ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
20.

bere na vědomí zprávu o konzultování sítě pro monitorování subsidiarity a oceňuje její přínos: — síť VR pro monitorování subsidiarity vzhledem k tomu, že téma sdělení Komise patří z hlediska subsidiarity k ožehavým otázkám, zahájila konzultaci svých partnerů, jež byla ukončena 5. srpna 2011 a v jejíchž závěrech se uvádí, že sdělení Komise je nezbytné, neboť přináší přidanou hodnotu, a dodržuje tedy zásadu subsidiarity; — příspěvky ukazují, že romská komunita si musí zachovat svoji identitu; — dále je v nich zdůrazněno, že celostátní a regionální politiky se v boji proti vyloučení a chudobě ukázaly poněkud neúčinné a že iniciativy výlučně národní povahy jsou nesoudržné a rámec, jenž z nich vychází, je považován za roztříštěný; — příspěvky účastníků zejména ukazují, že problematika integrace Romů je chápána jako nadnárodní otázka, již je třeba řešit koordinovaným způsobem, a že jejich integrace se může týkat více členských států zároveň; — příslušné opatření EU by mohlo mít řadu pozitivních dopadů, například by mohlo zlepšit soudržnost a účinnost vnitrostátních strategií členských států nebo zavést globální a integrovaný přístup. Evropské opatření by navíc umožnilo lepší sdílení informací, kontaktů a projektů spolufinancování v oblasti integrace. Mohlo by být velmi účinné při zvyšování povědomí veřejnosti o nutnosti zlepšit situaci romských občanů; — při konzultaci bylo dále zdůrazněno, že by členské státy a místní a regionální orgány měly být s to vypracovat vhodné strategie zohledňující místní podmínky a odrážející povahu a velikost romské populace. Proto se klade důraz na to, že zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy a plánování opatření stanovených vnitrostátními orgány má rozhodující význam pro zaručení jejich úspěchu;
36.

podotýká, že evropská politika sousedství by měla brát v úvahu stávající vztahy se třetími zeměmi a především s Ruskem, a to zejména na východě. Je třeba upozornit regiony na tento aspekt této politiky a podporovat vhodné formy spolupráce se všemi třetími zeměmi, jichž se to týká;
—

vyzývá k tomu, aby se v rámci summitu Rio+20 přijal plán zelené ekonomiky, jenž by obsahoval zvláštní oddíl věnovaný zelené místní ekonomice, který by uznal klíčovou úlohu subnárodní správy a místních orgánů a zejména propagoval mezinárodní pakt starostů a regionů a podporoval decentralizovanou rozvojovou spolupráci; případný program rozvoje schopností by měl zavázat země, které by ho využívaly, k tomu, aby do procesu úzce zapojovaly své subnárodní správní úrovně;
21.

naléhá na to, aby byla urychleně zřízena k tomu potřebná infrastruktura (do roku 2014), aby byl zintenzívněn vývoj a příprava provozních služeb – a to včetně programu Galileo a nových telekomunikačních systémů, jako jsou např. plánované evropské družice pro přenos dat EDRS – a aby byla zajištěna udržitelnost připravovaných služeb. Měla by sem být zahrnuta i nabídka stávajících vnitrostátních služeb a evropské družicové meteorologické služby EUMETSAT;
33.

domnívá se, že by se neměla opomíjet možnost vytvořit Evropský úřad pro osobní stav, pokud by se dalo prokázat, že bude účinnější a efektivnější než vytvoření mnoha nových úřadů nebo udržování podobných úřadů v členských státech. Dále má za to, že by tento úřad mohl: a) pomáhat při rozvoji akademičtějšího přístupu EU k mezinárodním úmluvám, b) zlepšit správní spolupráci díky shromažďování a výměně osvědčených postupů a zkušeností, např. za účelem kompatibility v oblastech souvisejících s IT, a také poskytovat rady vnitrostátním orgánům k mezinárodním otázkám, c) fungovat jako ústřední kontaktní místo pro dotazy týkající se osobního stavu s přeshraničním aspektem, což může být ku prospěchu matričním úředníkům, a samozřejmě pomáhat s řešením trvalých problémů, s nimiž se občané potýkají při svých oprávněných očekáváních při výkonu svých práv v EU a d) případně fungovat jako centralizovaná záloha nebo referenční rejstřík EU pro doklady osvědčující osobní stav;
15.

poukazuje na to, že je nutné, aby k cílům informační a propagační politiky patřil také cíl obnovení důvěry spotřebitelů, a to jak v EU, tak mimo ni, a to v případě, že by v budoucnu vypukly potravinové krize;
24.

zdůrazňuje, že KVMR může místním příjemcům poskytnout funkci jednotného kontaktního místa, což by umožnilo integrované a zjednodušené uplatňování fondů SSR v praxi. To by potenciálně mohl být obrovský krok vpřed, který by umožnil obecním správám, aby slučovaly integrované projekty s nárokem na spolufinancování z řady různých fondů Evropské unie;
15.

poukazuje na to, že na rostoucí hospodářské a sociální rozdíly v naší společnosti je třeba neprodleně reagovat investováním do vzdělávání pro všechny počínaje raným dětstvím, opatřeními týkajícími se trhů práce, jež podporují začlenění, celoživotním učením, politikou aktivního začleňování a mzdami, které by byly spravedlivé, umožňovaly by uspokojovat potřeby a byly by stejné pro muže i ženy. Poukazuje na to, že hospodářský rozvoj a vytváření více pracovních míst ve městech jsou v tomto ohledu klíčové;
26.

má za to, že při uplatňování globálního přístupu je třeba poskytovat řádnou ochranu všem zranitelným skupinám, v prvé řadě nezletilým osobám bez doprovodu, a to nejen z důvodu odpovídajícího zaměření opatření ve třetích zemích, ale i za účelem nabídky vhodných způsobů přijetí a sociální integrace v členských státech, a to i podporováním výměny osvědčených postupů mnoha místních a regionálních orgánů v členských státech. Současně žádá Evropskou komisi, aby účinně prováděla opatření obsažená v akčním plánu o nezletilých osobách bez doprovodu;
19.

poznamenává, že Evropská komise hodlá předložit návrh Evropského aktu přístupnosti a zdůrazňuje, že je potřebný právní rámec EU, jenž by umožnil prosazení přístupnosti v celé EU pro veškeré základní zboží a služby a vytvořil rovné konkurenční podmínky pro všechna odvětví, a to i pro malé a střední podniky. Tento návrh by měl být přiměřený a neměl by malým a středním podnikům přinést dodatečnou administrativní zátěž. Přijetí unijních norem by také bylo užitečné z hlediska podpory průmyslu a vytvoření účinného jednotného trhu výrobků a služeb navržených podle konceptu design-for-all. Díky zavedení systému dohledu a přijetí akčních plánů pro státní, regionální a místní orgány by bylo možné zajistit prosazování legislativy a podporovat místní subjekty a malé a střední podniky;
23.

domnívá se, že v případě sloučení rodiny státních příslušníků třetích zemí, kteří požívají forem zvláštní ochrany (azylu, právního postavení uprchlíka, doplňkové ochrany), by se s různými právními postaveními mělo v souladu s podněty Stockholmského programu zacházet prostřednictvím zvláštních a samostatných předpisů, které vezmou v úvahu konkrétní situaci (i z hlediska praktických potíží se splněním všech požadavků na informace a předložení dokladů), v níž se nacházejí jedinci požívající této formy ochrany. Směrnice týkající se obecných pravidel sloučení rodiny by se tedy neměla uplatňovat na rodinné příslušníky cizinců, kteří požívají forem ochrany. Sloučení rodiny v případě těchto cizinců by mělo být předmětem samostatných pravidel, a to i s ohledem na rodinná pouta vzniklá případně teprve po vstupu na území hostitelského státu;
12.

poznamenává, že není dostatek spolehlivých statistických údajů o „příhraničních pracovnících“, kterými je podle definice obsažené v nařízení (EHS) č. 1408/71 „každá zaměstnaná osoba nebo osoba samostatně výdělečně činná, která vykonává povolání na území jednoho členského státu a má bydliště na území jiného členského státu, do kterého se vrací zpravidla každý den nebo alespoň jednou za týden“. Podle zprávy Evropské komise Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries z roku 2009 dosáhl počet přeshraničních pracovníků v EU (včetně zemí EHP/ESVO) v roce 2006/2007 přibližně 780 000. V zemích EU15/EHP/ESVO se celkový počet přeshraničních pracovníků mezi lety 2000 a 2006/2007 zvýšil o 26 %;
14.

poznamenává, že stále více spotřebitelů bude radši investovat do vlastní výroby, než aby byl závislý na ostatních (odběratelé, kteří jsou zároveň výrobci, tedy spotřebitelé, kteří rovněž vyrábějí energii pro svou spotřebu nebo pro spotřebu svých sousedů), což je z hlediska informovanosti spotřebitelů a udržitelnosti pozitivní vývoj. V místních a regionálních dodávkách energie budou mít stále větší úlohu malé podniky a malé iniciativy (domácnosti, místní komunity, čtvrtě, regionální sdružení), což bude mít pozitivní dopad na místní a regionální ekonomiku a trh práce. Malovýrobci energie by tedy měli mít snadný přístup do energetických sítí / inteligentních rozvodných sítí. Pro přístup těchto nových dodavatelů do sítí by se měla vytvořit pevná pravidla, která budou jednotlivé domácnosti a malé výrobce motivovat k investicím do mikrovýroby energie. VR vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost rostoucímu významu malovýroby energie a zvláštním nárokům, které má, a stimulovala výměnu osvědčených postupů na místní a regionální úrovni, aby se tento vývoj usnadnil;
31.

zdůrazňuje, že posuzování územních dopadů může hrát klíčovou úlohu při zlepšování koordinace odvětvových politik EU na podporu územní soudržnosti, a je toho názoru, že to nebude vyžadovat nové právní předpisy EU a že administrativní zátěž by měla být co možná nejnižší. Podporuje navíc tvrzení uvedené v Územní agendě, a sice že „by mělo dojít ke zlepšení monitorovacího a hodnotícího systému územního rozvoje a výsledků úsilí vyvíjeného v rámci územní soudržnosti na úrovni EU, přičemž by se mělo zajistit, aby pro státy nevzrostla administrativní zátěž. Stávající metody a požadavky EU pro posuzování, monitorování a hodnocení, včetně těch, jež platí pro strukturální fondy a Fond soudržnosti a provádění strategie Evropa 2020, by měly zahrnovat příslušné územní faktory“ (2);
29.

vítá oddanost směrnice Listině základních práv. EU musí na internetu uplatňovat stejné normy, zásady a hodnoty jako mimo něj. Informační a komunikační technologie (IKT) by měly zohlednit potřeby všech členů společnosti včetně těch, kteří jsou ohroženi sociálním vyloučením. Všichni uživatelé internetu by měli mít možnost spolehnout se na existenci minimálních norem pro širokou škálu potřeb, mj. v oblasti spolehlivosti, bezpečnosti, transparentnosti, jednoduchosti, interoperability a minimalizace rizik a právní odpovědnosti. V zájmu účinné ochrany základních práv, právní jistoty a dodržení výhrady parlamentního přezkumu by směrnice samotná měla obsahovat konkrétnější ustanovení ohledně hmotněprávní úpravy norem pro bezpečnost sítí a informací. Zde by měly být formulovány zejména požadavky na úpravu bezpečnosti sítí a informací z hlediska základních práv a ochrany a bezpečnosti údajů;
26.

žádá, aby členské státy byly zavázány k srovnávacímu posouzení běžných výrobků, u nichž se obvykle uplatňuje plánované zastarávání, z hlediska životnosti, opravitelnosti a opětovné použitelnosti. Tyto údaje by se potom do pěti let měly použít pro stanovení minimálních standardů. Výrobci by měli mít povinnost prodávat výrobky s prodlouženou zárukou a měli by vyrábět náhradní díly pro opravy. Podporovány by měly být podniky, které poskytují spotřebitelské výrobky, jako např. velké domácí spotřebiče, spíše formou služby než formou prodeje, čímž by se zvýšila poptávka po výrobcích navržených s dlouhou životností a možností oprav;
30.

konstatuje, že akvakultura se ve srovnání s rybolovem jeví jako zranitelnější vůči znečištění a že je zapotřebí povzbudit členské státy k vypracování „map rizik“ a „map dopadů“, jež by pokrývaly vnitrozemské oblasti, pobřežní moře a pobřežní pásmo; tyto mapy by mohly být předány Evropské agentuře pro námořní bezpečnost a měly by obsahovat informace o infrastruktuře a funkčních využitích, která mají potenciální dopad na kvalitu vody, aktuální opatření ke zmírnění těchto dopadů, monitorovací kampaně, nové velké projekty atd.;
33.

má za to, že i když osoby se zdravotním postižením nejsou stigmatizovány, mohou být přesto vyloučeny, jelikož hodně lidí neví, jak k nim má přistupovat a jak je začlenit do sportovních aktivit a struktur. Požaduje, aby se poskytovaly sladěné informace, a to prostřednictvím vzdělávacích a školicích iniciativ určených nejenom osobám, které jsou přímo zapojené do pořádání sportovních aktivit, ale v širším měřítku i široké veřejnosti, například s využitím snadno dostupných vzdělávacích nástrojů online. V tomto ohledu by současně mělo být zvyšováno povědomí o právech, potřebách a schopnostech osob se zdravotním postižením;
31.

poznamenává, že přesunutím podpory pro pobřežní činnost rybolovných odvětví zpracování a udržitelné akvakultury do obecného nařízení de minimis by těmto opatřením umožnilo využívat vyšších prahů pro vznik nároku na podporu podle tohoto nařízení (v současnosti 200 000 EUR), což by pomohlo překonat překážky pro investice do pobřežní ekonomiky a přispělo ke kýženému cíli maximalizovat potenciální přidanou hodnotu rybích produktů místním rybářským komunitám;
4.

bere v úvahu, že části evropských občanů připadá rozhodovací proces na evropské úrovni vzdálený, a připomíná, že by rozhodnutí měla být přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže k nim;
17.

v tomto ohledu by rád podotkl, že by na regionální či místní úrovni mohla být navázána spolupráce ohledně společných testovacích prostředí pro evropský automobilový průmysl. Do těchto společných projektů by mohly být zapojeny místní a regionální orgány, průmysl, výzkumné subjekty atd. Projekty by mohly výrazně snížit celkové náklady automobilového průmyslu na vývoj a mohly by mít pozitivní dlouhodobý dopad na jeho konkurenceschopnost v celosvětovém měřítku;
12.

opakuje požadavek ze svých nedávných stanovisek k průmyslové politice (1) a vnitrostátní regionální podpoře (2), aby Komise řešila problematiku „prahového efektu“ spojeného s definicí kategorií podniků a přepracovala definici malých a středních podniků. Konkrétně by bylo žádoucí, aby Komise zlepšila svou schopnost analýzy a nástroje na podporu podniků tím, že prozkoumá možnost vytvořit novou kategorii podniků (kterou již schválila v odvětví zemědělsko-potravinářského průmyslu) na rozmezí mezi malými a středními podniky a velkými podniky s počtem zaměstnanců mezi 250 a 750, jejichž obrat by byl nižší než 200 milionů eur. Stejně tak Výbor regionů vyzývá, aby se uvažovalo o zohlednění podniků střední velikosti (ETI) vzniklých z rostoucích malých a středních podniků, které budou v budoucnu vytvářet prosperitu v Evropě a jejichž počet zaměstnanců je mezi 250 a 5 000. Tyto nové kategorie podniků by mohla čerpat podporu v upravené výši, jež by převyšovala podporu určenou velkým podnikům a byla by nižší než podpora pro malé a střední podniky;
5.

má za to, že potenciálním účinným impulsem k hospodářskému růstu by mohlo být zvýšení průměrné tvorby hodnot v podnicích produktivní ekonomiky, které náleží do hospodářských odvětví, v nichž pracuje vysoký počet zaměstnanců. Jejich podporování s přispěním inovací a zjednodušených podmínek přístupu ke kapitálu by mohlo mít zásadní vliv na celou ekonomiku;
22.

je znepokojen, že Komise nemá patřičnou strategii pro řízení rizik, pokud jde o to, do jaké míry by politika soudržnosti mohla fungovat na základě ročních rozpočtů v případě chybějícího víceletého finančního rámce;
27.

žádá Komisi, aby co nejrychleji stanovila praktické, přesné a konkrétní prováděcí pokyny, aby se zelená infrastruktura začlenila do různých politik Unie, a navrhuje, aby byly do přípravy těchto pokynů zapojeny místní a regionální orgány, které se již angažují v propagaci zelené infrastruktury. Pomohly by Komisi určit přesnější lokální specifikace těchto pokynů, co se týče biotopů, poznatků a zkušeností místní úrovně. V této souvislosti konstatuje, že první pokyny jsou již k dispozici díky příručce pro vysoce účinné investice do přírody a zelené infrastruktury v rámci politiky soudržnosti (Guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure) (5);
55.

vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní prováděcí plán pro balíček opatření v oblasti sociálních investic. Ten by měl zahrnovat mechanismy pro monitorování, koordinaci, nadnárodní výměnu a vzájemné předávání znalostí o tematických prioritách, jako jsou nezaměstnanost mladých lidí, vzdělávání, bezdomovectví, chudoba dětí a péče o osoby se zdravotním postižením a osoby závislé na cizí péči. V rámci evropského semestru by měly být konzultovány místní a regionální orgány ohledně přípravy ročních analýz růstu a měly by sehrát významnější úlohu při monitorování pokroku. Členské státy by měly být vedeny ke zlepšování míry konzultace místních a regionálních orgánů a jejich informování a zapojení do rozhodovacího procesu, neboť sociální investice se dotýkají samého jádra činnosti místních a regionálních orgánů.
2.

zdůrazňuje, že kosmické odvětví je klíčovým prvkem strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ, zejména iniciativ Unie inovací a Průmyslová politika. Kosmická technologie má mimořádný význam pro ekonomiku založenou na znalostech, ovlivňuje budoucí hospodářskou konkurenceschopnost a poskytuje nástroje pro řešení dalších naléhavých pozemních problémů. Kosmické vedlejší produkty (spin-off) lze definovat jako to, na co se přišlo či co bylo změněno při aktivitách souvisejících s vesmírem a co je poté použito v jiných souvislostech či do nich přeneseno za vytváření dalších ekonomických hodnot;
20.

žádá o korektní vyhodnocení skutečného potenciálu, jaký může mít nekonvenční plyn v EU, což je otázka, která může mít stěžejní význam pro jakékoli zamýšlené energetické nebo politické plánování jeho využití jako přechodového zdroje na cestě k vyššímu zastoupení obnovitelné energie v celé EU jak bylo uvedeno v takových popularizačních dokumentech o budoucnosti energetiky v Evropě, jakým je energetický plán do roku 2050. Toto vyhodnocení také umožní ověřit možnost systematičtějšího využívání místních zdrojů energie. Jedním z cílů těchto plánů a politik musí být zajistit, aby k přechodu na budoucí zdroje energie, které budou hospodářsky konkurenceschopné a budou vykazovat co možná nejmenší uhlíkovou stopu, došlo takovým způsobem, že se EU stane konkurenceschopná vůči ostatním geopolitickým regionům. Kromě vystavení životního prostředí, klimatu a lidského zdraví nepředvídatelným rizikům by plyn z břidlic mohl také narušit rozvoj obnovitelné energie a uvrhnout Evropu do ještě větší závislosti na fosilních palivech. Plyn z břidlic, podobně jako zachycování a ukládání uhlíku, nemůže být sám o sobě politickým cílem bez ohledu na potřeby občanů a neměl by být propagován jako zelená alternativa pro budoucnost energetiky v Evropě. Vzhledem k jeho vysoké uhlíkové náročnosti, nutné míře rozvoje a výši investic je nutné ujasnit, jak by mohl být plyn z břidlic považován za „přechodové palivo“. Klesající ceny plynu v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic v USA by mohly ohrozit životaschopnost nízkouhlíkových alternativ a vystavit tlaku vládní podpůrná opatření;
požaduje, aby Evropská komise prostudovala, jak lze napříč EU lépe uplatnit rozšířenou odpovědnost výrobců a dovozců, a to zvláště pokud se týká plastových odpadů, neboť nakládání s nimi mají příliš často na starosti místní a regionální orgány. Lepší uplatnění této odpovědnosti by mělo umožnit zavádět na trh výrobky, z nichž je méně plastových odpadů a snáze recyklovatelné plastové odpady. Placení zálohy a povinný sběr výrobků po uplynutí jejich životnosti jsou způsoby, jež by pro určité plastové výrobky a výrobky obsahující plasty měly být zavedeny na úrovni Evropské unie, aby se z místních a regionálních orgánů sňalo těžké břímě, a Výbor je přesvědčen, že stojí za to podpořit režimy zpětného sběru u maloobchodníků, ve školách a na pracovištích, kde lze shromáždit kvanta tříděného cenného zdroje, a usnadnit tak recyklaci. Mezi tyto příklady patří i mobilní telefony a náplně do tiskáren;
37.

navrhuje využít zjednodušení, které zavedla Komise, když omezila počet kritérií způsobilosti při určitých druzích zásahů. Za tím účelem vyzývá, aby byly do postupů pro výběr projektů začleněny ukazatele, jež by umožnily vyhodnotit účinek investice i míru vyzrálosti projektů; zdroje by se tak přidělovaly účinněji a byly by upřednostňovány ty projekty, jejichž přidaná hodnota je vyšší a jejichž dopad na ekonomiku lze předem odhadnout. Pro úspěšné investice v dlouhodobé perspektivě je nezbytné posílit správní kapacity místních orgánů v oblasti zadávání veřejných zakázek, technického dohledu a řízení aktiv po uskutečnění investic, a to obzvláště v případech, kde z nich tyto orgány mají užitek jako koneční příjemci;
30.

sdílí názor Komise, že v kontextu rozpočtové podpory by EU měla podporovat systémy pro monitorování převodů prostředků od centrální vlády místním a regionálním orgánům. Mělo by to rovněž přispět k rozvoji komplexních nástrojů na regionální a globální úrovni, které by usměrňovaly decentralizační procesy a byly základem pro monitorování stavu, jak to činí Evropská charta místní samosprávy na evropské úrovni;
—

zastává názor, že klíčem k uplatňování reakcí z hlediska přizpůsobení na místní úrovni je financování; uznává význam místních a regionálních sítí při propagaci opatření v oblasti přizpůsobování a vyslovuje se pro to, aby byly tyto sítě náležitě finančně podporovány z prostředků EU. Nedoporučuje však zřídit nový orgán ani přijmout dobrovolný závazek v oblasti přizpůsobování, jak se navrhuje ve Strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu, neboť by to způsobilo duplikace, zmátlo účastníky a mohly by se tak promarnit cenné zdroje. Současný Pakt starostů a primátorů by měl získat více prostředků a nově se zaměřit na oba aspekty politiky v oblasti klimatu, tj. na zmírnění změny klimatu i přizpůsobení se jí;
15.

Často se stává, že správní hranice určené na úrovni měst a obcí se neshodují s regionální hospodářskou situací. Jelikož se funkční regiony mimo to vyznačují neustálou dynamikou, musí být územní politiky přizpůsobitelné a dostatečně pružné. Pro příklad uveďme nejčastěji se vyskytující faktor vzájemné závislosti mezi městskými a venkovskými oblastmi, tedy dojíždění pracovníků mezi bydlištěm a místem pracovní činnosti. Je dobře známo, že optimální doba dojíždění by neměla přesáhnout jednu hodinu: je-li delší, má to na dostupnost pracovního místa negativní vliv.
10.

domnívá se, že venkovské oblasti se budou značně měnit vlivem energetické politiky, politiky v oblasti klimatu a účinnějšího využívání surovin, které jim budou moci zajistit významnější úlohu v primárním sektoru hospodářství, a že je nutné se na tyto změny již nyní připravit, aby byla zajištěna jejich udržitelnost a aby do nich byla harmonicky začleněna hospodářská, sociální a environmentální hlediska. Dále je třeba poukázat na to, že pro venkovské oblasti je nadále velice zajímavé střídání plodin, jelikož by umožnilo snížit závislost na dovozu sóji, zvýšit kvalitu půdy, omezit používání hnojiv, znovu do venkovských oblastí přivést stabilní ekonomickou činnost a vyrovnat obchodní bilanci Evropské unie. Současně vyjadřuje politování nad tím, že v rozhodnutích hlav států a předsedů vlád z 26. června nebylo zohledněno stanovisko Výboru regionů týkající se stanovení stropů a ekologizace, neboť se tím oslabuje rozmanitost a udržitelný rozvoj venkovských oblastí;