EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 1.3.2022 COM(2022) 75 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění Nástroje pro oživení a odolnost



Obsah 1. Úvod 3 2. Jak to vypadá s prováděním nástroje? 5 2.1. Aktuální stav procesu provádění 5 2.2. Aktuální stav financování nástroje 10 3. Co plány pro oživení a odolnost skutečně obsahují? 12 3.1. Předložené plány pro oživení a odolnost – úvodní přehled 12 3.2. Příspěvek nástroje k zelené transformaci (pilíř 1) 14 3.3. Příspěvek nástroje k digitální transformaci (pilíř 2) 22 3.4. Příspěvek nástroje k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění (pilíř 3) …………………………………………………………………………………………...29 3.5. Příspěvek nástroje k sociální a územní soudržnosti (pilíř 4) 34 3.6. Příspěvek nástroje ke zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti, s cílem mimo jiné zvyšovat připravenost a schopnost reakce na krize (pilíř 5) 39 3.7. Příspěvek nástroje k politikám pro příští generaci, děti a mládež, jako je vzdělávání a dovednosti (pilíř 6) 47 3.8. Vlastní bezpečnostní hodnocení 50 4. Prováděcí rámec Nástroje pro oživení a odolnost 52 4.1. Příspěvek Nástroje pro oživení a odolnost k provádění reforem a dalších politik EU 52 4.2. Příspěvek Nástroje pro oživení a odolnost k projektům pro více zemí 58 4.3. Provádění Nástroje pro oživení a odolnost a zapojení všech příslušných zúčastněných strans 61 4.4. Kontrolní systém a ochrana finančních zájmů Unie 64

4.5. Doplňkovost s ostatními finančními prostředky EU 66 5. Závěr 69



Tabulky a obrázky Tabulka 1: Aktuální stav provádění Nástroje pro oživení a odolnost 6 Obrázek 1: Klíčové kroky při posuzování plánu pro oživení a odolnost a v rámci předběžného financování 7 Tabulka 2: Processing of payment requests 8 Obrázek 2: Odhadovaný harmonogram pro dokončení milníků a cílů 12 Obrázek 3: Podíl finančních prostředků Nástroje pro oživení a odolnost přispívajících ke každému pilíři politiky 13 Obrázek 4: Klima a další environmentální označení podle členských států 15 Obrázek 5: Rozdělení výdajů na podporu zelené transformace (pilíř 1) 16 Obrázek 6: Příspěvek k digitálním cílům jako podíl plánu pro oživení a odolnost 23 Obrázek 7: Rozdělení výdajů na podporu digitální transformace (pilíř 2) 24 Obrázek 8: Rozdělení výdajů na podporu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění (pilíř 3) 30 Obrázek 9: Rozdělení výdajů na podporu sociální a územní soudržnosti podle politických oblastí (pilíř 4) 35 Obrázek 10: Rozdělení výdajů na podporu zdravotnictví a odolnosti podle politických oblastí (pilíř 5) 39 Obrázek 11: Počet opatření na podporu zdravotnictví a odolnosti v jednotlivých politických oblastech (pilíř 5) 40 Obrázek 12: Rozdělení výdajů na podpůrné politiky pro příští generaci podle politických oblastí (pilíř 6) 48

Obrázek 13: Počet reforem podle jednotlivých pilířů 52 Obrázek 14: Reformy/investice podle členských států 53 Obrázek 15: Podíly doporučení pro jednotlivé země, na něž se vztahují plány pro oživení a odolnost, podle politických oblastí (jak je definováno v databázi CESAR) 54 Obrázek 16: Dopad nástroje NGEU na HDP (v %) v simulacích QUEST, země EU 55 Obrázek 17: Dopad nástroje NGEU na HDP (v %) v simulacích QUEST 56 Tabulka 3: Ekologické projekty pro více zemí v přijatých plánech pro oživení a odolnost 59 Tabulka 4: Digitální projekty pro více zemí 60



1.Úvod Nástroj pro oživení a odolnost zřízený nařízením (EU) 2021/241 ze dne 19. února 2021 je ústředním prvkem iniciativy „Next Generation EU“, reakce EU, jejímž cílem je vyjít z pandemie COVID-19 silnější. Rok poté má tato zpráva zhodnotit provádění tohoto mimořádného programu reforem a investic. Během jednoho roku se uskutečnily významné kroky a jejich provádění důsledně probíhá. Po měsících intenzivních příprav kvůli jejich nebývalému rozsahu a působnosti začaly členské státy v dubnu 2021 předkládat své plány pro oživení a odolnost. Komise provedla rychle fázi posuzování a v červenci 2021 přijala Rada první prováděcí rozhodnutí Rady. Téměř všechny členské státy předložily své plány pro oživení a odolnost, přičemž nejprve kladně posouzeno Komisí a následně přijato Radou bylo 22 plánů. Komise zahájila rovněž s členskými státy jednání s cílem dohodnout se na provozních ujednáních, která stanoví rámec pro sledování provádění plánů. Komise získala finanční prostředky na kapitálových trzích, vydala první zelený dluhopis a do současnosti vyplatila 66,6 miliardy EUR, z toho 56,6 miliardy EUR formou předběžného financování, a to na podporu členských států a Unie v době, kdy pandemie COVID-19 nadále ovlivňuje jejich ekonomiky. Nástroj vstoupil do prováděcí fáze a postupuje rychle podle harmonogramu reforem a investic stanoveného členskými státy. V roce 2021 byla plně zpracována první žádost o platbu a v prosinci 2021 bylo Španělsku vyplaceno 10 miliard EUR, zatímco v roce 2022 se očekává předložení více než 30 žádostí o platbu. Harmonogram plateb je v souladu s očekávanou fází provádění nástroje. Komise a členské státy úzce spolupracovaly na dosažení tohoto výsledku. Pokrok při provádění plánů lze sledovat živě na platformě „srovnávací přehled oživení a odolnosti“, kterou Komise zřídila v prosinci 2021. Tato zpráva je první z řady výročních zpráv o provádění nástroje. Zpráva podává přehled o současném stavu provádění a o přijatých plánech a podrobně popisuje příspěvek nástroje k cílům v klimatické a digitální oblasti, jak požaduje článek 31 nařízení. Jelikož se nástroj dosud nachází v počáteční fázi provádění, popisuje zpráva v této chvíli očekávaný příspěvek nástroje k šesti pilířům podle opatření předpokládaných v plánech, jež budou postupně prováděna po dobu trvání nástroje. Zpráva poté posuzuje výkonnost nástroje, přičemž zohledňuje závazek týkající se investic a reforem zakotvený v tomto jedinečném nástroji, a zabývá se zapojením všech příslušných zúčastněných stran. Popisuje rovněž zavedené mechanismy na ochranu finančních zájmů Unie a propojení mezi nástrojem a dalšími zdroji finančních prostředků EU, aby se zamezilo dvojímu financování. Informace poskytnuté v této zprávě vycházejí z obsahu přijatých plánů, jak je posoudila Komise, z údajů vykázaných členskými státy do konce listopadu 2021 v rámci jejich povinnosti podávat pololetní zprávy a z vývoje při provádění nástroje do konce ledna 2022. Zpráva se nezabývá podrobně stavem provádění jednotlivých plánů ani společnými ukazateli, neboť provádění nástroje je stále ještě v počáteční fázi. Uvedené příklady, zejména rámečky v oddíle 3, jsou zmíněny pro ilustraci, nemají však být vyčerpávající.



2.Jak to vypadá s prováděním nástroje? 2.1.Aktuální stav procesu provádění Přijetí plánů pro oživení a odolnost Většina členských států předložila své plány pro oživení a odolnost do léta 2021. S cílem podpořit členské státy při přípravě jejich plánů navázala Komise od října 2020 s členskými státy neformální kontakty a v lednu 2021 zveřejnila pokyny k informacím, které mají být v plánech uvedeny. Aby měly členské státy přístup k finanční podpoře v rámci nástroje, musely připravit plány pro oživení a odolnost, které stanoví vnitrostátní program reforem a investic, jež mají být provedeny do dne 31. srpna 2026. Nařízení, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Komise dosud oficiálně obdržela 26 plánů pro oživení a odolnost (viz tabulka 1 a příloha 1). Komise každý plán urychleně posoudila konzistentním a transparentním způsobem podle jedenácti kritérií stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Během procesu posuzování byla Komise v úzkém kontaktu s členskými státy za účelem provedení komplexního hodnocení. Komise podporovala členské státy v tom, aby předložily ambiciózní plány s jasnými a realistickými milníky a cíli pro sledování jejich pokroku během provádění. Komise dokončila kladné hodnocení 22 plánů pro oživení a odolnost a pro každý z nich předložila návrhy prováděcího rozhodnutí Rady, k nimž byl připojen pracovní dokument útvarů Komise analyzující obsah příslušného plánu. Prováděcí rozhodnutí Rady a pracovní dokumenty útvarů Komise jsou k dispozici na internetových stránkách Komise. Posuzování Komisí dosud probíhá u čtyř plánů, a to ve spolupráci s příslušnými členskými státy (Bulharskem, Maďarskem, Polskem a Švédskem), jak je stanoveno v čl. 19 odst. 1 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

Celkově bylo 22 prováděcích rozhodnutí Rady přijato rychle a hladce. Po intenzivních diskusích mezi Komisí a členskými státy během fáze přípravy plánů přistoupila Komise rychle k jejich posouzení. U většiny plánů přijala Komise po jejich oficiálním předložení kladné hodnocení dříve než ve dvouměsíční lhůtě pro posouzení stanovené v čl. 19 odst. 1 nařízení (viz tabulka 1). Rada pak mohla rovněž schválit kladné hodnocení většiny plánů pro oživení a odolnost během méně než jednoho měsíce (viz tabulka 1). Po přijetí plánů uzavřela Komise s dotčeným členským státem dohodu o financování a případně dohodu o půjčce, která vymezuje práva a povinnosti stran, a to i pokud jde o ochranu finančních zájmů Unie, a požadavky na kontrolní systém členských států, jakož i závazek týkající se dostupné částky finančního příspěvku. Tabulka 1: Aktuální stav provádění Nástroje pro oživení a odolnost BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL 26 plánů předložených Komisi 22 plánů schválených Komisí 22 prováděcích rozhodnutí Rady přijatých Radou 21 případů vyplácení předběžného financování

(56,6 miliardy EUR) * Pět žádostí o platbu předložených Komisi Jedna platba provedená Komisí 10 mld. Předběžné financování Po podpisu dohody o financování a případně dohody o půjčce poskytla Komise platbu předběžného financování ve výši až 13 % finančního příspěvku a půjčky 21 členským státům, které o to požádaly. V souladu s čl. 13 odst. 1 se platba předběžného financování týká pouze členských států, jejichž plány pro oživení a odolnost Rada schválila v roce 2021. Komise vyplatila v rámci předběžného financování celkem 56,6 miliardy EUR. Platby předběžného financování byly provedeny do šesti obchodních dnů od podpisu dohody o financování (a/nebo případně dohody o půjčce), tudíž se značným předstihem před dvouměsíční lhůtou uvedenou v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost (viz tabulka 1). Jelikož je Nástroj pro oživení a odolnost nástrojem založeným na výkonnosti, je každé následné vyplacení podmíněno splněním příslušných stanovených milníků a cílů, na nichž jsou založeny reformy a investice, v době podání žádosti o platbu. Provozní ujednání Jak vyžaduje nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, Komise následně s každým z 22 dotčených členských států projednala provozní ujednání, která blíže upřesňují způsoby sledování a spolupráce a zahrnují základní aspekty provádění. Provozní ujednání stanoví pravidelné výměny mezi Komisí a členskými státy s alespoň čtvrtletními výměnami za účelem zhodnocení pokroku při provádění plánů pro oživení a odolnost, jakož i pořádání každoroční akce k projednání provádění plánů pro oživení a odolnost a dalších programů Unie, která může sloužit jako horizontální platforma pro diskusi o provádění plánů a zajištění úzké spolupráce mezi všemi zúčastněnými stranami. Provozní ujednání objasňují také mechanismus ověřování u každého milníku a cíle a v případě potřeby zavádějí monitorovací opatření ke sledování provádění plánu. K dnešnímu dni bylo uzavřeno osm provozních ujednání (Španělsko, Francie, Slovensko, Řecko, Itálie, Portugalsko, Chorvatsko, Lotyšsko; viz příloha 1). Podpis provozních ujednání představuje klíčový krok, neboť se vyžaduje před tím, než členský stát může předložit první žádost o platbu. Obrázek 1: Klíčové kroky při posuzování plánu pro oživení a odolnost a v rámci předběžného financování Proces vyplácení prostředků Jakmile členský stát splní všechny příslušné milníky a cíle pro uvolnění prostředků, jak je podrobně uvedeno v příslušném prováděcím rozhodnutí Rady, a předloží řádně odůvodněnou žádost o platbu, má Komise dva měsíce na to, aby posoudila uspokojivé splnění relevantních milníků a cílů a informace dokládající jejich dosažení, které předložil příslušný členský stát. Než Komise toto posouzení uzavře, předloží své kladné předběžné posouzení Hospodářskému a finančnímu výboru. Hospodářský a finanční výbor by měl do čtyř týdnů vydat k těmto zjištěním své stanovisko, poté je v souladu s přezkumným postupem popsaným v nařízení o postupu projednávání ve výborech přijato prováděcí rozhodnutí Komise, kterým se povoluje vyplacení prostředků. Za tímto účelem byl zřízen Výbor pro Nástroj pro oživení a odolnost, jak stanoví článek 35 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby projednal návrhy prováděcích rozhodnutí Komise týkajících se žádostí členských států o platbu. Výbor pro Nástroj pro oživení a odolnost se skládá ze zástupců všech členských států. Na konci postupu projednávání ve výboru přijme Komise prováděcí rozhodnutí Komise, v němž zohlední názory vyjádřené členy. Žádosti o platbu Komise doposud obdržela pět žádostí o platbu. Níže uvedená tabulka uvádí aktuální stav. Tabulka 2: Zpracování žádostí o platbu Datum podání žádosti o platbu Počet milníků a cílů Částka očištěná o předběžné financování Stav Španělsko 11. 11. 2021 52 milníků a cílů 10 miliard EUR ·Předběžné kladné posouzení Komise: 3. 12. 2021 ·Kladné stanovisko Hospodářského a finančního výboru: 21. 12. 2021 ·Kladné stanovisko Výboru pro Nástroj pro oživení a odolnost: 22. 12. 2021 ·Vyplácení prostředků ze strany Komise: 27. 12. 2021 Francie 26. 11. 2021 38 milníků a cílů 7,4 miliardy EUR ·Předběžné kladné posouzení Komise: 26. 1. 2022 ·Kladné stanovisko Hospodářského a finančního výboru: 11. 2. 2022 ·Kladné stanovisko Výboru pro Nástroj pro oživení a odolnost: 21. 2. 2022 Řecko 29. 12. 2021 15 milníků a cílů 3,6 miliardy EUR · Předběžné kladné posouzení Komise: 28. 2. 2022 Itálie 30. 12. 2021 51 milníků a cílů 21 miliard EUR ·Předběžné kladné posouzení Komise: 28. 2. 2022 Portugalsko 25. 1. 2022 38 milníků a cílů 1,16 miliardy EUR Posouzení Komise probíhá Komise již vyplatila Španělsku první platbu. Španělsko bylo prvním členským státem, který dne 11. listopadu 2021 podal žádost o platbu po podpisu provozních ujednání. První žádost Španělska o platbu se týká uspokojivého splnění 52 milníků, zejména pokud jde o reformy, které již byly provedeny ve druhém čtvrtletí roku 2021. Vzhledem k retrospektivnímu charakteru většiny milníků a vzhledem k tomu, že Španělsko s Komisí sdílelo většinu informací potřebných k provedení jejího posouzení před oficiálním předložením žádosti o platbu, byla Komise schopna posoudit žádost o platbu rychle a dne 27. prosince 2021 vyplatila Španělsku finanční příspěvek ve výši 10 miliard EUR (po odečtení předběžného financování). První platba Španělsku, která uznává splnění milníků a cílů, na nichž jsou založena příslušná opatření plánu pro oživení a odolnost, již dokládá pokrok, jehož bylo při provádění Nástroje pro oživení a odolnost dosaženo. Milníky zahrnuté do platby prokazují významné kroky uskutečněné při provádění španělského plánu pro oživení a odolnost a rozsáhlého španělského programu reforem. Mezi ně patří důležitá opatření, jako je zákon o změně klimatu a transformaci energetiky (zakotvující dosažení klimatické neutrality do roku 2050), reforma podpory minimálního příjmu, opatření na podporu digitalizace malých a středních podniků a posílení digitálních dovedností a reformy posilující schopnost provádět přezkumy výdajů a přijímat následná opatření. Tento příklad ukazuje, že nástroj již má hmatatelné dopady v praxi a podporuje provádění významných reforem.

Rámec pro podávání zpráv členskými státy o provádění plánů pro oživení a odolnost Nástroj pro oživení a odolnost v současné době vstoupil do fáze provádění a členské státy začaly podávat zprávy o provádění svých plánů pro oživení a odolnost. Dne 2. prosince 2021 vstoupily v platnost akty v přenesené pravomoci doplňující některé požadavky na podávání zpráv členskými státy. První akt v přenesené pravomoci (EU) 2021/2106 stanoví společné ukazatele pro podávání zpráv a podrobné prvky srovnávacího přehledu oživení a odolnosti. Upřesňuje, že členské státy předloží do dubna a do poloviny října každého roku zprávu o pokroku dosaženém při plnění plánů pro oživení a odolnost. Tato pololetní zpráva spočívá v poskytnutí souhrnných informací o dosažení milníků a cílů, které mají být splněny do čtvrtletí předcházejícího podání zprávy, jakož i o stavu těchto milníků a cílů ve čtyřech čtvrtletích následujících po vykazovaném období. Očekává se, že členské státy poskytnou informace o tom, zda jsou příslušné milníky a cíle splněny, zda se směřuje k jejich dosažení nebo zda je jejich splnění opožděno. Členské státy musí rovněž dvakrát ročně (v únoru a srpnu) podávat zprávy o stanovených společných ukazatelích. První zprávy budou předloženy v únoru 2022. Druhý akt v přenesené pravomoci 2021/2105 stanoví metodiku pro vykazování sociálních výdajů v plánech členských států pro oživení a odolnost. Tento akt v přenesené pravomoci je důležitý pro stanovení společné metodiky pro poskytování informací o sociálních výdajích, včetně výdajů zaměřených na děti a mládež a rovnost žen a mužů financovaných z nástroje. Metodika je založena na odhadovaných výdajích uvedených ve schválených plánech pro oživení a odolnost. Všechny reformy a investice s primárním sociálním rozměrem se přiřadí k jedné z devíti oblastí sociální politiky, které jsou uvedeny v aktu v přenesené pravomoci, přičemž každá z nich souvisí se čtyřmi širšími sociálními kategoriemi (zaměstnanost a dovednosti, vzdělávání a péče o děti, zdravotní a dlouhodobá péče nebo sociální politika). Výslovně označeno je rovněž každé opatření sociální povahy, které zahrnuje zaměření na děti a mládež nebo na rovnost žen a mužů. Komise zřídila informační systém nazvaný FENIX, který členským státům umožňuje poskytovat příslušné informace o provádění plánů. V rámci pololetních zpráv oznámily členské státy požadované informace v systému FENIX poprvé do konce listopadu 2021 (jelikož se jednalo o první podávání pololetních zpráv členskými státy, byla lhůta výjimečně prodloužena o jeden měsíc). Tento systém umožňuje členským státům kdykoli aktualizovat informace týkající se dosažení milníků a cílů a vyhnout se opakovanému poskytování podobných informací pro účely podávání pololetních zpráv nebo předkládání žádostí o platbu. Podávání zpráv v rámci Nástroje pro oživení a odolnost je nyní plně funkční. Přezkum informací obsažených v pololetních zprávách již poskytuje pozitivní obraz, pokud jde o plnění milníků a cílů. Toto podávání zpráv se týkalo všech milníků a cílů, které měly být splněny v období od 1. čtvrtletí roku 2020 do 3. čtvrtletí roku 2022. Celkově bylo 91 % (266) retrospektivních milníků a cílů, které měly být splněny do 3. čtvrtletí roku 2021 (poslední vykazované čtvrtletí), vykázáno jako „splněné“ a 9 % (25) bylo vykázáno jako nesplněné. Z výhledových milníků a cílů, jež mají být splněny v období mezi 4. čtvrtletím roku 2021 a 3. čtvrtletím roku 2022, bylo 4,4 % (41) vykázáno jako opožděné, 79,7 % (741) jako „směřující k dosažení“ a 14,9 % (139) bylo vykázáno jako již splněné. Příští pololetní zprávy budou podány v dubnu 2022. Údaje týkající se pololetních zpráv vykazují členské státy samy a tyto údaje nepředjímají posouzení Komise týkající se uspokojivého plnění milníků a cílů v souvislosti se žádostmi o platbu. Komise zavedla srovnávací přehled oživení a odolnosti, veřejnou on-line platformu, jako nástroj pro vykazování výkonnosti nástroje, který transparentně zobrazuje dostupné informace o provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Každý občan může na internetových stránkách Komise snadno přístupným způsobem sledovat pokrok při provádění Nástroje pro oživení a odolnost a podrobný pokrok u každého plánu pro oživení a odolnost. Srovnávací přehled ukazuje dopad nástroje v rámci šesti pilířů politik. Zahrnuje rovněž údaje o společných ukazatelích a vykazované informace o sociálních výdajích. První verze srovnávacího přehledu byla zveřejněna dne 15. prosince 2021 a obsahovala údaje o 22 plánech pro oživení a odolnost, které k tomuto datu Rada schválila. 2.2.Aktuální stav financování nástroje Aktuální stav financování nástroje Next Generation EU Klíčovým milníkem při provádění Nástroje pro oživení a odolnost je nová úloha Komise jako aktivního emitenta na kapitálovém trhu. Dne 1. června 2021 vstoupilo v platnost rozhodnutí o vlastních zdrojích, což Komisi umožnilo zahájit výpůjčky pro dočasný nástroj na podporu oživení Next Generation EU (první transakce se uskutečnila v červnu 2021). Komise je zmocněna vypůjčit si v období 2021–2026 částku ve výši až 806,9 miliardy EUR (v běžných cenách). Tato částka zahrnuje roční emise dluhopisů v období od poloviny roku 2021 do roku 2026 v průměru až do výše 150 miliard EUR ročně, což z EU činí jednoho z největších emitentů dluhopisů denominovaných v eurech. Až 250 miliard EUR z uvedené částky bude vydáno ve formě zelených dluhopisů (viz níže). Komise dosud prostřednictvím dluhopisů získala dlouhodobé financování ve výši 78,5 miliardy EUR a prostřednictvím tříměsíčních a šestiměsíčních pokladničních poukázek EU krátkodobé financování ve výši 33 miliard EUR (z toho je částka ve výši 12 miliard EUR již splatná). Na základě vysokého úvěrového ratingu EU si Komise může půjčovat za výhodných podmínek, a tím minimalizovat náklady na dluh související s fondem na podporu oživení. Objem finančních prostředků z nástroje NGEU byl náležitě absorbován a poptávka po nových emisích byla silná. Komise byla schopna financovat všechny plánované platby / příchozí žádosti, a to velmi rychle. Doposud byla 21 členským státům v rámci Nástroje pro oživení a odolnost vyplacena částka ve výši 66,6 miliardy EUR. Platby předběžného financování byly provedeny do několika dnů od podpisu příslušných dohod o financování a/nebo půjčce, a to se značným předstihem před lhůtami stanovenými v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. První platba Španělsku byla rovněž provedena rychle (tři obchodní dny od vydání kladného stanoviska Výboru pro Nástroj pro oživení a odolnost). Rámec pro zelené dluhopisy Komise sestavila pro své emise v rámci nástroje Next Generation EU komplexní a moderní rámec pro zelené dluhopisy a plánuje vydat až 30 % financování v rámci nástroje NGEU ve formě zelených dluhopisů, což potvrzuje závazek EU týkající se udržitelného financování. Rámec vychází z tržních standardů a poskytuje investorům důvěryhodné zelené dluhopisy. Všechna opatření obsažená v plánech pro oživení a odolnost musí u ostatních environmentálních cílů dodržovat zásadu „významně nepoškozovat“. K dosažení tohoto výsledku se členské státy v rámci dohod o financování a půjčkách podepsaných jako součást provádění Nástroje pro oživení a odolnost dohodly, že budou podávat pravidelné zprávy o svých výdajích na investice přispívající k cílům v oblasti změny klimatu. Komise získala prostřednictvím své vůbec první emise zelených dluhopisů, která se uskutečnila dne 12. října 2021, částku ve výši 14,5 miliardy EUR.



3.Co plány pro oživení a odolnost skutečně obsahují? 3.1.Předložené plány pro oživení a odolnost – úvodní přehled Obecný přehled K dnešnímu dni bylo na 22 plánů pro oživení a odolnost schválených Radou přiděleno celkem 291 miliard EUR ve formě nevratného financování a 154 miliard EUR ve formě půjček. Plán zahrnující půjčku přijalo šest členských států (Kypr, Řecko, Itálie, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko). Těchto 22 plánů pro oživení a odolnost obsahuje přibližně jednu třetinu reforem a dvě třetiny investic a celkem 5 155 milníků a cílů, jež mají být splněny do roku 2026. Obrázek 2: Odhadovaný harmonogram pro dokončení milníků a cílů

Příspěvek k šesti pilířům: metodický úvod Podle článku 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost by reformy a investice zahrnuté do plánů pro oživení a odolnost měly přispívat k šesti pilířům politiky, které vymezují oblast působnosti nástroje, přičemž se přihlíží ke konkrétní situaci a výzvám příslušného členského státu. Komise vypracovala metodiku pro podávání zpráv o příspěvku každého plánu k šesti pilířům nástroje, kdy je každé (dílčí) opatření označeno v rámci jedné primární a jedné sekundární oblasti politiky (podle seznamu politických oblastí sestaveného Komisí), jež jsou spojeny s jedním ze šesti pilířů, což odráží skutečnost, že reforma nebo investice mohou souviset s několika pilíři. Jak je popsáno níže, podávání zpráv o jednotlivých pilířích je v možném rozsahu v souladu s dalšími postupy označování (klima, digitální oblast, sociální výdaje). Jelikož každé opatření tak přispívá ke dvěma ze šesti pilířů politiky, celkový odhadovaný příspěvek ke všem pilířům uvedeným na obrázku 2 představuje 200 % finančních prostředků Nástroje pro oživení a odolnost přidělených jednotlivým členským státům. Obrázek 3: Podíl finančních prostředků Nástroje pro oživení a odolnost přispívajících ke každému pilíři politiky Legenda: Tmavě zbarvené části sloupců představují opatření, která byla označena a přidělena pilíři jako primární politická oblast, zatímco světleji zbarvené části představují opatření označená jako sekundární politická oblast. Komise navíc v nařízení v přenesené pravomoci 2021/2105 přijala metodiku pro podávání zpráv o sociálních výdajích (viz oddíl 1). Reformy a investice se sociálním rozměrem byly spojeny s jednou z devíti oblastí sociální politiky, z nichž každá souvisí s jednou ze čtyř sociálních kategorií (konkrétně zaměstnanost a dovednosti, vzdělávání a péče o děti, zdravotní a dlouhodobá péče a sociální politika), jak je stanoveno v příloze nařízení v přenesené pravomoci. To je doplněno tím, že ve schválených plánech jsou označena opatření se zaměřením na děti a mládež nebo na rovnost žen a mužů. V zájmu zachování jednotnosti ve všech politických oblastech podporovaných plány pro oživení a odolnost (nad rámec sociální oblasti) však tato zpráva představuje opatření a výdaje podle metodiky založené na jednotlivých pilířích. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost rovněž požadovalo, aby každý členský stát věnoval alespoň 37 % celkových prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost na opatření přispívající k cílům v oblasti klimatu a alespoň 20 % celkových přidělených prostředků na digitální cíle. Plány pro oživení a odolnost specifikovaly a odůvodnily, do jaké míry každé opatření přispívá ke klimatickým a/nebo digitálním cílům plně (100 %) či částečně (40 %), nebo na ně nemá žádný dopad (0 %). Příspěvky k cílům v oblasti klimatu a v digitální oblasti byly vypočítány pomocí příloh VI (sledování klimatu) a VII (digitální označování) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, které stanoví příslušnou „oblast intervence“ spolu s koeficientem pro výpočet podpory na klimatické nebo digitální cíle (0 %, 40 % nebo 100 %). Každé opatření v plánech pro oživení a odolnost bylo označeno v souladu s těmito oblastmi intervence. Kombinace koeficientů s odhady nákladů každého opatření umožňuje vypočítat, do jaké míry plány přispívají k dosažení klimatických a digitálních cílů. 3.2.Příspěvek nástroje k zelené transformaci (pilíř 1) Cíl v oblasti klimatu Přibližně 40 % celkových prostředků přidělených na plány souvisí s opatřeními na podporu cílů v oblasti klimatu, přičemž řada plánů pro oživení a odolnost výrazně překračuje 37% cíl v oblasti klimatu stanovený v nařízení (viz obrázek 4). Celkové výdaje na oblast klimatu ve 22 přijatých plánech činí 177,4 miliardy EUR. Plány navíc zahrnují dodatečné výdaje na ochranu životního prostředí ve výši 16,3 miliardy EUR, přičemž celková částka výdajů, které jsou označeny jako výdaje přispívající k cílům v oblasti klimatu nebo životního prostředí, činí 193,7 miliardy EUR (tj. 43,5 % celkových přidělených prostředků), jak je vypočteno podle metodiky pro sledování klimatu. Obrázek 4: Klima a další environmentální označení podle členských států Celkové výdaje na zelenou transformaci ve všech plánech pro oživení a odolnost Nástroj pro oživení a odolnost pomůže dosáhnout cílů EU týkajících se snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % a dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Opatření podporovaná z Nástroje pro oživení a odolnost přispějí k plnění cílů v oblasti klimatu a zajistí rovněž pokrok při plnění dalších environmentálních cílů, jako je snížení znečištění ovzduší, podpora oběhového hospodářství nebo obnova a ochrana biologické rozmanitosti, podpora energetické účinnosti a větší využívání obnovitelných zdrojů energie. Podle metodiky podávání zpráv o jednotlivých pilířích se odhaduje, že na pilíř týkající se zelené transformace budou vyčleněny výdaje v celkové výši 224,1 miliardy EUR (což odpovídá 50 % celkových výdajů ve 22 plánech). Na základě přístupu založeného na šesti pilířích lze celkovou částku výdajů v rámci zeleného pilíře rozdělit do jedenácti politických oblastí, jak ukazuje obrázek 5. Celkově se opatření obsažená v plánech pro oživení a odolnost zabývají celou řadou oblastí, od udržitelné mobility, energetické účinnosti, obnovitelné energie a sítí až po biologickou rozmanitost, oběhové hospodářství, zelené dovednosti a pracovní místa a přizpůsobení se změně klimatu. Obrázek 5: Rozdělení výdajů na podporu zelené transformace (pilíř 1) Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovým výdajům označeným v rámci každé politické oblasti jako podíl pilíře týkajícího se zelené transformace. Udržitelná mobilita

Udržitelná mobilita představuje 32 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové náklady ve výši 71,3 miliardy EUR). Vysoké částky se investují do modernizace a rozšíření železniční infrastruktury, zejména do transevropské sítě (TEN-T), a do nákupu moderních železničních kolejových vozidel. Tyto investice představují zásadní hybnou sílu přechodu na způsob dopravy šetrný k životnímu prostředí a podporují osobní i nákladní dopravu. Existuje také omezenější počet opatření ve prospěch ekologizace odvětví vodní a letecké dopravy, včetně investic do ekologizace přístavů, například zavedení dodávek elektřiny z pevniny, a letišť s elektrifikací systémů pozemního odbavení. Italský plán pro oživení a odolnost zahrnuje zavedení evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS) v délce 3 400 km. Zavedení systému ERTMS umožní plynulý přeshraniční provoz nákladní a osobní železniční dopravy. Investice do systému ERTMS přispějí k zelené i digitální transformaci. Významné investice usilují rovněž o zlepšení udržitelnosti silniční dopravy, mimo jiné podporou zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a vozidel na alternativní paliva a rozvojem ekologické veřejné dopravy. Některé z těchto investic se zaměřují na pomoc spotřebitelům při nákupu vozidel s nulovými emisemi prostřednictvím finančních pobídek, které mají pomoci s vysokými počátečními náklady na nákup elektrických vozidel. Německý plán pro oživení a odolnost pomůže občanům přejít na čistá elektrická vozidla tím, že poskytne finanční podporu na nákup 560 000 dekarbonizovaných vozidel. Opatření sníží nákupní ceny elektrických vozidel a podpoří trh. Doplňují je další opatření, jako je financování instalace 50 000 veřejně přístupných dobíjecích stanic a dalších 400 000 dobíjecích stanic v obytných budovách. Důležitou součástí většiny plánů pro oživení a odolnost jsou reformy odvětví dopravy. Tyto reformy se zabývají celkovým regulačním rámcem a zahrnují strategie na podporu udržitelné městské mobility a hromadné dopravy, jakož i opatření na podporu zavádění dobíjecí infrastruktury nebo pořizování čistých vozidel. Plány zahrnují také reformy zavádějící hospodářskou soutěž v oblasti přístavních služeb a reformu námořního odvětví a vnitrozemských vodních cest. Rumunský plán pro oživení a odolnost zahrnuje klíčové regulační změny s cílem podporovat silniční dopravu s nulovými emisemi, pobídky pro vozidla s nulovými a nízkými emisemi, systémy sešrotování, které mají nahradit nejvíce znečišťující vozidla, zlepšení řízení a zvýšení efektivnosti státních podniků v odvětvích dopravy, přísnější pravidla bezpečnosti silničního provozu a donucovací opatření, pobídky pro udržitelnou městskou dopravu. Obsahuje také významné investice do železničních kolejových vozidel s nulovými emisemi a modernizovaných železničních kolejových vozidel, do modernizace a obnovy železniční infrastruktury, zejména podél koridorů TEN-T, do zlepšení kvality a účinnosti silniční infrastruktury na konkrétních úsecích hlavní sítě TEN-T, do zlepšení bezpečnosti silničního provozu a do úseků podzemní dopravní sítě v obcích Bukurešť a Kluž. Energetická účinnost Na energetickou účinnost připadá 29 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové náklady ve výši 64,4 miliardy EUR). Většina investic v této oblasti se týká energetické účinnosti obytných budov (celkové náklady ve výši 28,4 miliardy EUR) a obvykle se zaměřuje na snížení poptávky po primární energii o 30 % či více. Některé z těchto důležitých investic zahrnují rovněž opatření k řešení energetické chudoby tím, že se zaměřují na zranitelné skupiny, u nichž je kvůli značným počátečním nákladům téměř nemožné investovat do energetické účinnosti jejich domovů. Ve většině plánů jsou náležitě zastoupeny renovace veřejných budov (celkové náklady ve výši 20,2 miliardy EUR), jako jsou například školy, sportovní haly a historické budovy. V neposlední řadě existují také investice do výstavby nových vysoce energeticky účinných veřejných a soukromých budov. Kromě budov napomohou investice do energetické účinnosti v jiných odvětvích dekarbonizaci výrobních procesů v malých a středních podnicích, větších podnicích a systémech dálkového vytápění, například podporou integrace čistších a energeticky účinnějších technologií pro výrobní procesy a centralizované výroby tepla s celkovými náklady ve výši 6,5 miliardy EUR. Španělsko podpoří do roku 2026 více než půl milionu opatření k energetické renovaci obytných budov. Těmito energetickými renovacemi se dosáhne v průměru snížení poptávky po primární energii nejméně o 30 %. Investice jsou doplněny uceleným balíčkem reforem, včetně daňových pobídek a renovačních kanceláří („jednotná kontaktní místa“), s cílem usnadnit renovace. Belgický plán pro oživení a odolnost podnítí energeticky účinné renovace budov s celkovou podporou ve výši přesahující 1 miliardu EUR. Vlna renovací se bude týkat více než 200 000 soukromých a sociálních bytů a bude pokrývat více než jeden milion m² veřejných budov. Belgie čelí potřebě významných renovací, aby splnila cíle v oblasti klimatu. Energeticky účinné renovace soukromého a sociálního bydlení pomohou řešit rovněž energetickou chudobu. Plány pro oživení a odolnost zahrnují řadu reforem na podporu renovace budov ve všech oblastech: soukromé a veřejné budovy, obytné budovy a podniky. Cílem reforem je zpřístupnit finanční podporu na renovace účinněji (např. jednotné kontaktní místo) a šetrněji k životnímu prostředí. Reformy zahrnují zejména podmínky pro výměnu zastaralých systémů vytápění a podporují jejich nahrazení obnovitelnou energií nebo dálkovým vytápěním. Obnovitelná energie a sítě Celkové odhadované výdaje na čistou energii – obnovitelnou energii a sítě – představují 12 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové náklady ve výši 26,7 miliardy EUR). Přibližně dvě třetiny celkových investic v této oblasti budou vynaloženy na technologie obnovitelných zdrojů, přičemž zbývající částka bude přidělena na investice do energetických sítí a infrastruktury (jako je zavádění ukládání energie a inteligentních sítí). Opatření se zaměřují na výstavbu větrných elektráren na moři nebo na pevnině (a související infrastruktury, jako jsou energetické ostrovy), na instalaci fotovoltaických panelů a na výstavbu průmyslových areálů využívajících obnovitelnou energii. Litevský plán podpoří soukromé podniky, zemědělce a společenství pro obnovitelné zdroje při pořizování a instalaci solárních a větrných elektráren na pevnině spolu se zařízeními pro ukládání energie. Plánují se rovněž programy pro obnovitelné zdroje založené na biomase, jakož i zařízení na výrobu biopaliv a biomethanu. Patnáct plánů pro oživení a odolnost zahrnuje opatření zaměřená buď částečně, nebo výhradně na vodík, který má podle očekávání hrát důležitou úlohu při dosahování klimatické neutrality v dlouhodobém horizontu. V tomto kontextu přispějí plány členských států pro oživení a odolnost k navýšení investic do obnovitelného a nízkouhlíkového vodíku (včetně využívání elektřiny z rozvodné sítě, která by měla být současně dekarbonizována) nejméně o 9,3 miliardy EUR. Mnoho investic v plánech pro oživení a odolnost se zabývá celým vodíkovým hodnotovým řetězcem – od výroby po dopravu, uchovávání a konečné použití v průmyslových odvětvích a dopravě, v nichž je snižování emisí obtížné. Plány pro oživení a odolnost zahrnují rovněž reformy politického rámce na podporu obnovitelné energie, jako je přijetí nových nebo prodloužení stávajících režimů podpory či zjednodušení administrativních postupů, jako je povolování nebo územní plánování, s cílem usnadnit zavádění. Reformy obsažené v plánech pro oživení a odolnost jsou obecně zaměřeny na vytvoření stabilního regulačního prostředí a vhodných synergií mezi veřejnými a soukromými investicemi. Plány pro oživení a odolnost zahrnují také zvláštní reformy zaměřené na zefektivnění účinného fungování trhů s elektřinou a rozvoj nových zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, aby bylo dosaženo cílů stanovených ve vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu. Reformy obsažené v plánech pro oživení a odolnost urychlí rozvoj nových elektráren na výrobu energie z obnovitelných zdrojů k dosažení cílů stanovených ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, zejména usnadněním povolování projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie a posílenými mechanismy finanční podpory. Plány pro oživení a odolnost zahrnují rovněž zvláštní reformy zaměřené na zefektivnění účinného fungování trhů s elektřinou, zejména s cílem usnadnit rozvoj flexibilnějšího energetického systému. To má zásadní význam pro podporu očekávaného vysokého podílu obnovitelné energie. V řadě plánů pro oživení a odolnost jsou obsaženy reformy právních předpisů týkajících se trhu s elektřinou, které mají umožnit zejména zavádění sítí, ukládání energie a odezvu na straně poptávky s cílem zvýšit spolehlivost systému. Reformy zlepší také hospodářskou soutěž na trhu a pomohou vytvořit stabilní regulační prostředí. V konečném důsledku se tyto reformy budou podílet na spolehlivějším a soběstačnějším trhu s energií v Evropě, který bude schopen řešit rostoucí poptávku po energii. S cílem podpořit a usnadnit zavádění vodíku z obnovitelných zdrojů změní Rumunsko stávající legislativní a regulační rámec se zaměřením se na odvětví dopravy a energetiky (plyn a elektřina). Reforma předpokládá přijetí vnitrostátní vodíkové strategie a akčního plánu, odstraní veškeré legislativní a administrativní překážky pro rozvoj technologie pro obnovitelný vodík a přispěje k dosažení budoucích vnitrostátních a evropských cílů pro výrobu, uchovávání, přepravu a používání vodíku z obnovitelných zdrojů do roku 2030.

Biologická rozmanitost, oběhové hospodářství, udržitelné zásobování vodou a prevence a omezování znečištění Plány pro oživení a odolnost zahrnují opatření, která jsou relevantní pro politiky v oblasti životního prostředí, zejména ve čtyřech oblastech: biologická rozmanitost a ekosystémy; oběhové hospodářství, předcházení vzniku odpadů a recyklace; vodní a mořské zdroje a prevence a omezování znečištění. Na tyto čtyři politiky připadá 13 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové výdaje ve výši 28,8 miliardy EUR). Pokud jde o biologickou rozmanitost, opatření se zaměřují na zachování suchozemské a mořské biologické rozmanitosti, obnovu ekosystémů a zelené infrastruktury, ekologickou konektivitu založenou na řešeních vycházejících z přírody, udržitelné obhospodařování lesů, jakož i boj proti invazním nepůvodním druhům. Irsko bude například podporovat obnovu rašelinišť, což je opatření, které může podpořit a povzbudit návrat flóry a fauny do těchto oblastí. V irském plánu se odhaduje, že během 30 let by se díky provádění posílených rekultivačních opatření mělo zabránit emisím CO2 ve výši 3,3 milionu t. Pokud jde o oběhové hospodářství a nakládání s odpady, plány pro oživení a odolnost zahrnují investice související jak s krátkodobými opatřeními, tak s činnostmi v oblasti výzkumu a vývoje. K příkladům patří investice usilující o zvýšení oběhovosti konkrétních odvětví, jako jsou plasty, stavebnictví nebo textilní průmysl, zatímco činnosti v oblasti výzkumu a vývoje se zaměřují na vývoj dlouhodobějších řešení k snižování plastového odpadu a na podporu bioekonomiky. Cílem mnoha investic a reforem je zlepšit nakládání s odpady prostřednictvím dodatečného vybavení zařízení pro třídění odpadu a nakládání s odpady, přičemž je zvláštní pozornost věnována zpracování biologického odpadu. Několik členských států se například zavázalo, že zlepší svůj vnitrostátní legislativní rámec s cílem podpořit rozvinutější oběhové hospodářství, a to zdaněním skládkování nebo spalování odpadu a podporou opětovného používání elektrických zařízení nebo plastových nádob na potraviny. Belgie podpoří minimalizaci radioaktivního odpadu vzniklého během vyřazování belgických jaderných elektráren z provozu prostřednictvím demonstrace dekontaminačních technik. Cílem Itálie je přijmout vnitrostátní program pro oběhové hospodářství a program pro nakládání s odpady. Za účelem podpory a podněcování postupů recyklace zavede Itálie nový digitální systém sledovatelnosti odpadu a zahrne revizi ekologických daní s cílem zlevnit recyklaci v porovnání se skládkováním. Plán zavádí rovněž technickou podporu pro místní orgány s cílem pomoci jim při zadávání zakázek v oblasti nakládání s odpady, jako je vypracování plánů pro nakládání s odpady nebo transparentnost postupů zadávání veřejných zakázek. Co se týká udržitelného využívání a ochrany vodních zdrojů, významná část opatření se zaměřuje na hospodaření s vodou, mimo jiné začleněním zařízení pro měření odběru vody, čímž spojuje klimatické i digitální cíle. Mezi další typy hospodaření s vodou patří opatření zaměřená na dodávky hojného množství bezpečné a čisté pitné vody, jakož i na čištění odpadních vod. Některá opatření se týkala také vyšší účinnosti zavlažování. Opatření pro prevenci a omezování znečištění souvisejí se zaváděním nízkoemisních zón nebo snižováním znečištění v přístavech. Přizpůsobení se změně klimatu Opatření pro přizpůsobení se změně klimatu v rámci zelených činností představují přibližně 6 % celkových výdajů v rámci pilíře souvisejícího se zelenou transformací (celkové odhadované výdaje ve výši 12,5 miliardy EUR). Opatření obsažená v plánech se týkají především zmírňování povodňových rizik, obhospodařování lesů a prevence požárů. Kypr je obzvláště zranitelnou zemí, pokud jde o dopady změny klimatu, a proto kyperský plán předpokládá ochranná a preventivní opatření proti povodním a lesním požárům. Zahrnuje akční plán pro hospodaření s vodními zdroji s adaptačními opatřeními. Opatření proti povodním a k zachycování vody vytvoří nebo zmodernizují stávající protipovodňovou infrastrukturu. Celkově se zaměří na lepší využívání vody a zvýšení bezpečnosti a udržitelného provozu vodohospodářských infrastruktur. Plánují se rovněž opatření související se zvyšováním schopnosti země reagovat na lesní požáry, a to na základě dodávek požárních vozidel a vybavení, s cílem snížit riziko lesních požárů a jejich šíření a posílit ochranu před riziky, jimž v důsledku těchto incidentů čelí občané, infrastruktura a lesy. Řecko zařazuje zvláštní opatření na ochranu vybraných lokalit a památek kulturního dědictví, a to prováděním cílených projektů a výstavbou uzpůsobených infrastruktur pro předcházení konkrétním klimatickým rizikům a souvisejícím nebezpečím spojeným se změnou klimatu. Další investice související s klimatem (výzkum, vývoj a inovace, zelené dovednosti a zelená pracovní místa a dekarbonizace průmyslu) Mnoho plánů pro oživení a odolnost zahrnuje opatření související s výzkumem, vývojem a inovacemi v oblasti zelených činností, která představují 6 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové odhadované výdaje ve výši 13,4 miliardy EUR) a která se týkají například výroby energie ze zeleného vodíku, zachycování a ukládání uhlíku, oběhového hospodářství a oblasti letectví a kosmonautiky se zaměřením na nízké a nulové emise. Plány pro oživení a odolnost obsahují rovněž reformy týkající se zelených dovedností a zelených pracovních míst (1,5 miliardy EUR). Plány zahrnují investice přispívající k iniciativám zaměřeným na rekvalifikaci a prohlubování dovedností, jakož i reformy týkající se rozvoje a provádění nových cílených opatření aktivní politiky zaměstnanosti pro potřeby zelené transformace. Patří mezi ně podpora zaměstnanosti, vzdělávací politiky a další aktivní politiky na trhu práce. Chorvatsko si klade za cíl přijmout nové rámce na podporu zaměstnanosti spojené se zelenou transformací, a to prostřednictvím grantů na podporu zelených stáží, jakož i dotací na zaměstnanost a samostatnou výdělečnou činnost pro zelená pracovní místa, a zavede poukázky na dovednosti pro dlouhodobě nezaměstnané a méně zaměstnatelné osoby ze zranitelných skupin s cílem zajistit mimo jiné zelené dovednosti. Cílem Španělska je přijmout akční plán pro boj proti nezaměstnanosti mladých lidí, který zavede tři inovativní programy zaměřené na mladé uchazeče o zaměstnání, včetně odborné přípravy na pracovišti na veřejných školních seminářích, první odborné praxe ve veřejné správě a profesních příležitostí pro mladé výzkumné pracovníky. Plány pro oživení a odolnost zahrnují také další investice zaměřené na zmírnění změny klimatu (5,4 miliardy EUR), které však nejsou zahrnuty do výše uvedených kategorií, jako je zavedení daní z emisí pro průmysl, vstup v platnost širokých vnitrostátních akčních plánů v oblasti klimatu, návrh regulačních rámců pro trhy s vodíkem a CO2 a podpora ekologického zemědělství. Zásada „významně nepoškozovat“

Zásada „významně nepoškozovat“ je klíčovým koncepčním prvkem nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, který zajišťuje, aby tento nástroj vedl k ambiciózním plánům, jež přispějí k zelené transformaci a udržitelnému oživení, a zároveň zabrání zakonzervování neudržitelných aktiv a činností. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost stanoví, že by žádné opatření zahrnuté v plánu pro oživení a odolnost nemělo vést k významnému poškození některého ze šesti environmentálních cílů ve smyslu článku 17 nařízení o taxonomii. Těmito šesti environmentálními cíli jsou: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu, udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů, přechod na oběhové hospodářství, prevence a omezování znečištění a ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů. U každého opatření členský stát provedl a v plánu předložil podrobné vlastní hodnocení zásady „významně nepoškozovat“ založené na technických pokynech k zásadě „významně nepoškozovat“ zveřejněných Komisí s cílem zajistit, aby opatření v rámci plánu významně nepoškozovala některý ze šesti environmentálních cílů. Vlastní hodnocení sloužilo jako základ pro posouzení plánů z hlediska zásady „významně nepoškozovat“ ze strany Komise. U řady opatření vedla Komise s členskými státy rozsáhlé diskuse za účelem určení a posouzení souladu se zásadou „významně nepoškozovat“ před schválením plánů a stanovení konkrétních podmínek nezbytných k zajištění dodržení této zásady. Prováděcí rozhodnutí Rady, kterým se schvalují vnitrostátní plány pro oživení a odolnost, obsahuje podrobné milníky a cíle pro ověření provádění plánu. Vyplácení prostředků v rámci nástroje bude vázáno na uspokojivé splnění těchto prováděcích kroků. Prováděcí rozhodnutí Rady zařazují konkrétní ustanovení o zásadě „významně nepoškozovat“ do milníků a cílů odpovídajících řadě opatření (např. opatření v oblasti energetických renovací; výroby energie; vodního hospodářství; dopravy; podpory dekarbonizace; horizontálních režimů a finančních nástrojů). Tato ustanovení zajišťují, aby členské státy musely předložit důkazy o splnění podmínek zásady „významně nepoškozovat“ pro daný milník nebo cíl. 3.3.Příspěvek nástroje k digitální transformaci (pilíř 2) Digitální cíl Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost vyžaduje, aby nejméně 20 % celkových přidělených prostředků v každém plánu pro oživení a odolnost podporovalo digitální cíle. Reformy a investice navržené členskými státy 20% cíl překročily; celkové výdaje na digitální oblast v přijatých plánech činí 117 miliard EUR, což je přibližně 26 % celkových přidělených prostředků v plánu na základě výpočtu podle metodiky pro digitální označování. Obrázek 6: Příspěvek k digitálním cílům jako podíl plánu pro oživení a odolnost Digitální transformace Plány pro oživení a odolnost zahrnují řadu opatření na podporu pilíře týkajícího se digitální transformace, jako je zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou a sítí 5G, rozvoj digitálních dovedností obyvatelstva a pracovních sil, začlenění digitálních technologií do procesů veřejné správy, podpora digitalizace malých a středních podniků, jakož i výzkum, vývoj a zavádění pokročilých technologií. Podle metodiky pro podávání zpráv o jednotlivých pilířích jsou na pilíř týkající se digitální transformace vyčleněny výdaje v celkové výši téměř 130 miliard EUR (29 % celkových výdajů ve 22 plánech). Více než třetina digitálních výdajů je přidělena na digitalizaci veřejných služeb, včetně digitalizace dopravy (36 %, 47 miliard EUR), načež následují opatření na podporu digitalizace podniků (20 %, 26 miliard EUR) a lidského kapitálu (20 %, 26 miliard EUR), viz obrázek 7. Obrázek 7: Rozdělení výdajů na podporu digitální transformace (pilíř 2) Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovým výdajům označeným v rámci každé politické oblasti jako podíl pilíře týkajícího se digitální transformace. Elektronická veřejná správa a digitální veřejné služby Opatření na podporu digitalizace veřejných služeb a elektronické veřejné správy představují u 22 přijatých plánů pro oživení a odolnost více než třetinu výdajů v digitální oblasti financovaných z nástroje (47 miliard EUR, což činí 36 % pilíře týkajícího se digitální transformace). Cílem těchto opatření je modernizovat a zlepšit postupy veřejné správy tak, aby byly uživatelsky přívětivější, více zaměřené na občany a interoperabilní, a zlepšit přístup jednotlivců a podniků k digitálním veřejným službám a jejich využívání. Mnoho plánů pro oživení a odolnost zahrnuje reformy zaměřené na zavedení nebo zlepšení řešení v oblasti elektronické veřejné správy, jako je zavedení elektronické identifikace, zajištění interoperability digitálních veřejných platforem, jakož i zlepšení sběru a správy údajů. Součástí plánu Chorvatska jsou investice, které občanům umožní ve svých chytrých telefonech snadno využívat on-line veřejné služby, a to vytvořením digitální mobilní platformy elektronických služeb. Plán podporuje používání elektronických podpisů při kontaktu občanů s veřejnou správou a zahrnuje investice do zavedení chorvatského digitálního průkazu totožnosti s cílem umožnit uživatelům elektronické identifikace podepisovat dokumenty na mobilních platformách. Chorvatský plán pro oživení a odolnost zahrnuje také opatření zaměřené na zřízení „jednotného kontaktního místa“, které harmonizuje a centralizuje systém asistenční služby všech on-line služeb veřejné správy, s cílem umožnit lepší komunikaci s orgány veřejné správy, rychlejší přístup k informacím a možnosti zasílat zpětnou vazbu a posoudit kvalitu kontaktu se státními zaměstnanci. Řada plánů pro oživení a odolnost obsahuje investice zaměřené na začlenění pokročilých technologií (jako je vládní cloud) do vládních procesů, jakož i na posílení kapacity veřejného sektoru v oblasti kybernetické bezpečnosti. Očekává se, že vládní cloudy zjednoduší kontakt občanů s orgány veřejné správy tím, že zkrátí dobu zpracování informací, sníží náklady na vládní služby a zvýší bezpečnost citlivých údajů. Náležitá pozornost je v řadě plánů věnována rovněž posílení kapacity státu v oblasti kybernetické bezpečnosti vzhledem k tomu, že kybernetická kriminalita ukázala svůj potenciál, pokud jde o blokování kritických veřejných služeb. Řecký plán obsahuje složku věnovanou digitální transformaci veřejných subjektů, která zahrnuje rozsáhlé strategie v oblasti kybernetické bezpečnosti a správy dat, jakož i širší využívání pokročilých technologií, jako je cloud computing a data velkého objemu. Maltský plán pro oživení a odolnost uvádí investice do další digitalizace maltského ředitelství obchodní lodní dopravy prostřednictvím vývoje řady nástrojů a systémů IT (jako je systém správy dokumentů, včetně digitalizace 15 000 fyzických spisů týkajících se lodní dopravy, systém správy plavidel, digitální námořní rozhraní, systém správy námořníků a námořní analytický nástroj). Investice do digitálních služeb a cloudové infrastruktury pomohou zajistit účinnější regulační postupy a zlepšit vnitřní provoz, vztahy se zákazníky a správu v rámci ředitelství v odvětví, které má pro maltské hospodářství zásadní význam. Řada plánů pro oživení a odolnost obsahuje opatření zaměřená na digitalizaci vnitrostátních systémů zdravotní péče, včetně rozšíření rozsahu služeb telemedicíny, konsolidace roztříštěných vnitrostátních zdravotních registrů a zajištění interoperability a bezpečnosti digitálních zdravotních platforem.

Slovinský plán zahrnuje opatření k začlenění nových digitálních služeb do zdravotní péče, na podporu využívání informačních technologií při komunikaci s pacienty a zúčastněnými stranami, k zavedení sledování kvality na základě údajů v reálném čase, ke zlepšení kapacity a plánování péče o pacienty a zlepšení plánování nemocničních zařízení, zdravotnických služeb a materiálních požadavků. Digitalizace veřejných služeb se týká řady politických oblastí a zajišťuje synergie s pěti dalšími pilíři podporovanými nástrojem. Například při podpoře zeleného pilíře odrážejí některé investice klíčovou úlohu digitalizace při zvyšování udržitelnosti a odolnosti dopravních systémů EU, kupříkladu prostřednictvím technologií inteligentních dopravních systémů, nástrojů řízení městské mobility, multimodálních systémů prodeje jízdenek a multimodálních informačních systémů pro cestující a rozšíření pokrytí evropského systému řízení železniční dopravy. Finský plán pro oživení a odolnost podporuje projekt Digirail, jehož cílem je zavést do roku 2040 evropský systém řízení železničního provozu na celé vnitrostátní železniční síti spolu s budoucím železničním mobilním komunikačním systémem založeným na 4G a 5G. Lidský kapitál v oblasti digitalizace Plány pro oživení a odolnost zahrnují širokou škálu opatření na podporu rozvoje digitálních dovedností s celkovými odhadovanými náklady ve výši 26 miliard EUR, což představuje 20 % pilíře týkajícího se digitální transformace. Většina plánů obsahuje opatření k zvýšení úrovně digitálních dovedností u obecné populace a pracovních sil. Součástí některých plánů jsou také opatření na podporu pokročilých digitálních dovedností a pro vzdělávání odborníků v oblasti informačních a komunikačních technologií s vývojem modulů odborné přípravy v oblasti pokročilých digitálních technologií pro vysokoškolské vzdělávání a odbornou přípravu. Pandemie COVID-19 vyzdvihla potřebu digitalizace vzdělávání a řada plánů pro oživení a odolnost zahrnuje příslušná opatření. Portugalský plán pro oživení a odolnost obsahuje investici nazvanou „Digitální akademie“, která portugalským pracovníkům nabídne odbornou přípravu přizpůsobenou jejich potřebám s cílem zvýšit počet digitálně kvalifikovaných pracovníků. Celkem 800 000 účastníků projde individualizovanou diagnózou potřeb v oblasti digitálních dovedností a zúčastní se cílené odborné přípravy v této oblasti. Lotyšský plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření, jež má významně zvýšit počet odborníků s pokročilými digitálními dovednostmi. Opatření spočívá ve vývoji přibližně 20 modulů odborné přípravy v oblasti pokročilých digitálních dovedností pro pokročilé technologie, jako jsou kvantové technologie, vysoce výkonná výpočetní technika a jazykové technologie. Moduly odborné přípravy budou zahrnuty do programů vysokoškolského vzdělávání (bakalářské, magisterské a doktorské) a do vzdělávacích programů pro odborníky v podnicích. Investice podpoří 3 000 účastníků vyvinutých modulů. Irský plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření pro podporu digitální transformace irského vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních (školy, terciární vzdělávání, celoživotní učení), začleňování základních digitálních dovedností do všech prostředí a řešení rizika digitální propasti. Digitalizace podniků Všechny přijaté plány pro oživení a odolnost obsahují opatření na podporu digitalizace podniků v celkové výši 26 miliard EUR, což představuje 20 % pilíře týkajícího se digitální transformace. Opatření v této oblasti zahrnují klíčové reformy, z nichž nejdůležitější jsou reformy, jež mají zjednodušit administrativní postupy pro podniky a vytvořit základ digitálního podnikatelského prostředí, včetně opatření v oblasti zakládání a registrace digitálních podniků, důvěry a kybernetické bezpečnosti. Očekává se, že tato opatření zvýší úroveň důvěry, pokud jde o přijímání digitálních technologií, což bude mít pozitivní dopad jak na jejich zavádění, tak na intenzitu jejich využívání. Očekává se rovněž, že pozitivní dopad na digitalizaci podniků budou mít reformy související s digitalizací fakturace. Německo zavede zákon o elektronickém přístupu a modernizaci registrů, což by mělo snížit administrativní zátěž společností, a zejména u malých a středních podniků. Tyto reformy připravují cestu pro zavedení a účinné uplatňování zásady „pouze jednou“ prostřednictvím digitálních prostředků. Španělsko přijme regulační pískoviště pro regulaci využívání umělé inteligence, včetně legislativních opatření týkajících se využívání údajů, soukromí a etických otázek. Řada plánů obsahuje investice na podporu začleňování pokročilých digitálních technologií do výrobních procesů podniků (např. automatizace, umělá inteligence). Tento druh podpory může mít několik podob, jako je obecná podpora, například odborné vedení a poradenské služby (mimo jiné prostřednictvím evropských center pro digitální inovace), půjčky, granty nebo daňové dobropisy na nákup hmotného majetku (strojního/technického vybavení) a nehmotného majetku (software/školení) nebo strukturální opatření (včetně regulačních pískovišť). Řada plánů mimoto zmiňuje investice do konkrétních oblastí (například pro nové procesy v rámci obchodních činností), jakož i investice specifické pro dané odvětví (například pro odvětví cestovního ruchu nebo odvětví výrobců/dodavatelů vozidel). Plán Rakouska zahrnuje rozsáhlý balíček opatření, jejichž cílem je podpořit a usnadnit digitalizaci podniků. Plán obsahuje zejména cílené investice na pomoc malým a středním podnikům při zavádění digitálních technologií, jež se ukázalo jako překážka růstu produktivity. Dánský plán obsahuje opatření na podporu digitalizace malých a středních podniků prodloužením platnosti stávajícího režimu pro „digitalizaci malých a středních podniků“, který těmto podnikům poskytuje dotace na digitalizaci jejich podnikání a širší využívání nových a pokročilých technologií, jakož i řešení v oblasti elektronického obchodu. Itálie reorganizovala a přepracovala řadu stávajících opatření do tzv. programu „Přechod 4.0“, který poskytuje daňové dobropisy podnikům investujícím do hmotného majetku (digitálních a automatizovaných strojů) a nehmotného majetku (software) průmyslu 4.0, a to s cílem podpořit modernizaci a digitalizaci výrobního odvětví. Z investic podporujících digitalizaci podniků mají prospěch jak velké, tak malé podniky. Většina plánů však navíc zahrnuje opatření zaměřená konkrétně na malé a střední podniky, neboť menší podniky čelí při přijímání digitálních technologií větším výzvám. Konektivita Velká většina plánů pro oživení a odolnost zahrnuje investice do konektivity, na něž připadají odhadované náklady ve výši 13 miliard EUR a které představují 10 % pilíře týkajícího se digitální transformace. To zahrnuje širokou škálu opatření, jejichž cíle přispívají k zavádění pevných a bezdrátových sítí s velmi vysokou kapacitou v souladu s cíli EU pro digitální dekádu, a to zajistit, aby do roku 2025 měly všechny evropské domácnosti přístup k vysokorychlostnímu internetovému pokrytí a aby měly do roku 2030 přístup ke gigabitovému připojení. Mnoho plánů pro oživení a odolnost zahrnuje investice podporující zavádění sítí 5G nebo pevných ultrarychlých sítí či sítí s velmi vysokou kapacitou s cílem zmenšit digitální propast. S programem nazvaným „Broadband Austria 2030“ počítá rakouský plán pro oživení a odolnost s investicemi do gigabitových sítí určených pro polovinu rakouských domácností s gigabitovým připojením poskytujícím rychlost stahování a nahrávání nejméně 100 Mbit/s a zavádění nového symetrického gigabitového připojení, z něhož budou mít prospěch zejména venkovské regiony. Chorvatský plán pro oživení a odolnost bude financovat rozvoj širokopásmové infrastruktury v oblastech, kde neexistuje dostatečný komerční zájem, což přispěje ke zmenšení digitální propasti v Chorvatsku – cílem je zahrnout v těchto oblastech 700 000 obyvatel.

Některé plány pro oživení a odolnost obsahují také investice do instalace optické infrastruktury v budovách a investice, které mohou mít i přeshraniční rozměr, například investice do koridorů 5G a podmořských kabelů z optických vláken. Řada plánů pro oživení a odolnost zahrnuje navíc rovněž doprovodné reformy v souladu s osvědčenými postupy pro včasné zavedení sítí 5G a rychlého širokopásmového připojení, jak je stanoveno v souboru nástrojů pro propojení. Očekává se, že tyto reformy usnadní soukromým operátorům investice do sítí s velmi vysokou kapacitou, zejména odstraněním zbytečných administrativních překážek pro investice do sítí, urychlením postupů udělování licencí u investic do zavádění bezdrátových a pevných sítí VHCN a snížením nákladů na zavádění a usnadněním procesů zavádění sítí. Kyperský plán pro oživení a odolnost bude financovat instalaci nových podmořských kabelů pro připojení Kypru k řeckému systému, jehož prostřednictvím bude mít Kypr přístup k některým nejdůležitějším internetovým výměnným uzlům v regionu, a zlepší se propojení na ostrově. Italský plán pro oživení a odolnost bude financovat pět opatření, která by podle očekávání měla přispět k vytvoření vnitrostátní superrychlé a 5G telekomunikační sítě na celém území státu: „Italia a 1 Giga“, „Italia 5G“, „Propojené školy“, „Propojená zdravotnická zařízení“ a „Propojené menší ostrovy“. Pokud jde o doprovodné reformy, plány Rakouska a Řecka jsou v souladu se souborem nástrojů pro propojení a zahrnují například reformy zaměřené na zjednodušení postupů pro zavádění širokopásmového připojení, zejména odstraněním zbytečných administrativních překážek, urychlením postupů udělování licencí a snížením nákladů na zavádění. Digitální výzkum a vývoj, digitální kapacity a zavádění pokročilých technologií Většina plánů pro oživení a odolnost uvádí opatření na podporu výzkumu a vývoje v oblasti digitálních technologií a/nebo investice do digitálních kapacit a zavádění pokročilých technologií v celkové výši přibližně 18 miliard EUR, což představuje zhruba 14 % celkového příspěvku na pilíř týkající se digitální transformace. Tato opatření sestávají především z investic do činností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v oblastech, jako jsou mikroelektronika, cloud, kybernetická bezpečnost a umělá inteligence, jakož i infrastruktury, zejména superpočítače a kvantové komunikační sítě. Tyto investice budou někdy prováděny v rámci projektů pro více zemí (viz oddíl níže). Některé plány pro oživení a odolnost obsahují rovněž reformy, jež mají tyto investice doplnit, s cílem přizpůsobit politické nástroje v oblasti výzkumu a inovací tak, aby lépe podporovaly rozvoj těchto technologických oblastí, nebo právní a správní rámec (zejména pokud jde o správu a řízení údajů), aby se umožnilo přijetí odpovídajících technologií. Plán Německa zahrnuje rozsáhlou přeshraniční evropskou iniciativu s cílem investovat do příští generace cloudových služeb a infrastruktury, podpořit průmyslové využití inteligentních řešení cloud a edge computingu, která jsou vysoce inovativní, vysoce bezpečná, energeticky účinná a plně v souladu s ochranou údajů. Rakouský plán pro oživení a odolnost bude financovat výzkumné infrastruktury a spolupráci mimo jiné s cílem rozšířit znalostní základnu pro (další) rozvoj technologických koncepcí, jakož i hardwaru a softwaru pro kvantovou výpočetní techniku, simulaci a komunikaci. Belgie, Španělsko a Slovinsko budou podporovat digitalizaci kulturního a mediálního odvětví. Významné investice vybaví kulturní a mediální subjekty technologickými nástroji pro digitalizaci a podporují a prosazují digitální transformaci významných kulturních institucí, čímž se zvýší dostupnost kulturního dědictví. 3.4.Příspěvek nástroje k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění (pilíř 3) Opatření přispívající k pilíři inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění se týkají více než tisíce opatření z 22 plánů pro oživení a odolnost v celkové výši přibližně 223 miliard EUR. Tato opatření souvisejí s velmi rozmanitými oblastmi, od podpory malých a středních podniků přes výzkum, vývoj a inovace až po reformy zaměřené na zlepšení podnikatelského prostředí nebo konkurenceschopnosti. Zahrnují rovněž velké investice na podporu inteligentního a udržitelného růstu, jako je podpora digitalizace a inovací ze strany Španělska (3 miliardy EUR), italský Transizione 4.0 (10,8 miliardy EUR), kapitalizace portugalské národní podpůrné banky Banco Nacional de Fomento (1,5 miliardy EUR). Tato opatření se týkají rovněž široké škály reforem, zejména v klíčových oblastech jednotného trhu, jako jsou regulovaná povolání (Portugalsko, Chorvatsko), status umělců a kulturních pracovníků (Česká republika, Řecko, Španělsko nebo Rumunsko), duševní vlastnictví (Itálie, Řecko), dozor nad trhem (Itálie, Španělsko, Portugalsko, Řecko, Slovensko) a zadávání veřejných zakázek (Itálie, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Rumunsko a Lotyšsko). Obrázek 8: Rozdělení výdajů na podporu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění (pilíř 3) Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovým výdajům označeným v rámci každé politické oblasti jako podíl pilíře týkajícího se inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Výzkum, vývoj a inovace Všechny plány pro oživení a odolnost obsahují opatření týkající se výzkumu, vývoje a inovací v celkové výši 44 miliard EUR. Výše investic do výzkumu a inovací obvykle představuje 4 % až 13 % grantů členského státu přidělených z Nástroje pro oživení a odolnost, s několika odlehlými hodnotami pod tímto rozpětím nebo nad ním a v průměru činí přibližně 10 %. Řada plánů pro oživení a odolnost zahrnuje jak investice, tak reformy, které mohou mít skutečný transformační dopad na rozvoj výzkumného a inovačního systému členských států a utvářet jej v nadcházejících letech. Například v několika východních a jižních členských státech, které kombinují přidělování vysokých grantů z Nástroje pro oživení a odolnost s nízkou intenzitou výzkumu a vývoje, představují investice zahrnuté do plánů pro oživení a odolnost více než jeden rok veřejných investic (před pandemií COVID-19) do výzkumu a inovací. V některých těchto zemích jsou mimoto tyto investice spojeny s významnými reformami výzkumné a inovační politiky. Navrhované reformy často předpokládají snížení roztříštěnosti systému vědeckého výzkumu konsolidací vědeckých výzkumných institucí nebo zvýšením přitažlivosti kariéry v oblasti výzkumu ve veřejných institucích prostřednictvím změn politik v oblasti náboru, platů a řízení profesní dráhy. Slovenský plán pro oživení a odolnost zahrnuje reformu, která podpoří koncentraci vynikajících vzdělávacích a výzkumných kapacit tím, že spojí univerzity do větších jednotek. Reforma by měla umožnit rovněž posílení spolupráce mezi akademickými výzkumnými subjekty a podniky. Chorvatský plán pro oživení a odolnost zahrnuje program reforem, který se zaměřuje na posílení veřejné vědecké základny zavedením nového systému financování univerzit a veřejných výzkumných organizací založeného na výkonnosti, zvýšením přitažlivosti kariéry v oblasti výzkumu a revizí rámce pro kariérní postup výzkumných pracovníků. Cílem reforem je také snížení administrativní zátěže související s přístupem k veřejnému financování činností v oblasti výzkumu a inovací a podpora přenosu znalostí a technologií (z veřejných výzkumných institucí na soukromé společnosti) vytvořením vhodných subjektů (kanceláří, agentur) a odstraněním překážek spolupráce mezi akademickou obcí a podniky. V neposlední řadě mají reformy obsažené v plánech pro oživení a odolnost zlepšit rovněž koordinaci mezi různými úrovněmi řízení politik v oblasti výzkumu a inovací a vzdělávání, aby bylo možné reagovat na potřeby v oblasti dovedností a zvýšit zaměstnatelnost, zejména mladých lidí. Velký počet plánů pro oživení a odolnost obsahuje tematické investice do výzkumu a inovací, které umožní mobilizovat kapacity v oblasti výzkumu a inovací za účelem urychlení zelené a digitální transformace a posílit odolnost v souladu s agendami na úrovni EU (přibližně 37 % a 22 % odhadovaných nákladů na opatření související s výzkumem, vývojem a inovacemi bylo označeno jako opatření přispívající k environmentálním resp. digitálním cílům). Tyto tematické investice budou většinou spočívat v poskytování finanční podpory na činnosti a infrastruktury v oblasti výzkumu a inovací. Některé členské státy zařadily také investice na podporu partnerství v rámci programu Horizont Evropa a financování vynikajících projektů, které v rámci programu Horizont Evropa obdržely „pečeť excelence“. Plán pro oživení a odolnost Dánska má poskytnout veřejnému a soukromému sektoru pobídky k podpoře výzkumu a vývoje, zejména v oblasti inovativních zelených technologií, a to zřízením čtyř partnerství veřejného a soukromého sektoru nazývaných „zelená partnerství“ s cílem nalézt řešení čtyř úkolů spojených se snižováním emisí v odvětví dopravy, zemědělství, potravinářství a odpadů.

Podpora podniků (včetně malých a středních podniků, přístupu k financování a finančních nástrojů) Většina plánů pro oživení a odolnost (19 z 22) obsahuje opatření, která malým a středním podnikům poskytují přímou podporu ve výši 44 miliard EUR, což představuje přibližně 22 % celkových odhadovaných výdajů na pilíř 3. Malé a střední podniky však budou mít prospěch i z většího souboru opatření, která mají širší politické zaměření. Například výzva k předkládání projektů na podporu výzkumu a inovací v zelené a digitální oblasti, finanční nástroje dostupné všem společnostem, reformy podnikatelského prostředí s dopadem na malé a střední podniky i na větší firmy nebo obecná opatření, jako je digitalizace služeb veřejné správy, jež budou mít pozitivní dopad na fungování a náklady mnoha malých a středních podniků, nebudou však určena výhradně malým a středním podnikům. S ohledem na tato dodatečná opatření obsahují všechny plány pro oživení a odolnost opatření, která jsou důležitá pro malé a střední podniky, s celkovými odhadovanými výdaji ve výši přibližně 109 miliard EUR, tj. téměř 24 % celkových odhadovaných výdajů. Celkově se rozsah opatření pro malé a střední podniky obsažených v plánech pro oživení a odolnost vztahuje na širokou škálu oblastí, od zlepšení podnikatelského prostředí a přístupu k veřejným zakázkám až po digitalizaci malých a středních podniků a zlepšení jejich environmentální udržitelnosti. Řada opatření usiluje rovněž o zlepšení růstu a odolnosti malých a středních podniků prostřednictvím lepšího přístupu k financování, rekvalifikace a prohlubování dovedností jejich zaměstnanců nebo posilování jejich kapacit v oblasti výzkumu a vývoje. Kromě opatření, která se výslovně zaměřují na malé a střední podniky, – a výhradně v některých případech – se také očekává, že malé a střední podniky budou mít nepřímo prospěch z řady opatření uvedených v plánech pro oživení a odolnost. Tak je tomu u velkých investic podporovaných v rámci plánu pro oživení a odolnost v odvětvích s vysokým podílem malých a středních podniků, jako je stavebnictví a cestovní ruch, nebo v případě výzvy k předkládání projektů týkajících se činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, jichž se mohou účastnit inovativní malé a střední podniky. Chorvatsko zavede řadu finančních nástrojů k zajištění příznivějších podmínek financování s cílem rozdělit malým a středním podnikům 1 300 úvěrů / úrokových subvencí. Chorvatsko investuje také do řídících kapacit malých a středních podniků tím, že jim poskytne podporu na poradenství v oblasti podnikání. Lotyšsko podpoří malé a střední podniky opatřeními v oblasti digitálních dovedností, rekvalifikace a prohlubování dovedností, jakož i podporou inovativních digitálních infrastruktur, jako jsou řešení Průmyslu 4.0. Francouzský plán pro oživení a odolnost podpoří energetickou renovaci malých a středních podniků prostřednictvím daňových dobropisů a zvláštního režimu na podporu řemeslníků, malých obchodníků a osob samostatně výdělečně činných při jejich práci na energetické renovaci. Plán Finska konkrétně cílí na malé a střední podniky tím, že se zaměřuje na urychlení růstu finských mikropodniků a malých podniků a na posílení jejich schopnosti internacionalizace poskytováním grantů na rozvoj podnikání. Ve španělském plánu se podpora malých a středních podniků výrazně zaměřuje na digitalizaci prostřednictvím rozsáhlého programu (3 miliardy EUR), jehož cílem je poskytnout významné části malých a středních podniků balíčky základních a pokročilejších digitálních řešení (soubor digitálních nástrojů). Řecký plán rovněž uvádí řadu investic zaměřených na podporu přístupu řeckých podniků, včetně malých a středních, k financování prostřednictvím ambiciózního úvěrového nástroje. Tyto investice budou sladěny s pěti strategickými pilíři stanovenými pro úvěrový nástroj, konkrétně se zelenou transformací, digitalizací, rozšiřováním podniků, úsporami z rozsahu prostřednictvím fúzí a akvizic a inovacemi. Při zavádění svých plánů pro oživení a odolnost mají členské státy také značný manévrovací prostor, pokud jde o podporu účasti malých a středních podniků na rozsáhlých projektech, jakož i spolupráci mezi malými a velkými podniky nebo akademickou obcí. Strategický projekt pro elektrická a propojená vozidla, s nímž se počítá v plánu pro oživení a odolnost Španělska, PERTE, předpokládá provedení několika velkých integrovaných projektů pokrývajících celý hodnotový řetězec elektrických a propojených vozidel, tzv. „projekty týkající se traktorů“. Vyžaduje, aby nejméně 40 % účastníků projektů týkajících se traktorů tvořily malé a střední podniky a aby alespoň 30 % veškeré podpory bylo určeno malým a středním podnikům. Očekává se, že opatření přispěje k udržení a rozvoji účasti malých a středních podniků v hodnotovém řetězci automobilového průmyslu a k vytvoření nových obchodních příležitostí pro začínající podniky a malé a střední podniky. Podnikatelské prostředí Většina plánů pro oživení a odolnost zahrnuje opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, přičemž reformy a investice představují 17,2 miliardy EUR a 8,5 % odhadovaných výdajů v této oblasti. Cílem opatření je zejména zlepšit snadnost podnikání snížením byrokracie pro podniky a podnikatele a liberalizací regulace podnikání a odstranit omezení ve vysoce regulovaných povoláních. Opatření má rovněž přilákat zahraniční investice a talenty nebo rozvíjet klíčová odvětví, jako je kultura a cestovní ruch. Některé plány pro oživení a odolnost zavádějí balíčky reforem k zvýšení konkurenceschopnosti veřejných koncesí a veřejných zakázek. Řecký plán pro oživení a odolnost zahrnuje reformu zaměřenou na snížení administrativní a regulační zátěže podniků. Reforma sestává z řady opatření ke zjednodušení postupů, jako je získání úvěru, získání elektrického připojení, registrace nemovitosti a získání stavebního povolení. Španělsko plánuje přijmout nový zákon o začínajících podnicích, který vytvoří příznivé podmínky pro zakládání a růst inovativních začínajících podniků. Rakousko rovněž zařazuje balíček opatření pro začínající podniky uzpůsobený potřebám začínajících podniků, inovativních malých a středních podniků a sociálního podnikání. Většina plánů pro oživení a odolnost obsahuje opatření v oblasti podnikatelské infrastruktury, industrializace a reindustrializace v celkové hodnotě 26 miliard EUR v těchto politických oblastech. Tato opatření se týkají zejména zlepšení železničního a silničního spojení s přístavy, příjezdu k průmyslovým parkům a rozvoje multimodálních dopravních uzlů; rekultivace průmyslových areálů včetně vodního hospodářství a nakládání s odpady; opatření na podporu oběhového hospodářství v průmyslových areálech, včetně recyklačních center; logistických center na podporu zemědělsko-potravinářského průmyslu; širokopásmového připojení a připojení 5G pro průmyslové areály a obchodní čtvrti; vytváření datových prostorů pro průmyslové využití nebo pro konkrétní průmyslová odvětví. 3.5.Příspěvek nástroje k sociální a územní soudržnosti (pilíř 4) Odhadovaná výše výdajů na podporu sociální a územní soudržnosti činí 193 miliard EUR. Opatření zaměřená na územní soudržnost zahrnují zejména rozsáhlé investice do infrastruktury, které představují více než polovinu výdajů přispívajících k pilíři 4 (72 %). Výdaje na sociální soudržnost v pilíři 4 jsou v zásadě rovnoměrně rozděleny mezi sociální politiky (sociální ochrana a sociální bydlení) a opatření přispívající k zaměstnanosti a dovednostem (podpora zaměstnanosti mimo mládež, modernizace institucí trhu práce a vzdělávání dospělých). Obrázek 9: Rozdělení výdajů na podporu sociální a územní soudržnosti podle politických oblastí (pilíř 4) Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovým výdajům označeným v rámci každé politické oblasti jako podíl pilíře týkajícího se sociální a územní soudržnosti. Územní infrastruktura a služby, rozvoj venkovských a odlehlých oblastí (včetně ostrovů) Cílem vysokého počtu reforem a investic je zlepšit územní infrastrukturu a služby poskytované na místní úrovni a překlenout propast mezi urbanizovanými a venkovskými oblastmi. Patří mezi ně opatření na podporu odvětví zemědělství, zlepšení infrastruktur, které mohou posílit místní hospodářství a celostátní konkurenceschopnost (např. železnice a přístavy), a poskytování služeb, jež mají přímý dopad na kvalitu každodenního života. Mnohá opatření v oblasti územních infrastruktur a služeb se týkají posílení a inovace mobility a dopravy zlepšením systémů řízení letového provozu, investicemi do výstavby, modernizace a elektrifikace železnic, modernizací přístavních infrastruktur a podporou projektů udržitelné městské mobility, jako jsou vysokokapacitní veřejné dopravní služby a výstavba cyklistických pruhů. Plány pro oživení a odolnost zahrnují také řadu opatření pro lepší využívání přírodních zdrojů a ochranu životního prostředí na místní úrovni. Jedná se o reformy v oblasti kanalizace a nakládání s odpady na ostrovech, o investice do rozšíření systémů čištění vod ve velkých aglomeracích, jakož i o zavlažovací sítě ve venkovských oblastech, opatření k zvýšení udržitelnosti zemědělství, chovu hospodářských zvířat a rybolovu a na podporu zakládání konsorcií ve funkčních venkovských oblastech. Pokud jde o územní služby, plány pro oživení a odolnost předpokládají opatření k posílení schopnosti obcí poskytovat kvalitní služby prostřednictvím reforem a investic v oblasti decentralizace s cílem zlepšit výkonnost veřejné správy na místní úrovni. Plány Belgie, Dánska a Itálie zahrnují investice na podporu výstavby cyklistických stezek na státních silnicích. To podpoří přístup občanů a odvětví cestovního ruchu k soudržnější síti cyklistických stezek, a tím i lepší příležitosti k volbě jízdního kola namísto jiných druhů dopravy. Opatření navíc podpoří režim zaměřený na projekty výstavby cyklistických stezek ve městech. Kypr provede opatření proti povodním a k zachycování vody v oblasti Livadia, Kladeri a centra Nikósie. Tato investice konkrétně podpoří modernizaci povodňových kanálů v oblasti Livadia, výstavbu sběrné sítě dešťové vody o délce 4 600 metrů v oblasti Kladeri a kanalizačního systému v Nikósii, včetně rekonstrukce ulic a chodníků a rozšíření sítě dešťové vody. Lotyšský plán pro oživení a odolnost předpokládá správně územní reformu ke zlepšení kvality služeb snížením počtu správních jednotek a zvýšením účinnosti a dostupnosti poskytování služeb. Opatření zahrnuje přijetí nového zákona o obcích, který přezkoumá funkce a úkoly místních samospráv. Nový zákon zajistí lepší správu na obecní úrovni, jasnější oddělení a rozdělení pravomocí mezi rozhodovacími a výkonnými složkami a zvýšení účasti občanů na rozhodování místních komunit.

Sociální ochrana, začleňování, sociální bydlení a sociální infrastruktura Plány pro oživení a odolnost zahrnují širokou škálu reforem a investic, které posilují systémy sociální ochrany v členských státech. Tato opatření se zaměřují na účinnost, kvalitu a odolnost systémů sociální ochrany v závislosti na potřebách jednotlivých zemí, jak je zdůrazněno v doporučeních pro jednotlivé země na období 2019/2020. Většina investic do sociální ochrany v rámci Nástroje pro oživení a odolnost se týká modernizace, rozšíření nebo zlepšení sítě sociálních služeb a zařízení poskytovaných veřejnými a soukromými sociálními institucemi. Zahrnují rovněž konkrétní opatření, která se zabývají například začleňováním osob se zdravotním postižením, zvyšováním přiměřenosti a udržitelnosti sociálních dávek a zlepšováním životních podmínek starších osob, které potřebují péči. Řada členských států zařazuje také významné investice do zvýšení nabídky sociálního bydlení a sociální infrastruktury pro zranitelné skupiny. Některé členské státy zahrnuly do svých plánů pro oživení a odolnost také kroky k reformě minimálního příjmu a důchodových systémů s cílem zvýšit jejich přiměřenost a udržitelnost. Na opatření ve prospěch sociální ochrany a sociálního bydlení připadají odhadované výdaje ve výši přibližně 27 miliard EUR. Portugalsko: „podpůrný program pro přístup k bydlení“ je investice do zajištění důstojného a přiměřeného bydlení pro rodiny s největšími potřebami a pro nejzranitelnější skupiny s cílem podporovat převážně sociální bydlení pro nejméně 26 000 domácností v nouzi do roku 2026. Investice předpokládají výstavbu nových budov, renovaci stávajících obydlí a v případě potřeby i pořízení nových budov a pronájem dalších budov za účelem zajištění sociálního bydlení. Litva: reforma k zvýšení pokrytí systému pojištění v nezaměstnanosti, zavedení dodatečných dávek pro osamělé starší osoby a osoby se zdravotním postižením, jakož i zlepšení mechanismu valorizace důchodů s cílem zmírnit chudobu ve stáří. Chorvatsko: plán pro oživení a odolnost zahrnuje reformu a investice do sociálního poradenství s cílem zavést individualizovanou poradenskou službu ve střediscích sociální péče zaměřenou na ohrožené nebo marginalizované osoby. Tato nová služba se zaměří na začleňování osob se zdravotním postižením, obětí násilí, osob bez domova, migrantů, Romů, mladých lidí, osob ve výkonu trestu odnětí svobody a příslušníků jiných sociálně zranitelných skupin. Španělsko: reforma ochrany rodin a uznání jejich rozmanitosti, která zajišťuje právní uznání různých typů rodinných struktur a určuje dávky a služby, na něž mají nárok v závislosti na svých charakteristikách a výši příjmů. Podpora zaměstnanosti, modernizace institucí trhu práce a vzdělávání a odborná příprava dospělých pro jiné cílové skupiny než mládež Téměř všechny členské státy zařadily do svých plánů pro oživení a odolnost řadu reforem a investic na podporu vytváření pracovních míst, prohlubování dovedností a modernizace svého trhu práce. Tato opatření reagují na doporučení pro jednotlivé země týkající se podpory zaměstnanosti a trhu práce v posledních dvou letech, které bylo určeno téměř všem členským státům. Většina členských států byla v roce 2020 zejména požádána, aby „zmírnila dopad krize na zaměstnanost a posílila podporu zaměstnanosti“, přičemž byly zjištěny i různé specifičtější strukturální problémy. Zaměstnanost a aktivní politiky na trhu práce představují klíčový aspekt téměř všech plánů pro oživení a odolnost, a to i v souladu s doporučením Komise o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti (EASE) po krizi COVID-19. Plány zahrnují investice a reformy za účelem zvýšení účasti žen, mladých lidí a zranitelných skupin na trhu práce, podpory tvorby pracovních míst a přechodu do nových odvětví a povolání s cílem zvýšit zaměstnanost a zlepšit výkonnost, fungování a odolnost trhů práce. Celkem představují opatření na podporu zaměstnanosti a modernizace institucí trhu práce přibližně 11,3 miliardy EUR, což odpovídá 6 % přidělených prostředků v rámci pilíře 4. Klíčový význam pro posílení sociální a ekonomické odolnosti bude mít vzdělávání dospělých. Vnitrostátní plány zahrnují reformy zaměřené na zlepšení celoživotního učení, posuzování a uznávání dovedností, prohlubování dovedností a rekvalifikace s cílem posílit profesní dráhu, jakož i investice na podporu odborné přípravy v soukromém sektoru (přibližně 16,4 miliardy EUR). Itálie: investice na podporu účasti žen na trhu práce, zejména prostřednictvím investic do zařízení péče o děti a podpory podnikání žen. Posledně jmenovaná investice poskytne podporu podnikatelkám, podpoří vytváření a rozšiřování inovativních podnikatelských projektů, zajistí mentorství a příležitosti k odborné přípravě a komunikační opatření. Francie: program školení FNE pomůže podnikům investovat do odborné přípravy zaměstnanců se zkrácenou pracovní dobou, z čehož bude mít prospěch jak zaměstnanec, tak i podnik, přičemž se zlepší jeho konkurenceschopnost. Řecko: horizontální programy prohlubování dovedností v oblasti digitálních dovedností, zelených dovedností a finanční gramotnosti pro celkem více než půl milionů příjemců podpoří zaměstnatelnost řeckých pracovních sil v rámci zelené a digitální transformace. Investicím bude předcházet reforma systému celoživotního učení, která zajistí vysokou kvalitu odborné přípravy a její relevantnost pro trh práce. Slovinsko: plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření na podporu vstupu mladých pracovníků na trh práce s poskytováním finančních pobídek pro zaměstnavatele, aby zaměstnávali mladé lidi do 25 let na základě smluv na dobu neurčitou, pod podmínkou mentorování a zvláštní odborné přípravy, včetně zaměření se na digitální dovednosti. Irsko: aktivační podpora v případě dlouhodobé nezaměstnanosti s cílem poskytnout kvalitní pracovní zkušenosti nejméně 10 000 osob, které jsou nezaměstnané po dobu šesti měsíců nebo déle. Dočasné dotované pracovní stáže jsou kombinovány s mentorováním, přístupem k odborné přípravě a podporou veřejných a soukromých služeb zaměstnanosti s cílem zlepšit dlouhodobou zaměstnatelnost. Španělsko: reforma pracovních smluv, změna stávajících předpisů o využívání smluv na dobu určitou na podporu využívání smluv na dobu neurčitou. Reforma zjednoduší a omezí druhy dostupných pracovních smluv (smlouva na dobu neurčitou, na dobu určitou a odborná/učňovská příprava) a omezí podmínky, za nichž lze smlouvy na dobu určitou využívat. Poskytne učňům vhodný rámec pro vstup na trh práce, posílí využívání smluv na dobu neurčitou pro sezónní činnosti, posílí kontroly s cílem zabránit nepravidelné pracovní době a bude bojovat proti podvodům v oblasti práce, včetně aktualizace systému sankcí. Plány pro oživení a odolnost obsahují rovněž opatření k posílení a modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti a poskytování účinnější a cílenější podpory uchazečům o zaměstnání, například prostřednictvím digitalizace, optimalizace procesů, odborné přípravy zaměstnanců a náboru dočasných zaměstnanců, aby bylo možno čelit dopadům krize. 3.6.Příspěvek nástroje ke zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti, s cílem mimo jiné zvyšovat připravenost a schopnost reakce na krize (pilíř 5) 22 přijatých plánů pro oživení a odolnost zahrnuje opatření na podporu pilíře 5 s celkovou částkou ve výši 78 miliard EUR. Ačkoliv se financování zaměřuje na posílení zdravotní péče a reformu veřejné správy, počet opatření je mezi jednotlivé politické oblasti rozdělen rovnoměrněji. Pilíř 5 lze rozdělit do čtrnácti politických oblastí, jak ukazuje obrázek 10. Zdravotní péče a veřejná správa jsou jednoznačně oblastmi, které mají největší prospěch, přičemž zdravotní péče je na prvním místě, pokud jde o výdaje, a veřejná správa, pokud jde o počet opatření. Některým oblastem, jako je fiskální politika, předcházení podvodům nebo právní stát, jsou přiděleny pouze velmi malé částky celkových výdajů, namísto toho však mají prospěch z cílených politických reforem. Obrázek 10: Rozdělení výdajů na podporu zdravotnictví a odolnosti podle politických oblastí (pilíř 5) Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovým výdajům označeným v rámci každé politické oblasti jako podíl pilíře týkajícího se zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti. Obrázek 11: Počet opatření na podporu zdravotnictví a odolnosti v jednotlivých politických oblastech (pilíř 5) Zdravotní a dlouhodobá péče Součástí všech plánů pro oživení a odolnost jsou opatření související se zdravotní péčí, což svědčí o pevném odhodlání členských států zlepšit systémy zdravotní péče v celé Unii. Celkové výdaje spojené s těmito opatřeními činí přibližně 37 miliard EUR, což představuje 49,15 % celkových přidělených prostředků pilíře 5. Plány pro oživení a odolnost zahrnují širokou škálu investic do zdravotnictví. V první řadě je částka ve výši přibližně 25 miliard EUR věnována na výstavbu nových nebo modernizaci stávajících zdravotnických infrastruktur, včetně souvisejícího zdravotnického vybavení.

Slovinský plán obsahuje velké investice do nemocniční infrastruktury s cílem zlepšit účinnou léčbu přenosných nemocí. Plán Belgie zahrnuje významné investice do iniciativ v oblasti jaderné medicíny, které jsou zaměřeny na výstavbu prototypu zařízení pro udržitelnou výrobu radioizotopů pro lékařské účely a usilují o vypracování výzkumného programu pro příští generaci terapeutických radioizotopů pro léčbu rakoviny. Investice ve výši přibližně 15 miliard EUR jsou vyčleněny konkrétně na zlepšení primární péče a prevence, zejména ve venkovských a znevýhodněných oblastech. Řecký plán předpokládá zavedení komplexního systému primární, sekundární a terciární prevence s cílem zlepšit přístup všech občanů k vysoce kvalitním zdravotnickým službám. V součinnosti s druhým pilířem obsahuje mnoho plánů pro oživení a odolnost opatření zaměřená na digitalizaci vnitrostátních systémů zdravotní péče, včetně rozšíření rozsahu služeb telemedicíny, konsolidace roztříštěných vnitrostátních zdravotních registrů a zajištění interoperability a bezpečnosti digitálních zdravotnických platforem. Celkové výdaje na investice přispívající k digitální transformaci v oblasti zdravotní péče činí v rámci plánů 12 miliard EUR. Rumunský plán pro oživení a odolnost podpoří rozvoj integrovaného systému elektronického zdravotnictví, který propojí více než 25 000 poskytovatelů zdravotní péče a systémů telemedicíny. Finský plán podpoří vnitrostátní a regionální subjekty při rozvoji digitálních služeb zaměřených na občany (např. preventivní služby, posouzení příznaků, služby sebepéče, digitální služby v oblasti duševního zdraví atd.), profesionální systémy (např. modely digitálních služeb založené na analýze údajů o pacientech) a řešení v oblasti řízení (např. pokročilá řešení v oblasti řízení znalostí a analýzy). K doplnění investic mají členské státy v úmyslu rovněž přijetí a provedení ambiciózního programu reforem. Klíčové reformy se zaměřují na i) reorganizaci systémů zdravotní péče k posílení jejich kapacity; ii) zlepšení řízení systémů zdravotní péče s cílem zvýšit udržitelnost zdravotnických služeb a iii) vytvoření mechanismů pro přilákání a udržení zdravotnických pracovníků v konkrétních regionech. To platí zejména pro praktické lékaře a komunitní zdravotní sestry, neboť v některých zemích jsou hlášeny významné nedostatky, pokud jde o dostupné zdravotnické pracovníky. Plán Španělska například obsahuje reformu zaměřenou na řešení nedostatku zdravotních sester a lékařů, omezení využívání smluv na dobu určitou, zlepšení pracovních podmínek a posílení odborné přípravy a profesního rozvoje v některých zeměpisných oblastech. Patnáct plánů pro oživení a odolnost obsahuje opatření týkající se dlouhodobé péče. V plánech je zahrnuto celkem 43 opatření s celkovými výdaji ve výši přibližně 4,2 miliardy EUR. Investice do ústavů sociální péče, domů s pečovatelskou službou a související infrastruktury a služeb dlouhodobé péče, které jsou zahrnuty v patnácti plánech, mají podpořit vnitrostátní strategie deinstitucionalizace prosazováním modelu zaměřeného na komunitní péči a řešení v oblasti domácí péče. Například francouzský plán předpokládá v období 2021–2025 velké investice do renovace, přeměny a vybavení francouzského zdravotnického a sociálního odvětví, zejména zařízení pro závislé starší osoby (EHPAD). Efektivnost veřejné správy Více než třetina opatření a přibližně dvě třetiny výdajů spojených s efektivností veřejné správy a kontinuitou činnosti a veřejných služeb souvisí s digitální transformací. Opatření na podporu digitální transformace veřejné správy s největšími výdaji vyjádřenými jako procentní podíl celkových přidělených prostředků plánu pro oživení a odolnost jsou obsažena v plánech Německa a Malty. Na reformu, jejímž cílem je digitální zpřístupnění veřejných služeb do roku 2022, je vyhrazeno 10 % celkových přidělených prostředků německého plánu pro oživení a odolnost. Podobně plán Malty obsahuje investici ve výši téměř 6 % celkových přidělených prostředků plánu pro oživení a odolnost do zlepšení zkušenosti zákazníků s on-line službami. K zvýšení efektivnosti veřejné správy přispějí opatření pro posílení veřejné služby, snížení regulační a administrativní zátěže a zlepšení zadávání veřejných zakázek uvedená ve všech plánech pro oživení a odolnost. Deset plánů pro oživení a odolnost obsahuje opatření ke zlepšení odborné přípravy, rozvoje a pracovních podmínek úředníků například usnadněním pružného uspořádání pracovní doby, zavedením lepšího systému odměňování ve veřejné službě nebo modernizací náborových postupů. Pět plánů pro oživení a odolnost zase zahrnuje reformy veřejné správy, jež mají zmírnit nebo snížit regulační a administrativní zátěž podniků zjednodušením postupů a požadavků týkajících se podnikatelské činnosti, zjednodušením regulačních požadavků na odborné služby nebo zavedením „testu dopadů na malé a střední podniky“. Cílem deseti plánů pro oživení a odolnost je zlepšit zadávání veřejných zakázek rozvojem elektronického zadávání zakázek nebo zefektivněním postupu zadávání zakázek. Rumunský plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření ke zlepšení kvality a efektivnosti veřejné správy, zejména s opatřeními k posílení účinnosti justičního systému a boje proti korupci. Lotyšský plán pro oživení a odolnost obsahuje reformy a investice týkající se modernizace veřejné správy, centralizace funkcí administrativní podpory a investování do odborné přípravy zaměstnanců ve veřejné správě. Chorvatský plán pro oživení a odolnost stanoví reformu pro průběžné poskytování odborné přípravy v oblasti zadávání veřejných zakázek. Tato reforma přispěje k lepšímu předcházení korupci a ke zlepšení kapacity a efektivnosti chorvatské veřejné správy. Účinnost justičních systémů Opatření ke zlepšení účinnosti justičních systémů jsou uvedena ve třinácti plánech pro oživení a odolnost. Více než polovinu těchto opatření tvoří investice v hodnotě 3,75 miliardy EUR. Konkrétně, 75 % celkových výdajů v této oblasti je přiděleno italskému plánu pro oživení a odolnost, který věnuje celkovou částku ve výši 2,268 miliardy EUR na investice do lidského kapitálu s cílem posílit soudní úřad a překonat rozdíly mezi různými soudními kancelářemi. Třetina těchto opatření a téměř polovina celkových výdajů na tato opatření souvisí s digitální transformací. Investice v plánech pro oživení a odolnost Kypru, Řecka, Rumunska, Slovenska a Chorvatska se zaměřují na zlepšení justiční infrastruktury. Tři plány pro oživení a odolnost (Kypru, Chorvatska a Itálie) zahrnují rovněž reformy k snížení počtu nevyřízených případů u soudů. Některé plány pro oživení a odolnost (Kypru, Lotyšska, Chorvatska a Rumunska) obsahují opatření ke zlepšení kvality justičních systémů prostřednictvím odborné přípravy zaměstnanců. Rumunský plán pro oživení a odolnost zahrnuje investice na podporu přípravy a přechodu rumunského justičního systému na centralizovaný elektronický systém správy případů. Stanoví rovněž reformu, jejímž cílem je posílit nezávislost soudců a státních zástupců a která mimo jiné zajistí přijetí k povolání a kariérní postup soudců a státních zástupců z meritokratických důvodů. Plán Malty věnuje řadu reforem boji proti nedostatkům, pokud jde o nezávislost soudnictví, nedostatek samostatného státního zastupitelství od vyšetřovací složky a problémy spojené s účinným odhalováním a stíháním korupce. Pokud jde o několik příkladů, plán obsahuje opatření k reformě způsobu jmenování a odvolávání soudců, vytvoření samostatného státního zastupitelství a reformě Stálé komise pro boj proti korupci (PCAC). Slovenský plán obsahuje reformu, která zahrnuje balíček legislativních změn zaměřených na další zvýšení účinnosti, integrity a nezávislosti justičního systému a účinnější boj proti korupci a praní peněz. V plánu Slovenska jsou konkrétně čtyři investice zaměřeny na rozšíření, modernizaci, výstavbu nebo pořízení nových vhodných prostor pro klíčové soudy v nové soudní mapě zavedené v rámci plánu pro oživení a odolnost a modernizaci IT vybavení u soudů. Chorvatský plán obsahuje reformu s cílem vytvořit právní, organizační a technologický rámec, který přispěje k snížení počtu nevyřízených případů a zkrácení soudních řízení a zaměří se na transparentní a efektivní správu justičního systému. Cílem této reformy je zvýšit důvěru občanů v justiční systém. Italský plán uvádí různá opatření k snížení počtu nevyřízených případů u občanskoprávních obecných soudů, správních krajských soudů, občanskoprávního odvolacího soudu a Státní rady. Cílem těchto opatření je zefektivnit justiční systém zkrácením délky řízení a přiblížením Itálie průměru EU, pokud jde o délku řízení. Kyperský plán zahrnuje investice do justičního vzdělávání zaměřeného na různá právní témata a soudních dovedností s cílem řešit nízkou úroveň odborné přípravy a celoživotního učení soudců. Lotyšský plán obsahuje investici ke zřízení jednotného vzdělávacího střediska pro rozvoj kvalifikací soudců, soudních zaměstnanců, státních zástupců, pomocných státních zástupců a specializovaných vyšetřovatelů. Předcházení podvodům / dohled zaměřený na boj proti praní peněz Sedmnáct plánů pro oživení a odolnost obsahuje opatření spojená s bojem proti podvodům a praní peněz, přičemž většinu opatření obsa