CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.12.2010 
SEK(2010) 1548 v kone čném znění 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument  
 
k návrhu  
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v ob čanských a obchodních 
věcech  
(přepracované zn ění) 
  
{KOM(2010) 748 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 1547 v kone čném znění} 
CS    CS  
1. OKOLNOSTI , KONZULTACE A ODBORNÉ POZNATKY  
Nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o p říslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí 
v občanských a obchodních v ěcech (známé jako „Brusel I“), které vstoupilo v platnost v 
březnu 2002, je základním kame nem soudní spolupráce v ob čanských a obchodních v ěcech v 
Evropské unii. Stanoví, který soud je p říslušný rozhodovat p řeshraniční spor a zajiš ťuje 
hladké uznání a výkon rozhodnutí vydaných v jiném členském stát ě. I když se celkov ě má za 
to, že nařízení funguje dob ře, konzultace zú častněných stran a n ěkolik studií provedených 
Komisí odhalilo pot řebu reformy. Stockholmský progr am ve stejném duchu vyzývá k 
odstranění zbývajících p řekážek výkonu práv ob čanů a společností.  
Komise p ři přípravě novely na řízení v široké mí ře konzultovala zú častněné strany a zna čně 
využívala externích odborných poznatk ů. Přijala Zelenou knihu a na jejím základ ě zahájila v 
dubnu 2009 ve řejnou konzultaci a zadala celkem čtyři studie, které řešily různé aspekty 
reformy. Další externí studií a pr ůzkumem Evropského podnikatelského konzulta čního panelu 
byly získány empirické údaje, na nichž je založeno posouzení dopad ů. Komise rovn ěž 
zorganizovala dv ě velké konference, zasedání s národními odborníky a dv ě zasedání s 
odborníky v oblasti arbitráže. Další p řipomínky byly dodány meziútvarovou řídící skupinou v 
rámci Komise.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU , CÍLE A HODNOCENÍ VARIANT POLITIKY  
2.1. VOLNÝ POHYB SOUDNÍCH ROZHODNUTÍ 
2.1.1.  Vymezení a rozsah problému 
Soudní rozhodnutí vydané v jednom členském stát ě není v jiném členském stát ě automaticky 
účinné, nýbrž musí být prohlášeno za vykonatelné ve zvláštním soudním řízení známém jako 
„exequatur “ (řízení o prohlášení vykonatelnosti). Toto řízení je zdlouhavé a nákladné. V 
jednoduché v ěci dosahují v EU pr ůměrné náklady 2 200 EUR. Tato částka může ve 
složitějších nebo sporných v ěcech exponenciáln ě vzrůst (až na 12 700 EUR). Pokud 
předpokládáme, že 25 % všech v ěcí je složitých, dosahují celkové náklady řízení o prohlášení 
vykonatelnosti v EU více než 47 milion ů EUR ro čně. Doba pro získání prohlášení 
vykonatelnosti činí od několika dn ů až po několik měsíců, avšak v odvolacích p řípadech až 
dva roky. Ve více než 90 % v ěcí je řízení pouhou formalitou, nebo ť nejsou dány d ůvody pro 
zamítnutí uznání a výkonu; pouze proti ne mnohým rozhodnutím je podáván opravný 
prostředek a opravné prost ředky jsou z řídka úspěšné. Řízení o prohlášení vykonatelnosti činí 
přeshraniční soudní spory ješt ě složitější, což odrazuje spole čnosti od p řeshraničního 
obchodu.  
2.1.2.  Cíle 
• Konkrétním cílem  této části návrhu je dosáhnout skute čného volného pohybu soudních 
rozhodnutí ve všech ob čanských a obchodních v ěcech.  
2.1.3.  Možné varianty politiky 
• Varianta č. 1: zachování sou časného stavu 
CS    CS • Varianta č. 3: zachovat prohlášení vykonate lnosti, ale zmenšit p řekážky pro žalobce  
• Varianta č. 4A:  zrušit řízení o prohlášení vykonatelnosti a zavést nezbytné záruky ochrany 
práv žalovaného. Řízení o prohlášení vykonatelnosti však bude zachováno u rozhodnutí ve 
věcech pomluvy a kolektivního odškodn ění. 
2.1.4.  Analýza dopad ů upřednostňované varianty č. 4A: zrušení řízení o prohlášení 
vykonatelnosti a zavedení nezbytných ochranných opat ření 
a) Účinnost : Touto variantou by byl zcela spln ěn cíl volného pohybu soudních rozhodnutí v 
Evropské unii. b) Hlavní dopady : i) Hospodá řský dopad : Zrušením řízení o prohlášení 
vykonatelnosti by odpadly náklady a odklady spojené v sou časnosti s tímto řízením, díky 
čemuž by spole čnosti a ob čané EU ušet řili značnou část náklad ů, které nyní dosahují tém ěř 48 
milionů EUR ročně. V převážné většině případů, kdy vykonatelnost cizího rozhodnutí není 
napadena žalovaným, by žalobce díky zavedení vzorových formulá řů, jež zproš ťují povinnosti 
vyhotovit p řeklad celého rozsudku, musel nést pouze minimální náklady na p řeklad. Náklady 
na překlad celého rozhodnutí a právní výlohy by nadále vznikaly pouze ve složitých 
případech. Tato varianta by rovn ěž povzbudila podniky, zejména malé a st řední podniky , 
aby se zapojily do p řeshraničních transakcí. V sou časnosti je do p řeshraničního obchodu 
zapojeno jen 25 % z 20 milion ů evropských malých a st ředních podnik ů, to znamená, že 
potenciáln ě by mohlo 15 milion ů malých a st ředních podnik ů rozšířit své podnikání do 
dalších členských stát ů. V případě zrušení řízení o prohlášení vykonatelnosti by 39 % t ěchto 
malých a st ředních podnik ů mnohem více uvažovalo o svém zapojení do p řeshraničních 
transakcí. I pokud by to ve skute čnosti učinila pouze čtvrtina z nich, zapojilo by se do 
vnitřního trhu 1,4 milionu malých a st ředních podnik ů. ii) Základní práva:  Zrušení řízení o 
prohlášení vykonatelnosti by bylo dopln ěno procesními zárukami zajiš ťujícími, aby nemohlo 
být uznáno a vykonáno rozhodnutí, p ři kterém nebylo dodrženo právo na spravedlivý proces 
nebo právo na obranu. Tato va rianta by tudíž byla v soula du s Listinou základních práv, 
zejména s jejím článkem 47. Protože d ůvody proti výkonu cizích soudních rozhodnutí, na n ěž 
by se bylo možné odvolávat, do zna čné míry odpovídají d ůvodům, na něž se lze odvolávat p ři 
dnešním řízení o prohlášení vykonatelnosti,  nedošlo by ke snížení sou časné úrovn ě soudní 
ochrany v p řeshraničních řízeních. iii) Finanční náklady : Členským stát ům by vznikly 
náklady na seznámení odborník ů v oblasti práva s novými postupy. Pokud by byly 
vnitrostátní ochranné postupy vytvo řeny podle postup ů přijatých v rámci evropských nástroj ů, 
které ruší prohlášení vykonatelnosti u n ěkterých typ ů nároků, byly by tyto náklady minimální. 
Návrh bude také obsahovat standardní formulá ř, jehož cílem je usnadnit p římý výkon.  
2.1.5.  Porovnání možných variant s up řednostňovanou variantou politiky č. 4A  
Cíle/dopady Varianta č. 1 – 
zachování 
současného stavu Varianta č. 3 – 
zmenšení p řekážek 
pro navrhovatele Varianta č. 4A – 
zrušení 
prohlášení 
vykonatelnosti 
Odstranění zbývajících 
překážek volného pohybu 
soudních rozhodnutí 0 + ++ 
Hospodářské dopady 0 + + 
Finanční náklady 0 – – 
CS    CS Základní práva 0 0 0 
 
2.2. FUNGOVÁNÍ NA ŘÍZENÍ V MEZINÁRODNÍM PRÁVNÍM ŘÁDU  
2.2.1.  Vymezení problému  
• V současnosti se (až na n ěkolik výjimek) nepoužijí pravidla o p říslušnosti stanovená v 
nařízení, pokud má žalovaný bydlišt ě mimo EU, takže v t ěchto případech odkazuje 
nařízení na vnitrostátní právní p ředpisy (tzv. zbytková p říslušnost). V členských státech 
EU se vnitrostátní pravidla o p říslušnosti žal ovaných z t řetích zemí velmi liší. V p řípadech, 
kdy má žalovaný bydlišt ě mimo Evropskou unii, 
• nemají evropští ob čané a spole čnosti rovný p řístup ke spravedlnosti, 
• vznikají nerovné podmínky pro spole čnosti, které podnikají na vnit řním trhu, což m ůže 
vést k narušení hospodá řské soutěže, 
• není zaru čeno prosazování evropských právních p ředpisů na ochranu slabších stran (nap ř. 
spotřebitelů, zaměstnanců, pojištěných apod.). 
2.2.2.  Cíle 
• Konkrétním cílem  je zlepšit p řístup ke spravedlnosti, pr ávní jistotu a ochranu ob čanů EU a 
společností ve sporech, do kt erých jsou zapojeny t řetí státy.  
2.2.3.  Analýza dopad ů možných variant politiky 
• Varianta č. 1: zachování sou časného stavu  
• Varianta č. 3A: minimální míra harmonizace pravidel o p říslušnosti  
• Varianta č. 4A: plná harmonizace pravidel o p říslušnosti  
2.2.4.  Analýza dopad ů upřednostňované varianty politiky č. 4A: plná harmonizace pravidel 
o příslušnosti 
a) Účinnost : Prostřednictvím plné harmonizace pravidel o p říslušnosti by byl zaru čen plný a 
rovnoprávný p řístup ke spravedlnosti u evropských soud ů. Přístup ke spravedlnosti by byl 
navíc zcela transparentní, jelikož by všechna pravidla o mezinárodní p říslušnosti byla 
konsolidována v jediném dokumentu – revidovaném na řízení. Tato varianta by rovn ěž 
vyřešila umělé rozlišování mezi žalovanými s bydlišt ěm uvnitř EU a žalovanými s bydlišt ěm 
mimo EU. V sou časných právních p ředpisech EU, nap ř. v nařízení č. 4/2009 o vyživovacích 
povinnostech či návrhu na řízení Komise o záv ětích a dědění, se již toto rozlišení neuvádí. b) 
Hlavní dopady: i) Hospodá řský dopad: Tato varianta zvýší pravd ěpodobnost, že 
společnosti z EU povedou soudní spory spíše uvnit ř EU než mimo její území. Pr ůměrné 
náklady spole čností v EU na soudní spory se tak sníží a zkrátí se doba řízení, jelikož soudní 
ochrana v evropském prostoru práva je obecn ě méně nákladná a jednodušší než v zemích 
mimo EU. S t řetími zem ěmi téměř neexistuje justi ční spolupráce, navíc se kv ůli zeměpisné 
vzdálenosti p říslušného soudu obvykle zvyšují náklady sv ědků a stran na osobní ú čast. 
CS    CS Harmonizace pravidel týkajíc ích se žalovaných z t řetích zemí rovn ěž zvýší právní jistotu a 
předvídatelnost, která pak pravd ěpodobně povede k úsporám náklad ů zúčastněných 
společností. Lepší právní rámec m ůže také povzbudit více spole čností k tomu, aby se zapojily 
do přeshraničních transakcí. Navíc by nedocházelo k narušením hospodá řské soutěže, 
způsobeným rozdíly ve vnitros tátních pravidlech o p říslušnosti. Malé a st řední podniky:  
Úspora náklad ů znamená p řínos zejména pro malé a st řední podniky, které nemají prost ředky 
na to, aby zvládly komplikované meziná rodní soudní spory ta k jako velké spole čnosti. ii) 
Finanční náklady  Varianta č. 4A by členské státy zatížila jen minimálními nebo nulovými 
náklady. iii) Základní práva Díky plné harmonizaci by došlo ke zlepšení p řístupu slabších 
stran (spot řebitelé, zam ěstnanci atd.) ke spravedlnosti v souladu s články 38 a 47 Listiny, 
jelikož by m ěly zaručeny přístup k soudu EU ve sporech, ve  kterých jsou žalovanými osoby 
ze zemí mimo EU. Tato varianta by dále zaru čila evropským spole čnostem plný p řístup ke 
spravedlnosti v soudních sporech, ve  kterých jsou žalovanými osoby z t řetích zemí. Nov ě 
vytvořená příslušnost forum necessitatis  by dále zaru čila evropským spole čnostem přístup k 
soudu EU v p řípadech, kdy ke sporu není p říslušen žádný jiný soud zajiš ťující řádný proces. 
Vytvoření příslušnosti zam ěřené přímo na žalované, kte ří nejsou z EU, by také zlepšilo 
přístup ke spravedlnosti pro spole čnosti z členských stát ů, jež v sou časnosti nemají ve svých 
vnitrostátních právních p ředpisech srovnatelná ustanovení. iii) Sociální dopad  Tato varianta 
by zaručovala, že si slabší strany z achovají ochranu, kterou jim zaru čuje mandatorní právo 
EU. iv) Třetí země Dopad varianty č. 4A na zem ě mimo EU by závisel na obsahu 
harmonizovaných pravidel o p říslušnosti. Na diplomatické úrovni není sporu o plánovaném 
vytvoření příslušnosti forum  necessitatis  a „lehce p ředimenzovaného“ pravidla o p říslušnosti, 
např. na základ ě umístění majetku v souvislosti se spor em na daném území. Naopak, dopad 
těchto krok ů na třetí země by byl kladný, protože by ve vnitrostátních právních p ředpisech 
členských stát ů nemohly být zachovány p říznivější podmínky pro p řístup ke spravedlnosti. 
Pokud by došlo k obnovení mezinárodních jednání o celosv ětové úmluv ě o rozsudcích, dopad 
revize vyjednávacího postoje EU by rovn ěž závisel na obsahu harmonizovaných pravidel. 
Zatímco slad ění samotných vnitrostátních p ředpisů by bylo v tomto ohledu neutrální, 
konkrétní obsah pravidel by mohl ovlivnit postoj EU p ři jednáních.  
2.2.5.  Porovnání možných variant s up řednostňovanou variantou politiky 
Cíle/dopady Varianta č. 1 Varianta č. 3A Varianta č. 4A 
Zlepšení ochrany 
stran z EU v soudních sporech s žalovanými, kte ří 
nejsou z EU 0 + ++ 
Hospodářské dopady 0 0 + 
Základní práva 0 + + 
Dopad na t řetí země 0 0 0 nebo + 
 
CS    CS 2.3. DOHODY O VOLB Ě SOUDU 
2.3.1.  Vymezení a rozsah problému 
Převážná většina podnik ů z EU, jež se podílejí na p řeshraničním obchod ě, využívá dohod o 
volbě soudu (tak řka 70 % všech spole čností a 90 % velkých spole čností).  
• Toto nařízení dohodám o volb ě soudu v zásad ě dodává ú činnosti. Objevily se však obavy, 
že účinnost těchto dohod m ůže být v praxi ohrožena nekalými  taktikami vedení sporu. Je 
to způsobeno vzájemným p ůsobením s dalším ustanovením na řízení, takzvaným pravidlem 
překážky litispendence ( lis pendens ), jehož cílem je zamezit situacím, kdy dva soudy v EU 
současně projednávají tutéž v ěc. Podle tohoto pravidla musí soud, který řízení týkající se 
právního sporu zahájil jako druhý, řízení přerušit do té doby, n ež soud, který zahájil řízení 
jako první, rozhodne o své p říslušnosti. Strana, která má v úmyslu dohodu o volb ě soudu 
obejít, tak m ůže řízení u zvoleného soudu výrazn ě prodlužovat, pokud řízení nejprve zahájí 
(nepříslušný) soud v zemi, v ní ž je soudní systém pom ěrně pomalý. Za posledních p ět let 
7,7 % spole čností uvedlo, že se jejich smluvní prot ějšek neřídil doložkou ur čující příslušný 
soud.  
• Účinnost dohod o volb ě soudu musí být zaru čena také za hranicemi EU. Evropská unie 
vyjednala mezinárodní dohodu, Haag skou úmluvu o dohodách o volb ě soudu, která 
zvyšuje právní jistotu doložek o volb ě příslušnosti ve vztazích mezi podniky (B2B); v 
současnosti probíhá proces  ratifikace. Revize na řízení by m ěla zajistit soudržnost mezi 
přístupem k dohodám o volb ě soudu, pokud jde o situace v rámci EU, a p řístupem, který 
bude případně přijat pro situace mimo EU. Podle Haagské úmluvy musí soud, který zahájil 
řízení, ale nebyl zvolen, v ěc zamítnout, pokud se ovšem neuplatní jedna z výjimek 
stanovených úmluvou.  
2.3.2.  Cíle  
Konkrétním cílem  je posílit ú činnost dohod o volb ě soudu. Reforma by m ěla rovněž usnadnit 
ratifikaci Haagské úmluvy o dohodách o volb ě soudu Evropskou unií.  
2.3.3.  Popis zvolených variant politiky  
• Varianta č. 1: zachování sou časného stavu  
• Varianta č. 2: osvobození zvoleného soudu od povinnosti p řerušit řízení  
• Varianta č. 3: upřednostnění zvoleného soudu, pokud jde o rozhodování o jeho p říslušnosti 
2.3.4.  Analýza dopad ů upřednostňované varianty politiky č. 3: upřednostnění zvoleného 
soudu, pokud jde o rozhodování o jeho p říslušnosti 
a) Účinnost s ohledem na dosažení cíl ů: varianta č. 3 by odrazovala od využívání taktických 
preventivních žalob, jejichž cílem je zbavit platnou dohodu o volb ě soudu své podstaty. Tato 
varianta by tudíž umožnila, aby byly výše uvedené cíle v plné mí ře splněny; b) Hlavní 
dopady i) Hospodá řský dopad : varianta č. 3 by zamezila náklad ům a zpožd ěním, se kterými 
se podniky v sou časnosti potýkají z toho d ůvodu, že se jejich partne ři pokoušejí dohody o 
volbě soudu úmysln ě obejít. Je rovn ěž pravděpodobné, že z 30 % podnik ů, které se v 
současnosti kv ůli problém ům spojeným s p řeshraničními spory nebo vymáháním dluh ů 
nepodílejí na p řeshraničním obchodu, se alespo ň některé díky této variant ě do přeshraničního 
CS    CS obchodu zapojí. Pokud jde o podniky, zvýšila by se jejich právní jistota i d ůvěra v účinnost 
smluvních ustanovení týkajících se řešení spor ů. Nedostatkem tohoto řešení je, že by mohlo 
vést ke zpožd ěním v soudních řízeních, ve kterých ur čený soud nakonec prohlásí dohodu za 
neplatnou (týká se to pouze 1,1 % spole čností ročně) a strany pokra čují ve vedení sporu u 
jiného soudu. ii) Finanční náklady: varianta č. 3 by si vyžádala pouze minimální náklady na 
provedení. iii) Základní práva: varianta č. 3 by zcela zohlednila v ůli stran dohodnout se 
ohledně volby soudu. To by výrazn ě zlepšilo situac i stran v oblasti svobody podnikání v 
souladu s článkem 16 Listiny základních práv. iv) Mezinárodní hlediska:  varianta č. 3 odráží 
řešení přijaté Haagskou úmluvou. Je d ůležité, stejn ě jako v p řípadě úmluvy, že se 
upřednostňuje zvolený soud, který m ůže v řízení pokra čovat i v p řípadě, že řízení zahájil jako 
druhý.  
2.3.5.  Srovnání variant a up řednostňovaná varianta politiky 
Cíle/dopady Varianta č.1 
Zachování 
současného stavu Varianta č. 2 
Osvobození od 
povinnosti p řerušit 
řízení Varianta č.3 
Upřednostnění 
zvoleného soudu  
Zamezení možnému zneužívání 0 + ++ 
Hospodářský dopad 0 + ++ 
Základní práva 0 + ++ 
Mezinárodní aspekty 0 + ++ 
 
2.4. HRANICE MEZI NA ŘÍZENÍM A ROZHOD ČÍM ŘÍZENÍM   
2.4.1.  Vymezení problém ů  
Rozhodčí řízení je v mezinárodním obchod ě velmi d ůležité, nebo ť větší společnosti a 
nadnárodní spole čnosti ho pravideln ě využívají (zhruba 63 % velkých evropských spole čností 
dává přednost rozhod čímu řízení před soudním řízením). Rozhod čí řízení v sou časnosti 
nespadá do oblasti p ůsobnosti na řízení Brusel I. Existují zprávy o problémech týkajících se 
vztahu mezi rozhod čím řízením a soudními řízeními. Jedná se zejména o to, že strana 
napadající platnost rozhod čí dohody m ůže soud požádat, aby rozhodl také o v ěci samé. To 
může vést k soub ěžnému soudnímu řízení a rozhod čímu řízení s rizikem rozdílných výsledk ů, 
kdy je dohoda prohlášena za neplatnou v jednom členském stát ě a za platnou v jiném 
členském stát ě. Této situace mohou zneužít ú častníci soudních řízení, kte ří mají v úmyslu 
rozhodčí dohodu obejít. Problém zd ůrazněný v nedávném rozhodnutí Soudního dvora ve v ěci 
West Tankers  omezuje ú činnost rozhod čích dohod v Evropské unii.  
2.4.2.  Cíle  
Konkrétním  cílem této části návrhu je zajistit pr ůhlednou a p ředvídatelnou koordinaci 
soudních a rozhod čích řízení, což by p řispělo k ochran ě nebo zvýšení p řitažlivosti Evropské 
unie jakožto místa konání rozhod čích řízení.  
CS    CS 2.4.3.  Popis zvolených variant politiky 
• Varianta č. 1: zachování sou časného stavu  
• Varianta č. 2: rozšířené vylou čení rozhod čího řízení z oblasti p ůsobnosti  
• Varianta č. 3A: posílení ú činnosti rozhod čích dohod. Na základ ě této varianty by 
soud, který zahájil řízení ohledn ě sporu týkajícího se rozhod čí dohody, musel 
přerušit řízení v případě, že by řízení zahájil rozhod čí soud nebo soud nacházející 
se v členském stát ě, ve kterém se má rozhod čí řízení konat.  
2.4.4.  Analýza dopad ů upřednostňované varianty politiky č. 3A:  posílení ú činnosti 
rozhodčích dohod   
a) Účinnost s ohledem na dosažení cíl ů: tato varianta by umožnila, aby byly výše uvedené 
cíle v plné mí ře splněny. Zajistila by ú činnost rozhod čích dohod tím, že by zamezila riziku 
souběžných řízení a omezila by možné uplat ňování nekalých taktik vedení sporu. Zajistila by 
také pokra čování volného pohybu všech soudních rozhodnutí, které jsou v sou časné době v 
EU v oběhu. b) Klíčové dopady i) Hospodá řský dopad : varianta č. 3A by zamezila riziku, 
jež představují nekalé taktiky vedení sporu, a to s výše uvedenými hospodá řskými výhodami. 
Varianta 3A by navíc zamezila riziku soub ěžných soudních a rozhod čích řízení, čímž by 
výrazně zlepšila p řitažlivost evropských rozhod čích středisek a p řitažlivost rozhod čích řízení 
v Evropské unii. ii) Finan ční náklady: změna nařízení by stejn ě jako u varianty č. 2 pro 
členské státy znamenala pouze minimální náklady na provedení. iii) Základní práva : 
rozhodčí řízení by se stalo ú čelnějším a účinnějším než u obou dalších va riant, tedy varianty 
č. 1 a č. 2, a tím by se zlepšil p řístup stran k alternativním zp ůsobům řešení spor ů. Tato 
varianta by navíc zlepšila p řístup ke spravedlnosti pro spole čnosti, jež mají v úmyslu rozhod čí 
dohodu (v dobré ví ře) napadnout, protože by stanovila jasný a pr ůhledný právní rámec pro 
tyto procesní úkony a zárove ň by vymezila jasná pravidla, je jichž cílem by bylo zlepšit právní 
jistotu a zamezit používání odkladných taktik. Normy uvedené v článku 47 Listiny základních 
práv budou v rámci této vari anty dále posilovány. A kone čně by se zaru čilo, aby byla v celé 
Unii v nejvyšší možné mí ře zohledn ěna vůle stran, což posílí jejich smluvní svobodu a 
svobodu podnikání uvedenou v článku 16 Listiny základních práv. iv) Třetí země: 
přitažlivost rozhod čích řízení v Evropské unii se zvýší.  
2.4.5.  Srovnání variant a up řednostňovaná varianta politiky 
Cíle/dopady Varianta č.1 
Zachování 
současného stavu Možnost 2 
Rozšířené vylou čení Možnost č. 3 
Posílení ú činnosti 
Volný pohyb soudních 
rozhodnutí 0  –  + 
Zajištění ú činnosti 
rozhodčího řízení v EU 0 + ++ 
Hospodářský dopad 0 + + 
Základní práva 0 + ++ 
CS    CS 3. POTŘEBA OPAT ŘENÍ NA ÚROVNI EU (SUBSIDIARITA )  
Výše zmín ěné problémy týkající se existence řízení o prohlášení vykonatelnosti, nedostate čná 
účinnost dohod o volb ě soudu a hranice mezi na řízením a rozhod čím řízením jsou zp ůsobeny 
stávajícími pravidly práva EU a lze jim p ředejít pouze zásahem evropského zákonodárce. 
K vytvoření rovných podmínek pro spole čnosti na vnit řním trhu a k zajišt ění toho, aby mohla 
být práva „slabších stran“ zaru čená právními p ředpisy EU vymáhána, je nutná harmonizace 
norem týkajících se žalovaných ze zemí mimo EU. T ěchto cílů nemohou členské státy 
dosáhnout samy.  
4. PRÁVNÍ ZÁKLAD  
Nařízení bylo p řijato na základ ě čl. 61 písm. c) a čl. 67 odst. 1 Smlouvy o založení 
Evropského spole čenství. Po vstupu v pl atnost Lisabonské smlouvy je smluvním základem 
pro přijetí revidovaného na řízení čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 písm. a), c) a e) Smlouvy o 
fungování Evropské unie.  
5. PROPORCIONALITA OPAT ŘENÍ EU 
Soubor výše zmín ěných upřednostňovaných variant dodržuje zásadu proporcionality. 
Změny plánované v souboru up řednostňovaných variant nep řesahují rámec toho, co 
je nezbytné pro řešení zjišt ěných problém ů. Jak je zd ůrazněno výše, výhody a úspory 
vyplývající z up řednostňovaných variant politiky zdaleka p řevažují nad souvisejícími 
náklady a nevýhodami. Potenciál hospodá řských úspor je významný, zatímco 
finanční náklady na provedení reformy v členských státech jsou celkov ě malé. 
Balíček reforem m ůže zvýšit d ůvěru ve vnit řní trh a podpo řit více spole čností a 
občanů, aby se zapojili do p řeshraničních transakcí, a t ěžili tak z výhod vnit řního 
trhu. Taková zvýšená hospodá řská aktivita v kombinaci s úsporami vyplývajícími z 
reforem by ob čanům a spole čnostem pomohla p řekonat sou časnou finan ční krizi.  
6. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Každých p ět let Komise p ředloží hodnotící zprávy o uplat ňování nařízení. Vzhledem k tomu, 
že v sou časnosti v ětšina členských stát ů systematicky neshromaž ďuje statistické údaje o 
uplatňování nařízení, revidované na řízení bude obsahovat požadavek spo čívající v poskytnutí 
relevantních informací, zejména pokud jde o po čet případů, kdy bylo využito zvláštních řízení 
o přezkumu vytvo řených na ochranu základních práv  žalovaného, a pokud jde o výsledek 
těchto řízení.