Předloha interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury /* KOM/2005/0059 konecném znení */





V Bruselu dne 25.02.2005 KOM(2005)59 v konečném znění Předloha INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. KONTEXT A CÍLE Evropské agentury byly vytvářeny postupně, aby v jednotlivých případech uspokojily specifické potřeby. Vyznačují se svojí různorodostí. Pokud jsou ale tyto agentury zřizovány nepřehledným způsobem bez společného rámce, hrozí, že jejich nesjednocené využívání vyústí v málo průhlednou situaci, špatně pochopitelnou pro občana a v každém případě škodlivou pro právní jistotu. V Bílé knize o evropské správě[1] navrhla Komise, aby v souladu s principy dobré správy [2] byly pro tzv. regulační agentury, které přispívají ke zlepšení zavádění a provádění předpisů Společenství, vytvořeny rámcové podmínky týkající se jejich zakládání, fungování a kontroly. Soudržnost: Horizontální přístup má za cíl zajistit, aby byly dodržovány minimální zásady a pravidla pro zřizování, fungování a kontrolu těchto agentur. Účast agentur na provádění výkonné funkce musí být řízena soudržným způsobem a musí být vyvážená, zároveň musí být dodrženy požadavky jednoty a integrity této funkce na úrovni Společenství. Účinnost: Důvěryhodnost těchto agentur je z velké části dána jejich účinností. Organizace těchto agentur jim musí umožňovat, aby účinným způsobem plnily úkoly, které jsou jim přiděleny. Princip účinnosti vyžaduje především zjednodušení procesu rozhodování, snížení nákladů a vybavení agentur určitou organizační, právní a finanční nezávislostí. Odpovědnost: Nezávislost těchto agentur je úzce spjata s odpovědností, které tyto agentury musí respektovat. S cílem posílit legitimitu činností Společenství je třeba zřídit a jasným způsobem vymezit příslušné odpovědnosti orgánů a uvedených agentur. Na jedné straně musí být k zřizování těchto agentur přistupováno opatrně, na základě pokud možno ucelené a důsledné analýzy dopadu provedené Komisí. Na straně druhé princip odpovědnosti vyžaduje, aby byl vytvořen jasný systém kontrol. Účast a otevřenost: Vnitřní organizace agentur musí také zaručovat účast zainteresovaných stran a vysokou úroveň průhlednosti. Akty týkající se zřízení těchto agentur musí stanovit, že po vzoru orgánů EU podléhají agentury povinnosti dobré správy. 2. KONZULTACE JINÝCH ORGÁNů A OSTATNÍCH ZAINTERESOVANÝCH STRAN V PROSINCI 2002 PřIJALA KOMISE SDěLENÍ, KTERÉ NA ZÁKLADě TěCHTO PRINCIPů VYMEZUJE BUDOUCÍ ZAřAZENÍ EVROPSKÝCH REGULAčNÍCH AGENTUR [3]. To bylo kladně přijato Parlamentem [4] i Radou[5]. Rovněž byli konzultováni ředitelé existujících agentur. 3. VOLBA NÁSTROJE: INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODA Komise navrhuje interinstitucionální dohodu, aby od počátku zajistila podíl všech tří orgánů na vymezování základních podmínek, které budou muset být splněny při pozdějším přijímání aktů o zřízení sektoriálních agentur. Podle judikatury Soudního dvora může být interinstitucionální dohoda právně závazná, pokud její obsah vyjadřuje vůli tří orgánů se navzájem zavázat[6]. Výběr tohoto nástroje nevylučuje ve druhé fázi stanovení podrobnějších podmínek v rámcové dohodě. 4. OBLAST PůSOBNOSTI Z důvodu různorodosti úkolů a struktur existujících agentur navrhla Komise ve svém sdělení, aby se nejprve přistoupilo k vytvoření rámce pro budoucí evropské regulační agentury spadající pod Smlouvu o EU. Zdá se být obtížné, ba dokonce nemožné, zahrnout do společného rámce jak agentury budoucí, tak různorodé existující agentury. To by mohlo značně zpomalit proces přijímání a poškodit právní jistotu, především v případě nedávno vytvořených agentur. Z těchto důvodů není účelem dohody, aby se hned od počátku vztahovala na agentury vytvořené mimo rámec Smlouvy o EU. Rada a Parlament podpořili tento přístup s časově odstupňovanou volbou. Parlament dále připomněl, že existující agentury a agentury EU by rovněž měly být předmětem úvahy a návrhů změn. Interinstitucionální dohoda v důsledku toho stanoví, že v další fázi orgány posoudí, za jakých podmínek by jejich oblast působnosti mohla být rozšířena na existující evropské regulační agentury a případně i jiné agentury. Prozatím nic nebrání tomu, aby se případná revize každého příslušného zřizovacího aktu neinspirovala některými principy, pravidly a postupy začlenění a případně je i zahrnula. 5. PRÁVNÍ ZÁKLAD Vzhledem ke skutečnosti, že evropská regulační agentura je nástrojem pro uskutečnění politiky Společenství, musí být její zřizovací akt založen na ustanovení Smlouvy o EU, která je specifickým právním základem této politiky. Tento postup byl dodržován u posledně zřizovaných agentur. Dohoda ovšem také předpokládá výjimečné použití článku 308 Smlouvy o EU. 6. SÍDLA AGENTUR Rada ve svých závěrech připomněla uplatňování dohody všemi členskými státy na úrovni jejich vedoucích představitelů a vlád a uznala, že výběr sídel agentur by měl být proveden při nejbližší příležitosti. Až dosud byla totiž téměř všechna rozhodnutí týkající se sídel agentur přijímána hromadně vedoucími představiteli států a vlád při jednáních Evropských rad, v časových intervalech deseti let. Tato jednání po intervalech značně zpozdila účinné zřízení některých agentur, které sídlí prozatímně v Bruselu a priori na dobu neurčitou. Důvodem takovéhoto přístupu jsou určité potíže správního a materiálního rázu v počáteční fázi: potíže s náborem personálu, dodatečné náklady a praktické potíže při stěhování na jiné místo, potíže s přístupem atd. Dále se Komise, podobně jako Parlament, domnívá, že stanovení sídla je podstatnou součástí zřizovacího aktu a v důsledku toho v něm má být uvedeno. Aniž by členské státy byly zbaveny práva rozhodovat o sídle agentury na nejvyšší politické úrovni, navrhuje Komise, aby toto rozhodnutí bylo přijato včas k tomu, aby se mohlo začlenit do zřizovacího aktu. V opačném případě Komise navrhuje, aby rozhodnutí bylo přijato nejpozději do šesti měsíců. 7. DEFINICE A ÚKOLY Aby mohla být stanovena operativní definice regulačních agentur, je třeba vzít v úvahu různé prvky: 7.1. Pojem „regulace“ „Regulaci“ je třeba odlišovat od „reglementace“ neboli přijímání závazných právních norem obecné platnosti. Nařízení tedy nemusí být vytvořené přijetím normativních aktů regulativní povahy. Může použít i jiné více podněcující prostředky, jako společné regulace, samoregulace, doporučení, odvolání na vědecký orgán, zapojení do sítě a sladění osvědčených postupů, hodnocení, uplatnění a provádění pravidel atd. Z toho vyplývá, že evropská „regulační“ agentura nemusí mít nutně pravomoc vydávat závazné právní normy. 7.2. Úkoly přidělené agenturám V souladu s výše stanoveným pojmem regulace, mohou být tyto agentury pověřeny jedním nebo více z následujících úkolů: a. přijímat samostatná rozhodnutí právně závazná vůči třetím stranám; b. v zájmu Společenství poskytovat přímou pomoc Komisi a případně členským státům ve formě odborných a vědeckých posudků a/nebo zpráv o inspekci; c. v zájmu Společenství organizovat spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány ve formě sítě za účelem shromažďování, výměny a srovnávání informací a užitečných zkušeností. Každá evropská regulační agentura má mimo jiné za úkol shromažďování, rozbor a předávání objektivních, přesných a snadno dosažitelných informací, ve svém odvětví působnosti. 7.3. Výkonné odpovědnosti Plněním těchto úkolů se agentury aktivně podílí na provádění výkonné funkce na úrovni Společenství: Agentury, které přijímají samostatná rozhodnutí, jsou vybaveny normativní výkonnou pravomocí. Tato pravomoc je ovšem omezena na uplatňování pravidel sekundárního práva na zvláštní případy, v souladu s institucionálním systémem a judikaturou Soudního dvora [7]. Ostatní úkoly přidělené agenturám jim musí umožňovat poskytovat zejména Komisi nezbytné zkušenosti a posudky, aby mohla plně vykonávat svou výkonnou odpovědnost Společenství. 7.4. Strukturální autonomie Autonomie evropské regulační agentury má důležitý význam pro její dlouhodobou účinnost a důvěryhodnost. Jejím cílem je umožnit agentuře, aby brala v úvahu veškeré údaje ze svého okolí a přitom se v co nejvyšší možné míře vyhnula vnějším vlivům. Především pro odborná a vědecká hodnocení, kterým se musí věnovat, je důležité, aby agentura disponovala vysokou mírou autonomie, platnou nejen vůči orgánům EU, ale také vůči členským státům a samotným operátorům. 7.5. Závěr Evropská regulační agentura tedy může být definována jako nezávislý právní subjekt vytvořený zákonodárcem s cílem podílet se na regulaci určitého odvětví v evropském měřítku a na provádění politiky Společenství. Těmito úkoly přispívá ke zlepšení způsobu, jakým jsou pravidla prováděna a uplatňována v celé EU. Účastní se tedy aktivně na uplatnění výkonné funkce na úrovni Společenství. 8. AUTONOMIE A KONTROLY Ustanovení interinstitucionální dohody se opírají o rovnováhu mezi požadavky na autonomii a kontroly. 8.1. Autonomie Nezbytná autonomie (viz 7.3) má několik podob: poskytnutí právní subjektivity, rozpočtové autonomie, kolegiality a vlastních pravomocí správní rady (dále „SR“), nezávislosti ředitele, členů vědeckých výborů a odvolávacích orgánů atd. 8.2. Hodnocení a kontroly Autonomie agentur je úzce spjata s povinností plnit příslušné odpovědnosti těmito agenturami a orgány. Agentury, které mají autonomní odpovědnost ve výkonné oblasti, jsou proto přímo odpovědné orgánům EU, členským státům a občanům. Princip odpovědnosti tak vyžaduje, aby agentury podléhaly nejen hodnocení ex ante a ex post , ale také jasným kontrolním mechanismům. Hodnocení Komise odůvodní jakýkoli návrh zřízení agentur na základě důsledné analýzy dopadů. Všechna možná řešení musí být nejdříve posouzena: pokrytí plánovaných činností Komisí, rozšíření úkolů existující agentury, zřízení úřadu, výkonné agentury a/nebo zadání jednotlivých úkolů subdodavatelům. Jakmile je agentura vytvořena, provádí s Komisí pravidelná hodnocení jejich činností a provozu. Na tomto základě může Komise navrhnout revizi nebo případně zrušit zřizovací akt. Kontroly Rozpočtová kontrola, interní audit, výroční zprávy Účetního dvora, výroční absolutorium z plnění rozpočtu Společenství a šetření prováděná úřadem OLAF umožňují kontrolu správného využívání zdrojů přidělených agenturám. Správní kontrola poskytuje určitý počet procesních záruk pro zohlednění zájmů zúčastněných stran a kvality výkonu (output). Politickou kontrolu provádí jak legislativní subjekt, tak Komise. Soudní kontrolu provádí Soudní dvůr (po vyčerpání případně stanovených interních možností – viz 9.4). 9. STRUKTURA Struktura musí agenturám nejen umožňovat účinně plnit úkoly, které jsou jim svěřeny, ale také dodržovat citlivou rovnováhu mezi autonomií a kontrolou. 9.1. Správní rada Úkoly SR jsou ty, které jsou obyčejně udělovány programačnímu a kontrolnímu orgánu. Na základě sdělení zahájené rozhovory s Parlamentem a Radou dospěly k závěru, že nemůže existovat jednotný předpis pro složení SR. Musí být ovšem uplatňovány principy dobré správy: 1. Principy odpovědnosti a soudržnosti vyžadují, aby složení SR odráželo postavení agentury vzhledem k rozdělení pravomocí mezi výkonnou mocí Společenství a výkonnou mocí členského státu; 2. Princip účinnosti a snižování nákladů vyžaduje, aby SR měla nižší počet zaměstnanců; 3. Principy účasti a otevřenosti vyžadují zapojení zainteresovaných stran. Rovnost výkonných pravomocí Účast agentury na plnění výkonných funkcí na úrovni Společenství vyžaduje rovnocenné zastoupení obou odvětví výkonné pravomoci Společenství v rámci SR. Cílem rovnocenného zastoupení je spravedlivá rovnováha mezi sledováním cílů Společenství a zohledněním vnitrostátních zájmů. Zastoupení členských států Úkoly svěřené agentuře v zásadě nevyžadují zastoupení všech členských států v SR. To může být ovšem odůvodněné, pokud se agentura v zájmu Společenství zapojí do uplatnění výkonných pravomocí členskými státy. V souladu s článkem 10 Smlouvy o EU tak agentura umožňuje členským státům provádět výkon povinností vyplývajících z práva Společenství. V takovémto případě Rada určí jednoho zástupce každého členského státu. Každý z těchto zástupců má jeden hlas. Aby byla zachována rovnoprávnost výkonných pravomocí v rámci SR, dohodly se orgány, že celkem přidělí stejný počet hlasů členům jmenovaným Radou a členům jmenovaným Komisí. Parlament Naopak se neuvažuje o tom, že by v SR byli účastni členové jmenovaní Parlamentem, neboť by se zpochybnila způsobilost Parlamentu vykonávat nezávisle vnější kontroly, především v jeho roli orgánu pro absolutorium. Účast zainteresovaných stran Aby byla zajištěna vysoká úroveň průhlednosti, mohou se zainteresované strany zúčastnit jako členové, ale bez hlasovacího práva při poradách SR. 9.2. Výkonný výbor S cílem zvýšit účinnost agentury, může být vytvořen výkonný výbor s omezeným počtem zaměstnanců v případě, že velikost SR by neumožňovala účinným způsobem plnit jí svěřené úkoly. Převedení úkolů na výkonný výbor je jasně vymezeno ve zřizovacím aktu. 9.3. Ředitel S cílem zajistit účinnost a nezávislost agentury při jejím každodenním řízení a jejích činnostech, bere na sebe ředitel plnou odpovědnost za operativní úkoly přidělené agentuře a je jejím zákonným zástupcem. Jak bylo uvedeno, složení SR odráží postavení agentury vzhledem k rozdělení pravomocí mezi výkonnou pravomocí Společenství a výkonnou pravomocí členského státu. Pro jmenování ředitele je možné v tomto rámci použít jediný postup: SR jmenuje ředitele na základě seznamu kandidátů navržených Komisí. Před jmenováním může být kandidát zvolený SR pozván na slyšení před příslušný výbor Parlamentu. 9.4. Další subjekty S cílem umožnit agentuře účinně plnit jí svěřené úkoly, mohou se jako nezbytné jevit další subjekty : koordinační subjekty(y), vědecký výbor (výbory) a/nebo výbor odborníků a odvolací senát(y). Předloha INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA EVROPSKÉ UNIE A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s odkazem na Bílou knihu ze dne 25. července 2001 o evropské správě[8] a na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2002 o řízení evropských regulačních agentur[9]) s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 2004 [10] a na závěrečná stanoviska Rady ze dne 28. června 2004 [11], vzhledem k těmto důvodům: Podle Bílé knihy o evropské správě se evropské regulační agentury podílejí na zavádění a provádění předpisů Společenství. Zakládání, činnost a kontrola těchto agentur má tedy zásadní politický a institucionální význam. (2) Vzhledem k tomu, že neexistuje společný rámec, dochází v důsledku množících se názvů, úkolů a kontrolních mechanismů těchto agentur k situaci, která je nepřehledná, málo srozumitelná a škodlivá pro právní jistotu. Je proto nutné zvýšit průhlednost a soudržnost, aby nenastala situace, kdy by legislativní subjekt vytvářel stále rozdílnější agentury na úkor jednotnosti výkonné moci. (3) Rámec by se měl zpočátku dotýkat budoucích iniciativ ohledně zřizování evropských regulačních agentur v rámci Smlouvy o ES a mělo by podporovat jejich soudržnost. V další etapě pak orgány vyhodnotí pravidla nezbytná k tomu, aby se rámec mohl vztahovat i na evropské regulační agentury založené již dříve v rámci Smlouvy o ES a případně i na další agentury. (4) Rámec musí dodržovat zásady dobré správy věcí veřejných navržené v Bílé knize, jimiž jsou: otevřenost, účast, odpovědnost, účinnost a soudržnost. Dosažení otevřenosti a účasti vyžaduje splnění podmínek uvedených v článku 255 Smlouvy o ES týkajících se přístupu veřejnosti k dokumentům těchto agentur a rovněž zastoupení zúčastněných stran v těchto agenturách. Dosažení účinnosti se neobejde bez zjednodušení procesu rozhodování, bez snížení nákladů a bez nezávislého fungování těchto agentur. Tato nezávislost je úzce spjata s přesným stanovením odpovědnosti těchto agentur při zachování jednotnosti výkonné moci. Dosažení odpovědnosti proto vyžaduje zavedení jednoduchého a účinného kontrolního systému. K zajištění uceleného přístupu je v zájmu účinnosti třeba jasně rozdělit pravomoc jednak mezi orgány a agentury a dále na úrovni jednotlivých agentur. (5) Všechny návrhy na založení evropské regulační agentury musí být předmětem důsledné analýzy dopadu, při níž se nejen zhodnotí použití zásady subsidiarity a proporcionality, ale provede se i co nejhlubší předběžné vyhodnocení. (6) Je třeba zdůraznit, že tato dohoda stanoví nezbytný společný základ pro zásady, pravidla a postupy, které je třeba dodržet v právním aktu o zřízení evropské regulační agentury, aniž by tím zamezilo případným postupným úpravám stanovených cílů, funkcí a specifických úkolů stanovených pro jednotlivé agentury. PŘIJALY TUTO DOHODU: 1 . CÍL Tato dohoda má za cíl vytvořit horizontální rámec pro zřizování, strukturu, činnost, hodnocení a kontrolu evropských regulačních agentur. Evropský parlament, Rada Evropské unie a Komise Evropských společenství se dohodly na dodržování zásad, pravidel a postupů stanovených v této dohodě při přijímání právních aktů o zřizování evropských regulačních agentur (dále jen „zřizující akty“). 2. Oblast působnosti Všechny tři orgány se dohodly, že se tato dohoda bude vztahovat na evropské regulační agentury navržené po vstupu v platnost této dohody. Orgány se shodují v názoru, že tato dohoda se bude vztahovat na všechny evropské regulační agentury založené v rámci Smlouvy o ES. Všechny tři orgány se zavazují, že v co nejkratším termínu po vstupu v platnost této dohody přezkoumají způsob, jak rozšířit oblast působnosti této dohody i na evropské regulační agentury založené již dříve v rámci Smlouvy o ES a případně i na další agentury, aniž by tím bylo dotčeno jejich postupné přizpůsobování v rámci kontrol stanovených zřizujícími akty. 3. Definice Pro účely této dohody se evropskou regulační agenturou (dále jen „ agentura“) rozumí každý nezávislý právní subjekt vytvořený legislativním orgánem za účelem regulace určitého odvětví v evropském měřítku a za účelem provádění politiky Společenství. Agentura plní poslání veřejné služby. Přispívá ke zlepšení způsobu zavedení a provádění pravidel Společenství na celém území Evropské unie. Tato definice nezahrnuje takzvané „výkonné“ agentury, které Komise založila za účelem plnění určitých úkolů týkajících se výlučně řízení programů Společenství, které pracují pod jejím dohledem a za něž je Komise odpovědná. Výkonné agentury jsou předmětem rámcového nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002 [12], které upravuje jejich statut. 4. Úkoly Agentura může být pověřena jedním nebo více z následujících úkolů: a) používat normy Společenství na zvláštní případy. Za tímto účelem bylo agentuře uděleno právo přijímat samostatná rozhodnutí, která mají závazné právní důsledky ve vztahu ke třetím subjektům; b) v zájmu Společenství poskytovat přímou pomoc Komisi a případně členským státům ve formě odborných a vědeckých posudků a/nebo zpráv o inspekci; c) v zájmu Společenství organizovat spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány ve formě sítě za účelem shromážďování, výměny a srovnávání informací a užitečných zkušeností. Každá agentura má mimo jiné za úkol shromažďování, rozbor a předávání objektivních, přesných a snadno dosažitelných informací ve svém odvětví působnosti . Povaha a příjemci těchto informací musí být upřesněni ve zřizujícím aktu. 5. výkonná pravomoc Plněním těchto úkolů se agentura aktivně podílí na provádění výkonné funkce na úrovni Společenství. (1) Pokud se jedná o úkoly podle bodu 4 písm. a), agentura vykonává přímou výkonnou pravomoc v rámci pravomocí, které jí byly přiděleny sekundárním právem, přičemž dbá na dodržování zásad Smlouvy o ES.V rámci těchto úkolů, agentura není oprávněna: a) přijímat obecná správní opatření; b) nechat si udělit rozhodovací pravomoc v oblastech, kde by měla rozhodovat spory, při nichž dochází ke střetu veřejných zájmů, nebo v případech, kdy disponuje právem politického posudku; c) přijímat odpovědnosti ve věcech, u nichž Smlouva o ES svěřila přímou rozhodovací pravomoc Komisi . Každé přenesení pravomoci legislativním orgánem se musí omezit pouze na přesně vymezené pravomoci, které mohou být předmětem důkladné kontroly. (2) Pro úkoly podle bodu 4 písm. b) a c) agentury podávají Komisi posudky nezbytné k tomu, aby mohla uplatňovat svou pravomoc výkonného orgánu Společenství. 6. právní postavení Agentura má právní subjektivitu. Ve všech členských státech se těší co nejširší právní subjektivitě přiznané právním subjektům vnitrostátními právními předpisy. Může zejména získávat nebo prodávat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Za tímto účelem ji zastupuje její ředitel. I. ZŘÍZENÍ 7. analýza dopadu Komise se zavazuje, že zdůvodní každý návrh na založení agentury na podkladě analýzy dopadu, která bude obsahovat nejen použití principů subsidiarity a proporcionality, ale také co nejdůkladnější předběžné zhodnocení. Tato analýza dopadu vezme v úvahu více ukazatelů, jako jsou: a) problémy a potřeby; které je třeba krátkodobě nebo dlouhodobě řešit; b) přidaná hodnota činnosti Společenství; c) jiné možnosti než založení evropské regulační agentury, jako například převedení plánovaných činností na Komisi, rozšíření úkolů již existující agentury, založení úřadu, založení výkonné agentury a/nebo použití subdodavatelských služeb pro jednotlivé úkoly; d) cíle vytýčené na obecné; specifické a operační úrovni a ukazatele nezbytné pro jejich vyhodnocení ; e) veškerý nechtěný dopad a vzájemné předpokládané ústupky; f) úkoly k přidělení; g) případné výhody týkající se odborného posuzování, viditelnosti, průhlednosti, pružnosti a schopnosti reakce, soudržnosti, spolehlivosti a účinnosti veřejné činnosti ; h) náklady spojené s kontrolou, spoluprací a dopadem na lidské zdroje, jako i další administrativní výdaje; i) zkušenosti získané při podobných činnostech ; j) budoucí systém pravidelné kontroly a vyhodnocování. Komise činí závěry z provedené analýzy dopadu v důvodové zprávě svého návrhu. Evropský parlament a Rada se zavazují, že nechají provést předběžná vyhodnocení před přijetím jakékoli podstatné změny k návrhu Komise. 8. Právní základ: Všechny tři orgány se usnesly, že základní dokument bude spočívat na ustanoveních Smlouvy o ES, která představuje právní základ zamýšlené politiky. Orgány se dohodly, že článek 308 Smlouvy o ES bude brán jako právní základ pouze v případě, že žádné jiné ustanovení Smlouvy o ES neumožní výkon pravomoci Společenství. 9. cíle a mandát Všechny tři orgány činí vše pro to, aby cíle a mandát agentury byly jasné a přesné a dodržovaly obecná politická zaměření Evropské unie a strategické cíle Komise. 10. sídlo Všechny tři orgány uznávají, že sídlo je jedním ze základních znaků agentury. Za účelem dosažení co největší efektivnosti a průhlednosti by mělo být sídlo agentury známo v okamžiku přijetí zřizujícího aktu. Všechny tři orgány se dohodly, že tento akt bude obsahovat ustanovení o sídle. Pokud sídlo nebude známo v okamžiku přijetí zřizujícího aktu, bude za tímto účelem přijato rozhodnutí ve lhůtě nejpozději do šesti měsíců. II. STRUKTURA A FUNGOVÁNÍ Zásah orgánů do struktury a fungování agentury má zejména odrážet jejich úlohu v systému orgánů Evropské unie. STRUKTURA 11. SPRÁVNÍ RADA 11.1. Úkoly správní rady Správní rada dbá na to, aby agentura vykonávala úkoly, které jsou jí svěřeny zřizovacím aktem. Správní rada je programačním a kontrolním subjektem agentury. Je zejména pověřena: a) jmenovat, případně odvolat ředitele agentury a členy některých orgánů agentury v souladu s postupy podle bodu 13 odst. 2 a bodu 14; b) vykonávat disciplinární dozor nad ředitelem ; c) přijímat roční pracovní program agentury na základě návrhu předloženého ředitelem a po stanovisku Komise v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 20; d) každoročně stanovit předběžný odhad příjmů a výdajů agentury a předat jej Komisi ; e) přijmout konečný rozpočet agentury a plán pracovních míst po výsledku ročního rozpočtového řízení v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 28 odst. 2 ; f) přijmout výroční zprávu o činnosti agentury v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 21 a předat jej orgánům a členským státům ; g) přijmout jednací řád agentury a svůj jednací řád na základě návrhu předloženého ředitelem a po stanovisku Komise; h) přijmout finanční předpisy pro agenturu na základě návrhu předloženého ředitelem a po stanovisku Komise v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 28 odst. 1; (i) stanovit prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise [13] v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 16 odst. 6. 11.2. Složení a jmenování správní rady (1) Všechny tři orgány se dohodly, že existuje více způsobů, jak sestavit správní radu.Nicméně, všechny tři orgány se zavazují že, pro podporu vysokého stupně účinnosti při přijímání rozhodnutí a pro snížení provozních nákladů, omezí počet členů správního výboru. (2) Orgány dále přiznávají, že účast agentury na provádění výkonné moci na úrovni Společenství vyžaduje paritní zastoupení obou složek výkonné moci Společenství v rámci správní rady. Proto by Komise a Rada měly jmenovat stejný a omezený počet členů do správní rady. (3) Úkoly, kterými je agentura pověřena, vyžadují zastoupení jednotlivých členských států jedním členem správní rady pouze v případech, kdy by se agentura v zájmu Společenství podílela na provádění výkonných pravomocí svěřených členským státům v rámci zamýšlené politiky. V takovém případě agentura umožní členským státům, aby zajistily výkon závazků vyplývajících ze Smlouvy o ES nebo z odvozených právních předpisů podle článku 10 Smlouvy o ES.V takovém případě Rada jmenuje jednoho zástupce za každý členský stát. Každý z těchto zástupců má jeden hlas. Aby mohla být zachována parita výkonné moci v rámci správní rady, orgány se dohodly, že celkový počet přidělených hlasů bude odpovídat počtu členů jmenovaných Radou a Komisí dohromady. (4) V zájmu zajištění průhlednosti se orgány dohodly, že Komise jmenuje za členy správní rady i zástupce zúčastněných stran. Tito zástupci budou zasedat bez práva hlasovat. Dotčená odvětví jsou jasně označena ve zřizovacím aktu. (5) Všichni členové správní rady jsou jmenováni na základě svých zkušeností v dotčeném odvětví. Komise a Rada dbají na to, aby složení správní rady dodržovalo rovnocenné zastoupení mužů a žen. Členové mají pětiletý mandát. Existuje možnost znovuzvolení na jedno další období. (6) Orgány také dbají na to, aby bylo složení správní rady pravidelně kontrolováno z hlediska fungování agentury, jejích cílů a vývoje jejích pravomocí a přidělených úkolů v souladu s revizním postupem stanoveným v bodě 27 odst. 2. 12. výkonný výbor Pokud by správní radě její rozměry zabraňovaly v účinném provádění svěřených úkolů, je možné založit výkonný výbor. V takovém případě se správní rada schází pouze jednou za rok s možností jedné další mimořádné schůze. Výkonný výbor je pověřen určitými úkoly spojenými s přípravou a vyhodnocováním schůzí správní rady, aniž by tím byly dotčeny úkoly ředitele podle bodu 13 odst. 1. Výkonný výbor je složený ze shodného počtu zástupců Rady a Komise. Zasedají v něm i zástupci zúčastněných stran jmenovaní Komisí, ale bez práva hlasovat. Výkonný výbor nemůže v žádném případě mít více jak 8 členů. 13. Ředitel V zájmu nezávislosti agentury při běžné správě a činnostech musí být ředitel plně odpovědný za provádění úkolů svěřených agentuře. 13.1. Úloha ředitele Ředitel je zejména pověřen: a) přípravou ročního pracovního programu, předběžného odhadu příjmů a výdajů agentury, jednacího řádu agentury a správního výboru, finančních předpisů agentury a jednání správní rady ; b) účastí na zasedáních správní rady bez práva hlasovat; c) prováděním ročního pracovního programu agentury a vyřizováním žádostí o přispění podaných Komisí ; d) výkonem pravomocí schvalující osoby podle článků 33 až 42 finančního nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 upravených ve článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ([14]); e) spravováním rozpočtu agentury ; f) zavedením účinného systému kontroly, který umožní zejména provádět pravidelná hodnocení podle bodu 27 odst. 1 a na jejich základě připravit návrh výroční zprávy o činnosti agentury; g) předložením této zprávy Evropskému parlamentu ; h) správou všech otázek týkajících se zaměstnanců a zejména výkon pravomocí stanovených v bodě 23 odst. 2; (i) určením organizační struktury agentury a jejím předložením ke schválení správní radě; j) přijímáním všech opatření nezbytných pro zajištění činnosti agentury v souladu s jejím zřizovacím aktem ; k) zastupováním agentury i před Evropským parlamentem a Radou v souladu s podmínkami stanovenými v bodě 29 odst. 1. 13.2. Jmenování a odvolání ředitele (1) Ředitel je jmenován správní radou na základě seznamu uchazečů navržených Komisí. Uchazeč vybraný správní radou může být před svým jmenováním vyzván, aby před příslušnou komisí nebo příslušnými komisemi Evropského parlamentu učinil prohlášení a odpověděl na dotazy členů této komise nebo komisí. (2) Ředitel je jmenován na základě svých zásluh a svých schopností v oblasti správy a řízení a dále své odbornosti a zkušeností v dotčeném oboru. Období mandátu ředitele je zásadně pětileté. Na návrh Komise a po provedení zhodnocení může být ředitel jedenkrát prodloužen ve funkci na období, které nepřesáhne délku prvního mandátu. V rámci hodnocení se Komise zaměří zejména na : a) výsledky dosažené po ukončení prvního mandátu a způsob, jakým se jich dosáhlo ; b) úkoly a potřeby agentury pro následující roky. (3) Na základě návrhu Komise je správní rada oprávněna odvolat ředitele z funkce před uplynutím jeho mandátu. 14. DALŠÍ SUBJEKTY 14.1. Koordinační subjekty mezi příslušnými vnitrostátními orgány Agentury, které mají za úkol koordinovat nebo vzájemně propojit příslušné vnitrostátní orgány (úkol stanovený v bodě 4 písm. c)), musí být vybaveny jedním nebo více koordinačními subjekty složenými ze zástupců těchto celků. 14.2. Vědecké výbory a/nebo výbory odborníků Agentury, které poskytují technické a vědecké posudky Komisi a případně členským státům (úkoly stanovené v bodě 4 písm. b)), musí být vybaveny jedním nebo více vědeckými výbory a/nebo výbory odborníků. Členové vědeckých výborů musí být nezávislí vědci jmenovaní správní radou na základě veřejného výběrového řízení. Členové výborů odborníků jsou jmenováni správní radou na základě jasného a průhledného postupu stanoveného ve zřizovacím aktu. 14.3. Odvolací senáty Agentury přijímající samostatná rozhodnutí, která mohou poškodit třetí subjekty (úkoly stanovené v bodě 4 písm. a)), musí být vybaveny jedním nebo několika odvolacími senáty, jejichž úkolem bude ověřit, zda agentura správně použila prováděcí pravidla a nepřestoupila při tom rámec svěřených úkolů a přidělené pravomoci. Členové senátů jsou jmenováni správní radou na pětileté období ze seznamu kandidátů navržených Komisí. ČINNOST 15. VEŘEJNÝ ZÁJEM A NEZÁVISLOST Členové správní rady, ředitel, členové koordinačních subjektů mezi příslušnými vnitrostátními orgány, vědecké výbory a odvolací senáty se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Ředitel, členové vědeckých výborů a odvolacích senátů se dále zavazují jednat nezávisle na jakémkoli vnějším vlivu. Za tímto účelem každoročně písemně podávají prohlášení o závazku a prohlášení o zájmu. 16. PRŮHLEDNOST (1) Agentura usiluje o to, aby při jejích činnostech byl dodržován vysoký stupeň průhlednosti a zejména dbá na to, aby činnosti byly v souladu s následujícími ustanoveními. (2) Bez prodlení zveřejňuje: a) svůj jednací řád a jednací řád správního výboru ; b) svou výroční zprávu o činnosti. (3) Na návrh ředitele je správní rada oprávněna povolit představitelům zúčastněných stran, aby se ve vhodných případech zúčastnili jako pozorovatelé jednání orgánů agentury. (4) Aniž je dotčen odstavec 6, agentura nemá právo šířit důvěrné informace, které obdrží a u nichž požadováno a zdůvodněno důvěrné zacházení.Na členy správní rady, ředitele, členy koordinačního subjektu mezi příslušnými vnitrostátními orgány, vědecké výbory a odvolací senáty se vztahuje povinnost nevyzrazovat informace podle článku 287 Smlouvy o ES. (5) Informace, které agentura obdrží v souladu se svým zřizovacím aktem, podléhají nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto informací [15]. (6) Nařízení (ES) č. 1049/2001 se použije pro dokumenty, které má agentura v držení.Správní rada stanoví praktická prováděcí pravidla nařízení (ES) č. 1049/2001 ve lhůtě do šesti měsíců po založení agentury. 17. JAZYKOVÝ REŽIM Správní rada stanoví vnitřní jazykový režim agentury. Ustanovení nařízení Rady č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o stanovení jazykového režimu Evropského hospodářského společenství [16] se použijí u vnějšího jazykového režimu. Překlady požadované pro činnost agentury jsou zajišťovány Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie. 18. POVINNOST ŘÁDNÉ SPRÁVY Zřizující akt musí zaručit, že agentura bude respektovat zásady a pravidla řádné veřejné správy, mezi něž patří právo slyšení a práva zúčastněných stran, povinnost zdůvodňovat přijaté akty, jazykový režim, přístup k dokumentům, ochrana osobních údajů a důvěrnost záležitostí, pravidla řádného finančního řízení, boj proti podvodům a ochrana finančních zájmů Společenství. 19. PŘÍJMY AGENTURY Agentura může být financována z následujících zdrojů : a) subvence vyplácená ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „subvence Společenství“) a/nebo b) odměny a poplatky za služby poskytnuté subjektům. Zřizovací akt upřesňuje povahu těchto služeb. V případech, kdy agentura poskytuje přímé přispění členským státům, je možné uvažovat rovněž o přímém příspěvku od těchto států. Zřizovací akt může dále stanovit příspěvek ze strany třetích zemí, které se budou podílet na činnosti agentury v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 24. Jedná se o dodatečné příspěvky k příjmům podle bodů a) a/nebo b). Pod pojmem „samofinancovaná“ agentura se rozumí agentura, která nepobírá žádnou subvenci od Společenství. 20. ROČNÍ PRACOVNÍ PROGRAM (1) Roční pracovní program musí dodržovat cíle, mandát a úkoly agentury stanovené ve zřizovacím aktu.Orgány doporučují, aby se úprava ročního pracovního programu opírala o metodologii vyvinutou Komisí v rámci programu řízení založeného na činnosti (ABM – Activity-Based-Management). (2) Roční pracovní program je přijímán správní radou na základě návrhu předloženého ředitelem po té, co k němu Komise zaujala své stanovisko.Orgány se dohodly, že právní dopad stanoviska Komise na roční pracovní program musí být přiměřený podílu agentury na výkonné pravomoci.Pokud se jedná o agentury, které Komisi přímo pomáhají, musí se Komise ujistit, že jejich roční pracovní program je v souladu s její výkonnou pravomocí. Pokud Komise vysloví svůj nesouhlas s ročním pracovním programem, správní rada jej ověří a přijme, případně v pozměněném znění, kvalifikovanou většinou, kterou stanoví zřizovací akt. 21. VÝROčNÍ ZPRÁVA O čINNOSTI. Výroční zpráva o činnosti podává přehled o tom, jakým způsobem se agentura zhostila svého ročního pracovního programu. Zpráva udává činnosti provedené agenturou a hodnotí jejich výsledky vzhledem ke stanoveným úkolům a časovému rozvrhu, a dále rizika spojená s výkonem operací, použití finančních zdrojů a celkové působení agentury. Zpráva je vypracována ředitelem agentury a přijata správní radou. 22. Výsady a imunity Na pracovníky agentury se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství [17] ze dne 8. dubna 1965. 23. PRACOVNÍCI (1) Statut úředníků Evropských společenství, pracovní řád pro ostatní zaměstnance Evropských společenství a pravidla přijatá společně orgány Evropského společenství za účelem použití tohoto statutu a tohoto režimu se vztahují na pracovníky agentury. Správní rada se souhlasem Komise stanoví nezbytná prováděcí pravidla, která jsou v souladu s ustanoveními článku 110 statutu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu pro ostatní zaměstnance Evropských společenství. Správní rada může přijmout opatření umožňující zaměstnat národní odborníky uvolněné členskými státy do služeb agentury. (2) Agentura vykonává vůči svým pracovníkům pravomoci, které náležejí subjektu se jmenovací pravomocí. 24. ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ Agentura je přístupná účasti třetích zemí, které s Evropským společenstvím uzavřely dohody stanovící přijetí a uplatňování práva Společenství ze strany těchto zemí v oblasti, která je upravena ve zřizovacím aktu. V rámci těchto dohod byly vypracovány úpravy, které upřesňují zejména povahu a pravidla účasti těchto zemí na činnosti agentury včetně opatření týkajících se účasti na práci některých interních subjektů, finančních příspěvků a úkolů pracovníků. Tyto dohody však neumožňují přítomnost zástupců těchto zemí s hlasovacím právem ve správní radě a v každém případě musí dodržovat statut úředníků Evropských společenství a režim použitelný pro ostatní zaměstnance Společenství. 25. SPOLUPRÁCE S JINÝMI AGENTURAMI V rámci pracovních dohod uzavřených s jinými agenturami je agentura oprávněna s nimi spolupracovat v oblastech upravených zřizujícím aktem, aby se zamezilo duplicitě a umožnilo založit součinnosti. 26. ČINNOST NA MEZINÁRODNÍ ÚROVNI (1) V případě, že v rámci úkolů svěřených agentuře je vhodná mezinárodní spolupráce, může zřizující akt (pro všechny nebo některé úkoly) stanovit možnost spolupráce s příslušnými orgány třetích států a mezinárodními organizacemi majícími podobné úkoly, na základě pracovních dohod uzavřených s uvedenými orgány a organizacemi. (2) Tyto pracovní dohody musí být v souladu s právními předpisy Společenství a jsou schvalovány správní radou na základě návrhu předloženého ředitelem po té, co k nim Komise zaujala své stanovisko. Pokud Komise vysloví svůj nesouhlas s těmito dohodami, správní rada je znovu přezkoumá a přijme, případně v pozměněném znění, kvalifikovanou většinou, kterou stanoví zřizovací akt. III. HODNOCENÍ A PROVĚRKY 27. HODNOCENÍ A REVIZE 27.1. Hodnocení provedené agenturou Podle čl. 25 odst. 4 finančního nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 agentura provádí pravidelná předběžná a následná hodnocení svých programů nebo činností, pokud jsou spojeny se značnými výdaji. Výsledky těchto hodnocení jsou předávány správní radě. Agentura přijme veškerá vhodná opatření k odstranění případně zjištěných problémů. 27.2. Hodnocení ze strany Komise a revize Komise se zavazuje k provádění pravidelných hodnocení zavedení základního předpisu, dosažených výsledků a pracovních metod agentury ve vztahu k vytýčeným cílům, mandátu a úkolům určeným ve zřizovacím aktu, a rovněž i ukazatelů stanovených při předběžném hodnocení a přejatých v ročním pracovním programu agentury. Po dokončeném hodnocení Komise případně předloží návrh na revizi ustanovení zřizovacího aktu. Pokud Komise shledá, že vzhledem ke stanoveným cílům se samotná existence agentury dále nezdůvodňuje, může navrhnout zrušení dotčeného aktu . Evropský parlament a Rada přezkoumají na základě návrhu Komise, zda by bylo vhodné zřizovací akt změnit nebo zrušit. 28. ROZPOČTOVÁ A FINANČNÍ KONTROLA, AUDIT A BOJ PROTI PODVODŮM 28.1. Finanční předpisy Každá agentura musí přijmout své vlastní finanční předpisy. Pokud agentura pobírá subvenci od Společenství, použije se čl. 185 odst. 1 finančního nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25, června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [18]. V takovém případě by finanční předpisy agentury měly být v souladu s finančním nařízením (ES, Euratom) č. 2343/2002. Agentura se od tohoto nařízení bude moci odchýlit pouze pokud to budou vyžadovat zvláštní požadavky spojené s její činností a za předběžného souhlasu Komise. U samofinancované agentury finanční předpisy vychází z uvedených finančních nařízeních, ale zároveň berou na vědomí i specifickou povahu agentury. 28.2. Rozpočet Pro agentury, které pobírají subvenci od Společenství, rozpočtový orgán v rámci rozpočtového řízení každoročně sestaví plán pracovních míst pro zaměstnance podle čl. 46 odst. 3 písm. d) finančního nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky v rámci subvence určené pro agenturu. U všech agentur schvaluje správní rada každoročně konečný rozpočet a plán pracovních míst. 28.3. Účetní pravidla Podle čl. 185 odst. 4 finančního nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 agentura používá účetní pravidla stanovená účetním Komise v souladu s postupem podle článku 133 uvedeného nařízení, aby mohla konsolidovat své účty s účty Komise. 28.4. Audity Podle čl. 185 odst. 3 finančního nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vykonává interní auditor Komise vůči agentuře, která pobírá subvenci od Společenství, stejné pravomoci jako vůči útvarům Komise. 28.5. Vnější kontrola a absolutorium Podle článku 248 Smlouvy o ES je Účetní dvůr pověřen ověřováním účtů všech agentur, které pobírají subvenci od Společenství. Podle čl. 185 odst. 2 finančního nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 je absolutorium za plnění rozpočtů agentury, která pobírá subvenci od Společenství, udělováno každoročně Evropským parlamentem na doporučení Rady. Pokud se jedná o samofinancovanou agenturu, uděluje absolutorium správní rada jejímu řediteli. V takovém případě správní rada informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a Účetní dvůr o svém rozhodnutí udělit absolutorium. Ředitel učiní vše potřebné, aby se vyhovělo vyjádření připojenému k rozhodnutí o absolutoriu. 28.6. Boj proti podvodům a ochrana finančních zájmů Společenství Aby se mohlo účinně bojovat proti podvodům, korupci a jiným protiprávním aktům, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [19] se zcela použije na agenturu. Zřizující akt stanoví, že agentura hned po svém založení přistoupí k meziinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 uzavřené mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, která se týká vnitřních vyšetřování prováděných úřadem OLAF [20]. Správní rada dává tomuto přistoupení právní formu a přijímá nezbytná opatření k usnadnění vnitřních vyšetřování prováděných úřadem OLAF. 29. POLITICKÁ KONTROLA 29.1. Evropský parlament a Rada Aniž jsou dotčeny výše uvedené kontroly a zejména rozpočtové řízení a absolutorium, jsou Evropský parlament a Rada oprávněni kdykoli, a zejména v okamžiku zveřejnění výroční správy o činnosti agentury, požádat ředitele o slyšení v otázkách týkajících se činnosti agentury. 29.2. Komise Komise používá při kontrole své výsadní právo : (1) Komise vykonává svou pravomoc iniciativy tím, že v určitých případech navrhuje revizi nebo zrušení zřizujícího aktu podle bodu 27 odst. 2.Komise dále každoročně navrhuje rozpočtovému orgánu výši subvence určené pro agenturu a počet pracovních míst, který považuje za nezbytný na základě předběžného odhadu příjmů a výdajů stanoveného správní radou podle bodu 11 odst. 1 písm. d). (2) Komise uplatňuje svou výkonnou pravomoc prostřednictvím : a) svých zástupců ve správní radě ; b) sestavené listiny uchazečů na místa ředitele a členů odvolacího senátu podle bodu 13 odst. 2 prvního pododstavce a 14 odst. 3 ; c) návrhu na prodloužení mandátu ředitele v závislosti na jeho vyhodnocení podle bodu 13 odst. 2 druhého pododstavce ; d) svých stanovisek k ročnímu pracovnímu programu podle bodu 20 odst. 2, k jednacímu řádu podle bodu 11 odst. 1 písm. g) a k případným pracovním úpravám dohodnutým s příslušnými vnitrostátními orgány třetích zemí a/nebo mezinárodními organizacemi s podobnými úkoly podle bodu 26 odst. 2. 30. SPRÁVNÍ KONTROLY Podle článku 43 Charty základních práv Evropské unie se orgány dohodly, že agentura podléhá správní kontrole evropského veřejného ochránce za podmínek stanovených v článku 195 Smlouvy o ES. 31. SOUDNÍ KONTROLY Na Soudní dvůr je možné se obrátit nejen v případech žaloby o zrušení aktů agentury nesoucích závazné právní důsledky ve vztahu ke třetím osobám, ale též v případech žaloby o neplnění nebo žádosti o náhradu škody způsobené agenturou v rámci jejích činností. Pokud jde o žaloby o zrušení týkající se aktů přijatých v rámci úkolů stanovených v bodě 4 písm. a) je možné se obrátit na Soudní dvůr pouze po vyčerpání všech interních způsobů odvolání, které jsou pro tyto agentury stanoveny v bodě 14 odst. 3. IV. VSTUP V PLATNOST, PROVÁDĚNÍ A SLEDOVÁNÍ DOHODY 32. Vstup v platnost Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie . Po vstupu v platnost se vztahuje na všechny návrhy týkající se založení evropské regulační agentury. 33. PROVÁDĚNÍ A SLEDOVÁNÍ Všechny tři orgány se zavazují, že přijmou veškerá opatření nezbytná k posílení koordinace a uplatňování této dohody ze strany svých orgánů. Provádění této dohody je sledováno technickou skupinou na vyšší úrovni pro meziinstitucionální spolupráci . Za Evropský parlament předseda | Za Radu předseda | Za Komisi předseda | [1] KOM(2001) 428, Úř. věst. C 287, 12.10.2001, s. 1. [2] Pro „výkonné“ agentury, které jsou pověřeny řídícími úkoly, tj. pomáhat Komisi při provádění finančních programů, již bylo přijato rámcové nařízení (nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19.12.2002, Úř. věst. L 11, 16.1.2003). [3] Sdělení o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury, 11.12.02 (KOM(2002)718). [4] Usnesení ze dne 13.1.2004, P5_TA(2004)0015. [5] Závěry ze dne 28.6.2004, Doc. 17046/04. [6] Rozsudek ze dne 19.03.96, Komise vs. Rada, věc C-25/94, Sb.rozh. I-1469. [7] Rozsudek ze dne 13.6.1958, věc 9/58, Meroni, Sb.rozh. 1958, s. 11; rozsudek ze dne 14.5.1981, věc 98/80, Romano, Sb.rozh. 1981, s. 1241. [8] KOM(2001) 428, Úř. věst. C 287 ze dne 12.10.2001, s. 1. [9] KOM(2002) 718 [10] Dok. P5_TA(2004)0015. [11] Dok. 17046/04. [12] Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1. [13] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43. [14] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72. [15] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [16] Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385. [17] Protokol v příloze ke smlouvám, jimiž se zakládá jednotná Rada a jednotná Komise Evropských společenství, Úř. věst. 152, 13.7.1967, s. 13. [18] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [19] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [20] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.