CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 25.6.2009 
SEK(2009) 815 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument ke  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
 
Předvedení zachycování a geolog ického ukládání uhlíku (CCS) 
v rozvíjejících se rozvojových zemích: 
 
financování spole čného projektu EU a Číny týkajícího se uhelné elektrárny s tém ěř 
nulovými emisemi 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
{KOM(2009) 284 final} 
{SEK(2009) 814} 
CS 2   CS SOUHRN  
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU : V ČEM PŘESNĚ SPOČÍVÁ PROBLÉM , KDO JE NEJVÍCE POSTIŽEN 
A PROČ JE NUTNÝ VE ŘEJNÝ ZÁSAH ? 
Jak rozvinuté, tak rozvojové zem ě musí jednat, aby snížily své emise skleníkových plyn ů a 
dosáhly cíle omezení celosv ětového nár ůstu teploty na mén ě než 2°C ve srovnání s úrovn ěmi 
před industrializací. Z analýzy Evrops ké komise vyplývá, že v rámci scéná ře pro spln ění cíle 2°C 
by muselo být p řibližně 18 % celosv ětové výroby energie z fosilních paliv opat řeno do roku 2030 
technologií CCS. 
Použití technologie CCS jako jedné z řady nízkouhlíkových technolo gií v rozvíjejících se a 
rozvojových zemích závislých na fos ilních palivech by mohlo zásadním zp ůsobem napomoci 
dosažení celosv ětového udržitelného rozvoje. Avšak p ři scénáři „žádné zm ěny“ (tj. bez další 
pomoci z ve řejného sektoru a bez mezinárodní dohody nebo vnitrostátních politik stanovujících 
tržní cenu uhlíku) by tec hnologie CCS nemohla být p ředvedena v komer čním měřítku mimo 
země OECD a její celosv ětové rozší ření by tudíž nebylo  realizovatelné ve velkém rozsahu 
v časovém období odpovídajícím pot řebě snížit do roku 2050 celosv ětové emise alespo ň o 50 %. 
Bez celosv ětového vývoje, p ředvedení, rozší ření a použití technologie CCS by mohl boj se 
změnou klimatu být pravd ěpodobně značně nákladnější. 
Různé součásti procesu CCS jsou již provozovány, ale je nutno tyto sou části spojit dohromady, 
aby se umožnilo komer ční použití technologie CCS p ři výrobě energie. Existuje mnoho p řekážek 
pro předvedení a následné použití a rozší ření technologie CCS v rozvojových zemích. Ve řejné 
financování m ůže pomoci p řekonat některé z těchto překážek a povzbudit soukromé financování, 
které by jinak nebylo k dispozici. P ředvedení m ůže napomoci k lepšímu pochopení technických, 
metodických, politických a právních  otázek, otázek životního prost ředí a přijetí ze strany 
veřejnosti, jakož i finan čních otázek, a tak umožnit lepší odhad reálného potenciálu technologie 
CCS jako jedné z klí čových budoucích technologií pro zmírn ění změn klimatu. Pozitivní 
výsledek p ředvedení sníží vnímané riziko, usnadní další p ředvedení na cest ě k používání a 
rozšiřování této technologie a pom ůže snížit náklady.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY : JE AKCE EU OPRÁVN ĚNÁ Z  HLEDISKA SUBSIDIARITY 
(NUTNOST A P ŘIDANÁ HODNOTA ZE STRANY EU)? 
Z důvodu rozsahu problému a souvisejících náklad ů by akce ze strany jednotlivých členských 
států pravděpodobně neměla žádný ú činek. V roce 2005 se EU a Čína zavázaly, že vyvinou a 
v Číně a EU předvedou moderní technologii spalování uhlí s tém ěř nulovými emisemi pomocí 
zachycování a ukládání uhlíku. Vývoj a použití CCS v Číně a jiných rozvíjejících se 
ekonomikách by byly bez pomoci rozvinutých zemí zna čně zpožděny. Závazek EU spolu 
s technologickou a finan ční pomocí je jedine čnou nabídkou, která m ůže pomoci maximalizovat 
potenciál CCS v rozvíjejících se ekonomikách.  
Z důvodu vedoucí úlohy Evropy v politikách a technologiích týkajících se zm ěny klimatu a 
obrovského potenciálu pro zmírn ění dopadu na zm ěnu klimatu v Číně vzhledem k rychlosti 
CS 3   CS nárůstu počtu jejích uhelných elektráren mají Evropa a Čína jedine čnou možnost spolupracovat 
na vývoji a p ředvedení technologií CCS pro jejich budoucí použití. Je to jedním z cíl ů partnerství 
mezi EU a Čínou v oblasti zm ěny klimatu, které bylo ustaveno v roce 2005.  
Čína přijala v červnu 2007 Národní program pro zm ěnu klimatu (CNCCP), ve kterém je výslovn ě 
uveden vývoj technologií pro CCS. Konkrét ní pokyny k technologii CCS mají být zve řejněny 
v roce 2009.  
3. CÍLE INICIATIVY EU:  JAKÉ JSOU HLAVNÍ POLITICKÉ CÍLE ? 
Obecný politický cíl EU je: 
• Omezit zvýšení globální pr ůměrné teploty na zemském povrchu  na 2°C ve srovnání 
s úrovněmi před industrializací, což vyžaduje, aby globální emise skleníkových plyn ů 
(GHG) dosáhly nejpozd ěji do roku 2020 svého maxima, do roku 2050 došlo k jejich 
snížení o nejmén ě 50 % ve srovnání s úrovn ěmi z roku 1990 a poté aby nadále 
klesaly.  
Konkrétní cíl této politiky je p řispět k následujícímu: 
• Usnadnit v časné použití technologie CCS v rozv íjejících se rozvojových zemích, aby 
se maximalizovaly p řínosy těchto technologií pro ve řejnost (snížení emisí 
skleníkových plyn ů, zlepšení kvality ovzduší) p ři přechodu z etapy p ředvádění do 
etapy používání a získat další zkušenosti, z výšit úspory z rozsahu a snížit náklady, 
přičemž zpočátku bude Čína sloužit jako p řípadová studie. 
Provozní cíle: 
• Identifikovat další finan ční prostředky potřebné pro p ředváděcí zařízení CCS velkého 
rozsahu v Číně při absenci globální ceny uhlíku nebo jiné pobídky za ú čelem 
rychlejšího umožn ění předvedení, než by tomu bylo v p řípadě běžných tržních 
podmínek. 
• Poskytnout financování prost řednictvím životaschopného finan čního modelu pro 
předvedení CCS v Číně, které spojuje ve řejné a soukromé zdroje  financování jako 
konkrétní p říklad technologické a finan ční spolupráce mezi rozvinutými a 
rozvojovými zem ěmi v souvislosti s mezinárodními jednáními o zm ěně klimatu.  
• S ohledem na omezené zdroje z rozpo čtu Společenství zjistit pom ěr mezi ve řejným 
a soukromým financováním  za účelem maximalizace pákového p ůsobení ve řejného 
financování. To je nu tno dále zkoumat p ři návrhu výše uvedeného modelu 
financování. 
CS 4   CS 4. MOŽNOSTI POLITIKY : JAKÉ MOŽNOSTI BYLY ZVAŽOVÁNY A KTERÉ BYLY POSUZOVÁNY 
PODROBN Ě? 
Posuzované možnosti financování p ředvedení technologie CCS v ro zvíjejících se ekonomikách 
byly tyto: a) žádné zapojení b) spoléhání na financování prost řednictvím ve řejných grant ů a c) 
zřízení partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem. Pro partnerství mezi ve řejným a 
soukromým sektorem byly posuzovány t ři modely: spole čný podnik, mezinárodní smlouva 
ad hoc  typu ITER (mezinárodní termonukleární experi mentální reaktor) a jednotka pro speciální 
účel (SPV).  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů: JAKÉ JSOU HLAVNÍ HOSPODÁ ŘSKÉ, ENVIRONMENTÁLNÍ A 
SOCIÁLNÍ DOPADY ? 
Za účelem posouzení objemu pot řebných investic a ve řejného/soukromého financování nutného 
pro zajištění přiměřené návratnosti pro s oukromé investory byla p řezkoumána stávající literatura 
a odhady náklad ů na předváděcí zařízení CCS komer ční velikosti (p ři vědomí skute čnosti, že 
žádné takové za řízení nebylo ješt ě na světě postaveno), které byly použity jako základ pro 
konkrétní výpo čty. Další investi ční a provozní náklady  během životnosti 25 let na toto první 
předváděcí zařízení svého druhu o výkonu 400MW1 se odhadují na p řibližně 730 milion ů EUR 
na zařízení IGCC (kombinovaný pro ces s integrovaným zply ňováním) (p řibližně 125 milion ů 
EUR na investi ční náklady, 340 milion ů EUR na provozní náklady, 265 milion ů EUR na náklady 
na dopravu a ukládání2) a přibližně 980 milion ů EUR na uhelnou elektrárnu využívající práškové 
uhlí (přibližně 235 milion ů EUR na investi ční náklady, 445 milion ů EUR na provozní náklady, 
300 milion ů EUR na náklady na dopravu a ukládání3). V tomto období lze o čekávat posilování 
globálního trhu s uhlíkem a vytvo ření vnitrostátní ceny uhlíku ve všech významných 
ekonomikách. P ředpokládáme-li, že hodnota uhlí ku v roce 2015 bude 10 EUR/t CO 2 a postupn ě 
vzroste na 20 EUR, je odhad chyb ějících financí p řibližně 300 milion ů EUR na za řízení IGCC a 
550 milion ů EUR na za řízení využívající práškové uhlí. Z analýzy citlivosti vyplynulo, že se 
odhady výše náklad ů mohou lišit v rozmezí +/- 40 % pod le konkrétní technologie a vybraných 
stavebních/ukládacích míst.  
Během tohoto posouzení dopad ů není možné posoudit úplný rozsah dopad ů použití  technologie 
CCS v Číně a ani to není naším bezprost ředním cílem politiky. Rad ěji se pokusíme posoudit 
dopady, zejména finan ční, použití kombinace ve řejného a soukromého fi nancování na podporu 
našich cíl ů politiky a tam, kde je to možné, odhadnout širší dopady. Tato analýza se zam ěřuje na 
předváděcí projekt, který sám o sob ě pravděpodobně nepovede k podstatnému okamžitému 
snížení emisí nebo k okamžitým hospodá řským výhodám. Rovn ěž přímé sociální dopady a 
dopady na zam ěstnanost budou pravd ěpodobně velmi omezené kv ůli omezenému rozsahu 
předváděcích projekt ů CCS. 
                                                 
1 Vyjád řené jako čistá současná hodnota v roce 2010 b ěhem čtyř let výstavby a 25 let provozu s využitím 
sociální diskontní sazby ve výši 2,5 % (o čištěno od inflace).  
2 To zahrnuje investi ční a provozní náklady za 25 let ve výši 7 EUR/t uloženého CO 2. 
3 To zahrnuje investi ční a provozní náklady za 25 let ve výši 7 EUR/t uloženého CO 2. 
CS 5   CS Obecně a ve velkém rozsahu se environmentální dopady CCS týkají zlepšené kvality ovzduší 
v daném míst ě a nižší globální koncentrace skleníkových plyn ů v atmosfé ře s výslednými 
příznivými ú činky na zdraví a ekonomiku díky snížené expozici v ůči znečištěnému ovzduší a 
menším dopad ům na změnu klimatu. Fyzickým problém ům potenciálního úniku CO 2 lze zabránit 
správným výb ěrem místa, pomocí modelování a sledování. 
Rozhodující dopady skute čnosti, že Čína je v možné první vln ě globálního p ředvádění 
technologie CCS se týkají p řínosů z učení a výhod prvního kroku ve vztahu k budoucímu snížení 
emisí a zabrán ění vzniku p řekážek k využití technologií pro zmírn ění změn klimatu ( carbon lock-
in).  
Předváděcí projekt CCS a jeho model financování jsou navrženy za p ředpokladu, že uhlík bude 
mít v budoucnu v Číně a jiných rozvíjejících se a rozvojových zemích n ějakou hodnotu, která 
bude zohled ňovat sociální cenu uhlíku.  
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ : JAKÁ JE PREFEROVANÁ MOŽNOST NA ZÁKLAD Ě JAKÝCH 
KRITÉRIÍ /ODŮVODNĚNÍ? 
S cílem shromáždit pot řebné finan ční prostředky a minimalizovat zát ěž pro veřejný rozpo čet bylo 
jako nejvhodn ější možnost financování p ředváděcího projektu CCS v Číně identifikováno 
partnerství ve řejného a soukromého sektor u. Byly analyzovány t ři modely partnerství ve řejného a 
soukromého sektoru: jed notka pro speciální ú čel (SPV), spole čný podnik podle čl. 171 Smlouvy 
o ES a model mezinárodní smlouvy ad hoc  použitý pro z řízení spolupráce na projektu ITER p ři 
návrhu a výstavb ě experimentálního reaktoru pr o jadernou syntézu. Jako nejvhodn ější model byl 
určen model SPV (nebo podobný investi ční model). Pote nciální budoucí p říjmy z trhu s uhlíkem 
by byly pro soukromý sektor podn ětem, aby investoval do SPV.  
7. SLEDOVÁNÍ A VYHODNOCOVÁNÍ : JAKÉ JSOU MECHANISMY PRO STANOVENÍ 
SKUTEČNÝCH NÁKLAD Ů A PŘÍNOSŮ PŘI DOSAŽENÍ POŽADOVANÝCH Ú ČINKŮ? 
Výkonnost SPV by byla p ředmětem sledování. Řízení rizik a postupy pro dosažení souladu 
zajišťují dodržení p říslušných právních p ředpisů a pokyn ů. SPV by byla vytvo řena s takovou 
strukturou řízení, která by zajiš ťovala, aby p říslušný orgán (nap ř. investiční výbor nebo 
představenstvo) m ěl dohled nad sledováním a kontrolou správného provád ění investi čních 
rozhodnutí a rozhodnutí o prodeji. 
Příspěvek rozpo čtu Společenství na investice by pocházel z tematického programu pro životní 
prostředí a přírodní zdroje (ENRTP). Spolupráce s Čínou na CCS pod záštitou ENRTP by byla 
sledována v souladu se standard ními ustanoveními v rámci nástro je pro financování rozvojové 
spolupráce.