,8 miliardy USD, což se rovná 
celkovému HDP Haiti v roce 
2009.
12 Po období relativně stálého 
růstu mezi lety 2005 a 2009 
klesl HDP v důsledku 
zemětřesení o 5,4 %.
11 Úvod
Zdroj:  Agentura USA pro mezinárodní rozvoj (USAID).
INTENZITA ZEMĚTŘESENÍ
Modiﬁkovaná Mercalliho škála (MMI)*
ODHADOVANÁ INTENZITA
PODLE MMIPOPULACE ZASAŽENÁ
ZEMĚTŘESENÍM
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000SLABÉ
MÍRNÉSILNÉVELMI SILNÉBOŘIVÉPUSTOŠIVÉNIČIVÉ
* MMI je měřítko otřesů země a liší se od celkové síly zemětřesení,
 kterou udává Richterova stupnice.
^ Určitá oblast na mapě může spadat do klasiﬁkace MMI 9,
 ale zároveň být oblastí s nejvyššími otřesy podle údajů USGS.
Zdroj: USGS/ PAGER Alert Version: 8MapaOblast postižená zemětřesením 12. ledna 2010
12 Úvod
Navzdory mezinárodní 
pomoci byla obnova 
složitá
08 
Na naléhavou potřebu humanitární 
pomoci reagovalo bezprostředně po 
katastrofě několik stovek mezinárod ‑
ních organizací, zemí i jednotlivců z ce ‑
lého světa13. Úřad OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OCHA) vydal 
naléhavou žádost, díky které se během 
72 hodin nashromáždilo 575 milionů 
USD. Dárci z veřejného sektoru po ‑
skytli do konce roku 2012 humanitár ‑
ní pomoc ve výši 2,23 miliardy USD 
a dalších 192 milionů USD na potlačení 
epidemie cholery (viz schéma ). Další 
asi 3 miliardy USD získaly agentury 
OSN a nevládní organizace od soukro ‑
mých dárců14.13 Mezinárodní organizace, které 
na Haiti působí dlouhodobě 
(Červený kříž a velké nevládní 
organizace), byly schopny 
reagovat okamžitě a do května 
2010 se připojilo s další 
humani  tární pomocí přes tisíc 
mezinárodních organizací.
14 Úřad zvláštního vyslance na 
Haiti – hlavní fakta k prosinci 
2012.SchémaFinanční prostředky získané a rozdělené na podporu Haiti do prosince 2012
3,01 miliardy USD
VYPLACENO
2010–2012Na období 2010–2020
přislíbeno 
8,34 miliardy USD 
PŘISLÍBENÉ ČÁSTKY New York
2010–2012:
5,37 miliardy USD 
2013–2020:
2,96 miliardy USD Na období 2010–2020 plánováno 
10,77 miliardy USD
FINANCOVÁNÍ OBNOVY Na období 2010–2012 plánováno 
2,57 miliardy USD 
FINANCOVÁNÍ HUMANITÁRNÍCH OPATŘENÍNa období 2010–2020 plánováno 13,34 miliardy USD
VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ 
Financování obnovy a humanitárních opatření 
(bez odpuštěného dluhu v celkové výši 1,0 miliardy USD) 
Na období 2010–2012
plánováno 
2,43 miliardy USD
OSTATNÍ FINANCOVÁNÍNa období 2010–2012
plánováno 
2,37 miliardy USD 
 
ZEMĚTŘESENÍNa období 2010–2012
plánováno 
204 milionů USD 
CHOLERAZískaná částka (odhadem) 
3,06 miliardy USD 
2010–2012 
SOUKROMÉ FINANCOVÁNÍ
(Dárci: nadace,
společnosti a jednotlivci) 
1,01 miliardy USD
VYPLACENO
2010–20122,23 miliardy USD
VYPLACENO
2010–2012191,9 milionu USD
VYPLACENO
2010–2012
Zdroj:  Úřad zvláštního vyslance na Haiti na základě zpráv dárců a veřejně dostupných údajů.
13 Úvod
09 
OSN uspořádalo v New Yorku dne 
31. března 2010 mezinárodní dárcov ‑
skou konferenci s názvem „Na cestě 
k nové budoucnosti pro Haiti“ s cílem 
mobilizovat mezinárodní podporu na 
obnovu a další rozvoj země. Dárci se 
na ní dohodli, že podpoří akční plán 
vlády pro národní obnovu a rozvoj na 
Haiti  (PARDH)15 a že budou napomáhat 
střednědobému a dlouhodobému úsilí 
o lepší obnovu ( build back better )16. Na 
konferenci přislíbilo 55 dárců částku 
ve výši 5,37 miliardy USD na období 
2010–2012 a dalších 2,96 miliardy na 
rok 2013 a následující roky. Několik 
zemí také odpustilo Haiti dluh v sou ‑
hrnné výši 1 miliardy USD17.
10 
Hlavním dárcem prostředků byla i Ev ‑
ropská unie. Její finanční příslib činil 
1,23 miliardy EUR. Tato částka zahr ‑
novala příspěvky na obnovu a rozvoj 
země od Komise (460 milionů EUR)18, 
18 členských států a Evropské inves ‑
tiční banky19. Komise poskytla huma ‑
nitární pomoc také prostřednictvím 
svého Generálního ředitelství pro 
humanitární pomoc a civilní ochranu 
(GŘ ECHO). V období 2010–2013 vy ‑
členilo GŘ ECHO na tento účel celkem 
232 milionů EUR20.11 
Přes obrovskou finanční pomoc a me ‑
zinárodní úsilí je situace v zemi stále 
složitá. Odklízení trosek trvalo příliš 
dlouho, což se odrazilo mimo jiné na 
tempu rekonstrukčních prací21. Koncem 
roku 2013 odhadem 210 000 lidí ještě 
stále žilo ve stanových táborech a žád ‑
ná z poničených budov ministerstev 
neměla za sebou úplnou rekonstrukci. 
Obnovu brzdí strukturální problémy, 
které zemi sužovaly již před rokem 
2010. Sotva funkční státní správa je na ‑
dále velkou překážkou při zajišťování 
služeb v odvětvích jako zdravotnictví, 
vzdělávání, dodávky vody a hygiena. 
Vzhledem ke slabému řízení veřejných 
financí je těžké optimálně využívat 
zdroje a předcházet podvodům a ko ‑
rupci. Další překážkou je skutečnost, 
že chybí katastr nemovitostí, takže 
dochází k pozemkovým sporům. Ex ‑
trémní zranitelnost zemědělství vůči 
častým přírodním rizikům a nedostatek 
investic negativně ovlivňují produkci 
potravin22.15 Plan d’Action pour le 
Relèvement et le 
Développement National 
d’Haïti.
16 Hlavní zásadou PARDH není 
pouze obnovit stav, který 
existoval před zemětřesením, 
ale využít příležitost 
rekonstrukce k tomu, aby se 
vyřešily hlavní příčiny 
zranitelnosti v minulosti 
a v současnosti.
17 Jedná se mimo jiné o tyto 
země: Belgie, Německo, Irsko, 
Francie, Itálie, Nizozemsko, 
Finsko a Švédsko.
18 Tento příspěvek, tvořený 
především prostředky 
z evropských rozvojových 
fondů, se později zvýšil na 
522 milionů EUR.
19 Přehled příspěvků podle 
jednotlivých zemí a institucí 
viz http://www.
lessonsfromhaiti.org/
download/International_
Assistance/5 ‑ny‑pledge‑total.
pdf.
20 Podpora Evropské komise na 
humanitární pomoc a civilní 
ochranu na Haiti – dva roky po 
zemětřesení (2012), informační 
přehled ECHO – duben 2013.
21 Viz např. zpráva From Relief to 
Recovery: Suporting Good 
Governance in Post‑Earthquake 
Haiti  (Od základní pomoci 
k obnově: podpora dobré 
správy po zemětřesení na 
Haiti), Oxfam 2011. Jedním ze 
zásadních problémů bylo 
zdlouhavé odstraňování sutin.
22 V důsledku několika katastrof 
na Haiti mezi lety 1996 a 2010 
se země zmítala ve vleklé krizi 
již před zemětřesením, kdy 
57 % obyvatelstva trpělo 
podvýživou.
14
 Rozsah  
a koncepce auditu
12 
Účetní dvůr zkoumal, zda podpora EU 
na obnovu Haiti byla dobře koncipová ‑
na a realizována. Audit se soustředil na 
tři hlavní otázky:
a) Zaměřila se Komise na prioritní 
potřeby v oblasti obnovy?
b) Zajistila Komise návaznost mezi 
základní pomocí, obnovou 
a rozvojem?
c) Zajistila Komise účinnou realizaci 
podpory EU na obnovu?
13 
Do rozsahu auditu spadala podpora, 
která byla Haiti poskytnuta v období 
2010–2013 ze strany GŘ ECHO, Generál ‑
ního ředitelství pro rozvoj a spolupráci 
(EuropeAid) a Služby nástrojů zahranič ‑
ní politiky (FPI).
14 
Audit probíhal od května do listopadu 
2013 a jeho součástí byla:
a) prověrka strategie spolupráce 
v rámci 10. ERF a dalších zásadních 
dokumentů k dané politice;
b) pohovory s úředníky Komise a Ev ‑
ropské služby pro vnější činnost 
(ESVČ) v Bruselu;c) návštěva Haiti od 26. srpna do 
6. září 2013, během níž proběhly 
pohovory s pracovníky delegace 
EU, zástupci haitských orgánů, 
hlavními mezinárodními rozvojo ‑
vými partnery, nevládními orga ‑
nizacemi a organizacemi občan ‑
ské společnosti a také návštěvy 
projektů.
15 
Při auditu se prověřovalo 13 programů 
financovaných EU, jejichž cílem byla 
podpora na obnovu a snižování rizika 
katastrof (viz příloha I ). Z finančního 
hlediska vzorek obsahoval přibližně 
dvě třetiny závazků, které Komise 
vyčlenila na tyto dvě oblasti23. ECHO 
financovalo sedm programů v oblasti 
bydlení (přístřešky), vody, hygienických 
zařízení, připravenosti na katastrofy 
a zajištění potravin v Port‑au‑Prince, 
Petit‑Goâve, Léogâne a Jacmelu. Tři 
programy financované EuropeAid se 
týkaly obecné rozpočtové podpory, 
rekonstrukce rezidenčních oblastí 
a zlepšení zajištění potravin v regionu 
Artibonite. Z FPI se financovaly tři pro ‑
gramy týkající se obnovy připravenosti 
haitské správy na krize.
16 
Prověrka se zaměřila na posouzení re ‑
levantnosti, koncepce a výstupů těchto 
programů pomocí relevantních kritérií 
podle metodiky Komise pro monito ‑
rování orientované na výsledky (ROM) 
(viz přílohy II  a III)24.23 Komise v období únor 
2010 – prosinec 2012 přidělila 
na obnovu a na snižování 
rizika katastrof 
202 milionů EUR. Na programy 
vybrané do vzorku připadá 
celková hodnota 
141 milionů EUR, z čehož 
81,1 milionu EUR bylo 
vyplaceno k 31. prosinci 2013 
(viz příloha III ).
24 U programů zmiňovaných 
v připomínkách se odkazuje 
na čísla programů uvedená 
v přílohách I  a III.
15 Rozsah a koncepce auditu 
17 
Auditoři při přípravě auditu přihlíželi 
ke standardům, pokynům a osvěd ‑
čeným postupům, které vypracovala 
pracovní skupina INTOSAI pro odpo ‑
vědnost za pomoc v případě katastrof 
a audit této pomoci (AADA)25. Vychá ‑
zeli především z ISSAI 5510 – Audit sni ‑
žování rizika katastrofy a ISSAI 5520 – 
Audit podpory poskytnuté v případě 
katastrof, aby načerpali odpovídající 
znalosti o cyklu řízení v případě ka ‑
tastrof, identifikovali rizika při řízení 
pomoci v těchto případech a navrhli 
auditní program.25 Série standardů ISSAI 5500 
týkající se podpory 
poskytnuté po katastrofě byla 
zveřejněna v říjnu 2013 (viz 
www.isssai.org ).
16
 Připomínky
Komise se zaměřila na 
prioritní potřeby v oblasti 
obnovy
18 
Účetní dvůr zkoumal, zda Komise jasně 
stanovila potřeby v oblasti obnovy, 
vypracovala vhodnou strategii spolu ‑
práce a zajistila náležitou koordinaci 
činností a dělbu práce s dalšími hlavní ‑
mi aktéry.
Potřeby v oblasti obnovy 
byly stanoveny dobře
19 
Podpora EU na podporu po zemětře ‑
sení vycházela z náležitého posouzení 
potřeb odsouhlaseného odborníky, 
hlavními dárci a vládou Haiti. Odbor ‑
níci GŘ ECHO provedli bezprostředně 
po zemětřesení předběžné víceodvět ‑
vová posouzení potřeb. Na konci ledna 
2010 provedl společný tým odborníků 
z Komise, Belgie, Francie a Španělska 
posouzení potřeb v oblasti infrastruk ‑
tury, řízení veřejných financí, správy 
věcí veřejných, spravedlnosti, bez ‑
pečnosti a sociálních služeb (zejména 
vzdělávání).
20 
Komise podpořila také posouzení 
potřeb po katastrofě (PDNA)26, jehož 
cílem bylo nastavit rámec pro roz ‑
voj a růst27. Bylo základem akčního 
plánu pro národní obnovu a rozvoj na 
Haiti, který haitská vláda předložila na 
mezinárodní konferenci v New Yorku 
31. března 2010.21 
Hlavní potřeby se týkaly bydlení a ob ‑
novy měst, vody, hygienických zaří ‑
zení, zdravotnictví, zajištění potravin 
a vzdělávání. Dále bylo nutné podpořit 
správu věcí veřejných, řízení veřejných 
prostředků a posílit správu s cílem 
vytvořit systémy a politiky, které by 
zajistily odpovídající a udržitelné po ‑
skytování základních služeb. Vzhledem 
k nedostatku veřejných prostředků 
byla za zásadní pro znovunastartování 
a obnovu důležitých funkcí státu ve 
velmi nestabilním kontextu v období 
po katastrofě považována rozpočtová 
podpora. Vláda a dárci zapojení do 
podpory hospodářské správy se shodli 
na tom, které nedostatky při řízení 
veřejných financí je nutné řešit, a na 
akčním plánu28 prioritních opatření.
Podpora EU na obnovu se 
řídila vhodnou strategií
22 
Komise přezkoumala strategii spolu ‑
práce s Haiti v rámci 10. ERF na základě 
výše uvedených posouzení a žádostí 
vlády29. Cílem revidované strategie 
spolupráce bylo pokračovat v podpoře 
dlouhodobého ekonomického rozvoje 
s cílem vymýtit chudobu a zároveň re ‑
agovat na potřeby v oblasti obnovy po 
zemětřesení. Původní odvětví, na které 
byla zacílena, v ní byly ponechány 
(infrastruktura, správa věcí veřejných 
a rozpočtová podpora), ale finanční 
příděly se výrazně zvýšily. Prostředky 
na programovatelnou pomoc (finanční 
rámec A) byl doplněn o 100 milio ‑
nů EUR na celkových 391 milionů EUR 
a prostředky na nepředvídatelné udá ‑
losti, jako je pomoc v mimořádných 
situacích (finanční rámec B), se zvýšily 
z 13,6 milionu EUR na 73,6 milionu EUR. 
Odvětvové příděly v rámci programo ‑
vatelné pomoci byly upraveny, jak je 
uvedeno v  tabulce .26 PDNA bylo financováno 
z Globálního nástroje pro 
snižování rizika katastrof 
a obnovu (GFDRR) s finanční 
podporou Komise, Austrálie, 
Lucemburska, Norska, Švédska 
a Švýcarska. Na posouzení se 
podílelo přibližně 250 
národních a mezinárodních 
odborníků a zástupců 
nevládních organizací 
a haitské občanské 
společnosti. Týkalo se osmi 
oblastí: správy věcí veřejných, 
výroby, sociální sféry, 
infrastruktury, regionálního 
rozvoje, životního prostředí, 
řízení rizika přírodních 
katastrof a průřezových otázek 
včetně situace žen, mládeže 
a zranitelných skupin 
obyvatelstva.
27 Odborníci dospěli k závěru, že 
po dobu tří let je potřeba 
vynaložit 11,5 miliardy USD: 
50 % na sociální sektor, 17 % 
na infrastrukturu, 15 % na 
životní prostředí a řízení rizika 
a katastrof a zbytek na výrobní 
odvětví, správu věcí veřejných 
a průřezové otázky (situace 
žen, mládeže, zranitelných 
skupin obyvatelstva).
28 V rámci koordinační skupiny 
(Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire , založené 
dne 27.2.2009), která se sešla 
v květnu 2010, odsouhlasili 
dárci rozpočtové podpory 
plán prioritních opatření na 
zlepšení finanční kontroly 
a zavedení reforem a dále 
společnou sadu ukazatelů pro 
posouzení pokroku v těchto 
oblastech.
29 Vláda si přála celkové 
zaměření původní strategie 
spolupráce v rámci 10. ERF 
zachovat, protože pro 
podporu dlouhotrvajícího 
rozvoje bylo relevantní. Navíc 
zatímco většina dárců se 
zaměřila na oblast přímo 
zasaženou zemětřesením, 
bylo nutné pokračovat 
i v podpoře ostatních částí 
země.
17 Připomínky
23 
Hlavní oblastí infrastruktury, do níž 
plyne podpora EU, je výstavba silnic, 
nicméně v souladu s plánem PARDH 
k tomu byla přidána i rekonstrukce 
měst (včetně bydlení). V oblasti správy 
věcí veřejných byla zachována podpo ‑
ra na decentralizaci a posílení kapacit 
státní správy, přičemž za další priorit ‑
ní oblasti byly označeny zpracování 
katastru nemovitostí a snižování rizika 
katastrof. Cílem vyšších přídělů na 
obecnou rozpočtovou podporu bylo 
pomoci obnovit veřejné služby, zahájit 
program rekonstrukce a podpořit stra ‑
tegie rozvoje a růstu prostřednictvím 
reforem hospodářské správy. Z obec ‑
ného rozpočtu EU byl také uvolněn 
značný objem prostředků (43,6  mili ‑
onu EUR) na potraviny a zemědělství 
a snižování rizika katastrof30.24 
Programy prověřované Účetním dvo ‑
rem zpravidla odrážely strategii přija ‑
tou Komisí. Specifické potřeby v oblas ‑
tech, na které Komise poskytla finanční 
prostředky, byly během koncipování 
jednotlivých programů stanoveny 
správně (viz příloha III , relevantnost).30 Na zemědělství byly 
poskytnuty výrazné částky 
mezi lety 2011 a 2012, a to 
prostřednictvím tematického 
programu zajišťování potravin 
a tzv. potravinového nástroje 
(celkem 23,6 milionu EUR) 
a dále iniciativy týkající se 
rozvojových cílů tisíciletí 
(20 milionů EUR na lepší 
zajištění potravin). Připrave ‑
nost na katastrofy byla 
financována z programů 
DIPECHO, z NS a členskými 
státy EU.TabulkaRevidované příděly z 10. ERF pro jednotlivá odvětví 
v rámci programovatelné pomoci po zemětřesení
(v mil. EUR)
Odvětví Původní příděl Revidovaný příděl
Hlavní odvětví 259 349
Infrastruktura 175 245
Správa věcí veřejných 36 27
Obecná rozpočtová podpora 48 77
Jiné 32 35
Rezerva 0 7
CELKEM 291 391
Zdroj:  CSP/NIP 2008–2013 a revidovaný CSP/NIP 2011–2013.
18 Připomínky
Dělba práce mezi Komisí 
a ostatními hlavními dárci 
byla vhodná, ale koordinace 
při provádění programu 
obtížná
25 
Haiti bylo zvoleno jako pilotní stát pro 
společné plánování EU (viz rámeček 2 ) 
v rámci 10. ERF. Jak je uvedeno výše, 
Komise provedla také revizi strategie 
spolupráce v rámci 10. ERF, a to ve 
spolupráci s členskými státy EU aktivně 
zapojenými do pomoci Haiti (Německo, 
Francie a Španělsko) a dalšími hlavními 
dárci. To umožnilo účinnou dělbu práce. 
Francie a Španělsko působily zejména 
na jihu země, USA na severu a pomoc 
EU se soustředila v centrálním regionu 
Artibonite. Port‑au‑Prince a další města 
zasažená zemětřesením byla navíc roz ‑
dělena na zóny, kde působili jednotliví 
dárci a jejich prováděcí partneři.26 
Každodenní koordinace mezi Komisí 
a ostatními dárci při provádění progra ‑
mů však byla obtížná:
a) účinnost koordinačního mechanis‑
mu pro humanitární pomoc říze ‑
ného OCHA31, na němž se aktivně 
podílelo GŘ ECHO, byla omezená. 
Hlavním důvodem byla složitost, 
velmi vysoký počet humanitárních 
subjektů s různými provozními 
metodami, malá ochota někte ‑
rých dárcovských států pracovat 
společně, jazykové problémy32 
a skutečnost, že jednání byla or ‑
ganizována na vojenské základně 
OSN33. Meziodvětvová koordinace 
mezi pracovními skupiny navíc 
zůstávala slabá kvůli nedostatku 
kvalifikovaných koordinátorů se 
strategickým myšlením a facilitač ‑
ními schopnostmi34;31 Tento koordinační mechanis ‑
mus byl založen na odvětvo ‑
vých pracovních skupinách, 
tzv. „klastrech“. Klastry jsou 
partnerství mezi mezinárodní ‑
mi subjekty, národními 
a místními orgány a občanskou 
společností. Vznikaly ve chvíli, 
kdy v určitém odvětví 
existovala jasná potřeba 
humanitární pomoci, působilo 
v něm množství subjektů 
a národní orgány potřebovaly 
podporu při koordinaci. Do 
roku 2012 existovalo 
11 funkčních klastrů. Od té 
doby sedm z nich postupně 
ukončilo činnost, částečně 
kvůli přechodu do fáze 
rozvoje, ale částečně kvůli 
prudkému poklesu zdrojů 
financování humanitárních 
akcí v zemi.
32 Jazykem řady jednání 
i dokumentace byla angličtina. 
Omezovalo to účast místních 
nevládních organizací.
33 Zástupci některých organizací 
odmítali vstoupit do vojen ‑
ských prostor z ideologických 
důvodů a zástupci jiných, 
převážně menších místních 
nevládních organizací do nich 
nebyli vpuštěni. Místnosti byly 
přeplněné a k některým 
záležitostem se jen těžce 
hledal společný postoj.
34 Evaluation of OCHA Response to 
the Haiti Earthquake  (Hodnoce ‑
ní reakce OCHA na zemětřese ‑
ní na Haiti), 2011, s. 10 a 11 
(http://hhi.harvard.edu/sites/
default/files/In%20Line%20
Images/programs%20 ‑%20
hum%20effectiveness%20 ‑
‑%20earthquake%20 ‑%20
evaluation.pdf ).
35 Meziagenturní výbor – Hodno ‑
cení situace na Haiti v reálném 
čase: tři měsíce po zemětřesení 
(2010).
36 Úřad zvláštního vyslance na 
Haiti Has Aid Changed? 
Channelling assistance to Haiti 
Společné plánování EU
Cílem společného plánování EU je koordinovat práci dárců uvnitř země podle společného rámce podpory, kdy 
se každý dárce specializuje na oblasti, v nichž je nejlépe schopen pomoci. Tímto postupem je možné snížit 
rozdrobení pomoci, zvýšit vlastnickou odpovědnost, propojení a harmonizaci, ale také posílit povědomí o prá ‑
ci EU a umožnit evropským dárcům vystupovat jednotně.
Zdroj:  Komise EU, Společné víceleté plánování, závěrečná zpráva (2010).Rámeček 2
19 Připomínky
b) koordinační mechanismy pro 
rozvojovou pomoc zavedené ještě 
před zemětřesením jsou rovněž 
složité a podílí se na nich množství 
zainteresovaných stran (vláda, dár ‑
ci, mezinárodní nevládní organiza ‑
ce, agentury OSN atd.) s různými 
mandáty35. Hlavní mezinárodní 
dárci jsou sdruženi ve skupině 
12 dárců (G12). Na úrovni jednotli ‑
vých odvětví byly koordinační me ‑
chanismy užitečné pro dělbu práce 
a výměnu informací, ale nevedly 
ke koordinovaným opatřením ani 
vypracování odvětvových politik36;
c) kvůli zhroucené institucionální 
kapacitě státní správy, pomalému 
přijímání vládních rozhodnutí, 
nedostatečné komunikaci, ma ‑
lému zapojení občanské společ ‑
nosti a nedostatku osob s řídicími 
dovednostmi nebyla Prozatímní 
komise pro obnovu Haiti (IHRC) 
(viz rámeček 3 ) schopna účinně 
koordinovat37 výrazně vyšší objem 
pomoci, kterou dárci začali posky ‑
tovat po zemětřesení. V listopadu 2012 byl vládou, OSN a skupinou 
G12 spuštěn nový koordinační 
systém s cílem převést koordinaci 
pomoci na haitské orgány: rámec 
pro koordinaci externí pomoci na 
podporu rozvoje Haiti (CAED)38. 
CAED však ještě nebyl schopen 
poskytovat strategické pokyny pro 
mezinárodní pomoc při obnově39.
27 
Pokud jde o rozpočtovou podporu, 
v květnu 2010 se dárci v rámci zřízené 
koordinační skupiny40 dohodli na plá ‑
nu prioritních opatření41 s cílem zlepšit 
finanční kontrolu a zavést reformy 
a dále na souboru společných ukaza ‑
telů pro posouzení pokroku v těchto 
oblastech42. Toto společné posouzení 
jim rovněž umožnilo přizpůsobit prvky 
technické podpory svým programům, 
a tím zajistit jejich doplňkovost. Během 
realizace programů však tyto dobré 
vyhlídky na koordinované monitoro ‑
vání a politický dialog s vnitrostátními 
orgány postupně slábly (viz bod 63).before and after the earthquake  
(Změnila se pomoc? 
Poskytování pomoci Haiti před 
zemětřesením a po něm), 
červen 2011, s. 8 ( http://
reliefweb.int/sites/reliefweb.
int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Viz např. L’aide française à Haïti 
après le séisme du 12 jan ‑
vier  2010  (Francouzská 
podpora pro Haiti po 
zemětřesení 12. ledna 2010), 
Cour des comptes (leden 2013) 
a From Relief to Recovery: 
Supporting good governance in 
post‑earthquake Haiti (Od 
základní pomoci k obnově: 
podpora dobré správy po 
zemětřesení na Haiti), Oxfam 
2011.
38 Cadre de Coordination de l‘Aide 
Externe au Développement 
d‘Haïti.
39 Jednání CAED nebyla příliš 
častá a v době návštěvy 
Účetního dvora se stále 
pracovalo na vymezení 
mandátu odvětvových 
pracovních skupin.
40 Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire  (CPAB, 
Rámec partnerství pro 
rozpočtovou podporu) 
formálně založený dne 
27. 2. 2009 a vedený ministrem 
financí.
41 Zejména na základě 
doporučení MMF předlože ‑
ných v souvislosti s revizí 
z roku 2009 týkající se prověrky 
veřejných výdajů a finanční 
odpovědnosti provedené 
Světovou bankou v roce 2007.
42 Zaměřené především na 
obecné podmínky obecné 
rozpočtové podpory, tj. 
uspokojivý pokrok i) s cílem 
dosáhnout lepšího rámce 
makroekonomické stability, 
ii) při reformě směřující ke 
zlepšení řízení veřejných 
financí a iii) při realizaci 
strategií obnovy a rozvoje.
Prozatímní komise pro obnovu Haiti
Vytvoření Prozatímní komise pro obnovu Haiti (IHRC) bylo oznámeno na mezinárodní dárcovské konferenci 
„Na cestě k nové budoucnosti pro Haiti“ v New Yorku a formálně byla zřízena v dubnu 2010 na období 18 mě ‑
síců. Úkolem IHRC bylo dohlížet na provádění akčního plánu pro národní obnovu a rozvoj na Haiti (APNRD) 
a řídit finanční prostředky shromážděné vládou a mezinárodním společenstvím v mezinárodním fondu pro 
obnovu Haiti. IHRC spolupředsedal premiér Haiti a bývalý prezident USA Bill Clinton.Rámeček 3
20 Připomínky
Přes určité úsilí Komise 
chyběla dostatečná 
návaznost mezi základní 
pomocí, obnovou 
a rozvojem
28 
Účetní dvůr zjišťoval, zda Komise: 
i) používala jednotlivé nástroje flexi ‑
bilním způsobem, ii) dobře koordino ‑
vala činnosti GŘ ECHO a EuropeAid 
a iii) v koncepci a provádění unijních 
programů obnovy zajistila návaz ‑
nost mezi základní pomocí, obnovou 
a rozvojem.
29 
Hlavním cílem podpory EU na Haiti po 
zemětřesení bylo zajistit základní po ‑
moc, obnovu poničené infrastruktury 
a základních veřejných služeb a vy ‑
tvořit podmínky pro udržitelný rozvoj. 
Návaznost mezi základní pomocí, 
obnovou a rozvojem proto měla při 
spolupráci s Haiti v období po kata ‑
strofě v roce 2010 strategický význam 
(viz rámeček 4 ).Komise flexibilně využívala 
jednotlivé nástroje
30 
Plánování a příprava programů Euro ‑
peAid obnáší i diskuze s vnitrostátními 
orgány a koordinaci s ostatními dárci. 
Vzhledem k obsáhlé přípravě nutné na 
straně Komise a ESVČ není cílem toho ‑
to procesu řešit rychle se měnící po ‑
třeby v krizové situaci. Nicméně i když 
formální přijetí revidované strategie 
spolupráce v rámci 10. ERF po země ‑
třesení trvalo dva roky43, její celkové 
směřování bylo nastaveno poměrně 
rychle, což umožnilo snížit zpoždění se 
zahájením programů obnovy.43 Revidované dokumenty pro 
strategii země byly podepsány 
v březnu 2012.
Návaznost mezi základní pomocí, obnovou a rozvojem
Účelem základní pomoci je poskytnout naléhavou krátkodobou humanitární pomoc s cílem zachovat životy 
obyvatel, kteří čelí vážným problémům v důsledku přírodního neštěstí nebo násilného konfliktu. Obnovou se 
rozumí procesy zaměřené na postupné ukončení základní pomoci a na stabilizaci ekonomické a sociální situa ‑
ce, kdy se v postižených oblastech poskytuje pomoc na rekonstrukci infrastruktury, zlepšení služeb a posílení 
institucí, což umožní bezproblémový přechod k rozvojové spolupráci. Návaznost mezi základní pomocí, obno ‑
vou a rozvojem pokrývá opatření a intervence, které mají vyplnit mezery a posílit synergie mezi krátkodobou 
a dlouhodobou pomocí.
Zdroj:  KOM(96) 153 v konečném znění ze dne 30. dubna 1996 o návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje, KOM(2001) 153 v konečném 
znění ze dne 23. dubna 2001 o návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje (LLRD) – Hodnocení, COM(2012) 586 final ze dne 30. října 2012 
o přístupu EU ke zvyšování odolnosti: Poučení z krizí v oblasti zajišťování potravin.Rámeček 4
21 Připomínky
31 
Vedle EuropeAid se na obnově podíle ‑
lo také GŘ ECHO. Zatímco v roce 2010 
poskytovalo GŘ ECHO humanitární 
pomoc na naléhavé potřeby (včetně 
odklízení sutin, zřizování provizorních 
stanových táborů, zajištění cisteren 
s vodou, hygienických zařízení a distri ‑
buce potravin vnitřně vysídleným oso ‑
bám), v roce 2011 a 2012 poskytovalo 
pomoci i po skončení této naléhavé 
fáze. Jednalo se o pomoc na snižování 
rizika katastrof44 a řešení problema ‑
tiky přesídlení45, zejména formou 
výstavby dočasných přístřešků, toalet 
a hygienických zařízení a organizací 
programů umožňujících vydělat peníze 
za odvedenou práci. Těchto činností 
se GŘ ECHO ujalo v rámci krátkodobé 
podpory při obnově do doby, než bu ‑
dou připraveny dlouhodobé programy 
rozvojových partnerů46.
32 
Komise rovněž uplatnila flexibilnější 
nástroj stability (NS) řízený FPI, kterým 
navázala na program připravenosti 
na katastrofy GŘ ECHO (DIPECHO). 
Záměrem bylo usnadnit přechod k ob ‑
nově a rozvoji zvýšením schopnosti 
obyvatelstva vypořádat se s katastro ‑
fami, a to prostřednictvím rozsáhlých 
osvětových kampaní zaměřených na 
veřejnost a školy, menších opatření 
na zmírnění následků katastrof a ško ‑
lení dobrovolníků v oblasti civilní 
ochrany47.Koordinace v rámci Komise 
nebyla optimální
33 
Komise vytvořila krizovou platformu, 
spočívající v pravidelných koordi ‑
načních schůzkách mezi EuropeAid, 
GŘ ECHO, generálním sekretariátem 
Komise a členskými státy EU, aby sladila 
reakce EU v prvních několika týdnech 
po zemětřesení. GŘ ECHO a delegace 
EU si rovněž pravidelně vyměňovaly 
informace (např. o potřebách vnitřně 
vysídlených osob v táborech a provizor ‑
ních přístřeších) a komunikovaly s FPI 
ohledně programu DIPECHO s cílem 
zajistit dobrou návaznost na ostatní 
činnosti týkající se snižování rizika kata ‑
strof. Mezi útvary Komise probíhaly pra ‑
videlné schůzky týmů pro Haiti48. Díky 
těmto koordinačním mechanismům se 
snáze posuzovaly potřeby a nastavovaly 
náležité priority.
34 
Program EuropeAid týkající se rekon ‑
strukce a rozvoje čtvrtí (program 9) byl 
rozšířen tak, aby zahrnoval další oblasti 
v Port‑au‑Prince. Pro zajištění kontinu ‑
ity s předchozími projekty GŘ ECHO 
postupoval EuropeAid podle zásady 
„stejný partner ve stejné oblasti“, což 
znamenalo najmout prováděcí partne ‑
ry GŘ ECHO, kteří již v příslušné čtvrti 
působili ve fázi humanitární pomoci, 
a využít tak v dané situaci jejich cenné 
know‑how49.44 Celkem 5,5 milionu EUR: 
3 miliony EUR z plánu 
humanitární pomoci pro Haiti 
2011 a 2,5 milionu EUR 
z programu DIPECHO 
v karibském regionu, který 
fungoval nezávisle na reakci 
na zemětřesení.
45 Pomoc GŘ ECHO se v roce 
2012 soustředila na 
problematiku vysídlení 
(20,25 milionu EUR), zastavení 
šíření cholery (3 miliony EUR), 
pomoc po přírodních 
neštěstích, jako byla tropická 
bouře Isaac a hurikán Sandy 
(9 milionů EUR), a snížení rizika 
katastrof (2 miliony EUR).
46 To je v souladu s doporučením 
č. 1 v souvislosti s rychlým 
koncipováním programů 
obnovy, které Účetní dvůr 
předložil ve své zvláštní zprávě 
č. 6/2008 o podpoře Evropské 
komise na obnovu po cunami 
a hurikánu Mitch ( http://eca.
europa.eu ).
47 DIPECHO Study: Lessons learned 
for an improved strategy and 
approach  (Studie DIPECHO: 
Poznatky získané ze 
zdokonalené strategie 
a přístupu), Inspire 
Consortium, březen 2013, s. 11 
a 19 ( http://ec.europa.eu/
echo/files/policies/dipecho/
reports/LL_improved_
strategy_approach_
March2013.pdf ).
48 Jedním z výsledků bylo 
rozhodnutí vytvořit programy 
rekonstrukce v sousedství 
postižených oblastí.
49 Např. nevládní organizace 
Concern Worldwide 
realizovala projekt budování 
míru financovaný z nástroje 
stability, jehož cílem bylo 
omezit boje ozbrojených 
gangů ve slumu Grand Ravine. 
Po realizaci projektu 
následovala humanitární 
intervence ECHO a pak 
obnova a zlepšení situace 
stejné oblasti ze strany 
EuropeAid.
22 Připomínky
35 
Jak však zdůraznil útvar interního au ‑
ditu Komise (IAS) v roce 2011, GŘ ECHO 
a EuropeAid neměly jasnou společnou 
strategii pro zemi, zajišťující návaznost 
základní pomoci, obnovy a rozvoje 
s cílem zabezpečit optimální synergie 
a hladký přechod mezi svými činnost ‑
mi. Během návštěvy Haiti v únoru 2012 
zjistila delegace výboru Evropského 
parlamentu pro rozpočtovou kontrolu 
nedostatečnou míru koordinace mezi 
GŘ ECHO a delegací EU50. Nedostatky 
zjištěné Účetním dvorem se týkaly 
zejména následujících záležitostí:
a) programy GŘ ECHO jsou krátkodo ‑
bé, zatímco plánování a příprava 
programů EuropeAid trvá delší 
dobu. Přes flexibilní přístup obou 
generálních ředitelství (viz body 
30 a 31) uběhlo mezi ukončením 
podpory ze strany GŘ ECHO a po ‑
skytnutím finančních prostředků 
ze strany EuropeAid na rekonstruk ‑
ci a rozvoj čtvrtí několik měsíců. Hladká návaznost operací v terénu 
byla možná pouze pomocí vlastního 
financování a motivace prováděcích 
partnerů;
b) mezi humanitárními a rozvojovými 
partnery včetně GŘ ECHO a dele ‑
gace EU panovaly různé názory 
ohledně nevhodnějšího postupu 
k řešení problémů s bydlením. 
Podle delegace EU a mnoha dal ‑
ších rozvojových partnerů, s nimiž 
Účetní dvůr vedl pohovory, stavět 
provizorní přístřešky místo stálých 
domů ještě tři roky po zemětřese ‑
ní není s ohledem na nedostatek 
místa nejefektivnějším řešením, 
nemluvě o vysokém riziku, že se 
z těchto oblastí stanou slumy;
c) strategie ukončení pomoci 
GŘ ECHO a předání odpovědnos ‑
ti delegaci EU nebyla formálně 
stanovena ani zdokumentována. 
Nezajistila se tak náležitá následná 
kontrola.50 Návštěva delegace výboru 
CONT, 22.–26. února 2012, 
zpráva o návštěvě Haiti  
(http://www.europarl.europa.
eu/meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Fotografie 1Nedostatek místa je zásadní překážkou  
obnovy měst na Haiti
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
23 Připomínky
Návaznost základní pomoci, 
obnovy a rozvoje byla z hle ‑
diska koncepce jednotlivých 
programů obnovy dobře 
promyšlena, ale někdy ji bylo 
obtížné zajistit v praxi
36 
Programy prověřované Účetním 
dvorem byly vhodně koncipovány tak, 
aby humanitární fáze a fáze obno ‑
vy na sebe navazovaly nebo vedly 
k vytvoření podmínek pro udržitelný 
rozvoj. Činnosti se zaměřily na obnovu 
základních veřejných služeb a vytvo ‑
ření těchto podmínek. Vyhlídky na 
dosažení těchto cílů však nebyly ve 
čtyřech z 13 programů kontrolovaných 
Účetním dvorem dobré kvůli nedo ‑
statku náležitých reforem, skutečnosti, 
že příslušné orgány nepřevzaly odpo ‑
vědnost, a absenci patřičně fungující 
správy (viz  příloha III , koncepce).37 
Téměř všechny programy obnovy 
GŘ ECHO přispěly k hladkému přecho ‑
du k fázi rozvoje. Často tvořily součást 
integrovaného přístupu pro určitou lo ‑
kalitu. Kromě výstavby přístřešků tyto 
přístupy zahrnovaly zajišťování obživy, 
školení a podporu místních orgánů 
(viz rámeček 5 ). Nicméně zpoždění při 
realizaci programů (viz bod 43) zpoma ‑
lovala vytváření podmínek pro udrži ‑
telný rozvoj v příslušných oblastech.
Integrovaná řešení
Cílem programu HELP (program 2) financovaného GŘ ECHO v okrajových oblastech Petit‑Goâve a Léogâne 
byla oprava domů a výstavba polotrvalých přístřeší. Byl součástí integrovaného přístupu zaměřeného na 
obnovu dané komunity. Jiné programy v těchto oblastech spočívaly ve výstavbě střediska odborné přípravy, 
výsadbě veřejných zahrad, založení tržiště, dláždění ulic a zlepšení veřejné dopravy. Tímto způsobem úsilí 
o obnovu umožnilo lidem nejen vrátit se do svých domovů, ale dalo jim také možnost začít vydělávat peníze.Rámeček 5
24 Připomínky
38 
Pokud jde o rozvoj měst, v rámci 
režimů pro snižování rizika katastrof, 
jež byly součástí programů vládní 
a instituční podpory jako např. pro ‑
gram rekonstrukce a rozvoje čtvrtí (viz 
program 9), se plánovala příprava a ší ‑
ření antiseismických stavebních norem 
a osvědčených postupů. S ohledem na 
zásadu lepší obnovy ( build back better ) 
se jednalo o vhodný přístup. Avšak 
nehledě na osvětové kampaně se tyto 
normy u soukromých domů ve zrani ‑
telných oblastech málokdy dodržovaly 
z důvodu vyšších nákladů na výstavbu 
a absenci účinných kontrol ze strany 
úřadů. Pokrok v programech rekon ‑
strukce brzdily také problémy spojené 
s vlastnickými právy k nemovitostem, 
protože služby katastrálního úřadu 
byly teprve v zárodku51. Pilotní projek ‑
ty zaměřené na rozvoj katastru nemo ‑
vitostí se realizovaly ve dvou obvodech 
Port‑au‑Prince, ale pokrytí celé země 
bude pravděpodobně dlouhodobý 
proces.
39 
Po humanitární pomoci následoval 
potravinový program z nástroje pro 
rozvojovou spolupráci, prověřovaný 
Účetním dvorem (program 8), a jeho 
cílem bylo vytvořit přechod k pokra ‑
čování udržitelného rozvoje, zejména 
zajištěním trvalých dodávek kvalitního 
osiva pro zemědělskou produkci. Slabá 
správa však dávala jen omezené na ‑
děje na udržitelné výsledky programů 
a tolik očekávaný rozvoj.40 
Bezprostředně po zemětřesení pro ‑
gram obecné rozpočtové podpory 
(program 10) pomohl vládě překonat 
nedostatek prostředků ve státní po ‑
kladně, který mohl vyvolat rozsáhlou 
nestabilitu. Podpora strategií vlády 
pro obnovu, rozvoj a růst a podpo ‑
ra zlepšení ekonomické správy byla 
relevantním nástrojem na zlepšení 
situace. Pomalý postup vlády v této 
oblasti však brzdil hladké provádění 
programu obecné rozpočtové podpo ‑
ry a omezoval jeho potenciál přispět 
k institucionální a fyzické rekonstrukci 
(viz body 53 a 54).51 Otázka vlastnického práva 
k pozemkům byla důležitým 
faktorem přispívajícím ke 
zpožděním v programech 
ostatních dárců. Viz například 
Haiti reconstruction – USAID 
infrastructure projects have had 
mixed results and face 
sustainability challenges  
(Rekonstrukce Haiti – 
infrastrukturní projekty USAID 
mají smíšené výsledky a čelí 
vážným problémům 
s udržitelností), US 
Government Accountability 
Office (červen 2013).
25 Připomínky
Komise dostatečně neza ‑
jistila účinnou realizaci 
podpory EU na obnovu
41 
Účetní dvůr zkoumal, zda: i) pláno ‑
vané výstupy byly realizovány včas, 
ii) Komise řešila hlavní rizika situace 
po katastrofě a přijala opatření na 
jejich řešení, iii) monitorování bylo 
přiměřené.
Většina programů se potý ‑
kala se zpožděními a některé 
dosáhly omezeného pokroku
42 
Jedenáct ze třinácti programů zkou ‑
maných Účetním dvorem nebylo 
realizováno podle původního harmo ‑
nogramu. Zpoždění trvala od jednoho 
do dvanácti měsíců, což je znepoko ‑
jující zejména u programů původně 
koncipovaných jako krátkodobé. Tři 
programy dosáhly svých plánovaných 
výstupů jen v omezené míře (viz přílo -
ha III , výstupy). Ve dvou případech se 
z finančního hlediska jednalo o velké 
programy52.Projekty GŘ ECHO
43 
Plánované výstupy sedmi programů 
prověřovaných Účetním dvorem zahr ‑
novaly odstraňování sutin, výstavbu 
1 500 dočasných přístřešků, renovaci 
800 poškozených domů, výstavbu 
hygienických zařízení a systémů 
zásobování vodou, zajištění vybavení 
a školení pro civilní ochranu, vytvoření 
geografického informačního centra, 
poskytování mikropůjček a různé 
výdělečné činnosti. Jeden program 
(program 6) se realizoval v plánova ‑
ném termínu. Ostatní měly zpoždění 
kvůli obtížné situaci po zemětřesení53, 
ale také nedostatkům v programo ‑
vé koncepci či provádění. Prováděcí 
partneři dostatečně nezohledňovali 
místní omezení (např. složité vnitro ‑
státní administrativní procedury) nebo 
technické problémy (např. velikost 
dočasných přístřeší nebyla v daném 
prostoru vhodná).
44 
Téměř všechny programy nakonec do ‑
sáhly plánovaných výstupů. V jednom 
případě se však během programu54 
nepodařil plánovaný návrat přibližně 
2 000 rodin do jejich domovů, protože 
ministerstvo veřejných prací nedodalo 
spolehlivé údaje o stavu domů55.52 Programme d’appui budgétaire 
général au Plan d’action pour 
la Reconstruction et le 
Développement d‘Haïti et 
à la Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté  (Program rozpočtové 
podpory pro akční plán pro 
obnovu a rozvoj na Haiti 
a národní strategie pro růst 
a snížení chudoby) 
(program 10), kde příspěvek 
EU činil 47 milionů EUR, 
a „Posílení připravenosti Haiti 
na mimořádné události“, 
na který EU přispěla 
14,5 milionu EUR (program 13).
53 Zhoršující se podmínky pro 
provádění programů 
v důsledku vypuknutí cholery, 
hurikánům nebo nejisté 
bezpečnostní situace.
54 Výstavba bezpečných 
a udržitelných přístřeší 
(program 1).
55 Ministerstvo veřejných prací 
muselo u budov posoudit, zda 
se jedná o budovy, které:
– zemětřesením nebyly 
poškozeny a jsou ihned 
obyvatelné, nebo
– jsou nebezpečné a vstup do 
nich je nutné omezit, ale po 
provedení oprav budou 
obyvatelné, nebo
– jsou nebezpečné a vstup do 
nich je nutné zakázat, 
přičemž obyvatelné budou 
pouze za předpokladu 
značných oprav, případně je 
nutná jejich demolice.
26 Připomínky
Nástroj stability
45 
Program na pomoc při obnově schop ‑
nosti haitské vlády čelit krizím byl 
financován z nástroje stability a měl tři 
složky: i) odstraňování sutin a zároveň 
poskytnutí výdělečné práce zranitel ‑
ným skupinám obyvatel, ii) organizace 
série politických setkání na vysoké 
úrovni k otázce rekonstrukce, strategií 
poskytování pomoci, ústavní reformy 
a obnovy fungování vlády, iii) zvýšení 
odolnosti obyvatel zajištěním vyba ‑
vení pro případy katastrofy a zřízení 
krizového štábu v Port‑au‑Prince.46 
První dvě složky (programy 11 a 12) 
proběhly podle plánu. Hlavní příčinou 
zpoždění u třetí složky byla logistická 
omezení, nedostatek odpovídajících 
zkušeností v zemi, malá jazyková vy ‑
bavenost prováděcích partnerů a příliš 
ambiciózní cíle programu. Zorgani ‑
zované školení bylo nedostatečné 
a nebylo plně přizpůsobeno místním 
podmínkám. Pohotovostní sady zdra ‑
votnických pomůcek byly nedostateč ‑
né kvality a ne vždy byly umístěny na 
vhodných místech.Fotografie 2 a 3Dočasné přístřeší vybudované v rámci programu Výstavba bezpečných  
provizorních přístřešků a toalet (Léogâne) a Výstavba bezpečných  
a udržitelných přístřeší (Delmas, Port‑au‑Prince)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.

27 Připomínky
Rekonstrukce a rozvoj čtvrtí
47 
Návrat vysídlených obyvatel do jejich 
domovských oblastí byl pro vládu klí ‑
čovou prioritou, která měla vyřešit cha ‑
trnou sociální soudržnost způsobenou 
přesuny populace a mnoha obětmi. 
Program podpory rekonstrukce a plá ‑
novaní čtvrtí pro usnadnění návratu 
zasažených obyvatel56 financovaný 
z ERF podpořil rekonstrukci šesti hustě 
zalidněných čtvrtí57 Port‑au‑Prince 
a jedné ve městě Petit‑Goâve. Vedle 
zlepšení městského plánování a ve ‑
řejné infrastruktury se domácnostem 
poskytly příspěvky na svépomocnou 
rekonstrukci domů. Prostřednictvím 
školení a mikrofinancování na úrovni 
komunity se podporovaly také dal ‑
ší aktivity pro zajištění ekonomické 
samostatnosti.
48 
Realizaci části programu měla na sta ‑
rost státní správa58. Přestože z hlediska 
zásady lepší obnovy a vlastnické odpo ‑
vědnosti byl tento postup relevantní, 
nezajistil fyzické výstupy v tempu, kte ‑
ré bylo plně srovnatelné s návazností 
základní pomoci, obnovy a rozvoje. 
V době návštěvy Účetního dvora byla 
u všech kontrolovaných projektů obec ‑
ná koncepce obnovy již odsouhlasená 
a hlavní plány týkající se přístupových 
cest a veřejné infrastruktury zpracova ‑
né, ale výstavba ještě nezačala.49 
Významného pokroku však bylo dosa ‑
ženo v obnově kapacit veřejné správy 
zajistit rozvoj měst. Dobře postupovaly 
také činnosti realizované partnery ne ‑
vládních organizací. Jejich zkušenosti 
z terénu, trvalá přítomnost od začátku 
humanitárních akcí a pragmatický pří ‑
stup umožnily rychlý postup příprav ‑
ných prací59. Jejich spolupráci s úřady 
navíc usnadnilo zlepšení situace po 
zřízení prvků institucionální podpory.
Zajišťování potravin
50 
Cílem programu financovaného 
z nástroje pro rozvojovou spoluprá ‑
ci, kontrolovaného Účetním dvorem 
(program 8), bylo zlepšit zajištění po ‑
travin pro nejzranitelnější domácnosti 
a zemědělské producenty v regionu 
Artibonite prostřednictvím udržitel ‑
ného hospodaření s přírodními zdroji, 
nabídkou výdělečných činností a posí ‑
lením kapacit místní správy.
51 
V době návštěvy Účetního dvora byl 
program stále v rané fázi realizace, 
avšak se čtyřměsíčním zpožděním 
kvůli nedostatkům v koncepci progra ‑
mu (nedostatečná analýza správního 
a organizačního prostředí) a malým 
zkušenostem prováděcího partnera60.56 Programme d‘appui à la 
reconstruction et 
à l’aménagement de quartiers 
pour faciliter le retour des 
populations sinistrées  
(program 9).
57 Baillargeau, Martissan, 
Delmas 9, Christ‑Roi, 
Grand‑Ravine, Carrefour.
58 Část programu se realizuje 
prostřednictvím útvaru pro 
výstavbu bydlení a veřejných 
budov ( Unité de Construction 
de Logements et de Bâtiments 
Publics ), který funguje od 
srpna 2012 a spadá pod úřad 
předsedy vlády.
59 Zřízení místních výborů, 
účastnické konzultace, sociální 
a technické studie, zkoumání 
týkající se vlastnictví pozemků.
60 Nevládní organizace neměla 
zkušenosti z oblasti finančního 
inženýrství potřebné pro 
nastavení úvěrového 
programu.
28 Připomínky
Rozpočtová podpora
52 
Účelem programu obecné rozpočtové 
podpory financovaného z 10. ERF61 
bylo společně s ostatními dárci62 pod ‑
pořit realizaci vládního akčního plánu 
na obnovu po katastrofě63 a její strate ‑
gii růstu a snižování chudoby64. V rámci 
programu bylo vyčleněno 44 milio ‑
nů EUR rozpočtové podpory a další 
3 miliony EUR na doplňkové činnosti, 
jako je technická pomoc nebo pomoc 
s vypracováním národních statistik.
53 
Díky tomuto programu získala státní 
pokladna tolik potřebné zdroje na 
obnovu služeb státní správy v období 
po zemětřesení. První pevný příspěvek 
ve výši 26 milionů EUR byl vyplacen 
v roce 2011 podle plánovaného harmo ‑
nogramu, tj. bezprostředně po podpi ‑
su dohody o financování. Především 
kvůli pomalému pokroku v hospodář ‑
ské správě byly druhý pevný příspěvek 
ve výši 7 milionů EUR a pouze první 
část pohyblivého příspěvku65 vypla ‑
ceny v prosinci 2012, tj. po skončení 
rozpočtového roku 2011–2012, ve kte ‑
rém byly původně naplánovány. Kvůli 
neuspokojivému postupu reformy 
řízení veřejných financí Komise a další 
dárci rozpočtové podpory žádné další 
částky v roce 2013 nevyplatili.
54 
Určitého pokroku bylo dosaženo u říze ‑
ní veřejných financí, například založe ‑
ním jediného účtu státní poklady nebo 
zřízením deseti pozic pro účetní. Přesto 
ani více než dva roky po zahájení tohoto 
druhého programu obecné rozpočtové 
podpory financovaného z 10. ERF nebyl 
ještě vytvořen vhodný a realistický pro ‑
gram reformy řízení veřejných financí, 
který by měl dobře definovaná a přijatá 
prioritní opatření a průběžné cíle.Některá výrazná rizika 
nebyla dostatečně řízena
55 
Komise analyzovala situaci po kata ‑
strofě účinně a určila hlavní rizikové 
faktory. Souvisely s politickou ne ‑
stabilitou, bezpečností, vlastnickými 
právy k půdě, nedostatkem pozemků 
a složitou situací ve městech, špatnými 
správními kapacitami, nízkým zapoje ‑
ním na úrovni komunity, nevhodnou 
koordinací a přírodními riziky.
56 
Nepodařilo se jí však dobře řídit vý ‑
sledná rizika pro provádění programů 
EU a pro dosažení jejich výsledků. Ne ‑
posoudila pravděpodobnost a poten ‑
ciální dopad těchto rizik a neplánovala 
vhodná opatření na prevenci nebo 
zmírnění některých výrazných rizik. 
Například:
a) dobře známá jsou dlouhá zpoždění 
při celním řízení v přístavech a na 
letišti na Haiti, což výrazně zpozdi ‑
lo provádění programů financova ‑
ných GŘ ECHO na výstavbu dočas ‑
ných přístřeší (program 1);
b) během přípravy potravinového 
programu z nástroje pro rozvo ‑
jovou spolupráci (program 8) 
byla zjištěna omezená kapacita 
ministerstva zemědělství a nedo ‑
statek institucionálního rámce pro 
poskytování osiva pro pěstitele, 
avšak neplánovala se žádná nále ‑
žitá opatření a naděje na dosažení 
udržitelných výsledků programu 
byly nízké;
c) vzhledem k příliš složité a ambici ‑
ózní koncepci nedosáhl program 
na podporu schopnosti haitské 
vlády čelit krizím financovaný z ná ‑
stroje stability (program 13) svých 
plánovaných cílů uspokojivým způ ‑
sobem (viz rámeček 6 ). Důležitým 61 Prověřovaný program obecné 
rozpočtové podpory 
(program 10) byl druhým 
programem v rámci pomoci 
pro Haiti z 10. ERF. První 
program podepsaný 
v roce 2009 zněl původně na 
částku 27 milionů EUR, která 
byla z finančního rámce B a 
prostředků VFLEX zvýšena na 
61 milionů EUR.
62 MMF, Světová banka, IDB, 
Francie a Španělsko. Kanada 
a USA poskytují pomoc na 
ekonomické řízení, ale 
neposkytují přímou obecnou 
rozpočtovou podporu.
63 PARDH, přijatý v roce 2010.
64 Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté 
(Národní strategie pro růst 
a snížení chudoby) (2008–
2010); Plan Stratégique de 
Développement d’Haïti, Cadre 
de Croissance Triennal 
(Strategický plán rozvoje Haiti, 
tříletý rámec pro růst) 
(2012–2015).
65 Kvůli nesplnění osmi ukazatelů 
(z devíti) v oblasti řízení 
veřejných financí bylo 
vyplaceno pouze 375 000 EUR 
(ze 3 milionů EUR).
29 Připomínky
faktorem, který nebyl dostatečně 
zohledněn, byly také zkušenosti 
prováděcího partnera v zemi.57 
V situaci, kdy bylo výrazně oslabeno 
základní fungování státu, bylo s po ‑
skytovanou rozpočtovou podporou 
spojeno vysoké svěřenecké riziko66. 
Komise provedla přiměřené posouzení 
existující úrovně svěřeneckého rizika. 
Vzhledem k omezené míře podpory 
od ostatních dárců67 však nebyl balíček 
doplňkové pomoci dostatečně a ná ‑
ležitě zaměřen na hlavní funkce, aby 
přispěl k větším a prioritním zlepšením 
pro zabezpečení veřejných zdrojů 
(viz rámeček 7 ). Během návštěvy 
Haiti v únoru 2012 zjistila delegace 
výboru Evropského parlamentu pro 
rozpočtovou kontrolu, že vnitrostátní 
systémy kontroly a účetnictví jsou 
nedostatečné50.66 Jedním z důsledků slabých 
systémů řízení veřejných 
financí jsou zpravidla rozsáhlé 
podvody a korupce. Index 
vnímání korupce Transparency 
International řadil Haiti v roce 
2013 na 163. místo ze 177 zemí. 
Příkladem rozsáhlého 
podvodu a korupce je případ 
41 zakázek v celkové výši 
500 milionů USD, které byly 
nesprávným způsobem 
uděleny od listopadu 2010 do 
října 2011.
67 Během návštěvy Účetního 
dvora žádní další dárci 
neposkytovali výraznou 
institucionální podporu 
v oblasti řízení veřejných 
prostředků. V roce 2010 
odborníci MMF pomáhali 
s kontrolou veřejných 
prostředků, ale společenství 
dárců nezajistilo odpovídající 
následnou kontrolu.
Obtíže při provádění programu podpory obnovy schopnosti haitské vlády čelit kri ‑
zím financovaného z nástroje stability (program 13)
Cílem programu bylo pomoci obnovit schopnost haitské vlády čelit krizím. Záměr dodat 300 kontejnerů nou ‑
zového vybavení do 140 lokalit po celé zemi se ukázal vzhledem k časové lhůtě jako příliš ambiciózní. Prová ‑
děcí partner měl problémy identifikovat vhodné lokality, zajistit dostatečnou kvalitu materiálu a jeho dostup ‑
nost. Neprůjezdné ulice, omezená kapacita přístavu a letiště, nedostupnost paliva a zpoždění na celnicích – to 
všechno byly problémy, s nimiž nepočítal, jelikož neměl v daném místě žádné předchozí zkušenosti.Rámeček 6
30 Připomínky
58 
Pokud jde o politická rizika, Komise 
je při přípravě programu68 zjistila 
a během realizace monitorovala, ale 
žádná jasná opatření na jejich řešení 
v případě, že se naplní, nenaplánovala. 
Politická nestabilita a nejistota pravi ‑
delně narušovaly rozvoj a upevňování 
politického dialogu i dialogu o po ‑
litikách mezi vládou a dárci obecné 
rozpočtové podpory. Nedostatečná 
politická vůle, pomalé legislativní 
procesy a omezené správní kapacity 
se pak ukázaly být hlavním omeze ‑
ním pro účinné přijímání a provádění 
klíčových reforem a realizaci programu 
podle plánu (viz body 52–54).Monitorování vycházelo 
z náležitého rámce, ale nebyl 
na ně přidělen dostatek 
zdrojů
59 
Jak je uvedeno v bodech 6 a 7, země ‑
třesení těžce postihlo i delegaci EU. 
Komise a ESVČ nepodnikly včasná 
opatření, aby v kritické fázi poslaly na 
místo dostatečný počet pracovníků 
s relevantními dovednostmi a zkuše ‑
nostmi. Personální zdroje delegace 
EU byly navýšeny teprve nedávno69. 
Vzhledem k okolnostem vynaložila 
delegace EU na monitorování obdivu ‑
hodné úsilí, ale měla malou kapacitu 
provádět návštěvy na místě70, které by 
byly bývaly v rychle se měnící situaci 
užitečné.68 Např. změna vlády, 
nedostatečná politická vůle 
pro reformu, sociální 
nestabilita.
69 Delegace EU byla posílena 11 
dalšími pracovními místy na 
konci roku 2013.
70 Podle analýzy pracovního 
vytížení EuropeAid má 
delegace EU v Port‑au‑Prince 
druhé největší pracovní 
vytížení mezi zastoupeními EU.Opatření na ochranu zdrojů EU
Ve své zvláštní zprávě č. 11/2010 o řízení obecné rozpočtové podpory v zemích AKT, Latinské Ameriky a Asie 
ze strany Komise Účetní dvůr doporučil, aby Komise posílila řízení rizik. To by mělo zahrnovat i krátkodobější 
opatření v zemích, jejichž systémy řízení veřejných financí jsou obzvláště slabé, což je případ Haiti, jak potvr ‑
zuje posouzení veřejných výdajů a finanční odpovědnosti (PEFA) z roku 2011. Krátkodobější opatření na lepší 
ochranu prostředků EU proti plýtvání, únikům a neefektivnímu využívání by mohlo zahrnovat audit mzdového 
účetnictví státních úředníků (asi 50 % stávajícího rozpočtu), posílení příjmové strany rozpočtu (cla, daně), spe ‑
cifickou podporu účetním útvarům a institucionální podporu nefunkčního úřadu Cour supérieure des comptes 
et du contentieux administratif .Rámeček 7
31 Připomínky
60 
Systém monitorování, který používá 
GŘ ECHO, byl založen na závazném 
typizovaném rámci vykazování, který 
poskytuje náležité informace a porov ‑
nává je se souborem dohodnutých 
ukazatelů. Pokud došlo ke zpoždě ‑
ním nebo neočekávaným nesnázím, 
GŘ ECHO včas podniklo nápravná 
opatření. U programu „Výstavba 
bezpečných a udržitelných přístřeší“, 
jehož realizace nebyla uspokojivá (viz 
bod 44), GŘ ECHO po skončení progra ‑
mu ukončilo spolupráci s prováděcím 
partnerem.
61 
U programů financovaných z nástroje 
stability bylo monitorování provádě ‑
né delegací EU založeno na zprávách 
o programu a návštěvách na místě 
a také průběžných a závěrečných hod ‑
noceních externích odborníků. Několik 
nedostatků zjištěných během průběž ‑
ného hodnocení bylo rychle vyřešeno 
nahrazením místního projektového 
manažera, podrobnějším monitoro ‑
váním a zlepšením koordinace mezi 
partnery.62 
Program rekonstrukce měst (pro ‑
gram 9) je nastaven tak, aby byl 
orientován na výsledky. Monitorování 
pokroku podle jasně stanovených 
ukazatelů bylo zajištěno prostřednic ‑
tvím finančního výkaznictví a zpráv 
partnerů, návštěv projektů ze strany 
programových manažerů a návštěv 
v rámci monitorování orientovaného 
na výsledky (ROM). Avšak přestože 
delegace EU prováděla kvůli velkému 
pracovnímu vytížení jen omezený 
počet návštěv na místě (viz bod 59), 
nenaplánovala žádný nezávislý tech ‑
nický dohled za účelem kontroly kvali ‑
ty stavebních prací, což bylo u tohoto 
programu obzvláště důležité.
63 
Během realizace programu obecné 
rozpočtové podpory (program 10), 
který byl předmětem auditu, skupina 
příslušných dárců, vedená Světovou 
bankou, neprováděla konzistentně 
zamýšlené společné monitorování 
pokroku v hospodářské správě71, které 
mělo být základem pro koordinovaná 
rozhodnutí o vyplácení prostředků. 
Tato skutečnost rovněž omezila pří ‑
ležitosti pro politický dialog a dialog 
o dané politice s vládou. Stejně jako 
ostatní dárci musela delegace EU 
provádět vlastní posouzení. Neměla 
však dostatek osob se specifickými 
zkušenostmi s oblastí řízení veřejných 
financí a personální zdroje delegace 
byly posilovány příliš pomalu.71 Na základě dohodnutých 
ukazatelů.
32
 Závěry  
a doporučení
64 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že podpo ‑
ra, kterou EU poskytla Haiti na obnovu 
po zemětřesení v roce 2010, byla cel ‑
kově koncipována dobře, ale programy 
nebyly realizovány dostatečně účinně. 
Stejně jako ostatní dárci se Komise ve 
svém úsilí podpořit obnovu potýka ‑
la s vážnými překážkami. Jako velmi 
obtížné se pro ni ukázalo řídit pomoc 
v partnerství se slabými národními or ‑
gány (přičemž jejím cílem bylo podpo ‑
řit vlastnickou odpovědnost a přispět 
ke vzniku fungující vlády) a zároveň se 
snažit zajistit rychlou pomoc. Komise 
však mohla řízení některých faktorů, 
na něž měla vliv, zlepšit.
65 
Komise se zaměřila na prioritní potřeby 
v oblasti obnovy. Spolu s ostatními 
hlavními dárci správně určila hlavní 
potřeby na Haiti po zemětřesení v roce 
2010 a přijala vhodnou strategii spolu ‑
práce, zohledňující nové výzvy i potře ‑
bu pokračovat v podpoře dlouhodobé ‑
ho socioekonomického rozvoje země. 
Dělba práce mezi dárci byla vhodná, 
ale koordinace během provádění byla 
složitá (viz body 18–27).66 
Přes určité úsilí Komise chyběla 
dostatečná návaznost mezi základní 
pomocí, obnovou a rozvojem. Komise 
flexibilně využila řadu doplňkových 
nástrojů a vypracovala individuální 
programy obnovy, aby mezi základní 
pomocí, obnovou a rozvojem zajistila 
návaznost. GŘ ECHO a EuropeAid však 
neměly jasnou jednotnou strategii pro 
zemi zajišťující optimalizaci synergií 
a hladký přechod mezi jejich činnost ‑
mi. Slabé orgány státní správy a nedo ‑
statečná vůle vlády k reformě výrazně 
znesnadňovaly účinnou obnovu 
a vytvoření podmínek pro udržitelný 
rozvoj (viz body 28–40).
67 
Komise dostatečně nezajistila účinnou 
realizaci podpory EU na obnovu. Deset 
ze třinácti programů prověřovaných 
Účetním dvorem dosáhlo nebo bylo 
pravděpodobné, že dosáhne, pláno ‑
vaných výstupů, i když většinou se 
zpožděním. Tři programy zaznamenaly 
omezený pokrok, včetně programu 
rozpočtové podpory financované ‑
ho z 10. ERF. Přestože si Komise byla 
vědoma složitého situace, dostatečně 
neřídila některá významná rizika pro 
realizaci a dosažení cílů svého progra ‑
mu. Monitorování programů vycházelo 
z náležitého rámce, ale Komise a ESVČ 
nepřijaly včas opatření na posílení 
zdrojů delegace EU a chyběly dosta ‑
tečné kapacity na provádění návštěv 
na místě, což by bývalo s ohledem 
na rychle se měnící situaci obzvláště 
užitečné (viz body 41–63).
33 Závěry a doporučení 
68 
Na základě svého auditu předkládá 
Účetní dvůr následující doporučení 
na zlepšení účinnosti činností Komise 
v situaci po katastrofě nebo v nestabil ‑
ní situaci:
Doporučení 1  
Řízení rizik
Komise by měla na počátku programů 
a v relevantních případech během je ‑
jich realizace posuzovat pravděpodob ‑
nost a potenciální dopad hlavních rizik 
pro dosažení cílů programu a přijmout 
opatření na prevenci a zmírnění těchto 
rizik.
Doporučení 2  
Návaznost základní 
pomoci, obnovy a rozvoje
EuropeAid a  GŘ ECHO by měly při ‑
jmout společnou strategii ohledně 
návaznosti základní pomoci, obno ‑
vy a rozvoje s cílem zajistit účinnou 
návaznost a synergie mezi činnostmi, 
které provádějí. Tato strategie by měla 
stanovovat:
— cíle a mandát příslušných útvarů,
— postupy pro přípravu koordino ‑
vaných plánů opatření pro danou 
zemi,
— strategie ukončení pomoci a po ‑
stupy pro předání odpovědnosti.Doporučení 3  
Rozpočtová podpora
Při poskytování rozpočtové podpory 
by Komise ve spolupráci s ostatními 
dárci měla:
— poskytnout odpovídající podpo ‑
ru na budování kapacit a zamě ‑
řit se na hlavní činnosti v rámci 
řízení veřejných financí, včetně 
odpovědnosti a protikorupčních 
mechanismů,
— podporovat včasnou přípravu 
vhodného programu reformy říze ‑
ní veřejných financí,
— v relevantních případech nastavit 
krátkodobější opatření na ochranu 
finančních prostředků EU před 
plýtváním, úniky a neefektivním 
využíváním.
Doporučení 4  
Opatření pro delegace EU 
v případě mimořádných 
událostí
V případech přírodních neštěstí nebo 
jiných podobných událostí a zejmé ‑
na tam, kde působí delegace EU, by 
Komise a ESVČ měly vytvořit postupy 
pro plánování obnovy činností, včetně 
postupů pro přemístění personálu 
v mimořádných situacích.
34 Závěry a doporučení 
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 17. června 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

35
 Přílohy
Seznam kontrolovaných programů
Partner a název projektu Celkové náklady (příspěvek EU) Období realizace 
GŘ ECHO
1UNOPS  
Přístřeší (obnova)  – výstavba bezpečných a  udržitelných přístřeší 4,2 milionu EUR, EU: 4,1 milionu EUR, 
96,5% podíl1. října 2010 – 4. srpna 2011 (prodlou ‑
žení o 2,5 měsíce)
2HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.)  
Voda a hygiena (přístřeší) – výstavba bezpečných provizorních 
přístřeší a  toalet2,7 milionu EUR, EU: 2,2 milionu EUR, 
82,51% podíl1. července 2012 – 31. prosince 2013 
(prodloužení o 8 měsíců)
3WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV), German Agro Action)  
Připravenost na katastrofy – posílení připravenosti na katastrofy 
a osvěta887 479 EUR, EU: 650 000 EUR, 
73,24% podíl 1. července 2011 – 31. října 2012  
(prodloužení o měsíc) – projekt 
DIPECHO 
4COOPI ( Cooperazione Internazionale Fondazione, Itálie)  
Připravenost na katastrofy (koordinace) – posílení kapacit při 
řízení katastrof a rizik  
(disaster risk management  – DRM)648 235 EUR, EU: 550 000 EUR 
(84,85  %)13. srpna 2012 – 31. prosince 2013 
(prodloužení o 4,5 měsíce)
5Concern Worldwide  
Přístřeší (hygienická zařízení) – výstavba lepších provizorních 
přístřeší (dlouhodobých)5,8 milionu EUR, EU: 5,2 milionu EUR, 
90 % celkových způsobilých nákladů1. dubna 2010 – 30. června 2011  
(prodloužení o 3 měsíce)
6SI (Solidarités internationales, Francie)  
Koordinace (přístřeší) – výdělečné činnosti, zřízení místních výborů 
a připravenost na katastrofy 2,9 milionu EUR, EU: 99% příspěvek 1. října 2010 – 31. srpna 2011
7SI (Solidarités internationales, Francie) – POTRAVINY – lepší životní 
podmínky, umožnit dostupnost zaměstnání a obecních služeb 
(např. trvalou nabídkou výdělečných činností),  
pomoc při zlepšování zajištění potravin 1 milion EUR, EU: 100 %1. září 2011 – 31. prosince 2012 (pro ‑
dloužení o 4 měsíce)
EuropeAid
8FAO (Organizace OSN pro výživu a zemědělství), zlepšit situaci 
v oblasti zajištění potravin a výživy pro zranitelné domácnosti 
v regionu Artibonite1,5 milionu EUR, EU: 80 %1. listopadu 2012 – 31. října 2014  
(24 měsíců)
9Ordonnateur National d ‘Haïti, AFD, UN‑Habitat, Francouzský 
červený kříž, Solidarités International, Concern Worldwide, 
Care France, Deutsche Welthungerhilfe EV. Program podpory 
rekonstrukce a plánování čtvrtí pro usnadnění návratu zasažených 
obyvatel 74,5 milionu EUR (EU: 55,8 milio ‑
nu EUR, Francie: 10,5 milionu EUR, 
nevládní organizace: 8 milionů EUR, 
UN‑Habitat: 200 000 EUR)7. prosince 2011 – 7. prosince 
2016 (60 měsíců, včetně jednoho 
prodloužení)
10Ordonnateur National d ‘Haïti a další veřejné a soukromé 
subjekty.  Program obecné rozpočtové podpory pro akční plán pro 
národní obnovu a rozvoj na Haiti (PARDH) a národní strategii pro 
růst a snížení chudoby (SNCRP)47 milionů EUR (EU: 100 %)2. května 2011 – 2. května 2015 
(48 měsíců)Příloha  I
36 Přílohy
Partner a název projektu Celkové náklady (příspěvek EU) Období realizace 
Nástroj stability (NS)
Program na podporu obnovení schopnosti haitské vlády čelit krizím, rozhodnutí 2010/022 ‑598 – 20 milionů EUR
11 UNDP  – výdělečná práce pro včasnou obnovu a stabilizaciPříspěvky více dárců v celkové výši 
40,9 milionů USD (EU: 5 milionů EUR, 
16 % celkových projektových 
nákladů)13. ledna 2010 – 31. prosince 2012 
(příspěvek z NS od 1. září 2010 do 
31. srpna 2012)
12Madridský klub – posílení  institucionální základny Haiti a zvýšení 
vlastnické odpovědnosti haitského vedení v procesu obnovy 500 000 EUR, EU: 100% příspěvek 1. července 2010 – 29. února 2012
13International Management Group  (IMG), Bělehrad a Společné 
výzkumné středisko  (JRC) –  posílení připravenosti Haiti na 
mimořádné situace  13,25 milionu EUR pro skupinu IMG 
(hlavní koordinátor) a 1,25 mi ‑
lionu EUR (společné výzkumné 
středisko), EU: 100 % příspěvek 14. října 2010 – 31. května 2012 (IMG),
20. prosince 2010 – 19. prosince 2012 
(JRC)
Dalších 7 milionů EUR je kryto z druhého rozhodnutí na posílení institucionální kapacity, přičemž s financováním se počítá od konce roku 20131.
1  Rozhodnutí C(2012) 7698 final; (rozhodnutí CRIS č. 2012/024530); dohoda o příspěvku nebyla podepsána. Projekt je stále ve fázi návrhu a nebyl 
prověřován.Příloha I
37 Přílohy
Metodika hodnocení
Pro účely auditu vycházelo hodnocení relevantnosti, koncepce a výstupů z metodiky Komise pro monitorování 
zaměřené na výsledky ( Results Oriented Monitoring , ROM). Použitá kritéria jsou uvedena níže:
Relevantnost
AProjekt je jasně začleněn do vnitrostátních politik a strategie ES, je vysoce relevantní z hlediska zjištěných prioritních potřeb a je zacílen na 
zranitelné skupiny.
BProjekt se dobře slučuje s vnitrostátními politikami a strategií ES (aniž by to bylo výslovně stanoveno), je relevantní z hlediska zjištěných priorit ‑
ních potřeb a zranitelných skupin.
C Existují určité těžkosti/problémy ohledně souladu s vnitrostátními politikami a politikami EK nebo relevantnosti z hlediska potřeb cílové skupiny.
D Rozpory s vnitrostátními politikami nebo strategií EK, sporná relevantnost z hlediska potřeb. Vyžaduje zásadní úpravy.
Koncepce
AJasný a dobře strukturovaný logický rámec, proveditelná a konzistentní vertikální logika cílů, adekvátní objektivně ověřitelné ukazatele SMART, 
rizika a místní omezení jasně určena a řízena, cíle projektu tvoří přechod mezi humanitární fází a vývojem, projekt má vést ke znovuzahájení 
obnovitelného rozvoje, zahrnuto je budování kapacit, aby partner převzal celkovou odpovědnost po skončení projektu, byla vytvořena strategie 
ukončení pomoci.
BOdpovídající logika intervence, která však může vyžadovat určité zlepšení, pokud jde o hierarchii cílů, objektivně ověřitelné ukazatele, rizika 
a omezení, návaznost základní pomoci, obnovy a rozvoje je většinou zajištěna, postupy pro plné převzetí odpovědnosti byly stanoveny, žádoucí 
jsou však zlepšení týkající se vlastnické odpovědnosti. 
CProblémy s logikou intervence mohou ovlivnit výkonnost projektu a schopnost sledovat a vyhodnocovat pokrok, jsou nutná zlepšení pro zajištění 
vlastnické odpovědnosti a  udržitelnosti.
D Logika intervence je chybná, a aby měl projekt šanci na úspěch, vyžaduje zásadní revizi.
Výstupy 
AVšech výstupů bylo nebo pravděpodobně bude dosaženo v dobré kvalitě, což přispívá k dosažení plánovaných efektů, činnosti jsou realizovány 
v rámci harmonogramu a pravidelně monitorovány.
BVýstupů je a pravděpodobně bude dosaženo podle plánu, ale existuje prostor pro zlepšení z hlediska kvality, rozsahu a načasování. Zpoždění 
nemají vliv na dosažení výstupů.
CNěkterých výstupů není/nebude dosaženo včas nebo v dobré kvalitě. Jsou nutné úpravy. Činnosti mají zpoždění a příliš nenavazují na logiku 
intervence a plány.
DKvalita a dosažení výstupů mají a pravděpodobně budou mít závažné nedostatky. Jsou nutné zásadní úpravy, aby bylo dosaženo alespoň hlavních 
výstupů. Závažná zpoždění a odklon činností od logiky intervence a plánů.Příloha II
38 Přílohy
Hodnocení programů1
(v mil. EUR)
Programy a partneři Nástroj Příspěvek ESZaplaceno 
k 31.12.2013Relevant -
nostKoncepce Výstupy Období realizace
1 UNOPS ‑ ECHO/ ‑CR/BUD/2010/02028
Přístřeší (obnova) – výstavba bezpečných 
a udržitelných přístřeší
ECHO4,1 3,6 B C C 10/2010–08/2011
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) –  
ECHO/HTI/BUD/2012/91008
Hygienická zařízení (přístřeší) – výstavba 
bezpečných provizorních přístřeší a toalet2,2 1,8 A A A 07/2010–12/2013
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV), 
German Agro Action) –  
ECHO/DIP/BUD/2011/92002
Připravenost na katastrofy – posílení 
připravenosti na katastrofy a osvěta0,7 0,6 A A B 07/2010–10/2012
4 COOPI (Cooperazione Internazionale 
Fondazione, Itálie) –  
ECHO/HTI/BUD/2012/91016  
Připravenost na katastrofy (koordinace) – 
ECHO/HTI/BUD/2012/91016 – posílení 
kapacit při řízení katastrof a rizik (disaster 
risk management – DRM)0,6 0,4 A A A 08/2012–01/2013
5 Concern Worldwide –  
ECHO/–CR/BUD/2010/02010
Přístřeší (hygienická zařízení) –  
výstavba lepších provizorních přístřeší 
(dlouhodobých)5,2 5,2 A B B 04/2010–06/2011
6 SI (Solidarités internationales, 
Francie) – ECHO/–CR/BUD/2010/02045 
Koordinace (přístřeší) – výdělečné činnosti, 
zřízení místních výborů a připravenost na 
katastrofy2,9 2,9 A A A 10/2010–08/2011
7 SI (Solidarités internationales; Francie) – 
POTRAVINY – lepší životní podmínky, 
umožnit dostupnost zaměstnání a obecních 
služeb (např. trvalou nabídkou výdělečných 
činností), pomoc při zlepšování zajištění 
potravin 1,0 1,0 A B A 09/2011–12/2012
8 FAO (Organizace OSN pro výživu 
a zemědělství) (FAO) –  
DCI–FOOD.2012/299–441, zlepšit situaci 
v oblasti zajištění potravin a výživy pro 
zranitelné domácnosti v regionu Artibonite
DCI‑ Food 1,5 1,1 A Cna 
posouzení 
příliš brzy11/2012–10/2014
1 Metodika viz příloha II .Příloha III
39 Přílohy Příloha III(v mil. EUR)
Programy a partneři Nástroj Příspěvek ESZaplaceno 
k 31.12.2013Relevant -
nostKoncepce Výstupy Období realizace
9 Program podpory rekonstrukce 
a plánování čtvrtí pro usnadnění 
návratu zasažených obyvatel  
(CRIS Nr 2011/023 ‑144); Ordonnateur 
National d’Haïti, AFD, UN ‑Habitat, 
Francouzský červený kříž, Solidarités 
International, Concern Worldwide, Care 
France, Deutsche Welthungerhilfe EV
ERF55,8 11,0 A A B 12/2011–12/2016
10 Program obecné rozpočtové podpory 
pro akční plán pro obnovu a rozvoj na 
Haiti (PARDH) a národní strategii pro růst 
a snížení chudoby (SNCRP)  
(CRIS Nr2010/022 ‑435); Ordonnateur 
National d’Haïti a další veřejné a soukromé 
subjekty 47, 0 34,9 A C C 05/2011–05/2015
11 UNDP – Výdělečná práce pro včasnou 
obnovu a stabilizaci
NS5,0 5,0 A A A 09/2010–08/2012
12 Madridský klub – posílení institucionální 
základny Haiti a zvýšení vlastnické 
odpovědnosti haitského vedení v procesu 
obnovy 0,5 0,5 A A A 07/2010–02/2012
13 International Management Group (IMG), 
Bělehrad a Společné výzkumné středisko 
(JRC) – posílení připravenosti Haiti na 
mimořádné situace14,5 13,1 A C C10/2010–05/2012 
(IMG),  
12/2010–12/2012 
(JRC)
CELKEM 141,0 81,1
40
VII první odrážka
Komise toto doporučení přijímá:
i) Od ledna 2013, kdy byly přijaty nové pokyny pro 
rozpočtovou podporu, je již toto doporučení pro 
programy rozpočtové podpory zavedeno.
ii) Odpovídající řízení rizik je důležité pro všechny pro ‑
gramy. Jsou zavedeny podrobné postupy, které mají 
při přípravě programu zajistit, že bude posouzena 
pravděpodobnost a potenciální dopad rizik a bu ‑
dou navržena zmírňující opatření. Během provádění 
bude řízení rizik posuzováno v rámci již existujících 
postupů.
VII druhá odrážka
Komise toto doporučení přijímá: Komise již strate ‑
gii LRRD provádí a bude v tom nadále pokračovat 
v rámci programu zvyšování odolnosti.
 — Komise tuto část doporučení přijímá, neboť cíle 
společné strategie jsou definovány (podle kon ‑
krétních souvislostí) jako součást přípravy plánů 
pro danou zemi. Mandáty jednotlivých oddělení 
jsou vymezeny v jejich prohlášení o úkolech.
 — Komise tuto část doporučení přijímá (viz pokyny 
pro LRRD a workshopy).
 — Komise toto doporučení akceptuje jako součást 
akčních plánů pro danou zemi.
VII třetí odrážka
Komise doporučení Účetního dvora akceptuje.
Komise zdůrazňuje, že v zemích, které se nacházejí 
v nestabilní situaci, v krizi či bezprostředně po krizi, 
musí být pomoc přizpůsobena dané situaci, má‑li 
dosáhnout určitého úspěchu. Za tímto účelem 
Komise vytvořila zvláštní nástroj pro intervenci 
známý jako „smlouva o budování státu“, který obsa ‑
huje ustanovení pro takové situace.
Komise by ráda zdůraznila, že doporučení 3 Účet ‑
ního dvora je obsaženo v pokynech pro rozpočto ‑
vou podporu.Shrnutí
III
Komise a ESVČ by rády zdůraznily, že navzdory 
náročnému kontextu, v němž byly projekty prová ‑
děny, většina z nich splnila své cíle.
Komisi se podařilo zmírnit dopad některých exter ‑
ních faktorů, které způsobovaly zpoždění.
V
Ačkoli formální společná strategie pro návaznost 
okamžité pomoci, obnovy a rozvoje ( Linking of 
Relief, Rehabilitation and Development  – LRRD) 
na Haiti nebyla vyžadována, útvary Komise své pří ‑
stupy koordinovaly a návaznost mezi humanitární 
pomocí a rozvojem v jednotlivých odvětvích zajis ‑
tily. Plné a systematické začlenění přístupu LRRD je 
součástí cyklu financování na období 2014–2020.
VI
Komise a ESVČ zdůrazňují, že většina projektů 
zamýšlených výsledků dosáhla.
Pokud jde o rizika, Komise a ESVČ by rády připo ‑
mněly, že činnost v nestabilní zemi s sebou rizika 
nutně nese. Ačkoli tato rizika byla zjištěna a byla 
zavedena možná opatření k jejich zmírnění, Komise 
a ESVČ se v některých případech navzdory exis ‑
tujícím rizikům rozhodly programy provádět, aby 
přispěly ke zlepšení situace místního obyvatelstva.
Kapacita delegace byla posílena do té míry, do jaké 
to rozpočtové a lidské zdroje a zavedené správní 
postupy umožnily.
Na základě zkušeností ze zemětřesení na Haiti 
a z krizových událostí v jiných zemích zavedla 
Komise a ESVČ řadu opatření rychlé reakce.Odpovědi Komise  
a ESVČ
Odpovědi Komise a ESVČ 41
Na úrovni vedení dále koordinaci výrazně posílila 
řada činností a postupů:
 — akční plán ke zvyšování odolnosti,
 — společný dopis členských států EU o provádě ‑
ní přístupu EU ke zvyšování odolnosti, s cílem 
podpořit efektivní spolupráci členských států 
EU, v níž se spojí humanitární pomoc, dlou ‑
hodobá rozvojová spolupráce a pokračující 
politický závazek jak na úrovni EU, tak na úrovni 
jednotlivých států,
 — meziútvarová skupina pro návaznost operací,
 — provozní pokyny ohledně LRRD,
 — formální a neformální konzultace týkající se 
programů.
35 b)
Podle názoru Komise mají tyto útvary různé man ‑
dáty a postupy, ale nemají rozdílné názory. GŘ ECHO 
není pověřeno prováděním dlouhodobých investic 
do rozvoje, a proto nemůže financovat stálé domy.
Je třeba poznamenat, že od roku 2013 Komise 
zastavila financování provizorních přístřešků 
v Port‑au‑Prince, kde se účinně propojily zkušenosti, 
které získali partneři GŘ ECHO, s programem na 
obnovu a rozvoj městských čtvrtí financovaným 
GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. GŘ ECHO 
financovalo některé dočasné přístřešky v podobě 
tradičních kreolských domů v regionu Palmes, 
kde se nacházelo epicentrum zemětřesení a kde 
byl k dispozici pozemek, o nějž se nevedly spory, 
a neexistovalo riziko, že dojde k rozšiřování slumů. 
V mnoha, ne‑li ve většině případů, představoval 
provizorní přístřešek pro příjemce zlepšení oproti 
tomu, jak bydleli před zemětřesením.VII čtvrtá odrážka
Komise a ESVČ toto doporučení přijímají, chtěly 
by však poznamenat, že postupy obnovy činností, 
zřízené pod dohledem ESVČ, a postupy pro pře ‑
místění personálu v mimořádných situacích byly 
mezitím zavedeny ve všech delegacích. Navíc by 
Komise chtěla zdůraznit, že v krizových situacích 
nebo v případě katastrof v zemi, v níž jsou přítomni 
zaměstnanci EU, je bezpečnost těchto zaměstnanců 
nejvyšší prioritou.
Připomínky
Komise se domnívá, že základní pomoc, 
obnova a rozvoj byly vzhledem k obtížné 
situaci dostatečně propojeny.
35
Přestože společná strategie nebyla formálně zří ‑
zena, v praxi se mezi partnery konaly četné schůzky 
a informace byly mezi generálními ředitelstvími 
ECHO a EuropeAid sdíleny. Tím byla zajištěna doplň ‑
kovost a propojení financovaných činností v huma ‑
nitární a rozvojové oblasti.
Od návštěvy výboru Evropského parlamentu pro 
rozpočtovou kontrolu na Haiti vyvinula Komise 
značné úsilí k vyřešení této situace.
V terénu je koordinace mezi terénními pracovníky 
GŘ ECHO a delegace EU zajištěna prostřednictvím 
pravidelných schůzek, během nichž se vzájemně 
informují a společně se radí o podobě programů 
a o dosaženém pokroku. Oba útvary v současnosti 
pracují na společném rámci humanitární a rozvo ‑
jové pomoci. Vedoucí delegace navíc zastupuje EU 
v záležitostech humanitární pomoci.
Odpovědi Komise a ESVČ 42
43
Zásahy přinášející základní pomoc, které reagují na 
náhlé vypuknutí krize, s sebou obvykle nesou jistou 
úroveň rizika, které může způsobit zpoždění nebo 
v některých případech vyžaduje zmírňující opatření, 
aby byl zajištěn pozitivní výsledek projektů.
V této souvislosti činily spolupráci stále složitější 
především externí faktory v komplexním huma ‑
nitárním prostředí, které nakonec vedly ke změně 
oblasti intervence. Navzdory překážkám byli part ‑
neři schopni splnit cíle stanovené pro daná opat ‑
ření. Změny, k nimž došlo při provádění projektů, 
byly mezi GŘ ECHO a jeho partnery před přijetím 
rozhodnutí řádně projednány.
Tento druh komplikací je v plánu jednání s obcemi 
nebo vnitrostátními orgány obtížné předvídat.
44
Provádění projektu obnovy bylo ovlivněno dvěma 
problémy:
1) V oblasti Bristou‑Bobin, kde byl projekt financova ‑
ný GŘ ECHO realizován, docházelo k sociálním ne ‑
pokojům. Opakované násilné incidenty související 
s volbami nebo problémy uvnitř komunity zabránily 
činnosti z důvodu bezpečnosti.
2) Projektový partner rovněž v průběhu projektu 
zjistil, že 30 % budov v Bristou‑Bobin nebylo mini ‑
sterstvem veřejných prací posouzeno. Bylo třeba 
provést neplánované posouzení těchto budov, což 
dosažení plánovaných výstupů dále ohrozilo.35 c)
Humanitární činnost financovaná EU se odvíjí od 
konkrétních potřeb. Strategie GŘ ECHO pro ukon ‑
čení pomoci pro Haiti nebyla jako taková formali ‑
zována. Podmínky pro postupné stažení humani ‑
tárního nástroje však byly systematicky uváděny 
ve všech relevantních rozhodnutích GŘ ECHO 
o financování.
37
Zpoždění většinou zapříčinily vnější faktory určo ‑
vané rychle se vyvíjejícími okolnostmi, které byly 
mimo kontrolu partnerů GŘ ECHO.
40
Filozofie rozpočtové podpory stanoví, že platba se 
uskuteční po dosažení výsledků. To vyžaduje, že 
musí být zajištěna křehká rovnováha mezi předvída ‑
telností a podmíněností.
EU a ostatní dárci stáhli v létě 2012 své platby 
v důsledku vnitrostátních auditních zpráv, které 
zjistily nedostatky v postupech zadávání veřej ‑
ných zakázek v průběhu výjimečného stavu v roce 
2011. Poté, co společenství dárců vyvinulo tlak, 
byla vytvořena zvláštní auditní komise, která měla 
posoudit 41 smluv přijatých podle postupů zave ‑
dených zákonem o výjimečném stavu. V návaznosti 
na doporučení auditní komise, po nichž vláda šest 
z uvedených 41 smluv zrušila, dárci obnovili platby. 
To je názorným příkladem pákového efektu pro 
lepší správu ekonomických záležitostí, který mohou 
operace rozpočtové podpory mít, a toho, jak se 
programu podařilo přispět k reformě.
Komise a ESVČ se domnívají, že realizace 
podpory EU na obnovu byla převážně účinná.
42
Navzdory obtížným okolnostem, které byly hlavním 
důvodem zpoždění, většina programů zamýšlených 
výsledků dosáhla.
Odpovědi Komise a ESVČ 43
již dlouho prováděla řadu reformních strategií, 
které se zabývaly různými aspekty řízení veřejných 
financí. Komise se navíc ve své rozpočtové podpoře 
zaměřuje na budoucnost a přijetí komplexní a rea ‑
listické strategie řízení veřejných financí proto bylo 
zahrnuto jako nezbytná podmínka pro první platbu 
do nového programu rozpočtové podpory, jenž 
byl přijat v listopadu 2013. Tato podmínka je díky 
nedávnému přijetí této strategie nyní splněna.
56
Komise se domnívá, že rizika ohrožující provádění 
programů EU řídila adekvátně. Působení v nesta ‑
bilní zemi s sebou rizika nutně nese.
56 a)
Problémy s celními řízeními ještě zhoršila chaotická 
situace po zemětřesení. Všichni prováděcí partneři 
systematicky prováděli rizikovou analýzu a poten ‑
ciální zpoždění v důsledku mimo jiné zdlouhavých 
celních řízení byla promítnuta a zaznamenána do 
logického rámce návrhů. Bylo zjevně nemožné 
přesně předvídat trvání takových zpoždění. Vzhle ‑
dem k tomu, že situaci obyvatelstva v oblasti 
ubytování nebylo možné řešit jinak než dovozem 
přístřešků, přínosy takové operace převážily nad 
zjištěnými riziky zpoždění při celním řízení.
56 b)
Jako doplněk institucionální podpory, kterou 
ostatní dárci poskytovali ministerstvu zemědělství 
na oživení odvětví produkce osiva a posílení jeho 
kapacity kontroly kvality, program EU též podporo ‑
val skupiny místních zemědělců, které se zabývaly 
neprůmyslovou produkcí osiva.46
V návaznosti na závěrečnou hodnotící zprávu se 
Komise rozhodla řešit uvedené záležitosti (nedo ‑
statečné a ne zcela přizpůsobené školení, nedosta ‑
tečná kvalita materiálu v pohotovostních sadách) 
i další problémy formou následného programu 
prozatímní reakce, který bude prováděn po tři roky 
ve spolupráci s jiným prováděcím partnerem, který 
má více místních zkušeností.
48
Cílem Komise je dosáhnout rovnováhy mezi pro ‑
gramy, které jsou zcela ve vlastnictví a odpověd ‑
nosti příjemců a jsou prováděny příjemci tak, aby se 
posilovalo jejich postavení, na jedné straně a rych ‑
lým naplněním cílů programu na straně druhé. 
Komise se snažila tuto rovnováhu nalézt prostřed ‑
nictvím spolupráce s různými partnery.
51
Opatření k nápravě nedostatků v koncepci pro ‑
gramu již byla provedena.
53
Komise souhlasí s tím, že výplaty příspěvků neprobí ‑
haly přesně podle orientačního harmonogramu, ale 
současně uvádí, že odmítnout platbu bylo nutné, 
aby byly dodrženy podmínky dohody o financování 
a projevil se nezbytný pákový efekt, který podpořil 
další pokrok v reformách.
54
Pokyny pro rozpočtovou podporu nevyžadují 
existenci vhodné strategie řízení veřejných financí 
jako podmínku způsobilosti pro poskytnutí rozpoč ‑
tové podpory, ale vyžadují existenci reformního 
úsilí, které lze převést do strategií řízení veřejných 
financí pro jednotlivá dílčí odvětví. Přestože hait ‑
ská vláda přijala komplexní strategii v oblasti řízení 
veřejných financí teprve nedávno (v květnu 2014), 
Odpovědi Komise a ESVČ 44
V rámci nového programu rozpočtové podpory 
(smlouva o budování státu), který byl přijat v roce 
2013, byly finanční prostředky určené na technickou 
pomoc zvýšeny na 12 milionů EUR, aby se pokryly 
potřeby vlády v oblasti budování kapacit.
Rámeček 7
Nový program podpory rozpočtu pro Haiti, přijatý 
v listopadu 2013, vychází z přístupu specifického 
pro nestabilní země. Do této operace je kromě 
jiných opatření zahrnut audit mzdového účetnictví 
státních úředníků, posílení příjmové strany roz ‑
počtu a specifická podpora nejvyššímu kontrolnímu 
orgánu ( Cour supérieure des comptes et du conten ‑
tieux administratif ).
58
Komise a ESVČ důkladně zvážily politická rizika 
na Haiti, ale přesto se rozhodly zasáhnout, protože 
potenciální výhody, včetně možnosti vyvinout poli ‑
tický tlak na podporu reforem, převážily nad riziky.
Následně byla v největším možném rozsahu přijata 
zmírňující opatření, přičemž bylo třeba vzít v úvahu 
omezenou kapacitu haitských institucí a potřebu 
respektovat svrchovanost Haiti. EU prohloubila 
a zintenzívnila svůj politický dialog s Haiti, jak 
dokládají četné kontakty na vysoké úrovni v posled ‑
ních dvou letech a zahájení strukturovaného 
a pravidelného politického dialogu v prosinci 2013. 
Jsou zaváděna zvláštní podpůrná opatření, jejichž 
cílem je přispět k politické stabilitě. Komise a ESVČ 
by rovněž rády zdůraznily, že upevňování demo ‑
kracie a stabilizace politické situace na Haiti může 
být dosaženo pouze v dlouhodobém horizontu 
a prostřednictvím vnitřního procesu, o čemž svědčí 
nedávný pokrok haitského interního dialogu ( Inter 
Haitian Dialogue ).56 c)
Plánovaným cílem tohoto projektu bylo dosáh ‑
nout okamžitého účinku na operativní úrovni 
tím, že poskytne 300 kontejnerů s vybavením pro 
první pomoc a že se vyškolí dobrovolníci na místní 
úrovni, aby s tímto vybavením v případě přírodních 
katastrof uměli zacházet. I když se v rámci projektu 
skutečně podařilo umístit na Haiti 302 kontejnerů 
pouze s dvouměsíčním prodloužením provádě ‑
cího období a poskytnout základní školení pro 
3 041 místních dobrovolníků, byl tento projekt rov ‑
něž koncipován jako pilotní projekt, který by mohl 
být uskutečněn v rámci financování spolupráce 
(Evropského rozvojového fondu) pro Haiti.
Pokud jde o volbu prováděcího partnera, Komise 
by ráda uvedla, že žádný partner s dlouhodobými 
relevantními zkušenostmi z Haiti nebyl pro realizaci 
tohoto opatření k dispozici.
Rámeček 6
Místa pro kontejnery určili haitské orgány ( Direction 
de la protection civile  – ředitelství civilní ochrany) 
a starostové dotčených vesnic. Ředitelství civilní 
ochrany ohlásilo, že kontejnery bylo třeba přemístit 
pouze v 10 případech (z 302).
Nedostatečné školení dobrovolníků bude řešit 
navazující program prozatímní reakce. Program 
také napomůže zachovat síť dobrovolníků tím, že ji 
začlení do struktury regionálních a místních orgánů 
(collectivités territoriales ), a v případě potřeby obnoví 
vybavení v pohotovostních sadách.
57
Program rozpočtové podpory byl formulován po 
zemětřesení v koordinaci s ostatními poskytova ‑
teli rozpočtové pomoci. Prioritou bylo poskytnout 
vládě tolik potřebné zdroje hotovosti a doprovodná 
opatření, která měla zohlednit plánovanou technic ‑
kou pomoc ze strany dalších dárců.
Odpovědi Komise a ESVČ 45
67
Komise a ESVČ zdůrazňují, že většina projektů 
zamýšlených výsledků dosáhla.
Pokud jde o rizika, Komise a ESVČ by rády připo ‑
mněly, že činnost v nestabilní zemi s sebou rizika 
nutně nese. Ačkoli tato rizika byla zjištěna a byla 
zavedena možná opatření k jejich zmírnění, Komise 
se v některých případech navzdory existujícím rizi ‑
kům rozhodla programy provádět, aby přispěla ke 
zlepšení situace místního obyvatelstva.
Kapacita delegace byla posílena do té míry, do jaké 
to rozpočtové a lidské zdroje a zavedené správní 
postupy umožnily.
Na základě zkušeností ze zemětřesení na Haiti 
a z krizových událostí v jiných zemích zavedla 
Komise a ESVČ řadu opatření rychlé reakce.
Doporučení 1
Komise toto doporučení přijímá:
i) Od ledna 2013, kdy byly přijaty nové pokyny pro 
rozpočtovou podporu, je již toto doporučení pro 
programy rozpočtové podpory zavedeno.
ii) Odpovídající řízení rizik je důležité pro všechny pro ‑
gramy. Jsou zavedeny podrobné postupy, které mají 
při přípravě programu zajistit, že bude posouzena 
pravděpodobnost a potenciální dopad rizik a bu ‑
dou navržena zmírňující opatření. Během provádění 
bude řízení rizik posuzováno v rámci již existujících 
postupů.
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá: Komise již strate ‑
gii LRRD provádí a bude v tom nadále pokračovat 
v rámci programu zvyšování odolnosti.59
Komise a ESVČ by rády zdůraznily, že kapacitu posí ‑
lily do té míry, do jaké to rozpočtové a lidské zdroje 
a zavedené správní postupy umožnily. Stejně jako 
všichni vnitrostátní a mezinárodní partneři musela 
i delegace působit ve velmi náročných podmínkách. 
Budova delegace nebyla považována za bezpeč ‑
nou, a proto byly zřízeny dočasné kanceláře v jiném 
bezpečném sídle delegace. Po zemětřesení byli 
zaměstnanci delegace evakuováni do Dominikánské 
republiky, zatímco vedoucí delegace zůstal na místě 
s hlavními bezpečnostními a administrativními 
pracovníky.
Technickou podporu poskytly delegace v Domini ‑
kánské republice a ústředí.
63
V průběhu let 2010 a 2011 byly omezené zdroje 
delegace doplněny zvýšenou podporou z ústředí. 
Například v případě rozpočtové podpory pravi ‑
delně podnikali mise na Haiti odborníci z ústředí 
a zastupovali EU na koordinačních schůzkách dárců 
s vládními institucemi.
Závěry a doporučení
64
Komise a ESVČ vítají kladné prvky v závěrech Účet ‑
ního dvora. Navzdory náročnému kontextu, v němž 
byly projekty prováděny, většina z nich splnila své 
cíle.
66
Ačkoli formální společná strategie LRRD na Haiti 
nebyla vyžadována, útvary Komise své přístupy 
koordinovaly a návaznost mezi okamžitou pomocí 
a rozvojem v jednotlivých odvětvích zajistily. Plné 
a systematické začlenění přístupu LRRD je součástí 
cyklu financování na období 2014–2020.
Odpovědi Komise a ESVČ 46
Doporučení 2 – první odrážka
Komise tuto část doporučení přijímá, neboť cíle 
společné strategie jsou definovány (podle konkrét ‑
ních souvislostí) jako součást přípravy plánů pro 
danou zemi. Mandáty jednotlivých oddělení jsou 
vymezeny v jejich prohlášení o úkolech.
Doporučení 2 – druhá odrážka
Komise tuto část doporučení přijímá (viz pokyny pro 
LRRD a workshopy).
Doporučení 2 – třetí odrážka
Komise toto doporučení akceptuje jako součást 
akčních plánů pro danou zemi.
Doporučení 3
Komise doporučení Účetního dvora akceptuje.
Komise zdůrazňuje, že v zemích, které se nacházejí 
v nestabilní situaci, v krizi či bezprostředně po krizi, 
musí být pomoc přizpůsobena dané situaci, má‑li 
dosáhnout určitého úspěchu. Za tímto účelem 
Komise vytvořila zvláštní nástroj pro intervenci 
známý jako „smlouva o budování státu“, který obsa ‑
huje ustanovení pro takové situace.
Komise by ráda zdůraznila, že doporučení 3 Účet ‑
ního dvora je obsaženo v pokynech pro rozpočto ‑
vou podporu.
Doporučení 4
Komise a ESVČ toto doporučení přijímají, chtěly 
by však podotknout, že postupy obnovy činností, 
zřízené pod dohledem ESVČ, a postupy pro pře ‑
místění personálu v mimořádných situacích byly 
mezitím zavedeny ve všech delegacích. Navíc by 
Komise chtěla zdůraznit, že v krizových situacích 
nebo v případě katastrof v zemi, v níž jsou přítomni 
zaměstnanci EU, je bezpečnost těchto zaměstnanců 
nejvyšší prioritou.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑013‑CS‑C ISSN 1831 ‑0788Zemětřesení, které zasáhlo Haiti 12. ledna 2010, 
si vyžádalo značné oběti na životech 
a způsobilo obrovské škody v hlavním městě 
a okolí. Evropský účetní dvůr se v této zprávě 
zabývá tím, zda podpora EU na obnovu Haiti 
po zemětřesení byla dobře koncipována 
a realizována a  zda Komise náležitě propojila 
poskytování základní pomoci s úsilím o obnovu 
a rozvojovou pomocí. Účetní dvůr dospěl 
k závěru, že podpora na obnovu byla celkově 
koncipována dobře a byla zaměřena na hlavní 
potřeby země. Programy však nebyly realizovány 
dostatečně účinně a chybělo dostatečné 
propojení mezi základní pomocí, obnovou 
a rozvojem. Bylo to částečně způsobeno složitou 
situací a  nedostatky vnitrostátních orgánů, ale 
také nedostatky v řízení některých faktorů, na 
něž Komise měla vliv.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR