ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25.

doporučuje, aby EU ochraňovala zranitelnější členy evropské společnosti. Globalizace světových trhů poskytuje další příležitosti k povzbuzení ekonomik EU. Avšak i přes podporu dalšího hospodářského růstu, který by měl vést k vytváření pracovních míst a blahobytu, některé vrstvy evropské společnosti nemusí mít z tohoto růstu prospěch. V důsledku demografických změn a stárnoucí populace by se tradiční politiky sociální péče měly přizpůsobit těmto novým výzvám. Politiky EU by tedy měly využívat příležitostí růstu a musí zajistit rovnost příležitostí a pomoci struktuře sociální péče, aby se vyrovnala s výzvami vyvíjejícího se evropského jednotného trhu. To bude vyžadovat struktury sociální péče, zejména vzdělávání a odbornou přípravu, které se lépe zaměří na ty, kdo to nejvíce potřebují, a současně zajistí odpovídající prostředky a podněty, a které rozvinou inovační přístupy k poskytování účinné sociální péče;
2.1.8

Tento údaj je třeba dát do souvislosti s tím, že v některých členských státech, a to zvláště v 10 nových zemích, by výrazný nárůst veřejných investic mohl v krátkodobé a střednědobé časové lhůtě ohrozit dodržení kritéria zadluženosti a pravidel Paktu o stabilitě a růstu. Častější využívání partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP – z angl. public-private partnership) by mohlo představovat vhodnější alternativní řešení než přímý nárůst veřejných investic.
1.20

se domnívá, že by měl být stanoven evropský námořní akční plán s řadou konkrétních měřitelných hodnot včetně třístupňového přístupu: každá měřitelná hodnota by měla mít definovaný cíl, podrobný popis a návrh provádění, který by měl být teoreticky vypracován do roku 2008 a návrh finančních opatření do roku 2007.
b)

přijmout opatření, která by usnadnila uznávání a nostrifikaci diplomů a odborných schopností imigrantů získaných v jejich zemích původu obecně; to by usnadnilo jejich zapojení do trhu práce;
4.4

je přesvědčen, že je důležité zajistit účinné a jednoduché postupy pro budoucí registraci. Registr by měl být veden Evropskou komisí. Pro registraci do všech institucí EU by mělo být zřízeno pouze jedno kontaktní místo a měla by být vyžadována pro celé organizace spíše než pro jednotlivce. Vzhledem k tomu, že Výbor již disponuje s informacemi o místních a regionálních orgánech a sdruženích, které zastupují, není třeba, aby se každý místní nebo regionální orgán v souvislosti se svými sdruženími registroval individuálně. Výbor by proto mohl předat tyto informace Komisi k zařazení do příslušné sekce registru;
1.7

podporuje krátkodobé činnosti navržené Komisí k řešení některých naléhavých úkolů, zejména zavedení dvou šestimístných telefonních čísel jednotných pro EU, jednoho pro dětskou linku důvěry a druhého pro dětskou horkou linku, určenou pro pohřešované nebo pohlavně zneužívané děti, a věří, že tyto linky by měly být rozšířeny dohodnutým protokolem o řešení mezinárodních únosů dětí. Dále věří, že nové dětské linky důvěry by neměly zdvojovat, ale spíše doplňovat existující linky na národní a regionální úrovni a výměna nejlepších postupů v členských státech by měla poskytovat informace poskytovatelům těchto služeb;
3.

zdůrazňuje, že všechny oblasti uvedené v akčním plánu spadají do oblasti zájmu místních a regionálních orgánů a že tyto orgány zde hrají klíčovou úlohu: — Důstojné stáří v práci. Místní a regionální orgány jsou velkými zaměstnavateli a věková struktura jejich zaměstnanců je často rozmanitější a zahrnuje vyšší počet starších pracovníků, než je tomu v soukromém sektoru. Proto je prvořadým úkolem, aby se místní a regionální orgány zapojily do evropských projektů zmíněných v akčním plánu a dále prováděly obdobná opatření na místní úrovni; — Důstojné stáří ve společenství a doma. Místní a regionální orgány jsou hlavními poskytovateli veřejných sociálních a zdravotnických služeb. Pokud stárnutí zvyšuje poptávku po tomto typu služeb a mění jejich obsah, snižuje též dostupnost kvalifikované pracovní síly nezbytné pro jejich poskytování. Mezi klíčové nástroje při hledání řešení těchto problémů budou patřit informační technologie. Dosud byla využita jen malá část potenciálu těchto technologií; v budoucnu by bylo vhodné rozvíjet konkrétněji podporu samostatného života doma, posílit aktivní zapojení klientů do jejich vlastní zdravotní péče a zvýšit efektivitu poskytování služeb;
2.

potvrzuje příklady osvědčených postupů, pokud jde o úlohu samospráv v šíření, provádění a koordinaci udržitelného rozvoje prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy. Je na místě připomenout následující příklady projektů, které si zaslouží, aby byly šířeny jakožto modely: síť Agenda 21, síť regionů pro vzdělávání a udržitelný rozvoj RES (Network of Regions on Education for Sustainability), jejímž iniciátorem byl místní orgán regionu Umbrie v Itálii, Evropský týden udržitelné energie, anglický projekt ChangeLAB (změnit životní styl, postoje a chování – Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), téma udržitelného rozvoje jako povinná součást výuky ve školách v Bavorsku (Německo) a Finsku, systém odborné přípravy v Nizozemsku, činnost regionálních vzdělávacích středisek pro životní prostředí v Polsku, činnost otevřených univerzit;
35.

vyzdvihuje výroky Komise o dopadu demografické změny na hospodářskou a sociální soudržnost, podle nichž nižší porodnost dlouhodobě silně omezí hospodářský rozvoj v Evropě. Do roku 2011 lze počítat jen s relativně nízkým dopadem, neboť do té doby budou populačně silné ročníky ještě ekonomicky aktivní; v období let 2012–2017 bude moci být úbytek mladých pracovních sil vyrovnán vyšší mírou zaměstnanosti a po roce 2017 budou tyto možnosti vyčerpány. Zde je zapotřebí vynaložit úsilí především v populační politice členských států. Zároveň se však také v budoucím utváření politiky soudržnosti musí věnovat větší pozornost demografickým faktorům. Při tom musí být také více zohledněn rozdílný demografický vývoj v regionech, účinek demografické změny v některých regionech tak může nastoupit podstatně dříve, zde je zapotřebí zavčas podniknout kroky;
9.

domnívá se, že účast místních a regionálních orgánů je velmi důležitá pro rozvoj a přijetí opatření pro přizpůsobení. Místní a regionální orgány jsou klíčovými zprostředkovateli při řízení dopadů změny klimatu a jejího vlivu na životy občanů. Sociální a ekonomické náklady související s řešením extrémních povětrnostních podmínek na sebe často berou místní a regionální orgány. Musí proto být podporovány, aby rozvíjely a prováděly strategie pro přizpůsobení, které bude třeba začlenit do všeho, co dělají. Výbor regionů se domnívá, že by mělo existovat větší celkové uznání klíčové role, kterou hrají místní a regionální orgány při zabezpečení budoucnosti naší společnosti a ochraně ohrožených skupin občanů, jako např. mladých, chudých či starších občanů;
2.

vítá, že Evropská komise ve svém sdělení poprvé uvádí, že je zapotřebí rozsáhlého programu pro kulturu, aby mohla být vypracována účinná strategie, která by zohlednila jak centrální úlohu kultury pro vztahy členských států a jejich regionů, tak ke třetím zemím; mezikulturní výměna by se měla stát základním pilířem dialogu s kandidátskými zeměmi a v rámci politiky sousedství Unie. Kromě toho sdílí VR názor Komise, že by měl být podporován dialog mezi náboženskými společenstvími a jejich sdruženími;
19.

bylo by nanejvýše vhodné zřídit evropskou agenturu na podporu tvorby aplikací a propagaci projektu Galileo. Tato agentura by měla mít k dispozici finanční nástroj (venture capital) na podporu malých a středních podniků pro tvorbu aplikací. Agentura by měla mít „Contact point“ v každé zemi a spolupracovat nejen s národními orgány, ale i s místními a regionálními samosprávami a podnikatelskými, popřípadě výzkumnými svazy. Je nutné, aby EU přijala odpovědnost nejen za tvorbu samotného systému, ale i jeho aplikací a propagaci projektu. Tuto úlohu by mohla plnit také agentura GSA, ale nemůže, neboť to v současné době není v její pravomoci;
21.

přiznává, že v řadě podniků členských států, a to včetně vedoucích evropských skupin, se systém řízení jakosti EFQM (European Foundation for Quality Management) stal základem jednání, které by mělo být v povědomí všech členských států. Jedná se o model pro účinnou strategii, která by mohla být uplatněna i v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;
5.

poukazuje na to, že spotřebitel, který jedná uvědoměle, hraje při uskutečňování evropských cílů rozhodující úlohu. Proto je nutno dát do popředí všech úvah spotřebitele. Je nutno připomenout, že sociálně nejslabší vrstvy obyvatelstva jsou obzvláště silně postiženy každým zvýšením cen energií. Pomocná opatření, která poskytuje veřejný sektor, by se proto měla v souladu s udržitelností a soudržnou politikou klimatu investovat do opatření k budování povědomí spíš než do čistě finanční podpory;
22.

souhlasí s částečnou dražbou povolenek, zejména pro chráněná odvětví, protože to více podpoří snižování emisí, a tak zároveň zlepší účinnost ETS. Tento přístup je také více v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“. Zároveň by to pro zúčastněné podniky byla menší ekonomická zátěž, než kdyby byly vydraženy všechny povolenky;
29.

bere na vědomí návrh na vytvoření platforem pro migraci a rozvoj, které spojí africké země, členské státy EU a mezinárodní organizace v úsilí o účinnější řízení migrace v zájmu všech; domnívá se, že místní a regionální orgány, zejména ty, jež jsou přímo zainteresovány, by se měly zapojit do těchto platforem spolupráce, pravděpodobně prostřednictvím svých národních a regionálních sdružení, a do úrovně dialogu se zeměmi AKT, neboť toto zapojení bude ku prospěchu všech zainteresovaných stran;
1.8

potvrzuje, že by se měla věnovat pozornost těmto úkolům: zahrnout environmentální požadavky do veřejných zakázek (v odvětví technologií, především co se týče odpadu, v energetice, dopravě, v odvětvích spojených s dodávkou vody, kanalizační sítí, silnicemi a další infrastrukturou) a podporovat ekologické veřejné zakázky, zavádět a rozšiřovat systémy řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) na území a ve veřejných úřadech, kde by tyto systémy měly být zlepšovány a přizpůsobovány problémům a požadavkům udržitelného vývoje s ohledem na hospodářský, environmentální a sociální rozměr. V této souvislosti by pak měla být zvážena možnost zohlednit ekologické výhody zboží vyrobeného na místní úrovni a služeb na této úrovni poskytovaných;
13.

připomíná, že místní a regionální samosprávy mají klíčovou roli při poskytování veřejných služeb migrantům (legálním a nelegálním), zejména v oblasti příjmu migrantů, zdravotní péče, vzdělání a bydlení. Jak se konstatuje v prohlášení z páté konference parlamentů regionů hlavních měst EU z dubna 2006, migrace představovala a představuje významnou položku v oblasti veřejných služeb některých regionů a obcí. Z tohoto důvodu by bylo vhodné vyvinout nové metody, které by místním a regionálním samosprávám umožnily získat významnější roli při vytváření vnitrostátních iniciativ a strategií týkajících se přístupu na trh práce a začlenění do něj;
Tento evropský rok by měl podněcovat diskusi a vytvářet řešení s cílem zajistit smysluplný podíl na životě společnosti osobám žijícím v chudobě a čelícím sociálnímu vyloučení, posilování organizací, jejichž jsou členy, a vytvářet silnější rámce s cílem zajistit zapojení těchto osob do činností, které rozhodným způsobem ovlivní odstranění chudoby. To napomůže zvýšení dopadu otevřené metody koordinace v praxi.

Tento evropský rok by měl podněcovat diskusi a vytvářet řešení s cílem zajistit začlenění a smysluplný podíl na životě společnosti osobám žijícím v chudobě a čelícím sociálnímu vyloučení, posilování organizací, jejichž jsou členy, a vytvářet podmínky vhodné pro účinné akce pro převzetí zodpovědnosti (empowerment) silnější rámce s cílem zajistit zapojení těchto osob do činností, které rozhodným způsobem ovlivní odstranění chudoby. To napomůže zvýšení dopadu otevřené metody koordinace v praxi.
49.

poznamenává, že druhá skupina ekonomicko-finančních pobídek by vyžadovala, aby se do nabídkových řízení vyhlášených Komisí přidalo kritérium vyšší výkonnosti při vyhodnocování projektů předkládaných za účelem zřízení ESÚS a prognóza trvalosti projektu po jeho ukončení. Takto by mohlo docházet k institucionalizaci středně- a dlouhodobé kultury spolupráce, která by nacházela nové formy financování vedle zdrojů z rozpočtu Společenství;
5.

Nejdůležitějším prvkem aktivního začleňování je aktivní integrace (druhý pilíř). Aktivní začleňování se opírá o zásadu „práce na prvním místě“: každý občan bez práce by se měl stát součástí pracovního či vzdělávacího systému. První pilíř (odpovídající, dostatečná podpora příjmu) a třetí pilíř (sociální služby vysoké kvality) představují podpůrné prvky. Čtvrtý pilíř (zapojení do společnosti) je poslední možností v politice aktivního začleňování. Příjmem a jinými opatřeními by se mělo pomoci občanům, kteří nejsou schopni pracovat, v jejich zapojení do společnosti. Souhlasíme s Komisí, že tyto pilíře tvoří integrovaný, komplexní přístup. Každý orgán by proto měl usilovat o správnou rovnováhu mezi sociální pomocí, sociálními službami, službami na úrovni komunity i finančními a nefinančními pobídkami k práci.
—

vítá sdělení Komise o „kontrole stavu“ společné zemědělské politiky v souvislosti se zahrnutím udržitelného vodohospodářství do povinných správních požadavků a do dobrých zemědělských a environmentálních podmínek, jako i návrh na zahrnutí pobídek k dobrému vodohospodářství do opatření pro rozvoj venkova; a vybízí, aby se zohlednil a analyzoval význam zemědělských ploch pro tvorbu vlhkosti vzduchu a srážek a zpomalení rozšiřování pouští způsobeného změnou klimatu.
20.

konstatuje, že co se týče regionálního začlenění, jsou tato opatření konkrétnější a zajímavější, ačkoliv nejsou dostačující a mělo by být možné je doplnit o další, jež by přispěla k praktické realizaci cíle regionálního začlenění nejvzdálenějších regionů do jejich geografických oblastí;
14.

chce však také poukázat na to, že přístavy, tj. spojení mezi otevřeným mořem a vnitrozemím, by také měly zahrnovat vlastní vstup do přístavu (tzn. prolamování ledu a bagrování);
49.

zpoplatnění městských komunikací by mohlo být nástrojem v moci městských úřadů. Bylo by přínosné, kdyby EU podporovala modely osvědčených postupů a snažila se o ponaučení z již zavedených systémů. Přínosem by mohl obecný rámec a/nebo metodické pokyny. Standardizace by byla žádoucí, nicméně obtížně dosažitelná. Místní a regionální samosprávy musejí disponovat účinnými nástroji, aby mohly vyřešit problémy v oblasti přetížení dopravy a životního prostředí. Poplatek za přetíženou dopravu může být velmi účinným nástrojem. Proto je nutné, aby místní a regionální samosprávy mohly samy rozhodovat o zavedení poplatku za přetíženou dopravu a o tom, jak s vybranými prostředky naloží. V mnoha členských státech to však není možné, protože o takových otázkách se v nich rozhoduje na úrovni státu.. Bylo by prospěšné, kdyby EU podporovala vytváření modelů pro osvědčené postupy a učení z již stávajících systémů. Dle názoru VR může Komise prostřednictvím informování a objasňování přispět ve velké míře k tomu, aby místní a regionální samosprávy mohly snadněji zavést poplatek za přetíženou dopravu;
—

je přesvědčen, že je třeba poskytovat jasnější informace potenciálním kandidátským zemím o způsobu, jakým vstoupí do EU. Individuální přistoupení může země inspirovat a motivovat a urychlit tak celý proces. Úspěšnost určité země při provádění kritérií požadovaných EU by měla být určujícím faktorem pro to, jakým tempem bude postupovat k přistoupení;
je názoru, že celoživotní učení by mělo být reálné a lidem dostupné po celou dobu jejich života. Každý by měl být motivován k plnému využití vlastních možností, což by měli oceňovat a podporovat zaměstnavatelé i společnost. Mělo by se podporovat kvalitní odborné a další odborné vzdělávání před nástupem do zaměstnání i po něm;
15.

podporuje důraz, který CREST klade na potřebu rozvíjet strategie pro výzkum, technický rozvoj a inovace (VTRI) a posilovat regionální správu výzkumu a inovací. Významným úkolem je zde formulovat specifickou strategii využití 7. RP a SF společně pro strategický rozvoj výzkumu a inovací. Potřeby koordinované podpory by měly být zohledněny v raném stadiu plánování, k čemuž by mohlo dojít v rámci postupu zdola nahoru při výběru strategických cílů výzkumu a inovací v operačních programech. To by bylo možno podpořit např. zařazení finanční rezervy do operačních programů, jako je tomu u některých regionů EU;
—

je přesvědčen, že je třeba podniknout kroky k zajištění hladkého přistání režimu kvót, které by usnadnilo jejich vyčerpání v březnu 2015, a podporuje postupné ukončení režimu kvót na mléko a mléčné výrobky do roku 2015 postupným zvýšením kvót a snížením dodatkové dávky. Bezpečnostní mechanismy by měly být i nadále poskytovány v případě, že dojde k přílišnému poklesu tržních cen. Součástí tohoto procesu bude požadavek na speciální dohody k zachování produkce mléka a mléčných výrobků v hospodářsky citlivých regionech;
25.

zdůrazňuje, že v sociální oblasti, i za účelem překonání sociálních a ekonomických rozdílů mezi lidmi, by opatření v oblasti podpory zdravé výživy měla být zaměřena na jednotlivce a měla by zároveň doplňovat „strukturální“ opatření pojímající všechny další dotčené subjekty: iniciativy zaměřené na znalosti by měly být zahrnuty do politik směřujících k zaručení lepšího přístupu ke zdravým potravinám;
7.

zdůrazňuje, že města a regiony v rámci svých možností přispějí k podpoře výzkumu v oblasti biologických věd a biotechnologie, rozvoje trhu s jejich aplikacemi a rozvoje znalostního biohospodářství. Vybízí města a regiony, aby přispěly k informování uživatelů o právních základech a správních řízeních v odvětví biotechnologie. Evropská komise by při zlepšování koordinace výzkumu měla spolupracovat nejen s členskými státy, ale měla by vytvořit také regionální fóra, resp. začlenit regionální sdružení přímo do své práce;
10.

na základě toho by ovšem uvítal, kdyby Komise prostřednictvím podpůrných, koordinačních a doplňkových opatření pomohla sportu v členských státech a posilovala sociální, výchovné, zdravotní a kulturní hodnoty sportu, aniž by zasahovala do autonomie a pravomocí členských států a sportovních organizací;
23.

upozorňuje na to, že podpora tvořivosti a inovací je součástí mnoha regionálních a místních koncepcí rozvoje. Při provádění Evropského roku tvořivosti a inovace by neměl vzniknout dojem, že by tyto zdroje měla hledat pouze Komise. Právě v tomto roce by měly být zdůrazněny úspěšné postupy z měst, regionů a členských států a mělo by být podpořeno šíření osvědčených postupů. U všech iniciativ Komise musí být dodržována zásada subsidiarity;
—

vyzývá členské státy, aby zintenzivnily snahy o začlenění občanů do informační společnosti a vypracovaly konkrétní, časově ohraničené programy, umožňující snadné vyhodnocení. Zdůrazňuje zapojení místní a regionální úrovně do celostátních a komunitárních iniciativ pro začleňování občanů do informační společnosti a věří, že je třeba, aby místní a regionální orgány vypracovaly konkrétní plány na podporu informační společnosti na místní úrovni;
45.

nicméně je spíše pro posílení ERGEG než pro to, aby byl nahrazena novou agenturou. Spíše než vytvářet novou strukturu zatíženou souvisejícími byrokratickými výdaji a náklady by bylo možné pokračovat na současných základech, s posíleným ERGEG, jenž by měl ve své pravomoci rozhodovat v přeshraničních otázkách a měl by rovněž další úkoly, které by jinak měly být úkolem agentury, jejíž vytvoření se navrhuje. Pokud by se hospodářská soutěž tímto způsobem dostatečně neposílila, vytvoření nové, odlišné agentury by bylo oprávněné;
10.

poukazuje na to, že se strategie nezabývá otázkou farmaceutických výrobků, ačkoli na pacienty a občany má dalekosáhlý dopad, když jsou předpisy v této oblasti chápány pouze jako dílčí část hospodářské politiky, a nikoli v souvislosti s oblastí zdravotnictví. Doporučuje proto podrobněji prověřit otázku farmaceutických výrobků. Výchozím bodem tohoto zkoumání by mělo být to, že tato oblast je v mnoha členských státech EU zařazena do zdravotnictví a systému zákonného nemocenského pojištění;
32.

navrhuje, aby byly prostřednictvím dialogu s místními a regionálními samosprávami urychleny rozhodovací procesy v otázkách námořní politiky. VR poukazuje na to, že i členské státy a místní a regionální samosprávy musejí být bezprostředně zapojeny do vypracování strategie provádění. Cíle strategie by měly být stanoveny společně s nimi, v souladu s nutností meziodvětvové integrace ve všech činnostech. Stejným způsobem by mohly být stanoveny úkoly a projednány otázky finančních zdrojů;
26.

poukazuje na zásadní význam pracovního života pro integraci přistěhovalců. Nezaměstnanost je často překážkou úspěšné integrace, zejména tehdy, postihuje-li mladé lidi. Přistěhovalectví příslušníků třetích zemí musí probíhat v souladu s potřebami pracovních trhů různých členských států. Vlastní výdělečná činnost je důležitým předpokladem pro integraci, zvláště když tak dojde k zapojení do systémů sociálního zabezpečení. Bez tohoto předpokladu by bylo začlenění přistěhovalců do sociálních systémů mimořádnou zátěží pro regionální a místní orgány a nebylo by možné ho u obyvatelstva členských států obhájit;
11.

vyzývá vlády členských států EU-27, aby efektivněji zapojily regionální a místní orgány svých zemí do provádění Lisabonské strategie od počátku po její závěrečné období. Zde je možné využít: — Organizování série „auditů zemí“, které by na národní úrovni řídil „pan Lisabon“ ve spolupráci s regionálními a místními orgány a jejich sdruženími. Tyto audity by se zaměřily na zjištění stavu situace, výměnu osvědčených postupů a vyhodnocení potřebnosti dalších politických opatření; určily by oblasti působnosti a právních a ekonomických nástrojů, které by v oblasti správy mohly dále zvýšit podíl místních a regionálních orgánů na uskutečňování Lisabonské strategie. Výstupy z těchto auditů by se měly stát součástí národních programů reforem (NPR) předkládaných Evropské komisi; — Posouzení zapojení místních a regionálních orgánů do provádění Lisabonské strategie na základě Národní zprávy o pokroku, kterou bude každý členský stát muset předložit Evropské komisi do poloviny října. V tomto směru zatím analýzy národních zpráv prováděné každoročně Výborem regionů ukazují, že zapojení místních a regionálních orgánů je sporadické. Je proto nutné na tuto situaci upozornit ve výroční zprávě Komise;
9.

uznává význam rozpočtové a odvětvové pomoci, především pro ty nejchudší země, nicméně naléhavě vyzývá, aby byl vytvořen mechanismus pro vztahy ústřední vlády a subjektů občanské společnosti, díky němuž by bylo možno vytvořit novou kulturu využívání pomoci. Tento mechanismus by mohl mít podobu systému na úrovni místních a regionálních orgánů a vytvořil by tak pojítko mezi rozvojovou pomocí ústřední vlády a tou, již poskytuje občanská společnost;
3.

zdůrazňuje, že Barcelonský proces: Unie pro Středomoří ve své nové podobě by měl umožnit přechod ze systému založeného na čistě mezivládní spolupráci k projektu zaměřenému na dialog mezi občany na třech březích Středozemního moře a zejména na spolupráci mezi zeměmi jižního a východního Středomoří, jenž by sdružoval i jejich místní a regionální orgány, a to v rámci konkrétních a konsensuálních projektů, které by tvořily součást globální strategie založené na potřebách občanů a na solidaritě;