Předběžné stanovisko Výboru regionů – Faktory úspěchu k předvídání restrukturalizace a zajištění jejích doprovodných opatření ve městech a regionech

(2007/C 305/07)

DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ

Výbor regionů doporučuje vytvořit systém průběžného monitorování těchto procesů pro celou EU, jež by prováděly nezávislé orgány. Evropská unie a členské státy by měly stimulovat vytváření partnerství mezi veřejnou správou, hospodářskými subjekty a sociálními partnery na místní a regionální úrovni, a podporovat tak spolupráci na poli místního rozvoje v globalizovaném světě, zejména v nejvzdálenějších oblastech, kde hrozí nebezpečí ztráty kulturního dědictví;

Z regionálního a místního pohledu musí restrukturalizace probíhat tak, aby bylo zajištěno uskutečnění cílů politik Společenství, což znamená, že restrukturalizace musí zaručit vysokou míru zaměstnanosti a s ní spojenou kvalitu života. Současný proces restrukturalizace by měl být zároveň podnětem pro proces modernizace zaměřený na vytvoření hospodářství orientovaného na budoucnost, založeného na znalostech a inovacích; tohoto cíle však lze dosáhnout pouze většími investicemi do lidského kapitálu;

Integrovaný přístup k restrukturalizaci venkovských oblastí může (resp. by měl) zaručit minimální potřebnou dostupnost služeb obecného hospodářského zájmu, aby bylo možné přilákat podniky a kvalifikované pracovníky a zastavit odliv lidí. Přitom je zapotřebí dbát cíleně na to, aby prostředky z EFRR, ESF a EZFRV podporovaly obnovu a nebyly použity na opatření, která by znamenala zachování stávajícího stavu. Důležitým nástrojem pro řešení naléhavých problémů, jejichž příčinou je restrukturalizace, je Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci.

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

Sociálně hospodářské a politické souvislosti stanoviska

Ze stejného důvodu jsme svědky stále častějších relokací, tedy náhlého přemisťování hospodářské aktivity z jednoho regionu do druhého. Tato neočekávaná rozhodnutí jsou založena na kritériích strategických, finančních a dalších, jako jsou náklady na výrobní faktory; někdy jsou však podněcována pobídkami a politikami, jejichž úkolem je přilákání investic do regionu.

Nejde o to, nevyhnutelné strukturální změny brzdit, ale přijmout je, a to takovým způsobem, který by regiony, obce a příslušné subjekty co nejdéle chránil před negativními důsledky a z dlouhodobějšího hlediska je upozorňoval na jejich příležitosti.

Informační politika by měla brát zřetel zvláště na MSP, které mohou mít kvůli svým zvláštním strukturním vlastnostem obtíže dostat se k informacím, které by jim umožnily předem rozpoznat změny na trhu.

Závěry

Současný proces restrukturalizace by měl být zároveň podnětem pro proces modernizace zaměřený na vytvoření hospodářství orientovaného na budoucnost, založeného na znalostech a inovacích. Tohoto cíle však lze dosáhnout pouze většími investicemi do lidského kapitálu a zvýšením úrovně všeobecného a odborného vzdělávání. K tomu je zapotřebí cílených a účinných investic na regionálním nebo místním trhu práce, pomocí nichž bude možné předvídat hospodářské a sociální dopady rozsáhlé restrukturalizace.

Rozšíření a zvýšení objemu investic do lidského kapitálu a přizpůsobení všeobecného a odborného vzdělávání novým požadavkům na odbornou kvalifikaci, které vyplývají z restrukturalizace, je spojeno s dodatečnými náklady, přičemž by se prostřednictvím odpovídajících nástrojů mělo zajistit, aby tyto náklady nesly jak podniky, tak i veřejná správa a fyzické osoby. Zvláště by měly být podporovány komplexní vzdělávací koncepce, které zaručí, že zaměstnanci budou mít nezbytnou kvalifikaci, která je vyžadována hospodářstvím založeným na znalostech a inovacích. Pro úspěch restrukturalizace je zapotřebí výměny zkušeností, nebo ještě lépe partnerské spolupráce mezi regiony a městy v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání.

Jak ukazují příklady, při restrukturalizaci a oživení městských a venkovských oblastí jsou velmi důležitá opatření v oblasti investic do lidského kapitálu. To je jeden z hlavních úkolů institucí, které se podílejí na restrukturalizaci na místní úrovni. Kromě iniciativ na podporu profesní a ekonomické mobility má pro úspěšnost restrukturalizace zásadní význam zajištění symetrie mezi nabídkou a poptávkou na místním trhu práce. Mobilita osob, které hledají práci, a osob, kterým hrozí nezaměstnanost, by měla být zejména v případě osob s nízkou kvalifikací podporována prostřednictvím poskytování individuální pomoci při hledání práce, odborných stáží a odborné přípravy, v jejichž rámci by osoby hledající práci, resp. osoby, kterým hrozí nezaměstnanost, mohly získat kvalifikaci, po které je na místním trhu práce poptávka. Mimořádně důležité je to pro mládež, pro kterou je zapojení do pracovního života zvláště obtížné.

S pomocí těchto opatření by se mělo podařit působit proti nepříznivému vývoji v městských a venkovských oblastech, jenž se projevuje např. odlivem lidí z venkovských oblastí. Ten totiž představuje jisté nebezpečí, protože může vést k tomu, že venkovské obyvatelstvo již nebude schopné udržet funkčnost místního venkovského společenství, tedy obce, s čímž může souviset ztráta kulturních hodnot, tradic a místních zvláštností, ale také nebezpečí pro hydrogeologickou rovnováhu. Tomuto vývoji lze nejlépe a nejúčinněji čelit prostřednictvím opatření podporovaných z EFRR (Evropský fond pro regionální rozvoj), ESF (Evropský sociální fond) a EZFRV (Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova). Integrovaný přístup k restrukturalizaci venkovských oblastí může (resp. by měl) zaručit minimální potřebnou dostupnost služeb obecného hospodářského zájmu, aby bylo možné přilákat podniky a kvalifikované pracovníky a zastavit odliv lidí z venkovských oblastí. Přitom je zapotřebí dbát cíleně na to, aby prostředky z EFRR, ESF a EZFRV podporovaly obnovu a nebyly použity na opatření, která by znamenala zachování stávajícího stavu.

Díky opatřením v oblasti zvyšování konkurenceschopnosti a podporování podnikání, inovací a rozvoje služeb se podařilo udržet i přilákat do měst vysoce kvalifikované pracovní síly. To významně zlepšilo kvalitu a nabídku služeb pro obyvatele. Díky odpovídajícímu plánování, využívání a udržování městských ploch se ve městech snížila kriminalita, čímž získaly na přitažlivosti ulice, parky i hřiště. Pro úspěch restrukturalizace je rozhodující kvalitní městské prostředí, které by zaručilo atraktivní místo pro práci, život a investice.

Přístupy k restrukturalizaci, které by zohledňovaly konkrétní případy z regionálního a místního hlediska, by měly být monitorovány sítěmi seskupujícími oblasti s podobnými znaky strukturálních změn (např. sítě nejvzdálenějších nebo horských oblastí).

Doporučení Výboru regionů

Orgány regionální a místní samosprávy by pro svoji oblast měly vypracovat účinná opatření na předvídání, která by umožnila monitorovat hospodářské trendy, podporovat stávající hospodářství a zakotvit svoji činnost v této oblasti do regionální, resp. místní strategie na základě rozsáhlých společných projektů města a regionu.

Proto je nezbytné vytvořit systém průběžného monitorování těchto procesů pro celou EU, jež by prováděly nezávislé orgány a do jehož by byli zapojeni sociální partneři, podniky a obyvatelstvo dotyčných regionálních nebo místních samospráv jak ze zeměpisného, tak i z věcného hlediska. Tento systém by měl umožnit jednak analýzu společenských a hospodářských změn na národní, regionální a místní úrovni se zohledněním venkovských, nejvzdálenějších a horských oblastí, jednak přezkum perspektiv rozvoje trhu práce.

Evropská unie a členské státy by pomocí finančních nástrojů měly stimulovat vytváření partnerství mezi veřejnou správou, hospodářskými subjekty a sociálními partnery na místní a regionální úrovni, a podporovat tak spolupráci na poli místního rozvoje v globalizovaném světě. To by mohlo značně usnadnit předvídání procesů restrukturalizace.

Výbor regionů vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost flexibilitě finančních mechanismů EU, zvláště ESF, aby zajistily, že financování je dostupné a je možné rychle reagovat na náhlé a nečekané situace. V těchto případech nastává okamžitá potřeba financování pro „inkubátory“, nábor, pomoc, poradenství pro začínající podniky a cílenou odbornou přípravu. Šance na získání nového zaměstnání pro ty, kteří ztratili práci z důvodu restrukturalizace, jsou během prvních tří měsíců nejvyšší a poté značně klesají. Mechanismy používání různých nástrojů na úrovni EU by měly zohlednit tuto nezbytnost reagovat. Opatření pro rychlou reakci na problémy, které mohou být způsobeny restrukturalizací, by též měla zahrnovat pomoc pokrývající okamžité sociální potřeby daných jednotlivců (bydlení, zdravotní péče, poradenství atd.). Osoby postižené restrukturalizací potřebují sociální podporu, která by jim umožnila začít novou činnost a restrukturalizaci se přizpůsobit.

V procesu restrukturalizace by se měla využít i přeshraniční poloha určitých regionů nebo měst. Pro tento účel by musely být odstraněny všechny překážky v postupech, které brání mobilitě pracovních sil a kapitálu a ztěžují restrukturalizaci.

Evropská komise by měla v rámci možností strukturálních fondů EU předložit integrovanou koncepci finanční podpory procesu restrukturalizace z prostředků Společenství, která by umožňovala vyřešení nejen ekonomických, ale i sociálních a společenských problémů a zároveň uskutečnění politik Společenství.

Evropská unie by ve stávajících politikách Společenství a při vypracovávání nových politik měla zohlednit aspekty související s procesy restrukturalizace, a to od předvídání strukturálních změn až po jejich uzavření.

PŘÍLOHA 1

Stručný přehled shromážděných příkladů restrukturalizace ve městech a regionech

To, co se v 70. a 80. letech 20. století jevilo jako přechodná krize v přizpůsobování, se ukázalo být periodickým motivem hospodářsko-sociálního života dnešní Evropy. Dospělo to do formy neustálého přizpůsobování podniků a jejich okolí měnícím se požadavkům trhu, nebo jinými slovy, nastal trvalý proces restrukturalizace. Pro účely stanoviska vypracovaného na žádost Evropské komise k tématu procesy restrukturalizace v regionech a městech v EU byly analyzovány informace o průběhu těchto procesů, které byly Výboru poskytnuty, resp. se nacházely ve velkém počtu dokumentů. Z nich vyvozené podněty a doporučení jsou součástí stanoviska.

Skotsko (Velká Británie) – příklad úspěšné konkurence na světovém trhu

V období let 2002–2006 klesl počet zaměstnanců v průmyslu z 276 000 na 227 000 a výroba určená pro vývoz poklesla obecně o 36 %. Většina podniků přemístila svoji výrobu do nových členských států EU nebo do Indie a Číny. Stávající plán hospodářského rozvoje Skotska (FEDS) je zaměřen na zaručení produktivity a konkurenceschopnosti na světovém trhu. Prostřednictvím programu PACE (Partnership Action for Continued Employment) vytvořilo Skotsko iniciativu, která všem subjektům z veřejného i soukromého sektoru umožnila aktivně bojovat proti hromadnému propouštění. Restrukturalizace zasadila skotskému trhu práce, zejména průmyslu, těžký úder. Růst zaměstnanosti v oblasti služeb a v podnikatelském prostředí však způsobil, že míra zaměstnanosti ve Skotsku je jedna z nejvyšších v EU a nezaměstnanost klesla na úroveň nejnižší za posledních 30 let. Skotské hospodářství navíc těží i z globalizace. Skotské banky rozšířily svoji činnost v zahraničí, což posílilo jejich postavení v hospodářské soutěži.

Baskicko (Španělsko) – restrukturalizace regionu a jeho měst

V 80. letech začalo upadat hospodářství, které do té doby stavělo na třech odvětvích: stavbě lodí, hutnictví a těžkém průmyslu. Baskická vláda, zaměstnavatelé a profesní organizace se rozhodli k restrukturalizaci a modernizaci průmyslových odvětví. Vzniklo devět hospodářských uskupení, která vytvářela 45 % HDP Baskicka. Doposud jsou motorem hospodářství. 20 let po zahájení tohoto procesu je Baskicko se svým HDP dnes na třetím místě v Evropě, za regiony v zemích jako Lucembursko či Irsko. Nezaměstnanost, která v roce 1990 činila 25 %, činí dnes 4,5 %. Hodně kapitálu se investuje do inovačně silných oblastí, z toho 66 % tvoří soukromé prostředky (ve Španělsku je to v průměru 48 %, zatímco průměr EU se pohybuje kolem 54 %). Restrukturalizaci provázelo oživení měst v regionu, mezi nimi i hlavního města Bilbaa. Důležitou úlohu při zvládání tohoto procesu má kultura a místní identita, neboť přispěly k většímu přijímání tohoto procesu mezi obyvatelstvem.

Kréta (Řecko) – od zemědělství k cestovnímu ruchu

Restrukturalizace na Krétě, která je financována z národních prostředků i z EU, se opírá o spolupráci mezi podniky a výzkumnými zařízeními (krétská univerzita, výzkumné centrum v Heraklionu). Usilovalo se o přesun pracovníků ze zemědělství do sektoru služeb. Tohoto cíle bylo dosaženo jen zčásti. Hlavním důvodem bylo zřejmě to, že nezbytné kroky byly nařizovány shora přes vertikální strukturu. To posílilo již tak silná centra, zatímco odlehlé oblasti ve vnitrozemí ostrova z toho téměř nemohly těžit, což ještě zvětšilo rozdíly mezi jednotlivými oblastmi a nepřineslo žádné zvýšení konkurenceschopnosti.

Tavira (Portugalsko)

Restrukturalizace spočívá v oživení za účelem rozvoje služeb cestovního ruchu a ve zvýšení investic do tohoto sektoru, aby byly k dispozici finanční prostředky pro udržení historického a architektonického dědictví, což naopak umožnilo zvýšení cestovního ruchu a zároveň příliv soukromého kapitálu. Proces byl financován z fondů PITER, URBCOM, INTERREG a PROALgarve.

Regiony v Rakousku

Restrukturalizace spočívala v přechodu od hospodářství zaměřeného na jedno jediné odvětví k víceúrovňové struktuře průmyslu založené na projektech v oblasti výzkumu a vývoje a k cestovnímu ruchu a poskytování obchodních služeb. Tento proces je intenzivně podporován neustálým zlepšováním nabídky všeobecného i odborného vzdělávání.

Porto (Portugalsko)

Potřeba nedávno zahájené restrukturalizace vyplynula z toho, že nejrůznější instituce veřejné správy a hospodářské podniky opustily město a přesunuly se do hlavního města, a také z negativního demografického vývoje a úpadku tradičního maloobchodu způsobeného přílivem hypermarketů. Cílem restrukturalizace je oživit centrum města, rozvíjet oblast kultury a oživit stavebnictví. V roce 2004 byla zahájena iniciativa PortoVivo, která má do města přilákat soukromé investice. Tento velký projekt restrukturalizace a oživení má trvat 20 let. Na toto období je naplánována renovace více než 5 000 budov, což by vedlo jak k záchraně historického a kulturního dědictví, tak k rozvoji odvětví služeb tím, že vzniknou nová pracovní místa.

Liberec (Česká republika)

Restrukturalizace vyvolaná změnou politického systému má za cíl přiblížit hospodářství evropskému standardu. Finanční prostředky jsou poskytovány převážně ze státního rozpočtu, z rozpočtu regionu a fondů EU. Restrukturalizace podpoří sektor MSP a vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru. Hlavními problémy jsou zadlužení a stav veřejných financí.

Vratislav (Polsko)

V posledních 17 letech město oživilo nejen svůj hospodářský život, ale také svůj vzhled. Na oživení centra města a několika dalších městských částí se velkou měrou podíleli soukromí investoři. Vznikly nové hotely a restaurace. Otevřenost městské správy, spolupráce s partnerskými městy, s regionálním zastupitelstvem a vládou a spolupráce města s okolními obcemi přinesly své ovoce v podobě umístění nových průmyslových odvětví v okolí města. Vznikl technologický park Vratislav a vysoké školy spolu s průmyslem podnítily velký počet iniciativ v oblasti výzkumu a vývoje. V tomto období rovněž klesla nezaměstnanost z 18 % na 6 %. Lze však konstatovat i negativní vývoj, například nárůst nákladů ve městě, zejména zvýšení cen nemovitostí o 400 %.