EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.9.2017 COM(2017) 471 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ Pátá zpráva o pokroku rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu pro migraci







1. Úvod Tato pátá zpráva o pokroku poskytuje aktuální informace o provádění rámce pro partnerství, jakož i o opatřeních přijatých v návaznosti na získané poznatky uvedené ve čtvrté zprávě o pokroku. Během letního období se snížil počet nelegálních migrantů překračujících hranice na trase přes centrální Středomoří. V červenci a v srpnu bylo v Itálii zaznamenáno 15 373 příchozích osob. Během stejných měsíců roku 2016 to bylo 44 846 osob. V roce 2017 (do 4. září) dorazilo dosud 99 846 migrantů. Ve stejném období v roce 2016 to bylo 115 068 migrantů. Podle Mezinárodní organizace pro migraci zemřelo v roce 2017 v moři při pokusu dostat se na evropské pobřeží dosud 2 410 osob, ovšem za celý měsíc srpen bylo zaznamenáno pouze 19 úmrtí. Tento vývoj odráží zvýšené úsilí, které vyvíjí Itálie společně s Evropskou unií v souladu s akčním plánem týkajícím se opatření na podporu Itálie s cílem posílit spolupráci se zeměmi původu a tranzitu na této trase, zejména s Libyí, jakož i dobrou spolupráci s libyjskými orgány. Iniciativy, které byly zavedeny za účelem posílení kapacit libyjské pobřežní stráže v oblasti námořního dohledu a boje proti převaděčství, začínají přinášet výsledky. Probíhající spolupráce s Libyí byla doplněna o nové prvky, jelikož v červenci 2017 byl schválen nový víceletý projekt pro Libyi na posílení ostrahy hranic financovaný v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku s celkovou částkou 46,3 milionu EUR . Od čtvrté zprávy o pokroku vykazuje počet osob přicházejících po trase přes západní Středomoří rostoucí trend. Do 16. srpna 2017 dorazilo do Španělska celkem 13 826 osob, což představuje oproti stejnému období v roce 2016 (6 409 příchozích osob) nárůst o 115 %, přičemž uvedené skutečnosti opět zdůrazňují důležitost neustálé obezřetnosti, pokud jde o možný vznik alternativních tras. Ke značnému pokroku došlo rovněž v navázání partnerství v oblasti migrace s ostatními zeměmi západní Afriky, které je součástí úsilí o snížení tlaku na trase přes centrální Středomoří. Do akčního plánu týkajícího se opatření na podporu Itálie zahrnula Komise závazky v oblasti přesídlování pro osoby, které potřebují ochranu v zemích ležících na trase, a to jako součást širšího procesu přesídlování, který Komise iniciovala na rok 2018. Tempo provádění programů schválených v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku se dále zvyšuje, přičemž ke 4. září bylo pro tři regiony podepsáno 169 smluv na celkovou částku více než 1,2 miliardy EUR. Na tento pokrok by mělo navazovat včasné provádění projektů v terénu. Vzhledem k těmto okolnostech řada nedostatků uvedená v předchozí zprávě stále přetrvává. Zejména nadále stagnuje formální spolupráce v oblasti zpětného přebírání a navracení osob s některými prioritními zeměmi. Z toho vyplývá potřeba určit přiměřené pobídky a následně je využívat při jednání o dohodách o zpětném přebírání osob, včetně prostřednictvím vízové politiky , či v případě potřeby prozkoumat alternativní praktická opatření, která budou nezávislá na vyjednaných dohodách a která povedou k rovnocenným výsledkům, pokud jde o spolupráci při skutečném navracení osob. Míra navracení z členských států zůstává nízká, což odráží rovněž potřebu posílit mezinárodní koordinaci. Během posledních měsíců se zintenzivnily diplomatické kontakty a mnohostranné diskuse mezi EU, členskými státy a zeměmi původu či tranzitu, včetně druhého zasedání kontaktní skupiny pro trasu přes centrální Středomoří a pařížské schůzky ze dne 28. srpna . Vyplynula z nich potřeba intenzivního úsilí o zúročení pokroku, kterého bylo dosud dosaženo v rámci partnerského přístupu, a dosažení trvalých výsledků, pokud jde o řízení migrace na trase přes centrální Středomoří. 2. Pokrok a výsledky 2.1. Prioritní země Niger

Spolupráce s Nigerem je nadále dobrá a konstruktivní, včetně posílené kontroly hranic. Příslušné orgány s podporou odborníků EU vypracovaly návrh akčního plánu k národní migrační strategii a oba dokumenty budou brzy formálně přijaty. Finanční prostředky na program rozpočtové podpory v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku byly navýšeny o 50 milionů EUR, k čemuž se 21. června v Niamey písemně zavázali nigerský ministr financí, vedoucí delegace EU a italský velvyslanec. Cílem tohoto dodatečného příspěvku je zvýšit kapacitu této země v oblasti bezpečnosti, boje proti převaděčství, včetně boje proti obchodování s lidmi. První platba ve výši 10 milionů EUR byla vyplacena na začátku července. Za účelem podpory odolnosti místních komunit, které dříve profitovaly z nedovoleného obchodování v regionu, je zásadní, aby bez dalšího odkladu byly plně provedeny projekty na podporu živobytí a vytvoření alternativ k nezákonnému obchodování. Niger nadále vynakládá značné úsilí v oblasti předcházení nelegální migraci a boje proti převaděčům. V roce 2017 byla dosud provedena řada operací, které vedly k zatčení 101 osob a jejich předvedení k soudu, k zatčení 79 osob za trestné činy spojené s převaděčstvím, jakož i k zabavení 74 vozidel a motocyklů. Počet asistovaných dobrovolných návratů se nadále zvyšuje: k 1. září 2017 se do své země původu vrátilo přibližně 4 000 migrantů, a to s podporou společné iniciativy pro ochranu a opětovné začleňování migrantů svěřenského fondu EU pro Afriku a Mezinárodní organizace pro migraci. V rámci nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru začíná být realizován projekt na zlepšení základních služeb a odolnosti v okrajových regionech na migračních trasách v severovýchodním Nigeru. Přesměrování migračních toků musí být nepřetržitě sledováno. Přísnější hraniční kontroly, např. v Alžírsku, mohou být podnětem ke vzniku nových tras. Informace o vznikajících trasách jsou aktivně vyměňovány v rámci platformy vytvořené k tomuto účelu nigerskými orgány. Na podporu činnosti platformy vyslala Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž styčného důstojníka do Niamey. Regionalizace činností společné bezpečnostní a obranné politiky v oblasti Sahelu se zrychlila a postupné vysílání odborníků na vnitřní bezpečnost a obranu do zemí skupiny G5 Sahel pomůže zvýšit budoucí spolupráci s příslušnými orgány, rovněž v oblasti správy hranic. Zajištění plné akceschopnosti místní kanceláře v Agadezu umožnilo misi EUCAP Sahel Niger rozšířit své činnosti do severního Nigeru, zvýšit počet návštěv na místě v různých regionech za účelem provádět projekty, poskytovat odbornou přípravu, identifikovat další potřeby donucovacích orgánů a přispět k mapování nelegálních migračních toků. Během průzkumné mise konané v červenci v lokalitě Madama, důležitém uzlu pro převaděčství migrantů, jakož i pro obchodování s lidmi, byli zástupci EUCAP Sahel Niger doprovázeni odborníkem z mise EU pro pomoc na hranicích (EUBAM Libya). Pokud to bezpečnostní situace dovolí, mohou se uskutečnit další návštěvy zaměřené na poskytování poradenství a odborného výcviku (např. v souvislosti s problematikou padělání dokumentů, obchodu s drogami). Na tomto základě vysoká představitelka / místopředsedkyně Komise dokončuje návrh na další posílení EUCAP Sahel Niger a do této země bude vyslána zvláštní mise, jejímž účelem bude operacionalizace dohod, kterých bylo dosaženo dne 28. srpna na schůzce v Paříži. Nigérie Nigérie zůstává hlavní zemí původu nelegálních vstupů do Evropy (do 4. září 2017 bylo zaznamenáno 16 671 nelegálních vstupů) a jedním z hlavních míst určení návratových operací organizovaných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž. Od června se již uskutečnily tři takové operace. Nigerijská vláda za finanční pomoci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž vyslala do Itálie dva styčné důstojníky za účelem usnadnění identifikace nelegálních migrantů a zvýšení počtu návratů. Pokud jde o dohodu o zpětném přebírání osob mezi EU a Nigérií, bohužel se ukázalo, že je obtížné stanovit datum pro druhé kolo jednání. Je důležité, aby jednání o možné dohodě, včetně doprovodných opatření za účelem usnadnění dobrovolných návratů a socioekonomické integrace migrantů v jejich domovských komunitách, bylo obnoveno co nejdříve s cílem dosáhnout dohody před zahájením dalšího politického dialogu na vysoké úrovni. Nigérie nadále úzce spolupracuje s Mezinárodní organizací pro migraci za účelem usnadnění asistovaných dobrovolných návratů svých vlastních státních příslušníků z Nigeru a Libye, přičemž v roce 2017 byla pomoc při návratu poskytnuta dosud 2 770 osobám, a to za podpory společné iniciativy pro ochranu a opětovné začleňování migrantů svěřenského fondu EU pro Afriku a Mezinárodní organizace pro migraci.

Nigérie zůstává hlavní zemí mimo EU, z níž pocházejí oběti obchodování s lidmi – jde především o ženy a dívky, které se staly oběťmi obchodu s lidmi za účelem jejich sexuálního vykořisťování v EU. Prostřednictvím Evropského rozvojového fondu a svěřenského fondu EU pro Afriku bylo přiděleno 10 milionů EUR na projekt zaměřený na boj proti obchodování s lidmi a převaděčství migrantů. Do tohoto projektu, který bude zahájen v říjnu, bude zapojena nigerijská imigrační služba a Národní agentura pro zákaz obchodování s lidmi. Tomuto úsilí by prospěla další podpora příslušných agentur EU v přeshraničních případech obchodování s lidmi, jakož i převaděčství migrantů, zejména se zapojením Europolu a Eurojustu. Senegal Senegal patří i nadále k důležitým zemím původu nelegálních migrantů. Do 4. září 2017 se do Itálie dostalo 5 526 nelegálních senegalských migrantů. Za účelem usnadnění identifikace a návratu nelegálních migrantů potvrdil Senegal svůj záměr vyslat tým do Itálie. Italská vláda zaslala senegalské státní policii návrh a očekává, že brzy obdrží kladnou odpověď. Se Španělskem byla podepsána nová dohoda o migraci, která navazuje na stávající dohodu a na dlouhodobou dobrou spolupráci, např. v oblasti ostrahy pobřeží a finanční pomoci. Pokrok v oblasti navracení z EU je však omezený. Počet kladných odpovědí na žádosti o konzulární cestovní doklady zůstává nízký. Brzy bude podepsáno memorandum o porozumění uzavřené mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a senegalskými orgány dne 2. června v Dakaru. V rámci již podepsaného specializovaného projektu vedeného Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž bude zajištěno zřízení buňky analýzy rizik zpravodajské sítě Afrika-Frontex v Senegalu. Pokud jde o asistované dobrovolné návraty, Senegal usnadňuje rostoucí počet návratů do Senegalu. Do 1. září 2017 se vrátilo více než 1 764 osob, z nichž více něž 1 058 bylo z Nigeru a 671 z Libye. V červnu 2017 senegalské orgány rovněž rozbily převaděčskou síť. Senegal také dokončuje svoji vnitrostátní migrační politiku, na jejímž základě budou schváleny politické plány a strategie, na něž budou v rámci projektu k řízení migrace financovaného ze svěřenského fondu EU pro Afriku poskytnuty prostředky ve výši 9,5 milionu EUR. Z částky 161,8 milionu EUR přidělených Senegalu na projekty v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku byly v obecném vyjádření uzavřeny smlouvy na 104,3 milionu EUR (64 %) Součástí projektů jsou konkrétní opatření pro předcházení nelegální migraci, zejména v oblasti vytváření pracovních příležitostí. Mali Mali patří mezi 10 nejdůležitějších zemí původu nelegálních migrantů v EU a zůstává i jednou z hlavních zemí tranzitu. Od 1. ledna 2017 (do 4. září) vstoupilo do EU neoprávněně 5 990 Malijců. Míra navracení zůstává nízká a spolupráce by měla být posílena. Určitého pozitivního pokroku bylo dosaženo při vydávání konzulárních cestovních dokladů pro některé občany Mali, kteří již byli identifikováni pro účely navracení, ale pro zbývající případy je nutné vydávání dokladů zrychlit. Mali musí dostát svému závazku učiněnému na nejvyšších politických úrovních s cílem zajistit účinné navracení nelegálních migrantů, kteří byli identifikování prostřednictvím ad hoc misí či jinými způsoby. Mali by však především měla na základě osvědčených postupů přistoupit ke strukturovanější spolupráci v oblasti identifikace a návratu. Orgány Mali podporované společnou iniciativou pro ochranu a opětovné začleňování migrantů svěřenského fondu EU pro Afriku a Mezinárodní organizace pro migraci pokračovaly v úsilí o usnadňování dobrovolných návratů malijských občanů uvízlých v Nigeru a Libyi. V roce 2017 byla poskytnuta pomoc více než 800 osobám. Navíc podpora dobrovolného návratu zranitelných migrantů, kteří uvízli v Mali, vedla od května 2017 k asistovanému návratu 19 osob do jejich zemí původu. V červnu se uskutečnil národní konzultační proces zaměřený na migraci za účelem dalšího rozvoje vnitrostátní strategie pro migraci z roku 2015. Tento proces, do nějž byla zapojena diaspora, zvýšil povědomí rovněž o zákonu proti převaděčství, přičemž podpořil jeho provádění, a podporuje dialog o migraci s občanskou společností. Od čtvrté zprávy o pokroku se politická a bezpečnostní situace v severní a střední části Mali dále zhoršila. S cílem pomoci vládě při provádění přísnější kontroly hraničních oblastí se sousedními zeměmi, jako je Niger a Burkina Faso, probíhají v současné době diskuse o možnosti financovat v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku program , který bude zaměřený na podporu základních sociálních služeb pro obyvatelstvo v regionech Mopti a Ségou. V srpnu 2017 Rada rovněž přijala rozhodnutí podle článku 28 Smlouvy o Evropské unii, které povoluje novou stabilizační akci EU na podporu malijských orgánů s cílem čelit rostoucí nestabilitě v centrálních regionech Mopti a Ségou a obnovit a rozšířit civilní správu v těchto regionech. EU nyní rozšiřuje silnou podporu, a to jak z finančního hlediska (50 milionů EUR), tak rovněž prostřednictvím úsilí o regionalizaci společné bezpečnostní a obranné politiky s cílem zřídit společné síly skupiny G5 Sahel, které posílí kontrolu vnitřních hranic zemí skupiny G5 Sahel a pomohou v boji proti terorismu, přeshraničnímu organizovanému zločinu a obchodování s lidmi.

Mise EUCAP Sahel Mali dále konsoliduje svoji podporu malijským donucovacím orgánům a příslušným ministerstvům v oblasti bezpečnosti a správy hranic. Příslušné orgány například nedávno schválily vnitrostátní politiku týkající se hranic a její akční plán, což by mělo následně vést k národní strategii pro hranice. Mise EUCAP Sahel Mali rovněž podporuje reorganizaci pohraniční policie a v úzké spolupráci s delegací EU poskytuje strategické poradenství při provádění projektů v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku. Etiopie Spolupráce v oblasti migrace přinesla dosud smíšené výsledky. Díky úsilí Etiopie v boji proti sítím převaděčů migrantů došlo od počátku roku 2017 oproti stejnému období v roce 2016 k poklesu počtu nelegálních vstupů státních příslušníků (zejména Eritrejců a Somálců) ze zemí Afrického rohu do EU . Etiopie zároveň dosahuje pokroku při provádění svých závazků, které přijala v souvislosti s vysokým počtem uprchlíků nacházejících se na jejím území – mimo jiné prostřednictvím komplexního přezkumu svého prohlášení o uprchlících, v němž je zakotveno právo na práci, přístup ke vzdělání, jakož i svoboda pohybu – a učinila konkrétní kroky s cílem přinést udržitelná řešení a zvýšit příležitosti pro uprchlíky. Jedná se o významný krok, protože bez této perspektivy by hrozilo, že se uprchlíci stanou obětí zločineckých sítí. Celková politická situace v Etiopii se rovněž zlepšila po odvolání výjimečného stavu dne 4. srpna 2017. Oproti tomu spolupráce v oblasti navracení z EU zůstává neuspokojivá a míra navracení je jedna z nejnižších v regionu. Provozní pokrok u omezeného počtu určených pilotních projektů je nadále velmi pomalý a politický závazek na nejvyšší úrovni musí být nyní převeden do operativní spolupráce. Na základě zkušeností získaných z těchto pilotních případů EU navrhla strukturovanější postup pro navracení Etiopanů z členských států EU. Na tomto základě budou probíhat diskuze s cílem dosažení pozitivního výsledku. 2.2. Pokrok v dalších zemích Asie Bangladéš zaujímá přední pozici mezi neafrickými zeměmi původu nelegálních migrantů, kteří přicházejí trasou přes centrální Středomoří, a celkově je v roce 2017 hned po Nigérii na druhé pozici. Do 4. září roku 2017 přišlo z Bangladéše do Itálie 8 747 nelegálních migrantů, přičemž v roce 2016 to bylo 8 131 osob. Bangladéš je rovněž jednou ze zemí, v nichž se nejobtížněji dosahuje pokroku v oblasti navracení a zpětného přebírání. Ve skutečnosti se míra navracení mezi roky 2013 a 2016 snížila o 14 procentních bodů, přičemž členské státy konsistentně informují o nedostatečné reakci bangladéšských orgánů na žádosti o identifikaci nelegálních migrantů. Za účelem řešení tohoto nedostatku se EU a Bangladéš na schůzce konané koncem srpna v Dháce předběžně dohodly na standardních operačních postupech. Dne 1. srpna 2017 byl zahájen nový regionální projekt v hodnotě 12 milionů EUR nazvaný „Lepší řízení migrace v zemích Hedvábné stezky“. Cílem projektu je maximalizovat rozvojový potenciál migrace a mobility v regionu ve vztahu k hlavním zemím, které přijímají pracovní síly, jakož i vytvořit komplexní regionální reakce na migraci a mobilitu při plném dodržování lidských práv a ochrany migrantů. Spolupráce s Pákistánem při společné návratové operaci provedené dne 20. července, která byla koordinována Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, byla velmi dobrá. V rámci operace se navrátilo 45 pákistánských občanů. Další zasedání smíšeného readmisního výboru, které je v současné době plánováno na září, bude pro Pákistán představovat významnou příležitost, aby prokázal další pokrok v oblasti zpětného přebírání, včetně provádění závazků předchozího zasedání smíšeného readmisního výboru konaného v únoru. Pákistánští úředníci se v červenci zúčastnili studijní návštěvy Tbilisi, aby se seznámili s fungováním elektronické platformy EU–Gruzie pro zpracování žádostí o zpětné převzetí s cílem dosáhnout pokroku v podobném projektu financovaném Komisí v Pákistánu. Pokud jde o Afghánistán, v Bruselu se dne 13. července konalo pracovní setkání pro afghánské konzulární úředníky, kteří působí v členských státech EU. Výsledkem tohoto pracovního setkání, které mělo hojnou účast, byla užitečná výměna názorů týkající se provádění společného dalšího postupu a bilaterárních ujednání členských států. Zasedání třetí pracovní skupiny pro provádění společného dalšího postupu je plánováno na začátek října 2017. Hlavními prioritami EU zůstává řešení hlavních příčin nelegální migrace a

násilného vysídlení, jakož i zajištění úspěšného opětovného začlenění vrácených osob. To probíhá mimo jiné prostřednictvím provádění regionálního programu EU z roku 2016, v jehož rámci je Afgánistán hlavním příjemcem pomoci, a podobného programu, který je naplánován na konec roku 2017. Bezpečnostní situace v Afgánistánu se po útoku v Kábulu 31. května značně zhoršila.

Západní Afrika V roce 2017 se do 4. září dostalo do Itálie 8 904 nelegálních migrantů z Guineje. V diskuzích o řízení migrace prokázala Guinea ochotu ke spolupráci. Guinea a EU již jednaly o osvědčených postupech a tyto postupy potvrdily. Další krok představuje konkrétní provádění spolupráce v souladu s těmito osvědčenými postupy. Na začátku července se uskutečnila technická mise do Guineje, jejímž cílem bylo určit hospodářské oblasti a oblasti zaměstnanosti, která mají být podporovány v rámci rozvojové spolupráce. Připravuje se opatření v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku, které je zaměřeno na socioekonomickou integraci mladých lidí s cílem předcházet nelegální migraci a dále přispívat k opětovnému začleňování vracejících se migrantů. Tento rok byla již poskytnuta pomoc při dobrovolném navracení 1 185 Guinejcům vracejícím se z Libye a Nigeru. Do 4. září 2017 se dostalo do Itálie 8 280 nelegálních migrantů z Pobřeží slonoviny. I přes několik upozornění, které orgánům Pobřeží slonoviny adresovala delegace EU v Abidžanu, nezaslalo Pobřeží slonoviny k navrhovaným praktickým opatřením spolupráce s EU žádné připomínky. Paralelní snahy o zlepšenou spolupráci prostřednictvím ad hoc identifikační mise do některých členských států plánované na červenec/srpen také ztroskotaly, neboť mise se nakonec neuskutečnila. Dosahování konkrétního pokroku je zásadní, neboť Pobřeží slonoviny vykazuje jednu z nejnižších měr navracení, přibližně 5 %, a rostoucí počet nelegálních vstupů do EU. V roce 2017 byla dosud poskytnuta pomoc více než 490 osobám z Pobřeží slonoviny při jejich dobrovolném návratu z Libye a Nigeru. V blízké budoucnosti by měla být uzavřena dohoda mezi Itálii, Guineou a Pobřežím slonoviny týkající se vysílání styčných důstojníků. Počátkem srpna se v Gambii uskutečnila mise EU na vysoké úrovni, které se zúčastnily některé členské státy a která byla zaměřena na technické a finanční potřeby řízení migrace a jejímž výsledkem bylo přijetí závazku ve výši více než 20 milionů EUR. Politická vůle ke spolupráci s EU v oblasti řízení migrace byla potvrzena na nejvyšší úrovni a budou na ni navazovat diskuse o praktických ujednáních. Vnitrostátní migrační politika bude vypracována ve spolupráci s Mezinárodní organizací pro migraci, přičemž se očekává, že bude dokončena do konce roku 2017. Do 4. září 2017 se dostalo do Itálie 5 548 nelegálních migrantů z Gambie. V tomto roce byla dosud poskytnuta pomoc při dobrovolnému navracení více než 1 345 Gambijcům vracejícím se z Nigeru a Libye a EU potvrdila svoji připravenost odpovědět na žádost gambijských orgánů o podporu udržitelného opětovného začlenění navrácených osob. Dva gambijští styční důstojníci jsou vysláni do Itálie, kde usnadňují identifikaci nelegálních migrantů, přičemž náklady na jejich vyslání nese Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž. V návaznosti na technickou návštěvu na vysoké úrovni uskutečněnou v květnu v Ghaně byly s ghanskými orgány sdíleny osvědčené postupy pro lepší řízení migrace. Rovněž byly zahájeny přípravné práce pro krátkodobou identifikační misi do řady členských států. Dále byla dosud poskytnuta pomoc při dobrovolném návratu 250 osobám vracejícím se z Nigeru a Libye. Severní Afrika a Blízký východ Priority partnerství EU a Egypta na období 2017–2020, které byly přijaty v červenci Radou přidružení EU–Egypt, uznávají význam řízení migračních toků ku prospěchu obou stran v kontextu Vallettského summitu a akčního plánu. EU souhlasí s tím, že bude podporovat Egypt v oblasti řízení migrace a předcházení nelegální migraci, obchodování s lidmi a převaděčství migrantů, jakož i v oblasti práv a ochrany migrantů. EU a Egypt se dohodly na tom, že prověří možnosti spolupráce v oblasti dobrovolného návratu migrantů a řešení prvotních příčin nelegální migrace. Proces zahájení formálního dialogu o migraci se nachází ve své závěrečné fázi. Egypt přijal opatření za účelem kontroly svých hranic a zamezení vyplouvání z jeho území (od počátku roku 2017 byly odhaleny pouze tři vstupy osob přicházejících z Egypta), avšak strukturovanější zapojení by mohlo pomoci komplexněji řešit dynamiku na egyptské trase a zejména řízení migrantů, kteří uvízli v regionu. Přes posílenou kontrolu na místech vstupu příliv migrantů a uchazečů o azyl do Egypta pokračuje, i když pomalejším tempem. Egypt poskytuje útočiště více než 208 000 registrovaným uprchlíkům, z nichž 120 000 tvoří Syřané a 86 000 je afrického či iráckého původu, a tito uprchlíci zde žijí s nespočetným a rostoucím počtem dalších migrantů.

Obecný závazek ke spolupráci s EU v oblasti migrace byl potvrzen na zasedání Rady přidružení EU-Tunisko v květnu 2017, avšak v jednáních o zjednodušení vízového režimu nebo dohodách o zpětném přebírání osob nebylo za poslední měsíce dosaženo žádného dalšího pokroku. Na krátkém neformálním setkání v rámci druhého zasedání kontaktní skupiny dne 24. července tuniský ministr vnitra souhlasil s uspořádáním nového kola jednání. Data tohoto nového kola jednání budou stanovena. Při téže příležitosti prezident Tuniska vyjádřil svoji ochotu pomoci řešit problémy, které způsobuje situace v Libyi. Byla podepsána první smlouva v rámci tuniského programu schváleného v prosinci 2016 operačním výborem svěřenského fondu EU pro Afriku. Tunisko vyjádřilo zájem o zorganizování informačních schůzek o programu Seahorse. Komisař Hahn navštívil Tunisko ve dnech 4.–5. září, aby zde prodiskutoval ekonomický vývoj a spolupráci v Tunisku a Libyi. Dosud se bohužel neuskutečnil formální dialog o migraci s Alžírskem, avšak v červnu 2017 byl schválen mandát pro tento dialog. Během své návštěvy Alžíru ve dnech 19.–20. července 2017 komisař Hahn označil EU a Alžírsko za partnery při řešení nelegální migrace. Země, která se může stát nejen zemí tranzitu, ale i zemí původu, přijala opatření, jako je například vyslání dalších 3 000 vojáků na své hranice s Nigerem a Mali. Na krátkém neformálním setkání v rámci druhého zasedání kontaktní skupiny dne 24. července alžírský ministr vnitra vyjádřil zájem o rozvíjení dialogu a konkrétní spolupráci s EU v oblasti migrace, bezpečnosti a boje proti terorismu. Pokud jde o konkrétní program, ministerstvo zahraničních věcí v této fázi dosud nevyjádřilo zájem o financování ze svěřenského fondu EU pro Afriku. Obě strany vyjádřily ochotu pokračovat v diskuzích za účelem uzpůsobení potenciálních projektů. Během léta se zvýšil tok nelegální migrace z Maroka do EU, zejména do Španělska. Kromě toho dorazilo do 4. září 2017 do Itálie 4 786 migrantů z Maroka. V rámci svěřenského fondu EU pro Afriku se Maroko účastní prvního průřezového programu složek pro severní Afriku a oblast Sahelu a Čadského jezera. Cílem tohoto programu je posílit spolupráci mezi zeměmi jihu v oblasti migrace prostřednictvím podpory provádění memoranda o porozumění mezi Marokem a Senegalem, Pobřežím slonoviny a Mali. V jednání s Marokem o zjednodušení vízového režimu nebo dohodách o zpětném přebírání nedošlo k žádnému pokroku. V této souvislosti je EU připravena dále podporovat Maroko a Alžírsko v obtížných úkolech řízení migračních toků a v nadcházejících měsících je připravena jednat o dalších opatřeních spolupráce. Rovněž pokračují práce za účelem zajištění následných opatření k bruselské konferenci o budoucnosti Sýrie a okolního regionu, kterou EU hostila v dubnu 2017 a na které EU znovu potvrdila svoji podporu Jordánsku a Libanonu v oblasti humanitární ochrany, udržitelného ekonomického růstu a vzdělávacích a existenčních potřeb uprchlíků a jejich hostitelských komunit. Jordánsko a Libanon poskytují na svém území útočiště vysokému počtu uprchlíků (především Syřanům), avšak dosud nejsou zeměmi původu nelegálních migrantů do EU. Migrace a mobilita představují v obou případech prvky partnerských priorit. Tyto body byly v červenci opětovně potvrzeny při příležitosti Rad přidružení s Jordánskem a Libanonem. 3. Trasa přes centrální Středomoří Počet osob přicházejících trasou přes centrální Středomoří do 4. září 2017 dosáhl 99 846, což ve srovnání se stejným obdobím roku 2016 znamená snížení. Ke konci srpna zaznamenala Mezinárodní organizace pro migraci v tomto roce 2 410 úmrtí na moři. Počty vstupů vykazovaly v červenci a v srpnu jasně klesající tendenci. Je to dáno řadou prvků, včetně silnějších kapacit libyjských orgánů v oblasti kontroly hranic, rostoucí aktivity libyjské pobřežní stráže, počátečního provádění opatření financovaných EU ve spolupráci s Mezinárodní organizací pro migraci a Úřadem vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky a změn v přístupu převaděčů. Od přijetí společného sdělení o trase přes centrální Středomoří z ledna 2017 a Maltského prohlášení z února 2017 se úsilí v této oblasti dále zintenzívnilo. Komise na začátku července přijala akční plán na podporu Itálie, který má snížit tlak na této trase a zvýšit solidaritu. Navazuje na stávající přístup k řízení migračních toků se zvláštním zaměřením na pátrací a záchranné akce, spolupráci se zeměmi sousedícími s Libyí a na navracení. Kromě toho obsahuje opatření na zvýšení solidarity v rámci EU a podporu Itálie při provádění její nedávné reformy v oblasti migrace, pro niž Komise mobilizovala dodatečnou částku ve výši 35 milionů EUR. Předsednictví v Radě Evropské unie a členské státy se dohodly na nástroji pro podávání zpráv za účelem sledování pokroku opatření uvedených v prováděcím plánu Maltského prohlášení, jakož i v akčním plánu pro Itálii. Druhé zasedání kontaktní skupiny pro Středomoří se uskutečnilo dne 24. července v Tunisu. V tuniském prohlášení se země zavázaly k pokračování a prohloubení spolupráce za účelem řešení prvotních příčin migrace, převaděčství migrantů a navracení . Na schůzce v Paříži konané dne 28. srpna se hlavy států nebo předsedové vlád Čadu, Francie, Itálie, Libye, Německa, Nigeru a Španělska spolu s vysokou představitelkou / místopředsedkyní Komise dohodly na řadě opatření za účelem dalšího posílení probíhajícího úsilí . Libye zůstává zdaleka největším místem naloďování a hlavní zemí tranzitu, a je tudíž klíčovým partnerem – společně se zeměmi původu – pro řízení migračních toků na trase přes centrální Středomoří. Libye zůstává hlavní zemí tranzitu, z níž pocházejí oběti obchodování s lidmi – jde především o nigerijské ženy a dívky, které se staly oběťmi obchodu s lidmi za účelem jejich sexuálního vykořisťování v EU. Mezinárodní organizace pro migraci uvádí, že v prvních šesti měsících roku 2017 se potvrzuje trend období 2014–2016 spočívající v ostrému nárůstu (přibližně o 600 %) potenciálních obětí obchodování s lidmi přicházejícími do Itálie na trase přes centrální Středomoří za účelem jejich sexuálního vykořisťování.

EU vyvíjí diplomatické úsilí s cílem stabilizovat Libyi. Tyto snahy jsou podpořeny finanční podporou EU z nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, který umožňuje urovnávání konfliktů mezi vedoucími představiteli v pohraniční oblasti mezi Libyí a Nigerem a ve východní Libyi. Klíčovým prvkem stabilizačního úsilí EU je rovněž znovunastolení přítomnosti státu prostřednictvím obnovy klíčové veřejné infrastruktury a základních služeb v rámci společného dozoru vlády národní jednoty a příslušných orgánů ve městech Benghází, Kikla, Sirte, Sebha a Obari. Prostřednictvím 22 projektů byly v rámci této spolupráce obnoveny školy a nemocnice, řízení zásobování vodou, správa kanalizací a nakládání s odpady. EU rovněž úzce spolupracuje s OSN v oblasti posuzování bezpečnosti a možné zvýšené přítomnosti v terénu. EU dále prohloubila svoji činnost, pokud jde o podporu libyjských orgánů v oblasti řízení migrace, přičemž se zejména zaměřuje na jižní hranice Libye. V červenci 2017 byl v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku schválen projekt spolufinancovaný EU a Itálií v hodnotě 46,3 milionu EUR za účelem posílení kapacit v oblasti integrované správy hranic a řízení migrace libyjskými orgány. Součástí projektu jsou činnosti na posílení operativní kapacity libyjské pobřežní stráže a jejích kontrolních operací za účelem provádění technických posouzení plnohodnotného národního koordinačního centra a centra pro koordinaci záchranných akcí na moři v Tripolisu a za účelem posílení operativní kapacity libyjské pohraniční stráže podél jižních hranic. V této souvislosti Evropská služba pro vnější činnost a útvary Komise připravují společně s Itálií případnou zjišťovací misi do jižní Libye. Tato činnost v Libyi je doplňkem probíhajícího úsilí v oblasti ochrany migrantů a uprchlíků, sociální soudržnosti, jakož i sociálního a ekonomického vývoje hostitelských komunit prováděného prostřednictvím programu v hodnotě 90 milionů EUR, který byl přijat v dubnu 2017. V návaznosti na podpis smluv mezinárodní organizace využívající tohoto programu již zahájily provádění v terénu. Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky již začal distribuovat nepotravinový materiál a provádí dohled nad ochranou v zajišťovacích zařízeních nacházejících se v Benghází. Mezinárodní organizace pro migraci provedla několik posouzení s cílem určit potřeby, pokud jde o materiální podporu zajišťovacích zařízení, služby přijímání během operací pro záchranu na moři, humanitární potřeby migrantů a vnitřně vysídlených osob, jakož i zdravotní podmínky a zdravotní potřeby migrantů v zajišťovacích zařízeních. Vysoký komisař Organizace spojených národů pro uprchlíky a Mezinárodní organizace pro migraci v místech vylodění nadále rozšiřují služby v oblasti ochrany a asistence (např. dokumentace, primární zdravotní péče a intervence na bázi peněžních toků). Výsledkem tohoto úsilí je značný nárůst počtu osob, které se rozhodly vrátit z Libye do své země původu. Do 1. září 2017 Mezinárodní organizace pro migraci pomohla 7 084 migrantům při dobrovolném návratu, zatímco za celý rok 2016 poskytla tuto pomoc 2 775 migrantům. Komise nadále prozkoumává způsoby na podporu tohoto trendu. 12 delegací EU v zemích subsaharské Afriky zaslalo dopis příslušným orgánům, aby upozornily na problém humanitárního navracení migrantů, kteří uvízli v Libyi, do jejich zemí původu. Mezinárodní organizace pro migraci je ve styku s delegacemi EU a vnitrostátními orgány za účelem prozkoumání nezbytných podpůrných opatření, jako je např. vytvoření konzulárních služeb on-line, které řídí Mezinárodní organizace pro migraci s cílem oslovit migranty mimo Tripolis. Byl realizován Projekt SEAHORSE ve Středomoří, jehož cílem je zvýšení situační orientace a schopnosti reakce zemí severní Afriky v oblasti nelegálních migračních toků a nedovoleného obchodování, zejména v jejích pobřežních oblastech a teritoriálních vodách. Probíhá plánovaný výcvik libyjské pobřežní stráže: dva libyjští důstojníci se zúčastnili společné operace Indalo. V červnu byl vyslán libyjský důstojník pobřežní stráže do italského národního koordinačního centra. Jsou dokončována nezbytná opatření na podporu výcviku libyjské pobřežní stráže v návaznosti na léto na Maltě a v Itálii. Operace EU NAVFOR MED SOPHIA pokračuje ve svých operacích zaměřených proti převaděčství, jakož i v doplňujícím výcviku a budování kapacit libyjské pobřežní stráže. Na konci července poskytly libyjské orgány jména uchazečů o výcvik. Celkem bylo navrženo 92 jmen osob, u nichž se očekává, že začnou s odborným výcvikem v Itálii v polovině září 2017, přičemž stále probíhají prověrky. Dne 25. července 2017 Rada prodloužila mandát operace EU NAVFOR MED SOPHIA do 31. prosince 2018 a upravila jej tak, aby byl jeho součástí monitorovací mechanismus účastníků výcviku a aby zlepšoval možnosti sdílení informací s donucovacími orgány členských států, Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a úřadem Europol. Navíc Itálie rovněž provádí výcvik pro budoucí pracovníky libyjské pobřežní stráže a vyslala do Tripolisu plavidlo na podporu operativnosti (technická údržba, opravy atd.) čtyř plavidel, která se již tento rok vrátila do Libye. V červenci Rada rovněž učinila důležitý krok v boji proti převaděčství a umožňuje členským státům předcházet vývozu nebo dodávkám nafukovacích člunů a závěsných motorů do Libye, pokud existují oprávněné důvody k domněnce, že jsou určena pro převaděčství migrantů. Dne 17. července Rada prodloužila mandát mise EUBAM Libya do 31. prosince 2018. Mise EUBAM v současné době pracuje na tom, aby v říjnu/listopadu byla ustavena přítomnost s omezeným rozsahem na místě, a to ve spolupráci s delegací EU. Během léta mise EUBAM Libya spolupracovala s příslušnými orgány na reformě řízení hranic pro Libyi a s misí OSN na podporu Libye a Rozvojovým programem OSN na podpoře občanských aspektů bezpečnostního plánu Tripolisu , zahájila práci na návrhu operační koncepce pro Všeobecnou správu pobřežní bezpečnosti a pomohla zřídit národní koordinační kapacitu pro boj proti terorismu. Vyslání jednoho přidruženého odborníka z Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a dalšího odborníka z úřadu Europol do mise EUBAM Libya zvýšilo sdílení informací, pomohlo rozvinout součinnost a zlepšilo koordinaci úsilí. Dne 22. června Komise a italská pobřežní stráž podepsaly grantovou dohodu v rámci složky Fondu pro vnitřní bezpečnost určené na mimořádnou pomoc s rozpočtem 1,84 milionu EUR. Prostřednictvím tohoto grantu italská pobřežní stráž poskytne libyjské pobřežní stráži technickou pomoc, aby posoudila kapacitu Libye provádět pátrací a záchranné operace a uskutečňovat studii proveditelnosti a připravit tak půdu pro vymezení oblasti pátrání a záchrany v Libyi a vytvoření libyjského centra pro koordinaci záchranných akcí na moři. Itálie vypracovala návrh kodexu chování nevládních organizací provádějících pátrací a záchranné operace v centrálním Středomoří. Kodex chování poskytuje důležitý rámec pro zlepšení koordinace a účinnosti záchranných operací, jak bylo uznáno ministry vnitra na Radě pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 6.–7. července 2017. Bude proto důležité, aby nevládní organizace působící v centrálním Středomoří podepsaly ustanovení kodexu chování a řídily se jimi.

Je důležité pokračovat v úsilí o zlepšení stability v Libyi, posílit spolupráci se zeměmi sousedícími s Libyí i mezi těmito zeměmi navzájem a naplánovat další výcvik, ochranu a pomoc, sociálně-ekonomický rozvoj, jakož i asistovaný dobrovolný návrat na téže úrovni v roce 2018 i v dalších letech. To bude vyžadovat financování prostřednictvím svěřenského fondu EU pro Afriku za účelem zvýšení zejména (avšak nikoli výlučně) složky fondu určené severní Africe. Komise na žádost předsednictví Rady Evropské unie a členských států provedla posouzení možných priorit a existujících mezer ve financování, které bude v nadcházejících měsících dále projednáno s členskými státy. Plán vnějších investic a jeho Evropský fond pro udržitelný rozvoj pomohou řešit hlavní ekonomické příčiny nelegální migrace posílením investic a tvorby pracovních míst, a to zejména v Africe a státech sousedících s EU. V návaznosti na kompromisní návrh schválený výborem COREPER v červnu a Evropským parlamentem v červenci by spolunormotvůrci měli co nejdříve schválit konečné znění nařízení o Evropském fondu pro udržitelný rozvoj, aby se mohlo neprodleně začít s jeho uplatňováním. 4. Závěr Řízení migrace na trase přes centrální Středomoří zůstává prioritní oblastí rámce pro partnerství. V červenci a v srpnu se počet osob přicházejících do Itálie oproti loňskému létu snížil. Řada opatření zavedených Itálií a EU v Libyi v úzké spolupráci s libyjskými orgány a hlavními mezinárodními partnery (Mezinárodní organizace pro migraci, Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky) a obecněji v rámci partnerství začíná přinášet výsledky. Rovněž byly učiněny důležité kroky s některými partnerskými zeměmi, např. s Guineou a Bangladéšem. Snížení migračního tlaku na trase přes centrální Středomoří je příležitostí pro další pokrok v řadě opatření probíhajících od zavedení přístupu založeného na rámci pro partnerství. Posílení kontrol vnitřních hranic, jakož i kapacit v boji proti převaděčství a řízení migrace v zemích původu a tranzitu přispívá k rozbíjení sítí převaděčů, snižování odlivu osob a zvyšování bezpečnosti a stability. Je třeba se více zaměřit na ochranu hranic v jižní Libyi a státech s ní sousedících. Posílení práce ve společných vyšetřovacích týmech, jako je např. tým působící v Nigeru, a společných bezpečnostních a obranných misí působících v oblastech citlivých na migraci, může přinést další výsledky. Úsilí o regionalizaci misí Evropské unie SBOP a podporu vytvoření společných sil G5 by mělo rovněž pokračovat s plnou podporou členských států. Vzhledem k tomu, že úspěch při rozbíjení sítí převaděčů často bere místním komunitám na trase zdroj příjmů, vyžaduje zajištění místní odpovědnosti za migrační politiky včasné provádění projektů za účelem vytvoření pracovních míst a alternativních zdrojů příjmů. Za tímto účelem je klíčové, aby stávající projekty na podporu socioekonomické odolnosti v jižní Libyi a Nigeru, které již byly schváleny v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku, byly rychle provedeny. Zatímco úsilí o uzavírání stávajících tras začínají přinášet výsledky, EU by měla být nadále obezřetná, pokud jde o možné vytvoření nových alternativních tras do Evropy, a měla by spolupracovat s příslušnými partnerskými zeměmi a s nejvíce dotčenými členskými státy. Úsilí o zastavení nelegální migrace by mělo být nadále souběžně doprovázeno razantními politikami na ochranu lidských práv a zajištění důstojných životních podmínek pro migranty v zemích tranzitu, zejména v Libyi. Úspěšné provádění programu EU a Mezinárodní organizace pro migraci, který se týká asistovaných dobrovolných návratů do západní Afriky a míst v Libyi, poukazuje na významný potenciál tohoto nástroje politiky. Spolupráce s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky v oblasti znovuusídlení osob, které potřebují mezinárodní ochranu, může mít stále důležitější úlohu. Členské státy by měly urychleně přijmout ambiciózní závazky v souvislosti se širším procesem přesídlování zahájeným Komisí.