CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 15.07.2005 
KOM(2005) 292 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Výroční zpráva z roku 2005 o rozvojové  politice Evropského spole čenství a o provád ění 
vnější pomoci v roce 2004 
   
{SEK(2005)892} 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Výroční zpráva z roku 2005 o rozvojové  politice Evropského spole čenství a o provád ění 
vnější pomoci v roce 2004 
A. SHRNUTÍ 
Úvod  
Tato výro ční zpráva p ředstavuje klí čové prvky iniciativ a činností Evropského 
společenství na poli rozvojové spolupráce a vn ější pomoci v roce 2004. Obrací se 
k širokému publiku, ke kterému pat ří orgány Evropské unie, klí čové skupiny 
v členských státech (zejména parlamenty a orgány státní správy), ob čanská 
společnost a široká ve řejnost, kte ří všichni p řispívají k uskute čňování tohoto 
významného úsilí, a také k partnerským ro zvojovým zemím a k dalším agenturám a 
organizacím činným v oblasti rozvoje a vn ější pomoci.  
Evropská unie má na mezinárodní scén ě a v rámci spole čenství dárc ů jedinečné 
postavení.  Je největším dárcem na sv ětě, který poskytuje ví ce než polovinu sv ětové 
oficiální rozvojové pomoci. Komise sama spravuje p řibližně 11 % světové oficiální 
rozvojové pomoci, p řičemž v roce 2004 vynaložila 6,9 miliard EUR. To znamená, že 
Evropská komise spravuje jednu p ětinu oficiální rozv ojové pomoci (ODA) 
poskytované EU. V posledních čtyřech letech Komise provádí reformu zp ůsobu, 
jakým stanovuje priority a jakým organi zuje a provádí pr ojekty a programy 
zahraniční pomoci, s cílem ú činněji využívat prost ředky evropských da ňových 
poplatník ů. Zvláštní pr ůzkum Eurobarometru1 provedený v roce 2004 potvrdil, že 
podle evropské ve řejnosti by v oblasti rozvoje m ěla Evropská unie hrát úst řední 
úlohu. 6 z 10 evropských ob čanů se domnívá, že Evropská komise pomáhá chudým 
lidem v rozvojových zemích – což je cíl, který 9 z 10 ob čanů označuje za důležitý.  
V případě velkých krizí a p řírodních katastrof, kterých jsme byli v roce 2004 sv ědky, 
hrála Evropská komise významnou úlohu. Poskytovala pot řebnou naléhavou pomoc 
při mimořádných událostech a sou časně pokračovala v poskytování pomoci 
v oblastech, které zasáhly krize v p ředchozích letech. Tato podpora úsilí o dosažení 
míru, stability a obnovy v zemích jako Afghánistán, Východní Timor, Konžská demokratická republika, Haiti a Fidži a úsilí o dosažení hospodá řského růstu a 
snížení chudoby v zemích jako Ug anda, Vietnam nebo Rwanda sv ědčí o zásadní 
úloze Komise v dnešním sv ětě.  
Rok 2004 byl rovn ěž rokem rozší ření EU, jež má zna čný vliv na vn ější vztahy Unie. 
Komise podpo řila aktivní ú čast nových členských stát ů na rozvojové politice EU 
prostřednictvím „cestovní mapy“ p řijaté v roce 2003, která byla dále rozvíjena a 
rozšířena v letech 2004–2005. Ú činky rozší ření zdaleka p řekračují bezprost řední 
sousedství Unie – rozší ření přineslo podstatné zv ětšení významu Unie 
                                                
 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
CS 3   CS v celosvětovém úsilí o ší ření míru a stability, podporu sv ětového obchodu a boj 
s chudobou. 
Stanovené cíle a analýzy, na nichž byly založeny  
Klíčové rozvojové cíle pr o rok 2004 byly stanoveny v rámci udržitelného r ůstu 
v roční politické strategii Komise na rok 20042. Patří k nim zejména tyto cíle: 
• činnosti navazující na Sv ětový summit o udržitelném rozvoji (WSSD), zejména 
prostřednictvím iniciativ EU v oblasti vody a energie; 
• úspěšné dokon čení kola jednání z Dohá a dalších významných obchodních 
jednání včetně jednání s jihovýchodní Asií a Latinskou Amerikou; 
• provádění a revize dohody z Cotonou se st áty africké, karibské a tichomo řské 
oblasti; 
• pokrok v provád ění iniciativy pr o oddlužení a opat ření globálního boje 
s přenosnými nemocemi v rozvojových zemích. 
Dalším cílem pro rok 2004 byla p říprava na zasedání na vysoké úrovni v zá ří 2005 
v New Yorku, v jejímž rámci Komise v říjnu 2004 p ředložila zprávu o rozvojových 
cílech tisíciletí, podle které by m ěla být připravena zvláštní opat ření EU v oblastech 
financování rozvoje, soudržnosti  politik v zájmu rozvoje a zam ěření na Afriku. 
a) Politický rozm ěr 
Hlavním cílem rozvojové politiky Spole čenství musí být snížení a v kone čném 
důsledku vymýcení chudoby. K tomu je t řeba podpora udržitelného rozvoje 
z hlediska hospodá řského a sociálního i z hl ediska životního prost ředí, prosazování 
postupné integrace rozvojových zemí do sv ětového hospodá řství a odhodlání k boji 
s nerovností. 
Evropská komise nadále podporovala zem ě v boji s chudobou, povzbuzovala jejich 
úsilí o ší ření míru, bezpe čnosti a demokracie a podporovala právní stát, řádnou 
správu věcí veřejných a dodržování lidskýc h práv, což jsou všechno klí čové faktory 
rozvoje. 
Evropská komise u činila v roce 2004 kroky na podporu bezpe čnosti osob, která 
závisí na jedné stran ě na strategické bezpe čnosti a politické stabilit ě a na druhé stran ě 
na řádné správ ě věcí veřejných a na lidských právech. Tento nový p řístup zam ěřený 
na lidi spo čívá v prom ěňování formálních práv v konkrétní možnosti: navrch 
tradičního zam ěření na ochranu či hájení hmotných statk ů klade zvláštní d ůraz na 
uspokojení základních pot řeb a dosažení blahobytu. 
                                                 
2 KOM(2003) 83 v kone čném znění. 
 
CS 4   CS b) Dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí  
V listopadu 2000 p řijalo Spole čenství jednotný celkový rámec pro politiku rozvojové 
spolupráce s rozvojovými zem ěmi3. Jeho cílem je snížení a v kone čném důsledku 
vymýcení chudoby. Tento cíl byl od roku 2000 posílen a podpo řen množstvím 
podrobných politických koncepcí v konkrétních oblastech a odv ětvích spolupráce, 
především ve školství , zdravotnictví, doprav ě a v oblasti budování institucí.  
Komise dále s cílem vytvo řit přímou vazbu mezi rozvojovou politikou a 
mezinárodn ě uznávanými cíli boje s chudobou (rozvoj ové cíle tisícile tí) stanovila – 
v těsné spolupráci s členskými státy EU a s mezinárodními organizacemi jako 
Světová banka, OSN a OECD – základní soubor deseti klí čových ukazatel ů 
týkajících se p říjmu, dětské podvýživy, školní docházky na základních školách, 
imunizace a dalších zdravotních ukazatel ů (včetně výskytu HIV). V roce 2003 za čala 
Komise používat tyto uk azatele k hodnocení výsledk ů zemí a region ů, v nichž 
poskytuje rozvojovou pomoc. Je však t řeba poznamenat, že: 
• Zaprvé, jednotlivé ukazatele jsou vzájemn ě úzce provázány – nap říklad 
nedostate čný přístup k čisté vodě a hygienickým za řízením nemá jen závažný 
dopad na zdraví, nýbrž ne dostatek hygienických za řízení ve školních budovách je 
také jedním z faktor ů, které odrazují dívky od návšt ěvy školy.  
• Zadruhé, k vytvo ření rámce pot řebného k dosažení pokroku v oblastech m ěřených 
ukazateli m ůže být nezbytná podpora v dalších oblastech – nap říklad účinné 
poskytování základních sociálních služeb do zna čné míry závisí na faktorech, jako 
je existence odpovídající silni ční sítě a účinného systému správy ve řejných 
financí.  
• Zatřetí, cílů nelze dosáhnout v podmínkách ch ronického nedostatku bezpe čnosti, a 
proto je klí čovým průřezovým tématem vn ějších vztah ů Společenství předcházení 
konfliktům. 
• Začtvrté, především v p řípadě nejméně rozvinutých zemí je t řeba dále pokro čit ve 
zlepšování řízení statistik s cílem zajistit, aby požadované údaje byly poskytovány 
odpovídajícím a udržitelným zp ůsobem. 
V roce 2004 pokra čovaly práce v této obl asti. Komise dále v říjnu 2004 p ředložila 
souhrnnou zprávu o rozvojovýc h cílech tisíciletí 2000–20044. Zpráva poskytla 
informace o tom, jak ES p řispělo k pokroku v dosahování rozvojových cíl ů tisíciletí, 
se zvláštním zam ěřením na rozvojový cíl č. 8 (Budovat globální partnerství pro 
rozvoj). Zpráva dosp ěla k závěru, že k posílení p ředpokladů pro skute čný pokrok je 
třeba obecné dárcovské aktivity na základ ě tří zásad: 1) posílení a zlepšení 
financování rozvoje, 2) v ětší soudržnost politik v zájmu rozvoje, 3) zvláštní zam ěření 
na (subsaharskou) Afriku. 
                                                 
3 Prohlášení Rady a Komise o rozvojové politice Evropského spole čenství, 13458/00, ze dne 
16. listopadu 2000. 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm  
 
CS 5   CS c) Přístup založený na partnerství 
Programy rozvojové pomoci financované Komisí vycházejí v nejvyšší možné mí ře 
z vlastní strategie snižování chudoby dané zem ě, jak je stanovena ve strategickém 
programu snižování chudoby. Tyto strategie by se m ěly využívat ke koordinaci 
veškeré pomoci od rozvojových partner ů a měly by zajiš ťovat soudržnost a ú činnost 
programu.  
Zkušenosti Komise v oblasti vn ější pomoci potvrdily, že vlastní odpov ědnost 
partnerů EU je zásadním faktorem ú činnosti a udržitelnosti všech iniciativ. 
Přiznáním v ětší odpov ědnosti zemím, které jsou p říjemci pomoci, p řispívá tento 
přístup k rozší ření jejich zkušeností v oblas ti strategického plánování a řízení a 
napomáhá ší ření osvědčených postup ů přizpůsobených konkrétním podmínkám. 
Opatření přijatá k dosažení t ěchto cílů 
a) Politický rozm ěr 
V roce 2004 došlo jak k upevn ění a prohloubení tradi čních vazeb se státy africké, 
karibské a tichomo řské oblasti, tak k zahájení a propagaci nového rámce pro 
partnerství se sousedními zem ěmi EU. 
V květnu 2004 byla na zasedání spole čné Rady ministr ů AKT-EU v Gaborone 
zahájena jednání o revizi dohody z Cotonou. Zast řešujícím cílem revize bylo, vedle 
upevnění základních p řínosů dohody z Cotonou, zvýšit ú činnost a kvalitu partnerství 
mezi EU a AKT. Jednání dosahovala v pr ůběhu roku vytrvalých pokrok ů a 
vyvrcholila zasedáním v prosinci 2004, na n ěmž minist ři zopakovali sv ůj společný 
cíl uzavřít jednání do února 2005. 
Dne 12. kv ětna 2004 schválila Rada evropskou politiku sousedství (ENP)5, jejímž 
cílem je sdílet p řínosy rozší ření EU se sousedními zem ěmi, a to zejména 
prostřednictvím nabídky ú časti na vnit řním trhu. Evropská politika sousedství 
posiluje stabilitu, bezpe čnost a blahobyt všech zú častněných partner ů, a tím 
předchází vzniku nových d ělicích linií mezi rozší řenou EU a jejími sousedy. 
Evropská politika sousedství p ředstavuje realistický rám ec spolupráce založený na 
společném souboru základních hodnot, který je zárove ň na dvoustranném základ ě 
přizpůsoben specifickým pot řebám každého partnera prost řednictvím ak čních plán ů 
(prvních sedm z nich, které se týkaly Izraele, Jordánska, Maroka, Moldavska, 
palestinské samosprávy, Tuniska a Ukrajiny, bylo p ředloženo v roce 2004). Jejím 
konečným cílem je vytvo ření „kruhu p řátel“ kolem EU. 
Předcházení konflikt ům a řešení krizí bylo nadále hlavní prioritou Komise. 
V prosinci 2004 byla u činěna výzva k p ředkládání návrh ů na vytvo ření sítě pro 
předcházení konflikt ům a byla vytvo řena skupina odborník ů, kteří budou moci být 
vysláni na budoucí krizové mise vedené EU – rovn ěž bude vzato ponau čení ze 
zásahu EU v oblastech postižených cunami na sklonku roku 2004 za ú čelem dalšího 
zlepšení koordina čních mechanism ů krizového řízení.  
                                                 
5 KOM(2004) 373 v kone čném znění. 
 
CS 6   CS V roce 2004 také za čaly přinášet výsledky pokusy o znovunastolení míru vedené 
africkou stranou, jež byly do zna čné míry financovány z prost ředků ES. Africká unie 
(AU) zřídila Radu pro mír a bezpe čnost, která má za úkol vysílat jednotky za ú čelem 
zabránění genocid ě a zločinům proti lidskosti a zachování míru. Neprodlen ě byly 
vyslány mírové sbory do Burundi a pozorovatelé pro dohled nad p říměřím do 
Dárfúru v Súdánu. Na mimo řádné vrcholné sch ůzce AU v Libyi chválil dosluhující 
předseda Komise Prodi dynamiku AU a obdivuhodné tempo dosud dosažených 
pokroků.  
V roce 2004 p řidělila Komise celkem 217,5 milion ů EUR na obnovu Iráku, čímž se 
stala jedním z nejvýznamn ějších dárc ů. Financování se uskute čňovalo především 
prostřednictvím Mezinárodního fondu pro obnovu Iráku, který se snaží řešit 
každodenní problémy Irá čanů, například co se tý če školství, zdravotnictví, vody a 
hygienických za řízení. 
Závazky na podporu stabilizace Af ghánistánu dosáhly výše 216,5 milion ů EUR a 
financují jak rekonstrukci silnic, tak posilování demokracie prost řednictvím podpory 
registrace voli čů a organizace voleb. EU se rovn ěž angažovala v činnostech jako 
sledování hranic a boj proti obchodu s dr ogami, zejména tím, že poskytla rozhodující 
podporu národní strategii Afgháni stánu pro boj proti drogám. 
Podpora EU lidským práv ům a demokracii byla v roce 2004 silná. Jedním 
z nejpřímějších a nejviditeln ějších nástroj ů byly mise volebních pozorovatel ů; 
Komise vyslala 632 volebních pozorovatel ů do Indonésie, na Srí Lanku, do Malawi, 
do Mosambiku, na západní b řeh Jordánu a do pásma Gazy a do Afghánistánu a 
rovněž se podílela na p řípravě voleb v Iráku. Finan ční podpora ES také umožnila 
mnoha africkým zemím pokra čovat v úsilí o zlepšení ve řejné správy. Svobodné a 
spravedlivé volby, kterým Komise poskytla podporu, se konaly v Ghan ě, Guineji-
Bissau a Nigeru, zatímco ve St ředoafrické republice schválili voli či novou ústavu.  
V oblasti mezinárodní spravedlnosti byl y v roce 2004 zahájeny cílené iniciativy, 
které by m ěly vést k posílení fungování mezinárodních soud ů pro Rwandu a bývalou 
Jugoslávii a Mezinárodního trestního soudu. Spolupráce s Radou Evropy byla 
základem opat ření k upevn ění právního státu a de mokratizace na Balkán ě, ve střední 
Asii a v Ruské federaci.  
První verze p říručky Komise o řádné správ ě věcí veřejných, vypracovaná na základ ě 
konzultací s členskými státy a partnery z ob čanské spole čnosti, byla v roce 2004 
vyzkoušena v praxi. Komise rovn ěž spolupracuje s dárci z OECD na vypracování 
ukazatelů v oblasti ve řejné správy. 
Byly učiněny kroky k za členění práv domorodého obyvatelstva do programovacího 
procesu, jejichž sou částí bylo vypracování praktického návodu, a s OSN byla 
podepsána smlouva o podpo ře projektu v této oblasti v Guatemale a Mexiku. 
V rámci úsilí o v ětší začleňování práv dít ěte byl zahájen vzd ělávací program ve 
spolupráci s UNICEF a z řízena interinstitucionální s kupina. Vedoucí misí EU 
v zemích postižených ozbrojenými konflikty by nyní m ěli podávat zprávy o 
dopadech t ěchto konflikt ů na děti, přičemž by se nem ěli zabývat jen verbováním 
dětských voják ů, nýbrž i dopady na školy a nemocnice.  
 
CS 7   CS b) Iniciativy v souvislosti s rozvojovými cíli tisíciletí 
V rámci činností navazujících na Sv ětový summit o udržitelném rozvoji z řídila 
Komise novou facilitu AKT-EU pro vodu6 s celkovým rozpo čtem 500 milion ů EUR 
(první splátka 250 milion ů EUR byla schválena v roce 200 4), která bude financovat 
návrhy komunitních skupin, soukromých firem a jiných nestátních subjekt ů, ale také 
vlád. V roce 2004 se p řipravovala podobná facilita pro pr ojekty v oblasti energetiky.  
Zvýšení obchodu je jedním z nejd ůležitějších nástroj ů dosahování rozvojových cíl ů 
tisíciletí. V pr ůběhu roku 2004 Komise pokra čovala ve svém úsilí o dosažení 
takového výsledku rozvojové agendy z Dohá , který by byl v zájmu rozvoje. Díky 
zdůraznění rozvojového rozm ěru je rozhodnutí generální rady WTO ze dne 
1. srpna 2004 dobrým základem pro pokra čování jednání, která by v kone čném 
důsledku m ěla vést ke spravedliv ějším pravidl ům hry pro všechny, a zejména pro 
rozvojové zem ě, jež usilují o integraci do sv ětového hospodá řství. Komise chce 
zajistit, aby všechny rozvojové zem ě, a především nejmén ě rozvinuté zem ě a další 
ohrožené a malé ekonomiky, m ěly z kola z Dohá zna čný prospěch. 
Přezkumy strategických program ů zemí AKT v polovin ě období, které se uskute čnily 
v roce 2004, poskytly vhodnou p říležitost ke zhodnocen í dosavadního provád ění 
dohody z Cotonou a k posílení zam ěření strategií na koord inaci a soudržnost za 
účelem dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí. S cílem zajistit, že budou zohledn ěny 
zkušenosti z minulosti a že budou odpovídajícím zp ůsobem pokryty otázky jako 
rovné postavení žen a muž ů nebo udržitelný rozvoj, byla v ěnována zna čná pozornost 
kvalitě plánování a návrh ů jednotlivých projekt ů a dalších operací. Vnit řní průzkum 
provedený v roce 2004 potvrdil postupné zlepšování návrh ů operací. V sou časné 
době probíhají práce na posílení systému a na vývoji a realizaci souhrnn ějšího 
systému podpory kvality. V roce 2004 byly u činěny praktické kroky ke zlepšení 
strategií jednotlivých zemí, co se tý če rovného postavení žen a muž ů, a k šíření 
osvěty o významu údaj ů diferencovaných podle pohlaví,  které jsou nezbytné pro 
analýzu zemí. Rovn ěž bylo vyvinuto úsilí v oblasti spolupráce s členskými státy 
v praxi za využití spole čných odborných znalostí, analytických nástroj ů a 
osvědčených postup ů. Podpora rovného postavení žen a muž ů byla hlavním nebo 
významným cílem projekt ů a program ů za více než 770 milion ů EUR, což sv ědčí o 
úspěchu začleňování tohoto rozm ěru do politik. Podpora aspekt ů spolupráce 
týkajících se životního prost ředí také zaznamenala úsp ěch s částkou 700 milion ů 
EUR. Krom ě toho hrála Komise vedouc í úlohu v dalších mezinárodních iniciativách, 
jakými jsou Globální fond pro boj s AIDS , tuberkulózou a malárií a Globální 
iniciativa za vymýcení d ětské obrny. Dne 26. října 2004 p řijala Komise sd ělení o 
jednotném evropském politickém rámci pro vn ější akce v boji proti HIV/AIDS, 
malárii a tuberkulóze7. 
c) Přístup založený na partnerství 
Prostřednictvím facility pro mír v Africe s dotací 250 milion ů EUR, zřízené 
v květnu 2004, financuje Komise mírové ope race Africké unie a subregionálních 
subjektů. Toto klí čové partnerství umožnilo Evropské unii bezodkladn ě vyhovět 
žádosti Africké unie o pomoc týkající  se vyslání mise pro dohled nad p říměřím do 
                                                 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/tender/index_fr.htm 
7 KOM(2004) 726 v kone čném znění. 
 
CS 8   CS Dárfúru v západním Súdánu. V polovin ě srpna požádala Organizace pro výživu a 
zemědělství OSN Evropskou komisi o pomoc p ři řešení invaze kobylek v západní 
Africe. V 35 dnech poskytla Komise 24 milion ů EUR. Vypracovala rovn ěž podrobný 
plán pro lepší reakci na pot řeby vnitrostátních schvalujících osob, vládních ú ředníků 
přijímajících zemí, kte ří odpovídají za vyplácení prost ředků Společenství.  
V březnu 2004 byl p řijat program AENEAS (2004–2008)8 s celkovým p ředběžným 
rozpočtem ve výši 250 milion ů EUR, jehož ú čelem je poskytování finan ční a 
technické pomoci t řetím zemím na podporu jejich úsilí o zajišt ění účinnějšího řízení 
všech aspekt ů migračních toků. V listopadu 2004 zahájila Rada nový program 
(Haagský program) s cílem za členit otázky bezpe čnosti, migrace a azylu do vztah ů se 
třetími zem ěmi. 
Otázky řízení  
a) Souvislosti: dokon čení procesu p řevádění pravomocí v roce 2004 
Vedle důrazu na lepší zam ěření politik zahájila Komise v roce 2000 balí ček reforem 
řízení s cílem radikáln ě zvýšit rychlost a kvalitu provád ění svých program ů vnější 
pomoci. Rozsáhlá refo rma zahrnovala jak vytvo ření jednotné organizace pro správu 
programů vnější rozvojové pomoci (Eur opeAid) v lednu 2001, tak p řevedení 
pravomocí a prost ředků na místní pracovišt ě Komise (delegac e) v letech 2001–2004. 
Převedení pravomocí p řineslo posílení úlohy delegací v záležitostech jako politický 
dialog s ú řady o komplexních reformách ve řejných služeb a ve řejné správy a 
v koordinaci s ostatními dárci.  
Proces převádění pravomocí byl dokon čen v roce 2004 (až na n ěkolik vzácných 
výjimek). Evropský ú četní dvůr provedl v roce 2004 audit řízení převádění 
pravomocí ze strany Komise. Plný ú činek převedení pravomocí bude znát až za 
nějaký čas, nicmén ě podle zpráv Ú četního dvora lze u v ětšiny navštívených delegací 
pozorovat zvýšení rychlosti a kvality projektového řízení díky v ětší kapacit ě 
provozních jednotek. Výsledkem je lepší schopnost delegace řešit problémy, častější 
kontakty s p říjemci pomoci a lepší porozum ění místním podmínkám. Doporu čení 
Účetního dvora jdou stejným sm ěrem jako práv ě probíhající iniciativy Komise.  
b) Poskytování pomoci 
V této souvislosti se priorit ou stalo poskytování pomoci ve form ě přímé rozpo čtové 
podpory, kdykoli to podmínky umož ňují. Tato forma má mnoho výhod oproti 
tradičním formám pomoci, které obvykle vedou k vytvá ření paralelních 
administrativních struktur se zahrani čními poradci a s vlastními postupy sledování, 
zadávání zakázek a finan ční kontroly. Vyžaduje ovšem pozorné zhodnocení 
stávajících rozpo čtových systém ů a reformních plán ů příjemce. Komise úzce 
spolupracuje s ostatními p ředními dárci, zejména se Sv ětovou bankou, v rámci 
iniciativy týkající se ve řejných výdaj ů a finanční odpov ědnosti (PEFA) s cílem 
vyvinout zp ůsoby zlepšení transparentnosti a ú činnosti finan čního řízení ve ve řejném 
sektoru zemí, které jsou p říjemci pomoci, a v roce 2004 se podílela na hodnocení 
zkoušky výkonnostních ukazatel ů. 
                                                 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf  
 
CS 9   CS Většina pomoci Spole čenství je ur čena jednotlivým partnerským zemím, a klí čovým 
prvkem zvýšení rychlosti a kvality této pomoci je tak zlepšení p řípravy program ů 
těchto zemí. Ú čelem není jen p řijmout takovou strategii, která bude pro danou zemi 
s ohledem na její zd roje a politiky nejú činnější, ale také  zajistit soudržnost všech 
politik EU se strategií dané zem ě a koordinaci činnosti EU s činností ostatních dárc ů.  
Potřeba zajistit řádnou koordinaci pomoci p ři mimořádných událostech, jakož i 
pomoci na obnovu a rozvoj, byla vzata v úvahu a je p ředmětem zvláštní studie 
prováděné v osmi zemích a dvou regionech. 
Evropská unie stojí v čele mezinárodního úsilí o slad ění dárcovských postup ů. Ve 
více než šedesáti rozvojových zemích za čínají dárci používat harmonizované a 
zjednodušené postupy, spole čné analýzy, v ětší orientaci na výsledky v oblasti 
rozvoje, spole čné provád ěcí postupy a spole čné systémy poskytování pomoci 
prostřednictvím rozpo čtu partnerské zem ě. Pilotní iniciativa EU zahájená 
v roce 2002 za ú čelem podpory harmonizace v Maroku, Mosambiku, Nikaragui a 
Vietnamu byla v roce 2004 úsp ěšně dokončena, přičemž se tyto zem ě staly 
mezinárodním vzorem v této oblasti. Dí ky práci odvedené v roce 2004 v rámci 
Výboru pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodá řskou spolupráci a rozvoj 
(OECD/DAC), p ři níž Komise a členské státy hrály aktivní úlohu, byl stanoven 
rámec, první opera ční cíle a ukazatele, které byly pozd ěji přijaty na fóru na vysoké 
úrovni o ú činnosti pomoci konaném v Pa říži v únoru 2005. 
S cílem p řispět k provád ění těchto závazk ů přijala EU na zasedá ní Rady pro obecné 
záležitosti a vn ější vztahy v listopadu 2004 pracovní plán. Na základ ě zprávy 
skupiny ad hoc složené z odborník ů Komise a členských stát ů dává tento pracovní 
plán, který je otev řený všem dárc ům, ústřední úlohu partnerské zemi a je založen na 
pragmatickém a místním p řístupu. Tento plán stanovuje pro nadcházející roky čtyři 
osy činnosti: 
• vypracování „cestovní mapy“ EU v každé zemi s řadou opat ření na podporu 
místních proces ů harmonizace; 
• stanovení spole čného programovacího rámce EU za ú čelem větší doplňkovosti; 
• vypracování spole čné finanční dohody podporující harmonizaci postup ů na 
základě stávajících systém ů jednotlivých zemí; 
• vypracování skute čné operační strategie týkající se dopl ňkovosti. 
Současně se zintenzivnila spolupráce se Sv ětovou bankou a s OSN a z finan čního 
hlediska se v období 2002 až 2004 zhruba zdvojnásobila. 
Od roku 2000 se vyvíjí maximální úsilí k zajišt ění mnohem širších konzultací p ři 
přípravě těchto strategií a v budoucnu se bude pracovat na dalším zlepšení kvality a 
míry účasti, se zam ěřením mimo jiné na ob čanskou spole čnost. V roce 2004 
pokračovala Komise v provád ění hlavních sm ěrů politik založených na sd ělení 
z roku 2002 o ú časti nestátních subjekt ů na rozvojové politice, a to prost řednictvím 
pravidelného dialogu jak o obecných, tak o odv ětvových otázkách, finan ční podpory 
umožňující jim provád ět vlastní iniciativy a plnit úlohu „realiza čních partner ů“ 
programů spolupráce ES nebo osv ětové činnosti v deseti nových členských státech 
 
CS 10   CS EU. Krom ě toho byly v lo ňském roce vydány Pokyny k zásadám a osv ědčeným 
postupům pro účast nestátních aktér ů na dialogu a konzultacích o rozvoji9.  
Komise usiluje o zvýšení ú činnosti a posílení dopad ů svých program ů tím, že se více 
zaměřila na omezený po čet oblastí poskytování pomoci a snaží se vyhnout se 
rozptýlení pomoci ve velkém množství malých vzájemn ě neprovázaných projekt ů. 
Zvláštní pozornost se v ěnuje udržení rovnováhy mezi závazky a platbami („reste à 
liquider“, RAL) a sledování pr ůměrné doby pot řebné k dokon čení projektu nebo 
programu. Projekty, u nichž se  zdá, že nemají hladký pr ůběh, buď proto, že po 
určitou dobu nebyly uskute čněny žádné transakce, nebo proto, že ú čty nebyly po p ěti 
letech uzav řeny, se zkoumají jednotliv ě. 
c) Výhledy do budoucna: racionalizace právních nástroj ů 
Naše programy vn ější pomoci za sebou mají tém ěř padesát let vývoje.  Jsou založeny 
na více než t řiceti různých právních nástrojích, z nichž n ěkteré jsou zam ěřeny 
tematicky (nap říklad v oblasti zajiš ťování potravin a lidských práv) a n ěkteré 
geograficky (p řičemž pomoc zemím AKT není sou částí hlavního rozpo čtu Unie). 
Dále existuje n ěkolik zvláštních nástroj ů, které se zabývají vn ějšími dopady vnit řních 
politik. Ú činné a koordinované řízení těchto různých program ů je čím dál tím t ěžší a 
naše aktivity v oblasti pomoci jsou kv ůli tomu zbyte čně složité, a to v neposlední 
řadě pro příjemce pomoci. Komise proto v zá ří 2004 navrhla významné zjednodušení 
těchto nástroj ů s cílem dosahovat lepších výsledk ů s dostupnými prost ředky.  
Dosažené výsledky a získaná ponau čení 
a) Pln ění rozpočtu a nové závazky  
Celková úrove ň plnění rozpočtu je nadále vysoká a vytrvalé zlepšování finan čních 
výsledků z posledních n ěkolika let pokra čovalo i v roce 2004. Celková výše závazk ů 
(6,916 miliard EUR) byla sice nižší než v roce 2003, avšak tento rozdíl je zp ůsoben 
značnou výší závazk ů evropských rozvojových fond ů (ERF) v roce 2003 (v d ůsledku 
zpožděné ratifikace 9. ERF a neobvykle velkého po čtu akcí, které byly zpožd ěny a 
čekaly na zp řístupnění nového financování). Závazky z rozpo čtu (4,268 miliard 
EUR) dosáhly v roce 2004 op ět rekordní úrovn ě. Platby dosáhly výše 6,211 miliard 
EUR, což znamená podsta tné zvýšení oproti p ředcházejícímu roku a tém ěř o 
miliardu eur více než v roce 2002 a odráží to lepší výsledky jak v rámci rozpo čtu, tak 
v rámci ERF.  
Prostředky spravované EuropeAid: oficiální rozvojová pomoc (ODA), oficiální 
pomoc (OA) a jiné10.  
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/development/body/tmp_doc s/guidelines_principles_good_practices.en.pdf 
10 Tyto údaje nezahrnují prost ředky spravované ostatními G Ř, např. GŘ ECHO, ECFIN, FISH atd. 
 
CS 11   CS EuropeAid - vývoj rozd ělení podle region ů 2001-2004 (závazky - v mil. EUR)
Balkánnové nez. 
státyLatinská 
AmerikaAsieStředomoř
íJAR AKTTematické 
oblastiCelkem
2001 705      426      301      407      709      121      1.927   972      5.568   
2002 658      432      333      575      762      124      2.125   993      6.002   
2003 620      504      342      558      782      127      3.769   985      7.687   
2004 663      504      312      611      1.003   135      2.648   1.039   6.916   - 500 1.000 1.500 2.000 2.500 3.000 3.500 4.000Balkánnové nez. státyLatinská AmerikaAsieStředomoříJARAKTTematické oblasti
2004
2003
2002
2001
 
 
CS 12   CS EuropeAid - vývoj rozd ělení podle region ů 2001-2004 (platby - v mil. EUR)
Balkánnové nez. 
státyLatinská 
AmerikaAsieStředomoř
íJAR AKTTematické 
oblastiCelkem
2001 845      402      152      383      488      99        1.779   806      4.954   
2002 619      384      182      455      707      119      1.922   861      5.249   
2003 425      396      290      470      700      118      2.345   872      5.616   
2004 510      359      314      526      1.125   116      2.464   797      6.211   -  500 1.000 1.500 2.000 2.500 Balkánnové nez. státyLatinská AmerikaAsieStředomoříJARAKTTematické oblasti
2004
2003
2002
2001
 
Jaké můžeme z těchto údajů vyvodit záv ěry?  
• Zaprvé, lepších celkových výsledk ů bylo dosaženo b ěhem procesu p ředávání 
pravomocí – řízení pomoci na míst ě významn ě přispělo k urychlení závazk ů a 
výplat. 
• Zadruhé, rychlost poskytování pomoci se stále zvyšuje – pom ěr plateb a závazk ů 
ukazuje, že Komise je schopna prom ěňovat závazky v konkrétní činnost na míst ě 
v kratším čase.  
• Zatřetí, naše schopnost pružn ě reagovat na neo čekávané krize a nep ředvídané 
potřeby se zmenšuje – nevyužité prost ředky z jedné oblasti okruhu unijního 
rozpočtu pro vn ější vztahy již nelze použít k uspokojení pot řeb v jiné oblasti, 
protože všechny dostupné prost ředky se využívají. 
V afrických, karibských a tichomo řských státech (AKT) závazky v roce 2004 t ěsně 
nedosáhly stanoveného cíle, protože ve dvou zemích nebyly spln ěny podmínky pro 
schválení závazk ů. Nicmén ě podle prognóz by m ěly být do roku 2007 u činěny 
závazky na všechny prost ředky vyčleněné v Evropském rozvojovém fondu pro zem ě 
AKT. Také platby z ERF dosáhly v roce 2004 op ět rekordní úrovn ě. Úctyhodný 
pokrok byl zaznamenán v rámci st ředomořského programu MEDA, v jehož p řípadě 
se závazky zvýšily o 22 % a platby o 60 %. Závazky a platby se zvýšily i v p řípadě 
 
CS 13   CS programu CARDS pro Balkán (6 % a 20 %) a v p řípadě programu pro Asii (9 % a 
12 %). Ve východoevropských a st ředoasijských zemích, na n ěž se vztahuje program 
TACIS, se závazky udržely na vysoké úrovni z roku 2003, avšak platby poklesly 
z důvodu pozdního podpisu finan čních dohod ze strany n ěkolika partnerských zemí. 
V Latinské Americe platby op ět stouply, ale závaz ky lehce poklesly. 
Zaměření na chudobu 2000-2004
zemím LDC/LIC -v četně EIB- /vyplacené prost ředky celkem)2000-2003 podle zpráv ES pro DAC (na základ ě téže metody: částky přidělené jednotlivým 
LDC : Nejmén ě rozvinuté zem ě
OLIC : Jiné zem ě s nízkými p říjmy21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
 
Výdaje na zem ě s nízkými p říjmy a na nejmén ě rozvinuté zem ě se opět zvýšily, a to 
na asi 2,9 miliardy EUR. Jako procento celkových plateb lehce klesly, avšak stále představují p řibližně 45 %. 
 
CS 14   CS EuropeAid 2004 - rozpis podle odv ětví
Závazky v milionech EUR
Veškeré prost ředky spravované EuropeAid v roce 2004. (oficiální rozvojová pomoc-ODA/oficiální pomoc-OA/jiná pomoc než ODA/OA)Jiná pomoc než 
ODA/OA; 250 mil. 
EUR; 4%
Sociální infrastruktura 
a služby; 3 180 mil. 
EUR; 46%Jiné / neuvedeno; 150 
mil. EUR; 2%Pomoc p ři 
mimořádných 
událostech; 206 mil. 
EUR; 3% Opatření týkající se 
zadlužení; 5 mil. EUR; 
0%
Pomoc v naturáliích a 
pomoc v rámci 
obecných program ů; 
809 mil. EUR; 12%
Víceodvětvové / 
průřezové; 963 mil. 
EUR; 14%
Výrobní odv ětví; 424 
mil. EUR; 6%
Hospodá řská 
infrastruktura a 
služby; 929 mil. EUR; 
13%
 
Velká část nových závazk ů (více než jedna t řetina) byla u činěna na konkrétní 
projekty na podporu sociální infrastruktury a služeb, v četně základních 
zdravotnických služeb a vzd ělávání. Avšak zdravá hospodá řská politika je 
pravděpodobně nejúčinnějším prost ředkem snižování chudoby a v tomto rámci se 
čím dál tím v ětší pozornost v ěnuje pomoci ve form ě rozpočtové podpory, často 
vázané na odv ětvové reformy s cílem podpo řit sociální služby. 
V souvislosti s pln ěním rozvojových cíl ů tisíciletí byla Afrika ozna čena za 
„epicentrum krize“. P řestože v roce 2004 byly d ůvody k optimismu – míra chudoby 
ve vícero zemích klesá a rozši řuje se přístup ke zdravotnictví a vzd ělání – přetrvávají 
vážné problémy chudoby, konflikt ů a nestability. Komise proto v roce 2004 nadále 
hledala nové zp ůsoby, jakými by mohla zvýšit ú činek spolupráce, kterou poskytuje. 
Pokusila se dát pevný základ Afri čany vedeným pokus ům o řešení problém ů 
afrického kontinentu tím, že financovala faci litu pro mír v Africe a facilitu pro vodu, 
a nadále hrála vedoucí úlohu v poskytování rozpo čtové podpory.  
V asijských zemích podpo ří boj s chudobou 11 projekt ů o celkové hodnot ě 180 
milionů EUR, na n ěž byly učiněny závazky v roce 2004; jedná se nap říklad o projekt 
hospodářské a sociální obnovy v Kambodži (25 milion ů EUR), úv ěr na podporu 
snižování chudoby ve Vietnamu (20 milion ů EUR) a podporu základního školství 
v Indonésii (20 milion ů EUR). Komise poskytuje p říspěvek na zlepšení p řístupu ke 
vzdělání osmi asijským zemím, zejména co se tý če dívek a znevýhodn ěných skupin 
dětí, například dětí z národnostních menšin, d ětí se zdravotním postižením a d ětí 
žijících na ulici. Pokud jde o p řístup ke kvalitní zdravotní pé či pro všechny, což je 
 
CS 15   CS jeden z klí čových aspekt ů rozvojových cíl ů tisíciletí, pomáhají projekty v hodnot ě 
více než 100 milion ů EUR s p řípravou odv ětvových reforem s cílem zlepšit 
poskytování zdravotní pé če nebo (v zemích, v nichž nedávno skon čil konflikt, jako 
jsou nap říklad Afghánistán a Východní Timor) se zajiš ťováním základních 
zdravotnických služeb chudším vrstvám obyvatelstva. 
V oblastech jako St ředomoří a Latinská Amerika, kde v ětšina zemí spadá do 
kategorie zemí se st řední úrovní p říjmů, je přesto s ohledem na sou časný stav 
rozvoje, n ěkdy spojený se slabým hospodá řským růstem, demografickými tlaky, 
hospodářskými reformami a kontroverzní ve řejnou správou, nutné poskytovat pomoc 
zaměřenou na boj s chudobou a zlepšování ve řejné správy. V této souvislosti se 
například poskytuje podpora základnímu školství v Nikaragui a systém ům primární 
zdravotní pé če v Bolívii. N ěkolik projekt ů usiluje o poskytnutí v ětších možností 
chudým a konkrétním znevýhodn ěným skupinám. Program MEDA má za cíl 
podporovat udržitelný hospodá řský a sociální rozvoj vymýcením chudoby v oblasti. 
Vyhlídky lepší regionální spolupráce a vyššího hospodá řského růstu se v roce 2004 
zlepšily díky vytrvalému pokroku obchodních jednání o vytvo ření zóny volného 
obchodu ve st ředomořském regionu a rovn ěž byly zahájeny nové slibné iniciativy 
týkající se snižová ní chudoby, které se zam ěřují na decentralizovaný místní rozvoj. 
Podobně se rozvíjejí i nové in iciativy na podporu posílení demokracie, lidských práv 
a významného zapojení ob čanské spole čnosti. Dobrými p říklady takových projekt ů 
v Latinské Americe jsou probíhající re forma soudnictví v Peru nebo zahájení 
celoregionálního programu zajiš ťování potravin, který p řispívá k posílení rovného 
postavení žen a muž ů tím, že umož ňuje ženám držet p ůdu a zlepšuje fungování 
regionálních orgán ů. 
b) Výsledky, ú činnost a dopad 
Komise používá systém sledování zam ěřený na výsledky (ROM), který je založen na 
pravidelných návšt ěvách nezávislých odborník ů v místech probíhajících projekt ů a 
programů. V roce 2004 pokrýval tento systém 117 zemí a zprávy byly p ředloženy o 
1100 projektech v celkové hodnot ě přibližně 7,6 miliard EUR. Projekty a programy 
jsou hodnoceny na základ ě kritérií stanovených na mezinárodní úrovni. Podle 
výsledků bylo průměrné hodnocení projekt ů a program ů sledovaných v roce 2004 
podle všech kritérií „podle plánu“ nebo le pší. Výsledky ukazují, že asi 90 % projekt ů 
přináší cílené výsledky, t řebaže menší procento projekt ů může vyžadovat zm ěnu 
termínu. D ůraz na kvalitní p řípravu projekt ů a program ů by měl zajistit udržitelnost 
zlepšení výsledk ů podle všech kritérií.  
Nejlepších výsledk ů je dosahováno v oblasti ú činnosti a dopadu. Potvrdily se první 
náznaky zvýšení ú činnosti díky p řevedení pravomocí a skute čnost, že zprávy ze zemí 
AKT uvád ějí nižší známky než v p řípadě jiných region ů, může být částečně – vedle 
obecně obtížných podmínek v mnoha z t ěchto zemí – zap říčiněna tím, že p řevádění 
pravomocí bylo v mnoha z t ěchto zemí dokon čeno teprve nedávno. Probíhají další 
práce na metodice systému, aby bylo možné získávat lépe srovnatelné a p řesnější 
výsledky.  
Z výsledk ů podle odv ětví vyplývá, že projekty v ma kroekonomické a v sociální 
oblasti vykazovaly vysokou relevantnost, ú činnost a dopad, a p řestože projekty 
v oblasti zajiš ťování potravin nem ěly celkově tak dobré výsledky, v p řípadě těchto tří 
 
CS 16   CS kritérií dopadly rovn ěž dobře. Tato skute čnost má vliv na hodnocení p říspěvku 
těchto projekt ů k plnění rozvojových cíl ů tisíciletí. 
Zatímco b ěžné hodnocení dokon čených projekt ů a program ů zajišťují teritoriální 
útvary, úst řední oddělení hodnocení, jež je odpov ědné komisa ři pro vnější vztahy, 
vydává pokyny ke zlepšení metodiky hodnocení a provádí hodnocení týkající se strategií, odv ětví a témat. Hotové hodnotící zprávy se zve řejňují v rámci sekce 
internetových stránek ú řadu EuropeAid v ěnované hodnocení
11. V roce 2004 bylo 
dokončeno 12 hodnocení a 13 hodnocení probíhalo; krom ě toho probíhala dv ě 
společná hodnocení (první se týká koordinace, dopl ňkovosti a soudržnosti a druhé 
rozpočtové podpory). 
c) Dlouhodobý výhled  
Třebaže nelze p řeceňovat výsledky za jediný rok, podle dosavadních zjišt ění se zdá, 
že reformy zahájené v roce 2000 mají výrazn ě kladný ú činek. Po p ěti letech nastal 
čas ke zhodnocení výsledk ů. Na sklonku roku 2004 zahájila Komise proces reflexe o 
provádění a dopadu prohlášení o rozvojové po litice (DPS) a jeho relevantnosti 
vzhledem k podstatným zm ěnám jak v rámci Unie (p ředevším poslední rozší ření), 
tak vně jejích hranic (p ředevším vznik posíleného vztahu se sousedními zem ěmi díky 
evropské politice sousedství, zr ychlení globalizace a její rozší ření za hranice čistě 
obchodních a hospodá řských otázek, sílící mezinárodní shoda ve v ěci rozvojových 
cílů tisíciletí a vzestup bezpe čnostních obav). Bylo proto rozhodnuto vést o 
rozvojové politice ve řejnou diskusi s cílem ur čit její úlohu v širších souvislostech 
politiky vn ějších vztah ů EU a pln ě využít její potenciál p řednostního politického 
nástroje odstra ňování hlavních p říčin chudoby a nerovnosti.  
Zadruhé lze ve sv ětle přezkumů v polovin ě období zlepšit programovací proces. 
Stejně jako ostatní dárci musíme stále rozvíjet svou schopn ost zvyšovat dopl ňkovost 
a začleňovat do své činnosti pr ůřezová témata, nap říklad rovné postavení žen a 
mužů, předcházení konflikt ům a životní prost ředí, vedle nov ějších témat jako 
bezpečnost, migrace a azyl. P řezkumy byly významnou p říležitostí k dolad ění 
programů a v jejich rámci byly zjišt ěny tyto oblasti, v nichž je t řeba dosáhnout 
pokroku: 
– zlepšit hodnocení výsledk ů na základ ě ukazatelů (přestože rámec ukazatel ů se 
zlepšil, základ je často nedostate čný); 
– vytvořit těsnější vazby s p ůvodními strategickými dokumenty; a 
– zlepšit dopl ňkovost s ostatními dárci. 
Zatřetí je třeba uvést, že EU bude muset dále hrát aktivní úlohu v úsilí o mezinárodní 
harmonizaci postup ů a udržet dynamiku prosazování výsledk ů tohoto úsilí v praxi na 
úrovni jednotlivých zemí. Ukazatele a cíle vypracované v roce 2004 a p řijaté na 
zasedání Rady v listopadu 2004 jsou užite čné, nicmén ě všichni dárci musí vyvinout 
větší úsilí k zajišt ění jejich uplat ňování v praxi. 
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/tender/index_fr.htm