[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne KOM(2008) 450/3 2008/xxxx (COD) . Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Úvod Rostoucí ceny potravin v letech 2007 a 2008 měly negativní dopad na mnoho rozvojových zemí a jejich obyvatele. Chudoba stamilionů lidí se prohloubila a dosavadní pokrok k dosažení rozvojových cílů tisíciletí je ohrožen. Rostoucí ceny potravin navíc vedly k výtržnostem, nepokojům a nestabilitě v několika zemích, a ohrozily tak přínosy několikaletých politických, rozvojových a mírových investic. Rostoucí ceny by však mohly představovat také příležitost k vyvolání odezvy na straně dodávky od zemědělců v rozvojových zemích. Vyšší ceny nabízejí příležitosti k vytvoření nových příjmů, které by vyvedly venkovské obce z chudoby, a mohly by zvýšit příspěvek zemědělství k hospodářskému růstu, a to poskytnutím pobídek k investicím a zvyšování produktivity. Evropská komise hodlá spustit krátkodobou reakci na nedávné globální zvýšení cen potravin nazvanou „finanční nástroj“, a to využitím části rezerv v okruhu 2 finančního rámce ve prospěch nejvíce zasažených rozvojových zemí. Tento nástroj by v první řadě podpořil zemědělství v rozvojových zemích, a umožnil jim tak zvýšit objem výroby. Pomůže také těmto zemím rychle zmírnit negativní dopady vysokých cen potravin na nejchudší. Pomůže jim tak snížit extrémní chudobu a počet lidí trpících hladem. Politická reakce Dne 20. května 2008 Komise přijala sdělení „Řešení problému rostoucích cen potravin – Pokyny k opatřením EU“[1]. Toto sdělení stanovuje prvky reakce EU na problémy rostoucích cen potravin, navrhuje vnitřní opatření v rámci EU a opatření, která mají řešit dopady krize na mezinárodní úrovni. Dne 22. května Evropský parlament přijal usnesení[2] k rostoucím cenám potravin v EU a rozvojových zemích, které vyzývá Radu, aby zajistila soudržnost všech národních a mezinárodních politik zaměřených na potraviny, jež usilují o naplnění práva obyvatel na potraviny. Ministři EU rovněž vyjádřili své obavy z dopadů vysokých cen potravin v rozvojových zemích v závěrech zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 27. května a zavázali se ke kolektivní reakci na problém rostoucích cen potravin, a to řešením kombinace krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých otázek, při poskytování podpory v rámci vlastních politik a strategií partnerských zemí. Evropská rada na svém zasedání 19. až 20. června znovu prohlásila, že vysoké ceny potravin mají zásadní dopad na situaci nejchudších obyvatel světa a ohrožují postup k dosažení všech rozvojových cílů tisíciletí. Rada dospěla k závěru, že Evropská unie musí jednat ve smyslu rozvojové a humanitární pomoci. Evropská rada uvítala záměr Komise předložit návrh nového fondu na podporu zemědělství v rozvojových zemích v rámci současného finančního výhledu a uvedla, že EU bude podporovat výraznou reakci v podobě zemědělských dodávek v rozvojových zemích, přičemž bude poskytovat především potřebné financování zemědělských vstupů a pomoc při využívání nástrojů řízení rizik založených na tržních zásadách. Rada rovněž uvedla, že Unie bude ve své strategii reakce pracovat v úzkém sepětí s Organizací spojených národů a dalšími mezinárodními organizacemi a v rámci vlastních politik a strategií partnerských zemí. Odhad finančních prostředků potřebných k reakci na rostoucí ceny potravin Útvary Komise vypracovaly odhad krátkodobých (2008–2009) potřeb financování nejvíce postižených rozvojových zemí, který dosahuje 18 miliard EUR. Toto číslo vychází s extrapolace nedávných hodnocení jednotlivých zemí. Údaj byl dále rozpracován porovnáním s náklady krátkodobých opatření v ostatních zemích. Navíc pro tuto řádovou hodnotu svědčí předběžné vyčíslení nákladů pracovní skupinou OSN na nejvyšší úrovni pro řešení globální potravinové krize[3], jež odhaduje dodatečné požadavky na podporu zemědělského rozvoje ve všech rozvojových zemích v letech 2008 a 2009 na částku 18 až 25 miliard EUR. Dosavadní reakce na základě stávajících nástrojů spolupráce Nástroje vnější spolupráce, jež jsou Komisi k dispozici, zahrnují: - nástroje pro okamžitou reakci na krize: nástroj humanitární pomoci[4] a nástroj stability[5] a - nástroje pro dlouhodobou rozvojovou spolupráci: nástroj pro rozvojovou spolupráci[6] pro tematické programy – včetně zajišťování potravin – a pro geografické programy v rozvojových zemích včetně Jižní Afriky, ne však v ostatních zemích AKT, a Evropský rozvojový fond (EDF) pro zbývající země AKT[7]. Nástroje dlouhodobé rozvojové spolupráce byly v poslední době programovány v souladu s rozvojovými prioritami partnerských zemí, přičemž nechávaly jen malý nebo vůbec žádný prostor pro krátkodobé úpravy. Navíc stávající nástroje byly v roce 2008 vesměs mobilizovány nebo přeprogramovány v největším možném rozsahu tak, aby řešily problémy, jež představují zvýšené ceny potravin. Ve velmi omezené míře by bylo možné stejně postupovat i v roce 2009; avšak mobilizace krátkodobých zdrojů bude i nadále značně nedostatečná. Další přeprogramování by na krátkodobá opatření trvalo příliš dlouho a také by znamenalo riziko pro soudržnost stávajících programů spolupráce s partnerskými zeměmi. Vzhledem ke skutečnosti, že vysoké ceny potravin nyní vedou k nižším výdajům na SZP, Komise navrhuje převést část těchto úspor na zemědělskou produkci v rozvojových zemích. Reakce nabízené finančním nástrojem Částka uvedená v tomto nařízení vychází z desetiprocentního podílu Evropského společenství na krátkodobém řešení potravinové krize vzhledem k tomu, že Společenství financuje v průměru 10 % celosvětové rozvojové spolupráce. To předpokládá, že Společenství by poskytlo přibližně 1,8 miliardy EUR v roce 2008 a 2009. Jelikož nástroje Evropských společenství dostupné v současnosti by mohly přispět částkou 800 milionů EUR v letech 2008–2009 (550 milionů EUR v roce 2008 a odhadem 250 milionů EUR v roce 2009), bude zbývající 1 miliarda EUR financována tímto nástrojem. Nařízení poskytne právní základ pro krátkodobou pomoc Společenství rozvojovým zemím jako reakci na problémy rostoucích cen potravin. Nástroj je časově omezený a bude fungovat v letech 2008 a 2009, při využití části dostupných rezerv v okruhu 2 finančního rámce. Bude doplňovat stávající nástroje reakce na krize a nástroje rozvojové spolupráce, a to jak ve svém časovém rozpětí (mezi nouzovou a dlouhodobou rozvojovou spoluprací), tak ve své specifičnosti (přímo se bude vztahovat k opatřením, jež řeší příčiny a dopady rostoucích cen potravin). Cíle nástroje Prvořadým cílem tohoto nástroje je vyvolat kladnou odezvu na straně nabídky od zemědělců v rozvojových zemích v krátkodobém až střednědobém horizontu v kontextu jejich udržitelného rozvoje. Nástroj bude rovněž podporovat aktivity k rychlé a přímé reakci ke zmírnění negativních dopadů vysokých cen potravin v souladu s cíli zajišťování potravin. Očekávanými výsledky pomoci jsou mimo jiné: i) nárůst zemědělské produkce a zajišťování potravin v zemích čerpajících pomoc, ii) snížení podvýživy, zvláště u zranitelných skupin, a iii) snížení inflace cen potravin. Zaměření opatření financovaných v rámci finančního nástroje Komise přijme opatření k provádění tohoto nařízení. Tak budou financovány globální iniciativy, které podpoří účel a cíle tohoto nařízení a které budou prováděny prostřednictvím mezinárodních organizací, včetně regionálních organizací. Komise přijme tato rozhodnutí ihned po přijetí tohoto nařízení Parlamentem a Radou a jeho vyhlášení. Třebaže potenciálně způsobilé k získání podpory jsou všechny rozvojové země, pomoc bude poskytována těm rozvojovým zemím, které jsou ze socioekonomického a politického hlediska již vážně postiženy krizí cen potravin a které potřebují přijmout opatření a nemají prostředky nebo kapacitu reagovat bez pomoci. Opatření budou proto zahrnovat seznam zemí, jimž bude poskytnuta pomoc, stanovených na základě orientačních kritérií uvedených v příloze k nařízení, které zahrnují: závislost na dovozu potravin, inflace cen potravin a sociální a fiskální zranitelnost. V úvahu bude vzato další financování dostupné dané zemi od společenství dárců i další potenciál země zvýšit zemědělskou výrobu. Nástroj rovněž umožní programy na regionální úrovni, které budou zahrnovat všechny rozvojové země daného regionu. Financovány mohou být rovněž globální iniciativy, pokud budou prováděny prostřednictvím regionální nebo mezinárodní organizace. Rozhodnutí Komise budou vycházet z informací, mj. o skutečných potřebách jednotlivých zemí, které získá prostřednictvím svých delegací nebo příslušných mezinárodních hodnocení, vypracovaných organizacemi např. ze systému OSN. Rozhodnutí Komise budou doprovázena podrobným vysvětlením metod uplatněných při výběru zemí, kterým má byt podpora poskytnuta. Využity budou informace poskytnuté pracovní skupinou OSN a mezinárodními organizacemi (především agenturami OSN – Organizací pro výživu a zemědělství (FAO), Světovým potravinovým programem (WFP), Světovou bankou a Mezinárodním měnovým fondem) a ty budou doplněny – jestliže nebudou stačit – informacemi specifickými pro danou zemi, jež budou získány od delegací Evropského společenství. V rámci přímé reakce na potravinovou krizi a s ohledem na podmínky specifické pro danou zemi mohou být prostřednictvím nástroje podporována následující provozní opatření: i) opatření pro zlepšení přístupu k zemědělským vstupům a službám, včetně hnojiv a osiv; ii) opatření záchranné sítě zaměřená na udržení nebo zlepšení zemědělské výrobní kapacity a řešení základních potravinových potřeb nejzranitelnějších skupin obyvatel. Malá část prostředků finančního nástroje, do výše 1 %, bude použita na podpůrná opatření nezbytná pro efektivní provádění nařízení. Přijatá opatření bude třeba vnímat ve světle dlouhodobějších rozvojových potřeb přijímající země, měla by být udržitelná (ze sociálního, ekologického, ekonomického hlediska) a přispívat k omezení narušování cen zemědělských produktů. Pro dotované dodávky vstupů to například znamená, že musejí být správně zaměřeny, musejí reagovat na místní potřeby a podmínky a musejí jim být přizpůsobeny, musejí rozvíjet trh, být časově omezené, finančně udržitelné a musejí přispívat k udržitelnosti systémů zemědělské výroby. V nezbytných případech budou posíleny informační systémy a transparentnost, aby se zvýšila efektivnost tržních systémů, aby se zabránilo zvýhodňování a aby drobní zemědělci mohli mít přínos z přijatých opatření. Typy režimů financování a provádění Pomoc bude poskytována zemím postiženým nárůstem cen potravin prostřednictvím mezinárodních nebo regionálních organizací. Veškerá pomoc bude vycházet z posouzení potřeb a plánů na úrovni země. Pomoc poskytovaná prostřednictvím mezinárodních a regionálních organizací bude rozhodována na základě jejich komparativní výhody a navržených a posouzených iniciativ. V úvahu přicházejí např. FAO, IFAD, UNICEF, WFP a Světová banka. Financování by mohlo být rovněž poskytováno prostřednictvím regionálních organizací. Krátkodobé reakce na vysoké ceny potravin vyžadují rychlou mobilizaci financí, aby bylo možné poskytnout pokrizovou pomoc a podporu vyvolávající odezvu nabídky v následujících zemědělských sezónách. Nařízení umožňuje uplatnit rychlé postupy rozhodování a vyplácení prostředků využitím příspěvkových dohod s mezinárodními organizacemi, včetně regionálních organizací. Aby bylo zajištěno, že žádná země nedostane příliš velkou podporu nebo nezůstane bez pomoci, bude programování a provádění probíhat podle zásad Pařížské deklarace o účinnosti pomoci, mj. také koordinací činností s členskými státy a dalšími dárci. Tato přípravná práce začne ihned po přijetí navrženého nařízení Komisí a bude dokončena včas na to, aby umožnila přijetí prováděcích rozhodnutí, na něž odkazuje čl. 1 odst. 2, ihned poté, co nařízení vstoupí v platnost. Rozhodnutí o financování (článek 3) budou přijata ve stejném okamžiku, kde je to proveditelné, jinak co nejdříve to bude možné po vstupu v platnost a v každém případě do konce roku 2008 u těch zemí, které využijí fondy roku 2008. Zdroj rozpočtu nástroje Vysoké ceny zemědělských produktů přispěly ke snížení tržních výdajů v rozpočtu na rok 2008 a k nižším odhadům rozpočtu pro rok 2009 v okruhu 2 finančního rámce. Současné odhady naznačují, že v tomto okruhu budou v roce 2008 a v menší míře v roce 2009 k dispozici významné rezervy. Aby bylo zajištěno, že Společenství dokáže splnit své závazky v souvislosti s tržními výdaji a přímými platbami zemědělcům, nařízení obsahuje ustanovení (článek 10.4), které zaručuje pro každý rok rezervu v okruhu 2 nejméně 600 milionů EUR. Jestliže předpokládaná rezerva bude nižší než tato zaručená úroveň pro daný rok, pak podle toho bude nutné snížit maximální částku uvolněnou pro nástroj v daném roce. Částečné zpětné financování Vzhledem k tomu, že toto nařízení bude financovat opatření, která poskytnou podporu vybraným zemím prostřednictvím mezinárodních a regionálních organizací, včetně opatření, která již byla zahájena ještě před přijetím tohoto nařízení, nařízení obsahuje ustanovení (článek 6.2) umožňující zpětné financování od data 20. června 2008, které odpovídá datu přijetí závěrů Evropské rady. Navržený časový plán Po přijetí Komisí bude tento návrh předmětem postupu spolurozhodování v Parlamentu a Radě. Nejrychlejší možný harmonogram při obvyklých postupech, avšak pouze s jediným čtením v Parlamentu, povede s největší pravděpodobností ke vstupu v platnost do konce listopadu. Předpokládá se následující orientační časový plán: Červenec – září 2008: Technická příprava rozhodnutí Komise (vybrané mezinárodní a regionální organizace, způsobilé země, orientační výše přídělů, vymezení opatření v rámci tohoto nařízení a další nástroje k zajištění komplementarity). Září 2008: Předběžný návrh opravného rozpočtu pro rozpočet na rok 2008 a návrh na změnu rozpočtu na rok 2009, aby bylo možné zavést nové rozpočtové linie. Listopad 2008: Přijetí spoluzákonodárci, vyhlášení a vstup nařízení v platnost. Prosinec 2008: První prováděcí rozhodnutí Komise. Hodnocení ex-ante budou prováděna v rámci technické přípravy těchto prováděcích rozhodnutí Komise. Prosinec 2008: První rozpočtové závazky. Začátek roku 2009: Začátek provádění prvních opatření. Do 31. prosince 2012 Komise vypracuje zprávu Radě a Evropskému parlamentu o provádění opatření, která bude v největší možné míře zahrnovat informace o hlavních výstupech a dopadech pomoci poskytnuté v rámci tohoto nařízení. Bude obsahovat také zpětné hodnocení přidělených lidských a finančních zdrojů a výsledky dosažené v souvislosti s cíli nařízení (článek 9). Proto se navrhuje, aby Komise přijala přiložený návrh nařízení. 2008/xxxx (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 179 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[8], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[9], vzhledem k těmto důvodům: (1) Nedávný vzestup cen potravin uvrhl mnoho rozvojových zemí a jejich obyvatel do tíživé situace. Tato situace uvrhla další stovky milionů lidí do extrémní chudoby, a vyžádala si tak zvýšenou solidaritu s tímto obyvatelstvem (2) Tímto nařízením by proto měl být zřízen finanční nástroj rychlé reakce na krizi způsobenou vysokými cenami potravin v rozvojových zemích. (3) Evropský konsensus o rozvoji[10], který přijala Rada a zástupci vlád členských států zasedající v Radě, Evropský parlament a Komise dne 22. listopadu 2005, uvádí, že Evropské společenství (dále jen „Společenství“) se bude nadále snažit dosáhnout lepšího zajišťování potravin na mezinárodní, regionální a vnitrostátní úrovni, a k tomuto cíli by mělo přispět i toto nařízení. (4) Evropský parlament přijal dne 22. května 2008 usnesení o rostoucích cenách potravin v EU a v rozvojových zemích[11], ve kterém vyzývá Radu, aby zajistila soudržnost všech národních a mezinárodních politik zaměřených na potraviny, jež usilují o naplnění práva obyvatel na potraviny. (5) Evropská rada na svém zasedání dne 20. června 2008 dospěla k závěru, že je třeba, aby Evropská unie jednala ve smyslu humanitární a rozvojové pomoci. Dále bylo konstatováno, že Evropská unie bude mobilizovat zdroje k tomu, aby vedle potravinové pomoci financovala záchranné sítě pro chudé a zranitelné skupiny obyvatelstva, že EU bude podporovat výraznou odezvu zemědělské nabídky v rozvojových zemích, přičemž bude poskytovat především potřebné financování zemědělských vstupů a pomoc při využívání nástrojů řízení rizik založených na tržních zásadách, a uvítala záměr Komise předložit návrh nového fondu na podporu zemědělství v rozvojových zemích v rámci současného finančního rámce. (6) Kromě toho Evropská rada ve svých závěrech také zdůraznila, že EU podpoří zejména v rámci OSN a v mezinárodních finančních institucích koordinovanější a dlouhodobější mezinárodní reakci na současnou potravinovou krizi; EU rovněž uvítala, že generální tajemník OSN zřídil pracovní skupinu na nejvyšší úrovni pro řešení globální krize zajišťování potravin, a je rozhodnuta v plném rozsahu provádět deklaraci dohodnutou v Římě dne 5. června 2008 na konferenci na vysoké úrovni o celosvětovém zabezpečení dodávek potravin. Pracovní skupina OSN připravuje Komplexní rámec opatření a FAO zahájila iniciativu proti růstu cen potravin; další mezinárodní organizace, např. IFAD, Světová banka a regionální organizace, zahájily své vlastní iniciativy. (7) Finanční potřeby k úplnému řešení okamžitých důsledků vysokých cen potravin jsou velmi vysoké. Reakce by měla přijít od mezinárodního společenství jako celku a Evropské společenství se snaží přispět svým spravedlivým dílem. (8) Stejné podmínky, které vedou k potřebě tohoto finančního nástroje (vysoké ceny potravin), rovněž vedou k nižším výdajům na agrární trh v okruhu 2 finančního rámce. Současné odhady také naznačují významnou nepřidělenou rezervu v rámci stropu okruhu 2 v roce 2009. (9) Strategie reakce Společenství by měla usilovat o výraznou pozitivní krátkodobou až střednědobou odezvu nabídky ze strany zemědělského sektoru v rozvojových zemích a zároveň také významně snížit negativní dopady zvýšení cen potravin na nejchudší populaci v těchto zemích. Odezva na straně nabídky je také v zájmu Společenství, aby se podařilo uvolnit současný tlak na ceny zemědělských produktů. (10) Společenství má k dispozici několik nástrojů zaměřených na rozvojovou pomoc z dlouhodobého hlediska, a zvláště nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci[12], a Evropský rozvojový fond, který poskytuje oficiální rozvojovou pomoc zemím AKT a OCT (dále „EDF“), jež byly v nedávné době naprogramovány v souladu se střednědobými a dlouhodobými rozvojovými prioritami způsobilých zemí. Rozsáhlé přeprogramování v rámci těchto nástrojů v reakci na krátkodobou krizi by ohrozilo rovnováhu a soudržnost stávajících strategií spolupráce s těmito zeměmi. Společenství má k dispozici také nařízení Rady ES č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci[13] pro poskytování nouzové pomoci a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability[14]. (11) Tyto nástroje však již byly mobilizovány nebo přeprogramovány v roce 2008 v největším možném rozsahu k řešení negativních dopadů situace vysokých cen potravin v rozvojových zemích. Ve velmi omezené míře by bylo možné stejně postupovat i v roce 2009; avšak ani zdaleka by to nestačilo na pokrytí potřeb. (12) Vzhledem ke skutečnosti, že vysoké ceny potravin nyní vedou k nižším výdajům na SZP, Komise navrhuje převést část těchto úspor na zemědělskou produkci v rozvojových zemích. (13) Je však nezbytné chránit zájmy evropských zemědělců a zaručit, že tento návrh za žádných okolností nespustí mechanismus finanční kázně, jak stanoví nařízení Rady (ES) č. 1782/2003[15] a (ES) č. 1290/2005[16]. (14) V důsledku toho je nezbytné přijmout specifický finanční nástroj, který doplní stávající rozvojové nástroje a nástroj humanitární pomoci, a přijmout naléhavá a doplňková opatření, která budou v rozvojových zemích rychle řešit důsledky nynější situace nárůstu cen potravin. (15) Opatření přijatá s tímto nástrojem by měla pomoci rozvojovým zemím zvýšit produktivitu zemědělství v následujících sezónách, rychle reagovat na okamžité potřeby zemí a jejich obyvatel a podniknout první kroky nezbytné k tomu, aby se v co největší možné míře předešlo dalším situacím nedostatečného zajištění potravin, a měla by také přispět ke zmírnění dopadů vysokých cen potravin globálně, ve prospěch nejchudších lidí, ale také ve prospěch evropských spotřebitelů a zemědělců. (16) Sama podstata opatření stanovených v rámci tohoto nařízení vyzývá ke zřízení účinných, pružných, transparentních a rychlých rozhodovacích postupů k jejich financování, za silné spolupráce mezi všemi příslušnými institucemi. Toto nařízení by mělo především umožnit financování opatření, která již byla zahájena a která mezinárodní organizace podporují nebo jsou připraveny podporovat již před přijetím tohoto nařízení, a to od 20. června 2008, tj. ode dne přijetí závěrů Evropské rady. (17) Je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Společenství v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[17] ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[18] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[19]. (18) Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dostatečně dosaženo členskými státy, a tudíž jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství z důvodu nezbytného rozsahu opatření, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy toto nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. (19) Aby bylo zajištěno, že opatření stanovená v tomto nařízení budou efektivní, a vzhledem k jejich naléhavé povaze by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem následujícím po datu jeho vyhlášení, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Společenství bude financovat opatření zaměřená na podporu rychlé a přímé reakce na zvýšené ceny potravin v rozvojových zemích, která bude řešit období mezi nouzovou pomocí a střednědobou až dlouhodobou rozvojovou spoluprací. 2. Opatření budou prospěšná pro rozvojové země, jak je definuje OECD/DAC, a jejich obyvatelstvo v souladu s následujícími ustanoveními. Komise přijme opatření uvedená v odstavci 1. Tak budou financovány mezinárodní iniciativy, které podpoří účel a cíle tohoto nařízení a které budou prováděny prostřednictvím regionálních a globálních mezinárodních organizací. Komise o nich bude informovat Evropský parlament a Radu. 3. V rámci těchto opatření bude vypracován seznam přijímajících zemí, které budou vybrány na základě souboru kritérií stanovených v příloze a budou vycházet z informací získaných především prostřednictvím svých delegací, včetně informací o skutečných potřebách země, a prostřednictvím mezinárodně relevantních hodnocení provedených organizacemi, jako jsou např. organizace systému OSN. 4. Aby byla zajištěna soudržnost a efektivnost pomoci Společenství v případech, kdy je program, jenž má být realizován, regionální nebo přeshraniční povahy, může Komise rozhodnout, že z přínosů daného programu mohou čerpat obyvatelé dalších rozvojových zemí, které nepatří k tomuto regionu. 5. Mezinárodní organizace, včetně regionálních organizací (dále jen „mezinárodní organizace“) budou vybírány na základě své schopnosti poskytovat v souladu s cíli tohoto nařízení rychlou a vysoce kvalitní reakci na specifické potřeby vybraných rozvojových zemí. Článek 2Cíle a zásady 1. Prvořadými cíli pomoci a spolupráce v rámci tohoto nařízení bude vyvolat kladnou odezvu nabídky ze strany zemědělského sektoru v cílových zemích a regionech v kontextu jejich udržitelného rozvoje a podporovat aktivity k rychlé a přímé reakci ke zmírnění negativních dopadů vysokých cen potravin v souladu s cíli zajišťování potravin. 2. Bude uplatněn diferencovaný přístup v závislosti na kontextech rozvoje a dopadu rostoucích cen potravin tak, aby cílovým zemím nebo regionům a jejich obyvatelstvu byla poskytnuta cílená, individualizovaná a dobře přizpůsobená podpora na základě jejich vlastních potřeb, strategií, priorit a schopností reagovat. 3. Bez ohledu na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006, jestliže jsou předpokládaná opatření v souladu s čl. 1 odst. 1 a s článkem 3.2 tohoto nařízení, pak budou financována v rámci tohoto nařízení. Různé rozvojové nástroje a tento finanční nástroj budou uplatněny tak, aby byla zajištěna nepřetržitost spolupráce, zvláště co se týká přechodu od krizové ke střednědobé a dlouhodobé reakci. 4. Komise zajistí, aby opatření přijatá v rámci tohoto nařízení byla konzistentní s celkovým strategickým rámcem politiky Společenství pro způsobilé země nebo dotčené země. Článek 3Provádění 1. Pomoc a spolupráce Společenství bude prováděna prostřednictvím souboru rozhodnutí o financování podpůrných opatření, jež jsou popsána v čl. 1 odst. 1, 2 a 3 tohoto nařízení, která budou přijata Komisí. 2. S ohledem na specifické podmínky jednotlivých zemí jsou způsobilá k provádění tato podpůrná opatření : 1. opatření pro zlepšení přístupu k zemědělským vstupům a službám, včetně hnojiv a osiv; 2. opatření záchranné sítě zaměřená na udržení nebo zlepšení zemědělské výrobní kapacity a řešení základních potravinových potřeb nejzranitelnějších skupin obyvatel. 3. Podpůrná opatření, která splňují cíle tohoto nařízení mohou být financována až do maximální výše 1 % částky uvedené v čl. 10 odst. 1. Článek 4Způsobilost Subjekty způsobilé k financování jsou mezinárodní organizace splňující podmínky stanovené v čl. 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002[20]. Článek 5Postupy financování a řízení 1. Opatření financovaná v rámci tohoto nařízení budou prováděna v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002[21], přičemž se v případě potřeby zohlední krizová povaha opatření, jež mají být přijata. 2. Pomoc Společenství v zásadě nebude použita k úhradě daní, cel nebo poplatků ve způsobilých zemích. 3. Účast na příslušných postupech při uzavírání smluv je otevřena všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle zeměpisného nástroje pro rozvoj, jenž lze použít v zemi, kde se opatření realizuje, jakož i všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle pravidel mezinárodní organizace, která opatření provádí, přičemž se dbá na to, aby bylo všem dárcům zaručeno rovné zacházení. Stejná pravidla se použijí pro dodávky a materiál. Odborníci mohou být státními příslušníky kterékoli země. Článek 6Rozpočtové závazky 1. Rozpočtové závazky budou přijímány na základě rozhodnutí Komise. 2. Pomocí opatření přijatých v rámci tohoto nařízení lze od 20. června 2008 financovat probíhající činnosti zahájené v cílových zemích nebo organizacemi uvedenými v článku 4 před vstupem tohoto nařízení v platnost. Článek 7Ochrana finančních zájmů Společenství 1. Jakékoli finanční dohody, jež vzejdou z provádění tohoto nařízení, budou obsahovat ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Společenství, zejména co se týká nesrovnalostí, podvodů, korupce a další nezákonné činnosti, a to v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. 2. Finanční dohody budou obsahovat ustanovení, která Komisi a Účetnímu dvoru zaručí v souladu s dohodami o prověrkách uzavřených s příslušnými mezinárodními organizacemi přístup ke všem informacím potřebným k výkonu jejich povinností, v případě potřeby také na místě. Článek 8Zviditelnění EU Smlouvy uzavřené v rámci tohoto nařízení budou obsahovat zvláštní ustanovení, která zaručí dostatečné zviditelnění Evropské unie ve všech činnostech prováděných na základě těchto smluv. Článek 9Předkládání zpráv Komise bude informovat Evropský parlament a Radu o opatřeních, která přijala podle tohoto nařízení, a to nejpozději do 31. prosince 2009. Komise jim předloží zprávu o provádění těchto opatření, v největší možné míře včetně hlavních výstupů a dopadů pomoci poskytnuté podle tohoto nařízení, a to nejpozději do 31. prosince 2012. Článek 10Finanční ustanovení 1. Celková finanční referenční částka pro realizaci tohoto nařízení za období 2008–2009 činí 1 miliardu EUR. 2. Za rok 2008 bude referenční částka činit 750 milionů EUR. 3. Za rok 2009 bude referenční částka činit nejvýše 250 milionů EUR. 4. Vyčleněná částka ponechá na každý rok rezervu v okruhu 2 finančního rámce ve výši nejméně 600 milionů EUR, a to na základě prognózy poslední zprávy systému včasného varování, jak stanoví nařízení (ES) č. 1290/2005. Jestliže tomu tak pro daný rok nebude, pak se maximální částka, která může být vyčleněna pro daný rok podle tohoto nařízení, sníží tak, aby byla obnovena rezerva v okruhu 2. Článek 11Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Platí do 31. prosince 2009. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda PŘÍLOHA Orientační seznam kritérií pro výběr cílových zemí Orientační kritéria pro výběr cílových zemí – Inflace cen potravin a její potenciální socioekonomický a politický dopad: - Míra inflace cen potravin (v porovnání s celkovou inflací) - Závislost na dovozu potravin, včetně dovozu potravinové pomoci - Sociální zranitelnost a politická stabilita - Výroba potravin jako procento vlastní spotřeby – Schopnost potenciálně způsobilé země reagovat a provádět vhodná opatření reakce - Opatření přijatá vládou, včetně opatření na straně nabídky a obchodních opatření - Příjmy z vývozu - Fiskální zranitelnost Zohledněny budou i další zdroje financování, jež má cílová země k dispozici v krátkodobém horizontu od společenství dárců k tomu, aby reagovala na potravinovou krizi, a potenciál země dlouhodobě udržitelným způsobem zvýšit zemědělskou výrobu. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích 2. RÁMEC ABM / ABB Dotčená oblast (dotčené oblasti) politiky a související aktivita/aktivity: 21 (Rozvoj) 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex-linie B..A)) včetně okruhů: Navržené linie: 21.02.03 (rychlá reakce na zvyšování cen potravin v rozvojových zemích) 21.01.04.40 (výdaje na administrativní podporu) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Dobou trvání budou rozpočtové roky 2008–2009; předpokládaná částka je 1,0 miliarda EUR. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 21.02.03 | Nepov. | Rozl.[22] | ANO | NE | NE | č. 2 | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl. č. | Rok 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[23] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 750,00 | 240,00 | 990,000 | Položky plateb (PP) | b | 890,000 | 100,000 | 990,000 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[24] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 10,000 | 10,000 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 750,000 | 250,000 | 1000,000 | Položky plateb | b+c | 900,000 | 100,000 | 1000,000 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[25] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | Celkové orientační finanční náklady intervence | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 750,000 | 250,000 | 1000,000 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 900,000 | 100,000 | 1000,000 | Spoluúčast Nehodí se v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Soulad s finančním plánem ( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[26] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopad na příjmy ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na jedno desetinné místo) Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Při určování potřeb se vycházelo z toho, že jen mezinárodní a regionální organizace jsou způsobilé (článek 4 předlohy nařízení). 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém až střednědobém horizontu Nástroj řeší potřebu obyvatel v rozvojových zemích postižených zvýšenými cenami potravin, včetně potřeby zajistit odezvu nabídky od zemědělců a potřeby zajistit pro spotřebitele potraviny, které cenou odpovídají jejich kupní síle. 5.2. Přidaná hodnota intervence ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Návrh zřizuje časově omezený nástroj pro krátkodobou pomoc, která řeší období mezi nouzovou pomocí a střednědobou až dlouhodobou rozvojovou spoluprací. Takový nástroj doplňuje stávající nástroje vnější spolupráce, jež má Společenství k dispozici, zejména nástroje okamžité reakce na krize (nástroj humanitární pomoci, nástroj stability) a dlouhodobé rozvojové spolupráce (nástroj pro rozvojovou spolupráci pro tematické programy – včetně zajišťování potravin – a pro geografické programy v rozvojových zemích, včetně Jižní Afriky, ne však v ostatních zemích AKT, a 10. Evropský rozvojový fond (EDF) na období 2008–2013 pro zbývající země AKT). Synergie se dosáhne zajištěním toho, že prováděná opatření budou v souladu se strategiemi pomoci ES pro jednotlivé země. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cíli nástroje bude vyvolat kladnou odezvu nabídky na straně zemědělců v cílových zemích a regionech v kontextu jejich udržitelného rozvoje a podporovat aktivity k rychlé a přímé reakci ke zmírnění negativních dopadů vysokých cen potravin, aby se snížila podvýživa v souladu s cíli zajišťování potravin. Očekávanými výsledky jsou: - Zvýšení zemědělské výroby v cílových zemích (zvýšení v letech 2009 a 2010 v porovnání s průměrem za období 2005 až 2007) - Snížení inflace cen potravin (v roce 2010 zlepšení poměru inflace cen potravin k celkové míře inflace) Ukazateli , které budou použity při monitorování a hodnocení, jsou: - Roční nárůst celkové zemědělské produkce - Roční nárůst průměrného výnosu u zemědělců, jimž bude poskytnuta pomoc - Snížení míry podvýživy skupin, jimž bude poskytnuta pomoc, se zaměřením na akutní podvýživu a procento dětí mladších pěti let, které trpí podváhou - Míra inflace cen potravin v porovnání s celkovou mírou inflace v zemích, jimž bude poskytnuta pomoc 5.4. Způsob provádění (orientační) ( centralizované řízení ( přímo Komisí ( nepřímo delegováním na: ( výkonné agentury ( orgány zřízené Společenstvími, na něž odkazuje článek 185 finančního nařízení ( národní orgány veřejného sektoru/orgány s posláním veřejné služby sdílené nebo decentralizované řízení ( s členskými státy se třetími zeměmi ( společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Příslušné poznámky: Upřednostňovaným způsobem bude společné řízení. Některé programy však mohou vyžadovat centralizované řízení ze strany Komise. 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Monitorování bude provádět Komise, s využitím informací získaných od delegací ES a od agentur zapojených do provádění Komplexního rámce opatření (CFA) OSN. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení ex-ante Podrobná posouzení finančních potřeb na vnitrostátní úrovni v rozvojových zemích začala v dubnu 2008. Tyto práce koordinuje pracovní skupina OSN pro řešení globální potravinové krize. Posouzení budou pokračovat v období červen – září 2008. Souběžně přikročily útvary Komise (centrála a delegace) k podrobné kvantitativní a kvalitativní analýze týkající se 110 zemí. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném hodnocení/hodnocení ex post (na základě podobných zkušeností z minulosti) Nehodí se 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Externí hodnocení dopadů opatření nástroje bude provedeno v roce 2011. 7. Opatření proti podvodům Platí obvyklá opatření proti podvodům použitelná pro pomoc v rozvojové spolupráci. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[29] (XX 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 3 | B*, C*/AST | Zaměstnanci financovaní[30] podle článku XX 01 02 | 7 | 9 | 7 | 5 | 5 | Ostatní zaměstnanci[31] financovaní podle článku XX 01 04/05 | CELKEM | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Při určování potřeb se vycházelo z toho, že jen mezinárodní a regionální organizace jsou způsobilé (článek 4 předlohy nařízení). 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Příprava rozhodnutí, příprava smluv, příprava plateb, zajištění studií, auditů a hodnocení, předkládání zpráv. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídicího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros) | - externí (extra muros) | Do 10,000 | Technická a administrativní pomoc celkem | Na administrativní výdaje, např. hodnocení, studie a konzultace, schůze a konference a informační systémy, bude potřeba až 10 milionů EUR. 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | Zaměstnanci financování podle článku XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ v referenční částce) | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci – zaměstnanci financování podle článku XX 01 02 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,050 | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[33] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativní povahy (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Ostatní administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [1] KOM(2008) 321. [2] P6_TA(2008)0229. [3] Předloha dokumentu ze dne 13. června 2008. [4] Nařízení Rady (ES) č. 1257/96. [5] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006. [6] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006. [7] Vnitřní dohoda, Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32. [8] Úř. věst. C , , s. . [9] Úř. věst. C , , s. . [10] Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1. [11] P6_TA(2008)0229. [12] Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41. [13] Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1). [14] Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1. [15] Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 70. [16] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. [17] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1233/2007 (Úř. věst. L 279, 23.10.2007, s. 10). [18] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [19] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [20] NAŘÍZENÍ KOMISE (ES, EURATOM) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 (a pozměněné nařízením 1261/2005, 1248/2006 a 478/2007) o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení (a pozměněné nařízením 1996/2006, 1525/2007) o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1). [21] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s.1) ve znění nařízení Rady č. 1525/2007 ze dne 17. prosince 2007 (Úř. věst. L 343, 27.12.2007, s.. 9). [22] Rozlišené položky. [23] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [24] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [25] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [26] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [27] V případě potřeby, např. trvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [28] Jak je popsáno v bodě 5.3. [29] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [30] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [31] Tyto náklady jsou zahrnuty v referenční částce. [32] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [33] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.