1.Úvod

Evropská unie (EU) je založena na silném závazku prosazovat a chránit lidská práva, demokracii a právní stát. To představuje střed jejích činností, a to jak interně, tak i ve vztahu k jiným zemím a regionům. V souladu se strategickou agendou pro období 2019–2024 přijatou Evropskou radou a politickými pokyny pro Evropskou komisi pro období 2019–2024 má EU strategický zájem na prosazování svého globálního vedoucího postavení v oblasti lidských práv a demokracie, a to s cílem přinést hmatatelný užitek lidem na celém světě. Mnoho již bylo vykonáno. Od přijetí strategického rámce EU pro lidská práva a demokracii v roce 2012, prvních dvou akčních plánů EU pro lidská práva a demokracii (2012–2014 a 2015–2019), jmenování prvního zvláštního zástupce EU pro lidská práva v roce 2012 a závěrů Rady o demokracii z roku 2019 je EU koordinovanější, aktivnější, viditelnější a účinnější, pokud jde o její angažovanost ve třetích zemích a ve vztahu k nim, a také se více angažuje na mnohostranné úrovni.

V měnící se geopolitické situaci zůstává EU silným obhájcem lidských práv a demokracie. Nové geopolitické spory pouze zdůrazňují její roli spolehlivého a stabilního partnera a zastánce mnohostranného řádu založeného na pravidlech. Celkový obraz v souvislosti s lidskými právy a demokracií je smíšený: ačkoli bylo dosaženo významných pokroků, je třeba zabývat se tlaky namířenými proti univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a ústupem demokracie. V oblasti technologií se posunujeme k novému paradigmatu, v němž jsou lidské schopnosti stále více zdokonalovány pomocí strojů. V popředí stojí nové technologie (zejména umělá inteligence), které představují příležitosti i hrozby. Lidská práva jsou zároveň v čím dál vyšší míře propojena s celosvětovými výzvami v oblasti životního prostředí, jako je změna klimatu. Je proto načase, aby EU předložila novou geopolitickou agendu pro lidská práva a demokracii.

V návaznosti na akční plán EU pro lidská práva a demokracii na období 2015–2019 je důležité převést dlouhodobý závazek EU v oblasti lidských práv a demokracie do obnovené operační agendy. Toto sdělení má za cíl předložit nový akční plán pro lidská práva a demokracii. Stanoví ambice a priority v této oblasti vnějších vztahů na příštích 5 let a přispěje k dosažení silnějšího postavení Evropy ve světě. Tento akční plán je jedinečný, jelikož se jedná o jediný nástroj svého druhu, jehož cílem je na světové scéně podporovat agendu založenou na hodnotách.

Toto společné sdělení navrhuje: Øposílit vedoucí postavení EU v oblasti podpory a ochrany lidských práv a demokracie na celém světě, Østanovit ambice EU, určit priority a zaměřit se na provádění, a to s ohledem na měnící se geopolitickou situaci, digitální transformaci, výzvy v oblasti životního prostředí a na změnu klimatu, Ømaximalizovat úlohu EU na globální scéně rozšířením souboru nástrojů pro lidská práva, jeho klíčových nástrojů a politik a Øpodporovat jednotnou a koordinovaně jednající EU prosazováním účinnějších a soudržnějších postupů.

Současně s tímto sdělením a v souladu s čl. 22 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) předkládají Komise a vysoký představitel Radě společný návrh, aby Rada doporučila Evropské radě přijmout rozhodnutí, kterým by byly sdělení a akční plán přijaty jako rozhodnutí Evropské rady o strategických zájmech a cílech Unie ve smyslu čl. 22 odst. 1 SEU. Toto rozhodnutí Evropské rady by Radě umožnilo přijmout pro akční plán konkrétní prováděcí opatření podle čl. 31 odst. 2 SEU.

2.Zvětšující se výzvy v oblasti lidských práv a demokracie: volání po vedoucím postavení EU

Během posledních let EU jednala strategičtěji a účinněji využila svou politickou váhu i soubor nástrojů pro lidská práva, aby řešila porušování lidských práv a podpořila demokratické, odolné a mírumilovné společnosti. Přispěla k dosažení významného pokroku v zemích a regionech, kde byla lidská práva pod tlakem, a to prostřednictvím inovativní spolupráce a investic do hospodářských a sociálních práv, jakož i silné politické a finanční podpory na ochranu a posílení postavení obránců lidských práv, občanské společnosti a aktérů z oblasti médií. Na fórech o lidských právech v rámci Organizace spojených národů (OSN) plnila EU vedoucí úlohu při prosazování rezolucí týkajících se konkrétních zemí a tematických iniciativ, a to vytvářením tematických, meziregionálních koalic, např. s Organizací islámské spolupráce. Díky meziregionální iniciativě „Good Human Rights Stories“ (Pozitivní příběhy o lidských právech) se EU dostala na čelní místo, pokud jde o úsilí o vylepšení obrazu lidských práv propagováním úspěšných příběhů.

Rozsáhlé výzvy však přetrvávají. Lidská práva a demokracie jsou v mnoha zemích po celém světě pod těžkým tlakem. Stále více ohrožovány jsou rovněž základní svobody, jako je svoboda projevu nebo shromažďování a svoboda médií. Dopady systematického úsilí o oslabení právního státu, omezení občanského a politického prostoru a oslabení mnohostranného řádu založeného na pravidlech byly umocněny ustoupením některých tradičních partnerů EU od aktivního podporování a obrany lidských práv a demokratických hodnot. Dokladem toho je několik trendů včetně následujících:

·zmenšující se prostor pro občanskou společnost,

·oslabování právního státu,

·narůstající hrozby v oblasti integrity voleb a demokratických procesů,

·rostoucí zastrašování novinářů a narůstající hrozby pro nezávislá média,

·rostoucí násilí a zastrašování obránců lidských práv (v uplynulých třech letech bylo nahlášeno více než 2 600 útoků),

·rozsáhlá beztrestnost v případech porušování lidských práv a útoků na úlohu Mezinárodního trestního soudu,

·porušování mezinárodního humanitárního práva v ozbrojených konfliktech, a to včetně konfliktů v Sýrii, Jemenu a Jižním Súdánu,

·narůstající odpor vůči právům žen a rovnosti žen a mužů a

·přetrvávající zneužívání v oblasti práce, a to včetně dětské práce.

Nové bezprostřední příležitosti a výzvy přináší přechod do digitálního věku. Digitální technologie mohou lidská práva a demokratizaci posunout vpřed, jelikož usnadňují účast veřejnosti, zvyšují odpovědnost vlády tím, že umožňují monitorovat a dokumentovat porušování a zneužívání, podporují vznikající on-line aktivismus, povědomí a přístup ke vzdělávání a k informacím a dále umožňují hospodářské a sociální začleňování a přístup ke kvalitním veřejným službám. Zároveň však mohou také vést k neoprávněnému a nezákonnému omezování pohybu a projevu. Platformy sociálních médií jsou používány k šíření cílených dezinformací a nenávistných projevů, které často porušují soukromí a ohrožují demokracii a lidská práva. Zneužívání nových technologií, včetně umělé inteligence (UI), s sebou nese riziko zvýšeného monitorování, kontroly a represí. V některých zemích je hromadný dozor nad občany realitou. Data a algoritmy mohou být použity k vědomé či nevědomé diskriminaci jednotlivců a skupin, čímž dochází k upevňování společenských předsudků.