Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 2.1.2007 KOM(2007) 17 v konečném znění 2007/0012 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení (předložená Komisí) {SEK(2007) 74}{SEK(2207) 75} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. ÚVOD Produkce ovoce a zeleniny v EU-27 představuje 3,1 % rozpočtu Společenství a 17 % celkové zemědělské produkce EU. Současná společná organizace trhů (SOT) je zakotvena v nařízeních Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou[1], (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny[2] a (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů. V říjnu 2005 Komise na základě prvních závěrů diskuse zahájené v roce 2004 zveřejněním zprávy o zjednodušení společné organizace trhu s ovocem a zeleninou[3] oznámila, že v roce 2006 předloží návrh reformy odvětví čerstvého i zpracovaného ovoce a zeleniny[4]. V květnu 2005 přijal Evropský parlament z vlastního podnětu zprávu k tomuto sdělení[5]. Návrh, který je v souladu se snahou Komise o zlepšení regulatorního prostředí, doprovází analýza hospodářských, sociálních a environmentálních stránek problémů spojených se společnou organizací trhů a dopadů, výhod a nevýhod jednotlivých možností řešení těchto problémů, včetně výsledků veřejné konzultace k různým variantám provedení reformy, které se nabízejí. Tento návrh reformy také zohledňuje doporučení, která vydal Evropský účetní dvůr v září ve své zvláštní zprávě č. 8/2006 nazvané „Growing success? The effectiveness of EU support for producer organisations“ [Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny]. 2. DůVODY A CÍLE REFORMY V posledních deseti letech čelí odvětví ovoce a zeleniny jednak silnému tlaku vysoce koncentrovaných maloobchodních a diskontních řetězců, které hrají významnou úlohu při stanovování tržních cen, a jednak silnému konkurenčnímu tlaku produktů ze třetích zemí, které nabízejí lepší kvalitu za poměrně nízké ceny a rychle získávají rostoucí podíl na trhu. Od reformy společné organizace trhů s ovocem a zeleninou v roce 1996 jsou klíčovými nástroji pro koncentraci na straně nabídky ovoce a zeleniny organizace producentů a jejich operační programy. Zkušenosti ukazují, že organizace producentů jsou stále platným činitelem umožňujícím čelit vysoce koncentrovaným maloobchodním a diskontním řetězcům. Koncentrace nabídky prostřednictvím sdružování producentů ovoce a zeleniny v organizacích producentů však není ve všech členských státech dostatečná. V členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny, stále existuje vysoký podíl pěstitelů, kteří se nechtějí organizovat. Součástí reformy jsou proto opatření ke zvýšení atraktivity organizací producentů. Naproti tomu současná SOT pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny vychází ze zásad, které již byly pro jiné společné organizace trhů významným způsobem přetvořeny. Současný systém, který v zásadě poskytuje podporu na základě množství produktů, již není v souladu se společnou zemědělskou politikou (SZP). Reforma navrhuje začlenění odvětví ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby. Přesun od podpory produkce k přímé podpoře producentů zavedením systému oddělené podpory příjmů pro každý zemědělský podnik přispěje k prosazení tržněji orientovaného a udržitelnějšího zemědělství. Tento návrh reformy zahrnuje opatření pro řešení krizí, zvýšení propagace ovoce a zeleniny a ochranu životního prostředí. Cíli reformy jsou: - zlepšit konkurenceschopnost a tržní orientaci odvětví ovoce a zeleniny v EU, jinými slovy přispět k dosažení udržitelné produkce konkurenceschopné na vnitřním trhu i vnějších trzích - snížit výkyvy v příjmech producentů ovoce a zeleniny spojené s krizemi - zvýšit spotřebu ovoce a zeleniny v EU - pokračovat v úsilí odvětví o zachování a ochranu životního prostředí - zjednodušit a tam, kde je to možné, snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné. Uvedené cíle reformy byly stanoveny s přihlédnutím k potřebě dosáhnout slučitelnosti s prvním a druhým pilířem reformované SZP a souladu s finančními výhledy.Závěrem je třeba zdůraznit, že tento návrh byl vypracován s ohledem na návrh Komise na nařízení Rady o zřízení společné organizace zemědělských trhů. Toto navrhované nařízení se návrhu reformy SOT s ovocem a zeleninou dotýká. - V současné SOT s ovocem a zeleninou jsou zachována některá ustanovení horizontálního charakteru, která existují pro řadu dalších zemědělských produktů, například ustanovení o státní podpoře, výměně informací mezi Komisí a členskými státy a řídícím výborem. Tato ustanovení však byla modernizována, zjednodušena a optimalizována, aby je bylo možné snadno začlenit do návrhu jediné SOT. - Vzhledem k dosahu změn režimu a v zájmu srozumitelnosti bylo nezbytné zahrnout do tohoto návrhu i další ustanovení vztahující se na odvětví ovoce a zeleniny. Nicméně ta z těchto ustanovení, která jsou také do určité míry horizontálního charakteru a existují pro řadu dalších zemědělských produktů, jako například ustanovení týkající se obchodních norem a obchodu s třetími zeměmi, však opět byla modernizována, zjednodušena a optimalizována, aby je bylo možné snadno začlenit do nařízení Rady o zřízení společné organizace zemědělských trhů. 3. OPATřENÍ NAVRHOVANÁ PRO REFORMU SOT S OVOCEM A ZELENINOU 1. Organizace producentů Organizace producentů : Vzhledem k tomu, že organizace producentů hrají důležitou úlohu v koncentraci nabídky, byla přijata ustanovení k co největšímu zjednodušení a zvýšení pružnosti jejich fungování. Tato ustanovení se týkají sortimentu produktů organizací producentů, povoleného rozsahu přímých prodejů a rozšíření působnosti pravidel na nečleny, zvýšení motivace ke slučování organizací producentů a vytváření sdružení organizací producentů pro ty regiony, kde je míra koncentrace nabídky prostřednictvím organizací producentů hodně nízká (do 20 % produkce ovoce a zeleniny), pro státy, které se staly členy Unie ode dne 1. května 2004 a pro nejvzdálenější regiony svěření pravomocí nebo funkcí organizací producentů sdružením organizací producentů a svěření funkcí dceřiným společnostem při splnění určitých podmínek. Komise ve své zprávě Evropskému parlamentu a Radě o situaci v odvětví měkkých plodů a třešní určených ke zpracování zmiňuje možnost navržení zvláštní doplňující podpory pro členské státy s nízkou mírou organizace. Uvedené změny tuto podporu poskytují. Komise také navrhla začlenění dalších kuchyňských bylin do společné organizace trhů s ovocem a zeleninou. Nová seskupení producentů : V zájmu zlepšení koncentrace nabídky v nových členských státech prostřednictvím organizací producentů musí být seskupením producentů v nových členských státech, která mají zájem o získání statutu organizací producentů dle tohoto nařízení, poskytnuto přechodné období, v jehož průběhu jim může být při splnění určitých podmínek poskytnuta zvláštní finanční podpora na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství. Vnitrostátní strategie pro užitelné operační programy : Účetní dvůr se domnívá, že členské státy nezabezpečily účelnost výdajů na operační programy organizací producentů. Shledal také, že Komise nemonitorovala účelnost operačních programů ani nevyhodnocovala politiku. Komise v zájmu dosažení větší účelnosti operačních programů navrhuje, aby si členské státy zformulovaly vnitrostátní strategii pro udržitelné operační programy na trhu ovoce a zeleniny. Tyto strategie by měly zahrnovat: předběžnou analýzu, cíle operačních programů a nástrojů, výkonnostní ukazatele, hodnocení operačních programů a oznamovací povinnosti organizací producentů. Rozšíření působnosti pravidel : Za účelem dalšího posílení činnosti organizací producentů a jejich sdružení a za účelem zajištění žádoucí stability trhu Komise navrhuje, aby členským státům bylo umožněno za určitých podmínek rozšířit působnost pravidel týkajících se zejména produkce, uvádění na trh a ochrany životního prostředí přijatých organizací nebo sdružením dotyčné oblasti pro její (jeho) členy i na producenty dané oblasti, kteří nejsou jejich členy, a to na základě pružnějších kritérií (organizace producentů budou považovány za reprezentativní pro účely rozšíření působnosti pravidel, pokud sdružují nejméně 50 % producentů hospodářského obvodu, ve kterém působí, a pokud pokrývají nejméně 60 % jeho produkce). Komise navrhuje, aby náklady vzniklé z tohoto rozšíření působnosti pravidel byly účtovatelné producentům, na něž se rozšíření vztahuje, neboť ti jsou poživateli výhod plynoucích z tohoto rozšíření. Vzhledem ke zvláštnostem trhu s produkty ekologického zemědělství Komise rovněž navrhuje, aby se uvedené rozšíření působnosti pravidel vztahovalo pouze na ty ekologické producenty, kteří s tím souhlasí a dodržují určité podmínky. Meziodvětvové organizace : Reforma zavádí pružnost do meziodvětvových organizací. Ustanovení o rozšíření působnosti pravidel přijatých organizacemi a jejich sdruženími a o podílu na nákladech vyplývajících z tohoto rozšíření se vzhledem k podobnosti sledovaných cílů vztahují i na meziodvětvové organizace. 2. Řešení krizí Ovoce a zelenina rychle podléhají zkáze a jejich produkce je nepředvídatelná. I nepříliš velké přebytky na trhu mohou trh silně narušit. Proto je organizacím producentů poskytována 100% náhrada nákladů na stažení některých produktů z trhu (vyrovnávací platba Společenství za stažení z trhu) a na bezplatné rozdělování těchto produktů. Organizace producentů mají k dispozici také provozní fondy, které mohou využít k doplnění této vyrovnávací platby a stažení dalších produktů, na něž se tento režim nevztahuje. Zkušenosti ukázaly, že došlo k omezení rozpočtových prostředků věnovaných na stahování produktů z trhu, neboť v uplynulých deseti letech byla nabídka lépe přizpůsobena poptávce. Přesto však odvětví ovoce a zeleniny stále trpí tržními krizemi. Proto Komise navrhuje, aby byla prostřednictvím organizací producentů prováděna širší skupina nástrojů pro řešení krizí. Řešení krizí v této souvislosti zahrnuje: stažení z trhu, sklízení nezralého ovoce a zeleniny nebo jejich nesklízení, propagaci a komunikaci, vzdělávací opatření, pojištění úrody a finanční podporu pro zřizování vzájemných fondů. Pokud jde o stahování z trhu, byla, jak již bylo vysvětleno výše, odebrána vyrovnávací platba Společenství za stažení z trhu. Komise navrhuje: - aby organizace producentů mohly stahovat produkty z trhu na bázi spolufinancování 50/50 %; - aby Společenství hradilo 100 % nákladů na stažení za účelem bezplatného rozdělení v EU, a to až do výše 5 % objemu produkce uvedené na trh každou organizací producentů. 3. Začlenění ploch, na nichž je pěstováno ovoce a zelenina, do režimu jednotné platby (RJP) Návrh vysvětluje začlenění ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby. Toto začlenění s sebou přinese tyto důsledky: - půda, na které se pěstuje ovoce a zelenina (včetně sadů a konzumních brambor), se stane způsobilou pro přidělení platebních nároků; - oddělení dosavadní podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny a zvýšení vnitrostátních stropů RJP; - umožní členským státům stanovit referenční částky a množství hektarů, na něž lze poskytnout podporu podle režimu jednotné platby, na základě příslušného reprezentativního období pro trh s každým druhem ovoce nebo zeleniny a na základě vhodných cílů a nediskriminačních kritérií. 4. Environmentální aspekty Produkce a uvádění ovoce a zeleniny na trh, včetně pěstitelských postupů, nakládání s odpadovým materiálem a likvidace produktů stažených z trhu, by měly být šetrné k životnímu prostředí, zejména za účelem ochrany jakosti vod, zachování biologické rozmanitosti a ochrany krajiny. Za účelem dosažení tohoto cíle Komise navrhuje: - začlenění ploch, na nichž se pěstuje ovoce a zelenina, do režimu jednotné platby, což znamená, že se stanou pravidla podmíněnosti (cross-compliance) závaznými pro všechny producenty ovoce a zeleniny, kteří dostávají přímé platby; - zlepšený přístup k operačním programům: v současné době nejsou v operačních programech stanoveny meze pro výdaje na environmentální opatření. Návrh reformy zavádí minimální hranici ve výši 20 % výdajů v každém operačním programu; - zlepšený přístup k ekologické produkci: v posledních letech roste poptávka po ekologické zelenině, kterou z velké části uspokojují inovativní producenti střední velikosti. Návrh zavádí míru spolufinancování Společenstvím pro organickou produkci v každém operačním programu ve výši 60 %. 5. Propagace Světová zdravotnická organizace (WHO) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) stanovily jako minimální požadavek pro zdravou výživu denní dávku 400 gramů ovoce a zeleniny. Vzhledem k tomu, že v EU tuto hodnotu splňují pouze Řecko a Itálie, Komise navrhuje tyto způsoby, jak zlepšit propagaci ovoce a zeleniny: - organizace producentů budou moci i nadále zahrnovat propagační činnosti do svých operačních programů; zejména budou provádět obecnou propagaci za určitých podmínek, které budou stanoveny v prováděcích nařízeních, a propagaci značek organizací producentů; dále budou muset začlenit do svých operačních programů činnost zaměřenou na propagaci spotřeby ovoce a zeleniny mladými spotřebiteli; - bude změněno nařízení Rady (ES) č. 2826/2000, aby došlo ke zvýšení spolufinancování ze strany EU na 60 % v případě, že je propagace ovoce a zeleniny zaměřena na děti školního věku a dospívající mládež; - v rámci nového rozpočtového okruhu věnovaného řešení krizí jsou propagace a komunikace považovány za způsobilá opatření, na něž lze poskytovat finanční prostředky z operačních programů organizací producentů; - produkty stažené z trhu, které jsou ze 100 % financovány EU, mohou být v EU vedle dobročinných organizací a nadací zdarma rozdělovány také školám, státním vzdělávacím ústavům a dětským prázdninovým táborům. 6. Obchod s třetími zeměmi Vzhledem k tomu, že na půdě WTO stále probíhají jednání a jejich výsledek není znám, návrh reformy nezasahuje do platného právního rámce upravujícího vnější obchod (režim vstupní ceny, celní kvóty, spouštěcí objemy…). Byla provedena analýza dopadu a úlohy vývozních náhrad pro ovoce a zeleninu. Jejich hospodářský dopad se podstatně snížil. Ve skutečnosti vývoz s náhradami představuje méně než jednu třetinu celkového vývozu. Hodnota vývozních náhrad se pohybuje mezi 0,8 a 8,9 % ceny dotyčných produktů. Proto bylo shledáno, že prostředky přidělené na tento nástroj lze využít lépe, a navrhuje se vývozní náhrady zrušit. 7. Zjednodušení Zjednodušení administrativy díky zrušení podpor pro zpracování ve prospěch existujícího režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu je velkou předností navrhované reformy. Ve snaze zvýšit atraktivitu organizací producentů reforma navrhuje několik zjednodušení a zvýšenou pružnost. Zrušení vývozních náhrad přináší další zjednodušení, neboť vývozcům odpadnou všechny úkony spojené s poskytováním těchto náhrad. 8. Obchodní normy Náročný problém zjednodušení obchodních norem byl vyřešen nahrazením právních ustanovení o těchto normách výstižnějším zněním, které bude obsaženo v jediné SOT. Díky tomu bude mít Komise zejména dostatečnou pružnost a pravomoc provádět zjednodušení všude tam, kde je to vhodné a možné. 4. DOPAD NÁVRHU NA ROZPOčET Navrhovaná reforma nezvyšuje náklady oproti současnému stavu věcí. Očekává se, že změny a inovace v režimu povedou k účelnějšímu využívání rozpočtu. Zvýšení vnitrostátních stropů režimu jednotné platby bude pro státy, které se staly členy Evropské unie před 1. květnem 2004, odpovídat historické úrovni výdajů a pro ostatní členské státy částkám plynoucím z dohod o rozšíření. Budou posíleny operační programy organizací producentů, zejména pro ty členské státy, kde je stupeň koncentrace nabídky prostřednictvím organizací producentů obzvláště nízký. Očekává se, že hodnota produkce procházející přes cílové organizace v těchto zemích poroste rychleji než v případě jiných organizací producentů. Bude také poskytnuta zvýšená finanční podpora za účelem zlepšení uznávání seskupení producentů, která mají zájem o získání statutu organizací producentů. Celkový dopad na rozpočet bude díky navrhovanému zrušení vývozních náhrad a vyrovnávacích plateb za stažení z trhu v podstatě neutrální. 2007/0012 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[6], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[7], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[8], s ohledem na stanovisku Výboru regionů[9], vzhledem k těmto důvodům: (1) Platný režim pro odvětví ovoce a zeleniny je stanoven v nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou[10], nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny[11] a nařízení (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů[12]. (2) Zkušenosti ukazují, že je nezbytné změnit režim pro ovoce a zeleninu tak, aby se dosáhlo těchto cílů: zlepšení konkurenceschopnosti a tržní orientace odvětví, které by mělo přispět k dosažení udržitelné produkce konkurenceschopné na vnitřním trhu i vnějších trzích, snížení výkyvů v příjmech producentů ovoce a zeleniny spojených s krizemi, zvýšení spotřeby ovoce a zeleniny ve Společenství a pokračování ve snahách odvětví o zachování a ochranu životního prostředí. (3) Do návrhu nařízení Rady o zřízení společné organizace zemědělských trhů by mohla být nejprve začleněna některá ustanovení týkající se odvětví ovoce a zeleniny, která mají horizontální charakter a platí pro řadu dalších zemědělských produktů, například ustanovení o státní podpoře a ustanovení výměně informací mezi Komisí a členskými státy a řídícím výborem. Tato ustanovení je vhodné ponechat v nařízeních (ES) č. 2200/96 a (ES) č. 2201/96. Tato ustanovení by však měla být modernizována, zjednodušena a optimalizována, aby je bylo možné do uvedeného návrhu snadno začlenit. (4) Pokud jde o další ustanovení v odvětví ovoce a zeleniny, vzhledem k oblasti působnosti změn režimu a v zájmu srozumitelnosti je nezbytné spojit všechna tato ustanovení do samostatného nařízení. Ta z těchto ustanovení, která jsou také do určité míry horizontálního charakteru a platí pro řadu dalších zemědělských produktů, jako například ustanovení týkající se obchodních norem a obchodu s třetími zeměmi, by také měla být modernizována, zjednodušena a optimalizována, aby je bylo možné později snadno začlenit do nařízení Rady o zřízení společné organizace zemědělských trhů. Toto nařízení by proto nemělo rušit nebo měnit platné nástroje této horizontální povahy, pokud nejsou zastaralé, nadbytečné nebo pokud by vzhledem ke své povaze neměly být řešeny na úrovni Rady. (5) Oblastí působnosti tohoto nařízení by měly být produkty, na něž se vztahují společné organizace trhů s ovocem a zeleninou a zpracovaným ovocem a zeleninou. Ustanovení o organizacích producentů a meziodvětvových organizacích a dohodách se však vztahují pouze na produkty, na něž se vztahuje společná organizace trhu s ovocem a zeleninou, a toto rozlišení by mělo být zachováno. Oblast působnosti společné organizace trhu s ovocem a zeleninou by také měla být rozšířena na některé kuchyňské byliny, aby v souvislosti s nimi bylo možno požívat výhod plynoucích z režimu. (6) Pro některé produkty by měly platit obchodní normy upravující zejména definici, jakost, třídění, hmotnost, stanovení rozměrů, obalovou úpravu, obalové materiály, skladování, přepravu, obchodní úpravu, uvádění na trh a značení produktů a umožňující dodávat na trh produkty jednotné a uspokojivé jakosti. Navíc může být zapotřebí přijmout zvláštní opatření, zejména moderní analytické metody a další opatření k přesnému vymezení parametrů dle těchto norem, aby se zabránilo jejich zneužívání, pokud jde o jakost a pravost produktů předkládaných spotřebitelům, a z něho vyplývajícímu závažnému narušování trhů. V současné době stanoví směrnice Rady 2001/112/ES ze dne 20. prosince 2001 o ovocných šťávách a některých podobných výrobcích určených k lidské spotřebě[13] normy pro uvádění těchto výrobků na trh. Tato pravidla však nejsou plně aktualizována. V zájmu zjednodušení je tedy třeba uvedenou směrnici zrušit, a tak umožnit přijetí aktualizovaných norem pro uvádění ovocných šťáv na trh stejným způsobem jako u ostatních výrobků z ovoce a zeleniny. (7) Produkce a uvádění ovoce a zeleniny na trh, včetně pěstitelských postupů, nakládání s odpadovým materiálem a likvidace produktů stažených z trhu, by měly být šetrné k životnímu prostředí, zejména za účelem ochrany jakosti vod, zachování biologické rozmanitosti a ochrany krajiny. (8) Organizace producentů jsou základními prvky společné organizace trhu, jejíž decentralizované fungování na své úrovni zajišťují. Z důvodu stále se zvyšující koncentrace poptávky je koncentrace nabídky uvnitř těchto organizací i nadále hospodářskou nutností k posílení postavení producentů na trhu. Tato koncentrace musí být uskutečňována na základě dobrovolnosti a musí prokázat svou prospěšnost na základě rozsahu a účelnosti služeb, které může organizace producentů poskytnout svým členům. (9) Zkušenosti ukazují, že organizace producentů jsou vhodným nástrojem pro koncentraci nabídky. Rozšíření organizací producentů v členských státech je však nerovnoměrné. V zájmu zatraktivnění organizací producentů by měla být přijata opatření pro co možná největší zvýšení pružnosti jejich fungování. Tato pružnost by se měla týkat zejména sortimentu produktů organizace producentů, povoleného rozsahu přímých prodejů a rozšíření působnosti pravidel na nečleny a také povolení svěření pravomocí nebo funkcí organizací producentů sdružením organizací producentů při splnění nezbytných podmínek a svěření funkcí dceřiným společnostem. (10) Organizace producentů by měla být uznána členským státem jako schopná přispívat k dosažení cílů společné organizace trhu pouze tehdy, splňuje-li určité požadavky, které kladou jí samotné a jejím členům stanovy. Pro zřízení a řádné fungování provozních fondů je nezbytné, aby si organizace producentů obecně vzaly na starost celou produkci ovoce a zeleniny svých členů. (11) Seskupením producentů činným v členských státech, které přistoupily ke Společenství v roce 2004 nebo později, a majícím zájem o získání statutu organizací producentů dle tohoto nařízení by mělo být poskytnuto přechodné období, v jehož průběhu jim může být při poskytnutí určitých závazků poskytnuta finanční podpora na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství. (12) Za účelem zvýšení odpovědnosti organizací producentů zejména při přijímání rozhodnutí v oblasti finanční a za účelem lepšího přizpůsobení správy veřejných prostředků, jež jsou jim přidělovány, budoucím požadavkům, by měly být stanoveny podmínky, za jakých mohou být tyto prostředky využívány. Spolufinancování z provozních fondů vytvořených organizacemi producentů je vhodným řešením. V konkrétních případech by měl být poskytnut doplňující finanční rámec. Za účelem kontroly výdajů Společenství musí být stanovena hranice podpory poskytované organizacím producentů, které zřizují provozní fondy. (13) V oblastech se slabou organizací produkce by mělo být umožněno poskytnutí dodatečných vnitrostátních finančních příspěvků. V případě členských států, které jsou z hlediska struktur obzvláště znevýhodněny, by tyto příspěvky měly být uhraditelné Společenstvím. (14) V zájmu zjednodušení a snížení nákladů režimu by mohlo být užitečné dle možností sladit postupy a pravidla způsobilosti výdajů z provozních fondů s postupy a pravidly programů rozvoje venkova tím, že by členským státům bylo umožněno zformulovat vnitrostátní strategii pro operační programy. (15) Za účelem dalšího posílení činnosti organizací producentů nebo jejich sdružení a za účelem zajištění žádoucí stability trhu by mělo být členským státům umožněno za určitých podmínek rozšířit působnost pravidel týkajících se zejména produkce, uvádění na trh a ochrany životního prostředí přijatých organizací nebo sdružením dotyčné oblasti pro její (jeho) členy i na producenty dané oblasti, kteří nejsou jejich členy. V případě, že je poskytnuto řádné odůvodnění, by měly být určité náklady vzniklé z tohoto rozšíření působnosti pravidel účtovatelné dotyčným producentům, jelikož ti jsou poživateli výhod plynoucích z tohoto rozšíření. Na ekologické producenty by se toto rozšíření mělo vztahovat pouze s jejich souhlasem. (16) V nařízeních (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 2202/96 je stanoveno několik různorodých režimů podpory pro některé druhy ovoce a zeleniny. Počet a rozmanitost těchto režimů znesnadňují jejich správu. Jelikož byly zacíleny na některé konkrétní druhy ovoce a zeleniny, nebyly schopny zcela zohlednit regionální podmínky produkce a nepokrývaly všechny druhy ovoce a zeleniny. Je proto vhodné nalézt jiný nástroj pro podporu producentů ovoce a zeleniny. (17) Režimy podpory pro odvětví ovoce a zeleniny navíc nebyly plně začleněny do nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce[14]. To vedlo k určité složitosti a nepružnosti ve správě tohoto režimu. (18) V zájmu cílenějšího, avšak pružného systému podpory pro odvětví ovoce a zeleniny a v zájmu zjednodušení je proto vhodné zrušit stávající režimy podpory a plně začlenit odvětví ovoce a zeleniny do režimu zřízeného nařízením (ES) č. 1782/2003. Za tímto účelem je nezbytné zajistit, aby zemědělci, kteří produkovali ovoce a zeleninu v referenčním období, měli nárok na podporu v rámci režimu jednotné platby. Členským státům by mělo být umožněno vypracovat ustanovení o referenčních částkách a množství hektarů, na něž lze poskytnout podporu podle režimu jednotné platby, na základě příslušného reprezentativního období pro trh s každým druhem ovoce nebo zeleniny a na základě vhodných cílů a nediskriminačních kritérií. Na plochy osázené ovocem a zeleninou, včetně trvalých kultur ovoce a zeleniny, by mělo být možné nárokovat podporu podle režimu jednotné platby. Vnitrostátní stropy by měly být odpovídajícím způsobem změněny. Mělo by se také umožnit Komisi přijmout prováděcí pravidla a veškerá nezbytná přechodná opatření. (19) Produkce ovoce a zeleniny je nepředvídatelná a produkty rychle podléhají zkáze. I nepříliš velké přebytky na trhu mohou trh silně narušit. Existovalo několik režimů pro stahování z trhu, avšak jejich správa se ukázala poněkud složitou. Měla by být zavedena některá další opatření pro řešení krizí, a to co nejsnáze použitelným způsobem. Začlenění všech takových opatření do operačních programů organizací producentů se za těchto okolností jeví jako nejlepší přístup, který by měl též přinést zvýšení atraktivity organizací producentů pro producenty. (20) Vzhledem k začlenění brambor do režimu stanoveného v nařízení (ES) č. 1782/2003 by se za účelem zabezpečení řádného fungování jednotného trhu založeného na společných cenách měla ustanovení Smlouvy o státní podpoře vztahovat i na brambory. (21) Nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19. prosince 2000 o informačních a propagačních opatřeních pro zemědělské produkty na vnitřním trhu[15] stanoví, že příspěvek Společenství na některá propagační opatření může činit až 50 % nákladů na opatření. V zájmu podpory spotřeby ovoce a zeleniny mezi mládeží by u propagace ovoce a zeleniny zaměřené na děti mladší 18 let měl být tento podíl zvýšen. (22) Meziodvětvové organizace vytvořené z podnětu samostatných nebo již seskupených hospodářských subjektů, představují-li významnou část různých profesních kategorií v odvětví ovoce a zeleniny, jsou schopny přispět k chování zohledňujícímu situaci na trhu a usnadnit obchodní přístup, který zlepší znalost produkce, to znamená organizaci produkce, obchodní úpravu produktů a jejich uvádění na trh. Jelikož činnost těchto organizací je schopna celkově přispět k dosažení cílů článku 33 Smlouvy, a zejména cílů tohoto nařízení, mělo by, jakmile dojde k vymezení příslušných druhů činností, být umožněno udělit zvláštní uznání těm organizacím, které prokáží dostatečnou reprezentativnost a jejichž činnost se zaměřuje na uskutečňování výše uvedených cílů. Ustanovení o rozšíření působnosti pravidel přijatých organizacemi nebo jejich sdruženími a o podílu na nákladech vyplývajících z tohoto rozšíření by se měla vzhledem k podobnosti sledovaných cílů použít i na meziodvětvové organizace. (23) Vytvoření jednotného trhu Společenství vyžaduje zavedení jednotného obchodního režimu na vnějších hranicích Společenství. Součástí tohoto obchodního režimu by měla být dovozní cla a tento režim by měl v zásadě přispívat ke stabilizaci trhu Společenství. Uvedený režim by měl vycházet z dohod, které byly uzavřeny v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání. (24) Uplatnění režimu vstupní ceny pro ovoce a zeleninu vyžaduje přijetí zvláštních ustanovení. (25) Monitorování objemu obchodu zemědělskými produkty se třetími zeměmi může s ohledem na některé produkty vyžadovat zavedení licenčních systémů pro dovoz a vývoz, včetně složení jistoty jako záruky toho, že se obchodní operace, na něž jsou licence vydány, opravdu uskuteční. Komise by proto měla být zmocněna zavést licenční systémy pro takovéto produkty. (26) Aby bylo vyloučeno, že dovoz určitých zemědělských produktů bude mít negativní účinek na trh Společenství, měly by se za dovoz takových produktů vybírat dovozní poplatky, pokud jsou splněny určité podmínky. (27) Je vhodné, aby Komise za určitých předpokladů byla oprávněna otevřít a spravovat celní kvóty vyplývající z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou nebo z jiných právních aktů Rady. (28) Celní režim umožňuje obejít se bez jakýchkoliv dalších ochranných opatření na vnějších hranicích Společenství. Vnitřní trh a mechanismus cel by se však mohly za mimořádných okolností ukázat jako nedostatečné. V takových případech by Společenství mělo mít možnost přijmout neprodleně všechna nezbytná opatření, aby trh Společenství nebyl ponechán bez ochrany proti narušení, ke kterému by mohlo v důsledku toho dojít. Uvedená opatření by měla vyhovovat mezinárodním závazkům Společenství. (29) Aby bylo umožněno náležité fungování těchto obchodních režimů, měla by být přijata ustanovení pro regulaci nebo, vyžaduje-li to situace na trhu, pro zákaz používání režimu aktivního nebo pasivního zušlechťovacího styku. (30) Společné trhy zemědělských produktů se stále vyvíjejí, a proto by se členské státy a Komise měly neustále navzájem informovat o příslušných vývojových trendech. (31) Režim pro odvětví ovoce a zeleniny stanoví některé závazky, které je třeba dodržet. Aby bylo zaručeno, že tyto závazky budou plněny, jsou zapotřebí kontrolní opatření a sankce uplatňované v případě nedodržení těchto závazků. Komisi by proto měla být svěřena pravomoc přijmout příslušná pravidla včetně pravidel týkajících se zpětného získávání nadměrných plateb a pravidel týkajících se oznamovacích povinností členských států. V novém režimu již nebudou zapotřebí zvláštní sbory inspektorů pro odvětví ovoce a zeleniny a tyto sbory mohou být zrušeny. (32) Nařízení (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) č. 2826/2000 a (ES) č. 1782/2003 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. (33) Režim podpory zřízený nařízením (ES) č. 2202/96 bude zrušen. Toto nařízení již nebude mít žádný smysl a mělo by proto být zrušeno. (34) Opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[16]. V zájmu zjednodušení by měly být zrušeny samostatné výbory pro čerstvé ovoce a zeleninu a pro zpracované ovoce a zeleninu a nahrazeny jedním výborem pro ovoce a zeleninu, který bude zřízen nařízením Rady (ES) č. 2200/96. (35) Přechod od dosavadních režimů na režim stanovený tímto nařízením by mohl přinést potíže, které toto nařízení neřeší. Aby bylo možné čelit těmto obtížím, měla by být Komise zmocněna k přijetí přechodných opatření. (36) Toto nařízení by se mělo obecně použít ode dne 1. ledna 2008. Aby však nedošlo k přerušení režimů podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny a citrusové plody v průběhu hospodářského roku, mělo by být umožněno fungování těchto režimů podpory až do konce hospodářských let 2007/2008, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I Úvodní ustanovení Článek 1 Oblast působnosti Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla vztahující se na produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 a v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96. Hlavy III a IV tohoto nařízení se však použijí pouze na produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Článek 39 se použije na brambory, čerstvé nebo chlazené, zatříděné pod kódem KN 0701. HLAVA IITřídění produktů Článek 2 Obchodní normy 1. Komise může umožnit přijetí obchodních norem pro jeden nebo více produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 a v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96. 2. Normy uvedené v odstavci 1: a) se stanoví zejména s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčných produktů, k potřebě zajistit podmínky pro hladké nakládání s těmito produkty na trhu a k zájmu spotřebitelů dostávat vhodné a průhledné informace o produktech; b) se mohou týkat zejména jakosti, třídění, hmotnosti, stanovení rozměrů, obalové úpravy, obalových materiálů, skladování, přepravy, obchodní úpravy, uvádění na trh a značení. 3. Není-li Komisí v souladu s kritérii stanovenými v odst. 2 písm. a) stanoveno jinak, smějí být produkty, pro něž byly stanoveny obchodní normy, uváděny na trh ve Společenství pouze v souladu s těmito normami. Aniž jsou dotčena případná zvláštní ustanovení, která mohou být přijata Komisí podle článku 38, členské státy provádějí kontroly, zda tyto produkty odpovídají těmto normám, a uplatňují vhodné sankce. HLAVA IIIOrganizace producentů Kapitola IDefinice a uznání Článek 3 Definice 1. Pro účely tohoto nařízení se „organizací producentů“ rozumí každá právnická osoba nebo jasně vymezená organizační složka právnické osoby, která vyhovuje těmto požadavkům: a) je založena z podnětu zemědělců ve smyslu čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1782/2003, kteří jsou pěstiteli jednoho nebo více produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96; b) sleduje zejména tyto cíle: i) zajištění plánování produkce a jejího přizpůsobení podle poptávky, zejména množstvím a jakostí; ii) podpora koncentrace nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh; iii) snižování produkčních nákladů a zajišťování stálosti cen producentů; iv) podpora používání pěstitelských postupů, produkčních technologií a postupů nakládání s odpady šetrných k životnímu prostředí, zejména za účelem ochrany jakosti vod, půdy a krajiny a ochrany nebo podpory biologické rozmanitosti; c) její stanovy obsahují zvláštní požadavky stanovené v odstavci 2; d) byla uznána dotyčným členským státem podle článku 4. 2. Stanovy organizace producentů zavazují její členy zejména: a) uplatňovat pravidla přijatá organizací producentů ohledně znalosti produkce, produkce samotné, uvádění produktů na trh a ochrany životního prostředí; b) být v souvislosti s produkcí každého z produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 daným podnikem členem pouze jedné organizace producentů; c) prodávat svou veškerou dotyčnou produkci prostřednictvím organizace producentů; d) poskytovat údaje požadované organizací producentů ke statistickým účelům, zejména pokud jde o pěstitelské plochy, sklizená množství, výnosy a přímé prodeje; e) platit finanční příspěvky stanovené ve stanovách pro potřebu zřízení a doplňování provozního fondu stanoveného v článku 7. Bez ohledu na písmeno c) prvního pododstavce smějí členové organizace producentů při dodržení podmínek stanovených organizací: a) prodat přímo ve svých podnicích nebo mimo ně spotřebitelům pro jejich osobní spotřebu nejvýše pevně stanovený procentuální podíl své produkce, přičemž tento procentuální podíl je stanoven členskými státy nejméně na 10 %; b) povoluje-li to organizace producentů, uvádět na trh sami nebo prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace, množství produktů, jejichž objem je ve srovnání s objemem uváděným na trh jejich vlastní organizací nepatrný; c) povoluje-li to organizace producentů, uvádět na trh prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace, produkty, které svou povahou v zásadě nejsou pokryty obchodními aktivitami jejich vlastní organizace. Stanovy organizace producentů stanoví: a) postupy pro stanovení, přijetí a pozměnění pravidel uvedených v prvním pododstavci; b) předepisování finančních členských příspěvků nezbytných k financování organizace producentů; c) pravidla umožňující členům organizace producentů kontrolovat demokratickým způsobem svou organizaci a její rozhodnutí; d) sankce za porušení povinností vyplývajících ze stanov, zejména za neplacení finančních příspěvků, nebo pravidel stanovených organizací producentů; e) pravidla přijímání nových členů, zejména minimální dobu členství; f) účetní a rozpočtová pravidla nezbytná pro fungování organizace. Článek 4 Uznání 1. Členské státy uznají za organizace producentů ve smyslu tohoto nařízení všechna seskupení producentů, která o takové uznání požádají, pod podmínkou, že: a) splňují požadavky stanovené v článku 3 a poskytnou vhodné důkazy, mimo jiné o tom, že sdružují alespoň minimální počet členů a disponují minimálním množstvím produktů, které lze uvést na trh, jež stanoví členské státy; b) existují dostatečné důkazy o řádném výkonu jejich činnosti jak z časového hlediska, tak z hlediska efektivity a koncentrace zásobování; c) svým členům účinně umožňují přijímat technickou pomoc nezbytnou pro používání pěstitelských postupů šetrných k životnímu prostředí; d) svým členům účinně poskytují technické prostředky nezbytné ke skladování, obalové úpravě a uvádění produktů na trh a zajišťují řádné obchodní a rozpočtové řízení jejich činností. 2. Členské státy mohou za organizace producentů ve smyslu tohoto nařízení uznat také organizace producentů, které nevyhovují požadavku stanovenému v čl. 3 odst. 1 písm. a), pokud tyto organizace: a) existovaly před 21. listopadem 1996; b) byly uznány podle nařízení Rady (EHS) č. 1035/72[17] před 1. lednem 1997. Na organizace producentů uznané podle prvního pododstavce tohoto odstavce se použijí ostatní požadavky stanovené v článku 3, podle vhodnosti s výjimkou odst. 1 písm. c) uvedeného článku, a v odstavci 1 tohoto článku. 3. Členské státy: a) rozhodnou o uznání organizace producentů do tří měsíců od obdržení žádosti doložené všemi podpůrnými doklady; b) provádějí v pravidelných intervalech kontroly, zda organizace producentů dodržují ustanovení této hlavy, přičemž v případě nedodržení ustanovení tohoto nařízení nebo nesrovnalostí ukládají těmto organizacím sankce a tam, kde je to nezbytné, rozhodují o odebrání jejich uznání; c) oznamují Komisi jednou ročně všechna rozhodnutí o udělení či odebrání uznání nebo zamítnutí žádosti o ně. Článek 5 Svěření pravomocí 1. Členský stát může povolit organizacím producentů svěřit jakékoli své pravomoci sdružení organizací producentů, jehož jsou členy, pokud tento členský stát shledá, že sdružení je schopno tyto pravomoci účinně vykonávat. 2. Organizace producentů a jejich sdružení, jimž byly svěřeny pravomoci podle odstavce 1, nesmějí zaujímat na daném trhu dominantní postavení, není-li to nezbytné pro plnění cílů článku 33 Smlouvy. Článek 6 Nové členské státy 1. Organizacím producentů v členských státech, které přistoupily ke Společenství v roce 2004 nebo později, může být poskytnuto maximálně pětileté přechodné období na splnění podmínek pro uznání stanovených v článku 4. Za tímto účelem předloží organizace příslušnému členskému státu plán odstupňovaného uznání, jehož přijetím začíná období pěti let stanovené v prvním pododstavci a které představuje předběžné uznání. 2. Členské státy mohou organizacím producentů uvedeným v odstavci 1 v průběhu prvních pěti let, která následují po dni předběžného uznání, poskytnout: a) podporu určenou k pobídce jejich vytváření a k usnadnění jejich administrativní činnosti; b) podporu poskytovanou buď přímo, nebo prostřednictvím peněžních ústavů, formou zvláštních půjček určených k pokrytí části investic nezbytných k dosažení uznání a stanovených k tomuto účelu v plánu uznání uvedeném v odst. 1 druhém pododstavci. 3. Před udělením předběžného uznání členský stát uvědomí Komisi o svých záměrech a jejich finančních důsledcích. Kapitola IIProvozní fondy a operační programy Článek 7 Provozní fondy 1. Organizace producentů mohou zřídit provozní fond. Tento fond je doplňován z: a) finančních příspěvků členů samotné organizace producentů; b) finanční podpory Společenství, která může být poskytnuta organizacím producentů, které zřizují provozní fond. 2. Provozní fondy se používají k financování operačních programů schválených členskými státy podle článku 12. 3. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 31. prosince 2013 zprávu o provádění této hlavy, pokud jde o organizace producentů, provozní fondy a operační programy. Článek 8 Cíle operačních programů 1. Operační programy mají jeden nebo více cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. b) nebo těchto cílů: a) zlepšování jakosti produktů; b) zvyšování obchodní hodnoty produktů; c) propagace produktů u spotřebitelů; d) vytvoření sortimentu ekologických produktů; e) podpora integrované produkce nebo jiných metod produkce šetrných k životnímu prostředí; f) řešení krizí. Řešení krizí se týká předcházení a zvládání krizí na trzích ovoce a zeleniny a zahrnuje v této souvislosti: a) stahování z trhu; b) sklízení nezralého ovoce a zeleniny nebo jejich nesklízení; c) propagaci a komunikaci; d) vzdělávací opatření; e) pojištění úrody; f) finanční podporu pro zřizování vzájemných fondů. Opatření pro řešení krizí nesmí představovat více než jednu třetinu výdajů operačního programu. 2. Operační programy musí zahrnovat opatření vedoucí k rozvoji využívání technologií šetrných k životnímu prostředí členy organizací producentů, pokud jde jak o pěstitelské postupy, tak o nakládání s odpadovým materiálem. Pro účely prvního pododstavce se „technologiemi šetrnými k životnímu prostředí“ rozumějí zejména technologie, které pomáhají dosáhnout těchto cílů: a) používání zemědělských postupů, které snižují znečišťující účinky zemědělství; b) extenzifikace rostlinné výroby šetrná k životnímu prostředí; c) způsoby využití zemědělské půdy, které jsou v souladu s ochranou a zlepšováním životního prostředí, krajiny a jejích znaků, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozmanitosti. 3. Investice zvyšující zatížení životního prostředí se povolují pouze v situacích, kdy jsou zavedeny účinné prostředky ochrany životního prostředí před touto zátěží. 4. Operační programu musejí zahrnovat činnost na propagaci spotřeby ovoce a zeleniny zaměřenou na mladé spotřebitele na úrovni místní, regionální i celostátní. Článek 9 Finanční podpora Společenství 1. Finanční podpora Společenství se rovná částce finančních příspěvků členů organizace producentů, které byly skutečně zaplaceny, avšak je omezena na 50 % skutečně vynaložených výdajů. Finanční podpora Společenství je omezena na 4,1 % hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů. 2. Procentní sazba stanovená v prvním pododstavci odstavce 1 se zvyšuje na 60 %, pokud operační program nebo část operačního programu splňují nejméně jednu z těchto podmínek: a) jsou předloženy několika organizacemi producentů ze Společenství, činnými v různých členských státech na přeshraničních činnostech; b) jsou předloženy jednou nebo několika organizacemi producentů zapojenými do činnosti vedené na meziodvětvovém základě; c) zahrnují pouze zvláštní podporu pro produkci ekologických produktů spadajících pod nařízení Rady (ES) č. 2092/91[18]; d) jsou předloženy organizací producentů v jednom z členských států, které přistoupily ke Společenství v roce 2004 nebo později, jde-li o opatření, která budou ukončena do konce roku 2013; e) jde o první program předkládaný uznanou organizací producentů, která se sloučila s jinou uznanou organizací producentů nebo sdružením uznaných organizací producentů, pokud žádný z dotyčných producentů, kteří jsou jejich členy, nebyl v minulosti členem organizace producentů, které měly prospěch z tohoto pododstavce; f) jsou předloženy organizacemi producentů v členských státech, kde organizace producentů uvádějí na trh méně než 20 % produkce ovoce a zeleniny. g) jsou předloženy organizacemi producentů v jednom nebo více nejvzdálenějších regionech Společenství. 3. Procentní sazba stanovená v prvním pododstavci odstavce 1 se zvyšuje na 100 % v případě stažení ovoce a zeleniny z trhu v množství, které nepřevyšuje 5 % množství produkce uvedené na trh každou organizací producentů, přičemž se staženými produkty se naloží takto: a) bezplatné rozdělení mezi dobročinné organizace a nadace schválené k tomuto účelu členskými státy pro použití při jejich činnostech spojených s pomocí osobám, kterým je právo na podporu z veřejných prostředků přiznáno vnitrostátním právem, zejména proto, že se jim nedostává nezbytných životních prostředků; b) bezplatné rozdělení mezi nápravná zařízení, školy a státní vzdělávací zařízení a dětské prázdninové tábory jakož i nemocnice a domovy důchodců určené členskými státy, které přijmou všechna opatření nezbytná k tomu, aby takto přidělená množství doplňovala množství běžně nakupovaná těmito zařízeními. Článek 10 Vnitrostátní finanční podpora 1. V těch regionech Společenství, kde je stupeň organizovanosti producentů obzvláště nízký, mohou být členské státy pověřeny, aby na základě řádně odůvodněné žádosti vyplatily organizacím producentů vnitrostátní finanční podporu rovnající se nejvýše polovině finančních příspěvků producentů. Tato podpora se vloží do provozního fondu. V těch oblastech členských států, v nichž se prostřednictvím organizací producentů uvádí na trh méně než 15 % produkce ovoce a zeleniny a v nichž produkce ovoce a zeleniny představuje nejméně 15 % celkové zemědělské produkce, může být podpora uvedená v prvním pododstavci na žádost dotyčného členského státu částečně uhrazena Společenstvím. 2. Na vnitrostátní finanční podporu, která je schválena Komisí podle odstavce 1, se nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy. Článek 11 Plánování operačních programů 1. Členské státy stanoví vnitrostátní rámec pro vypracování obecných podmínek vztahujících se na opatření uvedená v čl. 8 odst. 2 prvním pododstavci. Tento rámec zejména stanoví, že na tato opatření musí být věnováno nejméně 20 % celkových výdajů operačního programu. Členské státy předloží návrh rámce Komisi, která si může ve lhůtě tří měsíců vyžádat jeho úpravu, jestliže zjistí, že návrh neumožňuje dosáhnout cílů stanovených v článku 174 Smlouvy a v programu politiky a akcí Společenství, pokud se jedná o životní prostředí a trvale udržitelný rozvoj. Jednotlivé investice podpořené operačními programy musejí tyto cíle také respektovat. 2. Členské státy stanoví vnitrostátní strategii pro udržitelné operační programy na trhu ovoce a zeleniny. Součástmi této strategie by měly být: a) předběžná analýza; b) cíle operačních programů a nástrojů, výkonnostní ukazatele; c) hodnocení operačních programů; d) oznamovací povinnosti organizací producentů. Do strategie by měl být také začleněn vnitrostátní rámec dle odstavce 1. Článek 12 Schválení operačních programů 1. Návrhy operačních programů se předkládají příslušným vnitrostátním orgánům, které je schválí nebo zamítnou nebo si vyžádají jejich úpravu v souladu s ustanoveními této kapitoly. 2. Nejpozději do konce každého roku sdělí organizace producentů členskému státu předpokládanou výši provozního fondu na následující rok a předloží náležité odůvodnění založené na odhadech operačního programu, výdajích za probíhající rok a – je-li to možné – za předchozí roky, a v případě potřeby na předpokládaném množství produkce v následujícím roce. Členský stát do 1. ledna následujícího roku sdělí organizaci producentů předpokládanou výši finanční podpory ve shodě s limity stanovenými v článku 9. Platby finanční podpory Společenství se uskutečňují na základě výdajů vzniklých v souvislosti s činnostmi spadajícími do operačního programu. Na tytéž činnosti mohou být pod podmínkou složení záruky nebo jistoty vyplaceny zálohy. Na začátku každého roku a nejpozději do 31. ledna sdělí organizace producentů členskému státu konečnou výši výdajů za uplynulý rok doloženou podpůrnými doklady, aby tak mohla obdržet zůstatek finanční podpory Společenství. 3. Operační programy a jejich financování producenty a organizacemi producentů na jedné straně a z fondů Společenství na straně druhé jsou nejméně tříleté a nejvýše pětileté. Kapitola IIIRozšíření působnosti pravidel na producenty hospodářského obvodu Článek 13 Rozšíření působnosti pravidel 1. V případech, kdy je organizace producentů, která působí ve vymezeném hospodářském obvodu, považována u daného produktu za reprezentativní pro produkci a producenty této oblasti, může dotyčný členský stát na žádost této organizace stanovit níže uvedená pravidla jako závazná pro producenty sídlící v této oblasti, kteří nejsou členy organizace producentů: a) pravidla uvedená v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), b) pravidla přijatá organizací producentů, pokud jde o stahování produktů z trhu, První pododstavec se použije za předpokladu, že tato pravidla a) se používají již nejméně jeden hospodářský rok, b) jsou zahrnuta v taxativním seznamu v příloze I, c) jsou závazná pro období nejvýše tří hospodářských roků. 2. Pro účely této kapitoly se „hospodářským obvodem“ rozumí zeměpisné území tvořené přilehlými nebo sousedními pěstitelskými oblastmi, v nichž jsou pěstitelské i obchodní podmínky stejnorodé. Členské státy oznámí seznam hospodářských obvodů Komisi. Komise ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení seznam schválí nebo po konzultaci s dotyčným členským státem rozhodne o úpravách, které v něm tento členský stát musí provést. Komise schválený seznam zveřejní způsoby, které považuje za vhodné. 3. Organizace producentů se považuje za reprezentativní ve smyslu odstavce 1, pokud sdružuje nejméně 50 % producentů hospodářského obvodu, ve kterém působí, a pokud pokrývá nejméně 60 % jeho produkce. 4. Pravidla, která jsou stanovena jako závazná pro všechny producenty ve vymezeném hospodářském obvodu: a) nesmějí způsobit újmu jiným producentům členského státu nebo Společenství; b) se nepoužijí, s výjimkou případů, kdy se jich přímo týkají, na produkty dodané ke zpracování v rámci smlouvy podepsané před začátkem hospodářského roku, s výjimkou pravidel znalosti produkce uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a); c) nesmějí být v rozporu se stávajícími pravidly Společenství a vnitrostátními pravidly. 5. Pravidla nesmějí být stanovena jako závazná pro producenty ekologických produktů, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2092/91, nebylo-li takové opatření schváleno nejméně 50 % takových producentů v hospodářském obvodu, v němž organizace producentů působí, a nepokrývá-li tato organizace nejméně 60 % produkce tohoto obvodu. Článek 14 Oznámení a rušení 1. Členské státy neprodleně sdělí Komisi pravidla, která stanovily jako závazná pro všechny producenty vymezeného hospodářského obvodu podle čl. 13 odst. 1. Komise tato pravidla zveřejní způsoby, které považuje za vhodné. 2. Komise rozhodne, že členský stát musí zrušit rozšíření působnosti pravidel, o kterém rozhodl: a) zjistí-li, že dané rozšíření působnosti na další producenty vylučuje hospodářskou soutěž v podstatné části vnitřního trhu nebo že ohrožuje volný obchod nebo že jsou ohroženy cíle článku 33 Smlouvy; b) zjistí-li, že na dohodu, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, o kterých bylo rozhodnuto, že se rozšíří na další producenty, je použitelný čl. 81 odst. 1 Smlouvy. Rozhodnutí Komise, pokud jde o tuto dohodu, toto rozhodnutí nebo toto jednání ve vzájemné shodě, se použije až ode dne takového zjištění; c) zjistí-li kontrolou, že nebyla dodržena ustanovení této kapitoly. Článek 15 Finanční příspěvky producentů, kteří nejsou členy organizace Použije-li se čl. 13 odst. 1, může dotyčný členský stát po posouzení předložených dokladů rozhodnout, že producenti, kteří nejsou členy organizace, musí uhradit dotyčné organizaci část finančních příspěvků zaplacených členy organizace producentů, pokud jsou tyto používány k uhrazení: a) administrativních nákladů vyplývajících z použití pravidel uvedených v čl. 13 odst. 1; b) nákladů na výzkum, studie trhu a propagaci prodeje vynaložených organizací nebo sdružením, ze kterých mají prospěch všichni producenti daného hospodářského obvodu. HLAVA IVMeziodvětvové organizace a dohody Kapitola IDefinice a uznání Článek 16 Definice Pro účely tohoto článku se výrazem „meziodvětvovými organizacemi“ rozumí právnické osoby, které: a) jsou složeny ze zástupců hospodářských odvětví souvisejících s produkcí nebo obchodem nebo zpracováním produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení č. 2200/96; b) vznikly z podnětu všech nebo části organizací nebo sdružení, které je tvoří; c) provádí v jednom nebo více regionech Společenství několik z následujících činností s ohledem na zájmy spotřebitelů: i) zlepšení znalosti a průhlednosti produkce a trhu; ii) přispívání k lepší koordinaci uvádění ovoce a zeleniny na trh, zejména prostřednictvím výzkumu a studií trhu; iii) vypracovávání vzorů smluv slučitelných s právními předpisy Společenství; iv) účinnější marketing vyprodukovaného ovoce a zeleniny; v) poskytování údajů a provádění výzkumu nezbytného ke změně zaměření produkce na produkty lépe vyhovující požadavkům trhu a chuti a očekáváním spotřebitelů, zejména pokud jde o jakost produktů a ochranu životního prostředí; vi) hledání postupů omezujících používání prostředků na ochranu rostlin a jiných průmyslových prostředků a zajišťujících jakost produktů a ochranu půdy a vod; vii) vyvíjení metod a nástrojů ke zlepšení jakosti produktů; viii) uplatňování a ochrana ekologické zemědělské produkce a používání označení původu, značek jakosti a zeměpisných údajů; ix) propagace integrované produkce nebo jiných ekologicky zaměřených metod produkce; x) vymezení pravidel týkajících se produkce a uvádění produktů na trh stanovených v bodech 2 a 3 přílohy I, která jsou přísnější než právní předpisy Společenství nebo vnitrostátní předpisy; d) byly uznány dotyčným členským státem za podmínek stanovených v článku 17. Článek 17 Uznání 1. Opodstatňují-li to struktury členského státu, mohou členské státy uznat za meziodvětvové organizace ve smyslu tohoto nařízení všechny organizace založené na svém území, které o uznání vhodným způsobem požádají, za předpokladu, že: a) provádějí svou činnost v jedné nebo více oblastech tohoto území; b) představují významný podíl produkce nebo obchodu nebo zpracování ovoce a zeleniny a produktů zpracovaných z ovoce a zeleniny v dotyčné oblasti nebo oblastech a v případě, že se jedná o více oblastí, prokážou minimální úroveň reprezentativnosti pro každé z odvětví, která sdružují, v každé dané oblasti; c) provádějí některá opatření uvedená v odst. 16 písm. c); d) samy se nezabývají produkcí ani zpracováním ani uváděním ovoce a zeleniny nebo produktů zpracovaných z ovoce a zeleniny na trh; e) neprovádějí žádnou z činností uvedených v čl. 18 odst. 3. 2. Předtím, než členské státy udělí uznání, oznámí Komisi, které meziodvětvové organizace požádaly o uznání, a předloží veškeré příslušné informace vztahující se k reprezentativnosti těchto organizací a k jednotlivým činnostem, které vykonávají, jakož i všechny ostatní informace nutné k posouzení žádosti. Komise může vznést námitky vůči uznání ve lhůtě dvou měsíců od oznámení. 3. Členské státy: a) rozhodnou o udělení uznání ve lhůtě tří měsíců od podání žádosti doložené všemi podpůrnými doklady; b) provádějí v pravidelných intervalech kontroly, zda meziodvětvové organizace dodržují podmínky udělení uznání, přičemž v případě nedodržení ustanovení tohoto nařízení nebo nesrovnalostí ukládají těmto organizacím sankce a tam, kde je to nezbytné, rozhodují o odebrání jejich uznání; c) odebírají uznání, pokud: i) již nejsou splněny podmínky pro uznání stanovené tímto nařízením; ii) meziodvětvová organizace poruší jeden nebo více ze zákazů stanovených v čl. 18 odst. 3, aniž jsou dotčeny jiné trestní následky vyplývající z vnitrostátního práva; iii) meziodvětvová organizace nedodrží oznamovací povinnost uvedenou v čl. 18 odst. 2; d) sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců všechna rozhodnutí o udělení, odmítnutí nebo odnětí uznání. 4. Podmínky, za kterých členské státy podávají zprávy Komisi o činnostech meziodvětvových organizací, a četnost těchto zpráv se vypracují postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Komise může na základě kontrol požádat členský stát o odnětí uznání. 5. Uznání představuje oprávnění k činnostem uvedeným v čl. 16 písm. c), za podmínek stanovených tímto nařízením. 6. Komise způsobem, který uzná za vhodný, zveřejní seznam uznaných meziodvětvových organizací s uvedením hospodářské sféry nebo oblasti jejich činností a činností prováděných ve smyslu článku 19. Rovněž se zveřejňují odnětí uznání. Kapitola IIPravidla hospodářské soutěže Článek 18 Uplatnění pravidel hospodářské soutěže 1. Odchylně od článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1184/2006[19] se nepoužije čl. 81 odst. 1 Smlouvy na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě uznaných meziodvětvových organizací, které byly určeny k provádění opatření uvedených v čl. 16 písm. c) tohoto nařízení, a to kromě těchto dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě: 2. Odstavec 1 se použije pouze tehdy, pokud: a) dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě byly oznámeny Komisi; b) do dvou měsíců od obdržení všech požadovaných údajů Komise neshledala, že dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě jsou neslučitelné s pravidly Společenství. Dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě se nesmí provést před vypršením lhůty uvedené v prvním pododstavci písm. b). 3. Za neslučitelné s právními předpisy Společenství jsou vždy prohlášeny tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě: a) dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které mohou vést v jakékoli formě k rozdělení trhů uvnitř Společenství; b) dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které mohou poškodit řádné fungování společné organizace trhu; c) dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které mohou způsobit narušení hospodářské soutěže, která nejsou nezbytná z hlediska dosažení cílů společné zemědělské politiky, jež sleduje opatření meziodvětvové organizace; d) dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které zahrnují stanovení cen, aniž jsou dotčena opatření přijatá meziodvětvovými organizacemi v rámci používání zvláštních ustanovení právních předpisů Společenství; e) dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které mohou způsobit diskriminaci nebo vyloučit hospodářskou soutěž u podstatné části dotyčných produktů. 4. Zjistí-li Komise po uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odst. 2 prvním pododstavci písm. b), že nejsou splněny podmínky pro použití odstavce 1, přijme rozhodnutí prohlašující, že se na dotyčnou dohodu, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě použije čl. 81 odst. 1 Smlouvy. Uvedené rozhodnutí Komise nenabývá účinku přede dnem jeho oznámení dotyčné meziodvětvové organizaci, pokud však tato meziodvětvová organizace neposkytla nesprávné údaje nebo nezneužila výjimky stanovené v odstavci 1. 5. V případě víceletých dohod je předchozí oznámení za první rok platné pro následující roky dohody. V tomto případě však může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost jiného členského státu kdykoliv vydat stanovisko o neslučitelnosti. Kapitola IIIRozšíření působnosti pravidel Článek 19 Rozšíření působnosti pravidel 1. V případě, že je meziodvětvová organizace působící v jedné nebo více stanovených oblastech členského státu považována za reprezentativní, pokud jde o produkci nebo obchod nebo zpracování daného produktu, může dotyčný členský stát na žádost této organizace stanovit určité dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, sjednané v rámci této organizace, jako závazné na omezenou dobu i pro jiné hospodářské subjekty, které působí v dotyčné oblasti nebo oblastech a nejsou členy této organizace, ať už jde o jednotlivce, nebo o seskupení. 2. Meziodvětvová organizace je považována za reprezentativní ve smyslu odstavce 1, sdružuje-li alespoň dvě třetiny produkce nebo obchodu nebo zpracování dotčeného produktu nebo produktů v dotčené oblasti nebo oblastech členského státu. V případě, že žádost o rozšíření působnosti pravidel na další hospodářské subjekty zahrnuje více oblastí, musí meziodvětvová organizace prokázat minimální úroveň reprezentativnosti pro každé z odvětví, která sdružuje, v každé z dotyčných oblastí. 3. Pravidla, o jejichž rozšíření na jiné hospodářské subjekty lze požádat: a) se musí týkat jednoho z těchto cílů: i) znalost produkce a trhu; ii) pravidla produkce, která jsou přísnější než pravidla stanovená v právních předpisech Společenství nebo v národních právních předpisech; iii) vypracovávání vzorů smluv slučitelných s právními předpisy Společenství; iv) pravidla uvádění produktů na trh; v) pravidla ochrany životního prostředí; vi) opatření na podporu a marketing produktů; vii) opatření na podporu ekologických zemědělských produktů a používání označení původu, značek jakosti a zeměpisných údajů; b) musí být použitelná již nejméně jeden hospodářský rok; c) smějí být závazná nejvýše po dobu tří let; d) nesmějí způsobit újmu jiným hospodářským subjektům členského státu nebo Společenství. Pravidla uvedená v písm. a) podbodech ii), iv) a v) prvního pododstavce se nesmějí lišit od pravidel stanovených v příloze I. Pravidla uvedená v písm. a) podbodu ii) se nevztahují na produkty, které byly vyprodukovány mimo konkrétní oblast nebo oblasti uvedené v odstavci 1. Článek 20 Oznámení a rušení 1. Členské státy neprodleně sdělí Komisi pravidla, která stanovily jako závazná pro všechny hospodářské subjekty jedné oblasti nebo více stanovených oblastí podle čl. 19 odst. 1. Komise tato pravidla zveřejní způsoby, které považuje za vhodné. 2. Před zveřejněním pravidel Komise nahlásí jakékoli oznámení o rozšíření působnosti meziodvětvových dohod výboru zřízenému podle čl. 46 odst. 1 nařízení (ES) č. 2200/96. Komise rozhodne, že členský stát musí zrušit rozšíření působnosti pravidel, o nichž tento stát rozhodl, v případech uvedených v čl. 14 odst. 2. Článek 21 Finanční příspěvky nečlenů V případech, kdy je rozšířena působnost pravidel pro jeden nebo více produktů a kdy je jedna nebo více činností uvedených v čl. 19 odst. 3 prvním pododstavci písm. a) prováděna uznanou meziodvětvovou organizací a kdy jsou pravidla v obecném hospodářském zájmu těch hospodářských subjektů, jejichž činnosti jsou spojeny s jedním nebo více dotyčnými produkty, může členský stát, který udělil uznání, rozhodnout, že jednotlivci nebo seskupení, kteří nejsou členy organizace, avšak mají z těchto činností prospěch, uhradí veškeré finanční příspěvky zaplacené jejími členy nebo jejich část v rozsahu, v jakém jsou tyto příspěvky určeny k pokrytí nákladů vzniklých v důsledku provozování dotyčných činností. HLAVA VObchod s třetími zeměmi Kapitola IObecná ustanovení Článek 22 Obecné zásady Pokud toto nařízení nebo právní předpisy přijaté podle tohoto nařízení nestanoví jinak, je v obchodu se třetími zeměmi zakázáno: a) vybírání jakýchkoli poplatků s účinkem rovnocenným clu; a b) uplatňování jakýchkoli množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem. Článek 23 Kombinovaná nomenklatura Na sazební zařazení produktů, na něž se vztahuje tato hlava, se použijí obecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury a zvláštní pravidla pro její používání. Celní nomenklatura vyplývající z používání tohoto nařízení se zařazuje do společného celního sazebníku. Kapitola IIDovoz Oddíl IDovozní licence ČLÁNEK 24 Režimy volitelných dovozních licencí Komise může rozhodnout, že při dovozu jednoho nebo více produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, do Společenství bude vyžadováno předložení dovozní licence. Článek 25 Vydávání licencí Členské státy vydají licenci každému žadateli bez ohledu na místo jeho usazení ve Společenství, nestanoví-li nařízení Rady nebo dohoda uzavřená podle článku 133 nebo článku 300 Smlouvy jinak a aniž tím jsou dotčena opatření přijatá k provádění oddílu III. Článek 26 Platnost Dovozní licence jsou platné na celém území Společenství. Článek 27 Bezpečnost 1. Vydání licencí je podmíněno složením jistoty jako záruky toho, že produkty budou dovezeny během doby platnosti licence. 2. S výjimkou případů vyšší moci jistota zcela nebo zčásti propadne, jestliže se v době platnosti dovozní licence dovoz neuskuteční nebo jestliže se uskuteční pouze částečně. Článek 28 Prováděcí pravidla Prováděcí pravidla k tomuto oddílu, včetně doby platnosti licencí, se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Oddíl IIDovozní cla a poplatky ČLÁNEK 29 Dovozní cla a režim vstupní ceny Není-li v tomto oddílu stanoveno jinak, uplatňují se na produkty, na něž se vztahuje toto nařízení, sazby dovozního cla společného celního sazebníku. Článek 30 Režim vstupní ceny 1. Závisí-li použití celních sazeb společného celního sazebníku na vstupní ceně dovezené zásilky, prověřuje se skutečná výše této ceny pomocí paušální dovozní hodnoty vypočítané Komisí podle původu a podle produktu na základě váženého průměru cen dotyčného produktu na reprezentativních trzích Společenství, popřípadě na jiných trzích. Postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 však mohou být přijaty zvláštní předpisy pro prověřování vstupních cen dovážených produktů určených především ke zpracování. 2. Je-li vstupní cena dotyčné zásilky uvedená v celním prohlášení vyšší než paušální dovozní hodnota zvýšená o rozpětí stanovené postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96, která nesmí převýšit paušální hodnotu o více než 10 %, je požadováno složení jistoty, která se rovná dovoznímu clu stanovenému na základě paušální dovozní hodnoty. 3. Není-li vstupní cena dotyčné zásilky udána v době celního odbavení, závisí použitá sazba společného celního sazebníku na paušální dovozní hodnotě nebo na použití příslušných ustanovení celních předpisů, a to za podmínek, které se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. 4. Prováděcí pravidla k odstavcům 1, 2 a 3 se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Článek 31 Dodatečné dovozní clo 1. Dovoz jednoho nebo více produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, podléhá dodatečnému dovoznímu clu v sazbě stanovené v článcích 29 a 30, aby se vyloučily nebo potlačily nepříznivé účinky, které by tento dovoz mohl způsobit na trhu Společenství, pokud: a) je tento dovoz uskutečňován za cenu nižší, než jsou ceny, jež Společenství předá Světové obchodní organizaci („spouštěcí cena“); nebo b) objem dovozu v jakémkoli roce překročí určitou úroveň („spouštěcí objem“). Spouštěcí objem je stanoven na základě příležitostí ke vstupu na trh a je definován jako dovoz vyjádřený procentem příslušné domácí spotřeby za uplynulé tři roky. 2. Dodatečné dovozní clo se neuloží, pokud je nepravděpodobné, že by dovoz narušil trh Společenství, nebo pokud by účinky byly s ohledem na zamýšlený cíl nepřiměřené. 3. Pro účely odst. 1 písm. a) se dovozní ceny stanoví na základě dovozních cen CIF dané zásilky. Dovozní ceny CIF se pro tento účel prověřují na základě reprezentativních cen daného produktu na světovém trhu nebo na dovozním trhu Společenství s tímto produktem. 4. Prováděcí pravidla k odstavcům 1, 2 a 3 se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Tato prováděcí pravidla stanoví zejména: a) produkty, na něž se ukládají dodatečná dovozní cla; b) ostatní kritéria nezbytná k zajištění náležitého používání odstavce 1 tohoto článku. Oddíl IIISpráva dovozních kvót ČLÁNEK 32 Celní kvóty 1. Celní kvóty pro produkty, na něž se vztahuje toto nařízení, vyplývající z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy nebo z jiných aktů Rady otevírá a spravuje Komise podle prováděcích pravidel stanovených postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. 2. Celní kvóty se spravují způsobem, který zamezuje jakékoliv diskriminaci mezi dotčenými hospodářskými subjekty; může jít o jeden z níže uvedených způsobů nebo jejich kombinaci nebo o jiný vhodný způsob: a) způsob založený na časovém pořadí podaných žádostí (podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“), b) způsob rozdělování kvót úměrně k požadovaným množstvím v době podání žádosti (tzv. způsob „souběžného zkoumání“); c) způsob přihlížející k tradičním obchodním tokům (tzv. způsob „tradičních dovozců / nových žadatelů“). 3. Přijatý způsob správy vezme v případě potřeby v úvahu požadavky na zásobování trhu Společenství a nutnost zachovat rovnováhu na tomto trhu. Článek 33 Otevírání celních kvót Komise postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 stanoví otevírání kvót na jednoletém základě a, je-li to nutné, jejich vhodné časové rozvržení, a určí způsob správy, který se má použít. Prováděcí pravidla k tomuto oddílu se stanoví stejným postupem a zahrnou zejména: a) záruky vztahující se na povahu a původ produktu a místo, odkud je dovezen; b) ustanovení o uznání dokladu, který slouží k ověření záruk uvedených v písmenu a); c) podmínky pro vydání dovozních licencí a dobu jejich platnosti. Oddíl IVOchrana a pozastavení aktivního zušlechťovacího styku ČLÁNEK 34 Ochranná opatření Nestanoví-li toto nařízení, jiné akty Rady nebo mezinárodní dohody uzavřené podle článku 300 Smlouvy jinak, může Komise v souladu s ustanoveními nařízení Rady (ES) č. 519/94[20] a (ES) č. 3285/94[21] přijmout ochranná opatření proti dovozu do Společenství. Článek 35 Pozastavení režimu aktivního zušlechťovacího styku V míře nezbytné pro řádné fungování společné organizace trhů lze postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 zcela nebo zčásti zakázat používání režimu aktivního zušlechťovacího styku pro produkty, na něž se vztahuje toto nařízení. Kapitola IIIVývoz Oddíl IVývozní licence ČLÁNEK 36 Režimy volitelných vývozních licencí 1. Komise může rozhodnout, že při vývozu jednoho nebo více produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, ze Společenství bude vyžadováno předložení vývozní licence. 2. Články 25, 26 a 27 se použijí přiměřeně. 3. Prováděcí pravidla k odstavcům 1 a 2, včetně doby platnosti licencí, se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Oddíl IIPozastavení pasivního zušlechťovacího styku ČLÁNEK 37 Pozastavení režimu pasivního zušlechťovacího styku V míře nezbytné pro řádné fungování společné organizace trhů s produkty, na něž se vztahuje toto nařízení, lze postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 zcela nebo zčásti zakázat používání režimu pasivního zušlechťovacího styku. HLAVA VIProváděcí, pozměňovací a závěrečná ustanovení Kapitola I Prováděcí ustanovení Článek 38 Prováděcí pravidla Prováděcí pravidla k tomuto nařízení lze stanovit postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Tato pravidla mohou zahrnovat zejména: a) prováděcí pravidla k hlavě II, která mohou zahrnovat zejména: i) ustanovení o obchodních normách dle článku 2; ii) pravidla upravující, zda produkty, pro něž jsou stanoveny normy, smějí být uváděny na trh Společenství pouze v souladu s těmito normami; iii) pravidla upravující odchylky od norem; iv) pravidla pro předkládání údajů požadovaných normami; v) pravidla pro použití ustanovení norem na produkty dovážené do Společenství a na produkty vyvážené ze Společenství; b) prováděcí pravidla k hlavě III, zahrnující: i) podmínky, za nichž mohou organizace producentů svěřit své pravomoci dceřiným společnostem; ii) míru částečného financování a prováděcí pravidla k částečnému financování opatření stanovených v článku 6 a čl. 10 odst. 1; c) prováděcí pravidla k hlavě IV; d) pravidla týkající se správních a fyzických kontrol dodržování závazků plynoucích z použití tohoto nařízení, které budou prováděny členskými státy; e) systém použití sankcí pro případy, kdy je zjištěno nedodržení některého ze závazků plynoucích z použití tohoto nařízení. Sankce musejí být odstupňovány podle závažnosti, rozsahu, neměnnosti a opakování zjištěného nedodržení; f) pravidla týkající se zpětného získávání nadměrných plateb; g) pravidla týkající se oznamování provedených kontrol a jejich výsledků; h) prováděcí pravidla k hlavě V zahrnující opatření, která jsou v řečené hlavě výslovně uvedená; i) opatření nezbytná pro usnadnění přechodu od ustanovení nařízení (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 2202/96 k ustanovením tohoto nařízení. Kapitola II Změny, rušení právních předpisů a závěrečná ustanovení Článek 39 Státní podpora Na produkci a obchod s bramborami, čerstvými nebo chlazenými, zatříděnými pod kódem KN 0701, se použijí články 87, 88 a 89 Smlouvy. Článek 40 Změny nařízení (ES) č. 2200/96 Nařízení (ES) č. 2200/96 se mění takto: 1) V čl. 1 odst. 2 se tabulka nahrazuje tímto: „Kód KN | Popis | 0702 00 00 | Rajčata, čerstvá nebo chlazená | 0703 | Cibule, šalotka, česnek, pór a jiná cibulová zelenina, čerstvá nebo chlazená | 0704 | Zelí, květák, kapusta kadeřavá, kedluben a podobné jedlé rostliny rodu Brassica, čerstvé nebo chlazené | 0705 | Hlávkový salát (Lactuca sativa) a čekanka (Cichorium spp.), čerstvé nebo chlazené | 0706 | Mrkev, vodnice, tuřín, salátová řepa, kozí brada, bulvový celer, ředkvička a podobné jedlé kořeny, čerstvé nebo chlazené | 07070 0 | Okurky a nakládačky, čerstvé nebo chlazené | 0708 | Luštěniny, též vyluštěné, čerstvé nebo chlazené | ex 0709 | Ostatní zelenina, čerstvá nebo chlazená, s výjimkou zeleniny uvedené v podpoložkách 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 a 0709 90 60 | ex 0802 | Ostatní skořápkové ovoce, čerstvé nebo sušené, též bez skořápky nebo vyloupané, s výjimkou arekových (nebo betelových) ořechů a kola ořechů uvedených v podpoložce 0802 90 20 | 0803 00 11 | Banány plantejny, čerstvé | ex 0803 00 90 | Banány plantejny, sušené | 0804 20 10 | Fíky, čerstvé | 0804 30 00 | Ananas | 0804 40 | Avokádo | 0804 50 00 | Kvajava, mango a mangostany | 0805 | Citrusové plody, čerstvé nebo sušené | 0806 10 10 | Stolní vinné hrozny, čerstvé | 0807 | Melouny (včetně melounů vodních) a papáje, čerstvé | 0808 | Jablka, hrušky a kdoule, čerstvé | 0809 | Meruňky, třešně a višně, broskve (včetně nektarinek), švestky a trnky, čerstvé | 0810 | Ostatní ovoce, čerstvé | 0813 50 31 0813 50 39 | Směsi tvořené výhradně ze suchého skořápkového ovoce uvedeného v položkách KN 0801 a 0802 | ex 0910 99 | Tymián, čerstvý nebo chlazený | ex 12 11 90 85 | Bazalka, meduňka, máta, dobromysl obecná (oregano), rozmarýn, šalvěj, čerstvé nebo chlazené | 1212 99 30 | Svatojánský chléb“ | 2) Hlavy I, II, III, IV, V a VI se zrušují. 3) Článek 44 se nahrazuje tímto: „Článek 44 Členské státy a Komise si navzájem sdělují údaje nezbytné pro používání tohoto nařízení a nařízení Rady (ES) č. […]*, pro monitorování a analýzu trhu a pro vyhovění mezinárodním závazkům týkajícím se produktů, na něž se vztahují uvedená nařízení. * Úř. věst. L [toto nařízení, číslo vloží OPOCE při zveřejnění].“ 4) Článek 46 se nahrazuje tímto: „Článek 46 1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro ovoce a zeleninu (dále jen „výbor“). 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc. 3. Výbor přijme svůj jednací řád.“ 5) Článek 47 se zrušuje. 6) Článek 48 se nahrazuje tímto: „Článek 48 Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2. Mohou zahrnovat pravidla pro stanovení, jaké informace jsou zapotřebí pro účely použití článku 44, a také pravidla upravující formu, obsah, načasování a termíny a způsob předávání nebo poskytování informací a dokumentů.“ 7) Články 49, 50 a 51 se zrušují. 8) Článek 52 se nahrazuje tímto: „Článek 52 Náklady podle tohoto nařízení a nařízení (ES) č. […] se považují za intervence zaměřené na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005*. * Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.“ 9) Články 55, 56 a 57 se zrušují. 10) Zrušují se přílohy I až V. Článek 41 Změny nařízení (ES) č. 2201/96 Nařízení (ES) č. 2201/96 se mění takto: 1) Hlavy I a II se zrušují. 2) Články 24 a 25 se zrušují. 3) Články 26 a 27 se nahrazují tímto: „Článek 26 Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Mohou zahrnovat pravidla pro stanovení, jaké informace jsou zapotřebí pro účely použití článku 27, a také pravidla upravující formu, obsah, načasování a termíny a způsob předávání nebo poskytování informací a dokumentů. Článek 27 Členské státy a Komise si navzájem sdělují údaje nezbytné pro používání tohoto nařízení a nařízení Rady (ES) č. […]*, pro monitorování a analýzu trhu a pro vyhovění mezinárodním závazkům týkajícím se produktů, na něž se vztahují uvedená nařízení. * Úř. věst. L [toto nařízení, číslo vloží OPOCE při zveřejnění].“ 4) Články 29 až 32 se zrušují. 5) Zrušují se přílohy I, II a III. Článek 42 Změny nařízení (ES) č. 2826/2000 Nařízení (ES) č. 2826/2000 se mění takto: 1) V čl. 5 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Pokud jde o propagaci čerstvého ovoce a zeleniny, hlavní cílovou skupinu musejí tvořit děti mladší 18 let.“ 2) V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Procentní sazba stanovená v prvním pododstavci se zvyšuje na 60 % v případě propagace ovoce a zeleniny zacílené výlučně na děti mladší 18 let.“ Článek 43 Změny nařízení (ES) č. 1782/2003 Nařízení (ES) č. 1782/2003 se mění takto: 1) V čl. 33 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) pokud jim byla poskytnuta platba během referenčního období uvedeného v článku 38 v rámci alespoň jednoho z režimů podpor uvedených v příloze VI, nebo v případě olivového oleje v hospodářských letech uvedených v čl. 37 odst. 1 druhém pododstavci, nebo v případě cukrové řepy, třtiny a cikorky, pokud měli prospěch z podpory trhu během reprezentativního období uvedeného v písm. K přílohy VII, nebo v případě banánů, pokud měli prospěch z náhrady ušlého příjmu během reprezentativního období uvedeného v písm. L přílohy VII, nebo v případě ovoce a zeleniny, pokud byli producenty ovoce a zeleniny v reprezentativním období platném v členských státech pro dotyčné produkty podle písm. M přílohy VII;“ 2) V čl. 37 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Pro ovoce a zeleninu se referenční částka vypočítá a upraví v souladu s písm. M přílohy VII.“ 3) V článku 40 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Pokud bylo případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněno celé referenční období, vypočítá členský stát referenční částku na základě období 1997 až 1999. V případě cukrové řepy, třtiny a cikorky se referenční částka vypočte na základě nejbližšího hospodářského roku předcházejícího reprezentativnímu období zvolenému podle písm. K přílohy VII. V případě banánů se referenční částka vypočte na základě nejbližšího hospodářského roku předcházejícího reprezentativnímu období zvolenému podle písm. L přílohy VII. V případě ovoce a zeleniny se referenční částka vypočte na základě nejbližšího hospodářského roku předcházejícího reprezentativnímu období zvolenému podle písm. M přílohy VII. V těchto případech se odstavec 1 použije přiměřeně.“ 4) V čl. 43 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) v případě podpor pro bramborový škrob, sušená krmiva, osivo, olivové háje a tabák uvedených v příloze VII počet hektarů, na jejichž produkci byla v referenčním období poskytnuta podpora, vypočtený v příloze VII písm. B, D, F, H a I; a a ) v případě cukrové řepy, třtiny a cikorky počet hektarů vypočtený v souladu s přílohou VII písm. K bodem 4; a b ) v případě banánů počet hektarů vypočtený v souladu s přílohou VII písm. L; a c ) v případě ovoce a zeleniny počet hektarů vypočtený v souladu s přílohou VII písm. M;“ 5) V čl. 44 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Hektarem, na který lze poskytnout podporu“ se rozumí také: a) plochy osázené chmelem nebo dočasně ležící ladem; b) plochy osázené olivovníky; c) plochy osázené banánovníky; d) plochy s trvalými kulturami ovoce a zeleniny.“ 6) Článek 51 se nahrazuje tímto: „Článek 51 Zemědělské využití půdy Zemědělci mohou využívat pozemky ohlášené v souladu s čl. 44 odst. 3 pro jakoukoli zemědělskou činnost, kromě trvalých kultur. Zemědělci nicméně mohou tyto pozemky využívat pro tyto trvalé kultury: a) chmel, b) olivovníky, c) banány, d) trvalé kultury ovoce a zeleniny.“ 7) Článek 60 se zrušuje. 8) V čl. 63 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „S ohledem na začlenění plateb pro ovoce a zeleninu do režimu jednotné platby mohou členské státy rozhodnout o uplatnění odchylky stanovené v prvním pododstavci nejpozději do 1. dubna 2008.“ 9) Článek 71g se zrušuje. 10) V čl. 71k odst. 2 se vkládá nový pododstavec, který zní: „Nové členské státy však mohou s ohledem na začlenění plateb pro ovoce a zeleninu do režimu jednotné platby rozhodnout o uplatnění odchylky stanovené v prvním pododstavci nejpozději do 1. dubna 2008 nebo do 1. srpna roku předcházejícího prvnímu roku použití režimu jednotné platby.“ 11) V článku 145 se za písmeno d) pododstavec c) vkládá toto: „d)d) prováděcí předpisy pro zařazení podpory ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby.“ 12) Článek 155 se nahrazuje tímto: „Článek 155 Jiná přechodná pravidla Další opatření požadovaná k usnadnění přechodu od ustanovení nařízení, jež jsou uvedena v článcích 152 a 153, a nařízení (EHS) č. 404/93, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) 2202/96 a (ES) č. 1260/2001 k ustanovením podle tohoto nařízení, zejména k těm, jež souvisejí s používáním článků 4 a 5 a přílohy nařízení (ES) č. 1259/1999 a článku 6 nařízení (ES) č. 1251/1999, a od ustanovení, která souvisejí s plány na zlepšení stanovenými v nařízení (EHS) č. 1035/72, k ustanovením uvedeným v článcích 83 až 87 tohoto nařízení, mohou být přijata postupem podle čl. 144 odst. 2 tohoto nařízení. Nařízení a články uvedené v článcích 152 a 153 zůstávají použitelné i nadále za účelem určování referenčních částek uvedených v příloze VII.“ 13) Přílohy se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení. Článek 44 Zrušení Nařízení (ES) č. 2202/96 a směrnice Rady 2001/112/ES se zrušují. Článek 45 Současné režimy podpory Režimy podpory stanovené v nařízeních (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 2202/96 a zrušené tímto nařízením zůstávají použitelné s ohledem na každý z dotčených produktů pro hospodářský rok daného produktu, který končí v průběhu roku 2008. Článek 46 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2008. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I Taxativní seznam pravidel uplatňovaných organizacemi producentů, jejichž působnost může být podle čl. 13 odst. 1 rozšířena na producenty, kteří nejsou členy těchto organizací producentů 1. Pravidla týkající se údajů o produkci a) oznámení o pěstitelských záměrech podle produktu a v případě potřeby podle odrůdy; b) oznámení o vysetí a výsadbě; c) oznámení o celkových obdělaných plochách podle produktu, a pokud možno podle odrůdy; d) oznámení o předpokládaných objemech a datech sklizně podle produktů, a pokud možno podle odrůd; e) pravidelné oznámení o sklizených množstvích a dostupných zásobách podle odrůdy; f) údaje o skladovacích kapacitách. 2. Pravidla týkající se produkce a) výběr osiva použitého s ohledem na zamýšlené místo určení produktu (trh s čerstvými produkty nebo průmyslové zpracování); b) řez ovocných výsadeb. 3. Pravidla týkající se uvádění na trh a) stanovená data pro začátek sklizně, časové rozložení uvádění produktů na trh; b) minimální požadavky na jakost a velikost; c) příprava, obchodní úprava, balení a označování na prvním stupni uvádění na trh; d) označení původu produktu. 4. Pravidla týkající se ochrany životního prostředí a) používání hnojiv a hnoje; b) používání prostředků na ochranu rostlin a jiných metod ochrany rostlin; c) maximální obsah reziduí prostředků na ochranu rostlin a hnojiv v ovoci a zelenině; d) pravidla nakládání s vedlejšími produkty a odpadním materiálem; e) pravidla nakládání s produkty staženými z trhu. PŘÍLOHA II Přílohy nařízení (ES) č. 1782/2003 se mění takto: 1) V příloze I se zrušuje řádek o sušených vinných hroznech. 2) Příloha II se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA II Vnitrostátní stropy uvedené v čl. 12 odst. 2 ( v milionech EUR ) Členský stát | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Belgie | 4,7 | 6,4 | 8,0 | 8,0 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | Dánsko | 7,7 | 10,3 | 12,9 | 12,9 | 12,9 | 12,9 | 12,9 | 12,9 | Německo | 40,4 | 54,6 | 68,3 | 68,3 | 68,3 | 68,3 | 68,3 | 68,3 | Řecko | 45,4 | 61,1 | 76,4 | 84,3 | 84,4 | 84,4 | 84,4 | 84,4 | Španělsko | 56,9 | 77,3 | 97,0 | 102,1 | 102,2 | 102,2 | 102,2 | 102,2 | Francie | 51,4 | 68,7 | 85,9 | 86,8 | 86,8 | 86,8 | 86,8 | 86,8 | Irsko | 15,3 | 20,5 | 25,6 | 25,6 | 25,6 | 25,6 | 25,6 | 25,6 | Itálie | 62,3 | 84,5 | 106,4 | 117,0 | 117,1 | 117,1 | 117,1 | 117,1 | Lucembursko | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | Nizozemsko | 6,8 | 9,5 | 12,0 | 12,0 | 12,0 | 12,0 | 12,0 | 12,0 | Rakousko | 12,4 | 17,1 | 21,3 | 21,4 | 21,4 | 21,4 | 21,4 | 21,4 | Portugalsko | 10,8 | 14,6 | 18,2 | 19,4 | 19,4 | 19,4 | 19,4 | 19,4 | Finsko | 8,0 | 10,9 | 13,7 | 13,8 | 13,8 | 13,8 | 13,8 | 13,8 | Švédsko | 6,6 | 8,8 | 11,0 | 11,0 | 11,0 | 11,0 | 11,0 | 11,0 | Spojené království | 17,7 | 23,6 | 29,5 | 29,5 | 29,5 | 29,5 | 29,5 | 29,5 | " 3) V příloze V se zrušují řádky o sušených vinných hroznech, citrusových plodech ke zpracování a rajčatech ke zpracování. 4) V příloze VII se vkládá nový bod, který zní: „M. Ovoce a zelenina Členské státy stanoví částku, jež bude zařazena do referenční částky pro každého zemědělce, na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou např.: - částka podpory trhu obdržené přímo nebo nepřímo zemědělcem s ohledem na ovoce a zeleninu, - plocha využitá k produkci ovoce a zeleniny, - množství vyprodukovaného ovoce a zeleniny, za reprezentativní období, které může být pro každý produkt jiné, v délce jednoho nebo více hospodářských let počínaje od hospodářského roku končícího v roce 2001 a v případě členských států, které přistoupily ke Společenství v roce 2004 nebo později, od hospodářského roku končícího v roce 2004 do hospodářského roku končícího v roce 2007. Členské státy vypočítají počet hektarů, na které lze poskytnout podporu, podle čl. 43 odst. 2 tohoto nařízení na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, např. podle oblastí uvedených ve druhé odrážce prvního odstavce. Kritéria použitá v tomto bodě se mohou pro jednotlivé druhy ovoce a zeleniny lišit, je-li to náležitě a objektivně zdůvodněno. Pro účely tohoto nařízení se „ovocem a zeleninou“ rozumí produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 a v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96.“ 5) Přílohy VIII a VIIIa se nahrazují tímto: „PŘÍLOHA VIII Vnitrostátní stropy uvedené v článku 41 (v tisících EUR) | Členský stát | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 a následující | Belgie | 411 053 | 580 376 | 593 395 | 606 935 | 614 179 | 611 805 | Dánsko | 943 369 | 1 015 479 | 1 021 296 | 1 027 278 | 1 030 478 | 1 030 478 | Německo | 5 148 003 | 5 647 175 | 5 695 607 | 5 744 240 | 5 770 254 | 5 774 254 | Řecko | 838 289 | 2 143 603 | 2 171 217 | 2 362 198 | 2 364 613 | 2 175 282 | Španělsko | 3 266 092 | 4 635 365 | 4 649 913 | 4 830 954 | 4 838 536 | 4 840 413 | Francie | 7 199 000 | 8 236 045 | 8 282 938 | 8 382 272 | 8 407 555 | 8 415 555 | Irsko | 1 260 142 | 1 335 311 | 1 337 919 | 1 340 752 | 1 342 268 | 1 340 521 | Itálie | 2 539 000 | 3 791 893 | 3 813 520 | 4 151 330 | 4 163 175 | 4 184 720 | Lucembursko | 33 414 | 36 602 | 37 051 | 37 051 | 37 051 | 37 051 | Nizozemsko | 386 586 | 428 329 | 833 858 | 846 389 | 853 090 | 853 090 | Rakousko | 613 000 | 633 577 | 737 093 | 742 610 | 745 561 | 744 955 | Portugalsko | 452 000 | 504 287 | 571 377 | 608 101 | 608 631 | 608 327 | Finsko | 467 000 | 561 956 | 563 613 | 565 690 | 566 801 | 565 520 | Švédsko | 637 388 | 670 917 | 755 045 | 760 281 | 763 082 | 763 082 | Spojené království | 3 697 528 | 3 944 745 | 3 960 986 | 3 977 175 | 3 985 834 | 3 975 849 | PŘÍLOHA VIIIa Vnitrostátní stropy uvedené v článku 71c ( v tisících EUR ) 1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 02 08 – 05 03 02 29 – 05 02 10 01 – 05 03 01 | POLOŽKY: 1 319,758 mil. EUR, 115 mil. EUR, 38 mil EUR a 30 196 mil. EUR | 2. | NÁZEV: Nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení | 3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Články 36 a 37 Smlouvy | 4. | CÍLE: Reforma režimu pro odvětví ovoce a zeleniny. | 5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2007 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2008 (v milionech EUR) | 5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU (NÁHRADY/INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – OSTATNÍ | – | – | –40,6 | 5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (POPLATKY/CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – | – | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | +36,7 | –5,8 | +2,6 | +12,6 | +15,7 | 5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | – | – | – | – | – | 5.2 | METODA VÝPOČTU: Viz přiložená tabulka | 6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.2 | BUDE TŘEBA DODATEČNÉHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.3 | BUDE TŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE | POZNÁMKY: | PŘÍLOHA Odhadovaný dopad reformy režimu pro odvětví ovoce a zeleniny v porovnání se současným stavem ( R = rozpočet ): Současný stav odvětví ovoce a zeleniny – v mil. EUR Opatření | R-2008 | R-2009 | R-2010 | R-2011 | R-2012 | R-2013 | Vývozní náhrady | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 | Bulharsko, Rumunsko | 0,7 | 0,7 | 0,7 | 0,7 | 0,7 | 0,7 | Stažení z trhu | 32 | 32 | 32 | 32 | 32 | 32 | Provozní fondy (1) | 693 | 744 | 799 | 858 | 922 | 990 | Bulharsko, Rumunsko | 3 | 5 | 7 | 8,5 | 10,2 | 12,2 | Rajčata | 329 | 329 | 329 | 329 | 329 | 329 | Bulharsko, Rumunsko | 7,2 | 7,2 | 7,2 | 7,2 | 7,2 | 7,2 | Broskve, hrušky, sušené švestky, fíky | 76 | 76 | 76 | 76 | 76 | 76 | Bulharsko, Rumunsko | 0,9 | 0,9 | 0,9 | 0,9 | 0,9 | 0,9 | Citrusy | 241 | 241 | 241 | 241 | 241 | 241 | Bezplatné rozdělování | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | Předběžné uznání organizací producentů | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | Sušené vinné hrozny | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 | Celkem | 1 548,8 | 1 601,8 | 1 658,8 | 1 719,3 | 1 785 | 1 855 | Ovoce a zelenina – návrh reformy – v mil. EUR Opatření | R-2008 | R-2009 | R-2010 | R-2011 | R-2012 | R-2013 | Provozní fondy (1) | 695,08 | 752,6 | 815,51 | 884,44 | 960,09 | 1 043,28 | Bezplatné rozdělování | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | Předběžné uznání organizací producentů | 30 | 40 | 40 | 40 | 40 | 30 | Režim jednotné platby (2) (3) (4) (5) | 769,1 | 831,865 | 783,465 | 783,465 | 783,465 | 783,465 | Celkem | 1 502,2 | 1 632,5 | 1 647,0 | 1 715,9 | 1 791,6 | 1 864,7 | Propagace (novela nařízení (ES) č. 2826/2000) | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | Dopad návrhu | –40,6 | 36,7 | –5,8 | 2,6 | 12,6 | 15,7 | (1) Hypotéza ročního zvýšení výdajů: - pro výhozí situaci (daný stav): +7,5 % pro všechny členské státy, - pro reformované společné organizace trhu: +7,5 % pro všechny členské státy s dostatatečnou koncentrací nabídky a +20 % pro členské státy s nízkou koncentrací nabídky. (2) Starý režim pro R-2008 (produkty zpracované v hospodářském roce 2007/2008). (3) Předpokládané zbytkové částky z hospodářského roku 2007/2008 pro některé zpracované produkty (48,4 mil. EUR) + režim jednotné platby pro R-2009. (4) Před úpravou. (5) Na základě výdajů v letech 2003/2004 a 2005 pro 15 "starých" členských států a zaručených maximálních množstvích x podpora pro nové členské státy. [1] Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 6/2005 (Úř. věst. L 2, 5.1.2005, s. 3). [2] Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2004 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33). [3] KOM (2004) 549 ze dne 10.srpna 2004. [4] KOM(2005) 531 ze dne 25. října 2005. [5] P6-A(2005)0121. [6] Úř. věst. C …, …, s. …. [7] Úř. věst. C …, …, s. …. [8] Úř. věst. C …, …, s. …. [9] Úř. věst. C …, …, s. …. [10] Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 6/2005 (Úř. věst. L 2, 5.1.2005, s. 3). [11] Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003. [12] Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003. [13] Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 58. [14] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1405/2006 (Úř. věst. L 265, 26.9.2006, s. 1). [15] Úř. věst. L 328, 23.12.2000, s. 2. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2060/2004 (Úř. věst. L 357, 2.12.2004, s. 3). [16] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11). [17] Úř. věst. L 118, 20.5.1972, s. 1. Nařízení zrušené nařízením (ES) č. 2200/96. [18] Úř. věst. L 198, 22.7.1991, s. 1. [19] Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7. [20] Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 89. [21] Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 53.