KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

Pro výpočet tzv. nápravné kapacity poskytuje GŘ BUDG generálním ředitelům průměrnou částku zpětně získaných prostředků a finančních oprav provedených od roku 2009, jak jsou zaznamenány v účetních závěrkách (34) . Ze 48 generálních ředitelství a výkonných agentur jich 29 tento údaj náležitě upravilo, aby vznikl střízlivější odhad, a to především tím, že vyňaly opravy ex ante a další nerelevantní opravy a zpětně získané prostředky a jednorázové události (35) , nebo tím, že zvolily alternativní základ (36) . Komise ve zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu EU na tomto základě odhaduje budoucí opravy s dopadem na výdaje roku 2015 na 2,1 miliardy EUR (2014: 2,7 miliardy EUR). Komise také předkládá vyšší odhad možných budoucích oprav, a to ve výši 2,7 miliardy EUR.

Komise se domnívá, že odkazovat na statistickou metodiku, kterou používají „orgány USA, které spravují federální finance“, není u fondů v rámci sdíleného řízení vhodné. V režimu sdíleného řízení se Komise spoléhá nikoli na audity výdajů prováděné jejími vlastními útvary na úrovni EU, ale na auditní orgány svrchovaných členských států, jež provádějí audity výdajů vynakládaných těmito členskými státy, často s vnitrostátním spolufinancováním. Komise má tudíž za to, že vypracování celounijního statisticky validního odhadu míry chyb na základě toho, že by příjemce auditovala sama, by nepřineslo pro výdaje spadající pod sdílené řízení přidanou hodnotu.

Naše odhadovaná míra chyb vychází z prověrky statistického vzorku průběžných a konečných plateb a zúčtování (viz tabulka 1.8 ). Na rozdíl od orgánů USA, které spravují federální finance (viz příloha 1.2 ), není Evropská komise povinna předkládat vlastní statisticky platný odhad míry chyb.

Míru chyb v různých oblastech výdajů ovlivňuje spíše to, jak se riziko projevuje v úhradových a nárokových režimech, než způsoby řízení (28) . Odhadovaná míra chyb vykazuje mnohem těsnější vztah se základem pro platbu než se způsobem řízení. Nejvyšší míru chyb za poslední dva roky jsme zjistili v oblasti konkurenceschopnosti (řízené přímo Komisí a nepřímo prostřednictvím pověřených subjektů) a soudržnosti (sdílené řízení). Výdajům v obou těchto oblastech dominují úhradové režimy (viz obrázek 1.6 ).

Operační výdaje byly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (viz body 5.35–5.36, 6.76–6.77, 7.64–7.65 a 8.33–8.34), přičemž větší mírou chyb byly zatíženy výdaje na proplácení nákladů (viz bod 1.22).

Co se týče výdajů, opět jsme zjistili, že jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Odhadovaná míra chyb ve výdajích činila 3,8 %, tj. byla nižší než za rok 2014 (4,4 %) (viz tabulka 1.2 ).

U dluhového portfolia jsme rovněž přezkoumali dostatečnost účetních zásad a zjistili jsme, že účetní postup je v souladu s mezinárodními standardy (22) . V případě kapitálového portfolia se domníváme, že pokud v budoucích letech vzroste hodnota kapitálových investic nad jejich původní ocenění, mělo by se to v účetní závěrce EU odrazit. Související částky nemají na konci roku 2015 (viz bod 1.13) na konsolidovanou účetní závěrku EU významný (materiální) dopad. V budoucnosti by byl dopad případných zisků z čisté pozice EU tentýž bez ohledu na to, zda bude Komise o těchto operacích účtovat jako o společné operaci, nebo o derivátu (23) . I když tuto záležitost budeme nadále sledovat, dospěli jsme k závěru, že na náš výrok auditora za rok 2015 nemá vliv.

Zaměřili jsme svou auditní práci na analýzu kontrolních ukazatelů. Pokud by Komise o EFSI účtovala jako o společné operaci, bylo by nutné zveřejnit další informace o majetkové účasti a hlasovacích právech, zahrnout je do přílohy 9 finančních výkazů (rozsah konsolidace) a ocenit podíl EU na aktivech, závazcích, nákladech a příjmech z kapitálového portfolia. Na čistou pozici EU na konci roku 2015 by to však nemělo žádný dopad.

Orgány v členských státech převádějí část financování poskytnutého Komisí jako zálohy do finančních nástrojů (13) v podobě úvěrů, kapitálových nástrojů nebo záruk. Předpisy EU ve víceletém finančním rámci 2007–2013 nevyžadovaly, aby tyto orgány předkládaly pravidelné zprávy o částkách v těchto nástrojích v takovou dobu, aby mohly být použity při sestavování účetní závěrky. Komise proto využití těchto záloh jen odhadla, přičemž předpokládala, že finanční prostředky budou během období činnosti (původně do 31. prosince 2015, avšak později prodlouženého – bez právního základu (14) – do 31. března 2017) využity v plném rozsahu a rovnoměrně. Do konce roku 2014 (15) bylo z 16 miliard EUR (včetně vnitrostátních příspěvků) převedených do finančních nástrojů soudržnosti v rámci sdíleného řízení převedeno na projekty pouze 9,2 miliardy EUR (57 %).

Pokud jde o příjmy, při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) vycházíme z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzujeme systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a analyzujeme tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce.

(1) Konsolidované finanční výkazy obsahují rozvahu, výkaz o finanční výkonnosti, výkaz peněžních toků, výkaz změn v čistých aktivech a shrnutí hlavních účetních zásad a další přílohy (včetně vykazování podle segmentů).

(2) Souhrnné zprávy o plnění rozpočtu obsahují souhrnné zprávy o plnění rozpočtu a přílohy.

(3) O těchto okruzích (1 až 4) pojednávají kapitoly 5 až 8 výroční zprávy za rok 2015.

(4) Jedná se o částku 82,7 miliardy EUR. Další informace uvádíme v bodech 1.21–1.24 výroční zprávy za rok 2015.

(5) V čl. 30 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie, (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1) definováno takto:

„Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané orgánem k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.

Zásada efektivnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.

Zásada účinnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.“

(6) Konsolidovaná účetní závěrka obsahuje:

(7) Předběžná účetní závěrka spolu s prohlášením účetního k auditu byla doručena 31. března 2016, tj. v poslední den, kdy je možné ji podle finančního nařízení (viz článek 147 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012) předat. Konečná schválená účetní závěrka byla doručena dne 12. července před lhůtou pro její předání 31. července stanovenou v článku 148.

(8) Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

(9) Viz Pokyny k doporučeným postupům 2 (RPG – Recommended Practice Guideline 2) „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ Rady pro mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSASB).

(10) Například standardy pro zveřejňování údajů o důchodech a dalších zaměstnaneckých požitcích.

(11) Například tím, že rozšířila oddíl o řízení rizik a nejistot.

(12) Auditoři jsou povinni informovat o hlavních auditních skutečnostech od té doby, co byl v roce 2015 zaveden mezinárodní auditorský standard 701.

(13) „Finanční nástroje“ jsou opatření, která mají „formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik […].“ Čl. 2 písm. p) finančního nařízení o definicích – nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

(14) Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 6.52.

(15) Jedná se o nejaktuálnější údaje, které řídicí orgány poskytly Komisi.

(16) 45 % z nevyužitých částek k 31. prosinci 2014 připadalo na jeden členský stát (viz bod 2.31).

(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1) („nařízení o EFSI“).

(18) Operace dluhového portfolia zahrnují běžné úvěry, záruky a protizáruky. Operace kapitálového portfolia zahrnují přímé a nepřímé kapitálové a kvazikapitálové účasti a podřízené úvěry.

(19) Závazek z finanční záruky se oceňuje buď jako očekávané ztráty, nebo jako původně oceněná částka, podle toho, co je vyšší, případně snížená o kumulované odpisy příjmů.

(20) Hodnota smluv podepsaných v roce 2015 činila 125 milionů EUR. Na polovinu z této částky se vztahuje záruka EU. Vyplacené prostředky podle těchto smluv činily 7,6 milionu EUR.

(21) V souladu s IPSAS 35 Konsolidovaná finanční závěrka a IPSAS 37 Společné dohody.

(22) Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSAS) jsou souborem účetních standardů vydávaných Radou IPSAS, které při přípravě finančních výkazů používají účetní jednotky veřejného sektoru po celém světě.

(23) Podle bodu 10 standardu IPSAS 29 je derivát finanční nástroj se všemi třemi následujícími charakteristikami: a) jeho hodnota se mění v závislosti na změně stanoveného směnného kurzu, ceny finančního nástroje, ceny komodity nebo jiné proměnné, b) nevyžaduje žádné počáteční investice ani počáteční čistou investici, která je menší než by bylo třeba pro jiný typ smluv, u nichž by se předpokládalo, že budou na změny tržních činitelů reagovat podobně, c) vypořádává se k budoucímu datu.

(24) Výdaje příštích období zahrnují výdaje příštích období na straně pasiv rozvahy ve výši 67 miliard EUR a 39 miliard EUR, které snižují hodnotu předběžného financování na straně aktiv rozvahy.

(25) Snížení výdajů příštích období v případě GŘ REGIO o 4,1 miliardy EUR a zvýšení v případě GŘ EMPL o 0,8 miliardy EUR.

(26) Platby rozpočtové podpory jsou příspěvkem do souhrnného státního rozpočtu nebo do rozpočtu na konkrétní politiku či cíl (viz též bod 8.7).

(27) http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

(28) Přímé řízení (rozpočet spravuje přímo Evropská komise), nepřímé řízení (plnění rozpočtu je svěřeno partnerským zemím, které nejsou členy EU, mezinárodním organizacím atd.), sdílené řízení (plnění rozpočtu sdílí Komise a členské státy).

(29) Výsledky za rok 2014 zahrnují vyčíslení chyb souvisejících s podmíněností. V roce 2014 se tyto chyby na odhadované míře chyb u okruhu 2 víceletého finančního rámce podílely 0,6 procentního bodu (viz tabulka 1.2 ). Když jsme tyto chyby vyčíslili za období 2011–2014, činil jejich průměrný dopad 0,4 procentního bodu u podpory trhu a přímé podpory a 0,3 procentního bodu u rozvoje venkova.

(30) Především výdaje spadající pod kapitoly 5 a 8 a část výdajů spadajících pod kapitoly 6 a 7. Extrapolovaná míra chyb pro výdaje spadající pod sdílené řízení vychází z prověrky 580 operací (vybraných ze základního souboru o hodnotě 113 miliard EUR), extrapolace u jiných forem operačních výdajů vychází z prověrky 318 operací (vybraných ze základního souboru o hodnotě 24 miliard EUR).

(31) Tyto subjekty a orgány provádějí postupy dohodnuté s Komisí.

(32) Například GŘ AGRI upravilo průměrnou míru chyb u EZZF vykázanou platebními agenturami z 0,68 % na 1,47 % a u EZFRV z 1,78 % na 4,99 % (viz též body 7.53, 7.55–7.56).

(33) Pokyny Komise k hlavním pojmům a definicím pro stanovení míry chyb, ohrožených částek a odhadovaných budoucích oprav.

(34) Do roku 2014 Komise dobrovolně zveřejňovala své údaje o finančních opravách a zpětně získaných prostředcích v příloze k účetní závěrce. Komise nyní tyto dobrovolně zveřejňované údaje přesunula do dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“.

(35) Například EACEA, EASME, INEA, GŘ ENER, GŘ MOVE, GŘ SANTE, GŘ BUDG, GŘ COMP a SG. Při prověrce finančních oprav a zpětně získaných prostředků zaúčtovaných v roce 2015 jsme především zjistili, že generální ředitelství sem zařadila částky nesouvisející s chybami, nesrovnalostmi či podvody (tj. vrácení nečerpaného předběžného financování) a některé finanční opravy a zpětně získané prostředky ex ante klasifikovala jako ex post (tj. vrácené předběžné financování související s chybami, nesrovnalostmi či podvody nebo odpočty z výkazů nákladů před schválením výdajů). Tyto skutečnosti nemají dopad na účetní závěrku EU jako celek, ale mohou mít významný dopad na výpočet nápravné kapacity mnoha generálních ředitelství.

(36) Například GŘ REGIO a GŘ EMPL.

(37) V kalendářním roce 2015 jsme úřadu OLAF postoupili 27 případů (týkajících se jak kontrolovaného roku 2014, tak roku 2015) (v roce 2014: 16). K těmto případům patří i ty, které vyvstaly z práce, která se netýkala prohlášení o věrohodnosti.

(38) Zvláštní posouzení výdajů nepředkládáme pro výdaje v rámci okruhu 3 („Bezpečnost a občanství“) a 6 („Náhrady“) víceletého finančního rámce, ani pro jiné výdaje (zvláštní nástroje mimo víceletý finanční rámec na období 2014–2020 jako rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, Fond solidarity Evropské unie a nástroj pružnosti). Práce v těchto oblastech nicméně přispívá k našemu celkovému závěru o výdajích roku 2015.

(39) V roce 2015 se změnil právní rámec společné zemědělské politiky a do testování operací již nezahrnujeme podmíněnost. V roce 2014 se tyto chyby na odhadované míře chyb u okruhu 2 víceletého finančního rámce podílely 0,6 procentního bodu. Během období 2011–2014 přispěly k celkové odhadované míře chyb 0,1–0,2 procentního bodu.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

(40) Viz poznámka pod čarou 1 u tabulky 1.2 .

(41) Včetně 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu.

(42) Některá generální ředitelství řídí výdaje spadající pod více než jeden okruh víceletého finančního rámce (AGRI, EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, HOME, REGIO a SANTE).

(43) Seznam zkratek je uveden v příloze 1.3 .

(44) Finanční expozice se definuje jako procento výdajů, které nemusí být v době platby v souladu s platnými legislativními a smluvními požadavky.

(45) BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, JRC, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ.

(46) U „Soudržnosti“ Komise uvedla nápravnou kapacitu jako rozpětí, přičemž vyšší hodnota vycházela z minulých průměrných finančních oprav a zpětně získaných částek.

(1) Viz také body 6.30 – 6.35 a zvláštní zpráva č. 10/2015 „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“.

Odhad míry chyb provádíme s využitím nejpravděpodobnější mír chyb (MLE – most likely rate of error). Činíme tak u každého okruhu víceletého finančního rámce a pro výdaje z rozpočtu jako celek. Do výpočtu se zahrnují pouze vyčíslené chyby. Procentní údaj MLE je statistickým odhadem pravděpodobného procenta chyb v základním souboru. Příkladem chyb jsou vyčíslitelná porušení platných ustanovení, pravidel a smluvních a grantových podmínek. Odhadujeme také dolní hranici míry chyb (LEL – lowel error limit) a horní hranici míry chyb (UEL – upper error limit) (viz obrázek).

K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů. Chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení závazku či předpisu a na konkrétním pravidlu či smluvním závazku, který nebyl dodržen. Jednotlivé operace mohou být zatíženy chybami celkově nebo částečně. Chyby zjištěné před našimi kontrolami a opravené nezávisle na nich se do výpočtu a četnosti chyb nezapočítávají, neboť svědčí o tom, že kontrolní systémy fungují účinně. Dále zvažujeme, zda jsou jednotlivé chyby vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné. Bereme v úvahu to, do jaké míry je možné měřit, jaká část kontrolované částky byla zatížena chybami.

U příjmů naše prověrka vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty a hrubého národního důchodu vychází z relevantních makroekonomických agregátů, na jejichž základě byly příslušné hodnoty vypočteny. Zkoumáme kontrolní systémy Komise pro jejich zpracování a odvozujeme z nich jistotu, až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států obdrženy a zaúčtovány do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce.

využívání práce jiných auditorů v míře, v níž je to možné, a v souladu s mezinárodními auditorskými standardy. To je zejména případ auditu těch výpůjčních a úvěrových činností řízených Komisí, k nimž jsou k dispozici certifikáty o provedení externího auditu.

PŘÍLOHA 1.2

PŘÍSTUP K TESTOVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ NEPATŘIČNÝCH A NESPRÁVNÝCH PLATEB VE SPOJENÝCH STÁTECH A V EVROPSKÉ UNII

1. Podle zákonu Kongresu USA musí všechny orgány státní správy provést dostatečné testování vlastních plateb a na jeho základě vypočíst statisticky platný odhad roční částky nepatřičných plateb v těchto programech, pokud z analýzy rizika plyne, že tyto platby pravděpodobně překročí 1,5 % celkové vyplacené částky (1). Orgány státní správy musí výsledek zveřejnit a vyjádřit jej jako extrapolovanou celkovou hodnotu a rovněž jako procento provedených plateb. Auditoři orgánů státní správy (2) jsou povinni uvést, zda způsob, jakým byly tyto číselné údaje vypočteny a zveřejněny, je v souladu s příslušným zákonem Kongresu (3).

2. V USA (stejně jako v EU v případě nesprávných plateb) závisí definice toho, co je nepatřičné, na předpisu, podle něhož se platba provádí. Obecná definice nepatřičných plateb používaná v systému USA (4) je blízká definici nesprávných plateb uvedené v kapitole 1 této výroční zprávy. Podobnosti a rozdíly mezi koncepcí testování výdajů a souvisejícího vykazování v USA a v EU jsou shrnuty v níže uvedené tabulce.

3. Celková hodnota nepatřičných plateb v USA zahrnuje mnoho různých typů veřejných výdajů: od sociálního zabezpečení po obranu. Výdajové oblasti, které dominují rozpočtu EU (zemědělství, infrastruktura), tvoří poměrně malou část federálního rozpočtu USA. Z členění typů chyb vyplývají některé jasné rozdíly ve výskytu chyb. Porušení dodatečných podmínek (jako je řádné zadávání veřejných zakázek a otázky související se státní podporou, které mají svůj původ v prioritě EU zajistit jednotný trh) mají na naši odhadovanou míru chyb větší dopad než na celkovou hodnotu nepatřičných plateb v USA. Významnou složkou celkové hodnoty v USA, nikoli však naší, jsou nedoplatky. Větší dopad na údaje v USA než na naši odhadovanou míru chyb mají také chyby v dokumentaci.

4. Při odhadování nepatřičných plateb se orgány státní správy USA nemohou jako o jediný zdroj pro odhad nepatřičných plateb opírat o údaje, které poskytují sami příjemci plateb od příslušného orgánu (5), ani nemohou stanovit čistou hodnotu nepatřičných plateb tím, že vypočtou dopad zpětně získaných prostředků. Jak je popsáno v bodech 1.42–1.43, nápravná opatření podniknutá před naším auditem náš odhad chyb snižují.

5. Dotčené orgány státní správy vyčleňují na prověřování vybraných plateb značné zdroje. Například se přezkoumává téměř šest tisíc plateb Správy sociálního zabezpečení USA ročně a na tomto základě se vypočítává míra nepatřičných plateb. Na tento úkol je vyčleněn ekvivalent téměř devadesáti pracovních let jednoho pracovníka. Orgány, s nimiž jsme o této otázce diskutovaly, se domnívaly, že díky této kontrole získávají příslušné orgány státní správy kvalitní informace o pravidelnostech ve výskytu nepatřičných plateb a jsou často schopny navrhnout a provést vhodná opatření proti riziku chyb.

6. Nepatřičné platby za rok 2015 dosáhly výše 136,7 miliardy USD (123,2 miliardy EUR) (6), což odpovídá 4,4 % výdajů federální vlády (7). V povaze prověřovaných výdajů a v konkrétních definicích chyb jsou mnohé rozdíly. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že americké orgány spravující finanční prostředky musí předkládat vlastní statisticky platný odhad míry chyb.

Rozdíly a podobnosti mezi modely USA a EU pro odhad míry chyb v rozpočtových výdajích

Federální vláda USA EÚD Odpovědnost za výpočet odhadované míry chyb Statistický odhad míry chyb musí předložit správci finančních prostředků Statistický odhad míry chyb vypočítávají externí auditoři Rozsah Vzorek se vybírá ze všech plateb z rozpočtu Vzorek se vybírá jen z výdajů na programy, které správci finančních prostředků považují za rizikové Hlavní chyby Nesprávné částky vyplaceny způsobilým příjemcům Platby provedeny ve prospěch nezpůsobilých příjemců Platby provedeny za nezpůsobilé zboží nebo služby Platby za zboží nebo služby nebyly obdrženy Duplicitní platby Platby, k nimž byla nalezena nedostatečná nebo nebyla nalezena žádná dokumentace Základ pro výpočet chyb Testování vzorku operací vybraných statistickými postupy Nápravná opatření ex post (provedená správci finančních prostředků) mohou snížit odhadovanou míru chyb Vyjádření odhadované míry chyb Extrapolovaná míra chyb vyjádřena v penězích Extrapolovaná míra chyb vyjádřena v procentech Výsledky Průměrná míra 2012–2015 4,1 % 4,3 % Míra za rok 2015 4,4 % 3,8 %

(1) Orgány státní správy provádějí vlastní analýzu rizika. Odhad míry nepatřičných plateb je u určitých výdajových programů automatický a hranice 1,5 % může být snížena.

(2) Pro většinu orgánů státní správy generální inspektoři, jinak nejvyšší kontrolní úřad (Government Accountability Office).

(3) V současné době je to Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act of 2012 – IPERIA (zákon o odstranění nepatřičných plateb a zlepšení jejich vymáhání z roku 2012). Některé orgány státní správy začaly nepatřičné platby vykazovat v roce 2003, jak to vyžadoval Improper Payments Information Act of 2002 – IPIA (zákon o informování o nepatřičných platbách z roku 2002). Viz též paymentaccuracy.gov.

(4) Příloha C l oběžníku č. A-123 Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments (Požadavky na účinný odhad a nápravu nepatřičných plateb).

(5) Evropská komise ve velké míře používá údaje, které jí nahlásí subjekty a orgány ustavené podle odvětvových právních předpisů a další subjekty (bod 1.35).

(6) Průměrný směnný kurz v roce 2015: 1 EUR = 1,1095 USD.

(7) Finanční zpráva federální vlády USA za rok 2015.