SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Opatření navazující na rozhodnutí Rady 2010/320/EU určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku(červen 2011) /* KOM/2011/0422 v konečném znění */





SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Opatření navazující na rozhodnutí Rady 2010/320/EU určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (červen 2011) Úvod V tomto čtvrtletním sdělení jsou posouzena opatření, která Řecko provádí a plánuje, aby splnilo požadavky rozhodnutí Rady 2010/320/EU[1]. Opatření přijatá do konce roku 2010 byla posouzena ve sdělení ze dne 24. února 2011[2]. Společně s průvodní zprávou útvarů Komise připravenou ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB)[3] přispívá sdělení rovněž k posouzení souladu s memorandem o hospodářské a finanční politice (MEFP) a memorandem o porozumění[4] v souvislosti se smlouvou o úvěru uzavřenou mezi Řeckem a ostatními členskými státy eurozóny. Posouzení se zakládá na zprávě předložené Řeckem Radě a Komisi[5] a na výsledcích mise provedené útvary Komise společně s MMF a ECB v souvislosti s programem hospodářské korekce, který financují členské státy eurozóny dvoustrannými úvěry a MMF pohotovostním úvěrem. ROZHODNUTÍ RADY ZE DNE 10. KVěTNA 2010 Dne 10. května 2010 přijala Rada na základě čl. 126 odst. 9 a článku 136 Smlouvy o fungování EU rozhodnutí 2010/320/EU určené Řecku, jehož cílem je posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku do roku 2014. Na základě schodku veřejných financí ve výši 36 306 milionů EUR na konci roku 2009 požadovala Rada ve svém rozhodnutí, aby Řecko přijalo řadu konkrétních opatření, jejichž cílem je udržet schodek veřejných financí pod těmito hranicemi: - 18 508 milionů EUR (což na základě posledních údajů o HDP představuje 8,0 % HDP) v roce 2010; - 17 065 milionů EUR (což na základě posledních prognóz představuje 7,6 % HDP) v roce 2011; - 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012; - 11 399 milionů EUR (4,8 % HDP) v roce 2013 a - 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014[6]. V rozhodnutí se vysvětluje, že výnosy z privatizace se v úsilí dodržet tyto hranice nezohledňují. Rozhodnutí také vyžaduje, aby meziroční růst konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročil: - 34 058 milionů EUR v roce 2010, - 17 365 milionů EUR v roce 2011, - 15 016 milionů EUR v roce 2012, - 11 599 milionů EUR v roce 2013 a - 7 885 milionů EUR v roce 2014[7]. Rozhodnutí bylo pozměněno dne 7. září 2010 (rozhodnutí 2010/486/EU)[8], 20. prosince 2010 (rozhodnutí 2011/57/EU)[9] a 7. března 2011 (rozhodnutí 2011/257/EU)[10]. Výše uvedené hranice schodku veřejných financí a meziroční změna výše dluhu se nezměnily. PLNěNÍ ROZPOčTU 2010 Hraniční hodnota schodku veřejných financí podle metodiky ESA nebyla v roce 2010 dodržena. Zatímco rozhodnutí Rady stanovilo na rok 2010 hraniční hodnotu schodku ve výši 18 508 milionů EUR (což představuje 8,0 % HDP), dosáhla skutečná výše schodku 24 193 milionů EUR (tj. 10,5 % HDP). Odchylka od rozpočtového cíle byla z velké části očekávána již v předchozích čtvrtletních sděleních a byla částečně důsledkem přeřazení veřejných subjektů (0,8 % HDP). Skutečná výše schodku potvrzená Eurostatem[11] však rovněž zhruba o 1 % HDP překročila odhady Komise z února 2011[12]. Odchylka oproti předchozímu odhadu byla způsobena nižšími příjmy, horším než očekávaným saldem sociálního zabezpečení a nahromaděním nedoplatků, jejichž výše překročila předchozí odhady. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2010 dosáhl 328 588 milionů EUR, což je 142,8 % HDP. Ve srovnání s rokem 2009 se dluh zvýšil o 29 882 milionů EUR, nepřesáhl tedy strop stanovený Radou. První čtvrtletí 2011 V prvním čtvrtletí 2011 bylo čtvrtletní kritérium pro primární výdaje státu stanovené v memorandu o hospodářské a finanční politice a v memorandu o porozumění dodrženo. Výsledná hodnota činí 13,5 miliardy EUR oproti stropu 15 miliard EUR. Je třeba uvést, že v porovnání s předchozími čtvrtletími, kdy byl strop pro primární výdaje státu definován na hotovostním základě, nyní údaje zahrnují změnu objemu nedoplatků, které stát dluží. Podle dostupných informací přesahovala výše nedoplatků dlužených státem na konci prvního čtvrtletí 2011 1,1 miliardy EUR (oproti 0,9 miliardy na konci roku 2010)[13]. Během stejného období dosáhl (změněný) primární schodek veřejných financí 806 milionů EUR oproti stropu 2 miliardy EUR. Poprvé přitom toto kritérium zohlednilo i nahromadění nedoplatků. V tabulce č. 1 a 2 jsou uvedeny podrobné informace o plnění rozpočtu v období od ledna do března 2011 a rovněž některé údaje za květen 2011. Tabulka č. 1: Plnění rozpočtu (leden–březen 2011) 2010 | 2011 | na hotovostní bázi (v milionech EUR) | Leden–březen | Změna v % leden–březen | Změna rozpočtu v % | Celkové příjmy | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 | Příjmy před vrácením daně | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 | Vrácení daně | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 | Kapitálové příjmy | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 | Výdaje na NATO | 3 | 17 | Celkové výdaje | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 | Primární výdaje | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 | Dluhy nemocnic z minulých let | - | 375 | Vojenské výdaje a NATO | - | 50 | Vyplacené záruky (mimo vládní instituce) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 | Úroky | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 | Kapitálové výdaje | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 | Saldo státního rozpočtu | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 | Změny nedoplatků | - | 263 | - | - | Primární výdaje státu | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - | Saldo místních vládních institucí (*) | - | 191 | - | - | Saldo sociálního zabezpečení (*) | - | 605 | - | - | Ostatní | - | -9 | - | - | (Změněné) saldo veřejných financí | - | -4 179 | - | - | (Změněné) primární saldo veřejných financí (**) | - | -806 | - | - | Zdroj: Nejvyšší kontrolní úřad, Ministerstvo financí Řecka a vlastní výpočty. (*) Na základě bankovních statistik řecké centrální banky. (**) Nezahrnuje státní podniky a většinu mimorozpočtových fondů. | Tabulka č. 2: Plnění rozpočtu (leden–květen 2011) 2010 | 2011 | na hotovostní bázi (v milionech EUR) | Leden–květen | Změna v % Leden–květen | Změna rozpočtu v % | Celkové příjmy | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8.5 | Příjmy před vrácením daně | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5.6 | Vrácení daně | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23.7 | Kapitálové příjmy | 309 | 661 | 113,9 | 27.7 | Výdaje na NATO | 3 | 18 | Celkové výdaje | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6.6 | Primární výdaje | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1.9 | Dluhy nemocnic z minulých let | - | 375 | - | Vojenské výdaje a NATO | 68 | 66 | - | Vyplacené záruky (mimo vládní instituce) | 56 | 15 | -73,2 | 0.0 | Úroky | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20.4 | Kapitálové výdaje | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0.6 | Saldo státního rozpočtu | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3.9 | Primární výdaje státu | 23 772 | 23 449 | -1,4 | Zdroj: Nejvyšší kontrolní úřad, Ministerstvo financí Řecka a vlastní výpočty. | 4. Vyhlídky na rok 2011 a období 2012–14 Podle projekcí pracovníků Komise, MMF a ECB v souvislosti se čtvrtou misí zaměřenou na přezkum programu hospodářské korekce (květen 2010) by schodek v roce 2011 přesáhl 10 % HDP, pokud by nebyla přijata další opatření. To představuje fiskální rozdíl téměř 3 % HDP nad strop schodku ve výši 7½ % HDP[14]. Byly rovněž zjištěny velké rozdíly na období 2012–2014: 5 % v roce 2012, 7 % v roce 2013 a téměř 10 % v roce 2014. Rozdíl byl způsoben především výrazným poklesem příjmů, neuspokojivými daňovými příjmy, zpožděným prováděním fiskálních opatření v rozpočtu na rok 2011 a změnami ve srovnávací základně, protože fiskální výsledek roku 2010 se ukázal být horší, než se čekalo. Rovněž nebudou provedena některá opatření dříve dohodnutá s Komisí a zařazená do rozpočtu na rok 2011 (např. vyrovnání zdanění topného oleje a motorové nafty pro použití v dopravě). Recese se zdá být hlubší a delší, než se dosud předpokládalo. Hospodářská činnost se v roce 2010 snížila o 4½ %, o něco více, než se předpokládalo při zahájení programu a následných přezkumech. Podle současné projekce útvarů Komise klesne reálný HDP v roce 2011 o 3,8 % ve srovnání s 2,5 % v počátečním programu. Podle řeckého zákona o rozpočtových pravidlech musí vláda připravit střednědobou fiskální strategii na období 2012–2015. V rámci této strategie řecká vláda oznámila přijetí dodatečných fiskálních opatření na roky 2011–2015 s cílem snížit schodek v tomto období. Tato opatření se vyznačují různou mírou rizik spojených s jejich realizací. V roce 2011 a 2012 je toto riziko poměrně nízké, protože nebyly vzaty v úvahu příjmy plynoucí z lepší daňové disciplíny a konsolidace vychází převážně z rozšiřování daňových základů a zvyšování daňových sazeb (3,1 miliardy EUR v roce 2011) a snižování mzdových nákladů ve veřejném sektoru a sociálních výdajů (škrty výdajů v roce 2011 ve výši 3,4 miliardy EUR). Mezi dodatečná opatření, která mají zajistit dodržení hraniční hodnoty schodku na rok 2011, a do střednědobé fiskální strategie do roku 2015 se mají zařadit (řecká vláda se jako obvykle zavázala jednat s Komisí, ECB a MMF, bude-li třeba tato opatření revidovat): - škrty mzdových nákladů ve výši nejméně 770 milionů EUR v roce 2011 a dalších 600 milionů EUR v roce 2012, 448 milionů EUR v roce 2013, 306 milionů EUR v roce 2014 a 71 milionů EUR v roce 2015 umožněné snižováním počtu zaměstnanců nad rámec pravidla „1 nový zaměstnanec na 5 odcházejících“ (v roce 2011 1 nový zaměstnanec na 10 odcházejících), zvýšením týdenní pracovní doby pro zaměstnance veřejného sektoru z 37,5 na 40 hodin a snížením plateb za práci přesčas, snížením počtu odměňovaných výborů a komisí, snížením dalších dodatečných systémů náhrad, příspěvků a prémií, snížením počtu smluvních zaměstnanců (50 % v roce 2011 a dalších 10 % v roce 2012 a dále), dočasným zmrazením automatického zvyšování mezd, zavedením nové tabulky odměňování, zavedením pracovních míst ve veřejném sektoru na částečný úvazek a neplaceného volna, snížením počtu osob přijímaných na vojenské a policejní akademie, přesunem nadbytečných pracovníků do rezervy pracovních sil s průměrným příjmem ve výši 60 % základní mzdy a snížením příplatku za produktivitu o 50 %; - škrty provozních výdajů státu ve výši nejméně 190 milionů EUR v roce 2011 a dalších 92 milionů EUR v roce 2012, 161 milionů EUR v roce 2013, 323 milionů EUR v roce 2014 a 370 milionů EUR v roce 2015 umožněné zavedením elektronického zadávání u všech veřejných zakázek, racionalizací nákladů na energii ve veřejných službách, snížením výdajů na pronájem díky účinnějšímu využívání veřejného majetku, snížením všech výdajů na telekomunikační služby, zrušením bezplatné distribuce novin, škrty provozních výdajů ve všech oblastech běžného rozpočtu, zavedením referenčních úrovní veřejných výdajů po roce plného fungování systému MIS pro veřejné výdaje; - škrty výdajů mimorozpočtových fondů a převod do jiných subjektů ve výši nejméně 540 milionů EUR v roce 2011 a dalších 150 milionů EUR v roce 2012, 200 milionů EUR v roce 2013, 200 milionů EUR v roce 2014 a 150 milionů EUR v roce 2015 na základě posouzení mandátu, životaschopnosti a výdajů všech subjektů dotovaných veřejným sektorem a jejich slučování a rušení, slučováním/rušením vzdělávacích institucí (školy, instituce vyššího vzdělávání) a snížením dotací těmto institucím, snížením dotací poskytovaných státem subjektům mimo vládní sektor a akčním plánem rušení a slučování subjektů a snižováním počtu jejich zaměstnanců; - úspory ve státem vlastněných podnicích ve výši nejméně 414 milionů EUR v roce 2012 a dalších 329 milionů EUR v roce 2013, 297 milionů EUR v roce 2014 a 274 milionů EUR v roce 2015 umožněné zvýšením příjmů řeckých drah OSE, aténské dopravní sítě OASA a dalších podniků, provedením plánů restrukturalizace a privatizace společností „Hellenic Defence Systems“, „Hellenic Aeronautical Industry“, „Hellenic Horse Racing Corporation“, prodejem aktiv nesouvisejících s hlavní činností podniků, snížením výdajů na zaměstnance, snížením provozních výdajů a slučováním a rušením podniků; - snížení zakázek na vojenské vybavení (dodávek) o 830 milionů EUR v období 2010–2015 a dále škrty provozních výdajů v oblasti obrany ve výši nejméně 133 milionů EUR v roce 2013 a dalších 133 milionů EUR v roce 2014 a 134 milionů v roce 2015; - škrty výdajů ve zdravotnictví a farmaceutických výdajů ve výši nejméně 310 milionů EUR v roce 2011 a dalších 697 milionů EUR v roce 2012, 349 milionů EUR v roce 2013, 303 milionů EUR v roce 2014 a 463 milionů EUR v roce 2015 zavedením nového „plánu pro zdravotnictví“ a souvisejícím snížením výdajů na nemocnice, přehodnocením mandátu a výdajů subjektů pod dohledem, jiných než nemocnic, zavedením centrálního systému zadávání zakázek, snížením průměrných nákladů na jednotlivé případy vytvářením skladby hospitalizačních případů („case mixing“), omezením služeb poskytovaných nepojištěným osobám (funkce kontroly přístupu), zavedením poplatků za služby poskytované cizincům, provozem národní organizace pro primární zdravotní péči (EOPI), kontrolou ručně psaných předpisů institucí sociálního zabezpečení IKA, rozšířením seznamu léků, které nevyžadují předpis, novými cenami léků, stanovením ceny pojištění sektorem sociálního zabezpečení a úplným zavedením elektronického předepisování léčiv; - škrty sociálních dávek ve výši nejméně 1 188 milionů EUR v roce 2011 a dalších 1 230 milionů EUR v roce 2012, 1 025 milionů EUR v roce 2013, 1 010 milionů EUR v roce 2014 a 700 milionů EUR v roce 2015 umožněné úpravou doplňkových penzijních systémů a následným zmrazením do konce roku 2015, zmrazením základních důchodů, reformou systému invalidních důchodů, sčítáním důchodců a křížovou kontrolou osobních údajů spolu s plným zavedením čísla sociálního zabezpečení a horní hranice výše důchodů, systematizací kritérií pro důchodce (EKAS), systematizací příspěvků a příjemců OEE-OEK a OAED (řecká agentura práce), škrty paušálních částek vyplácených při odchodu do důchodu, křížovou kontrolou osobních údajů při zavedení stropů pro zaměstnavatele, kteří se mohou zapojit do systémů OAED, snížením základního důchodu OGA (úřad pro zemědělská pojištění) a spodních hranic důchodů v dalších fondech sociálního zabezpečení a zpřísněním kritérií na základě trvalého bydliště, snížením výdajů na sociální dávky pomocí křížových kontrol údajů, jednotné regulace dávek zdravotní péče pro všechny fondy sociálního zabezpečení, jednotné smlouvy se soukromými nemocnicemi a zdravotními středisky, přezkoumáním peněžitých a věcných sociálních dávek vedoucím ke zrušení nejméně účinných, zvýšením zvláštních příspěvků důchodců (zákon č. 3863/2010) pro ty důchodce, jejichž měsíční důchod přesahuje 1 700 EUR, zvýšením zvláštních sociálních příspěvků placených důchodci pod 60 let s měsíčním důchodem vyšším než 1 700 EUR, zavedením zvláštního odstupňovaného příspěvku pro doplňkové důchody vyšší než 300 EUR měsíčně a snížením transferů do důchodového systému NAT (důchodový systém pro námořníky) a OTE a souběžným snížením důchodů; - škrty dalších výdajů ve výši nejméně 150 milionů EUR v roce 2011 a dalších 250 milionů EUR v roce 2012, 175 milionů EUR v roce 2013, 170 milionů EUR v roce 2014 a 160 milionů EUR v roce 2015 umožněné snižováním výdajů místních vládních institucí financovaných ze státních dotací; - škrty výdajů z rozpočtu na veřejné investice (veřejné investice financované z domácích zdrojů a dotace spojené s investicemi) a správních nákladů v souvislosti s národním strategickým referenčním rámcem (ESPA) ve výši 950 milionů EUR v roce 2011, z čehož 350 milionů EUR natrvalo, a dalších 154 milionů EUR v roce 2012 (správní náklady); - zvýšení daní o nejméně 2 017 milionů EUR v roce 2011 a dalších 3 678 milionů EUR v roce 2012, 156 milionů EUR v roce 2013 a 685 milionů EUR v roce 2014, k němuž povede zvýšení sazby DPH pro restaurace a bary z 13 na 23 % od září 2011, zvýšení daní z majetku, snížení nezdanitelné části příjmu na 8 000 EUR a zavedení odstupňovaného příspěvku solidarity, zvýšení paušálního zdanění a poplatků pro osoby samostatně výdělečně činné, omezení osvobození od daně / daňových výdajů, změny daňového režimu pro tabákové výrobky spolu s rychlejším placením spotřební daně a změny daňové struktury, spotřební daň z nealkoholických nápojů, spotřební daň ze zemního a zkapalněného plynu zrušení daňového zvýhodnění pro topný olej (pro podniky od října 2011 a pro domácnosti postupně od října 2011 do října 2013), zvýšení daně z vozidel, mimořádné poplatky z vozidel, motocyklů a bazénů, zvýšení pokut za nepovolené budovy a řešení případů porušení předpisů v oblasti územního plánování, zdanění soukromých lodí a jachet, zvláštní daň z nemovitosti vysoké hodnoty, zvláštní poplatky za místa vyhrazená kuřákům; - zlepšení daňové disciplíny vedoucí ke zvýšení příjmů z daní o nejméně 878 milionů EUR v roce 2013 a dalších 975 milionů EUR v roce 2014 a 1 147 milionů EUR v roce 2015; - zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení o nejméně 629 milionů EUR v roce 2011 a dalších 259 milionů EUR v roce 2012, 714 milionů EUR v roce 2013, 1 139 milionů EUR v roce 2014 a 504 milionů EUR v roce 2015, k němuž povede celoplošné zavedení jediné a jednotné metody plateb daní z mezd a příspěvků na pojištění, zvýšení sazeb příspěvků pro příjemce OGA a ETAA, zřízení fondu solidarity příjemců OAEE, úprava příspěvků na politiku zaměstnanosti pro zaměstnance soukromého sektoru, zavedení příspěvků na politiku zaměstnanosti pro osoby samostatně výdělečně činné a pro zaměstnance veřejného sektoru, včetně státních podniků, místních vládních institucí a dalších veřejných podniků; - zvýšení příjmů místních vládních institucí o nejméně 105 milionů EUR v roce 2012 a dalších 170 milionů EUR v roce 2013, 130 milionů EUR v orce 2014 a 145 milionů EUR v roce 2015 zvýšením příjmů z mýtného, poplatků, práv a dalších toků příjmů v důsledku slučování místních správ a zvyšování daňové disciplíny na místní úrovni zavedením požadavku potvrzení, že osoba nemá nedoplatky místních daní. 5. Pokrok v rámci strukturálních reforem V oblasti fiskálních strukturálních reforem byl zaznamenán pokrok, ačkoli je v některých případech pomalejší, než se očekávalo. V oblasti daňové správy začínají reformy nabírat na obrátkách v podobě několika probíhajících opatření. Opatření, která vláda dosud přijala, zahrnují zejména právní předpisy ke zlepšení účinnosti daňové správy a kontrol, zřízení účinného systému řízení projektů a zavedení strategie proti daňovým únikům k obnovení daňové disciplíny a zlepšení dodržování předpisů. Příslušný zákon přijatý parlamentem v březnu 2011 je součástí širší tříleté strategie proti daňovým únikům. Pokračují reformy rozpočtových institucí, v jejichž rámci byl zřízen parlamentní rozpočtový úřad a jmenován jeho vedoucí a zaměstnanci a rovněž byl reorganizován nejvyšší kontrolní úřad. Došlo rovněž k pokroku v zajišťování včasného poskytování fiskálních údajů, je však třeba nadále zlepšovat jejich kvalitu a rozsah. Dále je nutné zlepšit fiskální řízení výdajové strany rozpočtu, zejména pokud jde o registry závazků na každém ministerstvu a v nestátních subjektech. Začaly být zveřejňovány údaje o nedoplatcích, je však nutno zlepšit oblast působnosti a rozsah souboru těchto dat. Pokročila i reforma zdravotnictví. První balíček reforem byl přijat v polovině února 2011 a v současné době se provádí, včetně provozu databáze ESY.NET, díky níž jsou dostupné údaje o příjmech a výdajích většiny nemocnic. Na druhé straně však byla řada fiskálních strukturálních opatření zpožděna, včetně zjednodušení systému odměňování ve veřejném sektoru a úplného zprovoznění ústředního platebního orgánu. I přes určité zpoždění rovněž pokračuje příprava přezkumu funkčnosti ústřední správy a sociálních programů. 6. privatizace Byly dohodnuty důležité kroky k posílení a urychlení programu privatizace. Řecká vláda je v Evropě jednou z vlád s nejbohatším portfoliem aktiv. Její portfolio zahrnuje kotované i nekotované společnosti, koncese a nemovitosti (budovy a hospodářsky životaschopné pozemky). Většina těchto aktiv nepřinesla žádné odpovídající příjmy. Ztrátové státní podniky byly zdrojem nákladů, které nesli daňoví poplatníci. Privatizace těchto aktiv přispěje ke snížení bilance veřejných financí. Bude mít nízké, pokud vůbec nějaké, náklady v podobě ušlých budoucích příjmů a naopak může náklady snížit. Privatizace zároveň podporuje hospodářskou činnost a přímé zahraniční investice. Vláda určila klíčová aktiva, která se mají privatizovat (je třeba dále pracovat na vytvoření portfolií nemovitostí k privatizaci), a schválila předběžný harmonogram privatizace. K urychlení postupů a zajištění nevratnosti celého procesu se vytváří vhodné struktury řízení: v krátké době bude zřízen privatizační fond řízený nezávislou odbornou správní radou. Komise a Euroskupina budou mít každá právo zvolit do rady jednoho pozorovatele. Dodržování plánů fiskální konsolidace a privatizace přispěje k uvedení poměru veřejného dluhu k HDP na udržitelnou cestu. Přestože Řecko musí v úsporných fiskálních opatřeních vytrvat a snížení poměru dluhu bude trvat mnoho let, změna poměru dluhu k HDP by měla přispět ke zlepšení důvěry trhu v řeckou ekonomiku. 7. ZÁVěR Strop schodku veřejných financí (podle ESA95) na rok 2010, stanovený rozhodnutím Rady, nebyl dodržen. Oproti roku 2009 však poměr schodku k HDP v roce 2010 klesl o téměř pět procentních bodů. Poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2010 zvýšil ze 127,1 % HDP na konci roku 2009 na 142,8 %. K dodržení stropu schodku jsou v roce 2011 zapotřebí další opatření. Vláda proto vypracovala řadu trvalých opatření, která schodek v následujících letech sníží. V rámci střednědobé fiskální strategie byla určena trvalá fiskální konsolidační opatření v objemu zhruba 10 % HDP, která by měla zajistit dosažení cílů pro schodek až do roku 2014 a udržitelné snižování poměru veřejného dluhu k HDP. Rozšířený privatizační plán by měl během pěti let přinést snížení poměru dluhu k HDP o téměř 20 procentních bodů. Celkově lze říci, že přes uvedené nedodržení fiskálního cíle v roce 2010 Řecko přijímá opatření nezbytná k provádění požadovaných politik a pokračování v nastoupené cestě, aby odstranilo nadměrný schodek do roku 2014, jak požaduje rozhodnutí Rady. PŘÍLOHA I: OPATŘENÍ, JEŽ MĚLA BÝT PODLE ROZHODNUTÍ RADY PŘIJATA DO KONCE BŘEZNA 2011 Opatření (uvedená v čl. 2 odst. 4 rozhodnutí Rady) | Stav provádění | „Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření: | a) (zrušeno) | -- | b) zveřejnění ucelených dlouhodobých prognóz výdajů na důchody do roku 2060, jak je stanoveno v legislativní reformě z července 2010. Prognózy zahrnují doplňkové (pomocné) režimy, založené na uceleném souboru údajů shromážděných a zpracovaných národním orgánem pro pojistněmatematické prognózy. Prognózy budou předmětem odborného přezkumu a schvalovat je bude Výbor pro hospodářskou politiku; | Částečně splněno. Dlouhodobé projekce předložené národním orgánem pro pojistněmatematické prognózy se týkají čtyř hlavních penzijních fondů, jejichž výdaje odpovídaly v roce 2009 9,4 % HDP čili 2/3 všech výdajů na důchody v uvedeném roce a které pokrývají 93 % všech pojištěných, ekonomicky aktivních obyvatel a 93 % všech důchodců v Řecku. Dostupné projekce se nevztahují na všechny pomocné fondy, fondy sociální péče, několik fondů veřejných společností a námořní fond. | c) vláda vyrovná nedoplatky nahromaděné v roce 2010 a sníží nedoplatky z předešlých let; | Nesplněno. V prvním čtvrtletí 2011 se zvýšil počet dosud neprovedených výdajových plateb dodavatelům. Z údajů poskytnutých řeckým ministerstvem financí vyplývá, že nedoplatky v případě státu dosáhly na konci března 2011 částky 1,1 miliardy EUR. Znamená to zvýšení od konce prosince o nejméně 263 milionů EUR. Nedoplatky existují i v dalších úrovních státní správy, např. v místních vládních institucích nebo nemocnicích, které zatím nejsou ve čtvrtletních výkonnostních kritériích zohledněny. Pro vládu jako celek činí nedoplatky na konci března 2011 šest miliard EUR. | d) střednědobý rozpočtový strategický plán, v němž budou uvedena trvalá opatření pro fiskální konsolidaci o rozsahu alespoň 8 % HDP (některá z nich již byla identifikována v květnu 2010), včetně pohotovostní rezervy, kterými bude zajištěno dosažení cílových hodnot schodku až do roku 2014 a udržitelné snižování poměru dluhu k HDP. Strategický plán bude do konce března zveřejněn pro účely veřejné konzultace. Střednědobý strategický plán obsahuje zejména: obezřetné makroekonomické prognózy; základní projekce příjmů a výdajů státu jako celku a ostatních vládních institucí; popis trvalých fiskálních opatření, jejich harmonogram a kvantifikaci; roční výdajové stropy každého ministerstva a fiskální cíle ostatních vládních institucí až do roku 2014; fiskální projekce vývoje veřejných financí po provedení opatření se zohledněním cílů pro schodek a dluh; dlouhodobější projekce dluhu zohledňující obezřetné makroekonomické projekce, stabilní primární přebytky po roce 2014 a privatizační záměry. Střednědobý strategický plán bude v souladu s probíhajícími reformami ve zdravotnictví a penzijním systému a se zvláštními odvětvovými plány. Odvětvové plány (jejichž návrhy mají být k dispozici do konce března) se budou týkat zejména: reforem daňové politiky; státních podniků; mimorozpočtových fondů (právních subjektů veřejného sektoru a účelově vázaných účtů); mzdových nákladů ve veřejném sektoru; veřejné správy; sociálních výdajů; veřejných investic a vojenských výdajů. Každý odvětvový plán bude řídit meziresortní pracovní skupina; | Zatím nesplněno. Očekává se, že střednědobá fiskální strategie bude přijata do konce června 2011. | e) plán proti daňovým únikům, který zahrnuje kvantitativní ukazatele výkonnosti, podle kterých by byla vedena k odpovědnosti správa příjmů; právní předpisy pro zjednodušení správního řízení a odvolacích soudních řízení u daňových sporů a potřebné předpisy a postupy pro lepší řešení případů porušení povinností, korupce a slabé výkonnosti daňových úředníků, včetně stíhání v případě porušení povinností, a zveřejňování měsíčních zpráv pěti zřízených pracovních skupin pro boj proti daňovým únikům, včetně souboru ukazatelů pokroku; | Částečně splněno. Konečné znění zákona přijatého parlamentem bylo v porovnání s návrhem, který byl předtím projednán s útvary Komise, do značné míry změněno. Některé prvky původního návrhu, např. metody nepřímého auditu, byly ze zákona vynechány. | f) podrobný akční plán obsahující harmonogram pro dokončení zjednodušeného systému odměňování a jeho zavedení; přípravu střednědobého plánu lidských zdrojů na období do roku 2013 v souladu s pravidlem „1 nový zaměstnanec na 5 odcházejících“, s uvedením plánů na převedení kvalifikovaných pracovníků do prioritních oblastí; zveřejňování měsíčních údajů o pohybu zaměstnanců (nábor, odchod, převedení mezi institucemi) určitých vládních resortů; | Částečně splněno. Byla předložena zpráva, která popisuje stav zaměstnanosti a mezd ve veřejném sektoru. Zpráva však neobsahuje politické návrhy harmonogramu pro zjednodušení tabulek odměňování. | g) provedení komplexní reformy systému zdravotní péče zahájené v roce 2010 s cílem udržet veřejné výdaje na zdravotnictví na úrovni nejvýše 6 % HDP; opatření, která přinesou úspory za farmaceutické výrobky ve výši nejméně 2 miliardy EUR ve srovnání s úrovní roku 2010, z čehož nejméně 1 miliarda EUR bude ušetřena v roce 2011; zlepšení účetních a fakturačních systémů nemocnic, a to prostřednictvím dokončení zavádění podvojného účetnictví respektujícího zásadu časového rozlišení ve všech nemocnicích, využívání jednotného systému kódů a společného rejstříku zdravotnických potřeb, provádění výpočtu zásob a toku zdravotnických potřeb ve všech nemocnicích pomocí jednotného systému kódů pro zdravotnické potřeby, včasné fakturace nákladů na léčbu (nejpozději do dvou měsíců) řeckým fondům sociálního zabezpečení, jiným členským státům a soukromým zdravotním pojišťovnám a zajištění, aby alespoň 50 % objemu léčivých přípravků používaných ve veřejných nemocnicích do konce roku 2011 tvořila generika a nepatentované léčivé přípravky, a to stanovením povinnosti, že všechny veřejné nemocnice musí obstarávat farmaceutické výrobky podle účinné látky; | Částečně splněno. Vláda schválila zákon č. 3918/2011 o strukturálních změnách zdravotního systému a dalších ustanoveních, který zavádí řadu změn v systému řízení a ve způsobu, jakým jsou některé služby nakupovány a poskytovány (např. systém zadávání zakázek) a regulovány (např. lékárny). Zákon rovněž slučuje funkci zdravotního pojištění čtyř největších fondů (IKA-ETAM, OGA, OPAD a OAEE) a zřizuje národní organizaci pro zdravotnické služby (EOPYY) pro nákup zdravotnických služeb pro osoby pojištěné v rámci těchto fondů. V únoru 2011 nemělo zhruba 20 nemocnic řádný/moderní systém informačních a komunikačních technologií (IKT). Pro ostatní vytvořilo ministerstvo zdravotnictví webovou platformu ESY.net, která funguje jako systém integrující informace (o financích, správě a činnostech) ze všech nemocnic. Informace jsou shromažďovány každý měsíc a zasílají se ministerstvu zdravotnictví a ministerstvu financí. Systém podvojného účetnictví respektujícího zásadu časového rozlišení pro měsíční výdaje a příjmy nyní používá 132 nemocnic. 119 nemocnic vypracovalo rozvahu za rok 2009 a 121 za rok 2010, některé však tak dosud neučinily. V únoru vytvořily EKEVYL a EPI jednotný systém kódů pro všechny zdravotnické potřeby používané nemocnicemi národní zdravotnické služby (NHS), a webovou platformu pro sledování žádostí nemocnic. Probíhá modernizace systémů IKT s cílem vytvořit plně integrovaný a automatizovaný systém. V lednu 2010 byl v jednom oběžníku vznesen požadavek čtvrtletní zprávy (říjen–prosinec 2010) o nákladech na léky ze všech nemocnic, včetně objemu a ceny generik. V jiném oběžníku byl stanoven cíl zvýšit do roku 2011 podíl generik v nemocnicích NHS na 50 %. Podíl generik v současné době představuje 12,4 % všech léčiv. | h) s cílem bojovat proti plýtvání a špatnému hospodaření ve státem vlastněných společnostech a dosáhnout fiskálních úspor ve výši alespoň 800 miliónů EUR sníží primární odměňování ve veřejných podnicích alespoň o 10 % na úrovni společnosti, sníží sekundární odměňování na 10 % primárního odměňování, zavede strop ve výši 4 000 EUR měsíčně na hrubý příjem (12 plateb ročně), zvýší jízdné v městské dopravě alespoň o 30 %, zavede opatření, kterými sníží provozní výdaje veřejných společností o 15 až 25 %, a přijme právní předpis, kterým restrukturalizuje OASA; | Splněno. Zákon č. 3920/2011 o restrukturalizaci OASA byl přijat dne 22. února 2011. | i) nový regulační rámec, který usnadní uzavírání koncesních dohod pro regionální letiště; | Splněno. Zákon č. 3913/2011 byl přijat dne 16. února 2011. | j) zřízení nezávislé pracovní skupiny pro politiku vzdělávání s cílem zvýšit efektivitu systému veřejného vzdělávání (základní, střední a vyšší vzdělávání) a dosáhnout účinnějšího využívání zdrojů; | Splněno. | k) přijetí zákona o zřízení ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek v souladu s akčním plánem; vývoj IT platformy pro elektronické zadávání veřejných zakázek a stanovení dílčích milníků v souladu s akčním plánem, včetně testování pilotní verze, dostupnosti všech funkcí pro všechny zakázky a postupného zavedení povinného využívání systému elektronického zadávání veřejných zakázek pro smlouvy na dodávky, služby a práce; | Provádění probíhá. Návrh zákona o ústředním orgánu pro zadávání veřejných zakázek je v souladu s akčním plánem, na němž se v září 2010 Řecko dohodlo s Komisí. Zatím nebyla podepsána smlouva o poskytování platformy pro elektronické zadávání veřejných zakázek. | l) předpis stanovující kvalifikaci a povinnosti účetních, kteří mají být jmenováni na všech hlavních ministerstvech a v hlavních vládních institucích a kteří mají odpovídat za řádné finanční kontroly; jmenování finančních účetních; zrychlení procesu zřizování registrů závazků a provozních registrů pro celý vládní sektor (s výjimkou nejmenších institucí). | Částečně splněno. Finanční účetní byli jmenováni, ale zatím nezačali vykonávat činnost v plném rozsahu. Registry závazků zatím nefungují ve všech vládních subjektech. | [1] Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 6. [2] KOM(2011) 85 v konečném znění. [3] „ The Economic Adjustment Programme for Greece – Fourth Review “ (Program hospodářské korekce pro Řecko – čtvrtá revize), European Economy–Occasional Paper , (2011). Odkazujeme čtenáře na tento dokument obsahující podrobnější posouzení vývoje makroekonomických, finančních, fiskálních a strukturálních reforem. [4] Memorandum o hospodářské a finanční politice a Memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky ze dne 3. května, aktualizované dne 23. února 2011. [5] The Economic Adjustment Programme for Greece (Program hospodářské korekce pro Řecko) – zpráva předložena podle rozhodnutí Rady v květnu 2011. Řecká vláda zprávu předložila dne 17. června 2011. Je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm. [6] Poměry schodku k HDP jsou orientační. V rozhodnutí Rady byly tyto poměry vypočteny podle nominálních hodnot HDP, které byly k dispozici v květnu, a to takto: 8,0 % HDP v roce 2010, 7,6 % HDP v roce 2011, 6,5 % HDP v roce 2012, 4,9 % HDP v roce 2013 a 2,6 % HDP v roce 2014. [7] Vezmeme-li v úvahu revidovanou hodnotu dluhu za rok 2010 podle revize z dubna 2011 a poslední projekce nominálního HDP, odpovídá to těmto hranicím poměru dluhu k HDP: 143 % HDP v roce 2010, 154 % HDP v roce 2011, 158 % HDP v roce 2012, 159 % HDP v roce 2013 a 157 % HDP v roce 2014. [8] Úř. věst. L 241, 14.9.2010, s. 12. [9] Úř. věst. L 26, 29.1.2011, s. 15. [10] Úř. věst. L 110, 29.4.2011, s. 26. [11] Tisková zpráva Eurostatu č. 60/2011 ze dne 26. dubna 2011. [12] „ The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review “ (Program hospodářské korekce pro Řecko – třetí revize), European Economy–Occasional Paper , 77 (únor 2011). [13] Nedoplatky existují i v dalších úrovních státní správy, např. v místních vládních institucích nebo nemocnicích, které zatím nejsou ve čtvrtletních výkonnostních kritériích zohledněny. [14] Při předchozím přezkumu programu hospodářské korekce již útvary Komise zjistily rozdíl minimálně ¾ % HDP.