Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu A Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru - Zpráva za rok 2007 O programu PHARE, předvstupním nástroji pro Turecko, programu CARDS a přechodovém nástroji {SEK(2008) 3075} /* KOM/2008/0880 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.12.2008 KOM(2008) 880 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU ZPRÁVA ZA ROK 2007 O PROGRAMU PHARE, PŘEDVSTUPNÍM NÁSTROJI PRO TURECKO, PROGRAMU CARDS A PŘECHODOVÉM NÁSTROJI {SEK(2008) 3075} Úvod Od roku 2007 je předvstupní pomoc EU financována pomocí jediného nástroje – nástroje předvstupní pomoci (NPP), který byl vytvořen pro poskytování cílené podpory kandidátským i potenciálním kandidátským zemím. NPP nahrazuje pět předchozích finančních nástrojů EU - PHARE[1], ISPA[2], SAPARD[3], předvstupní nástroj pro Turecko[4] a CARDS[5]. Tato zpráva se zabývá prováděním programu PHARE, předvstupního nástroje pro Turecko, programu CARDS a přechodového nástroje[6] v průběhu roku 2007. Je třeba poznamenat, že jelikož rok 2006 byl posledním programovým rokem v rámci programu PHARE, předvstupního nástroje pro Turecko a programu CARDS, nebyly v roce 2007 v rámci těchto nástrojů zahájeny žádné nové programy. V roce 2007 byly programy pro kandidátské a potenciální kandidátské země vytvářeny v rámci nového nástroje NPP a budou předmětem výroční zprávy o jeho provádění za rok 2007 podle čl. 13 odst. 6 nařízení 1085/2006 o nástroji předvstupní pomoci. Cílem předvstupní pomoci v rámci programu PHARE bylo pomoci kandidátským a přistupujícím zemím v jejich úsilí o posílení veřejné správy a institucí tak, aby účinně fungovaly v rámci Evropské unie, dále podporovat sbližování s právními předpisy Evropského společenství, omezit potřebu přechodných období a podpořit hospodářskou a sociální soudržnost. Cílem programu CARDS byla podpora účasti zemí západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora a Srbsko, včetně Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99) v procesu stabilizace a přidružení. Tento proces podporuje stabilitu uvnitř regionu a umožňuje těsnější přidružení k Evropské unii. Tato zpráva dále informuje o přechodovém nástroji pro nové členské státy. Uvedený nástroj byl zaveden proto, aby mohla být těmto státům nadále poskytována podpora při budování institucí s cílem posílit a upevnit institucionální a správní kapacity pro provádění acquis communautaire . 1. VYHODNOCENÍ ROKU 1.1. Hlavní vývoj procesu rozšíření v roce 2007 V roce 2007 bylo dosaženo pokroku na základě obnoveného konsensu o rozšíření, který byl definován na zasedání Evropské rady v prosinci 2006. Rok 2007 začal přistoupením Bulharska a Rumunska. V tomto roce byl rovněž zaznamenán důležitý vývoj v Turecku a na západním Balkáně: pokrok zaznamenala přístupová jednání a proces stabilizace a přidružení, probíhala jednání o statusu Kosova a byl zaveden nový nástroj předvstupní pomoci (NPP). Dne 6. listopadu 2007 předložila Komise svůj roční strategický dokument spolu se zprávami o pokroku dosaženém v jednotlivých zemích a s návrhy na přistoupení/evropské partnerství pro kandidátské a potenciální kandidátské země[7] a Kosovo. Tento strategický dokument Komise potvrdil zásady a cíle strategie rozšíření. Upozornil na řadu důležitých úkolů v dotčených zemích. Konstatoval, že od počátku budou mít vyšší prioritu základní otázky správy věcí veřejných včetně budování institucí, reformy veřejné správy a soudnictví a předcházení organizované trestné činnosti a korupci. Tento přístup je v souladu s doporučeními, která vyplývají z vnitřního hodnocení generálního ředitelství pro rozšíření ohledně reformy veřejné správy v zemích zapojených do procesu rozšíření. Přístupová jednání s Chorvatskem a Tureckem zaznamenala další pokrok. V případě Chorvatska bylo do prosince 2007 otevřeno šestnáct kapitol jednání, z toho dvě byly prozatímně uzavřeny. V jednáních s Tureckem bylo otevřeno šest kapitol, uzavřena byla jedna. V souladu se závěry Rady z prosince 2006 nebude otevřeno osm kapitol jednání, dokud Turecko neprovede dodatkový protokol k dohodě o přidružení. GŘ pro rozšíření sledovalo jak provádění dohody o přidružení s Tureckem, tak provádění dohod o stabilizaci a přidružení s Chorvatskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií. Žádná z těchto tří zemí nedosáhla dostatečného pokroku při řešení stanovených priorit. V roce 2007 pokročilo rovněž dokončování dohod o stabilizaci a přidružení (Stabilisation and Association Agreements – SAA) se zeměmi západního Balkánu. Albánie pokračovala v provádění přechodné dohody. V říjnu 2007 byla podepsána dohoda o stabilizaci a přidružení s Černou Horou. V červnu 2007 bylo obnoveno jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení se Srbskem, jehož výsledkem bylo parafování dohody v listopadu. V prosinci byla parafována dohoda o stabilizaci a přidružení s Bosnou a Hercegovinou. Podpis těchto dohod o stabilizaci a přidružení byl podmíněn splněním příslušných podmínek. V případě zemí západního Balkánu Komise i nadále podporovala proces stabilizace a přidružení a koordinovala provádění Soluňské agendy. Do konce roku 2007 byly s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Černou Horou a Srbskem uzavřeny dohody o usnadnění vydávání víz a o zpětném přebírání osob z EU (tzv. readmisní dohody). Komise ve svém strategickém dokumentu oznámila zahájení dialogu o podmínkách bezvízového styku a o poskytování dalších stipendií v oblasti vyššího vzdělávání pro studenty z tohoto regionu. Jednání o statusu Kosova pod záštitou zvláštního vyslance generálního tajemníka OSN Martti Ahtisaariho byla v roce 2007 ukončena, nepřinesla však konečné řešení tohoto statusu. K dohodě nevedla ani následná přímá jednání o statusu Kosova mezi oběma stranami zprostředkovaná trojkou EU-USA-Rusko. Evropská unie včetně Komise pokračovala v poskytování poradenství a podpory tomuto procesu a reformám v Kosovu. Na květnovém summitu procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (South-East Europe Cooperation Process – SEECP) v Záhřebu bylo rozhodnuto o tom, svěřit postupně tento proces do regionální odpovědnosti. Jelikož pakt o stabilitě z velké části splnil své poslání, začala jej v těsné vazbě na proces spolupráce v jihovýchodní Evropě nahrazovat nová Rada pro regionální spolupráci (Regional Cooperation Council – RCC) . Byl jmenován její generální tajemník a za sídlo jejího sekretariátu bylo určeno Sarajevo. V červenci vstoupila v platnost nová Středoevropská dohoda o volném obchodu. Prioritou byla i nadále komunikace o rozšíření. Třetímu výročí rozšíření o EU-10 dne 1. května byla věnována mj. samostatná sekce na internetových stránkách EUROPA s případovými studiemi, sekce s fakty a číselnými údaji, fotogalerie, audiovizuální materiál v televizním vysílání Europe by Satellite, návštěvy novinářů ve třech nových členských státech a několik seminářů spoluorganizovaných obchodními komorami v sedmi členských státech. V roce 2007 Komise dále zahájila práce na novém nástroji pro podporu občanské společnosti, který se zaměří na tři oblasti: i) podporu místních občanských iniciativ a budování kapacit; ii) program mezilidského dialogu, který bude všechny zainteresované strany seznamovat s politikami, orgány a institucemi EU, a iii) podporu (mezinárodních) akcí v rámci partnerství. 1.2. Hlavní závěry zasedání Evropské rady v roce 2007 Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy v prosinci 2007 uvítala strategii rozšíření těmito závěry: „V souladu se strategií rozšíření dohodnutou na zasedání Evropské rady v prosinci roku 2006 a se závěry Rady ze dne 11. prosince 2006 Rada vítá sdělení Komise o strategii rozšíření a hlavních výzvách na období let 2007 a 2008 ze dne 6. listopadu a bere náležitě na vědomí analýzu a doporučení, které toto sdělení obsahuje. Základ strategie EU pro rozšíření tvoří i nadále obnovený konsensus ohledně rozšíření, který je založen na upevnění závazků, spravedlivých a přesně vymezených podmínkách a lepší komunikaci společně se schopností integrovat nové členy. Větší kvalita procesu rozšíření zaručí, že rozšíření bude i nadále posilovat mír, demokracii a stabilitu kontinentu a přinášet konkrétní výhody z hlediska posílení obchodu, investic a hospodářského růstu. Příští rok bude pro další upevnění a provedení strategie EU pro rozšíření a podporu transformačního procesu západního Balkánu klíčový. Rada připomíná, že v souvislosti s touto otázkou byly předloženy různé návrhy a že budoucnost západního Balkánu je v Evropské unii. S ohledem na výše uvedené skutečnosti je důsledné provedení obnoveného konsensu důležitější než kdykoli předtím. Rada znovu potvrzuje, že tempo jednání závisí především na pokroku jednajících zemí při plnění kritérii pro zahájení a ukončení jednání, jakož i požadavků rámce pro jednání, včetně provádění přístupových partnerství, jež jsou v současné době přezkoumávána, a že každá země je posuzována podle vlastních zásluh. Rada připomíná, že v souladu s rámci pro jednání a podle stanovených postupů bude zahájeno jednání o kapitolách, pro něž byla ukončena technická příprava. V této souvislosti Rada očekává v průběhu prosince mezivládní konference s Tureckem a Chorvatskem. Je rovněž nezbytné, aby politika rozšíření ve všech fázích jednání dodržovala spravedlivé a přesně vymezené podmínky. V tomto ohledu Rada vítá záměr Komise zvyšovat i nadále kvalitu procesu rozšíření tak, že se v rané fázi zaměří na klíčové priority v oblastech veřejné správy a soudní reformy a boje proti korupci, přičemž plně využije kritéria a dopadové studie a zajistí větší transparentnost procesu. To bude mít klíčový význam pro zajištění široké a trvalé podpory veřejnosti pro proces rozšíření.“ Na následném zasedání Evropské rady v prosinci 2007 byly odsouhlaseny tyto závěry: „Evropská rada bere na vědomí sdělení Komise o strategii rozšíření a schvaluje závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 10. prosince.“ 2. VYTVÁřENÍ A PROVÁDěNÍ PROGRAMů: OBECNÝ PřEHLED 2.1. PHARE, předvstupní nástroj pro Turecko a program CARDS Vzhledem k zavedení nástroje NPP v lednu 2007 nevznikly v roce 2007 žádné nové závazky z programu PHARE, předvstupního nástroje pro Turecko ani programu CARDS. Pozornost se zaměřila na provádění programů z předcházejících let a zpracování případných nevyřízených záležitostí. Podrobné informace o programu PHARE, předvstupní finanční pomoci Turecku a programu CARDS lze nalézt v příloze této zprávy v části I: Jednotlivé země. 2.2. Přechodový nástroj Přechodový nástroj pro Bulharsko a Rumunsko byl ustaven článkem 31 aktu o přistoupení. Jeho účelem je financovat určitá opatření při budování institucí a řešit přetrvávající potřebu posílení institucionální kapacity v určitých oblastech prostřednictvím opatření, která nelze financovat ze strukturálních fondů ani z fondu pro rozvoj venkova. V případě tohoto nástroje se jedná o rozšíření předvstupní pomoci poskytované z programu PHARE. Provádění pomoci, kterou EU v rámci tohoto přechodového nástroje poskytuje, upravuje memorandum o porozumění o provádění přechodového nástroje, podepsané bulharskými orgány a Evropskou komisí dne 21. června 2007, resp. rumunskými orgány a Evropskou komisí dne 5. září 2007. Do vnitrostátních programů pro přechodový nástroj na rok 2007 bylo přiděleno: Bulharsko | 31,5 milionu EUR | Rumunsko | 46,5 milionu EUR | Deset nových členských států (Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko), které od roku 2004 využívaly zvláštní přechodový nástroj pro budování institucí vytvořený na základě článku 34 aktu o přistoupení, pokračovalo v roce 2007 v uzavírání smluv na projekty v rámci programů přechodového nástroje z let 2005 a 2006 a v provádění programů přechodového nástroje z let 2004, 2005 a 2006. Tato zpráva se týká závěrečného roku uzavírání smluv v rámci programu přechodového nástroje pro těchto deset nových členských států. 2.3. Přechod na rozšířený systém decentralizovaného provádění (EDIS) Cílem Komise je umožnit zemím, které přijímají předvstupní pomoc, spravovat finanční prostředky Společenství v rámci rozšířeného systému decentralizovaného provádění (Extended Decentralisation Implementation System – EDIS) , tak aby před přistoupením získaly dostatečné praktické zkušenosti s řízením plně decentralizovaného systému, a tím se připravily na efektivní řízení strukturálních fondů po přistoupení (v prostředí sdíleného řízení). Komise svým rozhodnutím umožní přejít příslušným prováděcím agenturám na systém EDIS až poté, co tyto agentury prokáží, že mají zdroje, struktury a systémy potřebné k efektivní správě pomoci Společenství a dodržování lhůt. Všech deset nových členských států, které přistoupily k EU v roce 2004, přešlo na systém EDIS v roce 2005. Pokud jde o pomoc poskytovanou z programu PHARE a přechodového nástroje po přistoupení, přešlo Bulharsko na systém EDIS v červenci 2007. To znamená, že za uzavírání smluv a provádění pomoci nesou od uvedeného termínu plnou odpovědnost bulharské orgány. Dosud neprovedenou pomoc (v objemu zhruba 700 milionů EUR) spravují čtyři akreditované prováděcí agentury[8]. Ačkoli systém jako takový byl zřízen a akreditován na základě závazků bulharských orgánů, přetrvávaly v roce 2007 nedostatky při praktickém provádění a administraci pomoci. Komise přijala opatření k tomu, aby příslušné bulharské orgány věnovaly náležitou pozornost nedostatkům, na které bylo upozorněno během akreditace[9]. Rovněž Rumunsko pracuje v rámci systému EDIS od začátku roku 2007, což znamená, že plně odpovídá za výběrová řízení i provádění programů finanční pomoci. Akreditované prováděcí agentury[10] spravují přes 1,3 miliardy EUR vyčleněné na programy PHARE z let 2004/2005 ve fázi realizace, na programy PHARE z roku 2006 ve fázi uzavírání smluv, jakož i na další podporu po přistoupení financovanou z přechodového nástroje. Také rumunský systém vykázal v prvním roce svého fungování určité nedostatky, kdy nebyly zcela splněny povinné podmínky řádného fungování. Komise vyjádřila určité obavy ohledně schopnosti rumunských agentur zajistit řádnou správu prostředků EU a rozhodla se požádat odpovědné orgány, aby vyřešily přetrvávající nedostatky a předložily důkaz o dosažení pokroku v tom, provádět předvstupní programy v rámci rozšířeného systému řádného decentralizovaného provádění. Tyto orgány proto podnikly rozhodné kroky k vyřešení zbývajících klíčových otázek. Rumunsku se podařilo u předvstupního programu PHARE v roce 2005 dosáhnout velmi dobré míry absorbce. Je doloženo značné úsilí o řádnou správu finančních prostředků v rámci předvstupní pomoci i pomoci po vstupu, pro něž ještě zbývá uzavřít smlouvy. Komise pečlivě sleduje fungování tohoto systému, neboť agentury, které prostředky spravují, nadále potřebují posílit své kapacity, a je třeba účinně uplatňovat zavedené postupy, aby bylo zaručeno včasné a účinné provádění projektů a dosaženo skutečných výsledků. Pokud jde o západní Balkán, používá systém decentralizovaného provádění (Decentralised Implementation System – DIS) pouze Chorvatsko. Svěřit řízení programů PHARE a CARDS chorvatským orgánům pod dohledem vnitrostátní schvalující osoby se Komise se rozhodla dne 7. února 2006 s tím, že zachovala požadavek na provádění následných kontrol výběrových řízení a uzavírání smluv. Audit následných opatření týkající se systému DIS, který v roce 2006 provedlo GŘ pro rozšíření, zjistil několik nedostatků v řízení, jež byly dány nedostatečnou absorbcí a správní kapacitou a jež je třeba odstranit. V důsledku toho se GŘ pro rozšíření v prosinci 2007 rozhodlo dočasně pozastavit schvalování smluv uzavřených v rámci vnitrostátního programu PHARE pro rok 2006, dokud Komise při posuzování provedených zlepšení na základě několika kritérií nedospěje k uspokojivým závěrům. Velmi kritická zpráva z auditu následných opatření týkajícího se fungování systému DIS v Turecku byla dokončena začátkem června 2007. Hrozícímu pozastavení tohoto systému by bylo možné zabránit náborem personálu na Ústřední odbor pro financování a přidělování zakázek a přijetím právních předpisů k posílení uvedeného orgánu. Další zjištěné kritické nedostatky, které musí Turecko neodkladně řešit prostřednictvím akčního plánu, se týkaly nedostatečného dozoru osoby odpovědné za schvalování programů nad rezortními ministerstvy, špatného postupu při řešení nesrovnalostí, nedostatečné kontroly kvality dokumentace veřejných zakázek ze strany osoby odpovědné za schvalování programů, jakož i zpoždění při zadávání veřejných zakázek a uzavírání smluv. V druhé polovině roku 2007 byl zaznamenán významný pokrok při posilování systému DIS, kdy se zrychlilo i uzavírání smluv, byl posílen Ústřední odbor pro financování a přidělování zakázek a zlepšil se výkon pravomocí osoby odpovědné za schvalování programů nad strukturami vedoucích programů na úrovni rezortních ministerstev. 2.4. Koordinace předvstupní pomoci Společenství - Cílem programu SAPARD[11] je pomoci kandidátským zemím při řešení problémů spojených se strukturálními změnami v zemědělství a venkovských oblastech a při provádění acquis communautaire v oblasti společné zemědělské politiky (SZP) a souvisejících právních předpisů. - Program ISPA[12] má kandidátským zemím pomoci v tom, aby jejich infrastruktura dosáhla standardů Společenství. Z jeho prostředků je financována významná dopravní a environmentální infrastruktura. Jednotlivé předvstupní nástroje byly zkoordinovány ve fázi tvorby programů. Poslední programy pro nástroje SAPARD a ISPA byly vytvořeny v roce 2006. V roce 2007 byly všechny dřívější předvstupní nástroje nahrazeny nástrojem NPP. 3. SPOLUPRÁCE S EIB A MEZINÁRODNÍMI FINANčNÍMI INSTITUCEMI Spolupráce s Evropskou investiční bankou (EIB) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj a Rozvojovou bankou Rady Evropy ve spolupráci s německou Kreditanstalt für Wiederaufbau, probíhá na základě pozměněného memoranda o porozumění mezi Evropskou komisí a zúčastněnými mezinárodními finančními institucemi pro země zapojené do procesu rozšíření ze dne 26. dubna 2006. Provádění horizontálních programů nabízí velký prostor pro spolupráci s mezinárodními finančními institucemi díky možnosti kombinovat úvěrování ze strany mezinárodních finančních institucí s granty EU. Tyto horizontální programy doplňují investiční projekty financované z vnitrostátních programů. Byly vytvořeny tyto čtyři druhy programů: Finanční nástroj pro malé a střední podniky (SME Finance Facility – SMEFF) slouží posilování kapacit finančních zprostředkovatelů (tj. bank, leasingových společností) v přijímajících zemích. Jeho cílem je rozšíření a zachování finančních operací zaměřených na malé a střední podniky. V rámci nástroje SMEFF jsou místním finančním zprostředkovatelům poskytovány úvěry, záruky za úvěry a leasingy v kombinaci s nevratnými finančními pobídkami. Finanční zprostředkovatelé poté poskytují půjčky či leasing mikropodnikům nebo malým a středním podnikům. Od roku 2005 jsou způsobilými zeměmi pouze Bulharsko, Chorvatsko, Rumunsko a Turecko. Ke konci prosince 2007 činily pobídky EU vyčleněné na tyto projekty celkem 300 milionů EUR. Cílem finančního nástroje pro obce (Municipal Finance Facility – MFF) je podpořit místní finanční zprostředkovatele při poskytování úvěrů obcím. Mechanismus tohoto nástroje je podobný mechanismu nástroje SMEFF. V roce 2007 postupoval vývoj a podepisování nových projektů pomaleji, než se očekávalo, a to v důsledku vysokých administrativních nákladů, zpoždění reforem právní úpravy v některých zemích a nezkušenosti obcí s přípravou úvěrových podkladů. Ke konci prosince 2007 činily pobídky EU vyčleněné na projekty v rámci tohoto nástroje celkem 60 milionů EUR. V souladu s požadavkem vzneseným Evropskou radou v Nice v roce 2002 zřídily EIB a Komise nástroj pro komunální infrastrukturu (Municipal Infrastructure Facility – MIF) , jehož cílem je podpořit sociální a hospodářský rozvoj v příhraničních regionech členských států EU-15. Za tímto účelem kombinuje tento nástroj úvěry ze zdrojů EIB s nevratnou podporou z prostředků programu PHARE, a urychluje tak dokončování menších investic do místní infrastruktury. Koncem roku 2007 byly příděly z programu PHARE plně vyčleněny na 24 komunálních projektů. Nástroj efektivního využívání energie (Energy Efficiency Finance Facility – EEFF) byl zaveden v roce 2006 jako příspěvek v boji proti změně klimatu. Jeho cílem je stimulovat investice do účinného využívání energie ve všech typech budov a v průmyslu. Prostředkem k tomu je zpřístupňování potřebného financování koncovým příjemcům úvěrů. Program povede k celkovým úsporám energie a významnému snížení emisí CO2. Nástroj EEFF kombinuje úvěrové linky poskytované mezinárodními finančními institucemi finančním zprostředkovatelům s pobídkami na zefektivnění nákladů na vybavení a na zatraktivnění investic do energií; mimoto jsou v rámci tohoto nástroje poskytovány místním finančním zprostředkovatelům příspěvky, které je mají podpořit v úvěrování efektivního využívání energie. Provádění nástroje EEFF bylo zahájeno v dubnu 2007 a do prosince byly schváleny první projekty v celkové výši pobídek 13,65 milionu EUR. 4. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ Cílem sledování a hodnocení je jednak sledovat a vyhodnocovat finanční podporu poskytovanou přijímajícím zemím na dosažení předvstupních cílů, a to prostřednictvím hodnocení úspěšnosti programů a vyvozování příslušných závěrů. Zadruhé je jím zajištěna odpovědnost za hospodaření s penězi a využívání fondů předvstupní pomoci. Třetím cílem je podpořit rozvoj místních kapacit pro sledování a hodnocení v přijímajících zemích se záměrem posílit jejich schopnost spravovat a kontrolovat předvstupní pomoc. 4.1. Sledování a průběžné hodnocení V roce 2007 byla výsledkem průběžného hodnocení Turecka jedna souhrnná hodnotící zpráva o Turecku a dvě průběžné hodnotící zprávy o konkrétních odvětvích. V případě Chorvatska bylo průběžné hodnocení zavedeno v roce 2007 a bylo zaměřeno na program PHARE. V roce 2007 bylo dále ukončeno ad hoc hodnocení programu CARDS pro Chorvatsko. Konkrétní výsledky průběžných hodnocení v těchto třech zemích jsou popsány v části II.3. přílohy. 4.2. Hodnocení ex post Výsledky, závěry a doporučení zásadního hodnocení programu PHARE prováděného ex post byly projednány s příslušnými zúčastněnými stranami včetně přijímajících zemí na hodnotícím semináři v dubnu 2007. Další seminář následoval po předložení závěrů hodnotící zprávy ex post k reformě veřejné správy. Konkrétní výsledky hodnocení jsou popsány v části II.3. 5. DALšÍ čINNOSTI Útvary Komise provedly řadu dalších hodnocení, jejichž účelem je zkvalitnění programů na rok 2007 a podpora rozvoje místních monitorovacích a hodnotících kapacit. Konkrétní činnosti jsou popsány v části II.3. [1] PHARE, nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 18. prosince 1989. [2] Nástroj předvstupních strukturálních politik (nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999). [3] Zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova (nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999). [4] Nařízení Rady (ES) č. 2500/2001 ze dne 17. prosince 2001. [5] Program pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000). [6] Článek 31 smlouvy o přistoupení Bulharska a Rumunska. [7] Kandidátské země: Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Turecko.Potenciální kandidátské země: Albánie, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Srbsko, Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244. [8] Ústřední odbor pro financování a přidělování zakázek, ministerstvo pro místní rozvoj a veřejné práce, ministerstvo práce a sociální politiky, ministerstvo hospodářství a energetiky. [9] Výroční zpráva o činnosti za rok 2007 obsahovala výhradu týkající se možných nesrovnalostí při správě finančních prostředků z programu PHARE v rámci rozšířeného decentralizovaného řízení dvěma bulharskými prováděcími agenturami (Ústřední odbor pro financování a přidělování zakázek a ministerstvo pro místní rozvoj a veřejné práce). Dne 23. července 2008 byla dočasně odejmuta akreditace dvěma prováděcím agenturám, viz KOM(2008) 496. [10] Ústřední odbor pro financování a přidělování zakázek, ministerstvo pro evropskou integraci a ministerstvo práce. [11] Všeobecné informace o programu SAPARD naleznete na internetové stránce generálního ředitelství pro zemědělství. [12] Všeobecné informace o programu ISPA naleznete na internetové stránce generálního ředitelství pro regionální politiku.