Zvláštní zpráva č. 1/2010 „Je kontrola zjednodušených celních postupů pro dovozy účelná?“





Zkratky CKS : celní kodex Společenství CRMF : společný rámec pro řízení rizik (Common Risk Management Framework) EU : Evropská unie GŘ BUDG : generální ředitelství pro rozpočet GŘ TAXUD : generální ředitelství pro daně a celní unii MCŘ : místní celní řízení OHS : oprávněný hospodářský subjekt PP CKS : prováděcí pravidla celního kodexu Společenství TVZ : tradiční vlastní zdroje WCO : Světová celní organizace (World Customs Organisation) ZCP : zjednodušené celní prohlášení Glosář termínů Audit ex post : kontrola hospodářských subjektů v podobě prověrky jejich účetnictví, záznamů a systémů, jež se provádí, aby se dodržovala celní pravidla a zhodnotilo se riziko související s obchodní činností těchto subjektů. Audit před udělením povolení : kontrola hospodářských subjektů formou prověrky účetnictví, záznamů a systémů před vydáním povolení k používání příslušného celního postupu. Cílem je ověřit, zda hospodářský subjekt dodržuje podmínky, které použití postupu podmiňují, a zhodnotit riziko související s obchodní činností subjektu. Automatizované řízení rizika / analýza rizika : systematické určování rizik a provádění všech nezbytných opatření, která omezují vystavení rizikům. Patří sem takové činnosti jako shromažďování údajů a informací, analýza a posouzení rizik, stanovování a provádění opatření a pravidelné sledování a přezkoumávání postupu a jeho výsledků na základě mezinárodních a vnitrostátních zdrojů a strategií a zdrojů a strategií EU. Celní odbavení : proces vykonání celních formalit směřujících k tomu, aby žadatel mohl se zbožím disponovat. Celní režim : použití jednoho z těchto postupů: propuštění do volného oběhu, tranzit, uskladňování v celním skladu, aktivní zušlechťovací styk, přepracování pod celním dohledem, dočasné použití, pasivní zušlechťovací styk, vývoz. Dokumentární kontrola : kontrola správnosti, úplnosti a platnosti informací uvedených v celním prohlášení (např. popis zboží, hodnota, množství) nebo jiných dokumentech (např. dovozní licence, osvědčení o původu zboží). Dovoz : použití celního režimu propuštění do volného oběhu, po němž může být zboží prodáno nebo zkonzumováno na trhu EU. Dovozní licence : dokument vydaný příslušnými orgány členského státu povolující dovoz určitého zboží, na něž se vztahují omezení, do EU. Každá licence uvádí povolený objem dovozu a celkový objem dováženého zboží by neměl tuto maximální částku překročit. Fyzická kontrola : prohlídka zboží sestávající z podrobného přepočtu a odběru vzorků ke kontrole; kontroluje se, zda zboží odpovídá průvodnímu celnímu prohlášení. Kontrola odsouhlasením : kontrola zjednodušeného celního prohlášení (ZCP ) nebo zápisu v záznamech hospodářského subjektu (MCŘ) oproti doplňkovému prohlášení. Kontrola může spočívat v kontrole věcné správnosti jednotlivých položek (přesnost) a/nebo v ujištění, že všechny zjednodušené operace jsou uvedeny v doplňkovém prohlášení (úplnost). Kontrola před propuštěním : fyzická nebo dokumentární kontrola prováděná předtím, než je zboží zpřístupněno hospodářskému subjektu k účelu stanovenému v příslušném celním režimu. Kontrolní doklad Unie : produkty pod dohledem EU mohou být importovány pouze po předložení kontrolního dokladu vydaného příslušnými orgány členského státu. Kontroly / celní kontroly : zvláštní úkony prováděné celními orgány zajišťující správné uplatňování celních pravidel. Tyto úkony mohou spočívat v prohlídce zboží, prověřování údajů v celním prohlášení a existence a pravosti elektronických či tištěných dokumentů, v kontrole účetnictví podniků a kontrole jiných záznamů, inspekci dopravních prostředků, inspekci zavazadel a jiných podobných krocích. Osvědčení o původu zboží : dokument požadovaný při žádosti o preferenční celní sazbu, který vyplňuje vývozce zboží (např. EUR.1, tiskopis A, prohlášení na faktuře). Po akci : po propuštění zboží. Profil rizika : kombinace kritérií rizika a oblastí kontroly (např. typ zboží, země původu), která indikuje existenci rizika a vede k návrhu provést kontrolní opatření. Prohlášení / celní prohlášení : úkon, jímž osoba projevuje přání, aby bylo zboží propuštěno do určitého režimu. Propuštění zboží : úkon, kterým celní orgány umožňují nakládat se zbožím za podmínek celního režimu, do něhož je propuštěno. Předložení zboží k celnímu řízení : oznámení celním orgánům, že zboží bylo přepraveno na celní úřad nebo jiné místo určené nebo schválené celními orgány. Riziko : pravděpodobnost, že nastane určitá událost, která zabrání řádnému uplatnění předpisů EU nebo vnitrostátních předpisů, ohrožuje finanční zájmy EU a jejích členských států nebo představuje hrozbu pro bezpečnost a zabezpečení EU, veřejné zdraví, životní prostředí nebo spotřebitele. Volný oběh : status zboží, které bylo dovezeno ze třetích zemí a prošlo všemi dovozními formalitami nutnými k tomu, aby mohlo být prodáno nebo zkonzumováno na trhu EU. Shrnutí I. Hospodářské subjekty, jež jsou oprávněny využívat zjednodušené dovozní postupy, využívají zrychlení celního odbavení. Celní orgány se spoléhají na správnost jejich dovozních prohlášení a provádějí méně kontrol před propuštěním, což by se mělo kompenzovat audity před udělením povolení a audity ex post. Tyto režimy fungují již delší dobu a v EU nacházejí široké využití. V roce 2008 byly téměř dvě třetiny všech dovozních celních prohlášení v EU vyhotoveny s využitím zjednodušených postupů. II. Zjednodušené postupy jsou důležitým prvkem politiky EU pro usnadňování obchodu. Tento prvek byl dále rozvinut v roce 2008 zavedením konceptu oprávněného hospodářského subjektu (OHS), jenž je privilegovaným uživatelem zjednodušených celních postupů, nařízením (ES) č. 1192/2008 a přijetím modernizovaného celního kodexu, který nabude účinnosti do roku 2013. III. Audit Účetního dvora posuzuje, zda jsou dva hlavní zjednodušené celní dovozní postupy účelně kontrolovány, aby bylo možné poskytnout přiměřenou jistotu ohledně správného výběru tradičních vlastních zdrojů (TVZ) a zajistit dodržování závazků vyplývajících ze společné obchodní politiky ze strany hospodářských subjektů. Účetní dvůr posuzuje, zda Komise zohlednila mezinárodně osvědčené postupy pro vývoj řádné koncepce kontroly pro zjednodušené postupy a zda monitoruje jejich správné uplatňování v celé EU. Audit rovněž posuzuje, zda členské státy provádějí na základě takové koncepce účelné kontroly. IV. Účetní dvůr zjistil, že: - Komise zohlednila mezinárodní standardy a zavedla řádný regulační rámec pro zjednodušené postupy. Stalo se tak však až na konci roku 2008, - Komise vyvinula automatizovaný systém řízení rizika pro celou EU. Ačkoliv tento systém umožňuje výměnu formulářů pro informace o riziku, nezahrnuje zatím profily rizika, které by pokryly tradiční vlastní zdroje či společnou obchodní politiku, - povinnost používat automatizovanou analýzu rizika v rámci zjednodušených postupů vstoupí v platnost až 1. ledna 2011, - Komise provedla zvláštní inspekce zjednodušených postupů pro dovozy poprvé v roce 2008 a v roce 2009 posílila své monitorovací činnosti, - standardizovaná koncepce auditů ex post u zjednodušených postupů se zatím nepoužívá v rámci celé EU, protože aktivity Komise v tomto směru nebyly dosud dovedeny do konce. V. Účetní dvůr zjistil, že členské státy používají své vlastní, někdy nedostatečné koncepce kontroly zjednodušených postupů, což vede k: - obecně nedostatečným nebo nedostatečně zdokumentovaným auditům před udělením povolení hospodářskému subjektu používat zjednodušené postupy, - omezenému uplatnění technik automatického zpracování dat pro provádění kontrol během zpracování zjednodušených postupů, - nadměrnému využívání zjednodušených praktik (zejména zproštění oznamovací povinnosti v rámci místního celního řízení), které neumožňují provádění kontrol na základě profilů rizika před propuštěním zboží na trh EU, - nízké kvalitě auditů ex post u obchodní dokumentace a účetnictví hospodářského subjektu, jejich nedostatečné četnosti nebo neadekvátnímu zaměření na operace. VI. Účetní dvůr poměřoval účelnost kontrol u dovozů v rámci zjednodušených postupů testováním náhodně vybraných prohlášení, u nichž se žádalo o preferenční celní sazbu nebo vyžadovalo, aby dokumentace k dovozu byla v souladu se společnou obchodní politikou. U šesti z devíti členských států byla zjištěna vysoká četnost chyb, jejichž příčinou byla často skutečnost, že hospodářské subjekty nedisponovaly potřebnými dokumenty, které by je opravňovaly dovážet zboží, na něž se vztahují opatření obchodní politiky, nebo využívat preferenční celní sazbu. VII. Aby zdokonalila kontroly zjednodušených postupů a přispěla k rozvoji politiky EU zaměřené na usnadňování obchodu, měla by Komise: - při dalším zjednodušování celních postupů brát v úvahu zjištění Účetního dvora, - podněcovat členské státy, aby urychleně zavedly nedávno vyvinutý regulační rámec a pokyny, monitorovat jejich zavádění a dále tento rámec posilovat ve světle výsledků monitorování, které provádí Účetní dvůr nebo sama Komise, - zavést společné standardy pro audity ex post v oblasti cel a používat u nich řádnou metodiku auditu a koncepci založenou na systémech, - vyvinout automatizované profily rizik pro tradiční vlastní zdroje v rámci celé EU a společnou obchodní politiku a kriticky přezkoumat praxi členských států v oblasti zjednodušených postupů, - povzbuzovat členské státy, aby informatizovaly veškeré aspekty zpracování zjednodušených postupů pro dovozy, - vyzvat členské státy, aby zvyšovaly povědomí hospodářských subjektů o jejich povinnostech a odpovědnosti, a podporovat měření dodržování těchto povinností ze strany hospodářských subjektů. Úvod 1. Zjednodušené dovozní celní postupy jsou klíčovým prvkem celní politiky Společenství: usnadňují obchodní činnost hospodářských subjektů omezováním celních formalit a kontrol před propuštěním zboží. Z údajů za rok 2008 vyplývá, že přibližně u 70 % dovozních celních postupů se jedná o postupy zjednodušené. Jejich dopad na výběr tradičních vlastních zdrojů (TVZ) lze tedy považovat za podstatný. 2. Evropské celní právní předpisy se soustavně novelizovaly, aby odpovídaly vyvíjejícím se technickým, hospodářským a politickým podmínkám. Výsledkem je modernizovaný celní kodex z roku 2008 [1], který otevírá cestu dalšímu usnadňování obchodu. 3. V této auditní zprávě se analyzují dva důležité celní postupy, které usnadňují propuštění do volného oběhu. Jedná se o zjednodušené celní prohlášení (ZCP) a místní celní řízení (MCŘ). Tyto postupy se používají již delší dobu, v EU jsou široce využívány a představují klíčový prvek usnadňování obchodu. 4. Podle standardního dovozního celního režimu musí hospodářský subjekt předložit zboží k celnímu řízení, podat standardní celní prohlášení a před propuštěním zboží zaplatit clo, případně poskytnout jistotu. Celní orgány mohou zkontrolovat dokumentaci a/nebo provést inspekci zboží. 5. O uplatnění zjednodušených postupů může požádat hospodářský subjekt, který je pravidelným dovozcem. K jejich využívání je nutno napřed získat povolení. Provedením auditu před udělením povolení by se vnitrostátní orgány celní správy měly ujistit, že žadatel (hospodářský subjekt) je spolehlivý, posoudit, zda budou celní orgány schopny provést případné kontroly, které budou považovat za nutné, a získat jistotu, která pokryje případné dlužné clo. 6. Po udělení povolení používat zjednodušené postupy může hospodářský subjekt podat celní prohlášení, které bylo vyplněno pouze zčásti, obchodní doklad (např. fakturu) (ZCP) nebo pouze provést zápis do svých záznamů (MCŘ). Hospodářský subjekt si může předkládání zboží k celnímu řízení zjednodušit. Zboží je propuštěno oproti jistotě a případné clo se hradí později. Celý proces celního odbavení se tak zrychluje a hospodářský subjekt může svým zbožím disponovat dříve. 7. Po uplynutí stanovené doby (obvykle jednoho měsíce) podá hospodářský subjekt souhrnné prohlášení (doplňkové prohlášení), v němž shrne zjednodušená prohlášení / zápisy do záznamů a doplní chybějící informace, a zaplatí případné dlužné clo. 8. Orgány celní správy se obvykle na úplnost a přesnost informací poskytnutých hospodářským subjektem spoléhají a kontroly před propuštěním se provádějí jen výjimečně. 9. Protože mnohé důležité informace se uvádějí až později v doplňkovém celním prohlášení, provádějí se případné kontroly obvykle po propuštění zboží formou kontroly celní dokumentace, kontrol odsouhlasením nebo v podobě kompletních auditů ex post přímo u hospodářského subjektu. 10. Celní právní předpisy EU stanoví právní rámec pro provádění kontrol a povinnost používat řízení rizika. S účinností od 1. ledna 2009 zavedla Komise zvláštní pravidla pro kontrolu zjednodušených postupů, zejména pro audit před udělením povolení, a harmonizované podmínky a kritéria, která musí hospodářský subjekt splnit, než mu bude používání zjednodušených postupů povoleno. 11. Cílem Komise [2] je, aby vnitrostátní celní správy postupovaly jako jeden orgán. Za tímto účelem vypracovala Komise i pokyny („právně nevynutitelné předpisy”) k celním auditům obecně i konkrétně ke kontrolám zjednodušených postupů. 12. Schematická prezentace fungování ZCP a MCŘ je uvedena v příloze I. Rozsah a koncepce auditu Základní cíl auditu 13. Při auditu se posuzovalo, zda regulační rámec a koncepce kontroly vyvinuté Komisí a zavedené do praxe v členských státech zjednodušené postupy účelně kontrolují, zda poskytují přiměřenou jistotu ohledně správného výběru tradičních vlastních zdrojů a zda pomáhají zajišťovat plnění závazků vyplývajících ze společné obchodní politiky ze strany hospodářských subjektů. 14. Audit hledal odpověď na tyto dvě konkrétní otázky: a) Vyvinula Komise řádnou koncepci kontroly zjednodušených postupů zohledňující mezinárodně osvědčené postupy a monitorovala správné použití zjednodušených postupů a jejich kontroly? b) Používají členské státy řádnou a standardizovanou koncepci kontrol zjednodušených postupů a jsou tyto kontroly účelné? Koncepce a metodika auditu 15. Audit se prováděl ve dvou fázích. Účetní dvůr napřed na základě svých zkušeností i zkušeností jiných organizací vypracoval model kontroly zjednodušených postupů (viz příloha II). Analyzoval současnou praxi, kontaktoval nečlenské země EU a navštívil Světovou celní organizaci, aby získal informace o koncepcích kontroly zjednodušených postupů ve světě. 16. Následně Účetní dvůr porovnával Komisí doporučovanou koncepci kontroly s tímto modelem kontroly a posuzoval, jak Komise zjednodušené postupy monitoruje. 17. Ve druhé fázi Účetní dvůr přezkoumal kvalitu strategií a skutečně uplatněné kontroly zjednodušených postupů v devíti členských státech [3] a srovnal je se svým modelem kontroly. V těchto členských státech se vybralo více než 60 % všech tradičních vlastních zdrojů inkasovaných EU v roce 2008. Tyto státy také ve značném rozsahu využívaly zjednodušené postupy pro dovozní prohlášení [4]. 18. Kvalita kontrolních strategií a skutečně provedených kontrol v těchto členských státech se posuzovala podle odpovědí na otázky v dotaznících a prostřednictvím na místě získaných důkazních informací a testů průběhu operací u celkem 157 spisových složek hospodářských subjektů. Graf 1 Auditované členské státy a jejich význam z hlediska výběru TVZ v roce 2008 +++++ TIFF +++++ 19. V průběhu auditu roku 2007 zjistil Účetní dvůr u fungování zjednodušených postupů v několika členských státech nedostatky, zejména vyšší riziko chyb u těch zjednodušených postupů, kdy hospodářské subjekty žádají o použití preferenční celní sazby [5] nebo dováží zboží, na něž se vztahují opatření společné obchodní politiky [6]. 20. Kontrolovala se legalita a správnost 967 celních prohlášení, která se týkala let 2005 až 2008 a byla náhodně vybrána v auditovaných členských státech. Cílem bylo vyslovit závěr o tom, zda kontroly na místě v těchto členských státech bránily nedostatečným platbám tradičních vlastních zdrojů a dovozům nerespektujícím společnou obchodní politiku. Připomínky Vyvinula komise řádnou koncepci kontroly zjednodušených postupů zohledňující mezinárodně osvědčené postupy a monitorovala správné použití zjednodušených postupů a jejich kontroly? 21. Zjednodušené postupy se používají již delší dobu, definuje je již celní kodex z roku 1992 [7]. Účetní dvůr posuzoval, nakolik Komise vyvinula společné standardy pro kontrolu zjednodušených postupů a jak monitorovala jejich vlastní provádění. Původní regulační rámec byl nedostatečný, začátkem roku 2009 byl však zdokonalen 22. V roce 2008 začala Evropská unie zavádět koncept oprávněného hospodářského subjektu (OHS). OHS je privilegovaným uživatelem zjednodušení v rámci celního řízení, který je povinen, než je mu tento status přiznán, splnit specifické podmínky a kritéria [8]. 23. Aby se podmínky a kritéria pro OHS harmonizovaly s podmínkami pro hospodářské subjekty využívající ZCP a MCŘ, přijala Komise nařízení [9], které od 1. ledna 2009 poprvé zavádí soubor zvláštních kontrol, jež mají orgány celní správy provádět, když hospodářským subjektům povolují tyto dva postupy používat. Nařízení zavádí členským státům povinnost převést do 1. ledna 2011 správu zjednodušených postupů do elektronické podoby. 24. Komise rovněž vypracovala obsáhlé pokyny pro jednotné povolení zjednodušených postupů [10]. Toto povolení umožňuje hospodářskému subjektu centralizovat formality v celní správě členského státu, který povolení vydal, i když k dovozu mohlo dojít v jiném státě. V průběhu roku 2008 Komise rozšířila platnost konceptů těchto pokynů i na vnitrostátní povolení zjednodušených postupů, tj. na povolení v případech, kdy se dovozy a celní formality týkají téhož členského státu, neboť podmínky a kritéria pro udělení těchto povolení jsou totožná. 25. Tento rámec se nyní z převážné části shoduje s modelem kontroly Účetního dvora pro zjednodušené postupy a rovněž zohledňuje mezinárodně uznávané standardy [11] pro takové kontroly. 26. Pokyny Komise nicméně nespecifikují: - využití metodiky posuzování rizika, jako je model Compact pro OSH [12], při auditech před udělením povolení, - nutnost provádět určitý minimální počet kontrol před propuštěním, - výhodnost automatizovaného odsouhlasování doplňkových prohlášení se zjednodušenými prohlášeními / zápisy v záznamech za účelem zajištění úplnosti doplňkových prohlášení, - výhodnost opatření týkajících se jistoty (např. měření dodržování pravidel ze strany hospodářského subjektu). POVINNÉ POUŽÍVÁNÍ AUTOMATIZOVANÉ ANALÝZY RIZIKA NEBYLO ZATÍM ZAVEDENO 27. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 [13] zavádí povinnost provádět celní kontroly na základě rizika s využitím technik automatického zpracování dat a Komise vyvinula elektronický systém řízení rizika pro oblast cel pro celou EU, tzv. společný rámec pro řízení rizik (CRMF) [14]. 28. Pro účely bezpečnosti/zabezpečení bylo prioritou zavedení společných kritérií (profilů rizika) pro analýzu rizika zboží v okamžiku jeho prvního vstupu na území EU. V této souvislosti nebyly dosud na úrovni EU vypracovány žádné profily, které by pokrývaly tradiční vlastní zdroje nebo společnou obchodní politiku. 29. Protože zjednodušené postupy mohou být dále do konce roku 2010 administrovány manuálně, bude používání jakýchkoliv automatizovaných profilů rizika (vnitrostátních nebo pro celou EU) záviset na míře informatizace a rozhodnutí jednotlivých členských států automatizovanou analýzu rizika u zjednodušených postupů skutečně provádět. Z toho tedy vyplývá, že společná koncepce řízení rizik (u TVZ a jinde) vzniklých používáním zjednodušených postupů se do té doby uplatňovat nebude. 30. Dále celní správy řady členských států umožňují v rámci MCŘ praktiky, které provádění analýzy rizika či kontroly před propuštěním zboží znemožňují. Interpretace celních právních předpisů EU v těchto členských státech je pružná, právní předpisy však tuto praxi umožňují jen za výjimečných okolností (viz bod 46). 31. Komise nevydala nutné pokyny, jimiž by předešla neoprávněnému a nadměrnému využívání této praxe, která brání využívání automatizované analýzy rizika i tehdy, když už je administrace zjednodušených postupů plně informatizovaná. Pokyny pro audity ex post nejsou zatím úplné 32. Komise v rámci modernizace právních předpisů EU pro oblast cel podporuje usnadňování obchodu spolu se souvisejícím snížením počtu celních kontrol před propuštěním, který by měl být vyvážen společnou, na analýze rizika založenou koncepcí posílené celní kontroly, a to zejména u kontrol po akci. 33. Co se týče standardizace auditů ex post, Komise v roce 2007 vydala manuál pro audit cel [15], který zahrnuje všechny celní režimy. Tento manuál však nebere v úvahu riziko ztráty tradičních vlastních zdrojů z důvodu promlčení [16]. Oddíl o metodice auditu se navíc nezabývá takovými klíčovými aspekty, jako jsou nástroje pro posuzování rizika, metoda výběru vzorku a auditní rizika. Zvláštní inspekce zjednodušených postupů provedla komise poprvé v roce 2008 34. Povinností GŘ TAXUD je prostřednictvím jednotně uplatňovaných právních předpisů EU pro oblast cel zajistit, aby celní správy členských států jednaly jako jeden orgán. GŘ BUDG provádí inspekce tradičních vlastních zdrojů, během nichž se rovněž ověřuje dodržování příslušných právních předpisů pro oblast cel. 35. V roce 2007 zjistil Účetní dvůr nedostatky ve fungování zjednodušených postupů v několika členských státech [17] a následně se rozhodnul provést tento komplexní audit. 36. GŘ BUDG zvolilo zjednodušené postupy jako zvláštní téma svých inspekcí v roce 2008 vůbec poprvé a v sedmi auditovaných členských státech zjistilo řadu nedostatků (viz tabulka 1). 37. GŘ TAXUD zřídilo v roce 2006 útvar pro monitorování jednotného uplatňování celních právních předpisů EU. Do svých monitorovacích programů na roky 2009 a 2010 zahrnulo rovněž monitorování některých prvků zjednodušených postupů. 38. Povinnost používat náležitý kontrolní rámec až od roku 2009, absence automatizované společné analýzy rizik pro kontroly prováděné před propuštěním u tradičních vlastních zdrojů a aspektů společné obchodní politiky a neúplné pokyny pro audity ex post zvyšují pravděpodobnost, že se rizika spojená s využíváním zjednodušených postupů stanou skutečností. Tabulka 1 Přehled inspekčních zjištění GŘ BUDG ohledně zjednodušených postupů v roce 2008 | Členský stát | Nedostatky | DE | IE | ES | FR | PL | FI | UK | Proces udělování povolení | | | | | | | | Kontroly před propuštěním | | | | | | | | Použití analýzy rizika | | | | | | | | Praxe v oblasti zjednodušení | | | | | | | | Kontroly / audity ex post | | | | | | | | Používají členské státy řádnou a standardizovanou koncepci kontrol zjednodušených postupů a jsou tyto kontroly účelné? 39. Účetní dvůr provedl přezkum kontrol a uplatňovaných koncepcí auditu v devíti členských státech a porovnal je se svým modelem kontroly. Provedl i přezkum 157 spisových složek hospodářských subjektů. Dále měřil účelnost kontrol s využitím vzorků celních prohlášení. Celkem bylo zkontrolováno 967 celních prohlášení. Členské státy se držely svých koncepcí s rozdíly v kontrolách ve všech fázích 40. Ve všech členských státech existovaly vnitrostátní pokyny pro zavedené zjednodušené postupy a členské státy pro kontroly používaly svou vlastní metodiku. Kvalita a množství kontrol provedených v různých fázích zpracování (před povolením, během zpracování a ex post) zjednodušených postupů se napříč členskými státy různily. Přehled kvality a množství kontrol podle standardu modelu kontroly pro každý auditovaný členský stát uvádí příloha III. Fáze kontroly před udělením povolení Nejlepší koncepci auditů před udělením povolení měla nizozemská celní správa, která ale nebyla schopna prokázat, že ji používala 41. Hospodářské subjekty oprávněné používat zjednodušené postupy mohou využívat zrychleného celního odbavení s menším počtem kontrol před propuštěním zboží. Tuto možnost by měly mít pouze spolehlivé hospodářské subjekty [18]. Spolehlivost by se měla posuzovat v rámci důkladného auditu před udělením povolení, který by zahrnul i posouzení rizik s dopadem na obchodní činnost hospodářského subjektu a doporučení, jak často a jak intenzivně by měly být činnosti hospodářského subjektu přezkoumávány (plán kontroly) po udělení povolení. 42. Z devíti auditovaných členských států mělo nejlepší koncepci auditů před udělením povolení Nizozemsko. Jeho koncepce plně odpovídá modelu kontroly Účetního dvora. Účetní dvůr však byl schopen nalézt jen málo důkazních informací potvrzujících, že nizozemské orgány celní správy tuto koncepci používaly v praxi. Koncepce používané v ostatních kontrolovaných členských státech byly často nedostatečné. 43. Navíc členské státy nebyly vždy schopny prokázat, že audit před udělením povolení posuzující vnitřní kontrolu a správní organizaci hospodářského subjektu byl proveden. Účetní dvůr často nemohl mezi přezkoumávanými povoleními a auditními zprávami nalézt souvislost. Systematické uspokojivé důkazní informace o auditech před udělením povolení byly schopné poskytnout pouze orgány belgické celní správy. Bylo nalezeno jen málo důkazních informací o tom, že by byla provedena posouzení rizika hospodářského subjektu a vypracovány plány kontroly. 44. Zjištění Účetního dvora týkající se auditů před udělením povolení podrobně uvádí tabulka 2. Tabulka 2 Posouzení auditů před udělením povolení Poznámka: uspokojivé; částečně uspokojivé; neuspokojivé. V Irsku se audity před udělením povolení nekontrolovaly. Standardy modelu kontroly | BE | FR | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Počet spisových složek hosp. subjektů podrobených přezkumu | 17 | 20 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Audit proveden / auditní zpráva k dispozici | | | | | | | | | Správní organizace / vnitřní kontroly zkontrolovány | | | | | | | | | Účetnictví / systémy vč. IT zkontrolovány | | | | | | | | | Kontrola existence závažných porušení předpisů | | | | | | | | | Finanční solventnost zkontrolována | | | | | | | | | Posouzení rizika hosp. subjektu provedeno | | | | | | | | | Kontrolní doporučení (plán) | | | | | | | | | Prvky ujištění (např. školení) | | | | | | | | | Kontrola během zpracování – kontroly před propuštěním Nadměrné využívání zjednodušení u MCŘ 45. Z podstaty zjednodušených postupů vyplývá, že se provádí méně kontrol před propuštěním. Účetní dvůr však má za to, že v této fázi by se určitý minimální počet kontrol na základě automatizované analýzy rizika provádět měl, aby pro hospodářský subjekt zůstal zachován faktor nejistoty, byly odhaleny dovozy, které nerespektují pravidla společné obchodní politiky, a aby se předešlo podhodnocení plateb tradičních vlastních zdrojů. 46. Celní právní předpisy EU vyžadují, aby hospodářské subjekty zboží předložily k celnímu řízení nebo celní orgány uvědomily o svém záměru nechat zboží propustit do volného oběhu. To platí i v rámci zjednodušených postupů. Nicméně celní orgány mohou v rámci MCŘ ve výjimečných a odůvodněných případech povolit tzv. superzjednodušení (možnost zproštění oznamovací povinnosti) [19], kdy hospodářský subjekt nemusí celní orgány informovat o každé individuální zásilce a svém úmyslu nechat ji propustit do volného oběhu (viz bod 30). 47. V pěti z devíti kontrolovaných členských států hospodářské subjekty využívající MCŘ výše uvedené "superzjednodušení" (zproštění oznamovací povinnosti)pravidelně využívají [20], i když právní předpisy takové zjednodušení umožňují jen za určitých zvláštních okolností. Komise zjistila v roce 2008 podobné praktiky v Německu, Španělsku a ve Finsku (viz tabulka 1). 48. Některé členské státy sice uvedly, že využívání "superzjednodušení" by mohlo být dočasně pozastaveno, aby orgány celní správy měly možnost provést kontroly zboží, nebyly však schopny prokázat, že se tak skutečně postupovalo. V těchto členských státech se tedy u MCŘ provádělo jen málo kontrol před propuštěním nebo vůbec žádné kontroly před propuštěním. Omezené využívání automatizované analýzy rizika kontrol tradičních vlastních zdrojů a aspektů společné obchodní politiky před propuštěním 49. Používání analýzy rizika pro celní kontroly je od 1. ledna 2007 povinností stanovenou právními předpisy. Pouze automatizované profily rizika integrované do zpracování celních prohlášení mohou dostatečně ochránit finanční zájmy EU a zájmy její obchodní politiky. 50. Jedinými členskými státy, které zavedly automatizované profily rizika, jež zohledňují aspekty tradičních vlastních zdrojů a společné obchodní politiky, pro všechny zjednodušené postupy, jsou Francie a Slovinsko. Ve Švédsku a v Nizozemsku tyto profily zahrnovaly pouze ZCP. 51. Pokud se v souvislosti s kontrolami před propuštěním objevily problémy související s rizikem, byly obvykle řádně zaznamenány, byla provedena kontrola přijatých nápravných opatření a výsledky byly využity jako zpětná vazba pro systém řízení rizika. V Belgii však byly zjištěny nedostatky v toku informací relevantních z hlediska rizika, zvláště na ústřední úroveň. 52. Zjištění Účetního dvora týkající se kontrol před propuštěním v auditovaných členských státech podrobně uvádí tabulka 3. Tabulka 3 Posouzení kontrol před propuštěním Poznámka: uspokojivé; částečně uspokojivé; neuspokojivé. Standardy modelu kontroly | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Počet spisových složek hosp. subjektů podrobených přezkumu | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | "Superzjednodušení" (zproštění oznamovací povinnosti) u MCŘ | | | | | | | | | | Minimální počet kontrol u tradičních vlastních zdrojů | | | | | | | | | | Automatizované profily rizika pro tradiční vlastní zdroje | | | | | | | | | | Automatizované náhodné kontroly | | | | | | | | | | Zpětná vazba pro řízení rizika | | | | | | | | | | Kontroly během zpracování – kontroly doplňkových celních prohlášení 53. Hospodářský subjekt využívající zjednodušené postupy musí v pravidelných intervalech finalizovat celní prohlášení a činí tak předložením podrobného doplňkového celního prohlášení. Celní orgány by měly využívat automatizované analýzy rizika, zaměřit se na vzorek rizikových operací a tyto operace kontrolovat. Při kontrolách by se měly přezkoumávat relevantní celní dokumenty (faktury, certifikáty, licence, atd.), aby bylo možno zjistit případné podhodnocení u plateb tradičních vlastních zdrojů nebo dovozy bez náležitých dokumentů, které vyžaduje společná obchodní politika, a podniknout v nutných případech okamžité nápravné kroky. Srovnávací základnou pro kontroly doplňkových celních prohlášení je Slovinsko 54. Účetní dvůr zjistil, že doplňková celní prohlášení se ve všech auditovaných členských státech podávala elektronicky. V šesti [21] z nich však byl proveden jen omezený nebo vůbec žádný přezkum celních dokladů a automatizovaná analýza rizik souvisejících s tradičními vlastními zdroji se u zjednodušených postupů v této fázi používala pouze ve čtyřech [22] členských státech. 55. Mělo by se provádět systematické odsouhlasování zjednodušených operací (tj. zjednodušených prohlášení (ZCP) a zápisů v záznamech hospodářského subjektu (MCŘ)) s doplňkovým prohlášením, aby bylo možné získat jistotu, že doplňkové prohlášení je úplné a přesné. Toto odsouhlasení by mělo být, pokud možno, automatizováno, veškeré chyby by měly být opraveny a měla by se provádět kontrola přijatých nápravných opatření. 56. Systémy pro zpracování dat ze zjednodušených postupů ve Francii a ve Slovinsku jsou informatizované v míře, která umožňuje provádět automatizované odsouhlasení u všech zjednodušených postupů. Některé [23] členské státy prováděly automatizované odsouhlasování pouze u ZCP, případně někdy prováděly odsouhlasení manuálně. Zjištění Účetního dvora týkající se kontrol doplňkových prohlášení v auditovaných členských státech podrobněji uvádí tabulka 4. Tabulka 4 Posouzení kontrol doplňkových celních prohlášení Poznámka: uspokojivé; částečně uspokojivé; neuspokojivé; N/A: irelevantní. Standardy modelu kontroly | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Počet složek hosp. subjektů podrobených přezkumu | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Doplňková prohlášení v elektronické podobě | | | | | | | | | | Dokumentární kontroly věcné správnosti | | | | | | | | | | Automatizované profily rizika pro TVZ | | | | | | | | | | Automatizované náhodné kontroly | | | | | | | | | | Automatizované odsouhlasování | N/A | | | N/A | N/A | | | | | Systematické manuální odsouhlasování | | N/A | | | | | N/A | | | Zpětná vazba pro řízení rizika | | | | | | | | | | Audity ex post 57. Z vlastní povahy zjednodušených postupů vyplývá, že se během zpracování provádí jen malý počet kontrol a že po udělení povolení se celní orgány spoléhají na správnost informací poskytnutých hospodářskými subjekty. Jediný účelný způsob, jak získat přiměřenou jistotu, že tato důvěra je oprávněná, je dostatečně často provádět dobře naplánované a důkladné audity ex post. Tyto audity by se měly zaměřit jak na systémy hospodářského subjektu (vnitřní kontrola, IT, účetnictví), tak na vzorek operací, včetně prověrky souvisejících účetních záznamů. Audity by měly brát v úvahu celní rizika obchodní činnosti hospodářského subjektu a zabývat se zejména rizikem nemožnosti vybrat clo z důvodu promlčení. 58. Vnitrostátní celní správy, které mohou používat svou vlastní metodiku, příliš často manuál pro audit cel vypracovaný Komisí nevyužívaly. I když celní správy usilují o jednotnost koncepce auditu, např. používáním standardních kontrolních seznamů, šablon pro výkaznictví a hodnocení rizikovosti hospodářských subjektů, auditoři celní správy používali vlastní individuální koncepce a dokumentace v přezkoumávaných spisových složkách hospodářských subjektů byla často nejednotná a/nebo neúplná. 59. Členské státy měly obvykle zavedené národní nebo regionální plány kontroly s obecnými cíli kontrol. Účetní dvůr však jen zřídkakdy nacházel důkazní informace o tom, že by se u hospodářských subjektů vybraných do jeho vzorku doporučení ohledně frekvence prováděných kontrol nebo jejich povahy skutečně vydávala na základě posouzení rizika v průběhu procesu povolování. Audity ex post se neprováděly dostatečně často 60. V sedmi z devíti auditovaných členských států se prováděly audity ex post, včetně přezkumu dostatečně vysokého počtu operací a obchodního účetnictví hospodářských subjektů, ale četnost těchto auditů, která by poskytla přiměřenou jistotu, že výběr cel neohrozilo promlčení, byla uspokojivá pouze v Maďarsku. Četnost auditů byla nedostatečná zejména ve Švédsku a ve Spojeném království. 61. Ve čtyřech z devíti auditovaných členských států se neprováděly přiměřené audity ex post u systémů hospodářských subjektů, včetně systémů IT. Pouze Nizozemsko a Spojené království mají strukturovaný přezkum výkonnosti hospodářských subjektů (měření dodržování předpisů). Zjištění Účetního dvora týkající se auditů ex post podrobně uvádí tabulka 5. 62. Z důvodu používání nedostačující auditní metodiky, špatného plánování a zejména absence dostatečně častých a důkladných auditů ex post u hospodářských subjektů, které zjednodušené postupy používají, není jistota, že zjednodušené postupy jsou účelně kontrolovány, ve většině auditovaných členských států adekvátní. To zvyšuje riziko ztráty částek cla účtovaných do rozpočtu EU a riziko, že dovozy nebudou v souladu se závazky vyplývajícími ze společné obchodní politiky. Tabulka 5 Posouzení auditů ex post Poznámka: uspokojivé; částečně uspokojivé; neuspokojivé. Standardy modelu kontroly | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Počet spisových složek hosp. subjektů podrobených přezkumu | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Řádná/jednotná auditní metodika | | | | | | | | | | Audit systémů, vč. systémů IT | | | | | | | | | | Audity trvání podmínek | | | | | | | | | | Audity operací/účtů | | | | | | | | | | Dostatečná četnost auditů | | | | | | | | | | Procento hosp. subjektů, které nebyly v uplynulých třech letech kontrolovány | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na auditní zprávy | | | | | | | | | | Neúčelné kontroly v členských státech 63. Účetní dvůr měřil účelnost kontrol na vzorku celních prohlášení. Příloha IV uvádí rozdělení zkontrolovaných prohlášení a zjištěných chyb podle zemí. 64. Vzorky byly rozděleny do dvou skupin: kategorie celních prohlášení z nedávné doby (z roku 2008), u níž se hodnotilo, zda zavedené kontroly skutečně předcházely vzniku chyb, a kategorie celních prohlášení z předchozích let (2006 a dříve), u níž se hodnotilo, zda byly nalezené chyby po auditech ex post opraveny. Účelnost kontrol u vzorků z roku 2008 65. Za rok 2008 byly vybrány dva vzorky údajů ze všech celních úřadů daného členského státu a ze dvou různých souborů: a) finanční vzorek: přibližně 30 prohlášení za každý členský stát ke kontrole problémů souvisejících s tradičními vlastními zdroji, tj. se správným použitím preferenční celní sazby na základě náležitého podkladového dokumentu (např. osvědčení o původu); b) nefinanční vzorek: přibližně 60 prohlášení za členský stát ke kontrole problémů souvisejících se společnou obchodní politikou, tj. s existencí dovozních licencí (textilní sektor) nebo kontrolních dokladů (ocelářství) a řádným nakládáním s těmito dokumenty. Výsledky finančního vzorku z roku 2008 66. Ve čtyřech z devíti auditovaných členských států byla zjištěna míra chyb [24] ve výši minimálně 10 % (viz graf 2). 67. Hospodářské subjekty jsou povinny uchovávat příslušnou celní dokumentaci pro případ, že by celní orgány chtěly provést audit ex post. O této své povinnosti jsou informovány při procesu udělování povolení. Příčinou vysoké míry výskytu chyb ve Švédsku (19 %) a Irsku (40 %) byla především skutečnost, že potřebné dokumenty neexistovaly nebo nebyly k nalezení. Výsledky nefinančního vzorku z roku 2008 68. Licence a kontrolní dokumenty se vydávají pro pevně stanovené množství zboží. Aby bylo zaručeno, že na trh EU nebude propuštěno zboží bez platného dokumentu, musí být množství zboží z licence odepsáno a potvrzeno celními orgány pro každý jednotlivý dovoz v okamžiku propuštění. Graf 2 Četnost výskytu chyb (%) ve finančním vzorku za rok 2008 +++++ TIFF +++++ 69. Pouze Švédsko a Spojené království měly elektronický systém pro odpisy z licencí. Hospodářské subjekty ve Spojeném království se ale mohly povinnosti vložit číslo platné licence do systému a vepsat množství v okamžiku propuštění zboží snadno vyhnout. 70. Všechny členské státy kromě Švédska a Itálie systematicky prováděly odpisy o několik dní později nebo v měsíci následujícím po vlastním dovozu, obvykle v době podání doplňkového celního prohlášení. 71. U 34 z 426 operací (8 %) došlo k odpisu až několik měsíců po propuštění zboží nebo zápis nebyl potvrzen celními orgány. V dalších 31 případech (7 %) nebyly dovozní licence / kontrolní doklady platné nebo se nevztahovaly ke skutečně dovezenému zboží. Členské státy dále nebyly schopny u 58 operací (14 %) doložit, že takové dokumenty v okamžiku propuštění skutečně existovaly. Tyto případy shrnuje graf 3 [25]. Graf 3 Četnost chyb (%) v nefinančním vzorku z roku 2008 +++++ TIFF +++++ 72. Oproti případům z finančního vzorku, kdy chyby mohou být opraveny inkasem cla, jsou-li zjištěny před jeho promlčením, mají případy z nefinančního vzorku, kdy dochází k dovozům bez požadované dokumentace, negativní dopad na zájmy producentů z EU. Účelnost auditů ex post 73. Za účelem kontroly aspektů souvisejících s tradičními vlastními zdroji, tj. správného použití preferenční celní sazby a posouzení, zda zjištěné chyby celní orgány opravily, bylo vybráno přibližně 30 prohlášení z roku 2006 za členský stát [26]. 74. V šesti [27] z devíti auditovaných členských států byla zjištěna vysoká četnost chyb. Tyto členské státy nebyly schopny prokázat, že následně tyto chyby opravily prostřednictvím auditů ex post. Všechny chyby měly finanční dopad a vedly k nižším platbám tradičních vlastních zdrojů. V 274 kontrolovaných prohlášeních bylo zjištěno 49 chyb, které vedly ke ztrátě cla ve výši 558000 EUR. Tyto částky jsou promlčené, již není možné je inkasovat, a pro rozpočet EU jsou tedy definitivně ztraceny. 75. Skutečnost, že v pěti [28] z těchto šesti členských států nebyly hospodářské subjekty schopny předložit požadovanou celní dokumentaci ani se zpožděním několika měsíců, značí, že tyto hospodářské subjekty nerespektují závazky, které v rámci povolení učinily. Tyto hospodářské subjekty nejsou spolehlivé a jejich nedbalost představuje riziko pro tradiční vlastní zdroje a výrobce EU, a nemělo by jim tedy být dovoleno zjednodušené postupy využívat. 76. U tří [29] členských států s přijatelnou četností auditů ex post (viz tabulka 5) nezjistil Účetní dvůr v testovaných prohlášeních žádné chyby. 77. Graf 4 ukazuje celkovou četnost chyb ve vzorku z roku 2006 a podíl případů, které se týkaly absence podstatných dokumentů. 78. Tato zjištění vzbuzují důvodnou pochybnost, že se u dovozů v rámci zjednodušených postupů, zejména v případě těchto šesti z devíti auditovaných členských států, neprovádí účelná kontrola, která by předcházela ztrátám finančních prostředků pro rozpočet EU a poškozování producentů z EU. Graf 4 Četnost chyb (%) ve finančním vzorku z roku 2006 +++++ TIFF +++++ Závěry a doporučení 79. Výsledky auditu Účetního dvora ukazují, že zjednodušené postupy nejsou zatím ve většině auditovaných členských států účelně kontrolovány. Neexistuje tedy přiměřená jistota ohledně správného výběru tradičních vlastních zdrojů ani ohledně plnění závazků, které hospodářským subjektům vyplývají ze společné obchodní politiky. 80. Komise by měla zajistit, aby rámec, který nabyl účinnosti v roce 2008, účelně fungoval v celé EU. Vyvinula komise řádnou koncepci kontroly zjednodušených postupů zohledňující mezinárodně osvědčené postupy a monitorovala správné použití zjednodušených postupů a jejich kontroly? 81. Komise vyvinula řádnou koncepci pro kontroly zjednodušených postupů a zavedla regulační rámec podporovaný obecnými pokyny, ale stalo se tak až na konci roku 2008. Některé aspekty, například využívání analýzy rizika nebo kontrol během zpracování, je třeba zlepšit (viz body 22–26). 82. Vzhledem k tomu, že zjednodušené postupy mohou být do konce roku 2010 prováděny manuálně, bude používání automatizované analýzy rizika, která bere v úvahu aspekty související s tradičními vlastními zdroji nebo společné obchodní politiky, napříč celou EU povinné až od tohoto data. Členské státy dále často v rámci MCŘ povolují postupovat způsobem, který použití automatizované analýzy rizika před propuštěním znemožňuje (viz body 27–31). 83. Pokyny k auditům ex post v oblasti cel nejsou zatím úplné a Komise zahájila zvláštní inspekce zjednodušených postupů až v roce 2008. S monitorováním se navíc začalo teprve nedávno (viz body 32–38). 84. Komise by měla: - zdokonalit stávající regulační rámec a pokyny pro zjednodušené postupy tím, že jako východisko použije model kontroly Účetního dvora, - monitorovat zavádění tohoto rámce a pokynů v členských státech, - vyvinout profily rizika napříč celou EU pro oblast tradičních vlastních zdrojů a společné obchodní politiky a zahrnout je do CRMF, - doplnit pokyny k auditům ex post, - při dalším zjednodušování celních postupů brát v úvahu zjištění Účetního dvora. Používají členské státy řádnou a standardizovanou koncepci kontrol zjednodušených postupů a jsou tyto kontroly účelné? 85. Členské státy nepoužívaly v různých fázích zjednodušených postupů, např. před udělením povolení nebo ex post, standardizovanou koncepci kontrol/auditů a často při těchto kontrolách/auditech používaly nedostatečné metody. Účetní dvůr prokázal, že jejich kontroly/audity byly často neúčelné a že členské státy ne vždy pokyny, které jim poskytla Komise, dodržovaly (viz bod 40). 86. Podstatný počet zjištěných nedostatečných či nedostatečně zdokumentovaných auditů před udělením povolení zvyšuje riziko, že zjednodušené postupy budou moci používat nespolehlivé hospodářské subjekty (viz body 41–44). 87. Koncepce kontrol používaných v průběhu zpracování zjednodušených postupů pro propuštění zboží se lišily a jejich kvalita byla často nízká (viz body 45–56): - Časté a neoprávněné využívání "supezjednodušení" (zproštění oznamovací povinnosti) v rámci MCŘ a obecná absence automatizovaných profilů rizika znemožnily provádění kontrol před propuštěním a zvýšily riziko dovozů porušujících závazky vyplývající z opatření společné obchodní politiky a/nebo ztráty tradičních vlastních zdrojů. - Tato rizika zvýšilo dále malé množství dokumentárních kontrol doplňkových prohlášení a zejména skutečnost, že zjednodušená celní prohlášení / zápisy v záznamech hospodářských subjektů nebyly systematicky odsouhlasovány s doplňkovými prohlášeními. 88. Sedm z devíti auditovaných členských států používalo zčásti nebo úplně nedostatečnou auditní metodiku a také jejich plánování nebylo dostatečné. V osmi z devíti auditovaných členských států nebrala četnost auditů ex post dostatečně v úvahu riziko promlčení cla (viz body 57–62). 89. Absence kontrol před propuštěním a po propuštění a zejména absence kvalitních a dostatečně častých auditů ex post přispívá k nedbalosti na straně hospodářských subjektů, což dále zvyšuje riziko, že nesprávnosti nebudou odhaleny, což může vést ke ztrátě TVZ a k dovozům, které porušují závazky vyplývající ze společné obchodní politiky (viz body 45–62). 90. Pokud jde o zjednodušené postupy, vysoký počet chyb ve vzorcích celních prohlášení dokazuje (viz body 63–78), že: a) kontroly před propuštěním nejsou účelné; b) dovozy zboží, které vyžadují licence nebo podobné dokumenty, je obtížné monitorovat, pokud není zaveden spolehlivý elektronický systém řízení; c) mnohé hospodářské subjekty nerespektovaly závazky, které učinily v rámci udělování povolení k využívání zjednodušených postupů; d) audity ex post se ve většině auditovaných členských států neprováděly dostatečně často a nedokázaly náležitě předcházet chybám a zjišťovat je. 91. Komise by měla: - naléhavě vyzvat členské státy, aby bez prodlení zavedly v nedávné době vytvořený regulační rámec pro zjednodušené postupy, včetně společné koncepce kontrol a auditů pro všechny fáze těchto postupů, a to v souladu s modelem kontroly, který definoval Účetní dvůr, - kriticky přezkoumat praxi členských států, které povolují "superzjednodušení" (zproštění oznamovací povinnosti), a poskytnout pokyny k této problematice, zejména ohledně zboží, které před propuštěním vyžaduje intervenci celních orgánů, - povzbuzovat všechny členské státy, aby zpracovávaly zjednodušené postupy v informatizované podobě, včetně elektronického řízení (online odpisy v okamžiku propuštění zboží) licencí a podobných dokumentů a využívání elektronických profilů rizika pokrývajících problematiku tradičních vlastních zdrojů i společné obchodní politiky, - vyzvat členské státy, aby rozšířily školení pro hospodářské subjekty, aby se zvýšilo povědomí o jejich povinnostech a odpovědnosti souvisejících s využíváním zjednodušených postupů, - podporovat měření výkonnosti a srovnávání jednotlivých členských států, a tak je povzbuzovat, aby svou praxi kontroly zjednodušených postupů zdokonalovaly. Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 25. března 2010. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 (Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 1). [2] Mimo jiné podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES ze dne 23. května 2007, kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013) (Úř. věst. L 154, 14.6.2007, s. 25). [3] Belgie, Francie, Itálie, Maďarsko, Nizozemsko, Slovinsko, Švédsko a Spojené království. Audit v Irsku proběhnul v rámci předběžné studie, tj. před dokončením modelu kontroly. Protože však koncepce auditu byla srovnatelná, výsledky auditu se předkládají společně s výsledky z ostatních kontrolovaných členských států. [4] V roce 2008 se podíl dovozů s využitím zjednodušených postupů na celkových dovozních prohlášeních v auditovaných členských státech pohyboval mezi 26 % a 93 %. [5] Dovozy zboží ze třetích zemí podléhají clu (vlastní zdroje rozpočtu EU). Za určitých okolností může být tato celní sazba na základě preferenčních obchodních dohod snížena, pokud dovozce disponuje konkrétními dokumenty, např. osvědčením o původu zboží. [6] Na některé dovozy, např. textilie nebo ocel, se za účelem ochrany zájmů výrobců z EU vztahují zvláštní monitorovací opatření, jež se odvozují od společné obchodní politiky. Pokud hospodářské subjekty chtějí takové zboží z určitých zemí dovážet, potřebují mít v okamžiku propuštění zboží zvláštní celní dokumenty, např. dovozní licence nebo kontrolní doklady. [7] Nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1). [8] Komise vydala všeobecné pokyny pro vnitrostátní celní správy ohledně povolování statutu OHS (viz dokument TAXUD/2006/1450 ze dne 29. června 2007). [9] Nařízení Komise (ES) č. 1192/2008 (Úř. věst. L 329, 6.12.2008, s. 1). [10] TAXUD/1284/2005. [11] Mimo jiné revidovaná Kjótská úmluva, k níž ES přistoupilo rozhodnutím Rady 2003/231/ES (Úř. věst. L 86, 3.4.2003, s. 21), a související obecné pokyny. [12] TAXUD/2006/1452. Model Compact (Partnerství shody cla a obchodu – Compliance Parnership Customs and Trade) pro OSH je metodickým nástrojem pro posuzování rizik souvisejících s obchodní činností hospodářského subjektu formou analýzy jeho správní organizace a systému vnitřní kontroly. [13] Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13. [14] Hlavní prvky CRMF platí od ledna 2007, prvky související s bezpečností/zabezpečením měly podle plánu vstoupit v platnost 1. července 2009. Některé členské státy však nedosáhly dostatečné úrovně informatizace, a tento termín tedy nemohl být dodržen. Vstup těchto prvků v platnost je nyní fakticky odložen na konec roku 2010. [15] Manuál pro audit cel, na němž se dohodla Komise a členské státy, byl vypracován v rámci programu Clo 2007 a je návodem, jak by se měly provádět audity ex post. Byl přeložen do 19 jazyků a předán členským státům. [16] Za normálních okolností je možné vybírat clo po dobu tří let od vlastního dovozu (viz čl. 221 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2913/1992). [17] Členské státy kontrolované v rámci DAS 2007: Bulharsko, Dánsko, Německo, Španělsko, Portugalsko, Rumunsko. [18] Hospodářské subjekty, které splnily právní podmínky využívání zjednodušených postupů a poskytly ujištění, že jsou si vědomy souvisejících povinností. [19] Čl. 266 odst. 2 PP CKS: "Pokud není dotčena kontrola řádného průběhu řízení, mohou celní orgány: […] b) za zvláštních okolností odůvodněných druhem zboží a rychlým sledem dovozů zprostit držitele povolení povinnosti sdělit příslušnému celnímu úřadu každý příchod zboží, […]." Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1), ve znění pozdějších předpisů. [20] Maďarsko, Nizozemsko, Slovinsko, Švédsko, Spojené království. [21] Belgie, Francie, Irsko, Nizozemsko, Švédsko a Spojené království. [22] Francie, Itálie, Maďarsko a Slovinsko. [23] Švédsko, Nizozemsko (automatizované odsouhlasování u ZCP); Belgie, Irsko, Maďarsko, Nizozemsko a Spojené království (příležitostné manuální odsouhlasování u ZCP a/nebo MCŘ). [24] Tyto chyby odpovídají částce 358000 EUR, ale stále je možné je opravit inkasem cla. Provedení inkasa je možné do tří let od vzniku celního dluhu. [25] Systém Spojeného království pro řízení/správu licencí a kontrolních dokumentů byl shledán nespolehlivým. Uvedená míra chyb se vztahuje pouze na zjištěné chyby ve věcné správnosti. V Irsku byla velikost vzorku mnohem menší, neboť audit zde byl pouze částí předběžné studie. [26] V případě Irska a Spojeného království byla vybrána prohlášení z roku 2005, protože auditní návštěvy proběhly v roce 2008. Z praktických důvodů se výběr v Nizozemsku částečně týkal roku 2007. [27] Belgie, Francie, Irsko, Nizozemsko, Švédsko, Spojené království. [28] Belgie, Francie, Irsko, Švédsko, Spojené království. [29] Itálie, Maďarsko, Slovinsko. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I Přehled charakteristických rysů zjednodušených postupů [30] Právním východiskem zjednodušených postupů je článek 76 celního kodexu Společenství [31] (CKS). Čl. 76 odst. 1 písm. a) až c) uvádí popis tří různých postupů: a) neúplné celní prohlášení (mimo rámec auditu); b) zjednodušené celní prohlášení; c) místní celní řízení. Obecnou definici účelu a povahy všech tří zjednodušených postupů uvádí článek 253 PP CKS (prováděcí pravidla CKS [32]). Pokud jde konkrétně o předmět auditu, tj. propuštění do volného oběhu, podrobné informace uvádějí články 254 až 267 PP CKS. POSTUP NEÚPLNÉHO CELNÍHO PROHLÁŠENÍ NENÍ DO AUDITU ZAHRNUT A TATO PŘÍLOHA SE JÍM DÁLE NEZABÝVÁ I. Postup zjednodušeného celního prohlášení (článek 253, čl. 253a až 253m a články 260 až 262 PP CKS) Čl. 253 odst. 2 PP CKS: "Postup zjednodušeného celního prohlášení umožňuje propuštění zboží do daného celního režimu po podání zjednodušeného celního prohlášení a s následným podáním doplňkového celního prohlášení, které může být obecné, pravidelné nebo souhrnné." Čl. 76 odst. 1 písm. b) CKS uvádí: "[…] celní orgány mohou povolit […], aby byl namísto prohlášení předložen obchodní nebo úřední doklad spolu s žádostí propustit zboží do daného režimu […]." Postup: a) podléhá předchozímu schválení (článek 253, články 253a až 253m a články 260 až 262 PP CKS); celní orgány pečlivě zkontrolují spolehlivost žadatele a v povolení podrobně uvedou veškeré náležité informace; b) zahrnuje předložení zboží k celnímu řízení. Postup umožňuje různé varianty, ale typický případ se odvíjí takto: 1) Hospodářský subjekt předloží zboží k celnímu řízení a podá místo podrobného standardního celního prohlášení buď formulář pro zjednodušené celní prohlášení, nebo obchodní doklad (např. fakturu). 2) Provede se obvyklé zpracování celních prohlášení pro propuštění do volného oběhu (rozhodnutí o kontrolách prvků fiskální a nefiskální povahy). 3) Na konci období dohodnutého v povolení (obvykle jeden měsíc) podá hospodářský subjekt doplňkové celní prohlášení, které bude obsahovat veškeré podrobnosti (určení celní hodnoty, váhu, atd.) ke všem jednotlivým zjednodušeným celním prohlášením, aby bylo možno spočítat clo za všechna zjednodušená celní prohlášení (celková částka cla) v daném období. 4) Celková částka cla se zaúčtuje do účtů celní správy do pěti dní po uplynutí referenčního období, tj. u tohoto příkladu měsíc (viz čl. 218 odst. 1 CKS), a bude uhrazena podle článku 227 CKS, tj. do 16. dne měsíce následujícího po referenčním měsíci. 5) Kontrolu po akci lze provádět buď formou ad hoc kontrol doplňkových celních prohlášení, nebo formou podrobných auditů ex post v prostorách hospodářského subjektu; do těchto auditů jsou zahrnuty obchodní doklady i účetnictví. II. Místní celní řízení (čl. 253 odst. 3 a články 263 až 267 PP CKS) Čl. 253 odst. 3: "Místní celní řízení umožňuje, aby zboží bylo propuštěno do daného celního režimu v prostorách zúčastněné osoby nebo na jiném místě určeném nebo schváleném celními orgány." Čl. 76 odst. 1 písm. c) CKS uvádí: "[…] celní orgány mohou […] povolit, aby celní prohlášení ke zboží pro daný režim bylo provedeno zápisem do protokolu; v tom případě mohou celní orgány zprostit deklaranta povinnosti předložit zboží k celnímu řízení." Postup: a) podléhá předchozímu schválení (články 253, 253a až 253m a články 263 až 267 PP CKS); celní orgány pečlivě zkontrolují spolehlivost žadatele a v povolení podrobně uvedou veškeré náležité informace; b) zahrnuje obecně oznámení příchodu zboží celním orgánům do prostor hospodářského subjektu (nebo na jiné místo k tomuto účelu určené) a záměru nechat zboží propustit. Postup umožňuje různé varianty, ale typický případ se odvíjí takto: 1) Hospodářský subjekt obdrží zboží ve svých prostorách, obvykle v rámci jiného celního režimu, který mu byl schválen již dříve (např. režim tranzitu). 2) V závislosti na míře zjednodušení pak hospodářský subjekt: - buď uvědomí celní úřady o svém záměru nechat zboží propustit, provede zápis údajů týkajících se zboží do svého účetnictví a čeká, až celní úřady rozhodnou, zda si přejí provést kontroly před propuštěním zboží, nebo - přímo provede zápis údajů týkajících se zboží do svého účetnictví, což může mít dopad v podobě propuštění zboží do volného oběhu. 3) V závislosti na míře zjednodušení tedy celní úřady mohou, ale nemusí mít možnost zboží před jeho propuštěním zkontrolovat. 4) Na konci období dohodnutého v povolení (obvykle jeden měsíc) podá hospodářský subjekt doplňkové celní prohlášení, které bude obsahovat veškeré podrobnosti (určení celní hodnoty, váhu, atd.) ke všem jednotlivým zjednodušeným celním prohlášením, aby bylo možno spočítat clo za všechna zjednodušená celní prohlášení (celková částka cla) v daném období. 5) Celková částka cla se zaúčtuje do účtů celní správy do pěti dní po uplynutí referenčního období, tj. u tohoto příkladu měsíc (viz čl. 218 odst. 1 CKS), a bude uhrazena podle článku 227 CKS, tj. do 16. dne měsíce následujícího po referenčním měsíci. 6) Kontrolu po akci lze provádět buď formou ad hoc kontrol doplňkových celních prohlášení, nebo formou podrobných auditů ex post v prostorách hospodářského subjektu; do těchto auditů jsou zahrnuty obchodní doklady i účetnictví. Schematická prezentace zjednodušeného celního prohlášení a místního celního řízení pro propuštění zboží do volného oběhu Fáze Typ postupu | Zjednodušené celní prohlášení | Místní celní řízení | Fáze 1 Povolení | Formální postup (žádost g povolení): povolení před zahájením postupukontrola spolehlivosti hospodářského subjektu a dalších podmínek ze strany celních orgánůpodrobné údaje o zpracování jsou uvedeny v povolení | Formální postup (žádost g povolení): povolení před zahájením postupukontrola spolehlivosti hospodářského subjektu a dalších podmínek ze strany celních orgánůpodrobné údaje o zpracování jsou uvedeny v povolení | Fáze 2 Celní odbavení | Hospodářský subjekt: předloží zboží k celnímu řízenípodá zjednodušené prohlášení (např. fakturu) | Hospodářský subjekt: obdrží/obdržel zboží ve svých prostorách (nebo na místě k tomu určeném)uvědomí celní orgány o svém záměru nechat zboží propustit do volného oběhu a příslušné údaje zanese do svých záznamů (možnost zproštění oznamovací povinnosti) | Celní orgány: zjednodušené prohlášení zaregistrujírozhodnou, zda provedou kontrolu - propustí zboží do volného oběhu | Celní orgány: (ne)obdrží oznámení hospodářského subjekturozhodnou, zda provedou kontrolu (je-li to stále možné) - zboží propustí (pokud tak již neučinil sám hospodářský subjekt) | Fáze 3 Doplňkové celní prohlášení | Hospodářský subjekt: podá doplňkové celní prohlášení (= souhrn všech zjednodušených celních prohlášení za dané období)uhradí celkovou částku dlužného cla | Hospodářský subjekt: podá doplňkové celní prohlášení (= souhrn všech účetních záznamů za dané období)uhradí celkovou částku dlužného cla | Celní orgány: clo zaúčtujírozhodnou, zda provedou kontrolu po akci | Celní orgány: clo zaúčtujírozhodnou, zda provedou kontrolu po akci | Fáze 4 Audit ex post | Hospodářský subjekt: má svou dokumentaci připravenou k dispozici celním orgánům | Hospodářský subjekt: má svou dokumentaci připravenou k dispozici celním orgánům | Celní orgány: rozhodnou, zda provedou audit ex post | Celní orgány: rozhodnou, zda provedou audit ex post | [30] Schematické zobrazení naleznete na konci přílohy. [31] Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, ve znění pozdějších předpisů. [32] Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1), ve znění pozdějších předpisů. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II Model kontroly účetního dvora pro zjednodušené postupy 1. Kritéria pro provedení kontroly před udělením povolení hospodářskému subjektu a) Mělo by se zkontrolovat, zda hospodářský subjekt v minulosti řádně dodržoval požadavky celní správy, zda má uspokojivý a spolehlivý (informační) systém pro vedení obchodních záznamů, zda je prokazatelně solventní a zda je možné zkontrolovat dodržování zákazů dovozu a dovozních omezení. b) Měl by být proveden audit správní organizace a vnitřní kontroly hospodářského subjektu, který by zahrnul návštěvu v jeho prostorách. c) V průběhu auditu by měla být identifikována a posouzena rizika s dopadem na obchodní činnost hospodářského subjektu a následně zajištěna vhodnými kontrolními opatřeními. Pro každý hospodářský subjekt by měl být stanoven plán kontroly / kontrolní doporučení ohledně zbývajících rizik. d) Výsledy auditu by měly mít formální podobu zprávy. e) Hospodářským subjektům by se v průběhu procesu schvalování mělo dostat řádného poučení a měly by být uvědomeny o svých povinnostech a se clem souvisejících rizicích, která mají dopad na jejich hospodářskou činnost. f) Povolení by mělo být formálním a explicitním závazkem celních orgánů a hospodářského subjektu definujícím jejich spolupráci a práva a závazky obou stran, včetně povinnosti hospodářského subjektu uvědomit celní orgány o jakýchkoli změnách týkajících se jeho obchodní činnosti a organizace a jmenovat zástupce pro celní záležitosti. 2. Kritéria pro provádění kontrol [33] při zpracování zjednodušených postupů, tj. u zjednodušených celních prohlášení / zápisů do záznamů a u doplňkových Celních prohlášení a) Aby zůstal zachován faktor nejistoty pro hospodářský subjekt, bylo možné zjišťovat nesprávné dovozy a předcházet nedostatečným platbám vlastních zdrojů, měl by se provádět minimální počet fyzických a dokumentárních kontrol před propuštěním na základě profilu rizika. b) Za stejným účelem by se měly provádět dokumentární kontroly věcné správnosti u doplňkových celních prohlášení. c) Jako ujištění o úplnosti doplňkových celních prohlášení by se mělo provádět automatizované odsouhlasování mezi doplňkovými celními prohlášeními a zjednodušenými celními prohlášeními / zápisy v záznamech hospodářského subjektu. d) Fyzické a dokumentární kontroly by měly vycházet z analýzy rizika a využívat vhodné techniky automatického zpracování dat s použitím náhodného faktoru. e) Výsledy těchto kontrol by měly být řádně zaznamenány a použity jako zpětná vazba systému řízení rizika. Účelnost a aktuálnost profilů rizika by mělo zajistit pravidelné měření výkonnosti prováděné celními orgány. 3. Kritéria pro audity ex post [34] u zjednodušených řízení a) Pravidelné a plánované audity ex post by se měly provádět na základě řádné a standardizované auditní metodiky, s ohledem na rizika související s hospodářskou činností subjektu a s ohledem na riziko promlčení. Některé subjekty by měly být vybrány náhodně. b) Audity by se měly zaměřit na operace nebo konkrétní témata (např. určení celní hodnoty) a systémy včetně systémů IT či posuzovat, zda hospodářský subjekt stále splňuje podmínky pro využívání zjednodušených postupů. c) Auditní zjištění by měla mít formální podobu zpráv a měla by se systematicky provádět kontrola opatření přijatých v návaznosti na tyto zprávy. Výsledky auditu by se měly využít jako zpětná vazba pro systém řízení rizika. d) Měla by být zavedena opatření k zajištění kvality (např. měření výkonnosti hospodářského subjektu nebo měření dodržování předpisů) a mělo by se podporovat sebehodnocení hospodářského subjektu. [33] Minimální počet kontrol před propuštěním a u doplňkových celních prohlášení by měl záviset na míře rizika související s příslušnými dovozy. U hospodářských subjektů s dovozy s nízkou mírou rizika by měl být nicméně zachován faktor nejistoty prováděním náhodných kontrol. [34] Aby se řádně ošetřilo riziko promlčení cla, měly by se audity ex post zaměřené na operace provádět alespoň jednou za tři roky. Počet operací kontrolovaných v rámci auditu ex post by se měl odvíjet od příslušných rizik. Audit systémů či audit posuzující, zda hospodářský subjekt stále splňuje podmínky pro využívání zjednodušených postupů, lze provádět v delších intervalech, je ale nutný vždy, když dojde k systémové změně (v informačních technologiích nebo jinde). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III PŘEHLED PŘIPOMÍNEK K DEVÍTI AUDITOVANÝM ČLENSKÝM STÁTŮM Poznámka: uspokojivé; částečně uspokojivé; neuspokojivé; N/A: irelevantní. Standardy modelu kontroly | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Počet přezkoumaných spisových složek hospodářského subjektu | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Audity před udělením povolení Byl proveden audit v prostorách hospodářského subjektu? Byla vypracována a zpřístupněna auditní zpráva? | | | N/A | | | | | | | Posuzovala se správní organizace a vnitřní kontroly hospodářského subjektu? | | | N/A | | | | | | | Byly zkontrolovány účetní a počítačové systémy? | | | N/A | | | | | | | Byly zkontrolovány právní požadavky vyplývající z čl. 261 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 PP CKS (např. absence závažných porušení předpisů)? | | | N/A | | | | | | | Byla zkontrolována finanční solventnost hospodářského subjektu? | | | N/A | | | | | | | Bylo provedeno posouzení rizika hospodářského subjektu? | | | N/A | | | | | | | Vedlo posouzení rizika / audit ke kontrolním doporučením (plánu kontrol)? | | | N/A | | | | | | | Obsahoval proces udělování povolení prvky ujištění (např. školení, informace, koordinátoři)? | | | N/A | | | | | | | Kontrola během zpracování – kontroly před propuštěním Byly zjednodušené postupy pro MCŘ (zproštění oznamovací povinnosti) povoleny v souladu s právními předpisy? | | | | | | | | | | Byl u aspektů tradičních vlastních zdrojů / společné obchodní politiky skutečně proveden minimální počet kontrol před propuštěním? | | | | | | | | | | Byly použity automatizované profily rizika relevantní pro tradiční vlastní zdroje / společnou obchodní politiku? | | | | | | | | | | Byl součástí řízení rizika automaticky generovaný prvek náhody? | | | | | | | | | | Proběhla kontrola opatření přijatých v souvislosti s riziky (např. měření výkonnosti profilů rizika, zpětná vazba)? | | | | | | | | | | Kontrola během zpracování – kontroly doplňkových celních prohlášení Jsou doplňková celní prohlášení obvykle zpracovávána prostřednictvím informačních technologií? | | | | | | | | | | Bylo provedeno stanovené minimum dokumentárních kontrol věcné správnosti? | | | | | | | | | | Byly použity automatizované profily rizika relevantní pro tradiční vlastní zdroje / společnou obchodní politiku? | | | | | | | | | | Byl součástí řízení rizika automaticky generovaný prvek náhody? | | | | | | | | | | Probíhalo automatizované odsouhlasování mezi doplňkovými a zjednodušenými zápisy? | N/A | | | N/A | N/A | | | | | Probíhalo systematické manuální odsouhlasování doplňkových a zjednodušených zápisů? | | N/A | | | | | N/A | | | Proběhla kontrola opatření přijatých v souvislosti s riziky (např. měření výkonnosti profilů rizika, zpětná vazba)? | | | | | | | | | | Audity ex post Vycházejí audity ex post z řádné auditní metodiky (auditní nástroje, jednotná koncepce)? | | | | | | | | | | Spadají do těchto auditů i systémy obecně a systémy IT? | | | | | | | | | | Zahrnují tyto audity trvalé dodržování podmínek pro povolení? | | | | | | | | | | Zahrnují audity testování věcné správnosti operací (včetně obchodního účetnictví)? | | | | | | | | | | Je četnost auditů vzhledem k riziku promlčení dostatečná? | | | | | | | | | | Procento hospodářských subjektů, u nichž se neprováděly audity dostatečně často, aby mohlo být zaručeno, že nedojde k promlčení | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 | Provádí se kontrola opatření přijatých v návaznosti na auditní zprávy (kontrola řízení, zpětná vazba informací)? | | | | | | | | | | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV PŘEHLED CHYB VE VZORCÍCH Poznámka: Členské státy byly vyzvány, aby přiložily chybějící dokumentaci ke svým odpovědím na předběžná zjištění Účetního dvora. Když nebyly schopny požadované dokumenty dodat, považovalo se to za chybu. | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Finanční vzorek 2008 Počet přezkoumaných operací | 31 | 32 | 20 | 30 | 33 | 30 | 30 | 31 | 30 | Bez případného označení "vydáno se zpětnou platností" u preferenčního dokumentu | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | Bez dokladu o přímé dopravě | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | Dokumenty nebyly poskytnuty | 0 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | Jiná chyba věcné správnosti | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 1 | Celkový počet chyb | 5 | 4 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 | Celkový počet chyb (%) u finančního vzorku za rok 2008 | 16 | 13 | 40 | 3 | 6 | 7 | 0 | 19 | 7 | Chyby (%) z důvodu chybějících podstatných dokumentů | 3 | 3 | 40 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 3 | Nefinanční vzorek 2008 Počet přezkoumaných operací | 60 | 57 | 6 | 62 | 32 | 61 | 30 | 58 | 60 | Odpis nebyl proveden přímo po skončení souhrnného období / neschváleno celními orgány | 9 | 13 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | Dokumenty nebyly poskytnuty | 23 | 6 | 6 | 0 | 0 | 18 | 0 | 5 | 0 | Jiná chyba věcné správnosti | 12 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 | Celkový počet chyb | 44 | 26 | 6 | 11 | 2 | 19 | 2 | 7 | 6 | Celkový počet chyb (%) u nefinančního vzorku za rok 2008 | 73 | 46 | 100 | 18 | 6 | 31 | 7 | 12 | 10 | Chyby (%) z důvodu chybějících podstatných dokumentů | 38 | 11 | 100 | 0 | 0 | 30 | 0 | 9 | 0 | Finanční vzorek 2006 Počet přezkoumaných operací | 34 | 33 | 24 | 33 | 29 | 30 | 30 | 31 | 30 | Bez případného označení "vydáno se zpětnou platností" u preferenčního dokumentu | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | Bez dokladu o přímé dopravě | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | Dokumenty nebyly poskytnuty | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | Jiná chyba věcné správnosti | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | Celkový počet chyb | 10 | 11 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 11 | 6 | Celkový počet chyb (%) u finančního vzorku za rok 2006 | 29 | 33 | 29 | 0 | 0 | 13 | 0 | 35 | 20 | Chyby (%) z důvodu chybějících podstatných dokumentů | 15 | 24 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 17 | --------------------------------------------------