CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2.7.2008 
SEK(2008) 2181  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
průvodní dokument 
k návrhu  
 
SMĚRNICE RADY  
 
o provád ění zásady rovného zacház ení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání 
nebo víru, zdravotní postižení, v ěk nebo sexuální orientaci 
 
Souhrn posouzení dopad ů 
{KOM(2008) 426 v kone čném znění } 
{SEK(2008) 2180} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument  
k návrhu sm ěrnice o zásad ě rovného zacházení 
Souhrn posouzení dopad ů 
 
1. ÚVOD 
Právo na rovné zacházení je obecnou zásadou práva Spole čenství1. Článek 13 Smlouvy o ES 
výslovně dovoluje p řijmout opat ření k boji proti diskriminaci na základ ě pohlaví, rasy nebo 
etnického p ůvodu, náboženského vyznání nebo sv ětového názoru, zdravotního postižení, v ěku 
a sexuální orientace.  Totéž uznává i článek 21 Listiny základních práv Evropské unie.  
EU na základ ě článku 13 Smlouvy o ES p řijala účinná opat ření2, kterými doplnila již 
existující ucelený so ubor právních p ředpisů v oblasti rovnosti muž ů a žen. P řesto 
diskriminace v řadě oblastí stále p řetrvává, nap říklad v oblasti p řístupu a dodávek zboží 
a služeb, bydlení, vzd ělávání, sociálních služeb a zdravotní pé če.  
Komise se již d říve ve svém mandátu zavázala, že prošet ří otázku rozší ření právního rámce na 
základě článku 13 Smlouvy o ES, po čínaje zelenou knihou „Rovnos t a nediskriminace 
v rozšířené Evropské unii“ z roku 2004, p řes rámcovou strategii Komise pro nediskriminaci 
a rovné p říležitosti pro všechny z roku 2005, ro k 2007 jako Evropský rok rovných p říležitostí 
pro všechny až po sv ůj legislativní a prac ovní program na rok 20083. 
2. S OUČASNÝ PRÁVNÍ RÁMEC  
Současný právní rámec ES zajiš ťuje daleko rozsáhlejší ochranu proti diskriminaci na základ ě 
pohlaví, rasy nebo etnického p ůvodu než proti diskriminaci na základ ě náboženského vyznání 
nebo světového názoru, zdravotního postižení, v ěku nebo sexuální orientac e, jak ukazuje níže 
uvedená tabulka. Tyto sm ěrnice byly nyní provedeny ve vnitrostátním právu a výsledkem je 
značné zvýšení ochrany proti diskriminaci v rámci vnitrostátních právních p ředpisů. Kromě 
právní ochrany vedla opat ření na úrovni EU k v ětší pomoci ob ětem prost řednictvím z řizování 
tzv. orgán ů pro rovné zacházení: 20 členských stát ů žádný takový subjekt p ředtím nem ělo.  
Stávající právní rámec na evropské úrovni: 
Důvod 
Oblast  Rasa Náboženské 
vyznání  Zdravotní 
postižení  Věk Sexuální 
orientace  Pohlaví  
Zaměstnání 
a odborná 
příprava  Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  Ano Ano Ano Ano Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  
                                                 
1 V ěc 203/86 Špan ělsko v. Rada (bod 25 a v ěc C-15/95 EARL de Kerlast, bod 35), v ěc C-144/04 
Mangold (bod 75). 
2 Sm ěrnice 2000/43/ES, 2000/78/ES a 2004/113/ES. 
3 KOM(2007)640. 
CS 3   CS Vzdělávání  Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  Ne Ne Ne Ne Ne 
Zboží 
a služby  Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  Ne Ne Ne Ne Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  
Sociální 
ochrana  Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  Ne Ne Ne Ne Ano + 
orgán pro 
rovné 
zacházení  
Ačkoli řada členských stát ů jde nad rámec minimálních stanovených standard ů, úroveň 
a rozsah ochrany proti diskriminaci na základ ě jednotlivých d ůvodů se velmi r ůzní. Pět 
členských stát ů4 má podrobnou právní ochranu pr oti diskriminaci na základ ě náboženského 
vyznání nebo sv ětového názoru, zdravotního postižení, v ěku nebo sexuální orientace ve všech 
výše uvedených oblastech. Ostatní mají obecn ější ústavní ustanovení nebo právní ochranu 
v některých oblastech nebo na základ ě některých důvodů, nikoli však všech. 
Různé úrovn ě ochrany proti diskriminaci ovliv ňují rozhodnutí jednotlivc ů, pokud jde 
o využití jejich práv  na volný pohyb, nap říklad rozhodnutí cestovat,  pracovat nebo studovat 
v jiném členském stát ě. Rovněž je tím ztížena p řeshraniční činnost dodavatel ů zboží a služeb. 
2. DŮKAZY A  KONZULTACE  
Studie, kterou Komise zadala v roce 2005 a která m ěla zmapovat stáva jící vnitrostátní 
opatření přesahující rámec požadavk ů EU a jejich dopad, byla p ředložena v roce 20065. 
V červnu 2007 Komise členské státy na studii upozornila, p řičemž oznámila zahájení 
veřejných konzultací a požádala státy o další informace o p řijatých nebo plánovaných 
opatřeních přesahujících rámec sm ěrnic z roku 2000.  
Kromě toho Komise v roce 2007 zadala Konsorci u pro hodnocení evropských politik další 
studii6. Výsledek nazvaný „Studie diskriminace na základ ě náboženského vyznání nebo 
světového názoru, v ěku, zdravotního postižení a sexuální orientace mimo zam ěstnání“ se 
zabývá povahou a rozsahem diskriminace mimo zam ěstnání v EU a potenciálními (p římými 
a nepřímými) náklady pro jednotlivce a spole čnost.  
Zpráva zohled ňuje zprávy Evropské sít ě nezávislých expert ů v oblasti nediskriminace 
a výsledky zvláštního pr ůzkumu Eurobarometr provedeného v b řeznu 2008 na téma 
                                                 
4 Irsko, Bulharsko, Lucembursko, Slovinsko a Ma ďarsko. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, Studie diskriminace na základ ě náboženského vyznání nebo sv ětového názoru, v ěku, 
zdravotního postižení a sexuální orientace mimo zam ěstnání, k dispozici na adrese: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
CS 4   CS diskriminace a nerovnost v Evrop ě7 a konkrétn ěji zaměřený bleskový pr ůzkum Eurobarometr 
v únoru 20088. 
Zvláště je třeba zmínit ve řejné online konzultace9, průzkum podnikového sektoru10 a písemné 
konzultace a setkání se sociální mi partnery a nevládními organizacemi na evropské úrovni 
činnými v oblasti nediskriminace11. Souběžně hlavní nevládní organizace na úrovni EU 
zastupující osoby se zdra votním postižením p ředložily petici, která požaduje právní úpravu 
a kterou podepsalo zhruba 1,3 milionu lidí.  
Výsledky ve řejných konzultací a konzultací  nevládních organizací p ředstavovaly jasný 
požadavek na více právních p ředpisů na úrovni EU pro zvýšení úrovn ě ochrany proti 
diskriminaci, a čkoli někteří se vyslovili pro konkrétn ě zaměřené směrnice v oblasti 
zdravotního postižení a pohlaví. Konzu ltace v rámci Evropského podnikatelského 
konzultačního panelu také nazna čily názor podnik ů, že by bylo užite čné mít stejnou úrove ň 
ochrany proti diskriminaci v celé EU, a čkoli sociální partne ři zastupující podnikatelský sektor 
byli v zásad ě proti novým právním p ředpisům, které by podle nich navýšily administrativní 
zátěž a náklady. Odbory se vyslovily pro zákaz diskriminace mimo trh práce na základ ě věku, 
zdravotního postižení, náboženského vyznání nebo sexuální orientace a poukázaly na to, že 
diskriminace mimo trh práce ovliv ňuje možnost jejich členů pracovat (nap ř. chybějící 
přístupná doprava pro pracovníky se zdravotním postižením). 
3. Z ÁKLADNÍ SCÉNÁ Ř 
Současné směrnice ES by nadále z ůstaly v platnosti. N ěkteré, nikoli však všechny členské 
státy, by m ěly podrobné vnitrostátní právní p ředpisy chránící osoby, které zažívají 
diskriminaci mimo trh práce; jiné členské státy mají daleko obecn ější ústavní ustanovení.  
K diskriminaci osob na základ ě věku, zdravotního postižení, náboženského vyznání nebo 
světového názoru a sexuální orientace bude docházet i nadále, což bude vytvá řet tíživou 
situaci pro dot čené jednotlivce a zbyte čné náklady a zát ěž pro jednotlivce, podniky 
a společnost jako celek. 
Bude třeba, aby Úmluvu OSN o ochran ě práv zdravotn ě postižených osob, kterou ES a 26 
členských stát ů podepsaly, tyto členské státy a ES provád ěly.  
4. D EFINICE PROBLÉMU  
Značný počet osob v Evropské unii trpí nebo je  ohrožen diskriminací, jak vyplynulo 
z veřejných konzultací (35 % respondent ů uvedlo, že zažili diskri minaci v oblasti vzd ělávání, 
sociální ochrany nebo zdravotní pé če na základ ě věku, zdravotního postižen í, náboženského 
vyznání nebo sexuální orientace; 20 % uve dlo, že zažili diskriminaci v oblasti p řístupu ke 
                                                 
7 Zvláštní pr ůzkum Eurobarometr č. 296 na téma diskriminace v EU bude zve řejněn v červenci 2008 na 
těchto internetových stránkách: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  
a http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm  
8 Bleskový pr ůzkum Eurobarometr č. 232; úplné výsledky jsou k dispozici online na adrese: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
9 Úplné výsledky konzultací jsou k dispozici na adrese: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm  
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar   
CS 5   CS zboží, službám nebo bydlení). Podle pr ůzkumu Eurobarometr12 z února 2008 uvedlo 8–16 % 
občanů EU, že oni sami, jejich rodinný p říslušník nebo n ěkdo z přátel zažili diskriminaci 
na základ ě věku, zdravotního postižení, náboženského vyznání, sexuální orientace nebo 
kombinace uvedených faktor ů. Studie EPEC p ředkládá d ůkazy o rozsahu diskriminace 
na základ ě náboženského vyznání a sv ětového názoru, v ěku, zdravotního postižení a sexuální 
orientace v řadě oblastí (p řístup ke zboží a službám, zdravotní pé či, vzdělávání, doprav ě atd.). 
Nevládní organizace, které odpov ěděly v rámci konzultací, rovn ěž uvedly konkrétní p říklady 
diskriminace.  
Právní ochrana, kterou mohou ob ěti diskriminace o čekávat, se liší podle d ůvodů dané 
diskriminace, podle toho, zda k diskriminaci dochází v zam ěstnání nebo v jiných oblastech 
života, a podle místa, kde ob ěti žijí. Tento rozdíl v ochran ě proti diskriminaci na úrovni EU 
a vnitrostátní úrovni má praktické d ůsledky: znamená to, že p řípady diskriminace uvedené ve 
zprávě nejsou řešeny konzistentn ě a že oběti diskriminace mají nerovné prost ředky nápravy 
v závislosti na svém členském stát ě. Rovněž to znamená, že rozdíly v ochran ě, kterou členské 
státy poskytují, mohou ovlivnit mobilitu osob i uvád ění zboží a služeb na p řeshraniční trhy. 
5. R EAKCE POLITIKY EU 
Cíle každého opat ření by spo čívaly ve zvýšení ochrany jednotlivc ů proti diskriminaci, 
v dosažení v ětšího sociálního za členění a v plné ú časti všech skupin ve spole čnosti 
a hospodá řství a zajišt ění jasného právního rámce ve všech členských státech, schopného 
stimulovat p řeshraniční obchod a uvolnit pohyb. 
Byla zkoumána řada možností a po p ředběžném posouzení možných politik bylo k další 
analýze vybráno šest z nich: 
• žádné nové opat ření na úrovni EU, 
• samoregulace v odv ětví pojišťovacích a/nebo bankovních služeb, 
• doporučení zam ěřená konkrétn ě na pravomoci organizací pro rovné zacházení 
a vícenásobnou diskriminaci, 
• obecné doporu čení, 
• směrnice pro jednotlivé d ůvody diskriminace,  
• jedna směrnice zam ěřená na nejr ůznější důvody diskriminace.  
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Každá možnost byla analyzována s cílem posoudit rozsah, ve kterém by mohla splnit cíle, 
a to, jak odpovídá základnímu scéná ři, který spo čívá v nep řijetí nového opat ření, ale 
v pokračování sou časného stavu.  
U všech možností byly zkoumány hospodá řské a sociální dopady a stejn ě tak v relevantních 
případech i dopady na životní prost ředí. V co nejvyšší možné mí ře jsou uvád ěny číselné údaje 
k dokreslení náklad ů a přínosů pro jednotlivce, dodavatele zboží a služeb a spole čnost jako 
                                                 
12 Bleskový pr ůzkum Eurobarometr č. 232. 
CS 6   CS celek, ačkoli je třeba poukázat na to, že je obtížné na lézt spolehlivé údaje o diskriminaci 
a souvisejících nákladech.  
Možnost, že by nebylo p řijato žádné opat ření, by ne řešila zjišt ěné problémy, znamenala by 
přetrvání hospodá řských a sociálních náklad ů diskriminace a zvýšila by riziko prohloubení 
rozdílů v oblasti právní ochrany.  
Zkoumané nelegislativní možnosti by nemohly zaru čit žádné jasné zlepšení úrovn ě ochrany 
proti diskriminaci, protože nelze p ředpokládat, do jaké míry by členské státy tyto možnosti 
přijaly za své a ú činně je provád ěly. Dialog s odv ětvím pojiš ťovnictví a bankovnictví byl 
považován za potenciáln ě efektivní zp ůsob, jak řešit obvin ění z diskriminace v uvedené 
oblasti. 
Opatření na úrovni samotného členského státu na základ ě vnitrostátního ústavního a právního 
rámce bylo posouzeno jako opat ření spojené s rizikem toho, že rozdíly úrovn ě ochrany by 
nejen přetrvaly, ale mohly by se i prohloubit.  
Jediným jistým zp ůsobem, jak jasn ě dosáhnout pokroku sm ěrem ke stanoveným cíl ům, je 
právně závazné opat ření na úrovni EU. Zkuše nosti se stávajícími sm ěrnicemi byly kladné 
a jejich provád ění vedlo v mnoha členských státech k mnohem vyšší úrovni ochrany proti 
diskriminaci oproti p ředchozímu stavu nebo stavu bez podn ětu na základ ě opatření EU. 
Zpráva rovn ěž vysvětluje, že sm ěrnice, která by zakazovala  diskriminaci na základ ě 
zdravotního postižení i ostatních d ůvodů, by pro členské státy mohla být efektivní 
a konzistentní metodou pro provád ění částí Úmluvy OSN o ochran ě práv zdravotn ě 
postižených osob. Zejména tím, že by p řesně vymezila pojem „p řiměřené úpravy“, by 
směrnice poskytla v ětší právní jistotu než jakou poskytuje úmluva OSN. Krom ě toho by 
směrnice poskytla jasn ější a účinnější mechanismy nápravy pro ob ěti diskriminace. 
7. Z ÁVĚR 
Zpráva o posouzení dopad ů dospěla k závěru, že nejvhodn ějším nástrojem pro dosažení 
definovaných cíl ů by bylo právn ě závazné opat ření na úrovni Spole čenství rozši řující oblast 
působnosti ochrany proti diskriminaci na základ ě věku, zdravotního pos tižení, sexuální 
orientace a náboženského vyznání nebo sv ětového názoru.  
8. N OVÁ SM ĚRNICE  
• by vycházela z p řístupu a pojm ů stávajících sm ěrnic na základ ě článku 13 Smlouvy o ES, 
zvláště směrnic 2000/43/ES a 2000/78/ES, nap říklad z definice diskriminace a obt ěžování, 
z povinnosti poskytovat zdravotn ě postiženým osobám p řiměřenou úpravu a z procesních 
pravidel, 
• by zakazovala diskriminaci pouze v oblastech sp adajících do pravomoci ES, neovlivnila by 
tedy organizaci nebo obsah vzd ělávání (nap ř. vzdělávání osob se speciálními vzd ělávacími 
potřebami), otázky rodinného stavu (nap ř. partnerství/manželství osob stejného pohlaví) 
nebo rodinného práva (nap ř. adopce) či vnitrostátní pravidla o sekulární povaze státu nebo 
jeho institucí, 
• by stanovila minimální požadavky. Členské státy by tedy mohly p řijímat nebo zachovávat 
ustanovení poskytující v ětší ochranu a n ěkteré členské státy by mohly ze své vlastní 
iniciativy zvýšit úrove ň vnitrostátn ě zajištěné ochrany, 
CS 7   CS • by neovlivnila vnitrostátní ústavní ustanovení požadující rovné zacházení nebo zakazující 
diskriminaci. 
Nový právní p ředpis by bylo možné spojit s dialoge m, který by se zabýval diskriminací 
pociťovanou v sektoru pojiš ťovnictví a bankovnictví, s cíle m vyjasnit pravidla pro odv ětví 
i spotřebitele. Nadále by pokra čovalo prosazování jiných než právních opat ření pro boj 
s diskriminací, nap říklad osv ěty v oblasti diskriminace, školení a vým ěny osvědčených 
postupů.