Nové partnerství pro soudr/Char9Enost
konvergenci konkurenceschopnost spolupráci
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti
Evropská komise
10525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Europe Direct je slu/Char9Eba, která vám pomù/Char9Ee odpovìdìt na otázky týkající se
Evropské unie
Nová bezplatná telefonní linka:
0 08 0 067891 01 1
Mnoho doplòujících informací o Evropské unii je k dispozici na Internetu.
Mù/Char9Eete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu.int).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.Lucemburk: Úøad pro úøední tisky Evropských spoleèenství, 2004ISBN 92-894-4926-8/c227Evropská spoleèenství, 2004
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in BelgiumV
YTIŠTÌNO NA NEBÌLENÉM PAPÍØE
20525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiiiiPøedmluva
Cílem této zprávy, která je výsledkem práce posledních tøí let, je pøedstavit vizi
Evropské komise ohlednì budoucnosti evropských politik týkajících se zmírnìnírozdílù a podpory vìtší ekonomické, sociální a územní soudr/Char9Enosti.
Tato zpráva není samoúèelným dokumentem. Souèástí její pøípravy byly široké
diskuse na evropské, národní, regionální i místní úrovni s cílem zajistit, aby tatonová vize odpovídala potøebám a legitimním oèekáváním obèanù Evropy.
V rámci tìchto diskusí jsem èasto musel odpovídat na otázky, týkající se dopadu,
„pøidané hodnoty“ intervencí Evropské unie v této oblasti. Napøíklad zda se politicesoudr/Char9Enosti podaøilo zmírnit ekonomické, sociální a oblastní rozdíly pokud jde o/Char9Eivotní úroveò a dostatek vhodných pøíle/Char9Eitostí?
Na tyto dùle/Char9Eité otázky pøináší zpráva podrobné odpovìdi. Potvrzuje významný
pøínos Evropy v mnoha oblastech: zmíròování rozdílù mezi bohatými a chudými,vytváøení nových pøíle/Char9Eitostí, a to velmi èasto v inovativních oblastech, jako/Char9E i vy-tváøení sítí propojujících regiony, podniky a obyvatele celého kontinentu.
Zpráva zdùrazòuje, /Char9Ee stejnì významného pøínosu bylo dosa/Char9Eeno i v úsilí Evropy
vyøešit své ekonomické problémy. Evropská politika soudr/Char9Enosti byla katalyzáto -
rem nových forem spolupráce, do kterých jsou zapojeny regionální a místní orgá -
ny, národní vlády a Unie, je/Char9E pùsobí jak uvnitø, tak i vnì národních hranic, a plánují
a uskuteèòují spoleèné strategie rozvoje.
V roce 2006, kdy bude dobíhat stávající generace programù, zdaleka nebudou
všechny tyto dùle/Char9Eité úkoly ještì splnìny. Mnohé výzvy se objevují zejména v sou -
vislosti s prohloubením sociálních a ekonomických rozdílù spojených s rozšíøe -
ním, dále pak v souvislosti s pravdìpodobným zrychlením tempa ekonomických
zmìn v dùsledku vìtší konkurence v rámci globalizace, jako/Char9E i v souvislosti s ná -
sledky revoluèního vývoje v oblasti nových technologií a vývojem ekonomiky
zalo/Char9Eené na znalostech. K tìmto globálním ekonomickým zmìnám je tøeba pøièíststárnutí populace a dopady migrace z oblastí mimo území Unie do jejích aglome -
rací. Hlavy státù a vlád si navíc na zasedání v Lisabonu v bøeznu 2000 stanovily
30525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Pøedmluva
ivnároèný cíl: uèinit z Evropy nejúspìšnìjší a nejvíce konkurenceschopnou ekono -
miku svìta zalo/Char9Eenou na znalostech.
V reakci na tyto ekonomické a politické výzvy navrhla Komise novou politiku
soudr/Char9Enosti pro období 2007–2013, která umo/Char9Eòuje všem èlenským státùm avšem regionùm spolupracovat ve prospìch trvale udr/Char9Eitelného rozvoje a vìtší kon -
kurenceschopnosti. Stejnì jako dnes se musíme zamìøit na podporu nejchudším
èástem Unie, pøedevším pak v nových èlenských státech, a pomoci jim dohnatzpo/Char9Edìní. Komise však navrhuje øešit i vá/Char9Ené problémy, které su/Char9Eují nìkterá jináúzemí Unie, jako napøíklad ty, které jsou zapøíèinìné ekonomickými zmìnami,úpadkem mìst nebo trvalými znevýhodnìními pøírodní povahy.
Tato nová generace politik soudr/Char9Enosti by mìla být uskuteèòována prostøednic -
tvím jednoduššího a více decentralizovaného øídícího systému. Evropa mù/Char9Ee po -
èítat s úspìchem pouze tehdy, pokud se jí podaøí sjednotit síly a mobilizovat
talenty a zdroje ze všech regionù a všech svých obèanù. Takový je cíl nového part -
nerství pro soudr/Char9Enost .
Michel Barnier
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti
40525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostivObsah
Pøedmluva ................................................. i i i
Shrnutí ................................................. v i i
Závìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti ............................ x x v
1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst — Situace a
vývojové tendence
Hospodáøská a sociální soudr/Char9Enost ............................... 2
Územní soudr/Char9Enost ...................................... 2 7
Faktory urèující rùst, zamìstnanost a konkurenceschopnost .................3 6
Statistická pøíloha k 1. èásti .................................. 6 5
2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
Úvod .............................................. 8 4
Dopady politik jednotlivých státù na veøejné výdaje ...................... 8 4
Regionální dùsledky vládních výdajù ............................. 8 7
Daòová politika a regionální HDP ............................... 9 1
Politika regionálního rozvoje v èlenských státech ....................... 9 6
Statistická pøíloha ke 2. èásti ................................. 1 0 1
3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkurenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Úvod ............................................. 1 1 4
Podíl politik Spoleèenství na soudr/Char9Enosti ve svìtle lisabonské a gothenburské strategie . . 114Reforma spoleèných politik: Spoleèná zemìdìlská politika a rybáøská politika .......1 2 5
Vzájemné doplòování státní podpory a politiky soudr/Char9Enosti .................1 2 8
Justice a vnitøní vìci: zlepšování podmínek rozvoje ..................... 1 3 1
Vnímání politik Spoleèenství na regionální úrovni ...................... 1 3 2
4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
Úvod ............................................. 1 3 8
Strukturální intervence v regionech spadajících pod Cíl 1: rùst, konvergence a integrace . 140Intervence v regionech spadajících pod Cíl 2: restrukturalizace a tvorba pracovních míst . 150Podpora zemìdìlství, rozvoje venkova a rybáøství ..................... 1 5 2
Podpora zamìstnanosti, vzdìlávání a odborné pøípravy prostøednictvím ESF .......1 5 4
Iniciativy Spoleèenství: podpora spolupráce a vytváøení sítí .................1 5 6
Zlepšování úèinnosti metod øízení .............................. 1 6 2
Rozšíøení a politika soudr/Char9Enosti: budoucí úkoly ....................... 1 7 0
Debata o budoucnosti politiky soudr/Char9Enosti .......................... 1 7 6
Statistická pøíloha ke 4. èásti ................................. 1 7 9
Hlavní regionální ukazatele ....................................... 1 8 7
Seznam grafù, map a tabulek ...................................... 2 0 5
50525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiObsah
vi
60525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Shrnutí
Úvod: politický kontext
a cíle soudr/Char9Enosti
Hospodáøský rùst v EU za tøi roky od zveøejnìní posled -
ní zprávy o soudr/Char9Enosti znatelnì zpomalil. V dùsledku
toho se v mnoha èástech Unie opìt zvýšila nezamìst -
nanost se všemi sociálními dùsledky, které s sebou
nese. Dlouhodobì stagnující výkonnost hospodáøstvíEU však svìdèí o tom, /Char9Ee zde existují zásadnìjší problé-my, které je potøeba pøekonat, má-li být rùst v budoucíchletech zachován v pøijatelném tempu.
Tyto problémy se odrá/Char9Eejí v nízkém rùstu produktivity
v EU v posledních letech, zvláš/Char9D ve srovnání se Spoje-nými státy. Na rozdíl od Unie se rùst ve Spojených stá-tech zrychlil, kdy/Char9E se zvýšila inovaèní èinnost arozšíøilo pou/Char9Eívání informaèních a komunikaèníchtechnologií (ICT). Zároveò byl rùst zamìstnanosti a/Char9Edo nástupu recese v roce 2001 celkovì vyšší ne/Char9E v EUa zamìstnán byl velký poèet obyvatel v produktivnímvìku. V dùsledku toho zùstal pøíjem na osobu ve Spo -
jených státech pøibli/Char9Enì 30 % nad úrovní EU.
Má-li být po o/Char9Eivení zachován rùst, musí se zvýšit in -
vestice do produkèního a lidského kapitálu, zintenziv -
nit inovace a více pou/Char9Eívat ICT, aby se podpoøila
produktivita a zamìstnanost. K tomu však musí dojítnejen v centrálních èástech, kde je produktivita a za -
mìstnanost nejvyšší a inovaèní kapacita nejrozvinu -
tìjší, ale v celé Unii.
Uva/Char9Eovat o výkonnosti hospodáøství EU celkovì je
sice zajímavé, dùle/Char9Eité je však neignorovat velkérozdíly ve výrobì, produktivitì a zamìstnanosti, které
pøetrvávají mezi jednotlivými státy a regiony. Tyto roz -
díly pramení ze strukturálních nedostatkù dle
klíèových faktorù konkurenceschopnosti — z neade -
kvátního dotování produkèního a lidského kapitálu
(infrastruktury a dovedností pracovních sil), z nedo -
statku inovaèní kapacity a úèinné podpory podnikání
a z nízkého ekologického kapitálu (znièené pøírodnínebo mìstské prostøedí).
Státy a regiony potøebují pomoc s pøekonáním tìchto
strukturálních nedostatkù a s rozvinutím svých kom-parativních výhod, aby mohly být konkurenceschop-né na vnitøním trhu i mimo nìj
1. Stejnì tak lidé
potøebují pøístup ke vzdìlávání a odborné pøípravì,aby mohli rozvíjet své schopnosti, a/Char9D /Char9Eijí kdekoliv. Poli-tika soudr/Char9Enosti EU byla posílena pøibli/Char9Enì pøed 15lety v dobì, kdy byl zahájen projekt jednotného trhu,právì proto, aby uspokojila tyto paralelní potøeby.Tato pomoc je nyní ještì dùle/Char9Eitìjší vzhledem ke zvìt -
šujícím se rozdílùm, které s sebou nese rozšíøení.
Podíl politiky soudr/Char9Enosti na rùstu EU
Má-li EU realizovat svùj hospodáøský potenciál, musí o
rùst usilovat všechny regiony bez ohledu na jejich polo -
hu, a/Char9D se nacházejí ve stávajících èlenských státech
nebo v nových zemích, které se pøipojí, a šanci pøispìtmusí dostat všichni lidé /Char9Eijící v Unii. Cena za neprovádì -
ní aktivní politiky soudr/Char9Enosti, která se zabývá rozdíly, se
proto nemìøí pouze ztrátou osobního a sociálního bla -
hobytu, ale také z ekonomického hlediska ztrátou po -
tenciálního reálného pøíjmu a vyšší /Char9Eivotní úrovnì.
Vzhledem ke vzájemné provázanosti, která je
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enostivii
70525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
integrované ekonomice vlastní, se tyto ztráty neomezují
na ménì konkurenceschopné regiony nebo na jednot -
livce, kteøí nepracují nebo kteøí mají neproduktivní za -
mìstnání, ale postihují všechny obèany Unie.
Posilování regionální konkurenceschopnosti v celé
Unii a pomáhání lidem naplnit jejich schopnosti pod -
poøí rùstový potenciál hospodáøství EU jako celku ke
spoleènému prospìchu všech. A zabezpeèenívyvá/Char9Eenìjšího rozlo/Char9Eení hospodáøské aktivity v Uniiomezí riziko vzniku pøeká/Char9Eek poté, co dojde k rùstu, asní/Char9Eí pravdìpodobnost inflaèního tlaku, který rùstpøedèasnì ukonèuje. Zároveò bude snazší udr/Char9Eet ev -
ropský model spoleènosti a poradit si s rostoucím po -
ètem osob v dùchodovém vìku a tak zachovat
sociální soudr/Char9Enost
2.
Situace a trendy
Rozdíly mezi jednotlivými èlenskými
státy EU se zmenšily, hlavníproblémy však pøetrvávají
Rozdíly v pøíjmech a zamìstnanosti se v Evropské
unii v uplynulém desetiletí zmenšily, zvláštì od polovi-ny 90. let. V letech 1994 a/Char9E 2001 byl rùst HDP na oso -
bu v kohezních zemích, i s výjimkou Irska, 1 % nad
prùmìrem EU a podíl zamìstnaného obyvatelstvav produktivním vìku se ve všech tìchto zemích kromìØecka zvýšil mnohem více tomu tak bylo v prùmìru.
Na druhou stranu v Øecku stejnì jako v Irsku rùst pro -
duktivity práce v tomto období více ne/Char9E dvakrát pøevy -
šoval prùmìr EU a vysoko nad prùmìrem byl také
v Portugalsku. Zdá se tedy, /Char9Ee v tìchto zemích bylaposílena produktivní základna, co/Char9E zvýšilo potenciálkontinuální konvergence pøíjmù v budoucích letech.
Navzdory zmenšování rozdílù však zùstávají velké
odlišnosti. V Øecku a Portugalsku tvoøí HDP na osobustále kolem 70 % prùmìru EU nebo ménì a v Øecku aŠpanìlsku je zamìstnáno pøibli/Char9Enì o 6 — 8 % ménìlidí v produktivním vìku, ne/Char9E je prùmìr.Rozdíly v pøíjmech a zamìstnanosti se ještì mnohem
zvìtší, a/Char9E v nadcházejících mìsících vstoupí do EUnové èlenské státy. Prùmìrný HDP na osobu v tìchto10 zemích tvoøí ménì ne/Char9E polovinu prùmìru souèas -
né EU a zamìstnáno je pouze 56 % obyvatel v pro -
duktivním vìku oproti 6 4 % v EU15.
Aèkoliv roèní rùst v tìchto zemích dohromady je od
poloviny 90. let pøibli/Char9Enì 1,5 % nad prùmìrem EU,od roku 2001 zpomalil, jeliko/Char9E trhy v Unii, na kterýchjsou tyto zemì závislé, jsou v krizi. Dosa/Char9Eení vyso -
kého tempa rùstu v budoucích letech, které tyto
zemì potøebují k rozvoji, závisí na zachování rùstuv souèasných èlenských státech. Stejnì tak vzhle -
dem ke vzájemné provázanosti mù/Char9Ee být i vysoký
rùst v nových zemích významnou vzpruhou prozbytek ekonomiky rozšíøené EU. Aby jej však do -
sáhly, budou potøebovat v nadcházejících letech
významnou pomoc pøi øešení rozmanitých struktu-
rálních problémù a pøi realizaci svého rùstovéhopotenciálu.
Rozdíly na regionální úrovni
Regiony trpící strukturálními problémy, které omezujíjejich konkurenceschopnost a zabraòují jim plnì sepodílet na udr/Char9Eitelném hospodáøském rùstu v EU, bý -
vají regiony trpící nízkou produktivitou, nízkou za -
mìstnaností a sociálním vylouèením.
Regiony s problémy v konkurenceschopnosti se však
neomezují na kohezní zemì v souèasné EU a na novéèlenské státy. Nedostateènou inovaèní kapacitu apotí/Char9Ee s udr/Char9Eením hospodáøského rùstu má mnohoregionù, navzdory adekvátnímu dotování infrastruktu -
ry a lidského kapitálu.
Zvyšování konvergence
v zaostávajících regionech v EU
Problémy s rozvojem jsou akutnìjší v zaostávají -
cích regionech, kterým chyb í nezbytná infrastruktu -
ra, pracovní dovednosti a sociální kapitál, aby za
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
viii
80525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
spravedlivých podmínek m ohly soutì/Char9Eit s ostatními
èástmi Unie. Tyto regiony, které pobírají podporuv rámci Cíle 1 ze strukturálních fondù nebo ji v blíz -
ké budoucnosti budou pobírat, se pøevá/Char9Enì sou -
støeïují v kohezních zemích a v nových èlenských
státech.
Od roku 1994, kdy byly strukturální fondy posíleny, se
HDP na osobu v regionech spadajících pod Cíl 1 pøi -
blí/Char9Eil k prùmìru EU. V letech 1994 a/Char9E 2001 èinil rùst
HDP na osobu v tìchto regionech dohromady témìø3 % roènì v reálných èíslech oproti více ne/Char9E 2 % roènìve zbytku EU.
Míra konvergence se však mezi jednotlivými regio -
ny znaènì liší, co/Char9E z velké èásti odrá/Char9Eí jejich relativ -
ní význam v èlenských státech, kde se nacházejí.
V regionech ve ètyøech kohezních zemích, kterétì/Char9Eily jak z podstatné podpory, tak z politik na ná-rodní úrovni orientovaných na rùst, byl rùst HDP naosobu mnohem vyšší ne/Char9E ve zbytku EU.
Od poloviny 90. let se v kohezních zemích také
znaènì zvýšil poèet zamìstnaných. Zvýšení bylozvláš/Char9D velké v Irsku a ještì vìtší ve Španìlsku, aè-koliv míra zamìstnanosti zùstává hluboko pod prù-mìrem EU. V Portugalsku a Øecku byl tento nárùstmírnìjší.
Mimo kohezní zemì byl rùst v regionech spadají -
cích pod Cíl 1 ménì pùsobivý, èásteènì jej oslabo -
val pomalý národní rùst. V nových nìmeckých
spolkových zemích se HDP na osobu v letech 1994a/Char9E 2001 zvyšoval stejnì jako prùmìr EU, ale v ital -
ském Mezzogiornu byl podprùmìrný. V obou pøípa -
dech však rostla produktivita více ne/Char9E ve zbytku
EU, co/Char9E mo/Char9Ená svìdèí o lepší konkurenceschop -
nosti, ale o malém, pokud vùbec nìjakém rùstu za -
mìstnanosti. V roce 2002 bylo tak v ji/Char9Ení Itálii
zamìstnáno pouze 43 % obyvatel v produktivnímvìku, co/Char9E je mnohem ménì ne/Char9E kdekoliv jindev Unii, zatímco v nových spolkových zemích zùstá -
vá vysoká nezamìstnanost.Posilování konkurenceschopnosti
a tvorba zamìstnanosti
V EU je mnoho oblastí, kde strukturální problémy od -
razují investory a potlaèují rùst nových hospodáø -
ských èinností navzdory slušné úrovni infrastruktury a
dovedností pracovních sil. Bývají to staré prùmyslovéregiony nebo regiony s trvalými geografickými a jinýmivlastnostmi, které brání rozvoji.
Je to napøíklad 11 regionù NUTS 2 v EU15, kde tvoøil
rùst HDP v letech 1994 a/Char9E 2001 pøibli/Char9Enì polovinu prù -
mìru nebo ménì (pouze asi 1 % roènì) a kde byl HDP
na osobu vyjádøený v PPS nad 75 % prahem pro pod -
poru v rámci Cíle 1, ale významnì pod prùmìrem EU.
Tyto regiony jsou rozlo/Char9Eeny v celé Unii, na severový -
chodì Anglie, v severních èástech Nìmecka a v øídce
obydlených oblastech na severu Švédska. V ka/Char9Edémpøípadì mìly nízký rùst produktivity i HDP na osobu.Mnohé obsahují oblasti, kde je HDP na osobu pod75 % prùmìru EU.
Úkolem politiky soudr/Char9Enosti v tìchto pøípadech je po-
skytovat úèinnou podporu na hospodáøskou restruk-turalizaci a na rozvoj inovaèní kapacity, aby sezastavila klesající konkurenceschopnost, sni/Char9Eující serelativní výše pøíjmù a zamìstnanosti a vylidòování.Jestli/Char9Ee se tak nyní nestane, bude to znamenat, /Char9Ee a/Char9Ese koneènì pøistoupí k nìjakým opatøením, budouproblémy ještì vìtší.
Podstatné zvìtšení regionálních
rozdílù s rozšíøením
Pøibli/Char9Enì 92 % obyvatel v nových èlenských státech
/Char9Eije v regionech s HDP na osobu ni/Char9Eším ne/Char9E 75 % prù -
mìru EU s 25 èleny a více ne/Char9E dvì tøetiny v regionech,
kde tvoøí ménì ne/Char9E polovinu prùmìru.
Kdyby do Unie mìlo vstoupit Bulharsko a Rumunsko,
kde je HDP na osobu pod 30 % prùmìru EU s 25 èle -
ny, poèet obyvatel /Char9Eijících v regionech s HDP na oso -
bu ni/Char9Eším ne/Char9E 75 % prùmìru EU by se oproti
souèasnému poètu více ne/Char9E zdvojnásobil (z pøibli/Char9Enì
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
ix
90525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
73 miliónù na více ne/Char9E 153 miliónù). Rozdíl mezi jejich
prùmìrným HDP na osobu a prùmìrem EU by se takézdvojnásobil (z pøibli/Char9Enì 30 % pod prùmìrem na vícene/Char9E 60 %).
Hospodáøská restrukturalizace zároveò vedla k po -
klesu poètu zamìstnaných v nových èlenských stá -
tech s tím výsledkem, /Char9Ee podíl zamìstnaných
obyvatel v produktivním vìku je hluboko pod prùmì -
rem EU15.
Rozšíøení pøispìje pouze necelými 5 % k HDP EU (mì -
øeno v eurech), ale témìø 20 % k poètu obyvatel Unie.
V dùsledku toho bude prùmìrný HDP na osobu v EUs 25 èlenskými státy pøibli/Char9Enì o 12,5 % ni/Char9Eší ne/Char9E prùmìrv EU15. Pro 18 regionù s HDP na osobu, který je v sou -
èasnosti ni/Char9Eší ne/Char9E 75 % prùmìru EU15, a s celkovým
poètem obyvatel kolem 19 miliónù, vèetnì Malty, jedno -
ho z nových èlenských státù, to bude znamenat, /Char9Ee je-
jich pøíjem na osobu ji/Char9E nebude pod 75 % prahem.
Jeliko/Char9E dotyèné regiony budou mít po rozšíøení úplnì
stejné strukturální nedostatky jako pøedtím, je to pád-ný argument pro zachování podpory.
Sociální soudr/Char9Enost a riziko chudoby
Významný poèet obyvatel v souèasných i novýchèlenských státech má pøíjem, v jeho/Char9E dùsledku jsouohro/Char9Eeni chudobou ve smyslu relativního nedostatku(definováno jako pøíjem ni/Char9Eší ne/Char9E 60 % støedníhopøíjmu v zemi, kde /Char9Eijí). V roce 2000 èelilo riziku chu -
doby kolem 55 miliónù lidí, pøibli/Char9Enì 15 % z celkového
poètu obyvatel, a více ne/Char9E polovina z nich mìla taktonízký pøíjem tøi roky po sobì. Tento podíl byl pomìrnìvysoký v zemích ji/Char9Ení Evropy a v Irsku a vyšší ne/Char9E prù -
mìr v EU15 byl také v mnoha pøistupujících zemích.
(Výraz pøistupující zemì se v této zprávì pou/Char9Eívák oznaèení 10 nových èlenských státù plus Bulharskaa Rumunska.)
Domácnosti nejvíce ohro/Char9Eené chudobou bývají do -
mácnosti s osobami staršími 65 let, zvláštì jestli/Char9Ee /Char9Eijísamy, a rodièe — samo/Char9Eivitelé (pøevá/Char9Enì /Char9Eeny),
zejména ve Velké Británii.
Riziko chudoby úzce souvisí s nezamìstnaností a
ekonomickou neaktivitou. V roce 2000 mìlo pøíjempod hranicí chudoby témìø 40 % nezamìstnaných apokud má být riziko chudoby a sociálního vylouèeníomezeno, zùstává hlavním úkolem integrace zdravot -
nì posti/Char9Eených, dlouhodobì nezamìstnaných a et -
nických menšin do zamìstnání.
Stárnutí obyvatelstva a zvyšování míry závislostiV tomto desetiletí zaène klesat poèet obyvatel v pro -
duktivním vìku ve všech ètyøech ji/Char9Eních èlenských
státech, v Nìmecku a ve vìtšinì pøistupujících zemí.V pøíštím desetiletí se tento pokles rozšíøí do všechzemí kromì Irska, Lucemburska a Kypru. Podle po -
sledních projekcí se odhaduje, /Char9Ee poèet obyvatel ve
vìku 15 a/Char9E 64 let bude v roce 2025 v EU15 o 4 % ni/Char9Ešíne/Char9E v roce 2000 a v pøistupujících zemích o 10 % ni/Char9Eší.
Tento pokles bude doprovázet podstatný nárùst poètu
osob starších 65 let. Do roku 2025 bude v dùchodo-vém vìku v souèasné EU15 i v pøistupujících zemích o40 % více osob ne/Char9E nyní, z èeho/Char9E vyplývá pomìr ne-celých tøí osob v produktivním vìku na ka/Char9Edou osobustarší 65 let oproti souèasnému pomìru ètyøi ku jedné.Jestli/Char9Ee vše ostatní zùstane stejné, povede stárnutíobyvatelstva k postupnému zmenšování poètu pra -
covních sil v EU a pravdìpodobnì bude mít dùsledky
pro rùstový potenciál.
Význam této skuteènosti však bude zále/Char9Eet na reál -
ném pøíjmu a rùstu zamìstnanosti v budoucích letech,
který urèí jak snadné nebo obtí/Char9Ené bude podporovánídùchodcù. V praxi je v souèasnosti v EU15 zamìstná -
no a vytváøí pøíjem pouze 64 % obyvatel v produktiv -
ním vìku, v pøistupujících zemích je to 56 %. Skuteèný
pomìr v rozšíøené EU je tedy ji/Char9E pouze 2,5 zamìstna -
ných na ka/Char9Edého dùchodce. Pokud míra zamìstna -
nosti zùstane stejná, klesne v roce 2025 tento pomìr
na ménì ne/Char9E dva ku jedné.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
x
100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tyto vyhlídky pøidávají na významu nutnosti udr/Char9Eet
hospodáøský rùst v celé EU, zvýšit míru zamìstna -
nosti a omezit pøedèasný odchod do dùchodu. V nì -
kterých pøípadech by mohla být dùle/Char9Eitým zdrojem
nabídky dalších pracovních sil imigrace, co/Char9E posouvávíce do popøedí úèinnost integraèních politik.
Zmenšování rozdílù v regionálních
faktorech konkurenceschopnosti
Jak bylo uvedeno výše, aby regiony v Unii udr/Char9Eely
hospodáøský rozvoj a zamìstnanost v konkurence -
schopném prostøedí, musí být splnìny dva navzájem
se doplòující soubory podmínek. Prvním je, /Char9Ee musímít vhodnou úroveò fyzické infrastruktury (efektivnídopravní, telekomunikaèní a energetické sítì, dobráekologická zaøízení atd.) i lidského kapitálu (pracovnísíla s pøíslušnou úrovní dovedností a odbornéhovzdìlání). Druhým souborem podmínek je, /Char9Ee v novéekonomice zalo/Char9Eené na znalostech musí mít regionyschopnost inovovat a vyu/Char9Eívat existující know-how isledovat cestu rozvoje, udr/Char9Eitelnou z ekologickéhohlediska. K dosa/Char9Eení obojího je zapotøebí efektivní in-stitucionální a administrativní rámec, který bude pod-porovat rozvoj.
Zlepšování dotování infrastrukturyZa uplynulé desetiletí se dopravní spojení v kohez -
ních zemích i mezi nimi a zbytkem EU znaènì zlepši -
la. S podporou strukturálních fondù se konkrétnì
zvýšila hustota dálnièní sítì v tìchto zemích z 20 %pod prùmìrem EU15 v roce 1991 na 10 % nad prùmì -
rem v roce 2001. Toto zvýšení se však pøevá/Char9Enì sou -
støedilo ve Španìlsku a Portugalsku. V regionech
spadajících pod Cíl 1 jako celku, kde sice hustota bylavyšší ne/Char9E pøed 10 lety, tvoøila stále pouze 80 % prùmì -
ru EU15. V pøistupujících zemích je hustota dálnic stá -
le mnohem ni/Char9Eší (ménì ne/Char9E 20 % prùmìru EU15).
Navzdory nevyhnutelným ekologickým kompromi -
sùm dochází k rychlému tempu výstavby,vìtšinou
však v okolí hlavních mìst nebo na tranzitních trasáchdo souèasných èlenských státù.V uplynulém desetiletí došlo k urèité modernizaci
/Char9Eeleznièní sítì v celé Unii, ale tempo elektrifikace tratía pøemìny na dvoukolejné tratì je v zaostávajícíchèástech stejné jako jinde, tak/Char9Ee rozdíl zùstává veliký.V pøistupujících zemích odrá/Char9Eí stav /Char9Eeleznic celá de -
setiletí zanedbávání a je zapotøebí znaèných investic
jak na modernizaci, tak na náhradu opotøebovanýchtratí. Potøeba investic však není o nic ménì akutní aniu silnic. Avšak zvyšování výstavby silnic posiluje rych -
lý pøechod cestujících i nákladu z /Char9Eeleznice na silnice.
V telekomunikacích zùstává poèet pevných telefon -
ních linek v pomìru k poètu obyvatel mnohem ni/Char9Eší jak
v kohezních, tak v pøistupujících zemích. To vyva/Char9Eujerychlý nárùst pou/Char9Eívání mobilních telefonù, i kdy/Char9Ev Øecku a v pøistupujících zemích je pou/Char9Eívání stálemenší ne/Char9E prùmìr EU15 a ve vìtšinì pøistupujícíchzemí výraznì ni/Char9Eší. Zároveò pøístup k širokopásmo -
vým linkám, který je dùle/Char9Eitý pro pou/Char9Eívání internetu a
rozvoj rùzných aplikací a slu/Char9Eeb ICT, vykazuje velkérozdíly po celé Unii, víceménì v souladu s relativní mí-rou prosperity. Dostupnost je stále velmi omezenáv mnoha èástech EU15 i témìø ve všech pøistupujícíchzemích.
Ostatní infrastruktura — školy, vysoké školy, zdravot-
nická zaøízení a sociální podpùrné slu/Char9Eby rùznéhodruhu — je stejnì tak dùle/Char9Eitá, nebo/Char9D má zøejmì ros -
toucí vliv na rozhodnutí, kam investovat a kde zalo/Char9Eit
nové podniky. To platí zvláštì pokud jde o èinnostizalo/Char9Eené na znalostech, které s /Char9Eádnou konkrétní lo -
kalitou nesvazuje potøeba být blízko zdrojùm surovin
nebo velkému trhu.
Co se týèe /Char9Eivotního prostøedí, potøeba investic zùstá -
vá znaèná v kohezních zemích a ještì více v pøistupu -
jících zemích, jak se odrá/Char9Eí napøíklad v mnohem
menším podílu obyvatel pøipojených k èistièkám od -
padních vod v porovnání s ostatními èástmi Unie. Tato
potøeba však není o nic ménì dùle/Char9Eitá v oblasti naklá -
dání s odpady a kontrole emisí, pøedevším vzhledem
k rychlému nárùstu pou/Char9Eívání silnic, k nìmu/Char9E docházív pøistupujících zemích.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xi
110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Posilování lidského kapitálu
I kdy/Char9E evropská strategie zamìstnanosti, zahájená
v roce 1997, pøispìla v dobì ekonomického zpomale -
ní k vìtší odolnosti zamìstnanosti, významné struktu -
rální slabiny pøetrvávají, a to jak v souèasných, tak
v nových èlenských státech.
Aby se zabránilo nezamìstnanosti a podpoøilo se za -
pojení nezamìstnaných do práce, je nutné nabídnout
uchazeèùm o zamìstnání individuálnì pøizpùsobenéslu/Char9Eby ve formì poradenství, odborné pøípravy a no -
vých pracovních pøíle/Char9Eitostí. Vypracování preventiv -
ních a aktivních politik trhu práce je obzvláštì dùle/Char9Eité
v nových èlenských státech, aby se zde podpoøilahospodáøská restrukturalizace.
Vysoká úroveò vzdìlání a dovedností je èím dál tím
dùle/Char9Eitìjší jak pro individuální postup, tak pro hospo-dáøskou konkurenceschopnost. Relativní poèet osobs vyšším ne/Char9E základním vzdìláním zùstává v regio-nech spadajících pod Cíl 1 mnohem ni/Char9Eší ne/Char9E ve zbyt-ku EU15, zvláš/Char9D ve Španìlsku, Itálii a Portugalsku,jedinou výjimkou jsou nové nìmecké spolkové zemì.Zde se relativní poèet více podobá situaci v pøistupují-cích zemích, kde je mnohem vyšší ne/Char9E prùmìr EU15(pøibli/Char9Enì 80 % nebo více oproti prùmìru EU15 ve výši64 %).
Dovednosti získané v dalším vzdìlání a prvotní
profesní pøípravì v pøistupujících zemích všaknejsou v/Char9Edy v souladu s potøebami trhu práce a os -
novy a uèební struktury nejsou dobøe pøizpùsobeny
moderní ekonomice. Vysokoškolské vzdìlání na -
víc dokonèí mnohem ménì mladých lidí ne/Char9E
v EU15, co/Char9E je klíèový po/Char9Eadavek, chce-li se jedi -
nec významnì podílet na rozvoji ekonomiky
zalo/Char9Eené na znalostech. To je také pøípad souèas -
ných regionù spadajících pod Cíl 1, kde, navzdory
zvýšení za uplynulé desetiletí nebo delší období,zùstává rozdíl oproti zbytku EU veliký.
Stejnì tak se zdá, /Char9Ee další odborné pøípravy se úèast -
ní mnohem ménì lidí jak v kohezních, tak vpøistupujících zemích ne/Char9E ve zbytku Unie (ménì ne/Char9E
20 % zamìstnancù podnikù v Øecku, Portugalsku ave všech pøistupujících zemích s výjimkou Èeské re -
publiky a Slovinska v roce 1999) navzdory kritické po -
tøebì pøizpùsobit se hospodáøským zmìnám.
Posilování sociální soudr/Char9EnostiHospodáøská politika, politika zamìstnanosti a sociální
politika se navzájem posilují. Hospodáøský rozvoj musíjít ruku v ruce se snahou omezovat chudobu a bojovatproti vylouèení. Podpora sociální integrace a boj s diskri -
minací jsou nezbytné pro prevenci sociálního vylouèení
a pro dosa/Char9Eení vyšší zamìstnanosti a hospodáøskéhorùstu, zejména na regionální a místní úrovni.
Stejnì tak poskytování komplexní podpory nejvíce
znevýhodnìným jedincùm, jako jsou etnické menšinya osoby, které pøedèasnì odešly ze školy, mù/Char9Ee býtdùle/Char9Eité pøi zabezpeèování hospodáøských a sociál-ních pøínosù po celé EU.
Pøetrvávající rozdíly v inovaèní kapacitìV ekonomice, která je èím dál tím víc zalo/Char9Eená na zna-
lostech, dr/Char9Eí klíè k regionální konkurenceschopnostiinovace. Schopnost inovovat, mít pøístup ke znalos -
tem a vyu/Char9Eívat je se však mezi jednotlivými regiony
liší, jak ve stávajících, tak v nových èlenských státech.I kdy/Char9E cílem politiky není zajistit, aby všechny regionymìly prostøedky k tomu, aby stejnomìrnì pøispívalyk pokrokùm v nových technologiích, pøesto by mìlymít stejnou pozici, aby tyto pokroky mohly vyu/Char9Eívat aproduktivnì zúroèovat.
Rùzné ukazatele — zvláš/Char9D relativní rozsah výdajù na
výzkum a vývoj (VaV), zamìstnanost ve výzkumnýchèinnostech a poèet pøihlášek patentù — však nazna -
èují, /Char9Ee existuje velký rozdíl v inovaèní kapacitì mezi
silnìjšími regiony v centrálních èástech Unie a tìmiostatními. (Podle posledních èísel pøipadá pøibli/Char9Enìètvrtina celkových výdajù na VaV v Unii na osm z 213regionù NUTS a 31 z nich vydává polovinu.) Podobnìvelký rozdíl je mezi pøistupujícími zemìmi a
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xii
120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:36:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
prùmìrem EU15 a v rámci pøistupujících zemí mezi
regiony hlavních mìst a ostatními regiony.
Panuje vzrùstající shoda ohlednì významu dobrého
øízení pro regionální konkurenceschopnost — vesmyslu efektivních institucí, produktivních vztahùmezi rùznými aktéry podílejícími se na procesu rozvo -
je a pozitivního postoje k podnikání a podnikùm.
Nicménì regiony se stále liší v tìchto ohledech a vesvé schopnosti rozvinout vlastní konkurenèní výhodyvzhledem k odborným znalostem, které mají.
Dopad politik èlenských
státù na soudr/Char9Enost
Veøejné výdaje v èlenských státech jsou mnohonásob -
nì vyšší ne/Char9E èástka vydávaná EU na politiku soudr/Char9Enos -
ti. Zatímco veøejné výdaje tvoøí v prùmìru pøibli/Char9Enì 47 %
HDP, rozpoèet pøidìlený na politiku soudr/Char9Enosti tvoøíménì ne/Char9E 0,4 % HDP EU. Nicménì navzdory pomìrnìnízkému rozsahu hraje politika soudr/Char9Enosti EU cennouroli pøi øešení základních pøíèin rozdílù v pøíjmech a za-mìstnanosti v celé Unii. Zatímco politiky èlenských státùtýkající se veøejných výdajù jsou zamìøeny hlavnì naposkytování základních slu/Char9Eeb a podporu pøíjmù, politi-ka soudr/Char9Enosti EU se soustøeïuje na zmenšování struk -
turálních rozdílù, které pøímo ovlivòují hospodáøskou
konkurenceschopnost regionù a schopnost profesníhozaøazení obyvatel.
Veøejné výdaje zamìøené hlavnì na
zajištìní pøístupu k základním slu/Char9Ebám …
Velká èást veøejných výdajù v èlenských státech tedy
plyne na poskytování øady slu/Char9Eeb zamìøených na za -
jištìní toho, aby mìl ka/Char9Edý pøístup ke vzdìlání, zdra -
votní péèi a sociální ochranì. Spolu tyto tøi funkce
pøedstavují témìø dvì tøetiny celkových vládních vý -
dajù v EU. Naopak veøejné výdaje na investice do lid -
ského a produkèního kapitálu tvoøí v prùmìru pouze o
nìco více ne/Char9E 2 % HDP a ménì ne/Char9E 4 % HDP ve všechzemích kromì Irska a Lucemburska. Èástkavìnovaná národními vládami na slu/Char9Eby podporující
podnikání, na vyšší vzdìlání, inovace a VaV je podob -
nì nízká (v posledním pøípadì tvoøí v prùmìru pouze
kolem 0,3 % HDP v celé EU).
V pomìru k èástkám vìnovaným na strukturální výda -
je èlenskými státy se tedy rozsah rozpoètu politiky
soudr/Char9Enosti ji/Char9E nezdá tak malý. Navíc na rozdíl odèlenských státù se strukturální výdaje EU soustøeïujív regionech, které podporu potøebují nejvíce (napøí -
klad strukturální èástky EU pro Øecko a Portugalsko
tvoøí v obou pøípadech kolem 2,5 % jejich HDP).
A významnì pøispívají ke zmenšování
regionálních rozdílù v pøíjmech…
Vládní výdaje na obyvatele v pomìru k hrubému
národnímu produktu na základní slu/Char9Eby, jako je vzdì -
lávání a zdravotní péèe, jsou v regionech v èlenských
státech dosti podobné a odrá/Char9Eejí tak snahu zajistitspoleènou úroveò poskytování tìchto slu/Char9Eeb obyva-telùm bez ohledu na to, kde /Char9Eijí. Hlavní odchylka sevšak objevuje ve výdajích na sociální ochranu v dù-sledku rozdílù v nezamìstnanosti a poètu dùchodcù,aèkoliv výdaje na administrativu se také liší v dùsledkuvládních úøadù koncentrovaných v hlavních mìstech.
Spoleèným úèinkem tìchto tendencí je, /Char9Ee podíl veøej -
ných výdajù na pøíjmech je obvykle mnohem vyšší
v ménì prosperujících regionech ne/Char9E v tìch, kteréprosperují více, ale hlavnì v dùsledku ni/Char9Eších pøíjmù,nikoliv vyšších veøejných výdajù.
Zatímco státní pøíjmy jsou
proporcionální k pøíjmu
Na druhou stranu se zdá, /Char9Ee státní pøíjmy jsou víceménì
proporcionální k pøíjmu hlavnì proto, /Char9Ee ve všech èlen -
ských státech se vìtšina daní, buï z pøíjmu nebo z výda -
jù, ukládá centrálnì. Proto není vyvá/Char9Een kladný podíl ve -
øejných výdajù zmenšováním rozdílù v pøíjmech mezi
regiony. Navíc v zemích, kde se významná èást pøíjmùvybírá místnì, existují pøerozdìlovací mechanismy,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xiii
130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
které zmenšují rozdíly v pøíjmech, je/Char9E mají regiony k dis -
pozici na financování výdajù.
Rozšíøený trend smìrem k decentralizaci odpovìd -
nosti za veøejné slu/Char9Eby na regionální a místní úroveò
tedy nedoprovází podobný trend, pokud jde o výbìrpenìz na financování tìchto slu/Char9Eeb. Hlavní výjimkouje Itálie, kde je zodpovìdnost za výbìr pøíjmù èím dáltím víc pøenášena na regiony bez obdobného posilo -
vání regionálních transferù.
Pøímé zahranièní investice:
hlavní faktor regionálního rozvoje
Pøímé zahranièní investice mohou pøípadnì hrát vý -
znamnou roli pøi zmenšování regionálních rozdílù
v hospodáøské výkonnosti nejen jako zdroj pøíjmu apracovních míst, ale jako prostøedek transferu tech -
nologií a know-how do zaostávajících regionù. Ob-
zvláštì dùle/Char9Eité jsou pro pøistupující zemì, kterépotøebují významnou restrukturalizaci svého hospo-dáøství a skokové zvýšení produktivity a konkurence-schopnosti. Bez ohledu na nabízené finanèní stimulyvšak zahranièní investory, ze stejného dùvodu jako in-vestory domácí (nedostatky v infrastruktuøe, chybìjícíkvalifikovaná pracovní síla atd.), nutnì nepøitahujímísta, kde je tato potøeba nejvìtší,
Proto pøímé zahranièní investice plynou disproporcio -
nálnì do silnìjších, nikoliv do slabších èástí Unie.
V období 1999 — 2001 pøedstavovaly pøílivy investicpøibli/Char9Enì 21 % HDP v Irsku — v zemi s druhým nejvyš -
ším HDP na osobu v EU — 15 % v Dánsku (zemì
s tøetí nejvyšší úrovní) a 13 % v Nizozemsku (ètvrtánejvyšší). Naopak pøílivy do Portugalska tvoøily pouzepøes 4 % HDP a zemí s nejmenšími pøílivy bylo Špa -
nìlsko (1,5 % HDP), Itálie (1 %) a Øecko (necelé 1 %).
V rámci jednotlivých zemí se pøímé zahranièní investice
obvykle soustøeïují ve velkých mìstech a jejich okolí,zvláštì v hlavních mìstech, do zaostávajících regionù
jich plyne velmi málo. Nové nìmecké spolkové zemì,s výjimkou východní èásti Berlína, proto v letech 1998 a/Char9E2000 tvoøily pouze pøes 2 % celkových pøílivù do Nìmec -
ka a regiony spadající pod Cíl 1 ve Španìlsku necelých
10 % pøílivù, které pøišly do zemì v roce 2000. Podobnìv Itálii bylo na jihu zemì zamìstnáno ve spoleènostechse zahranièním vlastníkem ménì ne/Char9E 4 % z celkovéhopoètu tìchto zamìstnancù.
Stejnou obecnou strukturu lze pozorovat v pøistupují -
cích zemích. V roce 2001 plynuly více ne/Char9E dvì tøetiny
vnitøních zahranièních investic v Maïarsku do buda -
peš/Char9Dského regionu, více ne/Char9E 60 % pøílivù v Èeské re -
publice do pra/Char9Eského regionu a podobná èást pøílivù
na Slovensku do Bratislavy.
Dopad politik Spoleèenství:
konkurenceschopnost,zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Na rozdíl od strukturální politiky nejsou ostatní politiky
EU zamìøeny hlavnì na zmenšování regionálníchrozdílù nebo nerovností mezi lidmi. Pøesto mají dù-sledky pro soudr/Char9Enost a v mnohých pøípadech kon-krétnì zohledòují rùzné rozdíly.
Budování ekonomiky
zalo/Char9Eené na znalostech
Podniková, prùmyslová a inovaèní politika Spoleèen -
ství je zamìøena na posilování konkurenceschopnosti
výrobcù EU podporou konkurence, zajištìním pøístu -
pu k trhùm a vytvoøením prostøedí, které v Unii napo -
máhá VaV.
Všeobecnì se uznává, /Char9Ee nedostateèná inovaèní kapa -
cita na regionální úrovni pramení nejen z nedostatkù ve
výzkumné základnì a z nízkých výdajù na VaV, ale takéze špatných propojení mezi výzkumnými støedisky apodniky a z pomalého pøebírání informaèních a komuni -
kaèních technologií. Povzbudit regiony k vypracování
inovaèních politik a k poskytování technologické podpo -
ry podnikùm má tedy projekt Innovation Relay Centres a
sí/Char9D inovaèních regionù v Evropì.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xiv
140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Stále jsou zøejmé rozdíly v pøístupu k finanèním pro -
støedkùm Spoleèenství na výzkumné programy,
zvláš/Char9D na regionální úrovni, i kdy/Char9E šestý rámcový pro -
gram je èásteènì zamìøen na zlepšování propojení
mezi vìdeckými støedisky v centrálnìjších èástechEU a v periferních oblastech.
Posilování vzdìlávání a odborné pøípravy
Hlavní komparativní výhodou EU v celosvìtové konku -
renci je kvalifikovanost její pracovní síly. Vysoká úroveò
vzdìlání a zajištìní vysokého standardu odborné pøí -
pravy, která je dostupná lidem po celý jejich pracovní
/Char9Eivot, je klíèem k posílení inovaèní kapacity v celé EU ak dosa/Char9Eení lisabonského cíle vytvoøit z Unie nejdyna -
miètìjší ekonomiku zalo/Char9Eenou na znalostech na svìtì.
Za tímto úèelem byl zaveden program Vzdìlávání a od -
borná pøíprava 2010 s doplòkovým cílem vytvoøit ze
vzdìlávání a odborné pøípravy v Evropì „do roku 2010svìtovou referenci kvality“.
Více a lepší pracovní místa
v integrované spoleènosti
Na zasedání Evropské rady v Lisabonu definovala EU
komplexní strategii zamìøenou na dlouhodobý hospo -
dáøský rùst, plnou zamìstnanost, sociální soudr/Char9Enost a
udr/Char9Eitelný rozvoj ve spoleènosti zalo/Char9Eené na znalostech.V roce 2003 byla zrevidována evropská strategie za -
mìstnanosti, aby v rozšíøené Unii lépe podporovala cíle
stanovené v Lisabonu, a zamìøila se na podporu snahyèlenských státù reformovat jejich trh práce, dosáhnoutplné zamìstnanosti, zvýšit kvalitu a produktivitu v práci asní/Char9Eit sociální rozdíly.
Úspìch pøi realizaci evropské strategie zamìstnanos -
ti závisí na odhodlání èlenských státù pomáhat pra -
covníkùm a podnikùm zvyšovat jejich pøizpùsobivost,
pøilákat více lidí do práce; investovat více a úèinnìji dolidského kapitálu a zlepšit øízení. Opatøení na zvýšenísociální integrace pøispívají ke sní/Char9Eení nerovnostív pøístupu k zamìstnání i ke zvýšení rùstového poten -
ciálu hospodáøství. Po Lisabonu pøijala EU v roce2001 spoleènou strategii pro sociální integraci. Druhá
generace národních akèních plánù pøipravená èlen -
skými státy v roce 2003 uznává mnohorozmìrnou po -
vahu sociálního vylouèení a nutnost bojovat s ním
pomocí široké škály opatøení, v jejich/Char9E rámci se budehospodáøská politika, politika zamìstnanosti a sociál -
ní politika vzájemnì podporovat.
Snaha Unie o rovnost mezi mu/Char9Ei a /Char9Eenami se musí
projevit v komplexním hlavním pøístupu, který zajistí,aby všechny politiky braly pøi plánování a realizaciohled na dopad pro mu/Char9Ee a /Char9Eeny. Má-li být splnìn lisa -
bonský cíl zamìstnanosti stanovený na rok 2010,
musí se aktivnì øešit faktory, které jsou pøíèinou rozdí -
lù mezi pohlavími v zamìstnanosti, nezamìstnanosti
a platech. V tomto ohledu by se mìla dále provádìtopatøení, která lákají /Char9Eeny do zamìstnání, podporujíje, aby zùstaly déle na trhu práce, a usnadòují sladìnípracovní kariéry s rodinnými povinnostmi poskytová-ním peèovatelských zaøízení.
Ochrana /Char9Eivotního prostøedí pro
udr/Char9Eitelný rùst a pracovní místa
Udr/Char9Eení hospodáøského rozvoje a vytváøení dlouho-
dobých stabilních pracovních míst závisí na ochranì/Char9Eivotního prostøedí proti potenciálnì škodlivým úèin -
kùm rùstu a na prevenci nadmìrného vyèerpání ne -
obnovitelných zdrojù. Šestý environmentální akèní
program, Naše budoucnost — naše volba , stanoví
ekologická opatøení nutná k udr/Char9Eení sledování hospo -
dáøských a sociálních cílù EU. Patøí sem omezení kli -
matických zmìn, zachování pøírodního prostøedí a
biologické rozmanitosti, omezení emisí škodícíchzdraví a sní/Char9Eení vyu/Char9Eívání pøírodních zdrojù prostøed -
nictvím omezení odpadu. Patøí sem také zohledòová -
ní ekologických úvah pøi realizaci rozhodnutí v rámci
strukturální politiky, které s sebou nesou investice.
Aèkoliv ochrana /Char9Eivotního prostøedí vy/Char9Eaduje urèité
náklady, hlavnì v zaostávajících regionech, kde býva -
jí infrastrukturní potøeby nejvìtší, existují také pod -
statné pøípadné výhody plynoucí ze zlepšení zdraví a
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xv
150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
tvorby pracovních míst v eko-odvìtvích i z udr/Char9Eitelnìj -
šího rozvoje.
Vnitøní trh a slu/Char9Eby v obecném
hospodáøském zájmu
Liberalizace trhù pro dopravu, telekomunikace a ener -
getiku vedla k vìtší efektivitì a ni/Char9Eším cenám. Nese
však s sebou také hrozbu vylouèení z pøístupu k základ -
ním slu/Char9Ebám pro konkrétní sociální skupiny nebo regio -
ny. Proto musí být zavedeny povinnosti poskytovat ve -
øejné slu/Char9Eby, aby se zajistilo, /Char9Ee ka/Char9Edý mù/Char9Ee získat
základní slu/Char9Eby — neboli „slu/Char9Eby v obecném hospodáø -
ském zájmu“ — pøimìøené kvality a za dostupné ceny,
jak po/Char9Eaduje smlouva o EU (èlánek 16). K dispozici bylydány finanèní prostøedky Spoleèenství, aby se pomohlozajistit, /Char9Ee tyto povinnosti budou dodr/Char9Eovány v celé EU.
Transevropské dopravní sítì, které zároveò zvýšily
dostupnost vzdálenìjších regionù a usnadnily rozvojobchodu a sítì, spojující nové èlenské státy se stávají-cími, budou mít pravdìpodobnì stejné úèinky. Pravi-dla pro transevropskou energetickou sí/Char9D, pøijatá v roce2003, kladou vìtší dùraz na investice do plynovodù arozvodných elektrických systémù ve vnitrozemských,periferních a ultraperiferních regionech v budoucíchletech. A program transevropské telekomunikaènísítì (neboli eTEN) má nejen zlepšit komunikaci mezivzdálenìjšími regiony a ostatními èástmi EU, ale mátaké øešit nedostatky aplikací a slu/Char9Eeb ICT.
Reforma spoleèných politik:
zemìdìlství a rybolov
Aèkoliv výdaje v rámci spoleèné zemìdìlské politiky
v prùbìhu èasu postupnì klesly, stále tvoøí témìø47 % rozpoètu Spoleèenství. Od doby, co v roce 1992zaèal proces reformy, zvýšily se pøímé podpory výrob -
cùm na 70 % celkových výdajù, ve Španìlsku však
zùstávají pod prùmìrem EU, co/Char9E je jediná koheznízemì, kde tomu tak je. V prùmìru jsou platby v pomì -
ru k pøíjmùm vìtší u velkých a støedních zemìdìl -
ských podnikù ne/Char9E u malých.Podpora na rozvoj venkova v období 2000 — 2006 je
vìtší v regionech spadajících pod Cíl 1 (56 % celko -
vých výdajù) ne/Char9E v jiných èástech EU, i kdy/Char9E pouze
10 % plyne na opatøení k posílení venkovského hos -
podáøství mimo zemìdìlství. V pøíštím programovém
období 2007 a/Char9E 2013 budou výdaje v rámci spoleènézemìdìlské politiky ni/Char9Eší v reálných èíslech, pøíméplatby budou oddìleny od výroby, budou sní/Char9Eeny plat -
by velkým zemìdìlským podnikùm, budou zavedeny
ni/Char9Eší ceny a bude se klást vìtší dùraz na rozvoj venko -
va i na /Char9Eivotní prostøedí.
S rozšíøením se zamìstnanost v zemìdìlství v EU
zvýší pøibli/Char9Enì o 60 % a dojde k podstatnému nárùstupoètu malých zemìdìlských podnikù. Odhaduje se,/Char9Ee podíl celkových výdajù v rámci spoleèné zemìdìl -
ské politiky plynoucích do regionù spadajících pod Cíl
1 v nových i stávajících èlenských státech se zvýší pøi -
bli/Char9Enì o 10 procentních bodù asi na dvì tøetiny.
Cílem spoleèné rybáøské politiky je v prvé øadì zacho-
vat poèty ryb a restrukturalizovat odvìtví, aby se zajis-tila jeho udr/Char9Eitelnost. Nedávná zavedená mimoøádnáopatøení budou mít významný dopad na velký poèetregionálních ekonomik, pøedevším ve Španìlsku aPortugalsku. Zatímco dlouhodobì, a/Char9E skonèí mimo-øádná opatøení, by se zeštíhlené odvìtví mìlo vrátitk výnosnosti, krátkodobì je zmíròování nepøíznivýchsociálních a hospodáøských dùsledkù pøevá/Char9Enì po -
vinností èlenských státù.
Z pøistupujících zemí má významnìjší rybolov pouze
Polsko a tøi pobaltské státy a tam je ji/Char9E na ústupu. Spo -
leènì jejich celkový výlov tvoøí necelých 7 % výlovu ve
stávajících èlenských státech.
Státní podpora a politika soudr/Char9Enosti
Vzhledem k tomu, /Char9Ee souèasný re/Char9Eim umo/Char9Eòuje dis -
kriminaci ve prospìch problematických regionù,
mù/Char9Ee kontrola státní podpory pøispívat k politicesoudr/Char9Enosti a zároveò ji podporovat. V souladu se zá -
vazky uèinìnými na zasedání Rady ve Stockholmu
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xvi
160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
celkové výdaje na státní podporu v letech 1997 a/Char9E
2001 vyjádøené v penìzích významnì klesly a ve 12z 15 èlenských státù se sní/Char9Eily v pomìru k HDP. Záro -
veò se výdaje èím dál tím víc pøesouvají k horizontál -
ním cílùm. Nicménì ve více prosperujících èlenských
státech zùstávají vyšší ne/Char9E v kohezních zemích.
V roce 2001 pouze pøibli/Char9Enì 9 % celkové státní pod -
pory v EU mìlo podobu podpory pro regiony spada -
jící pod Cíl 1 a jejich výše byla ménì ne/Char9E tøetinová
oproti vrcholnému roku 1993, hlavnì v dùsledkuvelkého omezení podpory pro nové nìmecké spol -
kové zemì i pro ji/Char9Ení Itálii. Regionální podpora ob -
lastí spadajících pod Cíl 2 tvoøí pøibli/Char9Enì 6 %
celkové státní podpory.
Vzhledem k dopadu na regionální rozlo/Char9Eení hospo -
dáøské èinnosti a pøíjmù má kontrola státní podpory
v kontextu rozšíøení stále velký význam. Pro obdobípo roce 2006 bude tedy pokraèovat snaha o moderni-zaci, zjednodušení a objasnìní pravidel státní podpo-ry, která budou brát v úvahu zmìny politikysoudr/Char9Enosti s cílem mít menší, ale lépe zamìøenoupodporu.
Justice a vnitøní vìci:
zlepšování podmínek rozvoje
Vysoká kriminalita, existence organizovaného zloèinu
a korupce brzdí hospodáøský rozvoj a odrazují pøípad -
né investory. Posilování schopnosti bojovat s krimina -
litou, zvýšená pøeshranièní spolupráce, lepší kontroly
vnìjších hranic a lepší integrace obèanù z tøetíchzemí do spoleènosti jsou proto všechny zpùsoby pod -
pory regionálního rozvoje. To platí pøedevším v pøistu -
pujících zemích.
Vnímání politik Spoleèenství v regionech
Prùzkumy provedené mezi regionálními úøedníky po
celé EU ukazují, /Char9Ee politiky Spoleèenství jsou pøe -
vá/Char9Enì ztoto/Char9Eòovány s financováním Spoleèenství a
/Char9Ee projekty financované strukturálními fondy bývajíviditelnìjší a zároveò jsou pova/Char9Eovány za projekty
s nejvìtším dopadem. To je pøípad zvláštì v regio -
nech spadajících pod Cíl 1 a zejména v kohezních ze -
mích. Byl také uznán pozitivní dopad iniciativy
Spoleèenství INTERREG pro její zamìøení, viditel -
nost a podnìt ke spolupráci.
I kdy/Char9E dopad spoleèné zemìdìlské politiky na
soudr/Char9Enost byl obvykle pova/Char9Eován za pozitivní v regi -
onech, kde je zemìdìlství nejdùle/Char9Eitìjší, støedomoø -
ské regiony byly pøesvìdèeny, /Char9Ee je nespravedlivý, a v
jiných, /Char9Ee straní nejvýnosnìjším hospodáøstvím a nej -
rozvinutìjším oblastem. Kritizovala se absence pro -
pojení spoleèné zemìdìlské politiky a politiky
/Char9Eivotního prostøedí, zatímco bylo široce vítáno zapoje -
ní ekologických úvah do politiky regionálního rozvoje
stejnì jako zaèlenìní investic do infrastruktury VaVv rámci této politiky, co/Char9E za zvláštì dùle/Char9Eité pova/Char9Eova -
ly regiony spadající pod Cíl 1.
Zároveò byly široce kritizovány vysoké náklady na øí-
zení programù v rámci strukturálních fondù v souèas-ném období a zvyšující se slo/Char9Eitost postupù. Naopakvìtší zapojení podnikù a sociálních partnerù bylo vní-máno jako významný pokrok, v nìm/Char9E by se mìlopokraèovat.
Dopad a pøidaná hodnota
strukturálních politik
Rozsah a zamìøení investicv regionech spadajících pod Cíl 1
Strukturální fondy a kohezní fond, které tvoøí pouze
pøibli/Char9Enì 0,4 % HDP EU, jsou zamìøeny na podporunejménì prosperujících èástí Unie. V období 2000 —2006 se èástka vìnovaná regionùm spadajícím podCíl 1 rovná 0,9 % HDP ve Španìlsku a více ne/Char9E 2,5 %HDP v Øecku a Portugalsku. A co je dùle/Char9Eitìjší, odha -
duje se, /Char9Ee tyto transfery pøispìjí pøibli/Char9Enì 3 % k inves -
ticím ve Španìlsku, 8 — 9 % v Øecku a Portugalsku,
7 % v italském Mezzogiornu a 4 % v nových nìmec -
kých spolkových zemích.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xvii
170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ve vìtšinì pøípadù byly národní veøejné výdaje dopl -
òující intervence strukturálních fondù v reálných èís -
lech v programovém období 1994 — 1999 vyšší ne/Char9E
v období pøedchozím a zvýšily tak èástku, která bylak dispozici pro investování, o 40 — 50 %. K ní dále pøi -
spìlo soukromé financování, které bylo zvláš/Char9D vý -
znamné v Rakousku, Nìmecku, Nizozemsku a Belgii,
i kdy/Char9E èástky „vypáèené“ tímto zpùsobem byly pomìr -
nì nízké v kohezních zemích, Francii a Velké Británii.
Zdá se, /Char9Ee pákový efekt na soukromé investice v sou -
èasném období je podobný, i kdy/Char9E v Nìmecku mno -
hem menší.
Strukturální výdaje doplòují také úvìry Evropské in -
vestièní banky (EIB). Pùjèky podporovaným oblastem
v EU15 èinily v letech 2000 a/Char9E 2002 celkem 20 miliardEUR roènì, více ne/Char9E polovina z nich plynula do regio -
nù spadajících pod Cíl 1, a pùjèky pøistupujícím ze -
mím tvoøily 3 miliardy EUR roènì. Více ne/Char9E tøetina
úvìrù plynula na investice do dopravy v souèasnýchregionech spadajících pod Cíl 1, zatímco v pøistupují-cích zemích 90 % plynulo na dopravu, /Char9Eivotní prostøe-dí a energetiku.
Strukturální fondy se pou/Char9Eívají zvláš/Char9D na zmenšo-
vání rozdílù v infrastruktuøe a v dotování lidskéhokapitálu mezi regiony spadajícími pod Cíl 1 a ostat -
ními èástmi EU. Proto byly v uplynulém desetiletí
znaènì zlepšeny dopravní systémy, jak transev -
ropská spojení, tak sekundární sítì v rámci regio -
nù, a nezamìstnaným a osobám, jim/Char9E hrozí ztráta
zamìstnání, bylo poskytnuto poradenství a odbor -
né vzdìlání, aby se zlepšila jejich schopnost pro -
fesního zaøazení a zvýšily se jejich dovednosti.
Zároveò byla poskytnuta podpora na VaV a inova -
ce, jednak proto, aby se vybudovaly nové výzkum -
né kapacity, a proto (co/Char9E je stejnì dùle/Char9Eité), aby se
pomohly vytvoøit regionální strategie pro zamìøeníVaV na vyu/Char9Eívání místních pøíle/Char9Eitostí rozvoje i prodalší rozšíøení ICT a základních dovedností nut -
ných k pou/Char9Eívání nových technologií.
Kromì toho plyne významná èást strukturálních fondù
(v období 2000 — 2006 14 %) na financování investicna zlepšení /Char9Eivotního prostøedí, na nakládání
s odpady a zvláštì na èištìní odpadních vod. Pøi roz -
hodování o strukturálních intervencích se berou vý -
slovnì v úvahu ohledy na /Char9Eivotní prostøedí.
Úèinek intervencí na skuteènou
konvergenci a hospodáøskou integraci
Empirická analýza ukazuje nejen to, /Char9Ee zvláštì od po -
loviny 90. let rùst HDP, zamìstnanosti a produktivity
v regionech spadajících pod Cíl 1 pøevyšuje rùst vezbytku EU, ale /Char9Ee nejvýraznìjší je konvergencev nejménì prosperujících regionech. (Je nutno upo -
zornit, /Char9Ee tato analýza je zalo/Char9Eena na konzistentním
souboru údajù speciálnì sestaveném pro tuto zprá -
vu.) Ukazuje také, /Char9Ee strukturální intervence podpoøily
rùst v kohezních zemích pøispìním k poptávce i posí -
lením nabídkové strany ekonomiky. Proto se odhadu -
je, /Char9Ee ve Španìlsku byl HDP v roce 1999 pøibli/Char9Enì o
1,5 % vyšší, ne/Char9E by byl bez intervencí, v Øecku o vícene/Char9E 2 % vyšší, v Irsku témìø o 3 % vyšší a v Portugal-sku o více ne/Char9E 4,5 % vyšší. Dále se odhaduje, /Char9Ee v no-vých nìmeckých spolkových zemích se HDPv dùsledku intervencí zvýšil pøibli/Char9En ìo4% .
Strukturální intervence také podpoøily rùst obchodu
mezi kohezními zemìmi a ostatními èástmi Unie —který se za uplynulé desetiletí víc ne/Char9E zdvojnásobil —a u/Char9Eší integraci. Podklady naznaèují, /Char9Ee do zbytkuUnie se vrátí v prùmìru pøibli/Char9Enì ètvrtina strukturál -
ních výdajù v podobì zvýšeného dovozu, zvláš/Char9D strojù
a zaøízení. Tento „únik“ je obzvláštì velký v pøípadìØecka (42 % výdajù) a Portugalska (35 %).
Jeliko/Char9E velký podíl jakéhokoliv zvýšení výdajù v no -
vých èlenských státech plyne na dovoz a pøibli/Char9Enì
60 % z nìj pochází ze stávajících èlenských státùEU, budou strukturální výdaje v tìchto zemíchpravdìpodobnì znamenat podobný únikový efektve prospìch rùstu ve zbytku Unie. Stejnì jako v ko -
hezních zemích plynou tyto výdaje disproporcionál -
nì na dovoz strojù a zaøízení, zvláš/Char9D ve prospìch
Nìmecka, který tvoøí pøibli/Char9Enì 45 % celkovéhodovozu z EU15.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xviii
180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Intervence v regionech spadajících
pod Cíl 2: restrukturalizacea tvorba pracovních míst
V období 1994 — 1999 pobíralo podporu v rámci Cíle
2 82 regionù ve 12 èlenských státech, která celkemtvoøila pøibli/Char9Enì 2,4 miliardy EUR roènì (v souèasnémobdobí zvýšeno na 3,3 miliardy EUR roènì) kvùli ob -
lastem v prùmyslovém útlumu. Doplòovaly ji podobné
finanèní èástky jak z národních veøejných, tak ze sou -
kromých zdrojù, které zvýšily celkové strukturální vý -
daje v tìchto oblastech pøibli/Char9Enì na 7 miliard EUR
roènì. Výdaje se soustøedily zvláš/Char9D na zpìtnou pøe -
mìnu starých prùmyslových ploch a na slu/Char9Eby podpo -
rující podnikání (spolu tvoøily pøibli/Char9Enì polovinu
z celkového objemu), pøibli/Char9Enì 20 % plynulo na rozvojlidských zdrojù a 10 % na podporu VaV a ICT.
Hodnotící studie naznaèují, /Char9Ee celkovì strukturální in-
tervence v tìchto oblastech vedly k vytvoøení pøibli/Char9Enì700 tisíc pracovních míst v tomto období a témìø 500tisíc v èistých èíslech a pøibli/Char9Enì 300 tisíc malých astøedních podnikù získalo podporu na zlepšení výrob-ních metod a nalezení nových trhù. Zároveò bylo vy-èištìno a pøemìnìno pøibli/Char9Enì 115 miliónù metrùètvereèních prùmyslové pùdy le/Char9Eící ladem, co/Char9Eumo/Char9Enilo rozvoj nových hospodáøských èinností,vèetnì zábavních a kulturních. Èásteènì v dùsledkutìchto opatøení nezamìstnanost v tìchto oblastechklesla trochu více ne/Char9E ve zbytku EU, i kdy/Char9E HDP naosobu vzrostl o nìco ménì.
Podrobnìjší analýza ukazuje, /Char9Ee podpora VaV, inova -
cí a transferu technologií byla zvláš/Char9D úèinná pøi tvorbì
nových pracovních míst nebo zachování stávajících, ikdy/Char9E obecnì zùstává inovaèní kapacita vìtšiny oblas -
tí spadajících pod Cíl 2 ménì rozvinutá ne/Char9E v úspìš -
nìjších regionech. Naopak dotování infrastruktury a
lidského kapitálu se zdá srovnatelné s výší dotacíjinde.
Aèkoliv intervence mìly pøíznivé úèinky, tyto mohly
být vìtší, kdyby oblasti s nárokem na podporu i rozsahfinancovaných operací byly vìtší a kdyby èasovýhorizont pro projekty (tøi roky) byl delší. Tyto zmìny by
umo/Char9Enily podporu programù, které mají pro regionálnírozvoj strategiètìjší význam.
Podpora zemìdìlství, rozvoje
venkova a rybolovu
Intervence v rámci Cíle 5a v prùbìhu období 1994 —
1999 byly zamìøeny na zlepšování zemìdìlské efek -
tivity a na pomoc se zachováním krajiny a zdá se, /Char9Ee
byly pomìrnì úèinné pøi podpoøe restrukturalizacemalých hospodáøství v regionech spadajících podCíl 1.
Intervence v rámci Cíle 5b tvoøily pøibli/Char9Enì 1,2 miliardy
EUR roènì a uskuteènily se v oblastech obývanýchpøibli/Char9Enì 9 % obyvatel EU. Zdá se, /Char9Ee vedly k jisté di -
verzifikaci zemìdìlské výroby a k rùstu èinností, jako
je agro-turistika a ekologické slu/Char9Eby a zároveò po-mohly zrenovovat vesnice a rozvinout veøejné slu/Char9Eby.
V souèasném programovém období byla podpora
rozvoje venkova integrována do jednotné celkovéstrategie, i kdy/Char9E byla rozdìlena mezi dva programy, znich/Char9E jeden podléhá pøedpisùm strukturálních fondù,druhý pøedpisùm záruèní sekce EZOZF. Poslednìjmenovaná pravidla jsou urèena pro politiky zemìdìl -
ského trhu a nejsou dobøe pøizpùsobena víceletým
akèním programùm.
Rybolov se soustøeïuje v omezeném poètu regionù
v periferních èástech EU, které byly zasa/Char9Eeny opatøe -
ními zavedenými k zachování poètu ryb, a ve kterých
tedy intervence v rámci spoleèného rybáøského pro -
gramu mohou významnì pøispìt k rozvoji jiných hos -
podáøských èinností.
Podpora zamìstnanosti, vzdìlávání a
odborné pøípravy prostøednictvím ESF
V prùbìhu období 1994 — 1999 poskytl Evropský so -
ciální fond (ESF) podporu na rozvoj lidských zdrojù,
která pøedstavovala tøetinu celkových intervencí
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xix
190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
strukturálních fondù, z nich/Char9E pøibli/Char9Enì polovina plynu -
la do regionù spadajících pod Cíl 1.
Intervence v rámci Cíle 3 byly zamìøeny na integraci
mladých lidí, dlouhodobì nezamìstnaných a osobohro/Char9Eených vylouèením do zamìstnání a na podporurovných pøíle/Char9Eitostí. Intervence v rámci Cíle 4 byly za -
mìøeny na pomoc pracovníkùm pøizpùsobit se prù -
myslovým zmìnám. Podklady naznaèují, /Char9Ee
nejúspìšnìjší opatøení byla opatøení nabízející kom -
binovanou podporu jako poradenství, odborné vzdì -
lání a hledání zamìstnání pøizpùsobenou
individuálním potøebám.
Kromì toho ESF poskytuje finance na zamìstnanec -
ké, vzdìlávací a odbornì-pøípravné systémy na ná -
rodní i regionální úrovni. V regionech spadajících pod
Cíl 1 pomohl ESF zvýšit veøejné investice do vzdìlá -
vání a odborné pøípravy. Aèkoliv evropská strategie
zamìstnanosti byla zahájena, kdy/Char9E ji/Char9E bylo programo-vé období v plném proudu, poskytoval ESF od roku1997 významnou podporu politikám obsa/Char9Eeným v ná-rodních akèních plánech zamìstnanosti, zvláš/Char9Dv ji/Char9Eních èlenských státech.
V období 2000 — 2006 je znaènì posíleno propojení
ESF a evropské strategie zamìstnanosti. S celkovýmrozpoètem kolem 60 miliard EUR se stal ESF hlavnímfinanèním nástrojem Spoleèenství podporujícím ev -
ropskou strategii zamìstnanosti a evropská strategie
zamìstnanosti zase poskytuje silnìjší politický rámecintervencím ESF a tvorbì zamìstnanosti.
Podpora spolupráce a vytváøení sítí
Iniciativy Spoleèenství mají podporovat inovace, part -
nerství a rozvoj akcí vytváøených ve spolupráci mezi
zemìmi a regiony a zabývat se potøebami, které hlav -
ní programy realizované v rámci cílù strukturálních
fondù èasto neuspokojují.
V období 1994 — 1999 podpoøil program INTERREG
II tøi široké typy programù, pøeshranièní spolupráci(vìtev A), energetické sítì (vìtev B) a spolupráci
v rámci regionálního a územního plánování (vìtev C).Vìtšina finanèních prostøedkù plynula na programyvìtve A na zlepšování /Char9Eivotního prostøedí, podporukulturních aktivit, turistiky a slu/Char9Eeb pro malé a støednípodniky a na pomoc s rozvojem dopravních spojení,zvláš/Char9D na pøeshranièní trasy. K významnému zlepšenídošlo zvláš/Char9D na hranièních pøechodech v regionechspadajících pod Cíl 1 v Øecku, Nìmecku a Finsku.Hlavní výhody však pocházejí z intenzivnìjšího kon -
taktu a lepšího porozumìní mezi státními úøady a sou -
kromými a polostátními organizacemi na obou
stranách hranice.
V prùbìhu období 2000 — 2006 posílil program
INTERREG III — dotovaný pøibli/Char9Enì 5 miliardami EUR— pøeshranièní prvek (vìtev A), podpoøil strategickouspolupráci na nadnárodní úrovni, pokud jde o územníplánování (vìtev B), a napomohl spolupráci a výmìnìzkušeností mezi regiony (vìtev C).
V budoucnu bude program INTERREG muset vzít
ohled na nový kontext, v nìm/Char9E pohranièní oblastipøedstavují vìtší èást EU, pokud jde o obyvatelstvo irozlohu.
Iniciativa URBAN se týká 44 % obyvatel EU /Char9Eijících ve
mìstech nad 50 000 obyvatel. V období 1994 — 1999tvoøila podpora 148 miliónù EUR roènì a byla rozdìle -
na mezi 118 mìst. V souèasném období byla sní/Char9Eena
na 104 miliónù EUR roènì a rozdìlena mezi projektyv 70 mìstech. Soustøedí se hlavnì na malé mìstskéètvrti a na podporu zapojení místních obyvatel do pro -
gramù, které pøímo ovlivòují jejich /Char9Eivot. To pomohlo
zvýšit viditelnost strukturální politiky EU jako celku.Pomohlo to také pøilákat soukromé investice. Na dru -
hou stranu koncentrace podpory v malých oblastech
nechává mimo zøetel projekty zabývající se širšími re -
gionálními problémy, jako je vztah mezi mìstskými a
sousedními venkovskými oblastmi.
Iniciativy EMPLOYMENT a ADAPT podpoøily v ob -
dobí 1994 — 1999 pøibli/Char9Enì 9 300 projektù zapojují -
cích asi 1,8 miliónu lidí do programù integrace trhu
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xx
200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
práce a tvorby pracovních míst na místní úrovni. Fi -
nancované projekty zahrnovaly opatøení k usnad -
nìní pøístupu k práci a odbornému vzdìlání,
podporu nových zdrojù zamìstnanosti, pomoc ma -
lým a støedním podnikùm pøedvídat zmìny a pod -
poru péèe o dìti pro /Char9Eeny, aby se mohly snáze
vìnovat pracovní kariéøe.
V období 2000 — 2006 se program EQUAL soustøedí
na nové inovaèní pøístupy k boji s nerovnostmi a dis -
kriminací na trhu práce, velký dùraz klade na nadná -
rodní spolupráci, partnerství a výmìnu zkušeností a
dobré praxe.
Program LEADER II poskytl v období 1994 — 1999
ve venkovských oblastech podporu pøibli/Char9Enì 900místních akèních skupin s rozpoètem 300 miliónùEUR roènì, který se prostøednictvím spolufinanco -
vání zvýšil na 700 miliónù EUR. Hlavní financova-
nou aktivitou byla turistika, i kdy/Char9E podpora bylaposkytnuta také malým a støedním podnikùm a vý-voji místních výrobkù.
Program LEADER+ (2000 — 2006), který má stejný
roèní rozpoèet jako program LEADER II, klade vìtšídùraz na pilotní povahu projektù a usnadòujespolupráci.
Pilotní inovaèní opatøení
Témìø ka/Char9Edý tøetí regionální úøad v EU15 formulovalregionální inovaèní strategii (RIS) nebo iniciativu Re -
gionální informaèní spoleènost (RISI). Nejviditelnìj -
ším výsledkem tìchto dvou iniciativ je partnerství
veøejného a soukromého sektoru a podpora malých astøedních podnikù v pøístupu k novým technologiím.
V roce 2001 byl zaveden nový systém inovaèních
opatøení s podporou strukturálních fondù v celkovévýši pøibli/Char9Enì 400 miliónù EUR, který podporuje re -
giony ve vývoji programù na zvýšení regionální
konkurenceschopnosti prostøednictvím technologiía inovací (lisabonská strategie), na pou/Char9Eívánínových forem ICT (akèní plán eEurope) a na podpo -
ru udr/Char9Eitelného rozvoje (Gothenburg). Dosud o
finanèní prostøedky na programy týkající se jedno -
ho z tìchto tøí témat po/Char9Eádaly tøi ze ètyø regionù
v Unii.
Zlepšování efektivity spravování
strukturálních fondù
Pøi poslední revizi pøedpisù strukturálních fondù
v roce 1999 došlo k pokusu zjednodušit systém adecentralizovat ka/Char9Edodenní øízení na èlenské stá -
ty. I kdy/Char9E èlenské státy nesou èím dále tím vìtší od -
povìdnost za to, jak se fondy vynakládají, nakonec
se za výdaje rozpoètovému úøadu zodpovídá Komi -
se. Pøed novým finanèním obdobím je zapotøebí
zrevidovat pøedpisy s ohledem na zvýšení efektivitysystému a na další omezení jeho slo/Char9Eitosti.
Hlavní principyOd reformy v roce 1988 zùstávají ústøedními princi-
py strukturálních fondù pr ogramování, partnerství,
koncentrace a doplòkovost. Programování vesmyslu plánování výdajù na mnoho let za úèelemdosa/Char9Eení strategických cílù vedlo k vìtší jistotì,stabilitì a koherenci ve sledované politice a finan -
covaných projektech. Se zdokonalením plánova -
cích schopností a vìtší kvantifikací cílù se
prodlou/Char9Eilo programové období. S tím souviselyobavy ohlednì slo/Char9Eitosti a èasu potøebného keschvalování programových dokumentù a potøebyzajistit dostateènou flexibilitu programu, aby bylyschopny pøizpùsobit se zmìnám.
Partnerství pøi navrhování a realizaci programù je sil -
nìjší a integrovanìjší, zapojuje øadu subjektù ze sou -
kromého sektoru, vèetnì sociálních partnerù, i
regionální a místní úøady. To vedlo k lépe zamìøenýma inovaènìjším projektùm, k lepší kontrole a hodnoce -
ní provádìní a k vìtšímu šíøení informací o výsled -
cích, v nìkterých pøípadech za cenu další slo/Char9Eitosti
øízení programu.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xxi
210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Koncentrace, ve smyslu zamìøení fondù na nejpo -
tøebnìjší oblasti, se èasem zvýšila, i kdy/Char9E hodnocení
naznaèují, /Char9Ee prostøedky jsou stále nìkdy rozptýlenypøíliš široce a øídce. V souèasném programovém ob -
dobí /Char9Eije 41 % obyvatel EU15 v regionech spadajících
pod Cíl 1 nebo 2, i kdy/Char9E komplikovaný proces defino -
vání poslednì jmenovaných regionù vedl k urèité frag -
mentaci regionù a k nadmìrnému rozptýlení
prostøedkù.
Doplòkovost se v regionech spadajících pod Cíl 1 vìt -
šinou dodr/Char9Euje v tom smyslu, /Char9Ee strukturální fondy stá -
vající veøejné výdaje doplòují, nikoliv nahrazují. Avšak
ovìøení, /Char9Ee to platí také pokud jde o programy v rámciCíle 2 a 3, zvláštì o poslednì jmenované, se ukázaloslo/Char9Eitìjší.
Snaha o vìtší úèinnostAèkoliv odborné znalosti pøi spravování fondù se èa-
sem zvýšily, úkolem zùstává zlepšování úèinnosti.Potøebné kontrolní postupy pova/Char9Eují èlenské státyèasto za neodùvodnìné vzhledem k nákladùm, kterévy/Char9Eadují, a za zdvojení národních systémù. Zvláš/Char9D sekritizuje, /Char9Ee o souèasných po/Char9Eadavcích se rozhodlotak pozdì, /Char9Ee vedly ke zpo/Char9Edìní realizace programù avytvoøily tlak, aby byly finanèní prostøedky utracenyrychle na úkor kvality. Náklady na finanèní správu sezdají pøíliš vysoké zvláštì u programù v rámci Cíle 2.
I kdy/Char9E se správa veøejných prostøedkù zlepšila, v po -
sledním programovém období stále platilo, /Char9Ee pouze
tøetina hodnocených projektù v rámci Cíle 1 byla do -
konèena vèas, zatímco tøetina mìla více ne/Char9E rok
zpo/Char9Edìní. Dvì tøetiny projektù navíc pøekroèily rozpo -
èet. Disciplína stanovená pravidlem N+2 v prùbìhu
souèasného období významnì pøispìla k lepšímuvyu/Char9Eívání strukturálních penìz. V roce 2003 se fi -
nanèní realizace strukturálních fondù blí/Char9Eila 100 %.
Nezbytnou souèástí systému je kontrola, ale hodno -
cení naznaèují, /Char9Ee nebyla tak úèinná, jak se oèekáva -
lo, èásteènì v dùsledku obtí/Char9Eného sbìru
smysluplných informací. Navíc zamìøení na otázkyfinanèní, a ne na strategické, vede k tomu, /Char9Ee se pro -
støedky utrácejí tam, kde se nejsnadnìji spotøebují,
místo tam, kde by mohly být nejúèinnìjší. V souèas -
ném období došlo ke zlepšení, jeliko/Char9E byly urèeny
ukazatele a cíle, pøesto však ty první èasto nejsoudobøe definovány a ty druhé jsou pøíliš široké.
Hodnocení se èasem také zlepšilo, ale stále se mezi
jednotlivými èlenskými státy liší ve zpùsobu provede -
ní. Nyní se po/Char9Eaduje, aby hodnocení provádìly èlen -
ské státy ve spolupráci s Komisí ex ante v polovinì
období — t.j. v dobì, kdy závìry mohou ovlivnit roz -
hodnutí o zbytku programu — a poté Komise ex post, i
kdy/Char9E a/Char9E dva roky po skonèení programu. Díky vìtšímuzapojení regionù a èlenských státù by tento procesmohl být u/Char9Eiteènìjší a relevantnìjší.
Na podporu lepší správy byla v souèasném období
zavedena finanèní pobídka v podobì rezervního fon-du na realizaci rozpoètu se 4 % prostøedkù strukturál-ních fondù pro jejich rozdìlování v roce 2004 nazákladì dosa/Char9Eení pùvodnì stanovených programo-vých cílù.
Øídící systémy se v mnoha pøípadech staly decentrali-
zovanìjší, co/Char9E, podle hodnocení, smìøovalo ke zvý-šení jejich úèinnosti tím, /Char9Ee více reagovaly naregionální potøeby.
Úkol rozšíøení
Strukturální fondy mají pro nové èlenské státy klíèovývýznam, proto/Char9Ee jim pomáhají posílit konkurence -
schopnost. V období 2000 — 2006 pobírají pøistupují -
cí zemì pøibli/Char9Enì 3 miliardy EUR roènì z programu
ISPA (na dopravní a ekologické projekty), SAPARD(na zemìdìlství a rozvoj venkova) a PHARE (na posí -
lení hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti a administra -
tivní a institucionální kapacity). A/Char9E 10 nových
èlenských státù vstoupí do EU, budou mít spolu s Bul -
harskem a Rumunskem po tøi roky nadále nárok na
podporu v rámci programu PHARE (v celkové výši 1,6miliardy EUR roènì).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xxii
220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V rámci programu ISPA bylo do konce roku 2003
schváleno 324 projektù rozdìlených celkem rovno -
mìrnì mezi dopravu a /Char9Eivotní prostøedí a v rámci do -
pravy mezi silnice a /Char9Eeleznice. V rámci programu
SAPARD plynou prostøedky ve výši 500 miliónù EURroènì na podporu rozvojových plánù zemìdìlství avenkovských oblastí vytvoøených samotnýmizemìmi.
Nové èlenské státy budou mít nárok na podporu ze
strukturálních fondù v období 2004 — 2006. Podporatvoøící bìhem tøí let celkem pøibli/Char9Enì 21,8 miliardyEUR se zamìøí na omezený poèet prioritních oblastí,aby se maximalizoval dopad a minimalizovaly problé -
my s realizací programù. Prioritní oblasti vybrané ze -
mìmi se znaènì liší, pokud jde o relativní význam
pøisuzovaný výdajùm na infrastrukturu, lidské zdroje aproduktivní investice, co/Char9E èásteènì odrá/Char9Eí rozdílyv pøevládajícím stavu základního obchodního kapitáluv dotyèných oblastech.
V realizaèní fázi je nutné zachovat potøebu vypracová-
ní strategického pøístupu a soustøedìní se na omeze-ný poèet priorit, které byly zdùraznìny v prùbìhujednání. Kromì toho bude nutné vìnovat zvláštní po-zornost zajištìní maximální koherence mezi struktu-rálními fondy a národními politikami, ohledùm na/Char9Eivotní prostøedí a rovným pøíle/Char9Eitostem. Zároveò na -
vzdory pokroku dosa/Char9Eenému na státní i regionální
úrovni zùstává problémem otázka administrativní ka -
pacity, posílit tuto kapacitu však pomohou zkušenosti
z realizace programù.
Z tohoto pohledu i z pohledù jiných lze období 2004 —
2006 pova/Char9Eovat za období pøechodné, umo/Char9Eòující no -
vým èlenským státùm pøipravit pùdu pro další a mno -
hem delší programové období.Úkolem, le/Char9Eícím pøed strukturální politikou v nových
èlenských státech, je:
–urèit v ka/Char9Edém regionu strukturální nedostatky,
které mají nejškodlivìjší úèinky na konkurence -
schopnost a rùstový potenciál a dát jim pøednost
pøi øešení;
–formulovat dlouhodobou strategii rozvoje pro
ka/Char9Edý region v souladu s jeho komparativními sil -
nými a slabými stránkami, která pøihlédne k tomu,
/Char9Ee všechny potøeby nelze øešit souèasnì a kteráuspoøádá investièní projekty ve svìtle jejich vzá -
jemné interakce a cesty rùstu, kterou má tato
strategie dlouhodobì sledovat;
–pøiøadit pøíslušný význam ohledùm na /Char9Eivotní pro -
støedí v rámci investièních rozhodnutí, aby se za -
jistila udr/Char9Eitelnost zvolené cesty rùstu;
– vyhnout se nadmìrné koncentraci investic v sou-
èasných centrech rùstu, kde by dopad na hospo-dáøskou aktivitu mohl být krátkodobì nejvìtší, aledlouhodobì by mohl být na úkor vyvá/Char9Eenéhorozvoje;
–pomoci posílit administrativní kapacitu pro navr -
hování, realizaci a øízení rozvojových programù
na regionální úrovni.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xxiii1 Viz napøíklad T. Padoa-Schioppa, Efektivita, stabilita a spravedlnost – strategie rozvoje hospodáøského systému Evropského
spoleèenství, Oxford University Press 1987, který zdùrazòuje, /Char9Ee „v prùbìhu liberalizace trhu existují vá/Char9Ená rizika zhoršenéregionální nevyvá/Char9Eenosti…(a) k urychlení pøizpùsobení ve strukturálnì slabých regionech a zemích jsou zapotøebí adekvátnídoprovodná opatøení…k tomuto úèelu jsou nutné reformy a rozvoj strukturálních fondù Spoleèenství“ (pp. 5 – 6).
2 Tento bod a pøedcházející viz Agenda pro rozrùstající se Evropu, zpráva nezávislé studijní skupiny na vysoké úrovni, jí/Char9E pøedsedal
André Sapir, èervenec 2003.
230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiShrnutí
xxiv
240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Závìry: návrh reformované
politiky soudr/Char9Enosti
10. února 2004 schválila Komise návrh rozpoètu roz -
šíøené Evropské unie1s 27 èlenskými státy na období
2007–2013.
To bylo dùle/Char9Eité rozhodnutí, proto/Char9Ee Komise vzala
v úvahu, /Char9Ee intervence Unie v mnoha klíèových politic -
kých oblastech potøebují posílit. Komise se pøedevším
rozhodla, /Char9Ee základním prvkem celkového balíèku bymìla být ambiciózní politika soudr/Char9Enosti. Stejnìdùle/Char9Eité je, /Char9Ee v nové rozpoètové struktuøe zachováváKomise názor, /Char9Ee politice soudr/Char9Enosti by mìla být pøi-dìlena samostatná a transparentní rozpoètovápolo/Char9Eka, nezbytná k zajištìní jistoty a stability potøeb-né k plánování pøíští generace národních a regionál-ních víceletých programù.
Rozhodnutí odrazilo práci provádìnou od zveøejnìní
druhé etapové zprávy o soudr/Char9Enosti v roce 2001, kte -
rá otevøela debatu o budoucnosti politiky soudr/Char9Enosti
v rozšíøené Unii pro období zaèínajícím rokem 2007.Závìry tøetí etapové zprávy o soudr/Char9Enosti, které ná -
sledují, pøedstavují podrobný návrh priorit a provádì -
cího systému pro novou generaci programù v rámci
politiky soudr/Char9Enosti v souladu s obecnými smìrnicemistanovenými ve finanèní perspektivì. Po úvodníchpoznámkách stanoví 1. èást nové priority politikysoudr/Char9Enosti. 2. èást popisuje hlavní souèásti novéhoprovádìcího systému. 3. èást obsahuje finanènídùsledky.
Stojí za pøipomenutí, /Char9Ee politika soudr/Char9Enosti — spolu
s jednotným trhem a mìnovou unií jeden z pilíøù budo -
vání Evropy — je jedinou politikou Evropské unie,která se výslovnì zabývá hospodáøskými a sociálními
nerovnostmi. Je to tedy velmi specifická politika zahr -
nující transfery prostøedkù mezi èlenskými státy pro -
støednictvím rozpoètu Evropské unie za úèelem
podpory hospodáøského rùstu a udr/Char9Eitelného rozvojecestou investic do lidí a produkèního kapitálu.
To také znamená, /Char9Ee koncepce soudr/Char9Enosti, která
se na evropské úrovni uplatòuje, není pasivní kon-cepce, která pøerozdìluje pøíjmy, ale dynamickápolitika, která se sna/Char9Eí vytvoøit prostøedky zamìøe-ním faktorù hospodáøské konkurenceschopnosti azamìstnanosti, zvláštì tam, kde je vysoký ne-vyu/Char9Eitý potenciál.
Ètyøi úkoly pro budoucnost
V rozšíøené Unii je zapotøebí vìtší soudr/Char9Enost
Rozšíøení Unie na 25 èlenských státù a následnì na
27 nebo víc bude pro konkurenceschopnost a vnitønísoudr/Char9Enost Unie pøedstavovat nebývalý problém. Jakdokládá tato zpráva, rozšíøení povede ke zvìtšenírozdílù v hospodáøském rozvoji, ke geografickémupøesunu problému nerovností smìrem na východ a keslo/Char9Eitìjší situaci v zamìstnanosti: socio-ekonomickérozdíly se zdvojnásobí a prùmìrný HDP Unie klesne o12,5 %.
Zároveò celá Unie èelí problémùm vyplývajícím
z pravdìpodobného urychlení hospodáøské restruk -
turalizace v dùsledku globalizace, otevøení obchodu,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enostixxv
250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
technologické revoluce, rozvoje ekonomiky a spoleè -
nosti zalo/Char9Eené na znalostech, stárnutí obyvatelstva a
nárùstu imigrace.
Zvláštì velkým problémem je demografické stárnu -
tí Evropy. Regionální odchylky jsou v tomto ohledu
znaèné, odrá/Char9Eejí trendy v porodnosti, úmrtnosti a mi -
graci. Øešení problémù není pouze otázkou, jak se
vypoøádat s nárùstem poètu závislých obyvatel.Vy/Char9Eaduje také zajištìní toho, aby se národní a regio -
nální rozvojové strategie pøizpùsobily demografickým
okolnostem a pøedevším aby byly schopné podporo -
vat aktivní politiky stárnutí a vyu/Char9Eívat èasto opomíjený
potenciál starších obyvatel.
A nakonec, hospodáøský rùst v EU se za poslední tøi
roky od uveøejnìní poslední zprávy o soudr/Char9Enosti zna -
telnì zpomalil. V dùsledku toho v mnoha èástech Unie
opìt stoupla nezamìstnanost se všemi sociálními dù-sledky, které to s sebou nese. Jako odrazový mùstek dobudoucna by Unie mìla plnì vyu/Char9Eívat pøíle/Char9Eitostí nabí-zených souèasným trendem smìøujícím k o/Char9Eivení.
Posilování priorit UnieVe snaze zlepšit výkonnost hospodáøství EU hlavy
státù a pøedsedové vlád Unie, kteøí se v bøeznu 2000sešli v Lisabonu, stanovili strategii, která má z Evropydo roku 2010 uèinit nejúspìšnìjší a nejkonkurence -
schopnìjší ekonomiku zalo/Char9Eenou na znalostech na
svìtì. Zasedání Rady v Nice v prosinci 2000 pøevedlolisabonské cíle zamìøené na omezení chudoby v ko -
ordinovanou strategii EU zamìøenou na sociální inte -
graci. Na zasedání Rady v Gothenburgu v èervnu
2001 byla lisabonská strategie rozšíøena, novì bylazdùraznìna ochrana /Char9Eivotního prostøedí a dosa/Char9Eeníudr/Char9Eitelnìjší struktury rozvoje.
Politika soudr/Char9Enosti významnì pøispívá k realizaci
tìchto cílù. Rùst a soudr/Char9Enost se prakticky vzájemnìpodporují. Zmenšením rozdílù pomáhá Unie zajistit,aby k celkovému hospodáøskému rozvoji Unie pøispí -
valy a tì/Char9Eily z nìj všechny regiony a sociální skupiny.
Èlánek 3 a 158 smlouvy odrá/Char9Eí tuto vizi, která bylaposílena v návrhu ústavy zavedením zøetelnìjšího
odkazu na územní rozmìr soudr/Char9Enosti.
Politika soudr/Char9Enosti je také nezbytná v situaci, kdy
ostatní politiky Spoleèenství zaznamenávají význam -
né pøínosy, kombinované s omezenými, ale lokalizo -
vanými náklady. Politika soudr/Char9Enosti pomáhá tyto
pøínosy rozšíøit. Pøedvídáním zmìn a usnadnìním pøi -
zpùsobivosti mù/Char9Ee politika soudr/Char9Enosti pomoci omezit
nepøíznivé dopady.
Z tohoto dùvodu musí být politika soudr/Char9Enosti ve
všech svých rozmìrech chápána jako nedílná sou -
èást lisabonské strategie, i kdy/Char9E dnes, jak Komise
zdùraznila ve finanèní perspektivì, je tøebanavr/Char9Eenou politiku, je/Char9E je základem této strategie, do -
plnit a aktualizovat. Jinými slovy, politika soudr/Char9Enosti
musí zaèleòovat lisabonské a gothenburské cíle a státse hlavním prostøedkem k jejich realizaci pomocí ná-rodních a regionálních rozvojových programù.
Zvyšování kvality na podporu vyvá/Char9Eenìjšího
a udr/Char9Eitelnìjšího rozvoje
Tato zpráva ukazuje, /Char9Ee rozdíly ve výrobì, produktivi-
tì a pøístupu k zamìstnání, které mezi zemìmi a regi-ony pøetrvávají, pramení ze strukturálních nedostatkùv klíèových faktorech konkurenceschopnosti — z ne -
dostateèného dotování produkèního a lidského kapi -
tálu, z chybìjící inovaèní kapacity a regionálního
øízen í a z nízké výše ekologického kapitálu.
Cena za neprovádìní dynamické politiky soudr/Char9Enosti na
podporu rùstu a øešení rozdílù se tedy mìøí nejen ztrátouindividuálního a kolektivního blaha, ale také ekonomic -
ky, ztrátou pøípadného reálného pøíjmu a vyšší /Char9Eivotní
úrovnì. Vzhledem ke vzájemným závislostem, kteréjsou pro integrované hospodáøství typické, neomezujíse tyto ztráty na ménì konkurenceschopné regionynebo na jednotlivce, kteøí nepracují nebo mají neproduk -
tivní zamìstnání, ale postihují všechny v Unii.
Posílení regionální konkurenceschopnosti dobøe na -
smìrovanými investicemi v celé Unii a nabízení
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxvi
260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hospodáøských pøíle/Char9Eitostí, které lidem pomohou rea -
lizovat jejich schopnosti, proto podpoøí rùstový poten -
ciál hospodáøství EU jako celku ke spoleènému
prospìchu všech. Zajištìním vyvá/Char9Eenìjšího roz -
lo/Char9Eení hospodáøské aktivity v Unii pomáhá regionální
politika zmenšovat tlak nadmìrné koncentrace, do -
pravního zahlcení a pøeká/Char9Eek.
Nové partnerství pro soudr/Char9EnostReforma politiky soudr/Char9Enosti by také mìla nabídnout
pøíle/Char9Eitost k vìtší efektivitì, transparentnosti a politic -
ké odpovìdnosti. To vy/Char9Eaduje, zaprvé a zejména, de -
finici strategického pøístupu k vyslovení priorit politiky,
k zajištìní koordinace se systémem hospodáøského asociálního øízení a k umo/Char9Enìní pravidelné a otevøenékontroly dosa/Char9Eeného pokroku.
Dùsledkem výše zmínìného je potøeba posílit institu-
cionální kapacity na všech vládních úrovních v celéUnii na základì jedné z klíèových silných stránek poli-tiky soudr/Char9Enosti.
Nová architektura politiky
soudr/Char9Enosti EU po roce 2006
Cílenìjší intervence
Ve výše zmínìné veøejné debatì o budoucnosti politi -
ky soudr/Char9Enosti se došlo k obecnému závìru, /Char9Ee exis -
tuje mnoho vìcí, které jsou dùle/Char9Eité pro soudr/Char9Enost
v Unii jako celku. (…“ otázky konkurenceschopnosti,
udr/Char9Eitelného rozvoje a hospodáøské a sociální re -
strukturalizace se týkají všech èlenských státù “2).
Tyto prvky jsou klíèové pro pochopení ní/Char9Ee uvedené -
ho návrhu budoucích priorit.
Komise prakticky navrhuje, aby se opatøení podporo -
vaná politikou soudr/Char9Enosti soustøedila na investice do
omezeného poètu priorit Spoleèenství, odrá/Char9Eejících li -
sabonské a gothenburské programy, kde lze oèeká -
vat, /Char9Ee intervence Spoleèenství zpùsobí pákový efekt
a povede k významné pøidané hodnotì. Komise tedypro regionální programy navrhuje základní seznam
omezeného poètu následujících klíèových témat: ino-
vace a ekonomika zalo/Char9Eená na znalostech, /Char9Eivotní
prostøedí a prevence rizik, dostupnost a slu/Char9Ebyv obecném hospodáøském zájmu. Programy souvi -
sející se zamìstnaností se zamìøí na realizaci refo -
rem nutných k pokroku smìrem k úplné
zamìstnanosti, ke zlepšení kvality a produktivity prá -
ce a k podpoøe sociální integrace a soudr/Char9Enosti v sou -
ladu se smìrnicemi a doporuèeními v rámci evropské
strategie zamìstnanosti .
Tato prioritní témata by platila pro Unii obecnì, muse -
la by se však doplnit a rozšíøit tak, aby zohlednila spe -
cifické potøeby ménì rozvinutých regionù a èlenských
státù, kde pøetrvávají další potøeby související se za -
jištìním infrastruktury a budováním institucionální ka -
pacity. Tìmito aspekty se zabýváme ní/Char9Ee
(podrobnosti viz také první box na konci tohotooddílu).
Tøi priority Spoleèenství
Sledování prioritních témat by bylo organizováno vezjednodušeném a transparentnìjším rámci s budoucígenerací programù seskupených pod tøemi hlavièka-mi:konvergence; regionální konkurenceschopnost a
zamìstnanost; územní spolupráce.
Konvergence: podpora rùstu a tvorby
pracovních míst v nejménì rozvinutýchèlenských státech a regionech
Programy konvergence se týkají ménì rozvinutých
èlenských státù a regionù, které jsou v souladu sesmlouvou vrcholnou prioritou politiky soudr/Char9EnostiSpoleèenství. Smlouva vyzývá ke zmenšování roz -
dílù v „ úrovni rozvoje rùzných regionù a v zaosta -
losti nejménì upøednostòovaných regionù nebo
ostrovù, vèetnì venkovských oblastí “ (èlánek 158).
Rozšíøení pøinese nebývalé zvýšení rozdílù v Unii,jejich/Char9E zmenšení bude vy/Char9Eadovat dlouhodobé trva -
lé úsilí.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxvii
270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tento cíl by se zaprvé a prvoøadì týkal tìch regionù3,
jejich/Char9E HDP na osobu je ménì ne/Char9E 75 % prùmìruSpoleèenství
4.
Hlavním cílem politiky soudr/Char9Enosti by v tomto kontextu
bylo podporovat podmínky zvyšující rùst a faktory ve -
doucí ke skuteèné konvergenci. Rozvoj dlouhodobé
konkurenceschopnosti a zamìstnanosti by mìly plá -
novat strategie.
Komise navrhuje, aby doèasná podpora v rámci této
polo/Char9Eky platila pro ty regiony, jejich/Char9E HDP na osobu bybyl ménì ne/Char9E 75 % prùmìru Spoleèenství, jak bylo vy -
poèítáno pro Unii s patnácti èleny (tzv. statistický do -
pad rozšíøení). To jsou regiony, kde se objektivní
okolnosti nezmìnily, aèkoliv jejich HDP na osobubude v rozšíøené Unii pomìrnì vyšší. V zájmu sprave -
dlnosti, a aby se dotyèným regionùm umo/Char9Enilo dokon -
èit proces konvergence, by byla podpora vyšší, ne/Char9E
bylo rozhodnuto v Berlínì v roce 1999 pro tzv. „po-stupné vyøazování“ regionù souèasné generace.
Je nutno upozornit, /Char9Ee tímto návrhem se Komise roz-
hodla pro pøísnìjší ze ètyø mo/Char9Eností pøedstavených vedruhé etapové zprávì o soudr/Char9Enosti v zájmu koncen-trace a celkovì úèi nnìjší politiky soudr/Char9Enosti. Je nutno
pochopit, /Char9Ee tato podpora by skonèila v roce 2013 anenásledovalo by další útlumové období.
Programy by podporovaly finanèní prostøedky Evrop -
ského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociál -
ního fondu (ESF) a kohezního fondu
5v souladu
s principy stanovenými ve smlouvì.
Pro ilustraci by Evropský fond pro regionální rozvoj
poskytoval podporu na:
–modernizaci a diverzifikaci hospodáøské struktury
èlenských státù a regionù se zvláštní pozornostízamìøenou na inovace a podnikání, zejména vy -
tváøením u/Char9Eších spojení mezi výzkumnými ústavy
a prùmyslem, podporou pøístupu k informaèním akomunikaèním technologiím (ICT) a jejichvyu/Char9Eívání, vytváøením podmínek pøíznivých proVaV, zlepšováním pøístupu k financím a
know-how a podporou nových obchodníchpodnikù;
–rozšiøování a modernizaci základní infrastruktury,
jako jsou dopravní, telekomunikaèní a energetic -
ké sítì, výroba a rozvod vody a ekologická
zaøízení;
–ochranu /Char9Eivotního prostøedí, zejména prostøed -
nictvím pomoci èlenským státùm s dosa/Char9Eením pl -
ného dodr/Char9Eování souboru legislativy EU,
prostøednictvím podpory rozvoje eko-odvìtví, re -
habilitace opuštìných prùmyslových ploch, pod -
pory opatøení na prevenci pøírodních a
technologických rizik, investicemi do infrastruktu -
ry souvisejícími s projektem Natura 2000 pøispíva -
jícími k udr/Char9Eitelnému hospodáøskému rozvoji,
který upøednostòuje èistší zpùsoby dopravy, a dorozvoje a vyu/Char9Eívání obnovitelné energie;
– posílení institucionální kapacity národní a regio-
nální administrativy pøi spravování strukturálníchfondù a kohezního fondu.
ESF by posílil svou úlohu jako hlavní finanèní nástroj
Spoleèenství pøi podpoøe evropské strategie zamìst -
nanosti. Poskytoval by podporu na:
–zlepšování kvality a odpovìdnosti institucí na trhu
práce, systému vzdìlávání a odborné pøípravy asociálních a peèovatelských slu/Char9Eeb;
–zvyšování investic do lidského kapitálu k zvyšová -
ní úrovnì vzdìlání, pøizpùsobení dovedností ob -
èanù a zajištìní pøístupu na trh práce pro
všechny; a
–podporu pøizpùsobení státní správy zmìnám pro -
støednictvím budování administrativy a kapacity.
Nová generace programù souvisejících se zamìstna -
ností by se také mìla sna/Char9Eit pouèit se ze souèasné ini -
ciativy EQUAL probíhající v EU (týkající se inovací,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxviii
280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
posílení postavení ve spoleènosti, partnerství a nad -
národní spolupráce v zále/Char9Eitostech zamìstnanosti).
Kohezní fond se bude vztahovat na èlenské státy
s hrubým národním pøíjmem pod 90 % prùmìru Spo -
leèenství6. Co se týèe souèasného období, navrhuje
Komise zachovat u kohezního fondu hodnocení zpù -
sobilosti v polovinì období.
V souladu s prioritami danými finanèní perspektivou
by kohezní fond mìl posílit svùj podíl na udr/Char9Eitelnémrozvoji. V tomto ohledu by ústøedními prioritami zùsta -
ly pøedevším transevropské dopravní sítì, projekty
v evropském zájmu a ekologické infrastruktury. Abyse dosáhlo pøíslušné úrovnì, která bude odrá/Char9Eet kon -
krétní potøeby nových èlenských státù, poèítá se také
s podporou projektù, jako je /Char9Eeleznice, námoøní a vnit -
rozemské vodní cesty a multimodální dopravní pro -
gramy mimo TEN-T, udr/Char9Eitelná mìstská doprava a
ekologicky dùle/Char9Eité investice do hlavních oblastí ener-getické výkonnosti nebo obnovitelných energií.
Regionální konkurenceschopnost a
zamìstnanost: pøedvídání a podpora zmìn
I kdy/Char9E intervence v ménì rozvinutých èlenských stá-
tech a regionech zùstávají prioritou politikysoudr/Char9Enosti, analýzy tøetí zprávy potvrzují, /Char9Ee existujíúkoly rùzné míry dùle/Char9Eitosti, týkající se všech èlen -
ských státù EU.
Èlenské státy, regiony a obèané se budou zvláštì muset
pøizpùsobit svìtu za/Char9Eívajícímu rychlé hospodáøské a so -
ciální zmìny a restrukturalizaci, globalizaci obchodu a
pøesun k ekonomice a spoleènosti zalo/Char9Eené na znalos -
tech. Budou se také muset zabývat konkrétními problé -
my, které vznikají stárnutím obyvatelstva, rostoucí imi -
grací, nedostatkem pracovní ch sil v klíèových odvìtvích
a problémy se sociální integrací.
V tomto kontextu musí hrát Unie dùle/Char9Eitou roli. Zaprvé
realizace lisabonského programu je zklamáním. Zatìchto podmínek mù/Char9Ee finanèní podpora Spoleèen -
ství pùsobit jako katalyzátor, který pomù/Char9Eemobilizovat národní a regionální politiky a prostøedky
a rozhodnìji je zamìøit na cíle Unie.
Zadruhé viditelná pøítomnost intervencí v rámci
soudr/Char9Enosti v EU je nezbytnou souèástí politické, hos -
podáøské a sociální integrace Unie a podpory zapoje -
ní státních i soukromých aktérù a získání jejich
závazku dosáhnout cílù Unie.
Pro politiku soudr/Char9Enosti mimo nejménì rozvinuté
èlenské státy a regiony navrhuje Komise dvojí pøístup:
1) Zaprvé, aby prostøednictvím regionálních progra -
mù politika soudr/Char9Enosti pomáhala regionùm a re -
gionálním úøadùm pøedvídat a podporovat
hospodáøské zmìny v prùmyslových, mìstskýcha venkovských oblastech posilováním jejich kon -
kurenceschopnosti a atraktivity, pøièem/Char9E by brala
v úvahu stávající hospodáøské, sociální a územnírozdíly;
2) Zadruhé, aby prostøednictvím národních progra-
mù politika soudr/Char9Enosti pomáhala lidem pøedvídathospodáøské zmìny a pøizpùsobit se jim v soula-du s politickými prioritami evropské strategie za-mìstnanosti podporou politik zamìøených naúplnou zamìstnanost, kvalitu a produktivitu v prá -
ci a sociální integraci.
Pøedvídání a podpora regionálních zmìnRegionální programy pomohou øešit problémy,
s nimi/Char9E se potýkají mìstské a venkovské oblasti, sou -
visející s hospodáøskou restrukturalizací a jinými
omezeními. Tato zpráva popisuje potí/Char9Ee, kterým èelímnohé oblasti, napøíklad oblasti závislé na tradièníchodvìtvích nebo mìstské oblasti v útlumu nebo opìtvenkovské oblasti èasto konfrontované s vysoce roz -
ptýleným nebo stárnoucím obyvatelstvem a špatnou
dostupností.
V rámci nových programù Komise navrhuje striktnìjší
zamìøení intervencí na tøi výše zmínìná prioritní té -
mata (viz box).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxix
290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Jediným finanèním zdrojem pro nové programy by
byl Evropský fond pro regionální rozvoj. Z hlediskarozdìlení prostøedkù bylo tøeba odlišit dvì skupinyregionù:
–Regiony
7Unie, kterých se netýkají programy kon -
vergence ani ní/Char9Ee popsané „postupné zavádìní“
podpory.
–Regiony, které jsou v souèasnosti zpùsobilé pro
Cíl 1, nesplòující kritéria pro programy konver -
gence i bez statistického dopadu rozšíøení. Tyto
regiony by tì/Char9Eily z vyšší podpory (pod hlavièkou„postupné zavádìní“) na pøechodné bázi(sni/Char9Eování by se ubíra lo cestou srovnatelnou
s regiony, které v období 2000–06 ji/Char9E nejsouzpùsobilé pro Cíl 1).
Pomoc lidem s pøedvídáním
zmìn a reakcí na nì
Opatøení v této sféøe by probíhala prostøednictvím ná-
rodních programù s cílem posílit zavádìní a realizacistrukturálních reforem na trhu práce a sociální inte-graci v souladu s cíli a pravidly evropské strategiezamìstnanosti.
Za tímto úèelem by se podpora mìla soustøedit na
tøi politické priority, které jsou pro realizaci evrop -
ské strategie zamìstnanosti zásadní a kde mù/Char9Ee fi -
nancování Spoleèenství zajistit pøidanou hodnotu:
–zvyšování pøizpùsobivosti pracovníkù a podnikù
investováním do dovedností a podnikovéhoškolení a podporou rozvoje úèinných strategiícelo/Char9Eivotního vzdìlávání;
–pøilákání více lidí do zamìstnání a prevence brz -
kého opuštìní trhu práce, zvláš/Char9D prostøednictvím
aktivních politik stárnutí a opatøení na podporuúèasti /Char9Een;
–zvyšování zamìstnaneckého potenciálu lidí,
kteøí se pøi pøístupu na trh práce a udr/Char9Eenízamìstnání potýkají s vìtšími potí/Char9Eemi, jako
jsou zdravotnì posti/Char9Eení, etnické menšiny amigranti.
Jediným finanèním zdrojem pro nové programy by byl
ESF.
Evropská územní spolupráce:
podpora harmonického avyvá/Char9Eeného rozvoje území Unie
Ve Druhé etapové zprávì o hospodáøské
soudr/Char9Enosti
8Komise upozornila na „ vysoký výz -
nam pøikládaný Unií opatøením týkajících se spolu -
práce, výmìny zkušeností a dobré praxe, a všeo -
becnì byla uznána úloha, kterou hrají programy
iniciativ Spoleèenství. Nejèastìji zmiòovanýmiaspekty bylo posílení nástrojù nadnárodní, pøes -
hranièní a meziregionální spolupráce a pomoci na
vnìjších hranicích Unie. “
Na základì zkušeností ze souèasné iniciativy
INTERREG navrhuje Komise vytvoøit nové cíle vì-nované prohloubení harmonické a vyvá/Char9Eené inte-grace území Unie podporou spolupráce mezi jejímijednotlivými slo/Char9Ekami na otázkách významných proUnii, a to na pøeshranièní, nadnárodní a meziregio -
nální úrovni.
Opatøení, která by financoval Evropský fond pro regio -
nální rozvoj, by se soustøedila na integrované progra -
my øízené jedním úøadem sledujícím klíèové priority
Spoleèenství související s lisabonským a gothenbur -
ským programem.
Pøeshranièní spolupráce by se v podstatì týkala
všech regionù (definovaných na úrovni NUTS III) po -
dél vnìjších i vnitøních hranic, kontinentálních i pøí -
moøských
9. Cílem by bylo podporovat spoleèná øešení
spoleèných problémù mezi sousedícími úøady, jako jemìstský, venkovský a pobøe/Char9Ení rozvoj a rozvoj hospo -
dáøských vztahù a vytváøení sítí malých a støedních
podnikù.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxx
300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V tomto kontextu má Komise v úmyslu navrhnout
nový právní nástroj v podobì evropské struktury
spolupráce („Pøeshranièní regionální úøad“), abyèlenským státùm, regionùm a místním úøadùmumo/Char9Enila øešit — v rámci programù Spoleèenství imimo nì — tradièní právní a administrativní problé -
my, s nimi/Char9E se setkávají pøi øízení pøeshranièních
programù a projektù. Cílem by bylo pøenést na tutonovou právní strukturu pravomoc vykonávat èin -
nosti v rámci spolupráce jménem státních úøadù.
Aby Komise umo/Char9Enila úèinnìjší opatøení na vnìj -
ších hranicích rozšíøené Unie, navrhne v kontextu
evropské strategie sousedství Nástroj nového sou -
sedství (NNI). Nástroj nového sousedství by pùsobil
na obou stranách vnìjší hranice, vèetnì pøísluš -
ných pøímoøských hranic. Nástroj nového soused -
ství bude mj. podporovat udr/Char9Eitelný hospodáøský
a sociální rozvoj a na základì zkušenostíz pøeshranièní spolupráce se zamìøí pøedevším nabudování partnerství, víceleté programování aspolufinancování.
Co se týèe širších opatøení na podporu nadnárodní
spolupráce , je nutno si vzít ponauèení ze souèas-
ných zkušeností. Konkrétnì by èlenské státy a regi-ony byly vyzvány k posouzení u/Char9Eiteènosti aúèinnosti 13 stávajících zón nadnárodní spoluprá -
ce (definovaných v rám ci programu INTERREG
IIIB) ve svìtle rozšíøení. Cílem by bylo spoleènérozhodnutí s Komisí o poètu zón pro nadnárodníspolupráci, které budou dostateènì koherentní akde bude mo/Char9Ené rozvíjet spoleèné zájmy a pøí -
le/Char9Eitosti. Pøedpokládá se, /Char9Ee tato spolupráce by se
soustøedila na strategické priority s nadnárodnímcharakterem, jako je VaV, informaèní spoleènost,/Char9Eivotní prostøedí, prevence rizik a integrované hos -
podaøení s vodou.
Nakonec Komise navrhuje, aby regiony v budoucnu
zaèlenily do svých regionálních programù opatøenív oblasti meziregionální spolupráce. Aby toho regi -
onální programy dosáhly, budou muset vìnovat ur -
èitou èást prostøedkù na výmìny, spolupráci avytváøení sítí s regiony v ostatních èlenských
státech. Dále by se Komise sna/Char9Eila usnadòovat vý -
mìnu zkušeností a dobré praxe v evropském mìøít -
ku organizováním sítí zahrnujících regiony a
mìsta.
Integrovaná reakce na specifickou
územní charakteristiku
Jedna z hlavních charakteristik úèinné politiky
soudr/Char9Enosti spoèívá v její pøizpùsobivosti specifickýmpotøebám a charakteristice území.
Tato zpráva ukazuje, /Char9Ee konkrétní zemìpisná nebo
pøírodní znevýhodnìní mohou zintenzívnit problé -
my s rozvojem, zvláš/Char9D v nejvzdálenìjších regionech
Unie, na mnoha ostrovech, v horských oblastech av øídce obydlených èástech daleko na severu Unie.
Zpráva také urèila roli, kterou hrají mìsta v Unii jako
støediska hospodáøského rozvoje, aèkoliv se taképotýkají s problémy souvisejícími s ekologickýmtlakem, sociálním vylouèením a hospodáøskou re-strukturalizací. Z analýzy dále vychází najevo, /Char9Eevenkovské oblasti nadále èelí rozsáhlým zmìnám.Jejich revitalizace závisí na diverzifikaci hospodáø-ské èinnosti a na posílení jejich spojení s mìstský -
mi oblastmi.
I kdy/Char9E Komise uznává rùzné okolnosti a problémy,
domnívá se, /Char9Ee pøíští generace programù by mìlabýt definována tak, aby bylo mo/Char9Ené øešit rùznéúzemní problémy (a pøíle/Char9Eitosti) bez násobení po -
ètu programù nebo nástrojù. Proto by ka/Char9Edý indivi -
duální program mìl poskytovat rámec pro øešení
rùzných situací a pro integrovaná a holistická øeše -
ní problémù, kterými se bude zabývat.
Integrace mìstského strádání a obnovy
do regionálních programù: URBAN+
Výše uvedené je dùle/Char9Eité pro mìstskou politiku. Na
základì silných stránek iniciativy URBAN hodlá
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxi
310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Komise posílit øešení mìstských otázek plnou
integrací opatøení v této oblasti do tìchtoprogramù.
Za tímto úèelem by na zaèátku pøíštího programo -
vého období ka/Char9Edý èlenský stát navrhl seznam
mìstských oblastí, které by tì/Char9Eily z konkrétníhoopatøení v rámci programù. Rozsah problémù,s nimi/Char9E se mìsta potýkají, a jejich úloha pøi podpo -
øe regionálního rozvoje by naznaèovaly, /Char9Ee by
poèet dotyèných mìst byl vìtší ne/Char9E 70, kterýchse dnes v evropské patnáctce týká iniciativaURBAN.
Pro úspìch mìstských opatøení je kritické zapojení
mìstských úøadù jak do navrhování programù, takdo øízení. Proto se pøedpokládá, /Char9Ee v rámci regio -
nálních programù budou zapotøebí mechanismy
zahrnující další delegování pravomocí. O rozsahuintervencí organizovaných tímto zpùsobem by serozhodlo, a/Char9E budou programy vytvoøeny, stojí všakza zmínku, /Char9Ee dnes se více ne/Char9E 10 % celkových pøí-s p ì v k ùE Un aC í l1a2v ìnuje pøímo èi nepøímo na
financování opatøení souvisejících s mìsty.
Jak je uvedeno výše, spolupráce mezi mìsty
(dùle/Char9Eitá souèást pøidané hodnoty evropskýchopatøení) by patøila pod hlavièku územníspolupráce.
Nejvzdálenìjší regionyKomise hodlá v rámci cíle konvergence vytvoøit
specifický program, který vykompenzuje konkrétníomezení nejvzdálenìjších regionù, jak uznává èlá -
nek 299.2 smlouvy a po/Char9Eaduje zasedání Evropské
rady v Seville z 21.–22. èervna 2002. Dále by doprogramù nové „evropské územní spolupráce“ bylozahrnuto opatøení „Grand Voisinage“ zamìøené nausnadnìní spolupráce se sousedícími zemìmi.V souladu s po/Char9Eadavkem Rady Komise brzy pøed -
lo/Char9Eí zprávu o celkové strategii pro nejvzdálenìjší
regiony.Øešení pøetrvávajících problémù s rozvojem
v regionech s geografickým znevýhodnìním
Problémy s dostupností a vzdáleností od velkých trhù
jsou obzvláštì akutní na mnoha ostrovech, v nìkte -
rých horských oblastech a v øídce obydlených regio -
nech, zvláš/Char9D daleko na severu Unie.
Pøi rozdìlování prostøedkù na prioritu regionální kon -
kurenceschopnosti a zamìstnanosti by se mìlo pøi -
hlí/Char9Eet k pou/Char9Eíváním „územních“ kritérií, která tak
odrazí relativní nevýhody regionù s geografickýmznevýhodnìním. Èlenské státy by mìly zajistit, abybyla specifika tìchto regionù brána v úvahu, kdy/Char9E pøi -
jde na zamìøení prostøedkù v rámci regionálních
programù.
Ve snaze podpoøit více opatøení v tìchto nìkdy opo -
míjených oblastech a pøihlí/Char9Eet k vyšším nákladùm ve-
øejných investic, vyjádøeno na osobu, navrhuje se propøíští období, aby území se stálým geografickým zne-výhodnìním tì/Char9Eila ze zvýšení maximálního pøíspìvkuSpoleèenství.
Lepší organizace nástrojù pùsobících ve
venkovských oblastech a ve prospìchrestrukturalizace rybolovu
Pokud se týká finanèní perspektivy, Komise navrhuje
zjednodušit a ujasnit roli rùzných nástrojù pøi podpoøerozvoje venkova a rybolovu.
Souèasné nástroje související s politikou rozvoje ven -
kova by byly seskupeny v jednom jediném nástroji
v rámci spoleèné zemìdìlské politiky, který by mìl:
–Zvýšit konkurenceschopnost zemìdìlského
sektoru podporou restrukturalizace (napøíkladinvestièními podporami pro mladé zemìdìlce,informacemi a podpùrnými opatøeními);
–Zlepšovat /Char9Eivotní prostøedí a krajinu podporou ob -
hospodaøování pùdy, vèetnì spolufinancování
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxii
320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
opatøení na rozvoj venkova souvisejících s chrá -
nìnými pøírodními oblastmi Natura 2000 (napøí -
klad agro-environment, lesnictví a opatøení
v nejménì upøednostòovaných oblastech);
–Zlepšovat kvalitu /Char9Eivota ve venkovských oblas -
tech a podporovat diverzifikaci hospodáøských
èinností prostøednictvím opatøení zamìøenýchna hospodáøský sektor a jiné venkovské aktéry(napøíklad kvalitativní pøeorientování výroby, ja -
kost potravin, obnova vesnic).
Do hlavního programov ání by byla integrována
souèasná iniciativa Spoleèenství LEADER+.
Podobnì by opatøení ve prospìch restrukturalizace
rybolovu byla seskupena v jednom nástroji, který byse soustøedil na opatøení, je/Char9E doprovázejí potøebyrestrukturalizace rybolovu, a zlepšil by pracovní a/Char9Eivotní podmínky v oblastech, kde rybolov, vèetnì„akvakultury“, hraje významnou roli.
Dùle/Char9Eitou souèástí tìchto návrhù je, /Char9Ee finanèní
prostøedky pøesunuté z po litiky soudr/Char9Enosti na tyto
nástroje by se nadále vyu/Char9Eívaly tak, aby se dosáhlostejného stupnì koncentrace jako dnes pøi pomá-hání ménì rozvinutým regionùm a zemím, kterýchse týkají programy konvergence.
Mimo tyto intervence by politika soudr/Char9Enosti podporo -
vala diverzifikaci venkovské ekonomiky a oblastí zá -
vislých na rybolovu smìrem od tradièních èinností
v souladu s prioritními tématy uvedenými v boxu.
Koordinace a doplòkovost
s ostatními politikami Spoleèenství
Politika soudr/Char9Enosti pøedstavuje nezbytný doplnìk
ostatních výdajù Spoleèenství v oblasti inovací (VaV,podnikání, informaèní spoleènost a ekologicky èistétechnologie), sítí (dopravní, energetické, komunikaè -
ní) a vzdìlávání a kultury. Politika soudr/Char9Enosti praktic -
ky pomáhá zajistit, aby v èlenských státech aregionech v celém Spoleèenství byly vytvoøeny po -
tøebné fyzické a institucionální kapacity umo/Char9Eòující
jim tì/Char9Eit z tìchto ostatních politik. Øízení tìchto politikna stranì jedné a politiky soudr/Char9Enosti na stranì druhéby se v budoucnu mohlo zlepšit èastìji probíhajícímdialogem a výmìnou informací a lepší koordinacíèinností.
Otázka doplòkovosti se týká mnoha politických ob -
lastí. Zvláštní pozornost by se vìnovala zajištìní in -
tegrace opatøení ve prospìch rovných pøíle/Char9Eitostí
pro mu/Char9Ee a /Char9Eeny do národních a regionálníchprogramù.
Podobnì by realizace politiky soudr/Char9Enosti mìla po -
moci podpoøit dodr/Char9Eování pravidel vnitøního trhu,
zvláš/Char9D pokud jde o legislativu zadávání veøejnýchzakázek. Rychlé a efektivní zavedení novéholegislativního balíèku pr o zadávání veøejných zaká-
zek v èlenských státech by pøispìlo ke zjednoduše-ní postupù, a tudí/Char9E k úèinnosti politiky soudr/Char9Enosti.
Na jiné úrovni by úèinnost politiky soudr/Char9Enosti po-
mohlo zvýšit dùsledné dodr/Char9Eování širokých pravi-del hospodáøské politiky a evropské strategiezamìstnanosti.
Klíèová je otázka konzist ence politiky soudr/Char9Enosti a
hospodáøské soutì/Char9Ee. Pro re/Char9Eim státní podpory bymìly zùstat zpùsobilé regiony s HDP na osobuni/Char9Eším ne/Char9E 75 % prùmìru, jak je definováno v soula -
du s èlánkem 87.3(a) smlouvy. Regiony posti/Char9Eené
„statistickým dopadem“ by na zaèátku období pod -
léhaly omezení státní podpory podobnému omeze -
ní uvedenému v èlánku 87.3(a). Tyto regiony by
byly zaèlenìny do re/Char9Eimu státní podpory, jak defi -
nuje èlánek 87.3(c), ale nejpozdìji na konci roku
2013 by podléhaly pøíslušnému omezení výše pod -
pory poskytované podle èlánku 87.3(c).
Nejvzdálenìjší regiony, jak definuje èlánek 299
smlouvy, kterých by se netýkal nový cíl konvergen -
ce, by také tì/Char9Eily ze specifického pøechodného
re/Char9Eimu státní podpory, který stanoví omezení
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxiii
330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
podpory, je/Char9E by byla pùvodnì srovnatelná s omeze -
ními definovanými v èlánku 87.3(a), následovalo by
postupné sni/Char9Eování.
U ostatních regionálních programù Komise navrhu -
je upustit od souèasných systémù a sestavila po -
drobný seznam zpùsobilých oblastí na
podregionální úrovni (viz ní/Char9Ee). Konzistence by sezajistila na úrovni financovaných priorit, nikoliv naúrovni zemìpisných oblastí, kde se podporovanáopatøení provádìjí. To znamená, /Char9Ee mimo cíl kon -
vergence se budou rùzné oblasti intervence muset
realizovat zpùsobem konzistentním s pøíslušnýmipravidly pro státní podporu. Zároveò Komise hodlárelevantní pravidla pro státní podporu neustálezkoumat a brát v úvahu tyto priority.
Komise hodlá zjednodušit pravidla, pokud jde o
zále/Char9Eitosti státní podpory, která výslovnì neupra-vují stávající rámce, pravidla nebo pøedpisy. To setýká pøípadù zahrnujících poskytování omezenýchèástek státní podpory. Principem by bylo pou/Char9Eívattzv. „test významného dopadu“. Výsledkem by byloposkytnout èlenským státùm a regionùm pøi øešeníotázek místního rozvoje a zamìstnanosti vìtšíprávní jistotu a flexibilitu, mnohem vìtší, ne/Char9E jev souèasnosti mo/Char9Ené v rámci pravidla de minimis.
Reformovaný provádìcí systém
Zpùsob realizace politik má rozhodný dopad na je -
jich úèinnost. Provádìcí mechanismus politiky
soudr/Char9Enosti prokázal svou schopnost realizovatexistující kvalitní projekty v evropském zájmu a zá -
roveò dodr/Char9Eovat vysokou úroveò správy a kontroly
veøejných výdajù, proto/Char9Ee:
–umo/Char9Eòuje plánovat intervence ve stabilním,
støednìdobém (víceletém) rámci nutném k reali -
zaci velkých investic;
–prostøednictvím integrov aných strategií rozvoje
kombinuje v jednom koherentním rámci cílenéinvestice do vybavení, inf rastruktury, inovací a
lidských zdrojù a bere v úvahu konkrétní pod -
mínky v regionech;
–podporuje dobré øízení prostøednictvím u/Char9Eších
partnerství veøejného a soukromého sektoru;
–v dùsledku mechanismù spolufinancování
doká/Char9Ee vypáèit z národních veøejných a soukro -
mých prostøedkù další výdaje;
–podporuje vìtší preciznost veøejných výdajù,
tak/Char9Ee jsou hospodárnìjší a zároveò kompatibilnís jednotným trhem.
Tato zpráva však podtrhuje potøebu zabývat se nì -
kterými potí/Char9Eemi, s nimi/Char9E se lze setkat pøi realizaci
souèasných programù. I kdy/Char9E by klíèové principypolitiky soudr/Char9Enosti — programování, partnerství,spolufinancování a hodnocení — mìly být zacho-vány, dala by se úèinnost politiky v rozšíøené Uniizvýšit zavedením mno/Char9Eství reforem, které zaprvé
podpoøí strategiètìjší pøístup k programování, za-
druhé zavedou v èlenských státech, regionech a na
místních úøadech další decentralizaci pravomocív rámci existujících partnerství, zatøetí posílí výkon-
nost a kvalitu spolufinancovaných programù pro -
støednictvím posíleného transparentnìjšího
partnerství a zøetelných a pøísnìjších kontrolníchmechanismù a zaètvrté zjednoduší øídící systém
zavedením vìtší transparentnosti, diferenciace aproporcionality a zároveò zajištìním øádné finanènísprávy.
Je nutno upozornit, /Char9Ee omezení decentralizace vy -
plývající ze zjednodušení jsou stanovena skuteè -
ností, /Char9Ee Komise se za øádnou finanèní správu a za
výsledky spolufinancovaných èinností zodpovídározpoètovému úøadu a veøejnému mínìní. Reformaprovádìcího systému ve všech svých aspektech,jak je pøedstavena ní/Char9Ee, by probìhla zcela v soula -
du se smlouvou a se základními principy nového fi -
nanèního naøízení (èlánek 155)
10.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxiv
340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Soubor zákonù pro novou politiku soudr/Char9Enosti by byl
pøedstaven a schválen ve stejnou dobu, aby se ji/Char9E odzaèátku programového období zajistila vìtší koheren -
ce a úèinnost.
Strategiètìjší orientace na priority Unie
Komise navrhuje, aby celkový strategický doku -
ment politiky soudr/Char9Enosti byl schválen Radou
se stanoviskem parlamentu pøed novým pro -
gramovým obdobím a na základì návrhu Komise
stanovujícího jasné priority pro èlenské státy aregiony.
Tento strategický pøístup by øídil politiku pøi realiza -
ci a díky nìmu by byla politicky odpovìdnìjší. Po -
mohl by ú/Char9Eeji specifikovat /Char9Eádoucí úroveò
spolupráce mezi politikou soudr/Char9Enosti a lisabon -
ským a gothenburským programem a zvýšil by kon-
zistentnost s širokými pravidly hospodáøské politikya evropskou strategií zamìstnanosti.
Ka/Char9Edý rok by evropské instituce zjiš/Char9Dovaly pokrok
strategických priorit a dosa/Char9Eené výsledky na zákla-dì zprávy Komise shrnující etapové zprávy èlen-ských státù.
Na podporu této práce musí být novì definovány
hodnotící úkoly tak, aby byly strategiètìjší a orien -
tovaly se na výsledek.
Zjednodušení zalo/Char9Eené na vìtší subsidiaritì
Ji/Char9E v prùbìhu souèasného období zaèala Komise
dùkladnì zkoumat zpùsob, jak racionalizovat øízenípolitiky soudr/Char9Enosti. Pro pøíští období navrhuje Ko -
mise dále zjednodušit systém v mno/Char9Eství klíèových
aspektù.
ProgramováníSystém programování by se zjednodušil
následovnì:–Napolitické úrovni: na základì strategického
dokumentu schváleného Radou by ka/Char9Edý èlen -
ský stát pøipravil politický dokument o své stra -
tegii rozvoje, který by byl projednán s Komisí a
tvoøil by rámec pro pøípravu tematických a regio -
nálních programù, ale nemìl by úlohu — jako
stávající rámec podpory Spoleèenství — øídící -
ho nástroje;
–Naprovádìcí úrovni: na základì politického do -
kumentu by Komise pøijala národní a regionální
programy pro ka/Char9Edý èlenský stát. Programy bybyly definovány pouze na celkové nebo vysoceprioritní úrovni a zdùrazòovaly by nejdùle/Char9Eitìjšíopatøení. Od dalších podrobností, které se dnesodrá/Char9Eejí v tzv. „programovém doplòku“, by seupustilo stejnì jako od øízení mìøením.
Koordinace a koherence fondù by byla zaruèena na
politické i provádìcí úrovni.
Poèet fondù by byl omezen na tøi (Evropský fond
pro regionální rozvoj, ESF a kohezní fond) v porov-nání se souèasnými šesti (viz box na konci tohotooddílu).
Oproti souèasným programùm s mnoha fondy by se
budoucí intervence Evropského fondu pro regionál -
ní rozvoj a ESF zamìøily pouze na provoz jednoho
fondu na program. V tomto ohledu by pùsobeníka/Char9Edého fondu bylo koherent nìjší, kdyby se Evrop -
skému fondu pro regionální rozvoj a ESF umo/Char9Enilo
financovat zbývající èinnosti související s lidským aprodukèním kapitálem. Financování tìchto èinnostíby bylo omezené a pøímo spojené s hlavními domé -
nami intervencí ka/Char9Edého fondu. To by umo/Char9Enilo
zjednodušení i vìtší úèinnost programování.
Kohezní fond a Evropský fond pro regionální rozvoj
by sledovaly jednotný programový systém, pokudby šlo o dopravní a ekologickou infrastrukturu. Vel -
ké projekty by Komise schvalovala samostatnì, ale
øídily by se v rámci souvisejících programù.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxv
350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Finanèní správa, spolufinancování
Platby by se uskuteèòovaly na úrovni ka/Char9Edé vysoké
priority a ne jako dnes na ni/Char9Eší úrovni „opatøení“.Systém plateb (zálohy a úhrady) i základní principautomatického vyøazení (pravidlo „N+2“) by bylyzachovány.
Zpùsobilost výdajù by pøevá/Char9Enì urèovala národní
pravidla s výjimkou omezeného poètu oblastí jakoDPH, technická pomoc a pasivní úroky
11, kde by na -
dále platila pravidla Spoleèenství.
Finanèní kontrolaNa provoz kontrolních systémù by se vztahoval
princip proporcionality, míra intervence Komise byzávisela na míøe spolufinancování Spoleèenství aadekvátnosti národních nebo regionálních kontrol-ních systémù. Pod urèit ým prahem by èlenské státy
mìly mo/Char9Enost vyu/Char9Eívat pro dotyèné programy svénárodní kontrolní systémy a Komise by se spoléha-la hlavnì na prohlášení o zajištìní této kontroly ne-závislým národním kontrolním orgánem. Komise bynadále vyu/Char9Eívala postupu uzavøení úètù a mecha-nismù finanèních korekcí, které jí umo/Char9Eòují pøevzítzodpovìdnost za realizaci rozpoètu.
Proporcionalita a další zjednodušení finanèní sprá -
vy a kontroly by mìlo jít ruku v ruce s pøísnìjšími
sankcemi a rychlou nápravou v pøípadì nesrovna -
lostí nebo podvodu.
DoplòkovostDoplòkovost — skuteènost, /Char9Ee prostøedky EU by
mìly národní prostøedky doplòovat, nikoliv nahra -
zovat — by zùstala hlavním principem politiky
soudr/Char9Enosti. Avšak v souladu s principem proporci -
onality by Komise ovìøovala její uplatòování pouze
v rámci cíle „konvergence“. Za zajištìní toho, abyv programech Regionální konkurenceschopnost azamìstnanost a Evropská územní spolupráceprincip doplòkovosti platil, by byly zodpovìdné
èlenské státy.
Partnerství a koordinacePartnerství by zlepšovalo posilování doplòkovosti
a spolupráce mezi èlenskými státy, regiony amístními úøady jak v programové, tak v provádìcírovinì. V tomto ohledu by se ka/Char9Edý èlenský státpodle svých institucionálních mechanismù mìlsna/Char9Eit zorganizovat koordinaci mezi rùznýmivládními úrovnìmi prostøednictvím tripartitníchsmluv.
Na podporu lepšího øízení by do navrhování, reali -
zace a sledování intervencí mìli být pøíslušnými
mechanismy èím dál tím víc zapojováni sociálnípartneøi a zástupci obèanské spoleènosti.
Za úèelem zvýšení pákového efektu je zapotøe-
bí klást vìtší dùraz na moderní formy financo-vání. Jedním smìrem reformy by bylo posílitpartnerství s Evropskou investièní bankou aEvropským investièním fondem napøíklad vytvoøe-ním pevnìjšího spojení mezi sazbami spolufinan-cování a ekonomickou proveditelností programù aprojektù.
Tyto navrhované zmìny by mìly pøinést vìtší
transparentnost do realizace politiky a usnadnit pøí -
stup obèanù a podnikù a tak zvýšit poèet pøedkláda -
ných projektù a podílet se na vìtší hodnotì penìz
prostøednictvím vìtšího zájmu o podporu.
Vìtší koncentrace
Hlavní koncentrace prostøedkù by mìla zùstatv nejménì prosperujících èlenských státech a regi -
onech s dùrazem na nové èlenské státy. Na úrovni
jednotlivých rozvojových programù by se koncent -
race dosáhlo zamìøením na lisabonské a gothen -
burské priority, jako/Char9E i, v regionech „konvergence“,
na budování institucionální kapacity.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxvi
360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Co se týèe programù regionální konkurenceschop -
nosti, souèasný dùraz kladený (v rámci Cíle 2) na
rozdìlení zpùsobilých oblastí na úrovni samo -
správných oblastí, obcí a mìstských ètvrtí na zóny
znamenal, /Char9Ee koncentrace se rozumìla témìø vý -
hradnì v mikrogeografickém hledisku. I kdy/Char9E geo -
grafická koncentrace prostøedkù v nejhùøe
posti/Char9Eených hnízdech nebo oblastech musí v bu -
doucnu zùstat nedílnou souèástí tohoto úsilí, musí
se také uznat, /Char9Ee vyhlídky tìchto oblastí jsou úzcespjaty s úspìchem regionu jako celku.
Jak mnoho regionù uznává, toto vy/Char9Eaduje vypraco -
vání koherentní strategie pro celý region, která se
bude zabývat potøebami jeho nejslabších èástí. Probudoucnost se proto navrhuje upustit od souèasné -
ho systému vytváøení mikrozón, co/Char9E umo/Char9Ení urèit
pøíslušnou rovnováhu mezi geografickou koncent -
rací a jinými jejími formami pøi sestavování progra-
mù regionální konkurenceschopnosti v partnerstvísK o m i s í .
Z toho by nemìlo vyplývat /Char9Eádné oslabení úsilí o
vyu/Char9Eívání finanèních prostøedkù EU. V rámci „regio-nální konkurenceschopnosti“ by ke koncentraci do-cházelo ve dvou rovinách:
–Tematická koncentrace by byla silnìjší mimo regi -
ony „konvergence“ v tom smyslu, /Char9Ee programy by
se zabývaly maximálnì tøemi tématy (viz box).
–Druhá rovina koncentrace bude zajištìna pravidly
o minimálním finanèním objemu programù apriorit.
V kontextu partnerství by regiony mìly zodpovìd -
nost pøedevším za zamìøení finanèních prostøedkù
na témata potøebná k øešení hospodáøských, soci -
álních a územních rozdílù na regionální úrovni. Ko -
mise by ovìøovala a potvrzovala konzistentnost
v dobì rozhodování o programech.
A nakonec díky principu vyøazení nevyu/Char9Eitých finanè -
ních prostøedkù („pravidlo N+2“), co/Char9E je závaznépravidlo stejné pro regionální politiku i politiku
soudr/Char9Enosti, by zùstala silná pobídka ve prospìchúèinné a rychlé realizace programù.
Vìtší dùraz na výkonnost a kvalitu
Úèinnost vy/Char9Eaduje vìtší zamìøení na dopad a výkon -
nost a lepší definici výsledkù, kterých má být
dosa/Char9Eeno. Celkovì by se úèinnost politiky soudr/Char9Enos -
ti zlepšila vytvoøením celoroèního dialogu (viz výše)
s evropskými institucemi, který by — na základìka/Char9Edoroèní zprávy Komise doprovázené doporuèení -
mi Komise — prodiskutoval pokrok a výsledky národ -
ních a regionálních programù a tak by zlepšil
transparentnost a odpovìdnost vùèi institucím aobèanùm.
Hodnocení pøed, bìhem (prùbì/Char9Ené) a po skonèení
programù by zùstalo pro celkovou snahu o zachováníkvality nezbytné. Pøi posuzování silných a slabých re-gionálních stránek na zaèátku ka/Char9Edého programu jemj. zapotøebí další úsilí k tomu, aby se v ka/Char9Edém èlen-ském státì a regionu daly pøedpovìdìt úpravy, k nim/Char9Epravdìpodobnì dojde v dùsledku otevøení obchodu aglobalizace. Dále se doporuèuje, aby posuzování ob-chodního dopadu v budoucnu systematicky zahrno-valo územní dimenzi EU.
Dále Komise navrhuje vytvoøit rezervní fond na rea -
lizaci rozpoètu, jeho/Char9E hlavním cílem by bylo odmì -
òovat èlenské státy a regiony, které vykazují
nejvýznamnìjší pokrok smìrem k dohodnutým cí -
lùm. Pravidla pro rozdìlování rezervního fondu by
se zlepšila a zjednodušila, v úvahu by se braly zku -
šenosti s rezervním fondem na realizaci rozpoètu
za souèasné programové období.
V tomto kontextu by mohla být vytvoøena vìtší do -
plòkovost a partnerství me zi strukturálními fondy,
EIB a EIF.
Nakonec Komise navrhuje, aby èlenské státy vytvoøily
v rámci národních pøídìlù malý rezervní fond, který jim
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxvii
370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
umo/Char9Ení rychle reagovat na neèekané odvìtvové nebo
místní otøesy vyplývající z prùmyslové restrukturaliza -
ce nebo z dopadù obchodních dohod. Tento rezervní
fond by se pou/Char9Eíval k poskytování doplòkové podporyna rekvalifikaci nejvíce posti/Char9Eených pracovníkù a nadiverzifikaci hospodáøství v dotyèných oblastech a pù -
sobil by jako doplnìk národních a regionálních pro -
gramù, které by mìly tvoøit hlavní nástroj pro
restrukturalizaci pøi pøedvídání hospodáøských zmìn.Mobilizace rezervního fondu by byla prodiskutována sa odsouhlasena Komisí.
Zde je dùle/Char9Eité pøipomenout, /Char9Ee nové finanèní per -
spektivy navrhují vytvoøení specifického nástroje
(Fond na pøizpùsobení rùstu), který bude doplòovatcíle rùstu a soudr/Char9Enosti ve svìtle cílù Unie a bude rea -
govat na krize pramenící z hospodáøského a obchod -
ního vývoje. Komise navrhuje pøispívat na tento
nástroj s vyu/Char9Eitím vyèlenìných, ale nevyu/Char9Eitých fi-nanèních prostøedkù z Evropského fondu pro regio-nální rozvoj a ESF maximálnì do výše 1 miliardy EURroènì.
Finanèní prostøedky
Finanèní prostøedky vìnované na politiku soudr/Char9Enostiby mìly odrá/Char9Eet ambice rozšíøené Unie podporovatrùst a tvorbu pracovních míst v nejménì
upøednostòovaných oblastech. Na období2007–2013 navrhla Komise ve finanèních perspekti -
vách pøidìlit èástku odpovídající 0,41 % hrubého ná -
rodního dùchodu EU s 27 èleny (co/Char9E se rovná 0,46 %
pøed transfery na navrhované jednotné nástroje roz -
voje venkova a rybolovu) na podporu tøí priorit refor -
mované politiky soudr/Char9Enosti. Toto procento odpovídá
336,3 miliardy EUR za celé období (nebo 344,9 miliar -
dy EUR, vezmeme-li v úvahu administrativní výdaje a
fond solidarity). S výjimkou fondu solidarity by tytoprostøedky zùstaly stejnì jako dnes výdajovým cílema zároveò by nadále podléhaly pravidlùm souvisejí -
cím s vyøazením (N+2).
Indikativní znovurozdìlení této èástky mezi tøi priority
reformované politiky by bylo následující:
1) Pøibli/Char9Enì 78 % na prioritu „konvergence“ (ménì
rozvinuté regiony, kohezní fond a regiony se „sta-tistickým dopadem“) s dùrazem na pomoc dva-nácti novým èlenským státùm. Hranicespotøebování („omezení financí na výdaje“) fi-nanèních transferù pro jakýkoliv èlenský státv rámci politiky soudr/Char9Enosti by zùstala zachovánana souèasných 4 % národního HDP, v úvahu byse braly èástky zahrnuté v nástrojích pro rozvojvenkova a rybolov.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxviii
010000200003000040000500006000070000
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 20130,000,040,080,120,160,200,240,280,320,360,400,440,480,52Odpo čet rozvoje venkova (levá osa)
Výdaje v EU15 (levá osa)
Výdaje v N12 (levá osa) V miliónech EUR (v cenách za rok 2004)I Výdaje na politiku soudržnosti, 2000-2013
Zdroj: G Ř REGIOVýdaje v EU15 jako % hrubého národního p říjmu v 
EU27 (pravá osa)
Výdaje v N12 jako % hrubého národního p říjmu 
v EU27 (pravá osa)% hrubého národního p říjmu v EU27
380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Byl by zvýšen relativní význam kohezního fondu,
aby pøedstavoval tøetinu finanèního pøídìlu pronové èlenské státy. To proto, aby se konsolidova -
lo úsilí zapoèaté v letech 2004–2006 ve svìtle vý -
znamných potøeb tìchto zemí, pokud jde o
dopravní a ekologickou infrastrukturu. Rozdìlo -
vání prostøedkù mezi zemì by bralo v úvahu po -
tøeby ka/Char9Edého èlenského státu a horní a spodní
hranice by byla stanovena jako dnes (finanèní„rozštìpy“).
Regiony posti/Char9Eené tzv. statistickým dopadem by
tì/Char9Eily ze specifického sni/Char9Eujícího se pøídìlu v rám -
ci cíle konvergence, aby se usnadnilo jejich „po -
stupné vyøazení“.
2) Pøibli/Char9Enì 18 % na prioritu „regionální konkurence -
schopnosti a zamìstnanosti“. Mimo postupnì za -
vádìné regiony by rozdìlení mezi regionální
programy financované Evropským fondem pro re-gionální rozvoj a národní programy financovanéESF bylo 50–50.
Regionální programy uvnitø „postupnì zavádì-
ných“ regionù by dodr/Char9Eovaly stejnou zásadu fi-nancování z jednoho zdroje (Evropský fond proregionální rozvoj). Intervence uvnitø tìchto regio -
nù sledující evropskou strategii zamìstnanosti se
budou odehrávat v kontextu národních programùfinancovaných ESF, s pøíslušným vyèlenìnímprostøedkù ESF, aby se zajistilo, /Char9Ee bude plnì re -
spektován profil pro postupné zavádìní, v kombi -
naci s Evropským fondem pro regionální rozvoj.
Pøíspìvek ka/Char9Edého fondu v dotyèných regionechby v prùmìru dodr/Char9Eoval stejné podíly jako v sou -
èasných programech s více fondy.
3) Pøibli/Char9En ì4%n a prioritu „územní spolupráce“.
Pro rozdìlení finanèních prostøedkù mezi èlenské stá -
ty navrhuje Komise uplatnit metodu zalo/Char9Eenou na ob -
jektivních kritériích pou/Char9Eitou v dobì zasedání Rady
v Berlínì (1999) pro prioritu „konvergence“ a vzítv úvahu potøebu spravedlnosti s ohledem na regiony
posti/Char9Eené statistickým dopadem rozšíøení.
Prostøedky na cíl „regionální konkurenceschopnost a
zamìstnanost“ by Komise rozdìlovala mezi èlenskéstáty na základì hospodáøských, sociálních a územ -
ních kritérií Spoleèenství.
A nakonec poèet obyvatel /Char9Eijících v pøíslušných regio -
nech a relativní socio-ekonomické podmínky by øídily
rozdìlování prostøedkù v rámci cíle „evropská územníspolupráce“.
*****
Pøed pøedlo/Char9Eením nových legislativních návrhù zor -
ganizuje Komise 10.–11. kvìtna 2004 fórum. Na tom -
to fóru se sejdou všichni, jich/Char9E se týká politika
soudr/Char9Enosti, aby prodiskutovali návrhy obsa/Char9Eenév této zprávì.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xxxix
390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xlPrioritní témata
Priorita „konvergence“ Priorita „regionální konkurenceschopnost a
zamìstnanost“
Èást regionální konkurenceschopnostEvropský fond pro regionálnírozvoj1. Inovace a ekonomika zalo/Char9Eená na znalostech
–Produktivní investice;
–Rozvoj vnitøního potenciálu. Mj.:
•Slu/Char9Eby pro podniky
•Podpora inovací a VaV –Podpora inovací a VaV mj. posilováním propoje -
ní malých a støedních podnikù se znalostní zá -
kladnou, podporou sítí a seskupení nebo
zlepšováním pøístupu malých a støedních podni -
kù k vyspìlým technologiím a inovaèním podni -
katelským slu/Char9Ebám.
•Podpora podnikavosti –Podpora podnikavosti mj. podporou vytváøení
nových firem z vysokých škol a stávajících firemnebo vytváøením nových finanèních nástrojù ainkubaèních zaøízení.
• Pøímá podpora investic• Místní infrastruktura• Informaèní spoleènost• Turistika a kulturní investice
2. Dostupnost a slu/Char9Eby v obecném hospodáøském zájmu
– Dopravní, telekomunikaèní a energetické sítì,
vèetnì transevropských sítí;– Sekundární sítì, mj. silnièní napojení na transev-
ropskou dopravní sí/Char9D, ale také regionální /Char9Eelezniè -
ní uzly, letištì a pøíst avy nebo multimodální
platformy, regionální a místní vnitrozemské vodnícesty, /Char9Eeleznièní køi/Char9Eovatky zajiš/Char9Dující paprskovitápropojení s hlavními /Char9Eeleznièními linkami.
–Sekundární sítì; –Informaèní spoleènost, mj. spravedlivá dostup -
nost a vyu/Char9Eívání širokopásmových sítí a slu/Char9Eeb
ICT; podpora pøístupu malých a støedních podnikùkI C T .
–Sociální infrastruktura
3. /Char8Eivotní prostøedí a prevence rizik
–Pomoc èlenským státùm s úplným dodr/Char9Eováním
souboru legislativy EU–Investice do infrastruktury související s projek -
tem Natura 2000 pøispívající k udr/Char9Eitelnému
hospodáøskému rozvoji
–Podpora rozvoje eko-odvìtví –Podpora integrace èistších technologií a opatøe -
ní na prevenci zneèiš/Char9Dování v malých a støed -
ních podnicích
–Rehabilitace opuštìných prùmyslových ploch –Rehabilitace opuštìných prùmyslových ploch
400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xli–Podpùrná opatøení na prevenci pøírodních
a technologických rizik–Podpùrná opatøení na prevenci pøírodních
a technologických rizik
–Upøednostòování èistších zpùsobù dopravy –Podpora udr/Char9Eitelné veøejné mìstské dopravy
–Energetická výkonnost
–Rozvoj a vyu/Char9Eívání obnovitelné energie –Rozvoj a vyu/Char9Eívání obnovitelné energie
4. Posilování institucionální kapacity národní
a regionální administrativy pøi spravovánístrukturálních fondù a kohezního fondu
Priorita „regionální konkurenceschopnost a
zamìstnanost“
Èást zamìstnanost
ESF 1. Vzdìlávací, zamìstnanecké a sociální
podpùrné systémy1. Pøizpùsobivost pracovníkù
–Posilování institucí na trhu práce –Zlepšování strategií celo/Char9Eivotního vzdìlávání,
zejména státními úøady a sociálními partnery
–Rozvoj systémù vzdìlávání a odborné pøípravy –Podnikové školení pro pøizpùsobivost pracovní -
kù
–Rozvoj sociálních a peèovatelských slu/Char9Eeb
2. Lidský kapitál a nabídka pracovních sil 2a. Nabídka pracovních sil a 2b.
znevýhodnìní jedinci
– Opatøení pro poèáteèní a další odbornou pøípra-
vu– Zlepšení aktivních strategií stárnutí a prevence
brzkého odchodu z trhu práce
– Aktivní opatøení trhu práce k zajištìní pøístupu
na trh práce všem– Opatøení na zvýšení podílu /Char9Een na pracovní síle
– Opatøení na podporu sociální integrace – Opatøení na zvýšení zamìstnaneckého potenci-
álu, rovný pøístup a integrace zdravotnì po -
sti/Char9Eených, migrantù a etnických menšin
3. Pøizpùsobení veøejné správy zmìnám
budováním administrativy a kapacity
410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiZávìry: návrh reformované politiky soudr/Char9Enosti
xliiNástroje a cíle
2000-2006 2007–2013
Cíle Finanèní nástroje Cíle Finanèní nástroje
Kohezní fond Kohezní fond Konvergence a
konkurenceschopnostKohezní fond
Cíl 1 Evropský fond pro
regionální rozvoj
ESFZáruèní sekce
EZOZF
FNOR (Finanèní
nástroj pro orientacirybolovu)Evropský fond pro
regionální rozvoj
ESF
Cíl 2 ERDF
ESFRegionální konkurence -
schopnost a zamìstnanost
– regionální úroveò
– národní úroveò: evropská
strategie zamìstnanostiEvropský fond pro
regionální rozvoj
ESFCíl 3 ESF
INTERREG Evropský fond pro
regionální rozvojEuropean territorial
cooperationEvropský fond pro
regionální rozvoj
URBAN Evropský fond pro
regionální rozvoj
EQUAL ESF
LEADER + Záruèní sekce
EZOZF
Rozvoj venkova a restruktu -
ralizace rybolovu mimo
Cíl 1Orientaèní sekce
EZOZF
FNOR
9 cílù 6 nástrojù 3 cíle 3 nástroje
1 Evropská komise, Budování naší spoleèné budoucnosti: politické úkoly a rozpoètové prostøedky rozšíøené Unie, 2007 – 2013
COM(2004)101
2 COM(2003)34 final z 30. 1. 2003, p. 4.3 Striktnì definováno na úrovni NUTS II.4 Mìøeno paritou kupní síly a vypoèítáno na základì èísel Spoleèenství za poslední tøi roky, která jsou k dispozici v momentì
rozhodování.
5 Ka/Char9Edý z tìchto fondù by mìl k dispozici prostøedky na financování technické pomoci.6 Mìøeno paritou kupní síly a vypoèítáno na základì èísel Spoleèenství za poslední tøi roky, která jsou k dispozici v momentì
rozhodování.
7 Definováno na úrovni NUTS I nebo NUTS II podle institucionálního systému ka/Char9Edého èlenského státu8 COM(2003)34 final z 30. 1. 2003, p. 279 Zpùsobilé by bylo pouze pøímoøské pohranièí navr/Char9Eené èlenskými státy.10 Naøízení Rady (ES, Euratom) 1605/2002 z 25. èervna 2002.11 Úroky, které hradí øídící orgán nebo koneèný pøíjemce.
420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
1. èást — Soudr/Char9Enost,
konkurenceschopnost, zamìstnanost arùst — Situace a vývojové tendence
Obsah
Hospodáøská a sociální soudr/Char9Enost ................................2
Územní soudr/Char9Enost ........................................2 7
Faktory urèující rùst, zamìstnanost a konkurenceschopnost ...................3 6
Statistická pøíloha k 1. èásti ...................................6 5
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1
430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Hospodáøská a sociální soudr/Char9Enost
Úvod
Nerovnosti v pøíjmech a v zamìstnanosti v Evrop -
ské unii se v posledním desetiletí a zvláštì od polo -
viny 90. let zmenšují. Týká se to rozdílù jak mezi
jednotlivými státy, tak mezi regiony. Zároveò v po -
mìru k ostatním èástem Unie stoupla produktivita
v jejích nejménì prosperujících èástech, co/Char9E na -
znaèuje zlepšení jejich konkurenceschopnosti.
Velké rozdíly v relativní ch mírách prosperity však
pøetrvávají a odrá/Char9Eejí pokra èující strukturální slabi -
ny navzdory zlepšení, k nìmu/Char9E došlo v dùsledku
podpory ze strukturálních fondù.
Nerovnosti v pøíjmech i zamìstnanosti, a to mezi jed -
notlivými státy i mezi regiony, se ještì zvìtší, a/Char9E
v kvìtnu 2004 vstoupí do EU nové èlenské státy. Tytozemì za/Char9Eívají od poloviny 90.let, po zmatku prvníchlet transformace, témìø ve všech pøípadech podstat-nì vyšší rùst ne/Char9E EU15, mají však mnohem ni/Char9Eší úro-veò HDP na osobu a ve vìtšinì pøípadù izamìstnanosti, ne/Char9E je prùmìr EU15.
Bude zapotøebí trvalého rùstu po delší období vyso-
ko nad mírou v souèasné Unii, mají-li tyto zemì do -
sáhnout výše pøíjmù blí/Char9Eící se prùmìru EU. Aby
dosáhly tohoto vysokého rùstu a vysoké zamìstna -
nosti, budou nové èlenské státy potøebovat vý -
znamnou pomoc pøi øešení rozsáhlých
strukturálních problémù a pøi realizaci svého hos -
podáøského potenciálu. Stejnì jako v souèasných
èástech Unie se zaostávající hospodáøskou výkon -
ností by pøekonání strukturálních nedostatkù v no -
vých èlenských státech nejen zvýšilo /Char9Eivotní
úroveò, ale posílilo by také konkurenceschopnost azvýšilo rùst ekonomiky EU jako celku.
To jsou hlavní body vyplývající z dále uvedené analý -
zy. Ta zkoumá zaprvé rùst HDP a zamìstnanosti v ze -
mích, které získaly prostøedky z fondù soudr/Char9Enosti
v posledních letech ve srovnání se zbytkem EU;zadruhé rozsah nerovností mezi regiony v EU15, a jak
se tyto v uplynulém desetiletí zmìnily — zvláštní po -
zornost je vìnována regionùm spadajícím pod Cíl 1,
pobírajícím podporu ze strukturálních fondù; zatøetíhospodáøský vývoj v pøistupujících zemích v nedávnéminulosti a rozdíly v hospodáøské výkonnosti regionùv rámci tìchto zemí; zaètvrté míru rùstu, kterou potøe -
bují, aby se v pøimìøeném èasovém období pøiblí/Char9Eily
k výši pøíjmù v souèasné EU; a zapáté dùsledky stár -
nutí obyvatelstva. Dále se pak zabývá dvìma aspekty
sociální soudr/Char9Enosti — nezamìstnaností a výší pøí -
jmù v EU.
Hospodáøská soudr/Char9Enost
Konvergence HDP na osobu v kohezních zemích
Ve všech ètyøech kohezních zemích1, Øecku, Španìl -
sku, Irsku a Portugalsku, byl rùst v letech 1994 a/Char9E
2001 vysoko nad prùmìrem EU. Jeliko/Char9E, s výjimkou Ir-ska, byl v tìchto zemích rùst obyvatelstva pouze mír-nì vyšší ne/Char9E prùmìr, odrazil se ve významném rùstuHDP na osobu v porovnání se zbytkem EU.
V Irsku, kde obyvatelstvo rostlo o více ne/Char9E 1 % roè-
nì, se HDP na osobu v reálných èíslech zvyšovaltémìø o ètyønásobek prùmìrné míry v EU (8 % roè -
nì oproti pouhým více ne/Char9E 2 % roènì). V dùsledku
toho byl HDP na osobu v Irsku v roce 2001 mìøenostandardem kupní síly (PPS) více ne/Char9E 17 % nadprùmìrem EU15, pøièem/Char9E na zaèátku 90. let byl25 % pod prùmìrem. Irský pøíklad pøesvìdèivì de -
monstruje úèinnost podpory strukturálních fondù,
jestli/Char9Ee se kombinuje s národními politikami orien -
tovanými na rùst.
V ostatních tøech kohezních zemích byl rùst reálného
HDP na osobu od poloviny 90. let skromnìjší, ale stálevyšší ne/Char9E ve zbytku EU. Od skonèení recese v roce1994 do nedávného zpomalení byl rùst reálného HDPna osobu v Øecku, Portugalsku a Španìlsku trvalenad prùmìrem EU, kde/Char9Eto bìhem let recese byl trvalepod prùmìrem (graf 1.1).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
2
440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V období 1991 a/Char9E 1994 proto HDP na osobu v Øecku i
Portugalsku klesal, zatímco ve Španìlsku rostl poma -
leji ne/Char9E prùmìr EU. V letech 1994 a/Char9E 2001 byl rùst
HDP na osobu v ka/Char9Edé z tìchto tøí zemí podobný, vícene/Char9E 3 % roènì ve Španìlsku a Portugalsku a necelá3 % roènì v Øecku ve srovnání s prùmìrem EU vícene/Char9E 2 % roènì. V prùbìhu tìchto sedmi let hospodáø-ského o/Char9Eivení v Unii proto HDP na osobu v tìchtotøech zemích spoleènì rostl v reálných èíslech témìø o1 procentní bod roènì nad prùmìrem EU (viz Metodo-logické poznámky na konci této èásti).
V dùsledku toho se HDP na osobu v tìchto tøech ko -
hezních zemích dohromady zvýšil v roce 2001 na
79 % prùmìru EU15 a v roce 2002 na 81 % vyjádøenov PPS, aby se oèistil od rozdílných cenových hladin.Ve Španìlsku byl HDP na osobu v tomto ohledu v roce2002 ménì ne/Char9E 15 % pod prùmìrem EU. V Øecku aPortugalsku byl tento deficit stále vysoký navzdorykonvergenci, která probíhá od poloviny 90. let. V obouzemích èinil HDP na osobu v roce 2002 stále pouze71 % prùmìru EU.
Konvergence zamìstnanostiPoèet zamìstnaných se v kohezních zemích od polo -
viny 90. let také znaènì zvýšil. V letech 1996 a/Char9E 2002
se podíl zamìstnaných osob v produktivním vìku (15a/Char9E 64) v EU15 (míra zamìstnanosti) zvýšil o více ne/Char9E4 procentní body. Ve ètyøech kohezních zemíchdohromady byl nárùst dvakrát tak vysoký, prùmìrná
míra zamìstnanosti se v roce 2002 zvýšila na 60 %,co/Char9E je pouze o 4 procentní body ménì ne/Char9E prùmìrv EU15 (64 %) a polovièní rozdíl oproti období pøed 6lety (tabulka A1.1).
Obzvláš/Char9D vysoký byl nárùst v Irsku (10 procentních
bodù), odrá/Char9Eel tak prudký hospodáøský rùst, který zvýšilmíru zamìstnanosti mírnì nad prùmìr EU15. Ještì vìt -
ší bylo však zvýšení ve Španìlsku (témìø 11 procent -
ních bodù), i kdy/Char9E míra zamìstnanosti byla v roce 2002
(58,5 %) stále hluboko pod prùmìrem EU15.
Skromnìjší bylo zvýšení v P ortugalsku (6,5 procentního
bodu), kde byla zamìstnanost ji/Char9E pomìrnì vysoká a stá -
le znaènì nad prùmìrem EU se zvýšením míry zamìst -
nanosti na 68,5 %, co/Char9E bylo pouze o nìco ménì ne/Char9E cíl
70 % stanovený v Lisabonu pro EU v roce 2010.
Nárùst zamìstnanosti byl na druhou stranou mnohem
menší v Øecku, pouze 2 procentní body v prùbìhutìchto 6 let, navzdory vysoce nadprùmìrnému hospo-dáøskému rùstu. Míra zamìstnanosti v roce 2002(57 %) byla proto ještì hloubìji pod prùmìrem EU15ne/Char9E v polovinì 90. let, ni/Char9Eší míru zaznamenala pouzeItálie. V dùsledku toho zùstává zvyšování zamìstna-nosti v èástech Unie, kde je hluboko pod prùmìrem,hlavním cílem politiky EU.
Rostoucí produktivitaVe Španìlsku a v menší míøe v Portugalsku významnì
pøispìlo k rùstu HDP zvyšování zamìstnanosti, stejnìjako v Irsku, kde poèet zamìstnaných rostl v letech 1996a/Char9E 2002 pøibli/Char9En ìo5%r o è n ì .VI r s k u doprovázelo rùst
zamìstnanosti zvyšování pr oduktivity práce o necelá
4 % roènì, co/Char9E je více ne/Char9E trojnásobek prùmìrného tem -
pa v EU. V Portugalsku byl rùst produktivity také vyšší
ne/Char9E v prùmìru za EU, zatímco ve Španìlsku, kde seznaènì zvýšila zamìstnanost, èinil rùst produktivity pou -
ze pøibli/Char9Enì polovinu prùmìru EU.
V Øecku se na druhou stranu rùst produktivity práce
blí/Char9Eil v letech 1996 a/Char9E 2002 3 % roènì, co/Char9E je více ne/Char9E
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
3 
-2,0-1,00,01,02,03,04,0
-2,0-1,00,01,02,03,04,0
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002Špan ělsko
Portugalsko
Řecko
3 kohezní zem ě% zm ěny v pom ěru k EU151.1 R ůst HDP na osobu ve Špan ělsku, Portugalsku a 
Řecku v pom ěru k pr ům ěru v EU s 15 členy, 
1992-2002
Zdroj: Eurostat, Národní ú čty
450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
dvojnásobek prùmìrného tempa v EU, a tento rùst byl
hlavním zdrojem zvyšování HDP. Zdá se tedy, /Char9Eev Øecku a Portugalsku, kde se nacházejí nejménìprosperující regiony v Unii, posílila od poloviny 90. letvýrobní základna a zvýšil se tak potenciál k pokraèují -
cí konvergenci pøíjmù v budoucích letech.
Nedávné zpomalení hospodáøství EUHospodáøský rùst v EU se za poslední tøi roky od uve -
øejnìní poslední etapové zprávy o soudr/Char9Enosti znaè -
nì zpomalil. Toto zpomalení nevyhnutelnì postihlo
soudr/Char9Enost, nejen proto, /Char9Ee v mnoha èástech vedlok obnovenému nárùstu nezamìstnanosti (viz ní/Char9Ee),ale také proto, /Char9Ee vytvoøilo nepøíznivé klima pro pokra -
èující zmenšování regionálních rozdílù v pøíjmech i
zamìstnanosti. Hospodáøský rùst v Unii zùstal v roce2003 ji/Char9E po tøetí rok za sebou neuspokojivý (necelé1 %). Rùst HDP se mù/Char9Ee v roce 2004 zvýšit na 2 % av roce 2005 se mù/Char9Ee pøiblí/Char9Eit 2,5 %
2.
Zpomalení postihlo témìø všechny èlenské státy. I v Ir-
sku se odhaduje, /Char9Ee rùst v roce 2003 klesl na 1,5 %, apøedpovìï pro rok 2004 je stále ménì ne/Char9E 4 %. Zvláš/Char9Dtì/Char9Ece bylo posti/Char9Eeno Portugalsko, kde HDP v roce2003 poté, co v roce 2002 vzrostl o ménì ne/Char9E 0,5 %,klesl témì øo1% ,a odhaduje se, /Char9Ee v roce 2004 se
zvýší pouze o 1 %. Jestli se tento odhad potvrdí, dojdev letech 2001 a/Char9E 2004 k vynulování velké èásti konver -
gence s prùmìrem EU, k ní/Char9E došlo ve druhé polovinì
90. let.
Zbývajícím dvìma kohezním zemím se daøilo lépe.
Zdá se, /Char9Ee ve Španìlsku se HDP v letech 2002 a 2003zvyšoval v prùmìru o více ne/Char9E 2 % roènì, a odhadujese, /Char9Ee v roce 2004 se zvýší témì øo3% , zatímco Øec -
ko bylo zøejmì posti/Char9Eeno nejménì ze všech. Zde èinil
rùst v roce 2002 i 2003 pøibli/Char9Enì 4 % a stejný odhad jepro rok 2004, co/Char9E je mnohem vyšší ne/Char9E ve zbytku EU.V tìchto dvou zemích podpora ze strukturálních fondùmo/Char9Ená pomohla udr/Char9Eet hospodáøský rùst.
Zpomalení rùstu postihlo zamìstnanost a/Char9E s pomìrnì
velkým zpo/Char9Edìním, èásteènì asi v dùsledkupoèáteèního oèekávání zamìstnavatelù, /Char9Ee bude
krátkodobìjší. V roce 2003 však toto zpomalení stlaèi -
lo tempo rùstu zamìstnanosti v Irsku, kde se odhadu -
je na ménì ne/Char9E 1 %, co/Char9E naznaèuje pokles míry
zamìstnanosti (vezmeme-li v úvahu pomìrnì vysokýnárùst poètu obyvatel v produktivním vìku). Oslabují -
cí úèinek mìlo také ve Španìlsku, i kdy/Char9E zde èinil ná -
rùst poètu zamìstnaných v roce 2003 stále ještì asi
1,5 %, co/Char9E znamená další nárùst míry zamìstnanosti(pøibli/Char9Enì o 1 procentní bod). V Øecku odhady nazna -
èují, /Char9Ee zde došlo k podobnému zvýšení míry zamìst -
nanosti. Na druhou stranu v Portugalsku se odhaduje,
/Char9Ee poèet zamìstnaných v roce 2003 klesl o 1 %, apøedpovídá se, /Char9Ee v roce 2004 zùstane vìtšinou ne -
zmìnìn, co/Char9E naznaèuje významné sní/Char9Eení míry
zamìstnanosti.
Jinde v Unii si nadále špatnì vedlo Nìmecko a Itálie.
V Nìmecku v letech 2002 a 2003 prakticky nedošlovùbec k /Char9Eádnému zvýšení HDP a v Itálii èinil nárùstv obou letech ménì ne/Char9E 0,5 %. Ve Francii, kde bylpøed rokem 2001 rùst HDP podobný jako v prùmìruza EU se odhaduje, /Char9Ee v roce 2003 došlo pouze k ne-patrnému rùstu. V Nizozemsku, kde byl rùst døíve vy-soce nadprùmìrný, se HDP v roce 2002 zvýšil pouzemírnì a odhaduje se, /Char9Ee v roce 2003 klesl.
Regionální rozdíly v HDP
na osobu se také zmenšily
A/Char9E do nedávného zpomalení rùstu v roce 2001 se
v posledních letech rozdíl v HDP na osobu mezinejménì prosperujícími regiony v Unii — tìmi, kteréjsou v centru pozornosti politiky soudr/Char9Enosti EU — aostatními také zmenšoval. Zatím však nelze urèit,k èemu vlastnì došlo od roku 2001
3. Je nutno pozna -
menat, /Char9Ee regionální èísla, na nì/Char9E se tento oddíl i zby -
tek zprávy odvolává, se vztahují k rùstu HDP na osobu
v reálných èíslech. Poprvé jsou zalo/Char9Eena na regionál -
ních ukazatelích odvozených z nové databáze speci -
álnì vytvoøené tak, aby byla po celou dobu pro
všechny regiony NUTS 2 v EU konzistentní. Liší se odúdajù obvykle vyu/Char9Eívaných v pøedcházejících empiric -
kých studiích a analýzách, které se vztahují k HDP
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
4
460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:05Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
5Canar ias (E)
Guade loupe Martinique Réun ion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
FR(DOM): 2000
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeographics pro administrativní hranice0 100 500 km1.1 HDP na osobu (PPS), 2001
Index, EU s 25 èleny = 100
<50
50-75
75-90
90-100
100-125
>= 125Zdroj: Eurostat
bez údaju
470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:06Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vyjádøenému v PPS za urèitou dobu, co/Char9E je pro tento
úèel nevhodné (viz Metodologické poznámky na kon -
ci tohoto oddílu).
Regiony, jim/Char9E byl udìlen status Cíle 1, proto/Char9Ee jejich
HDP na osobu vyjádøený v PPS byl ni/Char9Eší ne/Char9E 75 %prùmìru EU, za/Char9Eily v období 1988 (kdy byly reformo -
vány strukturální fondy) a/Char9E 2001 vyšší tempo rùstu
ne/Char9E ostatní èásti Unie. Jak vyplývá z výše uvedenéanalýzy, ke zvláš/Char9D vysokému rùstu došlo v regionechv kohezních zemích (které tvoøí více ne/Char9E polovinu re -
gionù spadajících pod Cíl 1 a více ne/Char9E polovinu obyva -
tel /Char9Eijících v tìchto regionech).
V regionech spadajících pod Cíl 1 jako celku se v le -
tech 1994 a/Char9E 2001 (poslední rok, pro který jsou regio -
nální údaje k dispozici a zahrnujících pøedchozí
programové období a první dva roky období souèas -
ného) zvyšoval HDP na osobu v reálných èíslech
témì øo3% roènì v porovnání s více ne/Char9E 2 % roènì ve
zbytku EU. Toto zvyšování následovalo po rùstu o ne-celá 2 % roènì v pøedcházejících šesti letech 1988 a/Char9E1994, i kdy/Char9E tento rùst byl vyšší ne/Char9E jinde v Unii (pøes1 % roènì)
4. Od roku 1988, kdy byly zreformovány a
rozšíøeny strukturální fondy, se proto HDP na osobuv regionech spadajících pod Cíl 1 jako celku neustálepøibli/Char9Eoval k prùmìru v EU.
Tempo konvergence regionu však bylo rùznéTempo rùstu, k nìmu/Char9E docházelo v regionech spada -
jících pod Cíl 1, se však mezi tìmito regiony podstatnì
lišilo. Konvergence tak neprobíhala v Unii stejnýmtempem, mnohem významnìjší byla v kohezních ze -
mích ne/Char9E jinde, mo/Char9Ená v dùsledku kombinace pomìr -
nì vysokých èástek strukturální podpory a politik na
národní úrovni orientovaných na rùst (tabulka A1.2).
Jak ji/Char9E bylo uvedeno výše, v regionech spadajících
pod Cíl 1 ve ètyøech kohezních zemích rùst HDP naosobu v období od poloviny 90. let vysoce pøevyšovalprùmìr v EU. To platilo pro regiony zahrnuté pod Cíl 1ve Španìlsku, kde pøibli/Char9Enì 40 % obyvatel /Char9Eije mimoregiony spadající pod Cíl 1, i pro ostatní tøi zemì, kdepodmínky pro získání podpory splòují všechny regio -
ny. (Ve Španìlsku pøedstavoval rùst HDP na osobu
v regionech spadajících pod Cíl 1 v letech 1994 a/Char9E2001 v prùmìru 3 % roènì, co/Char9E je pouze o nìco ménìne/Char9E v ostatních španìlských regionech.)
Mimo kohezní zemì byl rùst v regionech spadajících
pod Cíl 1 ménì impozantní, zdá se, /Char9Ee alespoò z èástijej stlaèil pomalý rùst na celonárodní úrovni. Zvláš/Char9Dv nových nìmeckých spolkových zemích, kde se po -
èátkem 90. let po sjednocení HDP znaènì zvýšil, byl
rùst HDP na osobu po sedm let v období 1994 a/Char9E 2001stejný jako prùmìr v EU (ménì ne/Char9E 2,5 % roènì). Tototempo však bylo stále mnohem vyšší ne/Char9E ve zbytkuNìmecka (ménì ne/Char9E 1,5 % roènì). V Itálii byl rùst v re -
gionu Mezzogiorno (2 % roènì) podobný rùstu ve
zbytku zemì a obdobnì pod prùmìrem EU.
V regionech spadajících pod Cíl 1 jinde v Unii, které
tvoøí pouze velmi malý podíl národní populace, bylrùst HDP na osobu v tomto období stejný jako prùmìrv EU (viz Metodologická poznámka).
Navzdory celkové konvergenci HDP na osobu v zao-
stávajících regionech s prùmìrem v EU zùstává rozdílvysoký. Ve 29 regionech, které jsou domovem 13 %obyvatel EU15, tvoøil HDP na osobu v roce 2001 vyjá -
døený v PPS ménì ne/Char9E dvì tøetiny prùmìru. Tyto regi -
ony se nacházejí pøevá/Char9Enì v Øecku, Portugalsku,
ji/Char9Ením Španìlsku a ji/Char9Ení Itálii, zahrnují však také šestvýchodonìmeckých regionù (Chemnitz, Dessau, Me -
klenbursko — Pøední Pomoøany, Magdeburg, Brani -
borsko — severovýchod a Durynsko), Cornwall ve
Velké Británii a tøi ze ètyø francouzských zámoøskýchdepartmentù (mapa 1.1).
Také míra zamìstnanosti a produktivita
se v regionech pøiblí/Char9Eily
Konvergenci HDP na osobu doprovázelo zmenšování
rozdílù v míøe zamìstnanosti v regionech. I kdy/Char9E sezamìstnanost v EU od poloviny 90. let významnì zvý -
šila, byl nárùst vìtší v regionech spadajících pod Cíl 1
ne/Char9E jinde. V letech 1994 a/Char9E 2001 se poèet
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
6
480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:06Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zamìstnaných v tìchto regionech zvyšoval témìø o
1,5 % roènì, co/Char9E je o nìco více ne/Char9E prùmìr v EU, av roce 2002 byla míra zamìstnanost o více ne/Char9E 5 pro -
centních bodù vyšší ne/Char9E pøed šesti lety oproti nárùstu
o 4 procentní body ve zbytku Unie.
Rùst produktivity práce byl také vyšší v regionech spa -
dajících pod Cíl 1 ne/Char9E v ostatních èástech, v období
1994 a/Char9E 2001 v prùmìru více ne/Char9E 1,5 % roènì oprotiménì ne/Char9E pøibli/Char9Enì 1 % roènì v EU jako celku. Rùstproduktivity pøispìl ke zvyšování HDP vlastnì vícene/Char9E rùst zamìstnanosti.
Zvyšování zamìstnanosti se však mezi regiony spa -
dajícími pod Cíl 1 znaènì lišilo. Zatímco v Portugalsku
bylo mírnì nad prùmìrem EU a v Øecku hluboko podprùmìrem, jak bylo uvedeno výše, poèet zamìstna -
ných znaènì rostl v regionech spadajících pod Cíl 1 ve
Španìlsku (pøibli/Char9Enì o 3 % roènì) — více ne/Char9E ve zbyt-ku zemì — a ještì více v Irsku (o 5 % roènì). Dùsled-kem toho byla ve španìlských regionech nízký rùstproduktivity práce (0,5 % roènì).
Naopak v regionech spadajících pod Cíl 1 v Nìmecku
— v nových spolkových zemích — poèet zamìstna-ných v tomto období klesal (témìø o 0,5 % roènì), aleproduktivita práce rostla více ne/Char9E v ostatních èástechzemì a vlastnì ne/Char9E v Unii jako celku (o 2 % roènì). Po -
dobnì v italských regionech spadajících pod Cíl 1 —
v Mezzogiornu — se zamìstnanost zvyšovala pomìr -
nì málo (o ménì ne/Char9E 0,5 % roènì), zatímco rùst pro -
duktivity byl také nadprùmìrný, i kdy/Char9E ménì (o více
ne/Char9E 1,5 % roènì oprot i1%v e zbytku Itálie).
Proto i kdy/Char9E se konkurenceschopnost v tìchto dvou
oblastech snad zlepšila, zùstává hlavním problémemnedostatek pracovních míst. To je pøípad zvláštì ji/Char9EníItálie, kde v roce 2002 bylo zamìstnáno pouze 43 %obyvatel v produktivním vìku, co/Char9E je mnohem ménìne/Char9E podíl v ostatních regionech spadajících pod Cíl 1— a v podstatì kdekoliv jinde v Unii. Prùmìrná mírazamìstnanosti v regionech spadajících pod Cíl 1 jakocelku byla stále o více ne/Char9E 10 procentních bodù ni/Char9Ešíne/Char9E v ostatních èástech EU (56 % oproti 66,5 %)(mapa 1.2). Zvyšování míry zamìstnanosti v zaostá -
vajících regionech proto zùstává ústøední souèástí
politiky soudr/Char9Enosti EU.
Problematické regiony nejsou jen ty,
které mají nejni/Char9Eší HDP na osobu
Slabá hospodáøská výkonnost v EU a strukturální pro -
blémy, které jsou jejím základem, se neomezují na re -
giony s nejni/Char9Eším HDP na osobu. Problematické
regiony jak na úrovni NUTS 2, tak, a to dokonce èastì -
ji, na úrovni NUTS 3 jsou rozptýleny po celé Unii. Pro -
blémy postihující tyto regiony pramení z mnoha
rùzných zdrojù, vèetnì útlumu tradièního prùmyslu,geografických podmínek omezujících rozvoj, klesajícízamìstnanosti i poètu obyvatelstva a úbytku základ -
ních slu/Char9Eeb nebo chybìjící inovaèní kapacity a ne -
zbytných podpùrných struktur. Všechny tyto dùvody,
buï jednotlivì nebo spoleènì, odrazují investice a za-braòují novému rozvoji obchodu. Tyto problémy jsoupopsány v dalších èástech (viz èásti o územnísoudr/Char9Enosti nebo o faktorech konkurenceschopnos-ti). Nebudou-li se øešit, mohou se èasem zhoršovat avést tak k postupnému úpadku hospodáøskévýkonnosti.
Napøíklad v 11 regionech NUTS 2 s pomìrnì nízkým
HDP na osobu èinil reálný rùst HDP v letech 1994 a/Char9E2001 polovinu prùmìrného tempa v EU za toto obdobínebo ménì. Ve všech tìchto regionech byl HDP naosobu vyjádøený v PPS významnì pod prùmìrem EU,ale nad 75 % prahem nutným k udìlení statutu Cíle 1.
Tìchto 11 regionù se nachází na severovýchodì Ang -
lie, v nìkolika èástech Nìmecka (napøíklad Koblenz a
Münster) i ve Švédsku. V ka/Char9Edém pøípadì zazname -
naly nízký rùst produktivity, která se v tomto období
zvyšovala v prùmìru pouze o 0,5 % roènì — co/Char9E je jeno nìco více ne/Char9E tøetina prùmìru EU — i nízký rùst za -
mìstnanosti (pouze více ne/Char9E 0,5 % roènì oproti prù -
mìru v EU ve výši témìø 1,5 % roènì).
Dohromady tvoøil jejich HDP na osobu vyjádøený v
PPS v roce 2001 pøibli/Char9Enì 85 % prùmìru EU, ale
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
7
490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:06Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
81.2Zamìstnanos t, 2002
Zamìstnan éosoby ve v ìku1 5-64 let jako%obyvate lve vìku1 5-64 let
<56,0
56,0-60,2
60,2-6 4,4
64,4-6 8 ,6
>= 68 ,6
bez údajuSmìrodatn áodchy lka=8,4EU27=6 2,4
Zdroj: Eurostat a n árodní stat istickéúrady
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
témìø všechny tyto regiony obsahují oblasti, kde v po -
sledních 10 nebo více letech došlo pouze k nepatrné -
mu rùstu a HDP na osobu zde tvoøil ménì ne/Char9E 75 %
prùmìru v EU.
Pokud bude i nadále hospodáøský rùst v tìchto regio -
nech sní/Char9Eený, klesne zanedlouho HDP na osobu pod
75 % úroveò a tyto regiony pak mohou být zpùsobilék získání podpory v rámci Cíle 1. Do té doby se všakstrukturální problémy, které je nutno pøekonat, dálezhorší a bude zapotøebí drastiètìjších opatøení. To vy -
volává otázku, jak daleko by politika soudr/Char9Enosti mìla
pøedjímat toto zhoršování a zasáhnout v døívìjší fázi,aby se zastavil pokles s vynalo/Char9Eením ni/Char9Eších výdajù.
Rùst HDP v pøistupujících zemíchVe všech nových èlenských státech èinil rùst HDP
v letech 1994 a/Char9E 2001 prùmìrnì více ne/Char9E 4 % roènìs výjimkou Maïarska (o nìco ménì) a Èeské republi-ky. Zde èinil rùst pouze více ne/Char9E 2 % roènì, zatímcov Bulharsku a Rumunsku (dvì pøistupující zemì, kterénevstoupí v roce 2004 do EU) se HDP prakticky ne-zvýšil. Jeliko/Char9E se však rùznì zmìnily poèty obyvatel —na Kypru a Maltì se významnì zvýšily, ve tøech po-baltských zemích i v Bulharsku klesaly pøibli/Char9Enì o 1 %roènì a jinde se zmìnily pomìrnì málo — rùst HDPna osobu se lišil o nìco více ne/Char9E rùst HDP.
Celkovì byl roèní rùst HDP na oso -
bu v reálných èíslech v nových
èlenských státech v tomto obdobípøibli/Char9Enì 1,5 % nad prùmìremEU15.
Od roku 2001 se rùst v tìchto ze -
mích dohromady zpomalil, èásteè -
nì v dùsledku sní/Char9Eení rùstu v EU,
která je jejich hlavním vývoznímtrhem. Celkovì èinil rùst v letech2001 i 2002 necelá 2,5 % a pro rok2003 se odhaduje na 3 %. Zpoma -
lení bylo zvláš/Char9D markantní v Polsku,
kde pøedstavoval rùst v letech 2001a 2002 v prùmìru pouze o nìco málo více ne/Char9E 1 %, a
ještì menší byl na Maltì v dùsledku úbytku turistù zEU.
Rust zamestnanosti je však malý
v dusledku pokracující restrukturalizace
Ani pøed nedávným zpomalením nepøispíval rùst pøíliš
k zmírnìní problémù se zamìstnaností, které sev transformujících se zemích objevily na poèátku 90.let. Ve všech zemích s vysokým tempem rùstu, s vý -
jimkou Maïarska a Slovinska, se znaènì zvýšila pro -
duktivita práce a zamìstnanost rostla jen málo
(Lotyšsko) nebo klesala (ve všech ostatních pøípa -
dech), co/Char9E odrá/Char9Eelo probíhající restrukturalizaci jejich
hospodáøství, která ve vìtšinì pøípadù zdaleka nenídokonèena.
Rùst v pøistupujících zemích v prùbìhu transformace
proto pocházel pøevá/Char9Enì ze zvyšování výkonu naosobu, nikoliv z vyšší zamìstnanosti. Ve vìtšinì zemíto nadále platí i v posledních letech, zvláštì v zemíchs nejni/Char9Eším HDP na osobu. (Výraz „pøistupující zemì“se v této zprávì pou/Char9Eívá k oznaèení 10 nových èlen-ských státù plus Bulharska a Rumunska.)
V letech 1998 (od kdy jsou k dispozici údaje pro vìtši -
nu zemí) a/Char9E 2002 klesla míra zamìstnanosti o více
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
9 
01020304050607080
DK NL SE UK FI AT PT DE IE LU FR BE ES EL IT CY CZ SI EE LT LV RO HU SK PL BG010203040506070801998
2002
Pr ům ěr v EU15 2002
Lisabonský cíl 2010Zam ěstnané osoby ve v ěku 15-64 let 
jako % obyvatel ve v ěku 15-64 let1.2 Zam ěstnanost, 1998 a 2002
MT: údaje neexistují; BG a CY: pro rok 1998 údaje neexistují
Zdroj: Eurostat, Šet ření pracovních sil
510525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ne/Char9E 7 procentních bodù v Polsku i v Rumunsku, témìø
o 4 procentní body v Estonsku a o 2 procentní body
v Èeské republice, na Slovensku a v Litvì. Na druhoustranu se míra zamìstnanosti zvýšila ve Slovinsku, ikdy/Char9E o ménì ne/Char9E 1 procentní bod, v Lotyšsku a Ma -
ïarsku (v této zemi o více ne/Char9E 3 procentní body), i
kdy/Char9E, jak bylo uvedeno výše, úroveò zamìstnanostizùstává hluboko pod prùmìrem EU15 (graf 1.2).
Zpomalení vedlo k dalšímu poklesu zamìstnanosti,
zvláš/Char9D v Polsku, kde se poèet zamìstnaných v roce2002 sní/Char9Eil o více ne/Char9E 2 %, a odhaduje se, /Char9Ee v roce2003 dále klesal. V posledním roce se odhaduje rùstzamìstnanosti o více ne/Char9E 0,5 % pouze ve dvou ze -
mích, v Litvì a na Slovensku.
Míra zamìstnanosti proto zùstává
v pøistupujících zemích nízká
V dùsledku sní/Char9Eeného rùstu zamìstnanosti podíl za-
mìstnaného obyvatelstva v produktivním vìku v pøistu-pujících zemích od poèátku transformace stále klesal,zatímco v EU15 s tento podíl zvyšuje. V roce 2002 tentopodíl — míra zamìstnanosti — tvoøil v 10 nových èlen-ských státech v prùmìru 56 %, co/Char9E je mnohem ménìne/Char9E prùmìr v EU15 (více ne/Char9E 64 %), i kdy/Char9E se tento podílpodobá èíslu v souèasných regionech spadajících podCíl 1. Tato podobnost však zakrývá skuteènost, /Char9Ee, jakbylo uvedeno výše, míra zamìstnanosti v regionechspadajících pod Cíl 1 se a/Char9E do nedávného zpomalenívýznamnì zvyšovala, kde/Char9Eto v nových èlenských stá -
tech se spíše sni/Char9Eovala.
Ve všech pøistupujících zemích, s výjimkou Kypru,
byla míra zamìstnanosti pod cílovou hodnotou proEU stanovenou na vrcholné schùzce v Lisabonu na67 % pro rok 2005 a 70 % pro rok 2010. Zatímco sev Èeské republice pomìrnì blí/Char9Eila 67 % (65,5 %) a veSlovinsku odpovídala prùmìru v EU, jinde byl podstat -
ný rozdíl. V Maïarsku a na Slovensku byla míra za -
mìstnanosti pøibli/Char9Enì 56 %, co/Char9E je podobné jako
v Øecku a o nìco více ne/Char9E prùmìr v Itálii, a v Polskubyla necelých 52 %, co/Char9E je ménì ne/Char9E v jakémkolivsouèasném èlenském státì.Velké rozdíly v HDP na osobu mezi
regiony v pøistupujících zemích
Rùst v pøistupujících zemích má k regionální vyrovna -
nosti daleko. Ve všech transformujících se zemích se
disproporcionálnì koncentruje v nìkolika regionech,zvláštì v hlavních mìstech a okolních oblastech.V dùsledku toho se významnì zvýšily rozdíly v HDPna osobu.
V Èeské republice i na Slovensku 20 % obyvatel /Char9Eijí -
cích v nejvíce prosperujících regionech má HDP na
osobu více ne/Char9E dvakrát tak vysoký jako 20 % /Char9Eijícíchv nejménì prosperujících regionech. To se podobározdílu v Itálii nebo Nìmecku. V Maïarsku èiní HDPna osobu v nejvíce prosperujících regionech s 20 %obyvateli pøibli/Char9Enì 2,4násobek výše v nejménì pro -
sperujících regionech, co/Char9E je více ne/Char9E v jakémkoliv
stávajícím èlenském státì EU.
Rozšírení znaènì zvýší nerovnosti
v HDP na osobu v EU
Deset nových èlenských státù pøispìje daleko více ke
zvýšení poètu obyvatel EU (témìø o 20 %) ne/Char9E ke zvý-šení jejího HDP (pøibli/Char9Enì o 5 %, vyjádøeno v eurech).Bulharsko a Rumunsko by spoleènì pøispìlo k poètuobyvatel EU dalšími 8 %, ale k HDP necelým 1 %. Ikdy/Char9E vezmeme v úvahu ni/Char9Eší /Char9Eivotní náklady, jsouvšechny tyto zemì mnohem ménì prosperující ne/Char9Estávající èlenské státy EU, avšak ve velmi rozdílnémíøe. Blí/Char9Eící se rozšíøení na 25 èlenských státù a ná -
slednì na 27 nebo více proto zásadnì zmìní rozsah
nerovností v EU. Politika soudr/Char9Enosti — a ostatní poli -
tiky EU — se budou muset pøizpùsobit, aby na tuto
skuteènost mohly reagovat.
Aèkoliv nové èlenské státy zaznamenaly od poloviny
90. let rychlejší rùst ne/Char9E EU15, jak bylo uvedeno výše,zùstává rozdíl v HDP na osobu znaèný. Pouze Malta,Kypr, Èeská republika a Slovinsko mìly v roce 2002HDP na osobu vyjádøený v PPS více ne/Char9E 60 % prùmì -
ru EU15. V Polsku, Estonsku a Litvì to bylo pouze pøi -
bli/Char9Enì 40 % prùmìru a v Lotyšsku jen 35 % prùmìru.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
10
520525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V Bulharsku a Rumunsku to èinilo pouze pøibli/Char9Enì
26–27 % prùmìru.
Proto jakmile dojde k rozšíøení, znaènì se celkovì
zvìtší rozdíly v pøíjmech mezi nejvíce a nejménì pro-sperujícími èlenskými státy. I kdy/Char9E prùmìrný HDP naosobu v rozšíøené EU bude ni/Char9Eší ne/Char9E v EU15, pouzeKypr má v EU s 25 èlenskými státy HDP na osobu vyš-ší ne/Char9E 80 % prùmìru. V Lotyšsku je to pouze 38 % prù-mìru EU s 25 èleny, co/Char9E je ménì ne/Char9E polovina úrovnìv Øecku nebo Portugalsku (77–78 %), zatímco v Ru-munsku a Bulharsku to bude ménì ne/Char9E 30 % prùmìru(graf 1.3).Jinými slovy, zatímco rozdíl mezi prùmìrným HDP na
osobu v EU15 a jeho výší v nejménì prosperujícíchèlenských státech je v souèasnosti menší ne/Char9E 30 % (tzn.v Øecku a Portugalsku je jeho výše témìø 30 % pod prù-mìrem), rozdíl se zdvojnásobí, a/Char9E v roce 2004 pøistoupínové èlenské státy (tzn. v Lotyšsku je HDP na osobu ovíce ne/Char9E 60 % ni/Char9Eší ne/Char9E prùmìr EU s 25 èleny), a zøejmìse ještì zvýší, a/Char9E vstoupí Bulharsko a Rumunsko.
V rozšíøené EU lze státy rozdìlit do tøí skupin podle
HDP na osobu vyjádøeného v PPS. U první skupinysestávající z 12 ze souèasných 15 èlenských státù jeHDP na osobu vysoko nad prùmìrem EU25 (o 10 %
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
11050100150200250300
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK BG CY CZ EE HU LT LV MT PL RO SI SK050100150200250300Index EU25=1001.3 HDP na osobu (PPS) podle zemí a regionální extrémy, 2001
HainautAntwerpen Bruxelles / 
Brussels
DessauOberbayernHamburg
Dytiki 
ElladaSterea 
Ellada
ExtremaduraMadrid
GuyaneÎle de France
Border, 
Midland 
and 
WesternSouthern 
and Eastern
CalabriaBolzano / 
Bozen
FlevolandUtrecht
BurgenlandSalzburgWien
 AçoresLisboa e 
Vale do 
Tejo
Itä-SuomiÅland
Norra 
MellansverigeStockholm
Cornwall & Isles 
of ScillyBerkshire, Bucks & 
OxfordshireInner London
Yuzhen TsentralenYugozapaden
SeverozápadJihozápadPraha
Észak-
MagyarországKözép-Magyarország
LubelskieMazowieckie
Nord-EstBucure şti
Východné 
SlovenskoZápadné 
SlovenskoBratislavský
Zdroj: Eurostat, Regionální ú čty
020406080100120140
LU IE DK NL AT UK BE FR SE FI DE IT ES CY EL PT MT SI CZ HU SK PL EE LT LV RO BG020406080100120140Index, EU25 = 1001.4 HDP na osobu (PPS), 2002
206,7
Zdroj: Eurostat, Národní ú čtyPr ům ěr v EU25
530525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
nebo více). Ve druhé skupinì 7 zemí, která se skládá
ze tøí zbývajících souèasných èlenských státù, Špa -
nìlska, Portugalska a Øecka, plus Kypru, Èeské re -
publiky, Slovinska a Malty, je HDP na osobu 68 % a/Char9E
94 % prùmìru EU s 25 èleny. Ve tøetí skupinì 8 zemí(vèetnì Bulharska a Rumunska), které jsou všechnynovými nebo budoucími èleny, èiní tento podíl ménìne/Char9E 60 % prùmìru (graf 1.4).
Rozdíly mezi regiony se s rozšíøením ješte zvìtšíRozšíøení bude mít ještì vìtší dopad na rozdíly mezi
regiony ne/Char9E mezi zemìmi. Zatímco v regionech, kdeprùmìrný HDP na osobu v letech 1999 a/Char9E 2001 èinilménì ne/Char9E 75 % prùmìru EU, /Char9Eije pøibli/Char9Enì 73 miliónùobyvatel, tj.asi 19 % populace EU15, /Char9Eije podle po -
sledních odhadù témìø stejný poèet obyvatel, pøi -
bli/Char9Enì 69 miliónù ze 74,5 miliónu obyvatel, kteøí se
v roce 2004 stanou obèany EU (92% z celkového po-ètu), v regionech s HDP na osobu ni/Char9Eším ne/Char9E 75 %prùmìru v nových èlenských státech EU s 25 èleny.
To však neznamená, jak je rozvedeno ní/Char9Ee, /Char9Ee tìchto
69 miliónù obyvatel se prostì pøidá k tìm, kteøí v sou-èasnosti /Char9Eijí v regionech s HDP na osobu ni/Char9Eším ne/Char9E75 % prùmìru EU, nebo/Char9D tento prùmìr se v dùsledkurozšíøení sní/Char9Eí (z prùmìru týkajícího se 15 èlenskýchstátù na prùmìr týkající se 25). Dùsledkem budesní/Char9Eení poètu obyvatel /Char9Eijících v tìchto regionechv souèasné EU15 pøibli/Char9Enì o 19 miliónù. Èistým vý -
sledkem rozšíøení proto bude zvýšení poètu obyvatel
/Char9Eijících v EU s 25 èleny v regionech s HDP na osobuni/Char9Eším ne/Char9E 75 % prùmìru na 123 miliónù. Po vstupuBulharska a Rumunska se tento poèet dále zvýší navíce ne/Char9E 153 miliónù neboli témìø na 32 % obyvatel -
stva EU s 27 èleny, tj. na více ne/Char9E dvojnásobek obèa -
nù /Char9Eijících v takovýchto regionech nyní.
V EU s 27 èlenskými státy by dvì tøetiny obyvatel v regi -
onech s HDP na osobu ni/Char9Eším ne/Char9E 75 % prùmìru EU
s 25 èleny /Char9Eily v nových èlenských státech. V regionech,kde je HDP na osobu ménì ne/Char9E polovina prùmìru EU,by /Char9Eil pøibli/Char9Enì ka/Char9Edý šestý èlovìk. /Char8Eádný z dotyèných38 regionù se nenachází v souèasné EU15.Statistický dopad
Rozšíøení mnohem více pøispìje k poètu obyvatel EU
ne/Char9E k HDP a dojde tak k významnému sní/Char9Eení HDP naosobu. Prùmìrný HDP na osobu v EU s 25 èlenskýmistáty bude pøibli/Char9Enì o 12,5 % ni/Char9Eší ne/Char9E prùmìr v EU15.Pro 17 regionù to bude znamenat, /Char9Ee jejich pøíjem naosobu ji/Char9E nebude pod 75 % prahem, vzhledem k tomu,/Char9Ee ten bude nyní ni/Char9Eší ne/Char9E pøedtím. Vyšší ne/Char9E 75 %bude také na Maltì, kde je to nyní ménì ne/Char9E 75 % prù -
mìru EU15.
Jak bylo uvedeno výše, odhady naznaèují, /Char9Ee v tìchto
regionech, z nich/Char9E má v souèasnosti vìtšina v rámcistrukturálních fondù statut Cíle 1, /Char9Eije témìø 19 miliónùobyvatel (a dalších 400 tisíc na Maltì). Jestli/Char9Ee kritéri -
um pro urèování statutu Cíle 1 zùstane nezmìnìno,
ztratí dotyèné regiony nárok na strukturální podporu, ikdy/Char9E jejich HDP na osobu bude po rozšíøení naprostostejný jako pøedtím, stejnì jako strukturální problémy,které jsou základem jeho pomìrnì nízké výše a kterébyly pùvodnì dùvodem strukturální podpory. Podlesouèasných odhadù jsou napøíklad ètyøi tyto regionyve východní èásti Nìmecka, ètyøi ve Velké Británii,ètyøi ve Španìlsku, jeden v Øecku a jeden v Portugal-sku (tabulka A1.3).
Rozdíly v zamìstnanosti mezi
regiony budou stejnì velké
Míra zamìstnanosti je ve vìtšinì regionù v pøistupují -
cích zemích ni/Char9Eší, ne/Char9E je souèasný prùmìr v EU15, i
kdy/Char9E nikde není tak nízká jako na jihu Itálie. Pouze veètyøech regionech — na Kypru a ve støedních Èe -
chách, na Jihozápadì a v Praze v Èeské republice —
zamìstnanost pøekroèila lisabonský cíl 67 % pro rok2005 a pouze v Praze byla vyšší ne/Char9E 70 %, co/Char9E je lisa -
bonský cíl pro rok 2010. Oproti tomu v souèasných
èlenských státech bylo 53 regionù (NUTS 2), kde bylazamìstnanost vyšší, vìtšina z nich se nachází v se -
verských zemích, ve Velké Británi i a v Nizozemsku.
V rozšíøené EU s 25 èlenskými státy proto bude 14 regi -
onù s mírou zamìstnanosti pod 50 %, ze souèasné
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
12
540525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:09Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
EU15 šest v ji/Char9Ení Itálii, jeden ve Španìlsku (Ceuta y Me -
lilla) a jeden ve Francii (Korsika) a z nových èlenských
státù pìt v Polsku a jeden v Maïarsku (Észak-Alföld). (VBulharsku jsou další tøi regiony se zamìstnaností podtouto úrovní.)
Tyto regiony s nízkou zamìstnaností mají vìtšinou po -
mìrnì nízký HDP na osobu, do velké míry v dùsledku
neschopnosti zamìstnat velký poèet lidí v produktivníchodvìtvích. Vztahy mezi míro u zamìstnanosti a relativní
výší HDP na osobu však zdaleka nejsou stejné. V nìkte -
rých pøistupujících zemích, zvláštì v Polsku, ale také
v Rumunsku, je zamìstnanost spíše ne/Char9E s HDP na oso -
bu ú/Char9Eeji propojena s velikostí zemìdìlského sektoru,
který v jistém smyslu poskytuje pracovní místa jako po -
slední mo/Char9Enost. To odrá/Char9Eí neustálé pøetrvávání hospo -
daøení za úèelem zajištìní /Char9Eivobytí rodiny a stojí v proti -
kladu s jeho postavením v souèasné EU, kde je
zamìstnanost v zemìdìlských regionech spíše menší.
Z toho vyplývá, /Char9Ee zvláštì v tìchto regionech bude hos-
podáøský rozvoj pravdìpodobnì doprovázet podstatnárestrukturalizace a pøesuny zamìstnanosti mezi jednot-livými odvìtvími, i kdy/Char9E potø eba restrukturalizace se
v /Char9Eádném pøípadì neomezuje na tyto regiony.
Slo/Char9Eení sektoru naznaèuje, /Char9Ee v pøistupujících
zemích pravdìpodobnì dojde k významnérestrukturalizaci…
Pohled na mo/Char9Ené pøíští zmìny ve struktuøe zamìstna -
nosti pøi hospodáøském rozvoji lze získat porovnáním
toho, jak je zamìstnanost rozdìlena mezi hospodáø -
skými sektory v pøistupujících zemích a v souèasné
EU15 a dále pak ve stávajících regionech spadajícíchpod Cíl 1 a v ostatních (mapa A1.1). Takovéto srovná -
ní je nejnázornìjší, jestli/Char9Ee se provede explicitní úpra -
va odrá/Char9Eející rozdíly v celkové míøe zamìstnanosti
mezi rùznými oblastmi — jinými slovy, jestli/Char9Ee bude -
me zkoumat podíl obyvatel v produktivním vìku za -
mìstnaných v rùzných sektorech, nikoliv pouze
porovnávat podíly rùzných sektorù na celkové za -
mìstnanosti. Pøi zvyšování poètu zamìstnaných
v ménì rozvinutých státech a regionech tím snadzískáme pøehled o tom, jak budou osoby hledající prá -
ci rozdìleny mezi jednotlivé sektory.
Celková míra zamìstnanosti v pøistupujících zemích
byla v roce 2002, navzdory poklesu v posledních letech,stále o nìco vyšší ne/Char9E ve stávajících regionech spadají -
cích pod Cíl 1. To je pøevá/Char9Enì dùsledek mnohem vìtší -
ho poètu osob zamìstnaných v zemìdìlství a výrobì,
zvláštì v textilním a odìvní m prùmyslu a dalších základ -
ních odvìtvích, co/Char9E z velké èásti kompenzuje ni/Char9Eší za -
mìstnanost ve slu/Char9Ebách i ve stavebnictví (tabulka A1.4).
Pomìrnì nízká zamìstnanost ve slu/Char9Ebách v pøistupují -
cích zemích je daleko viditelnìjší ve srovnání s regiony
v EU nespadajícími pod Cíl 1, které mají v tomto sektorumnohem více zamìstnaných ne/Char9E regiony spadající podCíl 1. Schodek je velký ve všech èinnostech v sektoruslu/Char9Eeb. Zvláš/Char9D znaèný je v moderních a komunálníchslu/Char9Ebách (obchodní a finanèní slu/Char9Eby a vzdìlávací,zdravotnické a sociální slu/Char9Eby), kde rozdíly mezi regionyspadajícími pod Cíl 1 a ostatními regiony jsounejzøetelnìjší.
Zatímco tedy struktura zamìstnanosti v pøistupujících ze-
mích smìøovala bìhem let transformace k podobì struk-tury v EU, tempo zmìn bylo pomalé. Podstatný úbytekpracovních míst v zemìdìlst ví a v základních prùmyslo -
vých odvìtvích nevykompenzov al ještì ve vìtšinì regio -
nù dostateèný nárùst pracovních míst ve slu/Char9Ebách. A
v budoucích letech lze oèekávat další podstatný úbytekpracovních míst — pø edevším v zemìdìlství.
… zvláštì smìrem k sektoru slu/Char9Eeb, kde se
v EU koncentruje nárùst pracovních míst
Na základì zkušeností ve stávajících èlenských státech
se budoucí nárùst pracovních míst ve slu/Char9Ebách v pøistu -
pujících zemích — i v souèasných regionech spadají -
cích pod Cíl 1 — pravdìpodobnì bude koncentrovat v
moderních a komunálních slu/Char9Ebách, i kdy/Char9E významnouexpanzi lze také oèekávat v základních slu/Char9Ebách (ob -
chod, hotely a restaurace, doprava, komunikace a osob -
ní a veøejné slu/Char9Eby), kde je zamìstnanost stále ni/Char9Eší ne/Char9E
v EU15.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
13
550525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:09Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V šestiletém období 1996 a/Char9E 2002, kdy se celková
míra zamìstnanosti v EU15 zvýšila o více ne/Char9E 4 pro -
centní body, došlo k nárùstu prakticky všech nových
pracovních míst ve slu/Char9Ebách, kdy vyspìlé, moderníslu/Char9Eby èinily 40 % èistého zvýšení zamìstnanosti akomunální slu/Char9Eby dalších 26 % (graf 1.5). Spolu bylytak tyto dva sektory zodpovìdné za dvakrát vyšší po -
èet dalších èistých vytvoøených pracovních míst ne/Char9E
v základních slu/Char9Ebách, který byl o nìco vyšší, pokudjde o celkový poèet zamìstnaných.
Naopak poèet pracovních míst v zemìdìlství, základ -
ních výrobních odvìtvích a veøejných slu/Char9Ebách v po -
mìru k poètu obyvatel v produktivním vìku klesl,
zatímco k mírnému zvýšení zamìstnanosti došlov chemickém a strojírenském prùmyslu a k velkémuve stavebnictví, které je více ne/Char9E ostatní odvìtví ovliv -
òováno hospodáøským cyklem. Pokraèující trend
smìrem k èinnostem v rámci vyspìlých slu/Char9Eeb i ko-munálních slu/Char9Eeb podtrhuje potøebu zvýšit úroveòdosa/Char9Eeného vzdìlání, vezmeme-li v úvahu poptávkupo vysoce kvalifikovaných pracovnících, která sev budoucích letech bude pravdìpodobnì dálezvyšovat
5.
Úkolem pøistupujících zemí, který se zrcadlí v regio-
nech spadajících pod Cíl 1, je dlouhodobì posilovatkonkurenceschopnost, aby tyto zemì dokázalyudr/Char9Eet vysoké tempo hospodáøského rùstu a zároveò
zvyšovat zamìstnanost. Posilování konkurence -
schopnosti znamená dosahovat neustálého zvyšová -
ní produktivity, která zùstává hluboko pod úrovní
EU15, a ještì více pod úrovní ve více prosperujícíchregionech.
Aèkoliv je dùle/Char9Eité zdùraznit, /Char9Ee v dlouhodobém hori -
zontu není tento cíl v rozporu se zvyšováním zamìst -
nanosti — vytváøení dlouhodobých stálých
pracovních míst skuteènì závisí na zvyšování konku -
renceschopnosti — není tomu nutnì tak v krátkodo -
bém horizontu. Pøesuny zamìstnanosti z odvìtví
s nízkou produktivitou, zvláštì ze zemìdìlství, do od -
vìtví s vyšší produktivitou jsou nezbytné, má-li se zvý -
šit konkurenceschopnost. Zároveò je prùbì/Char9Enì
potøeba zvyšovat produktivitu uvnitø sektorù a pokra -
èovat v procesu racionalizace a sni/Char9Eování pøe -
mno/Char9Eení zamìstnancù, k nìmu/Char9E docházelo v období
transformace (mapa A1.2).
Problém konvergence v pøistupujících zemíchStrukturální problémy v pøistupujících zemích, které
jsou základem jejich nízkého HDP na osobu a nízkézamìstnanosti, jsou rozsáhlé a rozmanité. Úkolempolitiky soudr/Char9Enosti je pomoci tìmto zemím zmoderni -
zovat jejich infrastrukturu a systémy vzdìlávání a od -
borné pøípravy a vytvoøit
podnikatelské prostøedí pøíznivìnaklonìné investicím, aby dokáza -
ly udr/Char9Eet vysoké tempo rùstu po -
tøebné k pøiblí/Char9Eení se výši pøíjmù a
zamìstnanosti v EU pøijatelnýmtempem. K tomu mù/Char9Ee dojít,bude-li po delší dobu tempo rùstuve vìtšinì zemí alespoò 5–6 % roè -
nì (viz box popisující scénáøe
dohánìní).
To není nemo/Char9Ené, jak pøesvìdèivì
dokazují zkušenosti z Irska, ale kpøekonání strukturálních problémùv tìchto zemích a k dosa/Char9Eení
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
14 
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5Zem ěd.
T ěž., plyn, elek., voda
Základní výroba
Chemikálie + rafinace
Strojírenství
Stavebnictví
Základní služby
Vysp ělé služby
Komunální služby
Ve řejná spr.
CelkemZm ěna zam ěstnanosti jako % obyvatel v produktivním v ěku1.5 Zm ěna odv ětvové zam ěstnanosti v EU15, 1996-2002
Zdroj: Eurostat, Šet ření pracovních sil a Regionální ú čty
560525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:09Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
podstatného zvýšení úrovnì jejich zamìstnanosti a
konkurenceschopnosti bude zapotøebí úèinné podpo -
ry EU i efektivní kombinace vnitøních politik.
Podíl politiky soudr/Char9Enosti na rùstu EUDosa/Char9Eení vysokého tempa rùstu v pøistupujících ze -
mích zlepšováním výkonnosti produktivity a zvyšová -
ním zamìstnanosti není dùle/Char9Eité pouze pro zvýšení
/Char9Eivotní úrovnì a pro vytvoøení prostøedkù na financo -
vání rozvoje infrastruktury, komunálních slu/Char9Eeb atd.
v tìchto zemích samotných, je dùle/Char9Eité i pro stávajícíèlenské státy. Vzhledem ke zvyšující se vzájemnéprovázanosti, která existuje v obchodì a investicích,mohl by hospodáøský rozvoj nových èlenských státùgenerovat dynamiku potøebnou k iniciaci a udr/Char9Eenívyššího tempa rùstu v EU.
Strukturální nedostatky v dotování infrastruktury a lid-
ského kapitálu znamenají, /Char9Ee tyto zemì, stejnì jakomnohé zaostávající a problematické regiony v EU15,nejsou schopny pøispívat tolik, kolik by mohly, ke kon-kurenceschopnosti EU jako celku.
Výsledkem jsou ni/Char9Eší pøíjmy a zamìstnanost v EU,
ne/Char9E jakých by bylo mo/Char9Ené za jiných okolností dosáh-nout, a ni/Char9Eší rùstový potenciál na úkor všech, nejenpøímo posti/Char9Eených státù a regionù. Zmenšování stá -
vajících rozdílù by tak posílilo konkurenceschopnost
hospodáøství EU a jeho schopnost trvalého rozvoje.Omezilo by také riziko vzniku úzkých míst a inflaèníhotlaku, k nìmu/Char9E v souvislosti s rùstem dochází v silnìj -
ších regionech a pøedèasnì ho ukonèuje.
V pøípadì pøistupujících zemí by sni/Char9Eování rozdílù
umo/Char9Enilo zvýšit jejich tempo hospodáøského rùstu av souvislosti s tím rozšíøit dovoz ze stávajících èlenskýchstátù EU. V souèasnosti tvoøí dovoz v tìchto zemích vícene/Char9E polovinu HDP — co/Char9E je mnohem více ne/Char9E v kohez -
ních zemích (v Øecku a Španìlsku tvoøí dovoz pouze asi
30 % HDP a v Portugalsku 38 %) — v pøípadì ekono -
mického rùstu má dovoz tendenci stoupat více ne/Char9E
HDP. To bude pravdìpodobnì ještì nìjakou dobu po -
kraèovat, jeliko/Char9E zemì skupují prùmyslové výrobky,zvláš/Char9D stroje a zaøízení, které nejsou vyrábìny na domá -
cím trhu a jsou zapotøebí k jejich pokraèujícímu rozvoji.
Proto ka/Char9Edé zvýšení HDP disproporcionálnì plyne na
nákup zbo/Char9Eí ze zahranièí, zvláštì ze stávajících èlen -
ských státù EU, odkud pochází pøibli/Char9Enì 60 % celko -
vého dovozu, konkrétnì z Nìmecka (které tvoøí asi
25 %) a Itálie (témìø 10 %).
Proto jsou pøínosy ze stimulace rùstu v nových èlen -
ských státech zvláštì pro Nìmecko a Itálii podstatné, i
kdy/Char9E z tohoto rùstu a z vìtšího rùstu trhu EU, ke které -
mu tímto zpùsobem dojde, budou tì/Char9Eit všechny stáva -
jící zemì EU stejnì, jako tì/Char9Eí z rùstu kohezních zemí a
regionù spadajících pod Cíl 1 (viz 4. èást, kapitola ostrukturálních fondech jako o prostøedku hospodáø -
ské integrace).
Poèet obyvatel v Evrope klesáPoèet obyvatel v EU15 ji/Char9E mnoho let roste pouze poma-
lu. Od poloviny 90. let tvoøí rùst v prùmìru pouze 0,3 %roènì, vìtšina z toho je výsledkem èisté pøicházející mi-grace. V nìkolika èlenských státech — zvláštì v Nì-mecku, Itálii a Švédsku — by bez ní poèet obyvatel klesl.Pøedpokládá se, /Char9Ee pøirozený rùst poètu obyvatel budev budoucnu dále klesat, a s podobnou mírou migracejako v minulosti se ve vìtšinì èlenských státù v pøíštích20 letech zaène poèet obyvatel sni/Char9Eovat.
Klesající poèet obyvatel byl v druhé polovinì 90. let
charakteristický ji/Char9E pro mnohé regiony (pro 55 z 211regionù NUTS 2 v EU15). V pøistupujících zemích sepoèet obyvatel v tomto období ve vìtšinì regionùsní/Char9Eil (v 35 z 55 regionù NUTS 2) v dùsledku pøiroze -
ného poklesu i vnìjší migrace.
A v dalších letech bude dále klesatPodle posledních demografických projekcí
6bude po
zbytek tohoto desetiletí poèet obyvatel ve všech 15 èlen -
ských státech EU nadále pomalu rùst s výjimkou Itálie a
Rakouska, kde poklesne. Odhaduje se, /Char9Ee pøed rokem2015 zaène poèet obyvatel klesat také v Øecku,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
15
570525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:09Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Španìlsku, Portugalsku — tøech ji/Char9Eních kohezních ze -
mích — a v Nìmecku, a v následujících 10–15 letech
zaène klesat také v Belgii, Finsku a Švédsku.
V pøistupujících zemích zaèal ji/Char9E poèet obyvatel klesat
všude s výjimkou Kypru, Malty a Slovenska a zde sepøedpokládá, /Char9Ee zaène klesat pøed rokem 2020 (graf1.8).
Poèet obyvatel v produktivním
vìku má také klesat
Pro zamìstnanost je relevantnìjší, /Char9Ee døíve ne/Char9E
celkový poèet zaène pravdìpodobnì klesat poèetobyvatel v produktivním vìku (15 a/Char9E 64 let). Pøed -
pokládá se, /Char9Ee ve zbývající èásti tohoto desetiletí
klesne na jihu Evropy, zvláš/Char9D v Øecku, Portugalskua Itálii, ale také v Nìmecku. Po roce 2010 nastanedo nìkolika let pokles ve všech zemích s výjimkouIrska a Lucemburska. Pøedpokládá se, /Char9Ee v EU15jako celku bude poèet obyvatel v roce 2025 pøi -
b l i /Char9E n ìo4%n i /Char9E š ín e /Char9Evr o c e 2000, ale ve tøech
ji/Char9Eních kohezních zemích bude ni/Char9Eší o 6 % a v Itálii ovíce ne/Char9E 14 %.
V pøistupujících zemích se pøedpokládá, /Char9Ee poèet
obyvatel v produktivním vìku ve zbývající èásti to -
hoto desetiletí klesne všude s výjimkou Kypru,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
16Jak dlouho bude pøistupujícím zemím trvat, ne/Char9E do/Char9Eenou náskok?
Rozsah problémù se soudr/Char9Eností související s rozšíøením,
lze dolo/Char9Eit „scénáøi dohánìní“, které naznaèují, jak dlouhobude trvat, ne/Char9E HDP na osobu v nových èlenských státechspolu s Bulharskem a Rumunskem dosáhne prùmìru EU,za prostého pøedpokladu jejic h tempa rùstu v pomìru k prù -
mìrnému tempu v souèasné EU15.
Uva/Char9Euje se zde o dvou scénáøích: podle prvního se rùst
v tìchto zemích udr/Char9Eí na 1,5 % roènì nad prùmìremEU15, co/Char9E je prùmìr dosa/Char9Eený za 7 let v období 1995 a/Char9E2002, podle druhého se rùst zachová na 2,5 % nad prù -
mìrem EU15. Oba vycházejí z posledních odhadù HDP
na osobu v rùzných zemích v roce 2004.
Jestli/Char9Ee se rùst ve všech zemích podaøí do budoucna
udr/Char9Eet na 1,5 % nad prùmìrem zbytku EU (tj. 4 % roènì,je-li rùst v EU15 2,5 %), zùstane prùmìrný HDP na osobuv tìchto 12 zemích pod 60 % rozšíøené EU s 27 èleny a/Char9Edo roku 2017 (graf 1.6 a 1.7). V tomto roce by pøekroèil75 % prùmìru pouze ve Slovinsku, na Kypru, v Èeské re-publice a Maïarsku. Kdyby rùst pokraèoval tímto tem-pem, Slovensko by dosáhlo 75 % prùmìru do roku 2019,ale další zemi, Estonsku, by dosa/Char9Eení této úrovnì trvalodalších 10 let. V roce 2035 – za více ne/Char9E 30 let od souèas-né doby – by se tomuto prahu pøiblí/Char9Eilo Polsko, ale Lotyš-sko by dosáhlo této hranice a/Char9E v roce 2041. Tímtotempem rùstu by výše HDP na osobu v Bulharsku a Ru -
munsku tvoøila v roce 2050 stále ménì ne/Char9E 75 % prùmìru.Kdyby se rùst udr/Char9Eel ve významnì vyšším tempu ne/Char9E
uvedeném, tj. 2,5 % nad prùmìrem EU15 (z èeho/Char9E vy -
plývá rùst o více ne/Char9E 5 % roènì, je-li rùst v EU15 2,5 %),
pak by ke konvergenci samozøejmì došlo v kratším èa -
sovém období. Nicménì stále se jedná pro mnoho zemí
o znaèný poèet let. Napøíklad Polsku by to i tímto tem -
pem stále trvalo 20 nebo více let, ne/Char9E by HDP na osobu
dosáhl 75 % prùmìru EU, a mnohem více let, ne/Char9E bykonvergovalo nebo se k prùmìru EU alespoò pøiblí/Char9Eil.Bulharsku a Rumunsku by to trvalo ještì mnohem déle.Nicménì tímto tempem rùstu se poèet regionù v pøistu -
pujících zemích, které potøebují strukturální podporu,
proto/Char9Ee jejich HDP na osobu je ménì ne/Char9E 75 % prùmìruEU, sní/Char9Eí znaènì rychleji, ne/Char9E kdyby rùst mìl být poma -
lejší. Tyto scénáøe by nemìly být chápány tak, /Char9Ee impli -
kují nejvyšší mo/Char9Ený oèekávaný rùst v tìchto zemích.
Zaprvé zkušenosti Irska za uplynulé desetiletí ukazují,èeho lze dosáhnout, pokud jde o rychlý rùst. Zadruhérùstový potenciál v nových èlenských státech znaènìzvýší zlepšení obchodního kapitálu v dùsledku politikysoudr/Char9Enosti EU.
Tyto scénáøe dokazují, /Char9Ee i tehdy, kdy se podaøí dlouho-
dobì udr/Char9Eet tempa rùstu vysoko nad prùmìrem EU15,bude dohnání prùmìru EU pro vìtšinu zemí pravdìpo-dobnì dlouhodobým procesem.
580525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Malty, Polska a Slovenska. V následujících nìkoli -
ka letech zaène klesat všude s výjimkou Kypru.
V roce 2025 bude podle posledních odhadù poèetosob ve vìku 15 a/Char9E 64 let v pøistupujících zemích ovíce ne/Char9E 10 % ni/Char9Eší ne/Char9E v roce 2000. V Bulharsku aLotyšsku bude ni/Char9Eší o více ne/Char9E 20 %, v Estonskutémìø o 30 % (mapa A1.3).
Více osob v produktivním vìku starších 50 letTento všeobecný pokles poètu obyvatel v produktiv -
ním vìku bude doprovázet znaèný posun ve vìkovém
slo/Char9Eení. Rostoucí podíl budou tvoøit osoby ve vìku 50a/Char9E 64 let, z nich/Char9E mnohé ve velkém
poètu souèasných a budoucíchèlenských státù ji/Char9E nepracují, amladí lidé pøicházející na trh prácebudou tvoøit podíl klesající.
Do roku 2025 budou osoby ve vìku
50 a/Char9E 64 let tvoøit v EU15 35 % oby -
vatel v produktivním vìku oproti
26 % v roce 2000. V Itálii se tentopodíl zvýší na 40 % a v Nìmecku,Rakousku, Øecku a Španìlsku na36–37 %. V pøistupujících zemíchse zvýšení oèekává menší, alepøesto významné, prùmìrný podílvzroste pøibli/Char9Enì z 26 % asi na31 %, ale v Èeské republice na3 4%av e Slovinsku na 36 %.
Pokles poètu obyvatel v produktiv-
ním vìku v Evropì bude doprová-zet vysoký a pokraèující nárùstpoètu obyvatel starších 65 let, co/Char9Eje obvyklý oficiální vìk pro odchoddo dùchodu. Pøedpokládá se, /Char9Ee doroku 2025 bude poèet obyvatelv tomto vìku rùst pøibli/Char9Enì o 1,5 %roènì jak v EU15, tak v pøistupují -
cích zemích. V dùsledku toho bude
poèet osob starších 65 let v roce2025 v obou regionech o 40 % vyš -
ší ne/Char9E v roce 2000. V EU s 27 èleny bude rùst menší
ne/Char9E 1 % roènì pouze ve tøech pobaltských státech,v Bulharsku a Rumunsku. V Irsku, Nizozemí a Finsku ina Kypru, Maltì a ve Slovinsku se pøedpokládá, /Char9Ee po -
èet obyvatel starších 65 let poroste o 2 % roènì nebo
více (mapa A1.4).
Vzhledem k tìmto trendùm je zvyšování poètu obyva -
tel v tomto vìku, kteøí zùstanou v pracovním procesu,
velmi dùle/Char9Eité jak z hospodáøského, tak ze sociálníhohlediska a zároveò je hlavní souèástí evropské strate -
gie zamìstnanosti. Pro dosa/Char9Eení úspìchu bude zapo -
tøebí zmìnit politiky a postoje nejen k pøedèasnému
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
17 
RO
BG
LVPL
LT
EESK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004
2007
2010
2013
2016
2019
2022
2025
2028
2031
2034
2037
2040<60% pr ům. EU27 <75% pr ům. EU27 <90% pr ům. EU27 >=90% pr ům. EU271.6 Simulace HDP na osobu ( PPS) v p řistupujících zemích, 
2004-2040 (p ředpokládaný relativní r ůst 1,5% ro čn ě)
P ředpokládaný r ůst: 1,5% ro čn ě vyšší než pr ům ěr v EU15 
Zdroj: Výpo čty G Ř REGIO na základ ě Eurostatu, Národní ú čtyN12 = nové členské státy plus BG a RO; MT: údaje neexistují
 
RO
BG
LVPL
LT
EESK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004
2007
2010
2013
2016
2019
2022
2025
2028
2031
2034
2037
2040<60% pr ům. EU27 <75% pr ům. EU27 <90% pr ům. EU27 >=90% pr ům. EU271.7 Simulace HDP na osobu ( PPS) v p řistupujících zemích, 
2004-2040 (p ředpokládaný relativní r ůst 2,5% ro čn ě)
P ředpokládaný r ůst: 2,5% ro čn ě vyšší než pr ům ěr v EU15 
Zdroj: Výpo čty G Ř REGIO na základ ě Eurostatu, Národní ú čty
590525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
odchodu do dùchodu, ale také k odbornému vzdìlá -
vání starších osob.
Zvyšování míry závislosti starších osobDùsledkem tìchto odchylných demografických tren-
dù je velké zvýšení míry závislosti starších osob nebo-li poètu osob starších 65 let v pomìru k obyvatelstvuv produktivním vìku. V EU15 tvoøí poèet obyvatel star-ších 65 let témìø 25 % poètu obyvatel v produktivnímvìku — tj. na ka/Char9Edého èlovìka v dùchodovém vìkupøipadají ètyøi lidé ve vìku 15–64 let. Do roku 2025toto èíslo vzroste na 36 % neboli na ménì ne/Char9E tøi oso -
by v produktivním vìku na jednoho èlovìka v dùcho -
dovém vìku. V pøistupujících zemích se pøedpokládá,/Char9Ee bìhem tohoto období se tento podíl zvýší z ménìne/Char9E 20 % na více ne/Char9E 30 %. Zvláš/Char9D velké zvýšení sepøedpokládá v Itálii, Finsku, Švédsku a Nìmecku, kdese má míra závislosti do roku 2025 zvýšit pøibli/Char9Enì na40 %. V pøistupujících zemích se oèekává obzvláš/Char9Dvelký nárùst v Èeské republice, na Maltì a ve Slovin -
sku, kde se pøedpokládá míra závislosti v roce 202536–38 % oproti ménì ne/Char9E 2 0 % v roce 2000.
Pøedpokládá se, /Char9Ee do roku 2025 pøekroèí míra závis -
losti 40 % ve 42 regionech; 12 z nich bude ve Francii,kde bude tvoøit 42 % z celkového poètu obyvatelzemì. Nejni/Char9Eší závislost — ménì ne/Char9E 25 % — seodhaduje v nìkolika nejvzdálenìjších regionech, naAzorech, Madeiøe, v Ceuta y Melilla, s malým poètemobyvatel, i kdy/Char9E také v Ile de France (Paøí/Char9E) a Londýnì(mapa 1.3).
A skuteèná míra závislosti?Výše vypoèítané míry závislosti jsou informativní, ale
hypotetické v tom smyslu, /Char9Ee neukazují, kolik lidív produktivním vìku bude zamìstnáno, aby podporo-valo osoby starší 65 let v praxi, a ne jen v principu. Jakbylo uvedeno výše, v roce 2002 bylo v EU15 skuteènìzamìstnáno pouze 64 % obyvatel v produktivnímvìku a v pøistupujících zemích pouze 56 %. Tato èíslase navíc mezi jednotlivými zemìmi a regiony znaènìliší.
Napøíklad Itálie a Švédsko mají podobnou míru závis -
losti, jak bylo zmìøeno výše, ale mnohem ni/Char9Eší za -
mìstnanost v Itálii znamená, /Char9Ee její skuteèná míra
závislosti je o 30 % vyšší ne/Char9E ve Švédsku. Proto v Itáliina podporu ka/Char9Edého èlovìka staršího 65 let pøipadajíji/Char9E pouze dva zamìstnaní lidé, kde/Char9Eto ve vìtšinì èlen -
ských státù alespoò tøi. V Øecku a Španìlsku i v Belgiije však tento poèet ni/Char9Eší ne/Char9E 2,5 (tzn. skuteèná mírazávislosti je vyšší ne/Char9E 40 %). I kdyby míra zamìstna -
nosti zùstala v nadcházejících letech nezmìnìna,skuteèná míra závislosti pøedpokládaná pro rok 2025
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
18-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5LU IE CY UK FR NL MT BE SK DK EU15 SE PT ES AT EL RO PL DE FI N12 CZ IT SI HU LT BG LV EE2010-25
2000-10Pr ům ěrné ro ční % zm ěny1.8 P ředpokládaný pokles po čtu obyvatel v produktivním v ěku, 2000-2025
Zdroj: Demografické p ředpoklady OSN
600525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
191.3 Mírazávislostistaršíchosob, 2000 a 2025
Skuteèná míra, 2000Hypotetická míra, 2000Odhadovaná hypotetická míra, 2025
Obyvatelstvo ve vìku65+/celkovýpoet zam stnaných(%)
èì
<24
24-29
29-3 43 4-3 9>= 39bez údajuEU27=35,7
Zdroj:Eurostat© Sdru/_0length.name.substituted_eníEuroGeographics pro administrativní hranice
0 250 1250 km
Obyvatelstvo ve vku65+/obyvatelstvo ve vku1 5-64 let(%)
ìì
<24
24-29
29-3 43 4-3 9>= 39EU27=23,2Obyvatelstvo ve vku65+/obyvatelstvo ve vku1 5-64 let(%)
ìì
<24
24-29
29-3 43 4-3 9>= 39bez údajuEU27=3 4,4
Zdroj:Eurostat aOSN
BG,CZ,HU,PL,RO,SK:NUTS0
Zdroj:Eurostat
610525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v Dánsku, Nizozemsku, Portugalsku a Velké Británii i
v Irsku a Lucembursku by byla ni/Char9Eší ne/Char9E nyní v Itálii.
Ve všech pøistupujících zemích s výjimkou Bulharska je
skuteèná míra závislosti ni/Char9Eší ne/Char9E prùmìr v EU navzdo -
ry pomìrnì malému podílu zamìstnaného obyvatelstva
v produktivním vìku. Jest li/Char9Ee však v nadcházejících le -
tech nedojde k podstatnému nárùstu zamìstnanosti,
mohla by se tato míra v mnoha zemích zvýšit nad míruve vìtšinì stávajících èlenských státù EU.
To zdùrazòuje, jak zásadnì dùle/Char9Eité je v budoucích le -
tech dosáhnout vyšší zamìstnanosti, podporované
hospodáøským rùstem, nemají-li budoucí demografic -
ké trendy vést ke zvyšování sociálního napìtí.
Se zmìnou vzorcù pro odchod do dùchodu a neustále
se zlepšujícím zdravotním stavem starších lidí bymohlo dojít k vyšší zamìstnanosti spojené s menšímpoètem lidí pobírajících dùchod. Jinými slovy by semohlo snadno stát, /Char9Ee v budoucích letech bude vícelidí radìji pracovat i po dosa/Char9Eení souèasného dùcho-dového vìku. V tomto ohledu bude èím dál tímdùle/Char9Eitìjší vyu/Char9Eívat produktivní potenciál starších lidí.
Tato oblast má významný regionální rozmìr vzhle-
dem k tomu, /Char9Ee demografická struktura a trendy semezi jednotlivými regiony v dùsledku rùzných vzorcùúmrtnosti, porodnosti a migrace znaènì liší. Jasnouúlohu zde má proto regionální politika napøíklad pøimobilizaci starších pracovníkù a vyu/Char9Eívání jejich pod -
nikatelských a jiných dovedností i pøi zajištìní, aby
mìli pøístup k odbornému vzdìlávání.
Sociální soudr/Char9Enost
Zachování sociální soudr/Char9Enosti je dùle/Char9Eité nejen samo osobì, ale také pro podporu hospodáøského rozvoje, kte -
rý by mohla ohrozit nespokojenost a politický neklid, bu -
dou-li nerovnosti ve spoleènosti pøíliš veliké. Klíèový vý -
znam má pøístup k zamìstnání, nebo/Char9D ve vìtšinì
pøípadù urèuje, zda lidé mohou mít slušnou /Char9Eivotní úro -
veò i zda mohou plnì pøispívat spoleènosti, ve které /Char9Eijí.Mít práci nebo být schopen si práci v pøimìøeném èase
najít je pro osoby v produktivním vìku všude podmínkoujejich sociální integrace.
Jak bylo naznaèeno výše, podíl zamìstnaných osob
v produktivním vìku se ve vìtšinì èástí EU v posled -
ních letech zvýšil a pøispìl tak k hospodáøskému rùstu
i ke zlepšení sociální soudr/Char9Enosti. V pøistupujících ze -
mích podíl zamìstnaných naopak klesal s opaèným
úèinkem. Jak se uvádí dále, ve vìtšinì tìchto zemí seproto nezamìstnanost stala hlavním problémem. Zù -
stává problémem také v mnoha èástech EU15 na -
vzdory sní/Char9Eení, k nìmu/Char9E docházelo od poloviny 90. let
do nedávného zpomalení rùstu.
Jak také uvádíme ní/Char9Ee, významný poèet obyvatel
v souèasných i nových èlenských státech má pøíjmyna takové úrovni, kdy jim hrozí chudoba navzdory sys -
tému rozsáhlé sociální ochrany, který mají všechny
dotyèné zemì.
Nezamìstnanost ve vìtšine èástí EU klesá,
ale rozdíly zùstávají velké
Všeobecný pokles nezamìstnanosti, který doprová-
zel nárùst poètu pracovních míst v EU od roku 1994 a/Char9Edo souèasného zpomalení, byl obzvláš/Char9D zøetelný veŠpanìlsku a Irsku, co/Char9E jsou dvì kohezní zemì, kdebyla nezamìstnanost mnoho let velmi vysoká. VeŠpanìlsku klesla míra nezamìstnanosti z 18 % pra -
covních sil v roce 1996 na 11,5 % v záøí 2003, co/Char9E je
poslední datum, pro které jsou èísla k dispozici, zatím -
co v Irsku mìl pokles podobný rozsah a sní/Char9Eil míru ne -
zamìstnanosti na ménì ne/Char9E 5 %. Nicménì aèkoliv
nezamìstnanost je nyní v Irsku hluboko pod prùmì -
rem EU15, ve Španìlsku zùstává vysoko nad prùmì -
rem (8 %) a stále je vyšší v regionech spadajících pod
Cíl 1 ne/Char9E jinde v zemi (v Extremaduøe a Andalusii èinilav roce 2002 více ne/Char9E 19 %).
V Portugalsku a Øecku se nezamìstnanost navíc
zmìnila jen málo. V Portugalsku míra klesla ze 7,5 %v roce 1996 na 5 % v roce 2002, ale od té doby ses tím, jak klesala zamìstnanost, zvýšila zpátky na
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
20
620525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
21© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1.4 Nez amìstnanos t, 2002
%pracovních s il
<4,75
4,75-7,65
7,65-10,55
10,55 -13,45
>=13,45
bez údajuEU27=9 ,1
Smìrodatn áodchy lka=5,86
Zdroj: Eurostat a n árodní stat istickéúøady
630525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:14Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
22© Sdru/_0length.name.substituted_eníEuroGeographics pro administrativní hranice
0 250 1250 km
1.5 Nezamìstnanost, 2002
Nezamìstnanost mezi /_0length.name.substituted_enamiNezamìstnanost mezi mláde/_0length.name.substituted_íDlouhodobánezamìstnanost
%/_0length.name.substituted_enských pracovních sil%mladých pracovních silve vìku1 5-24let%zc elkového poctu nezamìstnaných
<4,75
4,75-8,25
8,25-11,75
11,75-15,25
bez údaju>=15,25EU27=9,8
Smìrodatnáodchylka=6,94
Zdroj:Eurostat a národní statistickéúøady<9,25
9,25-15,55
15,55-21,85
21,85-28,15
bez údaju>=28,15EU27=18,6
Smìrodatnáodchylka=12,52
Zdroj:Eurostat a národní statistickéúøady<3 4,0
34,0-41,6
41,6-4 9,2
49,2-56,8
bez údaju>=56,8EU27=45,4
Smìrodatnáodchylka=15,3
Zdroj:Eurostat
640525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
7 %. Ta je stále pod prùmìrem EU15. V Øecku však
míra zùstala s 10 % nadprùmìrná, co/Char9E je stejné jakov roce 1996, i kdy/Char9E od roku 1999 stále klesá poté, cov tomto roce dosáhla svého vrcholu 12 % (tabulkaA1.5).
Jinde v regionech spadajících pod Cíl 1 byla neza -
mìstnanost v roce 2002 vyšší ne/Char9E 20 % ve vìtšinì no -
vých nìmeckých spolkových zemích a odrá/Char9Eela tak
pokles zamìstnanosti od poloviny 90. let, zatímcov Itálii, kde došlo ke stlaèení rùstu pracovních míst, sev Mezzogiornu blí/Char9Eila 20 %, co/Char9E je témìø tøikrát vícene/Char9E ve zbytku zemì (v Kalábrii témìø 25 %) (mapa1.4). V ji/Char9Ení Itálii navíc problém nezamìstnanosti od -
krývají èísla pouze èásteènì, nebo/Char9D velký poèet lidív produktivním vìku, zvláštì /Char9Eeny, na trh práce vùbecnevstoupí.
V regionech s vysokou nezamìstnaností stále platí,
/Char9Ee zvláš/Char9D posti/Char9Eeni jsou mladí lidé a /Char9Eeny a /Char9Ee ti, kteøípøijdou o práci, jsou nezamìstnaní dlouho (tzn. /Char9Ee zdeexistuje jednoznaèná pozitivní souvislost mezi celko-vou a dlouhodobou mírou nezamìstnanosti — relativ-ní poèet osob nezamìstnaných jeden rok nebo déle;mapa 1.5).
Nezamìstnanost je velkým problémem
v pøistupujících zemích
Nízká míra zamìstnanosti v pøistu -
pujících zemích, jak se uvádí výše,
se promítá ve vysoké míøe neza -
mìstnanosti. Pøi posledním sèítánív záøí 2003 èinila nezamìstnanost20 % pracovních sil v Polsku, 16 %na Slovensku a 14 % v Bulharsku av Lotyšsku i Litvì také znaènì pøe -
vyšovala 10 %. Naopak pouze pøes4 % èinila míra nezamìstnanostina Kypru i v Rumunsku, co/Char9E jeménì ne/Char9E v jakémkoliv stávajícímèlenském státì s výjimkou Lucem -
burska a Nizozemí.Na regionální úrovni byla nezamìstnanost v roce2002 vìtší ne/Char9E 25 % ve ètyøech polských regionech iv jednom bulharském regionu, a více ne/Char9E 20 % v dal -
ších ètyøech polských a bulharských regionech i vedvou regionech slovenských.
Riziko chudoby se mezi zemìmi
a typy domácností liší
Aèkoliv neexistují dùkazy o poètu lidí v rozšíøené EU,
kteøí /Char9Eijí v chudobì v absolutním smyslu, jistý náznaklze vyvodit z poètu osob, jejich/Char9E pøíjmy jsou tak nízké,/Char9Ee jim hrozí sociální znevýhodnìní ve smyslurelativním.
Podle posledních údajù (za rok 2000) se pohybuje po -
díl obyvatelstva ohro/Char9Eeného chudobou, definovaného
jako osoby /Char9Eijící v domácnosti s pøíjmem ni/Char9Eším ne/Char9E60 % národního prùmìru po sociálních transferech
7,
od 21 % v Irsku, a pouze o nìco ménì v Øecku a Por-tugalsku, po 10–11 % v Nizozemsku, Švédsku, Nì-mecku, Dánsku a Finsku (graf 1.9 a tabulka A1.6).
Chudoba úzce souvisí s nezamìstnaností. Být za-
mìstnaný je zdaleka nejúèinnìjším zpùsobem jak sevyhnout riziku chudoby a sociálního vylouèení. Pouze7 % zamìstnaného obyvatelstva v EU mìlo v roce2000 pøíjem pod hranicí chudoby oproti 38 % u
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
23 
0510152025
IE EL PT ES IT EE UK LT RO BG LV EU15 FR MT PL BE LU AT DK DE NL FI SI SE HU CZ0510152025% obyvatel1.9 Obyvatelstvo ohrožené chudobou*, 2000
LT, MT, SI: údaje jsou za rok 1999; CY, SK: údaje nejsou k dispozici.
Zdroj: Eurostat, ECHP, 2003 and národní zdroje* Obyvatelstvo žijící v domácnostech s 
p říjmy nižšími než 60% st řední hodnoty v 
doty čné zemi jako % obyvatel ve stejné 
zemi
650525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
nezamìstnaných a 25 % u neaktivních osob. I kdy/Char9E
zamìstnané osoby jsou riziku chudoby vystavenyménì, pøedstavují pøibli/Char9Enì ètvrtinu lidí starších 16 letv EU v této situaci.
Riziko chudoby je ve vìtšinì zemí vyšší u specific -
kých typù domácností, zvláštì u samostatnì /Char9Eijících
starších lidí a osamìlých rodièù — samo/Char9Eivitelù
8.
V èlenských státech EU dohromady má pøíjmy podhranicí chudoby v prùmìru pøibli/Char9Enì 35 % osob /Char9Eijí -
cích samostatnì s nezaopatøenými dìtmi — co/Char9E jsou
z velké vìtšiny /Char9Eeny — a témìø 30 % samostatnì /Char9Eijí -
cích osob starších 65 let.
V Unii existují velké odchylky, pokud jde o povahu i
rozsah problému nízkých pøíjmù. V ji/Char9Eních zemích,kromì Øecka, tento problém souvisí s dìtmi, co/Char9E jetaké pøípad Nizozemska i Velké Británie, zvláš/Char9D u rodi -
èù — samo/Char9Eivitelù. V severských zemích souvisí hlav-
nì se samostatným bydlením, zatímco v Irsku aPortugalsku je to problém zvláš/Char9D mezi osobami starší-mi 65 let (tabulka A1.7).
Riziko chudoby a sociálního vylouèení je významné
také v nových èlenských státech. Hrozí, /Char9Ee se toto rizi-ko zvýší, jestli/Char9Ee nezamìstnanost zùstane vysoká.
Riziko chudoby postihuje zvláš/Char9D etnické menšiny, kte -
ré bývají na trhu práce znevýhodòovány. V nìkterých
pøípadech se potýkají s kumulovanými hendikepyv souvislosti s pøístupem ke vzdìlání, sociálnímslu/Char9Ebám, bydlení a zdravotní péèi. Ve vìtšinì pøistu -
pujících zemí /Char9Eijí významné etnické menšiny. Napøí -
klad velikost romské komunity v EU se s pøistoupením
10 nových èlenských státù v roce 2004 zdvojnásobí as pøistoupením Bulharska a Rumunska se zdvojnáso -
bí znovu.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
24
660525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
25Metodologické poznámky - mìøení zmìn HDP na osobu v èase
V pøedchozích zprávách o soudr/Char9Enosti se rozsah kon -
vergence HDP na osobu hodnotil podle po sobì násle -
dujících odhadù HDP na osobu v rùzných zemích a
regionech, mìøeného standardem kupní síly (PPS), a toproto, aby se pøihlédlo k rozdílùm ve zbo/Char9Eích a slu/Char9Ebách,které daná jednotka HDP je schopná nakupovat. PPS seupravuje ka/Char9Edoroènì v pomìru ke vzorci spotøeby a in -
vestic, které v danou dobu pøevládají. Jeliko/Char9E se tyto
vzorce mohou èasem mìnit, je nutné být opatrný pøisrovnávání výše HDP na osobu mezi dvìma rùznýmiroky. Problém prohlubuje skuteènost, /Char9Ee èasem bylyv metodì pou/Char9Eívané k odhadu relativní cenové hladinyprovedeny zmìny, èásteènì v dùsledku stálé snahyzpøesnit koneèné odhady. Kvùli tìmto zmìnám neníopodstatnìné porovnávat HDP mìøený PPS mezi jed -
notlivými roky.
Podle Statistického úøadu EU (Eurostatu) proto „léta
pøed rokem 2000…zahrnují v èasovém sledu velkémno/Char9Eství menších èi vìtších pøerušení èasových øad,co/Char9E negativnì ovlivòuje srovnatelnost v èase, nebo do-konce mezi jednotlivými zemìmi v jednom roce“ (Statis-tics in Focus, Theme 2, 56/2002). V dùsledku toho lzesice legitimnì porovnávat odhady HDP na osobu vyjád-øeného v PPS za rok mezi státy, je však problematicképorovnávat tyto hodnoty v èase. Pøístup pou/Char9Eívaný zdek hodnocení národní i regionální konvergence je zmìøe -
ní zmìny HDP na osobu v èase v reálných èíslech (tj. ve
stálých cenách), co/Char9E explicitnì upravuje výsledek v zá -
vislosti na zmìnách cen mezi jednotlivými roky.
Mìøení regionálního hospodáøstvíJak popisuje Druhá zpráva o soudr/Char9Enosti, HDP na osobu
vyjádøený ve standardu kupní síly (PPS) za úèelem oèiš -
tìní od rozdílù v cenových hladinách, je hlavním ukaza -
telem hodnocení vývoje hospodáøství, a/Char9D ji/Char9E národního
nebo regionálního. Vyu/Char9Eívá se nejen v EU k mìøení roz -
dílù mezi regiony a k urèení tìch z nich, které jsou opráv -
nìny získat podporu ze strukturálních fondù, ale
pou/Char9Eívají ho i mezinárodní instituce (OSN, Svìtová ban -
ka, MMF, OECD atd.), národní vlády, centrální banky a
výzkumné ústavy k podobnému hodnocení hospodáø -
ského rozvoje.Jak z Druhé zprávy o soudr/Char9Enosti zøetelnì vyplývá, není
to dokonalé mìøítko a má øadu slabých míst. Patøí semzvláštì problém dojí/Char9Edìní za prací (skuteènost, /Char9Ee kro -
mì lidí, kteøí zde /Char9Eijí, mohou k HDP vyprodukovanému
v hospodáøství nebo v regionu pøispívat dojí/Char9Edìjící oso -
by, které nejsou zahrnuty mezi „osoby“, na nì/Char9E se HDP
vztahuje) a vylouèení transferù, které se mohou k pøí -
jmùm pøièítat nebo od nich odeèítat. Patøí sem také pro -
blémy s úpravami zohledòujícími rozdíly v cenových
hladinách, které nezachycují smìnné kurzy, jako/Char9E i pro -
blémy související se zhoršováním /Char9Eivotního prostøedí i
spotøebou vyèerpatelných zdrojù, které nejsou zahrnutydo této úvahy. Nicménì vzhledem k existujícím údajùma také vzhledem k trvajícím koncepèním potí/Char9Eím, kteréèekají na svá øešení, zùstává podle všeobecného mínì -
ní toto mìøítko nejlepším, které je k dispozici.
Zmínìné nedostatky však nadále zcela správnì nutí
ekonomy a statistiky, aby hledali jiné ukazatele i zpùso-by, jak zdokonalit stávající mìøítko. Od vydání Druhézprávy o soudr/Char9Enosti se v tomto smyslu zva/Char9Eovaly dvasmìry vývoje: zaprvé konstrukce pøedbì/Char9Ených odhadùdisponibilního dùchodu v regionech EU statistiky v Eu-rostatu a zadruhé soustøedìné úsilí o nalezení pøesnìjšímetody úprav PPS.
Regionální disponibilní dùchodEurostat nedávno zveøejnil odhady disponibilního dù -
chodu pro regiony NUTS 2; jedná se o výsledky pøed -
bì/Char9Ené akce, jejím/Char9E cílem bylo porovnat regiony v tom
smyslu, zda jsou „bohaté“, nebo „chudé“
9. Cílem je tedy
zmìøit pøíjem, který je v rùzných regionech k dispozici akterým mohou lidé, kteøí tam /Char9Eijí, disponovat. To se po -
nìkud liší od mìøení HDP nebo vyprodukovaného obje -
mu výroby, co/Char9E je asi lepší ukazatel regionální
hospodáøské výkonnosti. Jak bylo vysvìtleno ve Druhézprávì o soudr/Char9Enosti, „region, který (má) nízkou úroveòvýroby, mù/Char9Ee docela dobøe mít (pomìrnì vysokou) hla -
dinu koneèného pøíjmu v dùsledku velkých transferù so -
ciálního pojištìní, pøesto by se stále jednalo o ménì
zvýhodnìný region.“ To je dùvod, proè EU posuzuje, zdaregion potøebuje strukturální pomoc, na základì HDP anikoliv podle mìøítka pøíjmu.
670525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
26Další motivací pro pokus odhadovat disponibilní dùchod
byla snaha pøekonat problém s dojí/Char9Edìním, co/Char9E je potí/Char9E,která je regionálním statistikám HDP na osobu vlastní, ikdy/Char9E problém souvisí spíše s populaèními daty pou/Char9Eitý -
mi k mìøení osob ne/Char9E HDP jako takovým. Jeliko/Char9E se pro -
poèty soustøedily na pøíjmy, nikoliv na objem výroby, byly
do mìøení zahrnuty také transfery z regionù a doregionù.
Praktický závìr, jaký potvrdily propoèty Eurostatu, je ta -
kový, /Char9Ee pokus zmìøit disponibilní dùchod je spojen s
vá/Char9Enými problémy v odhadech, a to vzhledem k datùm,která máme v souèasnosti k dispozici. Konkrétnì data oprimárním pøíjmu domácnosti, která jsou základníslo/Char9Ekou tohoto ukazatele, v mnoha státech dosud na re -
gionální úrovni NUTS 2 neexistují. Problémy s údaji jsou
zvláštì akutní u vládního sektoru a podnikového sekto -
ru, které spoleènì s domácnostmi tvoøí regionální eko -
nomiku. V obou pøípadech nedostatek informací o tom,
jak se pøíjmy liší mezi jednotlivými regiony, znamená, /Char9Eek tomu, aby bylo mo/Char9Ené vytvoøit celkové odhady disponi-bilního dùchodu, je nutné tyto rozdíly odhadnout. Pøijatépøedpoklady, /Char9Ee disponibilní dùchod v obou sektorech jev pomìru k poètu obyvatel ve všech regionech stejný,jsou nejjednodušší, ale není pravdìpodobné, /Char9Ee odpoví-dají skuteènosti. (Co se týèe vládního sektoru, údaje oveøejných výdajích v rùzných regionech uvedené ní/Char9Ee ve2. èásti této zprávy ukazují významné regionální odchyl-ky, ke kterým v praxi dochází.)
Výsledky propoètù, jak pøiznává i Eurostat, je proto tøeba
interpretovat opatrnì, i kdy/Char9E by mohly naznaèovat rozdí -
ly v disponibilním dùchodu, které existují mezi jednotlivý -
mi regiony v EU. I kdy/Char9E tyto odhady nenahrazují
regionální HDP na osobu, mohly by jej u/Char9Eiteènì doplòo -
vat, a/Char9E budou jednou dùkladnìji podlo/Char9Eeny, zvláštì pro -
to, /Char9Ee pøihlí/Char9Eejí ke zkreslujícím úèinkùm dojí/Char9Edìní za
prací.Úprava PPS
Jak bylo uvedeno výše, došlo ke zmìnì úpravy PPS,
co/Char9E znamená, /Char9Ee nelze porovnávat takto vyjádøená èíslapro HDP na osobu v èase. Toto je pøirozený problémv/Char9Edy, kdy/Char9E se mezi jednotlivými lety zmìní výdajovévzorce, s úpravou PPS aplikovanou na regionální porov -
návání HDP na osobu je však ještì další potí/Char9E. Je tomu
tak proto, /Char9Ee v souèasnosti se úprava omezuje na korek -
ci rozdílù v cenových hladinách mezi jednotlivými státy,
zatímco rozdíly mezi regiony v jednotlivých zemích mo -
hou být stejnì, ne-li více dùle/Char9Eité. Mezi jednotlivými regi -
ony ve stejném státì se tak nìkteré ceny, zvláštì
bydlení, znaènì liší a odrá/Char9Eejí relativní míru prosperity,rozdíly charakteristik trhu atd. Zohlednìní regionálníchodchylek v cenách by v tomto smyslu mohlo stejnì dobøeposlou/Char9Eit ke zmenšení nerovností v HDP vyjádøenémv PPS mezi regiony. Do jaké míry toto bude platit všakbudeme znát, a/Char9E budeme mít k dispozici odhady regio -
nálních èísel pro PPS. Navzdory mo/Char9Enému budoucímu
pøínosu celé akce došlo od zveøejnìní Druhé etapovézprávy o soudr/Char9Enosti ve vývoji takovýchto odhadù jenk malému pokroku.
Zmìny regionálních klasifikací NUTS 2V kvìtnu 2003 Evropský parlament a Rada pøijaly naøí-
zení (ES) è. 1059/2003 o vytvoøení spoleèné klasifikaceúzemních statistických jednotek (NUTS), které zavedlozmìny v klasifikaci regionù ve Finsku, Portugalsku, Nì -
mecku, Španìlsku a Itálii a stanovilo, /Char9Ee „dotyèné èlen -
ské státy pøedají Komisi èasovou øadu podle nového
regionálního rozdìlení”. Údaje o HDP za rok 2001 v do -
tyèných regionech zveøejnil Eurostat na zaèátku roku
2004, ale ostatní statistické ukazatele na regionálníúrovni stále chybìjí.
V souèasné zprávì jsou údaje týkající se HDP a obyva -
telstva zalo/Char9Eeny na novém regionálním rozdìlení, ale
údaje pro ostatní regionální ukazatele pro nì/Char9E data ještìnejsou k dispozici, jako je napø. zamìstnanost, jsouzalo/Char9Eeny na starém rozdìlení.
680525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Územní soudr/Char9Enost
Ústøedním cílem EU, jak je stanoveno ve smlouvì
(èlánek 2), je „podporovat hospodáøský a sociální po -
krok a vysokou zamìstnanost a dosáhnout vyvá/Char9Eené -
ho a udr/Char9Eitelného rozvoje, zvláš/Char9D prostøednictvím
vytvoøení oblasti bez vnitøních hranic, prostøednictvímposilování hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti a pro -
støednictvím vytvoøení hospodáøské a mìnové unie...“
Z toho vyplývá, /Char9Ee lidé by nemìli být znevýhodnìni, a/Char9D/Char9Eijí nebo pracují kdekoliv v Unii. Proto byla do návrhuústavy (èlánek 3) zahrnuta územní soudr/Char9Enost, kterádoplòuje cíle Unie týkající se hospodáøské a sociálnísoudr/Char9Enosti. Její význam také oceòuje èlánek 16(Principy) smlouvy, který uznává, /Char9Ee obèané by mìlimít pøístup k základním slu/Char9Ebám, infrastruktuøe a keznalostem, kdy/Char9E vyzdvihuje význam „slu/Char9Eeb obecné -
ho hospodáøského zájmu podporujících sociální a
územní soudr/Char9Enost.“
Koncepce územní soudr/Char9Enosti rozšiøuje pojem hos-
podáøské a sociální soudr/Char9Enosti, proto/Char9Ee jej doplòuje iposiluje. Co se politiky týèe, cílem je pomoci dosáh-nout vyvá/Char9Eenìjšího rozvoje zmenšením stávajícíchnerovností, zabránìním vzniku územní nevyvá/Char9Eenos-ti a vytváøením koherentnìjších sektorových politik súzemním dopadem i politiky regionální. Centremzájmu je také zlepšit územní integraci a podpoøit spo -
lupráci mezi regiony.
V EU existuje mnoho aspektù územní rovnováhy, kte -
ré ohro/Char9Eují harmonický rozvoj hospodáøství Unie v bu -
doucích letech:
–na úrovni EU je to vysoká koncentrace hospodáø -
ské èinnosti a obyvatelstva v centrální oblasti ne -
boli v tzv. pìtiúhelníku (rozprostírajícím se mezi
severním Yorkshirem v Anglii, Franche-Comté veFrancii, Hamburkem v severním Nìmecku a Milá -
nem v severní Itálii), který byl oznaèen v Druhé
etapové zprávì o soudr/Char9Enosti a který pokrývá18 % rozlohy EU15 a tvoøí 41 % obyvatel, 48 %HDP a 75 % výdajù na výzkum a rozvoj. Rozšíøenítento stupeò koncentrace ještì zvýší, proto/Char9Ee
zvìtší rozlohu a poèet obyvatel EU, ale HDP zvýšípomìrnì málo;
–na národní úrovni je to pøetrvávání znaèných ne -
vyvá/Char9Eeností mezi hlavními metropolitními oblast -
mi a zbytkem státu, pokud jde o hospodáøský
rozvoj, co/Char9E je zvláš/Char9D charakteristické pro pøistupu -
jící zemì;
–na regionální úrovni je to zvìtšování nebo alespoò
pøetrvávání velkého poètu územních rozdílù kro -
mì tìch, které lze zmìøit HDP nebo nezamìstna -
ností. Hospodáøský rozvoj doprovází zvláš/Char9D
vzrùstající dopravní zácpy a zneèištìní ovzduší apøetrvávání sociálního vylouèení v hlavních mìst -
ských aglomeracích, zatímco mnoho venkov -
ských oblastí trpí nedostateèným hospodáøským
spojením se sousedními malými a støedními mìs-ty, co/Char9E èasto vede k oslabování jejich hospodáø-ství. Velké mìstské oblasti se rozrùstají a zabírajíokolní krajinu zároveò s tím, jak se zvyšuje jejichhospodáøská aktivita a poèet obyvatel, a vytváøejítak tzv. obytné hospodáøské oblasti, zatímco ven-kovské oblasti, kde nejsou /Char9Eádná mìsta, za/Char9Eívajípokles poètu obyvatel a sni/Char9Eování dostupnosti zá-kladních slu/Char9Eeb;
–v rámci regionù a mìst je to rozvoj hnízd chudoby
a sociálního vylouèení v oblastech èasto pouzes omezenou dostupností základních slu/Char9Eeb;
–v mnoha konkrétních oblastech omezených ze -
mìpisnými podmínkami (ostrovy, øídce obydlené
oblasti daleko na severu a nìkteré horské oblasti)obyvatelstvo ubývá a stárne, zatímco dostupnostje stále problémem a /Char9Eivotní prostøedí zùstávákøehké, ohro/Char9Eované napøíklad pravidelnýmipo/Char9Eáry, suchy a povodnìmi.
–v nejvzdálenìjších oblastech s nahromadìnými
pøírodními a geografickými nevýhodami (jak uvádíèlánek 299.2 Smlouvy o EU) je to pøetrvávánívá/Char9Ených sociálních a hospodáøských problémù,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
27
690525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
které lze tì/Char9Eko øešit v dùsledku jejich vzdálenosti,
izolovanosti, topologických podmínek, podnebí,malého trhu a závislosti na malém poètu výrobkù.
Tyto územní rozdíly nelze ignorovat, nebo/Char9D kromì
vá/Char9Ených potí/Char9Eí v periferních a nejvzdálenìjších oblas -
tech nebo problémù s dopravními zácpami v nìkte -
rých centrálních oblastech ovlivòují celkovou
konkurenceschopnost hospodáøství EU. Pokrytí ná -
kladù na dopravní zahlcení nebo øešení sociálních dù -
sledkù vyplývajících z tìchto rozdílù s sebou nese
neoptimální rozdìlení prostøedkù i ni/Char9Eší výkonnost ahospodáøskou konkurenceschopnost, ne/Char9E jaké bymohlo být v posti/Char9Eených regionech pøípadnìdosa/Char9Eeno, a/Char9D se ji/Char9E jedná o atraktivní oblasti v centrunebo znevýhodnìné oblasti na periferii. Tyto problé -
my mohou uvést do pohybu kumulativní proces, ve
kterém napøíklad potí/Char9Ee s pøístupem do center výzku -
mu a inovací nebo k sítím informaèní a telekomuni-
kaèní technologie (ICT) dále sní/Char9Eí potenciálhospodáøského rozvoje regionù, které ji/Char9E takzaostávají.
Boj s územními rozdíly a dosa/Char9Eení prostorovì
vyvá/Char9Eenìjšího vzorce hospodáøského rozvojevy/Char9Eaduje urèitou koordinaci rozvojových politik, mají-libýt koherentní a navzájem konzistentní. Z tohoto dù -
vodu Evropská rada v Postupimi definovala v roce
1999 Perspektivu evropského územního rozvoje.
Podpora vyvá/Char9Eeného rozvojeÚzemní nevyvá/Char9Eenosti ve výskytu
mìst a metropolí
Mìstské systémy jsou motory regionálního rozvoje a
právì z hlediska jejich geografického rozmístìní v EUje nevyvá/Char9Eenost mezi centrem a periferií nejviditelnìj -
ší. Analýza tìchto systémù, jejich potenciálu a rozsa -
hu spolupráce mezi nimi odkrývá následující
tendence
10:
–k rùstu stále dochází v centrálních èástech Evropy
a v hlavních mìstech, kde se soustøeïují ústøedíspoleèností, výzkumná èinnost a vzdìlávací a
kulturní zaøízení (Londýn, velké nizozemskémìstské oblasti a severozápadní nìmecká velko -
mìsta stále zaznamenávají významné zvyšování
poètu obyvatel). Všechny tyto hlavní strategickéfunkce zajiš/Char9Duje více ne/Char9E 70 velkomìst nebomìstských aglomerací, z nich/Char9E 44 má více ne/Char9E 1milión obyvatel a které lze pova/Char9Eovat za „metropo -
le“ rùstu evropského významu. Zvláš/Char9D významný
mezi tìmito mìsty je oblouk rozprostírající seod Londýna k Milánu a procházející mìstskouaglomerací sestávající z mìst podél Rýna (Essena Kolín);
–v pøistupujících zemích navzdory poklesu poètu
obyvatel dochází k významnému nárùstu v hlav -
ních mìstech, zvláštì v Budapešti, Praze, Lublani
a hlavních mìstech pobaltských státù. Jedinouvýjimkou je Polsko, kde Varšavì konkuruje pìtvelkých metropolitních oblastí;
– vznik nových tendencí — ménì polarizovaný roz-
voj a rùst poètu mìstských oblastí v periferníchèástech EU, vèetnì:
– rozšiøování centrálních oblastí na východ, rùst
takových mìst, jako je Berlín, Mnichov aVídeò;
–hospodáøsky silnými, zvláštì v nových tech -
nologiích, se stávají hlavní mìsta ve Skandi -
návii, Stockholm a Helsinky;
–mnoho mìstských oblastí v periferních èás -
tech EU, jako je Dublin, Atény a Lisabon, v po -
sledním desetiletí také za/Char9Eívá významný
nárùst HDP na osobu;
–zdá se, /Char9Ee mnoho mìstských regionù mimo cent -
rum má dostateèný poèet obyvatel i silný hospo -
dáøský potenciál, aby dokázalo pøilákat
výzkumnou èinnost a èasem se spojit s hlavnímievropskými, a dokonce mezinárodními centry roz -
hodování. Tyto oblasti budou zøejmì v budoucnu
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
28
700525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
schopné stimulovat rùst periferních oblastí a zajis -
tit lepší rovnováhu hospodáøského rozvoje v EU.
Pøibli/Char9Enì 40 tìchto mìstských regionù situovaných
mimo centrální „pìtiúhelník“ lze oznaèit a kategorizo -
vat pomocí ètyø kritérií, která ukazují jejich silné i slabé
stránky — pomocí poètu obyvatel a jeho rùstu, konku -
renceschopnosti, komunikaèních spojení a zapojení
do ekonomiky zalo/Char9Eené na znalostech. NapøíkladLyon je dobrým pøíkladem mìsta silného z hlediskavšech ètyø kritérií, zatímco Bilbao se umís/Char9Duje vysokoz hlediska jednoho (znalosti) a Porto a Krakov mají
podle všech ètyø kritérií dohromady hodnocení pouzeprùmìrné. Celkovì tìchto 40 mìstských regionù vy -
kazovalo v letech 1995 a/Char9E 2000 rùst HDP 3,3 % a/Char9E
4,1 % roènì oproti 3 % u metropolí rùstu a 4–5 % umnohých mìstských regionù, které se rychle rozvíjejí,jak uvádíme dále.
Analýza sítí spolupráce mezi mìsty ukazuje existenci:
–silné sítì velkých „metropolí“ ve støedu Evropy
(pokud jde o obchod, vysoké školy a komunikaèníspojení), vèetnì Londýna, Paøí/Char9Ee, Frankfurtu,Amsterodamu, Milána a v blízké budoucnostiBerlína;
–mimo tuto skupinu ukazuje na nedostateènou
strategickou spolupráci mezi mìsty a v pøistupují -
cích zemích absenci sítí malých a støedních mìst,
s výjimkou Èeské republiky a Slovinska.
Intraregionální nevyvá/Char9EenostiBudoucnost venkovských oblastí je stále více svá-
zána s rozvojem venkovského hospodáøství jakocelku a v nìkterých pøípadech vy/Char9Eaduje skuteènouzmìnu hospodáøské a sociální základny, fyzické in -
frastruktury, pøístup k ICT a jiným novým technolo -
giím, rùst nových zdrojù zamìstnání (jako malých a
støedních podnikù nebo venkovské turistiky) azachování veøejných slu/Char9Eeb. Tuto politiku je nutnéintegrovat do regionální st rategie pro rozvoj hospo -
dáøských vztahù a spolupráce s mìstskými
oblastmi.
Úkol, pøed kterým venkovské oblasti stojí, se liší
podle toho, kde se nacházejí ve vztahu k výše uve -
deným mìstùm: Lze rozlišit pøibli/Char9Enì tøi typy ven -
kovských oblastí podle míry jejich integrace do
zbytku ekonomiky a jejich spojení s velkými hospo -
dáøskými centry:
–oblasti integrované do globální ekonomiky, kte -
ré za/Char9Eívají hospodáøský rùst a jejich/Char9E poèet
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
29Znaèné rozdíly mezi mìst y a v rámci mìst
Mìstský audit II, který je v souèasnosti k dispozici pro
189 mìst v EU15 (65 v centrálním pentagonu a 124v periferních oblastech), umo/Char9Eòuje analyzovat tøitypy rozdílù — mezi mìsty v centru a na periferii,mezi velkými a støedními mìsty a mezi oblastmiuvnitø mìst. Hlavní zjištìní jsou následující:
–Nedostateèná bezpeènost je výraznìjší ve vìtších
ne/Char9E ve støedních mìstech. Napøíklad ve Velké Bri -
tánii je poèet pøípadù násilných útokù ve velkých
mìstech dvakrát tak vysoký jako ve mìstechstøedních a poèet vra/Char9Ed je tøikrát vyšší. Stejnì vý -
raznìjší je také ve mìstech v centrální èásti EU
ne/Char9E na periferii.
–Jasný vzorec centrum-periferie vykazuje zneèištì -
ní ovzduší, napø. mìsta v centru mají roènì 14 dní
s maximálními hodnotami ozónu oproti ménì ne/Char9Ejednomu dni roènì u mìst na periferii.
– Zdá se, /Char9Ee nezamìstnanost souvisí více s národ-
ními faktory ne/Char9E s tím, zda se mìsta nacházejív centru nebo na periferii, nebo s jejich velikostí.To samé platí pro chudobu (podíl osob pod hranicíchudoby je prùmìrnì 9 % v centrálních oblastecha 16 % v oblastech periferních). Zároveò existujívelké rozdíly mezi rùznými oblastmi ve mìstech,napøíklad v Portu, kde je prùmìrná nezamìstna -
nost nízká, je rozdíl 8 k u1av Marseille, kde je vy -
soká, 5 ku 1.
710525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
obyvatel se zvyšuje. Nacházejí se obvykle blíz -
ko metropolí, pracovní místa jsou ve výrobì a
slu/Char9Ebách, ale vìtšina pùdy se vyu/Char9Eívá pro zemì -
dìlství (napøíklad ve Francii je v tìchto oblas -
tech situována tøetina hospodáøství). Velké
zvyšování poètu obyvatel a tlak urbanizace zna -
menají, /Char9Ee je zapotøebí lepší øízení vyu/Char9Eívání
pùdy, aby se pøedešlo zhoršování /Char9Eivotního pro -
støedí a konfliktnímu u/Char9Eívání. Navzdory rostou -
címu významu neberou mìstské politiky
v èlenských státech, s výjimkou Velké Británie aŠvédska, dostateèný ohled na vztahy mezimìstskými a venkovskými oblastmi;
–støednì vyspìlé venkovské oblasti pomìrnì da -
leko od metropolí, ale s dobrým dopravním spo -
jením a s relativnì dobøe vyvinutou
infrastrukturou. Mívají stabilní poèet obyvatel a
prodìlávají proces hospodáøské diverzifikace.V mnoha èlenských státech se v tìchto oblas-tech nacházejí velká hospodáøství. Je potøebazachovat jejich zemìdìlský potenciál, zvýšittempo hospodáøské diverzifikace a posílit vzta-hy s malými a støedními mìsty;
– izolované venkovské oblasti, øídce obydlené a
èasto situované v periferních oblastech, dalekood metropolí a hlavních dopravních sítí. Jejichizolaci èasto zpùsobují jejich topografické pod -
mínky (jako pohoøí) a mívají stárnoucí obyvatel -
stvo; jejich infrastru ktura bývá špatnì dotovaná,
úroveò základních slu/Char9Eeb a pøíjmu na osobubývá nízká a mívají špatnì kvalifikované pra -
covní síly a nebývají dobøe integrovány do glo -
bální ekonomiky. Jejich obyvatelé jsou èasto do
velké míry závislí na zemìdìlství a jejich poèetklesá. Vìtšinou se nacházejí v jihozápadnímPortugalsku, v severním a severovýchodnímŠpanìlsku, støední Francii, ve Skotsku, Finsku aŠvédsku. Úkolem je zde provést revitalizaci azachovat hospodáøskou èinnost a dostupnostadekvátních veøejných slu/Char9Eeb. A je také zapo -
tøebí navázat spojení s mìsty, i kdy/Char9E jsou po -
mìrnì daleko.Geograficky znevýhodnìné regiony
Jak bylo uvedeno výše a upozornìno v Druhé etapo -
vé zprávì o soudr/Char9Enosti, mají regiony se specifickými
a trvalými zemìpisnými podmínkami, které brání je -
jich rozvoji, jako jsou nejvzdálenìjší regiony, ostrovy,
horské regiony a øídce obydlené oblasti daleko na se -
veru Evropy, zvláštní problémy s dostupností a s inte -
grací do zbytku EU.
Sedm nejvzdálenìjších regionù EU zahrnuje 25 ost -
rovù plus Guayanu a dohromady mají pøibli/Char9Enì 4 mili -
óny obyvatel. Jejich problémem je nahromadìní
pøírodních znevýhodnìní, v dùsledku èeho/Char9E jeobtí/Char9Ené zlepšovat hospodáøské a sociální podmínky,hlavnì vzdáleností od hospodáøských i administrativ -
ních center a od nejbli/Char9Eší pevniny. Nejvzdálenìjší, Ré -
union, je více ne/Char9E 9 000 km od Paøí/Char9Ee a 1 700 km od
pobøe/Char9Eí Afriky, zatímco region nejblí/Char9Ee k pevninì, Ka-nárské ostrovy, je stále 250 km od pobøe/Char9Eí. Jejichvzdálenost znásobují jejich pøírodní podmínky (mno-hé jsou souostroví, s malou rozlohou a nízkým po-ètem obyvatel), nároèný terén a podnebí.
Mimo Kanárské ostrovy (které tvoøí témìø 45 % celko-
vého poètu obyvatel ze sedmi nejvzdálenìjších regio-nù a kde HDP na osobu byl pouze asi 6 % podšpanìlským prùmìrem) je HDP na osobu pouze 57 %z prùmìru EU15 a Réunion, Guayana a Azory figurujímezi deseti nejménì prosperujícími regiony. Všechnytrpí kombinací zaostávajícího hospodáøského rozvo -
je, nadmìrné závislosti na zemìdìlství a vysoké ne -
zamìstnanosti, ale zatímco na francouzských
územích se poèet obyvatel stále znaènì zvyšuje, naMadeiøe a Azorech, které mají vysokou míru odchozímigrace, klesá. Kanárské ostrovy navíc za/Char9Eívají tlakpopulaèního rùstu, jsou nadmìrnì závislé na turisticea nerozšiøují èinnost na jiná odvìtví.
Kromì toho je v EU15 284 obydlených ostrovù s 9,4
miliónu lidí (3 % celkového poètu v EU15) a s rozlohou95 000 km ètvereèních (3 % celkové rozlohy v EU15).Jejich hospodáøskému rozvoji trvale brání jejich po -
mìrná izolace a dodateèné náklady, které z toho
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
30
720525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vyplývají. Navíc mají v mnoha pøípadech hornatý te -
rén nebo jsou souèástí zaostávajících periferních re -
gionù jako v italském Mezzogiornu, v Øecku nebo
Skotsku. Mnohé jsou také souèástí souostroví, co/Char9E vevìtšinì pøípadù pùsobí jako další omezení z hlediskadopravního spojení s pevninou, pøièem/Char9E veøejnéslu/Char9Eby se nacházejí na hlavním ostrovì.
Ostrovy jsou pomìrnì rovnomìrnì rozmístìny mezi
Atlantikem, Baltským a Støedozemním moøem, i kdy/Char9Ev posledním jmenovaném pøípadì 119 ostrovù tvoøí95 % jejich celkového poètu obyvatel, 85 % z nich /Char9Eijena Sicílii, Sardinii, Baleárách, Krétì a Korsice. Jindebývají ostrovy naopak menší a øidèeji obydlené. Jedi -
ný velký je švédský ostrov Gotland, skotské ostrovy
Lewis a Harris a hlavní ostrov Orknejí. Jejich prùmìr -
ný HDP na osobu èinil v roce 2001 72 % prùmìru
v EU15 a ve vìtšinì pøípadù (hlavní výjimkou jsou Ba -
leáry) byl ni/Char9Eší ne/Char9E v ostatních èástech jejich pøísluš-
ných zemí. Bývají zranitelné z hospodáøskéhohlediska, proto/Char9Ee jejich hospodáøství se soustøeïujedo dvou širokých odvìtvích — do zemìdìlství a rybo-lovu a do turistiky.
V EU15 se rozprostírají horské oblasti, které pokrývají
40 % rozlohy a mají pøibli/Char9Enì 67 miliónù obyvatel ne-boli asi 18 % z celkového poètu v EU. Po rozšíøení naEU s 25 èleny budou tvoøit stejný podíl obyvatel, ale onìco menší podíl rozlohy, nebo/Char9D v nových èlenskýchstátech je hustota obyvatelstva v horských oblastechmírnì vyšší ne/Char9E v ostatních regionech. Horské oblastijsou závislejší na zemìdìlství ne/Char9E ostatní oblastizvláštì v pøistupujících zemích, ale také v EU15. Aè -
koliv se velký poèet hornatých oblastí nachází v blíz -
kosti hospodáøských center a velkých trhù, bývají
náklady na dopravu v dùsledku terénu vyšší a mnohézemìdìlské èinnosti nevhodné.
Nezamìstnanost bývá vyšší v horských oblastech,
které se nacházejí na nejvzdálenìjší periferii, jakonapø. severní èásti severských zemí, Skotska, Sever -
ního Irska a Velké Británie, ji/Char9Ení pohoøí ve Španìlsku,
na Korsice, v ji/Char9Ení Itálii a na Sicílii. Naopak nezamìst -
nanost je vìtšinou pomìrnì nízká v horskýchoblastech poblí/Char9E velkých prùmyslových metropolí
nebo v oblastech, které mají tyto metropole na svémúzemí, jako jsou oblasti ve Walesu, severní Apeninyv Itálii a podél severních a ji/Char9Eních okrajù Alp ve Francii,Nìmecku a Itálii. Existují však výjimky jako Ardenyv Belgii a Krušné hory v Èeské republice a Nìmecku.
I kdy/Char9E je zapotøebí další výzkum, závìry z provede -
ných studií naznaèují, /Char9Ee k hospodáøské diverzifikaci
od zemìdìlství ke slu/Char9Ebám dochází rychlejším tem -
pem v ní/Char9Einách ne/Char9E v horských regionech, /Char9Ee existen -
ce velkých mìst v horských oblastech nebo poblí/Char9E
významnì stimuluje prùmyslovou èinnost (nebo jinak,/Char9Ee bohatství pøírodních zdrojù v horských oblastechmù/Char9Ee vést k rozvoji velkých mìst v jejich blízkosti) a /Char9Eezamìstnanost ve slu/Char9Ebách bývá vyšší ve více prospe -
rujících horských oblastech, hlavnì v turistice (jako
v Alpách) nebo ve veøejných slu/Char9Ebách v øídce obydle -
ných oblastech (zvláštì ve Švédsku nebo Finsku).
Od roku 1994, kdy do EU vstoupilo Finsko a Švédsko,
zaèaly být tématem politiky soudr/Char9Enosti øídce obydle-né oblasti. Subarktické a arktické èásti v tìchto dvouzemích mají prùmìrnou hustotu zalidnìní ménì ne/Char9E 5obyvatel na km ètvereèní, co/Char9E je hluboko pod úrovníkdekoliv jinde v Unii s výjimkou Highlands and Islandsve Skotsku
11.
Prùmìrný HDP na osobu v tìchto oblastech tvoøí 87 %
prùmìru EU, co/Char9E je mnohem ménì ne/Char9E v ostatníchèástech pøíslušných zemí. Nezamìstnanost takébývá nad národním prùmìrem. Velká èást pracovníchpøíle/Char9Eitostí je ve Švédsku obvykle ve slu/Char9Ebách, zvláštìve veøejných slu/Char9Ebách, zatímco ve Finsku pracujevíce lidí v zemìdìlství a prùmyslu, zvláštì v døe -
vozpracujícím, výrobì celulózy a papírenském
prùmyslu.
Zvláštì ve švédských regionech je rùst HDP od polo -
viny 90. let potlaèen (tempo rùstu je pouze pøibli/Char9Enì
polovina prùmìru EU) a zamìstnanost se nevzpama -
tovala z podstatné ztráty pracovních míst utrpìné bì -
hem recese na poèátku 90. let. Poèet obyvatel
obvykle klesá tempem, které lze jinde vìtšinou
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
31
730525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
321.6 Zmì napoètuo b yvatel,1996-1999: hl avníslo/_0length.name.substituted_kyEUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 kmkladnýmmigra ním z ùstatkem a kladnýmpøirozen ým z stat kem è ù
kladnýmmigra ním z stat ke maz ápornýmpirozen ým z stat kem è ùø ù
zápornýmmigra ním z stat ke maz ápornýmpirozen ým z stat kem è ùø ùkladnýmmigra ním z tat ke maz ápornýmpirozen ým z stat kem è ùs øùzápornýmmigra ním z stat kem a kladnýmpirozen ým z stat kem è ùø ùzápornýmmigra ním z stat kem a kladnýmpirozen ým z stat kem è ùø ùZvýšení poètu obyvate lse
Sní/_0length.name.substituted_ení po tu obyvate lse è
bez údajuAT,CH,DE,FI,EL,MT,NL,PT,SE,UK:NUTS2
Zdroj: DatabázeESPON
EUs a kandidátskézemì:Eurostat ;
NorskoaŠvýcarsko: národní st yPvod údaj :
15leny
atistickéúa d
Tato mapa nutne neodr á/_0length.name.substituted_í názorkontro lního v ýboru ESPONùù
è
ø
740525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pozorovat pouze v regionech s vá/Char9Enými strukturálními
problémy. Bìhem 90. let Kainnu a Laponsko ve Fin -
sku ztrácely v prùmìru 1 % obyvatel roènì, zatímco
v Norrbottenu ve Švédsku poèet obyvatel klesal o0,6 % roènì
12(tabulka A1.8).
Spoleèné problémy oblastí s
geografickým znevýhodnìním
Všechny tyto regiony, a/Char9D se nacházejí v jakékoliv èásti
EU, mají spoleèné problémy s dostupností a se vzdá -
leností od významných trhù, co/Char9E zvyšuje cestovní vý -
daje i náklady na dopravu a brání jejich
hospodáøskému rozvoji. Zároveò výstavba infrastruk -
tury všech druhù a poskytování zdravotní péèe, vzdì -
lávání a jiných základních slu/Char9Eeb jsou obvykle také
nákladnìjší v dùsledku povahy terénu a vzdálenostilokality a obtí/Char9Enìji ospravedlnitelné v dùsledku malé -
ho poètu obyvatel, jim/Char9E jsou slu/Char9Eby poskytovány.
V mnoha pøípadech je poèet obyvatel neboli velikosttrhu menší ne/Char9E „kritické mno/Char9Eství“ nutné k tomu, aby sityto oblasti z hospodáøského hlediska zaslou/Char9Eily in-vestice. Tento problém navíc násobí stárnoucí a ubý-vající obyvatelstvo, jeliko/Char9E mladí lidé odcházejí (mapa1.6).
Zdá se, /Char9Ee pro ostrovy je kritická velikost populace asi
4–5 000 obyvatel, nad ní poèty obvykle rostou a souvi -
sí s pomìrnì velkým podílem mladých lidí a existují
dobrá vzdìlávací a zdravotnická zaøízení. Pod toutoúrovní je normou èistá emigrace, stárnutí obyvatel anedostateèná vybavenost.
V horských oblastech v EU15 je hustota zalidnìní
(51 obyvatel na km ètvereèní) menší ne/Char9E polovinaprùmìru EU, i kdy/Char9E v bezprostøednì okolních ob -
lastech bývá mnohem vyšší, co/Char9E odrá/Char9Eí skuteènost,
/Char9Ee jsou pomìrnì atraktivní pro /Char9Eivot a práci. V prù -
mìru dochází k prùbì/Char9Enému poklesu poètu obyva -
tel, ale mnohé oblasti zaèaly lákat lidi a nové
podniky. V pøistupujících zemích je obrázek podob -
ný, i kdy/Char9E hustota obyvatel je v tìchto oblastech
témìø dvakrát vyšší ne/Char9E v EU15 a pouze mírnì podprùmìrem jinde.Rovnìjší pøístup ke slu/Char9Ebám
obecného hospodáøského zájmu
Navzdory potí/Char9Eím v nìkterých regionech je hlavní
podmínkou územní soudr/Char9Enosti rovnost pøístupuk základním zaøízením, nezbytným slu/Char9Ebám a keznalostem — k tomu, co nazýváme „slu/Char9Ebami obec -
ného hospodáøského zájmu“.
Prvním faktorem rozhodujíc ím o perifernosti regio -
nu je pøístup k efektivnímu dopravnímu systému
s dostateèným spojením s centrální oblastí Unie.Regiony s lepším pøístupem na trhy budou pravdì -
podobnì produktivnìjší a konkurenceschopnìjší
ne/Char9E ostatní. V souèasnosti bývá silnièní sí/Char9D mno -
hem rozvinutìjší v centrálních èástech EU ne/Char9E v pe -
riferních regionech, a i kdy/Char9E se výstavba dálnic
v posledních letech zvýšila, dostupnost centrálníchoblastí, kde se soustøeïují trhy, zùstává mnohemni/Char9Eší po silnici z periferních regionù ne/Char9E jinde.Zvláš/Char9D špatná je ve vìtšinì oblastí spadajících pod
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
33Dostupnost horských oblastí
V rámci nedávné studie horských oblastí byl vytvo -
øen index k jejich klasifikaci podle jejich dostupnosti,
kdy se brala v úvahu jejich vzdálenost vzdušnou èa -
rou od hlavního mìsta pøíslušného státu a od ostat -
ních mìst,od vysokých škol a zdravotnických
zaøízení, jako/Char9E i podle hustoty dopravních sítí (silnic,/Char9Eeleznic a letiš/Char9D).
Horské oblasti s „velmi dobrou“ nebo „dobrou“
vzdáleností se nacházejí napøíklad na severu Ang -
lie, na Sicílii a na Slovensku. Patøí sem také Alpy,
Karpaty, Sudety, všechny nìmecké oblasti a Arde -
ny i tøi španìlské a dvì portugalské oblasti. První
dvì skupiny obklièují oblasti s „uspokojivou“ do -
stupností. Sem patøí oblasti v Øecku, Španìlsku,
Walesu a Finsku a Centrální masív ve Francii. Ob -
lasti se “špatnou“ dostupností se nacházejí na se -
ver od tøetí skupiny, konkrétnì se jedná o
Highlands and Islands ve Skotsk uaov ì t š i n u
švédských a finských horských oblastí.
750525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Cíl 1 v Portugalsku, Øecku, na západì Irska a v po -
baltských státech (mapa A1.5).
To samé ještì více platí pro /Char9Eeleznici, nebo/Char9D sí/Char9D v nej -
perifernìjších regionech obvykle neudr/Char9Eela tempo ani
s rozvojem silnic. Obzvláš/Char9D špatná dostupnost cent -
rálnìjších oblastí EU po /Char9Eeleznici je z Rumunska, Bul -
harska, ji/Char9Ení a støední Itálie a severního Dánska i z
Øecka a z èástí Španìlska mimo trasu TGV Madrid —Sevilla (mapa A1.6).
Letecká dostupnost centrálních regionù je výraznì
lepší díky pøítomnosti mezinárodních letiš/Char9D i v tìch nej -
vzdálenìjších oblastech, zlepšení propojenosti tímto
zpùsobem je však tøeba posuzovat i s ohledem na re -
lativnì malý objemy zbo/Char9Eí, které se obvykle pøepravu -
je letecky (mapa A1.7).
Aèkoliv výstavba transevropských sítí dostupnost
zlepší, zvláš/Char9D v pøistupujících zemích — nejvíce v Bul-harsku a Rumunsku — se bude úèinek mezi jednotli-vými regiony na periferii znaènì lišit v závislosti natom, jak dobøe jsou napojeny na hlavní trasy, co/Char9E zasezále/Char9Eí na stavu sekundárních sítí.
Pro periferní a geograficky znevýhodnìné regiony je
obzvláš/Char9D dùle/Char9Eitý pøístup k novým technologiím, zvláš -
tì k ICT. A to nejen proto, /Char9Ee pomáhají sní/Char9Eit význam
vzdálenosti a èasu potøebného k dosa/Char9Eení centrálníchoblastí EU, ale (co/Char9E je dùle/Char9Eitìjší) proto, /Char9Ee ka/Char9Edéomezení jejich dostupnosti témìø jistì poškodí šancetìchto regionù na rozvoj a odradí podniky od toho, abyse tam usídlily.
Priority rozvojeAèkoliv hospodáøské a sociální podmínky se v geo -
graficky znevýhodnìných regionech velmi liší, obvyk -
le tyto regiony ménì prosperují a mají vyšší
nezamìstnanost ne/Char9E zemì, kde se nacházejí nebo,v pøípadì nejvzdálenìjších regionù, ke které patøí.Nicménì kromì poslednì jmenovaných regionù HDPna osobu i zamìstnanost nevyhnutelnì ovlivòujehospodáøská výkonnost národního hospodáøství,
jeho/Char9E jsou souèástí.
Geografické znevýhodnìní ne v/Char9Edy znamená nepøíz -
nivé hospodáøské podmínky. Jak ve skuteènosti uka -
zuje mno/Char9Eství pøíkladù, lze je pøípadnì promìnit
v pozitiva, která mohou otevøít nové cesty rozvoje.Kromì toho mnoho tìchto regionù tvoøí dùle/Char9Eitou sou -
èást pøírodního dìdictví EU a je místem mnoha zábav -
ních, kulturních a jiných aktivit. Jen z tohoto dùvodu je
dùle/Char9Eité, aby byly zachovány a zùstaly obydleny, co/Char9Eznamená, /Char9Ee je zase dùle/Char9Eité zlepšit jejich dostupnosta zachovat nebo rozvinout základní slu/Char9Eby.
Stejnì dùle/Char9Eité je, aby cesta hospodáøského rozvoje,
kterou sledují, respektovala jejich pøírodní dìdictví aneohrozila právì ty geografické rysy, které jsou nebomohou být hlavním aspektem jejich pomìrné výhody,aby v nich nejen /Char9Eili lidé, ale aby v nich pùsobily taképodniky. Proto s rozvojem ekonomiky zalo/Char9Eené naznalostech blízkost surovin, nebo dokonce velkýchtrhù zaèíná být ménì významným rozhodujícím fakto-rem lokality a na dùle/Char9Eitosti nabývá atraktivita pøírod-ního a fyzického okolí — samozøejmì spolus dostupností výše popsaných základních slu/Char9Eeb azaøízení.
Hospodáøský rozvoj tìchto citlivých oblastí proto ještì
více ne/Char9E jinde musí brát v úvahu nutnost chránit /Char9Eivot -
ní prostøedí, co/Char9E znamená nejen zapojení této priority
do investièního rozhodovacího procesu, ale také všu -
de tam, kde je to mo/Char9Ené, hledání variant, které pomo -
hou zlepšit /Char9Eivotní prostøedí a zároveò posílí
regionální konkurenceschopnost. Pøíklady takových -
to mo/Char9Eností, kterými lze jedinì získat, je vyèištìní ob -
lastí døíve poškozených prùmyslovou èinností a jejich
zpìtná pøemìna v místa pro rozvoj nových podnikù,modernizace /Char9Eeleznièních tratí za úèelem zlepšenídostupnosti místo výstavby nových dálnic, nebo roz -
voj èistých obnovitelných zdrojù energie, které nahra -
dí uhelné nebo naftové elektrárny, je/Char9E jednak
vyèerpávají vzácné pøírodní zdroje a jednak zneèiš/Char9Dujíovzduší.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
34
760525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
35© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 km1.7 Územ nírozmanitost–stupeò fr agmentace pøír odníchoblastí
ménìne/_0length.name.substituted_ 20 %pøírodních ob lastíCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
20%a/_0length.name.substituted_ 50 %p írodních ob lastí;vysoká fragmentace ø
20%a/_0length.name.substituted_ 50 %p írodních ob lastí;mírnáfragmentace ø
20%a/_0length.name.substituted_ 50 %p írodních ob lastí;nízká fragmentace ø
více ne/_0length.name.substituted_ 50 %p írodních ob lastí ø
zastav n éplochy ì
bez údajuPírodní ob lasti=všechny ob lasti
(úrove òNUTS3) krom zastav n ých
a zem de lských ploch
Zdroj: CORINE L andcoverø
ìì
ì
770525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Není v/Char9Edy mo/Char9Ené nalézt øešení, které je jednoznaènì
pozitivní, nicménì ústøední zásadou politiky rozvojev citlivých oblastech i jinde by mìlo být dr/Char9Eet se strate -
gií, které minimalizují veškeré škody na /Char9Eivotním pro -
støedí, a tak zajistit jejich dlouhodobou udr/Char9Eitelnost,
aby nepøedstavovaly jen krátkodobé prostøedky prostimulaci rùstu.
Ekologické problémy jsou v EU zvláš/Char9D akutní jak v ob -
lastech, kde je vysoká koncentrace obyvatel, a tedy
hospodáøských èinností rùzného druhu, tak v oblas -
tech, kde je vyvíjen tlak na pøírodní zdroje zvláš/Char9D ze -
mìdìlstvím, ale také hornictvím a podobnými
èinnostmi. Tyto oblasti nejsou v EU v /Char9Eádném pøípadìrozlo/Char9Eeny rovnomìrnì, ale soustøedí se na konkrét -
ních místech (mapa 1.7). V tìchto oblastech je nutné
vyèistit /Char9Eivotní prostøedí a zabránit dalšímu poškozo -
vání. Ale neménì dùle/Char9Eité je zabránit dalšímu zhoršo -
vání /Char9Eivotního prostøedí v pøírodních nebo
polopøírodních oblastech, do kterých postupnì zasa-huje lidská èinnost nebo které jsou opuštìny a buïjsou èím dál tím roztøíštìnìjší nebo jim chybí ochranajejich pøírodních zdrojù. V dùsledku toho musí být tytocíle nedílnou souèástí strategie hospodáøského roz-voje v celé EU, aby se zajistil udr/Char9Eitelný rozvoj.
Faktory urèující rùst, zamìstnanost
a konkurenceschopnost
V bøeznu 2000, na vrcholné schùzce v Lisabonu, si
Evropská unie stanovila cíl stát se nejkonkurence -
schopnìjší a nejdynamiètìjší ekonomikou zalo/Char9Eenou
na znalostech na svìtì, schopnou trvalého a udr/Char9Eitel -
ného hospodáøského rùstu s více a lepšími pracovní -
mi místy a pevnìjší sociální soudr/Char9Eností. Pøitom urèila
mno/Char9Eství priorit:
–upøednostòovat inovace a podnikání, zejména vy -
tváøením u/Char9Eších spojení mezi výzkumnými ústavy
a prùmyslem a pøíznivých podmínek pro výzkum arozvoj, zlepšováním pøístupu k finanèním pro -
støedkùm a know-how a podporou nového ob -
chodního podnikání;–zajistit plnou zamìstnanost zdùraznìním potøeby
otevírat pracovní pøíle/Char9Eitosti, zvyšovat produktivi -
tu a kvalitu v práci a podporovat celo/Char9Eivotní
vzdìlávání;
–zajistit integraèní trh práce, kde je omezená neza -
mìstnanost a menší regionální rozdíly v pøístupu
k zamìstnání;
–„propojit“ Evropu, pøedevším u/Char9Eší integrací a roz -
vojem dopravních, telekomunikaèních a energe -
tických sítí;
–chránit /Char9Eivotní prostøedí tím spíše, /Char9Ee ochrana /Char9Eivot -
ního prostøedí stimuluje inovaci, a zavádìt nové
technologie, napøíklad v energetice a dopravì.
Evropská politika soudr/Char9Enosti pøispívá k tìmto cílùm
velkým dílem, zvláštì v regionech, kde je nevyu/Char9Eitýhospodáøský a zamìstnanecký potenciál, který lze re-alizovat cílenými opatøeními politiky soudr/Char9Enosti a tímpøispìt k rùstu hospodáøství EU jako celku.
Pro trvalý regionální rozvoj je z politického hlediska
nutné vytvoøit pøíznivé podmínky na národní úrovni,zvláš/Char9D makroekonomické prostøedí vedoucí k rùstu,zamìstnanosti a stabilitì a daòový a regulaèní systémpodporující podnikání a tvorbu pracovních míst.
Na regionální úrovni je tøeba splnit dva doplòující se
soubory podmínek. Prvním je existence vhodné do -
taèní politiky základní infrastruktury (v podobì efektiv -
ních dopravních, telekomunikaèních a energetických
sítí, spolehlivé zásoby vody a ekologických zaøízeníatd.) i pracovních sil s pøíslušnou úrovní dovedností aodborného vzdìlání. Posilování produkèního i lidské -
ho kapitálu spolu se zlepšením institucionálních pod -
pùrných zaøízení a existujícího administrativního
rámce je zvláš/Char9D dùle/Char9Eité v regionech spadajících podCíl 1 a v pøistupujících zemích, kde obì tyto oblasti za -
znamenávají záva/Char9Ené nedostatky.
Druhým souborem podmínek, který pøímo souvisí
s faktory regionální konkurenceschopnosti, je/Char9E jsou
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
36
780525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v ekonomice zalo/Char9Eené na znalostech dùle/Char9Eité, je
pøidìlení vysoké priority inovacím, široká dostup -
nost a úèinné vyu/Char9Eití informaèní a komunikaèní
technologie (ICT) a ekologická udr/Char9Eitelnost rozvo -
je. Tento soubor podmínek se vìtšinou vztahuje k
„nehmotným“ faktorùm, které mají více pøímou sou -
vislost s obchodní konkurenceschopností ne/Char9E sou -
bor první. Patøí sem mj. schopnost regionální
ekonomiky vytváøet, šíøit a vyu/Char9Eívat znalosti a tímudr/Char9Eet úèinný regionální inovaèní systém, dále pod -
nikatelská kultura, která podporuje podnikavost, a
spolupráce sítí a seskupení konkrétních èinností.
Tyto dva soubory podmínek jsou vzájemnì prová -
zány. Oba musí být do rùzné míry integrovány do
dlouhodobé strategie rozvoje s jasnì definovanýmia odsouhlasenými cíli a s politickým závazkem pod -
porovat její realizaci. Pøesné zamìøení a kombina -
ce cílených faktorù bude záviset na výchozí pozici,
na charakteristice dotyèného regionu, na pøevláda-jících okolnostech, na sledované cestì rozvoje atd.To se bude muset èasem nutnì zmìnit v závislostina probíhajícím rozvoji a mìnících se okolnostech.Proto neexistuje pro úspìšný regionální rozvoj jedi-ný ani pevnì stanovený recept. Ka/Char9Edý region simusí najít pro svùj rozvoj tu pravou kombinaci poli-tických opatøení podle svých konkrétních hospo -
dáøských, sociálních, kulturních a institucionálních
rysù.
U obou souborù podmínek mù/Char9Ee selhání trhu být
dùvodem státní intervence. To je jasné v pøípadìlidského kapitálu nebo dopravní èi jiné infrastruktu -
ry, které jsou ve své povaze veøejným zbo/Char9Eím, kde
mají investice sociální i finanèní úèinky a kde inves -
toøi nemohou oèekávat snadnou nebo ekonomic -
kou návratnost všech svých investic (napø.
zamìstnavatelé investující do odborného vzdìlánísvých zamìstnancù). Ale platí to také pro technolo -
gické know-how, které má také nìkteré rysy spole -
èenské prospìšnosti, proto/Char9Ee náklady na jeho
zpøístupnìní mnoha u/Char9Eivat elùm jsou nízké v porov -
nání s cenou jeho vývoje. A jeliko/Char9E producenti zna -
lostí (nových metod apod.) nemohou získatvšechny výhody vytvoøené danou inovací, je zde
sklon málo investovat.
Nejdùle/Char9Eitìjší úlohou politiky soudr/Char9Enosti EU je pomá -
hat regionùm, zvláštì tìm ménì zvýhodnìným, zkon -
solidovat a rozvinout jejich ekonomický a
zamìstnanecký potenciál v souladu s jim vlastnímikomparativními výhodami. V tomto smyslu rozvoj re -
gionální konkurenceschopnosti závisí na modernizaci
a diverzifikaci výrobní struktury, jakmile se dosáhnedostateèných dotací na fyzickou infrastrukturu a lid -
ský kapitál. To mj. znamená podporu rozvoje hospo -
dáøských aktivit zalo/Char9Eených na znalostech a inovaci.
Je nutné zdùraznit dva závìreèné body. Prvním je kri -
tický význam, který pro regionální rozvoj pøedstavuje
lidský kapitál a institucionální a administrativní kapaci -
ta regionù, proto/Char9Ee toto je urèujícím faktorem podpory
podnikání a povahy a rozsahu jak partnerství veøejné-ho a soukromého sektoru, tak spolupráce mezi všemiúèastníky procesu rozvoje. Tento bod je rozvedenní/Char9Ee.
Druhým, jak ji/Char9E bylo zdùraznìno, je stejnì kritický vý-
znam výslovného zohlednìní potøeby chránit /Char9Eivotníprostøedí, má-li být sledovaná cesta rozvoje udr/Char9Eitel-ná. Tato potøeba se prolíná všemi opatøeními prosa -
zovanými za úèelem dalšího rozvoje, ale zvláš/Char9D platí
pro investice do fyzické infrastruktury, kde mo/Char9Enýkonflikt mezi zlepšováním dotaèní politiky, zvláštì udopravních sítí, a zachováním /Char9Eivotního prostøedí bybyl nejvá/Char9Enìjší.
Cílem zbytku této èásti zprávy je zabývat se rozsahem
rozdílù v obou výše popsaných souborech podmínekv rozšíøené EU.
Dopravní infrastruktura
Nezbytnou podmínkou regionálního hospodáøskéhorozvoje je úèinný dopravní systém, i kdy/Char9E je nepravdì -
podobné, /Char9Ee k zajištìní rùstu postaèí zlepšení pouze
dopravy, èásteènì proto, /Char9Ee druhou stránkou lepšího
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
37
790525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pøístupu k jiným trhùm je snazší pøístup pro výrobce
odjinud, aby uspokojovali místní poptávku.
V EU15 jako celku se v posledním desetiletí význam -
nì zvýšila nákladní i osobní doprava, nákladní (mìøe -
no tunokilometry) témìø o tøetinu, co/Char9E je opìt pøibli/Char9Enì
o polovinu více ne/Char9E rùst HDP, osobní (osobokilomet -
ry) pøibli/Char9Enì o 16 %.
Dopravní tokyPøevládajícím prostøedkem osobní dopravy je auto -
mobil. V roce 2000 bylo 78 % všech cest (mìøeno cel -
kovým poètem ujetých kilometrù) v EU15
uskuteènìno autem. I kdy/Char9E je to více ne/Char9E v roce 1970,kdy toto èíslo bylo 74 %, je to o nìco ménì ne/Char9E v roce1990 stejnì jako podíl cest autobusem a autokarem,který klesl na ménì ne/Char9E 9 % z tohoto celkového poètu.Protikladem je zvýšení letecké dopravy, i kdy/Char9E ta stáletvoøí pouze 6 % celkové osobní dopravy. /Char8Eelezniènídoprava tvoøí stejný podíl, pouze pøes 6 % z celkové-ho poètu, co/Char9E se od roku 1990 témìø nezmìnilo, aleklesla od roku 1970, kdy èinila 10 %.
Velké zvýšení nákladní dopravy (mimo námoøní) v 90.
letech o 32 % bylo pøevá/Char9Enì dùsledkem silnièní do-pravy, která zaznamenala nárùst o 38 %. Pøibli/Char9Enì75 % z celkové nákladní dopravy se uskuteèòuje posilnicích, zatímco pouze 14 % po /Char9Eeleznici, a toto èísloneustále klesá z 30 % v roce 1970 a 18 % v roce 1990.
Ve všech kohezních zemích se po silnicích pøepravu -
je vìtší podíl zbo/Char9Eí ne/Char9E ve zbytku EU, toto èíslo sahá
od 85 % ve Španìlsku po 98 % v Øecku (je nutno všakdodat, /Char9Ee èísla jsou podobná v Itálii a Velké Británii).Pøeprava zbo/Char9Eí po silnici se navíc v tìchto zemích zvy -
šovala rychlejším tempem ne/Char9E ve zbytku EU, co/Char9E èás -
teènì odrá/Char9Eí vyšší rùst HDP, ale také chybìjící
úèinnou alternativu navzdory vysokým èástkám in -
vestovaným do dopravní sítì ze strukturálních fondù.
V pøistupujících zemích nákladní doprava v období
transformace znaènì poklesla v Rumunsku a Bulhar -
sku, co/Char9E odrá/Char9Eí pokles HDP a restrukturalizacihospodáøské aktivity smìrem od tì/Char9Ekého prùmyslu, i
na Slovensku a ve Slovinsku, i kdy/Char9E zde ménì. Ve vìt -
šinì ostatních zemí se zvýšila, zvláš/Char9D v Lotyšsku a
Estonsku.
Nicménì celkové mno/Char9Eství nákladu pøepraveného
v pøistupujících zemích je v pomìru k HDP pouze napolovièní úrovni v EU.
V roce 2000 byla témìø polovina veškerého nákladu
v pøistupujících zemích pøepravena po silnicích, za -
tímco 38 % po /Char9Eeleznici, co/Char9E je znaènì více ne/Char9E v sou -
èasné EU. Avšak v Bulharsku a Èeské republice se
podíl zbo/Char9Eí pøepraveného po silnici blí/Char9Eí prùmìru EU,kde/Char9Eto v pobaltských státech a na Slovensku je pouzepøibli/Char9Enì tøetinový nebo menší.
Pomìrné podíly se však rychle mìní a náklad se pøe -
souvá z /Char9Eeleznice na silnice. Pouhé ètyøi roky pøed
rokem 2000 byl podíl nákladu pøepravovaného po/Char9Eeleznici stejný jako podíl nákladu pøepravovanéhopo silnicích. Jak dalece toto bude platit pro budouc-nost, závisí nejen na tempu hospodáøského rùstu, aletaké na jeho slo/Char9Eení — do jaké míry se zvýší poptávkapo slu/Char9Ebách v pomìru k poptávce po zbo/Char9Eí — a na do-stupnosti efektivních alternativních dopravních pro-støedkù — /Char9Eeleznice nebo vodních cest.
Neexistují srovnatelné údaje o osobní dopravì v pøi -
stupujících zemích, i kdy/Char9E urèitý náznak rùstu silnièní
dopravy lze získat z míry vlastnictví automobilu a po -
ètu autobusù v pomìru k poètu obyvatel. V letech
1996 a/Char9E 2000 se poèet automobilù v pøistupujících ze -
mích dohromady zvýšil o více ne/Char9E 20 % v pomìru
k poètu obyvatel, a to o více ne/Char9E 50 % v Lotyšsku aLitvì a o více ne/Char9E 30 % v Rumunsku. To bylo však jeno nìco více ne/Char9E nárùst v EU. V roce 2000 bylo protovlastnictví automobilu v pomìru k poètu obyvatel stálepouze nad polovinou prùmìru EU, co/Char9E naznaèujepodstatné zvýšení v budoucích letech s tím, jak poros -
tou pøíjmy.
Vztah mezi pøíjmem na osobu a vlastnictvím automo -
bilu zároveò závisí na jiných faktorech, jako je stav
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
38
800525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
391.8Hustotadálnic, 2001
0
0-75
75-150
150-250
>250
bez údajuEU15 =100
LT,LV,EE:NUTS0
Zdroj: Eurostat
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Index, kmdálnic v pom ìrukrozloze a poètu obyvate l
810525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
veøejné dopravy a struktura osídlení. V Portugalsku je
proto poèet automobilù nad prùmìrem EU a v posled -
ních letech se obzvláštì zvýšil. V Itálii je vyšší ne/Char9E
kdekoliv jinde v Unii, zatímco v Dánsku je hlubocepodprùmìrný a stejný jako v Èeské republice. To, jakse v pøistupujících zemích v budoucích letech zvýšívlastnictví automobilù a tím také jejich pou/Char9Eívání, takovlivòují nejen pøíjmy, ale také politická rozhodnutí tý -
kající se rozvoje dopravního systému.
SítìSilniceK porovnávání dotaèní politiky silnièní nebo /Char9Eelezniè -
ní infrastruktury mezi jednotlivými zemìmi se musí
pøistupovat obezøetnì vzhledem k rozdílùm v klasifi -
kaèních metodách.
Zatímco celková délka silnièní sítì v EU15 zùstala od
roku 1991 vìtšinou nezmìnìna, délka dálnic se zvìt-šila o 27 %. Mnoho dálnic bylo postaveno v kohezníchzemích, zvláš/Char9D v Portugalsku a ve Španìlsku.
Hustota silnièní sítì jako celku
13nicménì zùstává
ve Španìlsku a Øecku ménì ne/Char9E polovièní oprotiprùmìru v EU15 a v Portugalsku je také podprù -
mìrná, i kdy/Char9E pouze mírnì. Naopak v Irsku je vyso -
ce nadprùmìrná.
V regionech spadajících pod Cíl 1 dohromady zùstala
hustota pøibli/Char9Enì na dvou tøetinách prùmìru EU15. Nadruhou stranu se hustota dálnièní sítì v kohezních ze -
mích zvýšila pøibli/Char9Enì z 80 % prùmìru EU15 v roce
1991 na 10 % nad prùmìrem v roce 2001. Tento ná -
rùst se však pøevá/Char9Enì soustøedil ve Španìlsku a Por -
tugalsku a velmi hluboce podprùmìrná zùstává
hustota v Øecku a Irsku. V regionech spadajících podCíl 1 jako celku tvoøila hustota dálnièní sítì v roce2001 pøibli/Char9Enì 80 % prùmìru EU15, co/Char9E je zvýšení asize dvou tøetin prùmìru v roce 1991 (mapa 1.8).
V pøistupujících zemích bývá hustota silnic stále men -
ší ne/Char9E v EU15 a hustota dálnic mnohem menší.Hustota dálnic je pøibli/Char9Enì šestkrát vìtší v EU15 ne/Char9E
v pøistupujících zemích dohromady, co/Char9E z velké èástiodrá/Char9Eí velmi malý poèet dálnic ve vìtších zemíchz hlediska rozlohy. V Polsku bylo proto v roce 2001stále pouze pøibli/Char9Enì 400 km dálnic, co/Char9E je ménì ne/Char9Ev Litvì nebo Slovinsku (435 km), a v Rumunsku jen113 km. V Estonsku bylo ménì ne/Char9E 100 km a v Lotyš -
sku vùbec nic. I v Èeské republice bylo pouze o nìco
málo více ne/Char9E 500 km dálnic a v Maïarsku pøibli/Char9Enì450 km.
Aèkoliv v nìkterých zemích dochází k pomìrnì
rychlé výstavbì nových silnic — délka dálnic v Pol -
sku se v letech 1998 a/Char9E 2001 zvýšila o více ne/Char9E 50 %
— soustøeïuje se v malém poètu oblastí, buï kolemhlavních mìst nebo na tranzitních trasách na zá -
pad. V Polsku se proto pøibli/Char9Enì 75 % dálnic nachá -
zí pouze ve tøech regionech — v dolnoslezském
hranièícím s Nìmeckem, opolském hranièícíms dolnoslezským regionem a Èeskou republikou, amazovském kde le/Char9Eí Varšava. V Èeské republicedochází k podobné koncentraci ve støedních Èe-chách kolem Prahy a na jihovýchodì u hranic s Ra-kouskem a Slovenskem. V Rumunsku jsouprakticky všechny dálnice v blízkosti Bukurešti.
Stav jiných silnic ne/Char9E dálnic je zároveò obvykle špat -
ný. Témìø všechny silnice jsou pøinejlepším dvou -
proudé a neustále trpí mnohaletou nedostateènou
údr/Char9Ebou pøed zapoèetím transformaèního procesu ipo nìm.
To mù/Char9Ee pomoci vysvìtlit alarmující poèty mrtvých na
silnicích na milión automobilù, které byly v roce 2001mnohonásobnì vyšší ne/Char9E ve vìtšinì èlenských státùEU. V Lotyšsku to bylo témìø 900 mrtvých na miliónautomobilù, v Litvì a Polsku více ne/Char9E 500 a v Maïar -
sku, Estonsku, Bulharsku a na Slovensku pouze o
nìco ménì v porovnání s více ne/Char9E 300 ve Španìlsku,Portugalsku a Irsku a pouze pøibli/Char9Enì 150 ve VelkéBritánii. (Pro Øecko nebo Itálii údaje neexistují.) Nadruhou stranu se tato èísla podobají údajùm v nìkte -
rých regionech spadajících pod Cíl 1, zvláš/Char9D ve Špa -
nìlsku, kde v Castilla y León a Castilla-la Mancha byl
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
40
820525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
poèet mrtvých na silnicích vyšší ne/Char9E 600 na milión au -
tomobil ù a v Extremaduøe vyšší ne/Char9E 450.
/Char8Eeleznicní infrastrukturaCelková délka /Char9Eeleznièních tratí v EU15 je v dùsledku
rušení tratí pøibli/Char9Enì o 3 % menší ne/Char9E v roce 1991 a o10 % menší ne/Char9E v roce 1970. Ve 4 kohezních zemíchdohromady tvoøí hustota /Char9Eeleznièní sítì (tj. v pomìruk rozloze a poètu obyvatel) pouze 55 % prùmìru EU, ikdy/Char9E v Irsku je vyšší (80 % prùmìru) ne/Char9E v ostatníchtøech. U regionù spadajících pod Cíl 1 jako celku tvoøíhustota /Char9Eeleznic pøibli/Char9Enì 75 % prùmìru EU15 a odroku 1991 se zmìnila jen málo.
V uplynulém desetiletí došlo k urèité modernizaci
/Char9Eeleznièní sítì prostøednictvím elektrifikace více tratí(ze 40 % celkového poètu v roce 1991 na 47 % v roce2001), ale pokrok v pøemìnì jednokolejných tratí nadvoukolejné byl omezený (z 39 % na 41 %). Zmìnyv kohezních zemích a v regionech spadajících pod Cíl1 se velmi podobaly zmìnám ve zbytku EU, tak/Char9Ee roz-díl mezi nimi zùstává. V roce 2001 bylo v kohezníchzemích i v regionech spadajících pod Cíl 1 elektrifiko-váno v prùmìru pøibli/Char9Enì 40 % tratí; pouze 24 % tratíbylo dvoukolejných v kohezních zemích a jen více ne/Char9E13 % v regionech spadajících pod Cíl 1. Situace sevšak mezi jednotlivými kohezními zemìmi znaènì liší.V Øecku nejsou elektrifikovány vùbec /Char9Eádné tratì av Irsku pouze pøibli/Char9Enì 2 %, kde/Char9Eto v Portugalsku setento podíl v letech 1991 a/Char9E 2001 zdvojnásobil na vícene/Char9E 30 %.
Celková úroveò /Char9Eeleznièní sítì v pøistupujících ze -
mích je špatná a odrá/Char9Eí desetiletí nízkých investic. Po -
díl elektrifikovaných a dvoukolejných tratí je pod
prùmìrem EU, i kdy/Char9E se podobá tomuto podílu v ko -
hezních zemích a je vyšší ne/Char9E v regionech spadají -
cích pod Cíl 1.
/Char8Eeleznièní sí/Char9D je obvykle technicky zastaralá, lo/Char9Ená
kapacita /Char9Eeleznic je nedostateèná, velké mno/Char9Estvítratí je starých a poškozených a rozchod kolejí se narùzných místech liší stejnì jako systémy zásobováníenergií, a proto je obtí/Char9Ená interoperabilita. V dùsledku
toho se maximální povolená rychlost obvykle pohybu -
je mezi 90–110 km v hodinì a na dlouhých úsecích
hlavních tratí mù/Char9Ee èinit pouze 40–60 km v hodinì.
Nárùst poètu automobilù ji/Char9E pøedstihuje zlepšování sil -
nièní sítì a vede ke stále vìtším dopravním zácpám a
zneèištìní /Char9Eivotního prostøedí. Dilema, pøed kterýmzákonodárci stojí, spoèívá v tom, /Char9Ee nepochybnì ne -
zbytné zlepšování silnièní sítì povede k dalšímu ná -
rùstu. Rozvoj silnièní sítì bude té/Char9E pravdìpodobnì
ubírat prostøedky stejnì nutnému zlepšení /Char9Eeleznic aveøejné dopravy, které by mohly omezit pøechod k au -
tomobilùm i ekologické problémy, které tento pøechod
pravdìpodobnì zpùsobí.
Aèkoliv se vyu/Char9Eívání vlakù cestujícími i pro dopravu
nákladu sní/Char9Eilo se zvýšením vyu/Char9Eití silnic, zùstávápodstatnì vìtší ne/Char9E v EU. Otázkou je, na jak dlouho.Výstavba nových /Char9Eeleznièních tratí nebo zlepšovánítìch stávajících je hlavní souèástí nyní stavìnýchnebo plánovaných transevropských sítí. V pøistupují-cích zemích se však dùraz zdá být pochopitelnì kla-den na výstavbu nových silnic. Potøeba zlepšení/Char9Eeleznièní sítì v tìchto zemích zároveò dalece pøesa-huje navázání nových a lepších spojení se stávajícímièlenskými státy EU.
Nedávné odhady naznaèují, /Char9Ee nákladní silnièní do -
prava bude v EU15 v roce 2020 o 67 % vyšší ne/Char9E
v roce 2000. Odhady pro pøistupující zemì pøedpoklá -
dají dvojnásobné zvýšení této hodnoty. Navíc, jestli/Char9Ee
HDP v tìchto zemích poroste rychleji ne/Char9E v souèas -
ných èlenských státech, co/Char9E je pro konvergenci ne -
zbytné, mohla by se silnièní nákladní doprava zvýšit
ještì více.
Námoøní doprava na krátké vzdálenosti
a vnitrozemské vodní cesty
Vezmeme-li v úvahu pøedpokládaný rùst v nadcháze -
jících letech a vìtší dopravní zácpy, které budou jeho
pravdìpodobným dùsledkem, zdá se být atraktivnímøešením podpora vìtšího vyu/Char9Eívání námoøní dopravy
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
41
830525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
na krátké vzdálenosti a vnitrozemských vodních cest
zvláštì proto, /Char9Ee zpùsobují mnohem menší zneèištì -
ní, jsou o mnoho bezpeènìjší a spotøebovávají ménì
energie.
V roce 2000 putovalo pøibli/Char9Enì 28 % vnitøního obcho -
du EU15 po moøi. V uplynulém desetiletí celková ná -
kladní doprava v evropských pøístavech, vèetnì
dopravy do tøetích zemí, vzrostla o více ne/Char9E 20 % akontejnerová doprava se více ne/Char9E zdvojnásobila.Kontejnerové pøístavy ve Støedozemí za/Char9Eily vyšší ná -
rùst ne/Char9E severní pøístavy a v roce 2000 se zde nachá -
zely tøi z osmi nejvìtších kontejnerových pøístavù v EU
(Gioia Tauro, Algeciras, Janov).
Rozvoj námoøní dopravy na krátké vzdálenosti v pøi -
stupujících zemích, z nich/Char9E sedm má pobøe/Char9Eí, by
mohlo pomoci revitalizovat pøístavy v periferních regi -
onech a napomoci jejich hospodáøskému rùstu i zmír-
nìní dopravních problémù, i kdy/Char9E k tomu se musí takézlepšit pøístup k tìmto pøístavùm.
Po vnitrozemských vodních cestách se v EU15 pøe-
praví pøibli/Char9Enì 4 % nákladu. Navzdory zvýšenémuvyu/Char9Eívání jejich podíl na celkovém objemu za posled-ních 10 let klesl. Jejich význam se však v Unii znaènìliší. Zatímco v Nizozemsku (43 % z celkového obje -
mu), Nìmecku a Belgii pøepraví znaèný objem nákla -
du, v kohezních zemích se nevyu/Char9Eívají vùbec.
V pøistupujících zemích se vyu/Char9Eití tohoto zpùsobu pøe -
pravy omezuje pøevá/Char9Enì na Dunaj, který protéká
mnoha zemìmi. Velké problémy jsou však s rozšíøe -
ním jeho vyu/Char9Eití, v neposlední øadì také proto, /Char9Ee je na
mnoha místech pøíliš mìlký a neumo/Char9Eòuje pøepravutì/Char9Ekého nákladu, a nákladní pøístavy jsou roztrouše -
nìjší ne/Char9E v Rakousku nebo Nìmecku a èasto neplní
normy lo/Char9Ené kapacity.
Hlavními úkoly, které je v nadcházejících letech nutno
øešit, je:
–integrovat a modernizovat silnièní a /Char9Eeleznièní
sítì v pøistupujících zemích, aby bylo mo/Char9Enonavázat efektivní spojení se stávajícími sítìmi
v souèasných èlenských státech;
–zlepšit napojení na transevropské sítì, aby se
všem regionùm umo/Char9Enilo získat z nich maximálnívýhody;
–zlepšit pøeshranièní a tranzitní trasy zvláštì mezi
novými èlenskými státy a mezi nimi a stávajícímièlenskými státy, aby se podpoøil a umo/Char9Enil rùst ob -
chodu mezi nimi, proto/Char9Ee na nìm témìø jistì závi -
sí jejich dlouhodobý hospodáøský rozvoj;
–rozvinout námoøní dopravu na krátké vzdálenosti,
která je obzvláš/Char9D dùle/Char9Eitá v periferních regionech ina ostrovech, a zároveò posílit propojení mezirùznými typy dopravy;
– nasmìrovat investice EU k pøesunu nákladní i
osobní dopravy ze silnic na /Char9Eeleznici a vodní cestyi k pøesunu dopravy ze zahlcených tras;
– vypracovat strategii pro zlepšení dostupnosti nej-
vzdálenìjších regionù a jejich spojení s evrop-ským kontinentem, co/Char9E není souèástí priorittransevropské dopravní sítì.
Energetika
Pøístup k èistým a spolehlivým zdrojùm energie zakonkurenèní ceny je významným faktorem regionálníkonkurenceschopnosti. Primární výroba energie všakve vìtšinì èlenských státù hluboce zaostává za spo -
tøebou. To platí zvláš/Char9D v kohezních zemích, které
uspokojují pouze malou èást svých energetických po -
tøeb z domácích zdrojù a 80 % nebo více energie, kte -
rou spotøebují, dová/Char9Eejí (graf 1.10). Velká Británie a
Dánsko jsou jedinými zemìmi v EU, které jsou èistýmivývozci energie. Pøistupující zemì jsou vìtšinousobìstaènìjší, i kdy/Char9E všechny jsou èistými dovozci.Zvláštì Polsko a Rumunsko dová/Char9Eejí o nìco ménìne/Char9E 12 % potøebné energie. Z pevných paliv, která bý -
vají ekologicky nejškodlivìjší, se zároveò vyrábí
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
42
840525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
témìø 60 % primární energie v pøi -
stupujících zemích v porovnání
pouze s 13 % v EU15. V Polsku po -
chází z pevných paliv necelých90 % primární výroby energie,v Èeské republice pøibli/Char9Enì 85 % av Estonsku více ne/Char9E 75 %.
Naopak jaderná energie pøedsta -
vuje 30 % primární výroby v EU
(více ne/Char9E 80 % v Belgii a Francii)oproti 16 % v pøistupujících zemích(i kdy/Char9E v Litvì a na Slovensku vícene/Char9E 70 %).
Spotøeba energie se liší témìø tak
znaènì jako výroba, zvláštì v dùsledku rozdílù vestruktuøe hospodáøské aktivity, podnebních podmí -
nek, povahy regulací, sociálního chování a rozhodnu-tí v oblasti daòové politiky. Celková spotøeba energiena osobu v pøistupujících zemích je podobná úrovniv Øecku nebo Portugalsku a mnohem ni/Char9Eší, ne/Char9E jeprùmìr v EU.
Spotøeba na osobu se v EU v letech 1995 a/Char9E 2001
všeobecnì zvýšila, zvláštì v kohezních zemích a po-dobnì ve vìtšinì kandidátských zemí, s výjimkou Pol -
ska, Malty, Bulharska a Rumunska.
Navzdory pomìrnì nízké spotøe -
bì na osobu však kohezní zemì
spotøebovaly o 17 % a/Char9E 35 %energie více v pomìru k HDP,ne/Char9E je prùmìr v EU15, a v pøistu -
pujících zemích dohromady bylaspotøeba témìø ètyøikrát vyšší (jenutné zdùraznit, /Char9Ee tento údajmìøí HDP v eurech, ne v PPS).V letech 1995 a/Char9E 2001 spotøebaenergie v pomìru k HDP ve všechpøistupujících zemích klesla,v mnoha pøípadech znaènì,kde/Char9Eto v EU byl pokles pomìrnìnízký a v Portugalsku a Rakousku došlo k nepatrné -
mu zvýšení (graf 1.11).
Primární zdroje energie spotøebované v EU se
znaènì liší od výrobních zdrojù, zvláštì ropa, kteráse vìtšinou dová/Char9Eí, tvoøí mnohem vìtší podíl naspotøebì ne/Char9E na výrobì jak ve stávajících, tak v no-vých èlenských státech (graf 1.12). Spoleèným cí-lem politiky EU je rozšíøení obnovitelných zdrojùenergie (jako je biomasa, vìtrná a solární energie ivodní elektøina) a Komise stanovila cíl zdvojnásobitpodíl obnovitelných zdrojù energie na celkové spo -
tøebì energie v EU v roce 2010 na 12 %. Jejich
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
43 
-40-35-30-25-20-15-10-505
-40-35-30-25-20-15-10-505
PTATESCY EL ITBEFR
EU15 DE CZ FISKUK NL SE SIDK MT LVBGLUHUIELTEERO PL% zm ěny1.11 Zm ěna hrubé vnitrozemské spot řeby energie na jednotku HDP, 
1995-2001
Zdroj: Eurostat, Energetická statistika 
0123456789
LU FISEBENL FRDE CZEU15 UK AT IEDK EESKCYSIES ITELHU BGPTLTPLMT LVRO01234567891995 2001 Tuny ropného ekvivalentu na osobu1.10 Hrubá vnitrozemská spot řeba energie, 1995 a 2001
EU15, DE, ES, IT, NL: prozatímní údaje za rok 2001
Zdroj: Eurostat, Energetická statistika a Národní ú čty
850525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vyu/Char9Eití se však v souèasnosti mezi jednotlivými ze -
mìmi znaènì liší, co/Char9E èásteènì odrá/Char9Eí snadnost
vyu/Char9Eívání rùzných zdrojù, a èásteènì politiky pøija -
té v tomto ohledu.
Obnovitelné zdroje energie dodaly pouze 6 % cel -
kové energie vyu/Char9Eité v EU v roce 2001, co/Char9E je pouze
o nìco málo více ne/Char9E v roce 1995. Jejich významv pøistupujících zemích (5 % z celkového mno/Char9Eství)byl pouze o nìco menší. V mnoha zemích v rozšíøe -
né EU bylo však toto èíslo mnohem vyšší. V Lotyš -
sku i Švédsku to bylo pøibli/Char9Enì 30 % nebo více,v Rakousku a Finsku pøes 20 % a v Estonsku, Ru -
munsku a Slovinsku pøibli/Char9Enì 11 %, co/Char9E je pouze onìco málo ménì ne/Char9E v Portugalsku (14 %). Vevšech pøistupujících zemích se pomìrné vyu/Char9Eití ob -
novitelných zdrojù v letech 1995 a/Char9E 2001 zvýšilo,v Lotyšsku, Litvì a Rum unsku podstatnì. Zvýšilo
se také ve Finsku a Švédsku, ale v Rakousku a Por-tugalsku za tìchto šest let kleslo.
Všechny ètyøi hlavní body energetické politiky EU
— zajištìní dodávek, vytvoøení vnitøního trhu a inte-grace s po/Char9Eadavky na /Char9Eivotní prostøedí, jako/Char9E i pod-pora obnovitelných energií — mohou mít pøíznivýúèinek na soudr/Char9Enost. Sní/Char9Eením mno/Char9Eství energiespotøebované na jednotku výkonu a vìtším spolé -
háním na obnovitelné zdroje mohou všechnyèlenské státy zmenšit svou závislost na dovozu, atak se vyhnout pøípadnému narušení svého hospo -
dáøství zpùsobenému vnìjším nabídkovým šokem(napø. náhlým zvýšením c eny ropy). Rozvoj obnovi -
telných zdrojù energie, je-li naplánován opatrnì,mù/Char9Ee také zmírnit škodlivé úèinky výroby energiena /Char9Eivotní prostøedí (aèkoliv narùstají obavy z eko -
logických škod zpùsobených systémy vodní elektøi -
ny) a zároveò poskytnout úsporné øešení zvláštìperiferním oblastem.
Ostatní infrastruktura, která
zlepšuje regionální atraktivnost
Význam sociální infrastruktury, zahrnující pøedevším
školy, vysoké školy a nemocnice, by nemìl být podce -
òován jako faktor ovlivòující regionální konkurence -
schopnost. Dostupnost vysoce kvalitní sociálníinfrastruktury mù/Char9Ee ovlivnit rozhodnutí, kam nasmìro-vat investice a kde zøídit podnik, zvláš/Char9D v pøípadech,kde mají dotyèné osoby širokou mo/Char9Enost volnéhouva/Char9Eování o tom, kde budou /Char9Eít a pracovat a tak roz-hodovat podle osobních preferencí a rodinných zá-jmù. Proto se tato infrastruktura stává dùle/Char9Eitousouèástí rozvojové politiky regionù, které chtìjí pøilá-kat odvìtví zalo/Char9Eená na znalostech s vysokou pøida-nou hodnotou.
Sociální infrastruktura je takédùle/Char9Eitá v zachování poètu obyvatel.O tom, kde lidé chtìjí /Char9Eít, stále èastìjirozhodují dobré školy, jak dokládajíodchylky v cenách nemovitostí. Do -
stupnost zaøízení pro hlídání dìtí jestejnì dùle/Char9Eitým faktorem urèujícím,zda se mnohé /Char9Eeny s malými dìtmimohou vìnovat pracovní kariéøe, aje tedy èásteèným dùvodem nízkézamìstnanosti /Char9Een v nìkterých èás -
tech EU, zvláštì v ménì prosperují -
cích regionech, i vysoké míry za -
mìstnanosti na èásteèný úvazekjinde
14. Zajištìní tìchto zaøízení
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
44 
020406080100
BEDK DE ELESFR IE ITLUNL ATPTFISEUKEU15 BGCY CZ EEHU LTLVMT PLROSISK020406080100Obnovitelné zdroje energie
Jaderná
Zemní plyn
Ropa
Pevná paliva % z celkového množství1.12 Složení hrubé vnitrozemské spot řeby 
energie z paliv, 2001
Zdroj: G Ř TREN
860525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mù/Char9Ee pomoci odradit lidi od stìhování z nìkterých peri -
fernìjších a venkovských oblastí, kde bylo vytvoøení
pracovních míst pro /Char9Eeny oznaèeno za jeden ze zpùso -
bù, jak pøesvìdèit lidi, aby zùstali.
V tomto ohledu výsledky prvního mìstského auditu
provedeného v 58 evropských mìstech, která dohro -
mady v zemích, kde se nacházejí, tvoøí v prùmìru
15 % obyvatel, naznaèují, /Char9Ee mìsta ve více prosperu -
jících regionech mají vìtší poèet zaøízení pro hlídání
dìtí na obyvatele ne/Char9E mìsta v regionech ménìprosperujících.
Pro starší lidi je /Char9Eivotnì dùle/Char9E ité mít s jejich rostoucím vì -
kem pøístup k dobrým zdravotnickým zaøízením. U nì -
kterých mù/Char9Ee dostupnost péèe urèit, zda dùchodová
léta stráví tam, kde /Char9Eijí, nebo se pøestìhují jinam. Dobrázdravotnická zaøízení jsou zároveò stejnì dùle/Char9Eitá v tu -
ristických regionech, zvláštì na jihu Evropy s teplým
podnebím, které chtìjí pøilákat rostoucí poèet dùchodcù,kteøí si berou delší nebo èastìjší dovolenou a kteøí si vy-bírají místa pobytu podle dostupné péèe.
Proto je v tomto ohledu pomìrnì významné, /Char9Ee zatím-
co poèet lékaøù, zdravotních sester a jiných zdravotní-kù na obyvatele je na jihu EU podobný jako na severu,bývá zde menší poèet nemocnièních lù/Char9Eek v pomìruk poètu obyvatel.
Zatímco v Nìmecku a Francii je tedy osm a/Char9E devìt lù/Char9Eek
na 1 000 obyvatel, v Øecku je prùmìr 5 a v turistickýchoblastech ménì, v regionu Kentriki Ellada a na Pelo -
ponésu je to ménì ne/Char9E 3 a v regionu Sterea Ellada ménì
ne/Char9E 2. Podobnì v Portugalsku je prùmìr 4 lù/Char9Eka na 1000 obyvatel, ale v Alenteju pouze 2,5 a v Algarve 2. VeŠpanìlsku, kde je prùmìrný poèet také 4 na 1 000, je tove Valencii a Andalusii pouze pøibli/Char9En ì3avI t á l i ij e
v Kampánii, Basilicatì a na Sicílii ménì nemocnièníchlù/Char9Eek (pøibli/Char9Enì 4 na 1 000) ne/Char9E v severních regionech(ve vìtšinì pøípadù více ne/Char9E 5 na 1 000).
Zvláš/Char9D v Itálii tento rozdíl èásteènì odrá/Char9Eí vìkové
slo/Char9Eení regionálního obyvatelstva a skuteènost, /Char9Eestarší lidé, kteøí kladou na zdravotnictví neúmìrnìvyšší po/Char9Eadavky, tvoøí na jihu mnohem menší podíl
obyvatel ne/Char9E na severu
15. Na druhou stranu tato èísla
témìø jistì eufemizují rozdíl mezi ji/Char9Eními a severnímiregiony v tomto ohledu, vezmeme-li v úvahu, /Char9Ee poèetrezidentù se na dlouhá období v roce významnì roz -
rùstá o turisty.
V pøistupujících zemích je tato pozice mnohem pøízni -
vìjší. Nejen /Char9Ee poèet lékaøù, zdravotních sester a
ostatních zdravotníkù je na stejné úrovni jako jejichpoèet v EU15 v pomìru k poètu obyvatel, nebo dokon -
ce vyšší, ale, s výjimkou Kypru (4 lù/Char9Eka na 1 000 oby -
vatel), poèet nemocnièních lù/Char9Eek je také pomìrnì
vysoký. V Èeské republice je tedy pøibli/Char9Enì 11 lù/Char9Eekna 1 000 obyvatel, co/Char9E je více ne/Char9E prakticky ve všechèástech EU15, a v Litvì a Lotyšsku pøibli/Char9Enì 9, co/Char9E jevíce ne/Char9E v Nìmecku nebo ve Francii, zatímco zemìs nejni/Char9Ešími èísly, Polsko a Estonsko, mají stále pøi -
bli/Char9Enì 7 lù/Char9Eek na 1 000 obyvatel, co/Char9E pøevyšuje prù-
mìr v EU.
Sociální infrastruktura, spolu s podmínkami /Char9Eivotního
prostøedí, je hlavním urèujícím faktorem kvality /Char9Eivotav ka/Char9Edém regionu a pro regionální konkurenceschop-nost je stejnì dùle/Char9Eitá jako dopravní systémy a jinétradiènìjší formy infrastruktury.
Lidské zdroje
Zdá se, /Char9Ee evropská strategie zamìstnanosti zaháje -
ná v roce 1997 pøispìla ke zvyšující se odolnosti za -
mìstnanosti v období hospodáøského zpomalení.
V letech 1999 a/Char9E 2002 se poèet zamìstnaných zvýšilo 6 miliónù a dlouhodobá nezamìstnanost klesla ze4 % pracovních sil na 3 %. Avšak i kdy/Char9E došlo ke zna -
telnému zlepšení fungování trhù práce v EU, jak
v souèasných, tak v budoucích èlenských státech zù -
stávají významné strukturální slabiny.
Rostoucí význam vzdìláníÚroveò vzdìlání hraje hlavní roli pøi urèování hospo -
dáøské výkonnosti a konkurenceschopnosti
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
45
870525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
461.9Dosa/_0length.name.substituted_enáú roveò vzd lání, 2002
ì
NízkáSní
te døVysoká
%obyvatelve vìku2 5-64 let© Sdru/_0length.name.substituted_eníEuroGeographics pro administrativní hranice
0 250 1250 km
<19,2
19,2-28,0
28,0-3 6,8
36,8-45,6
>= 45,6
bez údajuEU27=32,4
Smìrodatnáodchylka=17,7
Nízká =stední vzdlání neukonèené
maturitou nebo ni/_0length.name.substituted_ší
øì
Zdroj:Eurostat%obyvatelve vku2 5-64 let
ì
<35,05
35,05-4 3,35
43,35-51,65
61,65-59,95
>=59,95
bez údajuEU27=4 7,5
St náodchylka=16,59
St ední=støední vzdlání ukonené
maturitou
m rodaìì
øè%obyvatelve vku2 5-64 let
ì
<13,65
13,65-17,95
17,95-22,25
22,25-26,55
>=26,55
bez údajuEU27=20,1
Sm rodatnáodchylka=8,57
Vysoká =terciární vzdlání
ìì
880525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
evropského hospodáøství16. Má také klíèový význam
pro pracovní pøíle/Char9Eitosti otevøené lidem. To platí nejenpro škálu pracovních míst, která jsou jim k dispozici,ale mnohem zásadnìji pro to, zda vùbec jsou schopnínajít práci. Lidé s terciárním vzdìláním, tj. s vysoko -
školským vzdìláním nebo ekvivalentní kvalifikací, bu -
dou zamìstnáni pravdìpodobnìji ne/Char9E lidé s vyšším
støedním vzdìláním, kteøí budou zase pravdìpodob -
nìji zamìstnáni ne/Char9E lidé pouze se základním vzdìlá -
ním. Tato tendence, kterou bude nejspíše pokraèující
rozvoj ekonomiky zalo/Char9Eené na znalostech v budou -
cích letech jen posilovat, je ve stávajících èlenských
státech EU velmi zøejmá, zvláš/Char9D u /Char9Een. Ale ještì zøetel -
nìjší je v pøistupujících zemích u mu/Char9E ù i u /Char9Een.
Zatímco v pøistupujících zemích dohromady bylo
v roce 2002 z celkového poètu mu/Char9Eù s terciárnímvzdìláním ve vìku 25 a/Char9E 64 let zamìstnáno pøibli/Char9Enì86 %, u mu/Char9Eù s vyšším støedním vzdìláním bylo totoèíslo pouze 74 % a u mu/Char9Eù pouze s povinnou školnídocházkou 51 %. V pøípadì /Char9Een s terciárním vzdìlá-ním bylo zamìstnáno 79 %, s vyšším støedním vzdì-láním 6 1 % a pouze 3 8 % s ni/Char9Eším vzdìláním.
Podobné rozdíly jsou zøejmé na regionální úrovni, ale
ve zøetelnìjší podobì. Rozdíl v zamìstnanosti mezilidmi s vysokým a nízkým vzdìláním bývá vìtší v regi -
onech, kde je celková zamìstnanost pomìrnì nízká,
ne/Char9E v regionech, kde je vyšší. Proto budou lidé s níz -
kým vzdìláním mnohem pravdìpodobnìji nezamìst -
naní ne/Char9E lidé s vyšším vzdìláním, jestli/Char9Ee /Char9Eijí
v regionech s nízkou zamìstnaností.
Pøíznivý pomìr úrovnì vzdìlání
v pøistupujících zemích ve srovnáníse stávajícími èlenskými státy EU…
Podle posledních údajù (2002) má alespoò vyšší
støední vzdìlání pøibli/Char9Enì 78 % obyvatel v pøistupují -
cích zemích ve vìku 25 a/Char9E 64 let. Tento podíl sahá od
více ne/Char9E 70 % v Bulharsku a Rumunsku k více ne/Char9E85 % v Èeské republice a na Slovensku, co/Char9E je vysokonad prùmìrem EU (64 %), a ještì výše nad prùmìremve stávajících regionech spadajících pod Cíl 1 (pouzepøibli/Char9Enì 40 % v tìchto regionech ve Španìlsku a Itálii
a jen 20 % v Portugalsku). Jedinou výjimkou jsou novénìmecké spolkové zemì, kde tento podíl pøevyšuje90 %, co/Char9E je více ne/Char9E ve zbytku zemì, a podobá sevíce podílu v pøistupujících zemích ne/Char9E v EU, co/Char9Eodrá/Char9Eí jejich nedávnou spoleènou historii (mapa 1.9).
Otazník se však vznáší nad tím, jak dobøe vyšší støední
vzdìlání a prvotní odborné vzdìlání a pøíprava v pøistu -
pujících zemích vybaví mladé lidi pro potøeby trhu práce
nebo tak, aby byli schopni pøizpùsobit se, kdy/Char9E se zmìnípotøeby. Konkrétnì osnovy a struktury výuky v tìchto
zemích se nezdají dobøe pøizpùsobené moderní ekono -
mice. Pouze s nìkolika málo výjimkami mívají v meziná -
rodních testech gramotnosti a znalosti základních po -
èetních úkonù pomìrnì špatné výsledky.
…i kdy/Char9E v terciárním vzdìlání ménìPodíl obyvatel dosahujících terciárního vzdìlání bývá
v regionech spadajících v Unii pod Cíl 1 nízký. Vevšech zemích, s výjimkou Nìmecka, kde mají zvláš/Char9Dvysokou úroveò vzdìlání nové spolkové zemì, je prù-mìrný podíl obyvatel s vysokoškolským nebo ekviva-lentním vzdìláním ni/Char9Eší v regionech spadajících podCíl 1 ne/Char9E v ostatních regionech. V Øecku a Portugal-sku, kde všechny regiony spadají pod Cíl 1, je tentopodíl hluboko pod prùmìrem EU. Navíc aèkoliv to vy -
padá, /Char9Ee se úroveò vzdìlání obecnì zlepšuje, jeliko/Char9E
terciární vzdìlání má vìtší poèet mladých lidí ne/Char9E lidíve vyšších vìkových kategoriích, prakticky nic nena -
znaèuje, /Char9Ee by se rozdíl mezi regiony spadajícími pod
Cíl 1 a ostatními regiony zmenšoval.
Relativní poèet obyvatel v produktivním vìku s terciár -
ním vzdìláním je ve vìtšinì pøistupujících zemí také
pomìrnì malý. Celkovì má vysokoškolské nebo ekvi -
valentní vzdìlání pouze 14 % obyvatel ve vìku 25 a/Char9E
64 let, co/Char9E je hluboko pod prùmìrem EU (22 %). Pou -
ze v Estonsku a Litvì údaje pøevyšovaly prùmìr EU.
V Èeské republice a na Slovensku i v Polsku a Ru -
munsku tvoøil tento podíl pouze 10–12 %. Nicménì
stále je vyšší ne/Char9E v Portugalsku nebo v italských regio -
nech spadajících pod Cíl 1.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
47
890525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ve vìtšinì pøistupujících zemí (jedinou výjimkou jsou tøi
pobaltské státy) mìl vyšší st øední vzdìlání menší podíl
/Char9E e nv ev ì k u2 5a /Char9E6 4l e tn e /Char9Em u /Char9E ù ,a l ev ev ì t š i n ìz e m ímìlo terciární kvalifikaci více /Char9Een. V EU mívají /Char9Eenyv této vìkové skupinì ni/Char9Eší kvalifikaci ne/Char9E mu/Char9Ei — nikolivvšak v Portugalsku — ale pozice se rychle mìní, jeliko/Char9Ev mladších vìkových kategoriích mnohem více /Char9Een ne/Char9Emu/Char9Eù pokraèuje se vzdìláváním nad základní školní do -
cházku a pokraèuje na vysoké škole. Aèkoliv v pøistupu -
jících zemích došlo èasem ke zvýšení poètu obyvatel
s terciární kvalifikací, podíl 25ti- a/Char9E 29tiletých osob s vy -
sokoškolským nebo ekvivalentním vzdìláním (17 %) je
stále podstatnì ni/Char9Eší ne/Char9E v EU (27 %).
Úroveò dosa/Char9Eeného vzdìlání se mezi regiony v pøi -
stupujících zemích liší stejnì jako ve stávající EU.
Obecnì je úroveò v prùmìru významnì vyšší v regio -
nech kolem hlavních mìst ne/Char9E ve zbytku zemì a do
jisté míry ve více prosperujících regionech ne/Char9Ev ménì prosperujících.
V ménì prosperujících regionech odchází
brzy ze školy vyšší poèet obyvatel
Mnohem více mladých lidí opouští vzdìlávací systém
pouze se základním vzdìláním v regionech spadajícíchpod Cíl 1 ne/Char9E v jiných èástech EU. V roce 2002 nemìlov regionech spadajících pod Cíl 1 vyšší ne/Char9E základníkvalifikaci pøibli/Char9Enì 26 % obyvatel vevìku 18 a/Char9E 24 let a ji/Char9E se nevzdìláva -
lo ani odbornì nepøipravovalo, co/Char9E je
dvakrát tolik jako v regionech nespa -
dajících pod Cíl 1. Aèkoliv mnozí
z nich pracovali, tak pravdìpodobnìa/Char9E zestárnou a zvýší se po/Char9Eadavkyna vzdìlání, budou èím dál tímobtí/Char9Enìji hledat práci v ekonomicezalo/Char9Eené na znalostech. Sni/Char9Eovánípoètu takovýchto lidí v regionechspadajících pod Cíl 1 mù/Char9Ee proto vý -
znamnì pøispìt nejen ke zmenšení
rozdílù v zamìstnanosti mezi regio -
ny, ale také k posílení jejich vyhlídek
na rozvoj
17(mapa A1.8).V pøistupujících zemích je podíl osob opouštìjících
vzdìlávací systém ve vìtšinì pøípadù mnohem menšíne/Char9E v EU15. Pouze v Bulharsku, Lotyšsku a Rumun -
sku podíl osob ve vìku 18 a/Char9E 24 let pouze se základ -
ním vzdìláním, které se ji/Char9E nevzdìlávají ani odbornì
nepøipravují, pøevyšuje prùmìr v EU (ve všech tøechpøípadech pøibli/Char9Enì 20 % nebo více), i kdy/Char9E i zde jeni/Char9Eší ne/Char9E prùmìr v regionech spadajících pod Cíl 1.V Maïarsku je to pøibli/Char9Enì 12 %, v Polsku 8 % a v Èes -
ké republice, na Slovensku a ve Slovinsku pouze pøi -
bli/Char9Enì 5%.
Celo/Char9Eivotní vzdìláváníSchopnost pracovních sil i podnikù pøizpùsobovat se
mìnícím se tr/Char9Ením okolnostem je hlavním faktoremregionální konkurenceschopnosti. Vy/Char9Eaduje pøístupk odbornému vzdìlávání, aby bylo mo/Char9Ené aktualizo -
vat a rozšiøovat dovednosti. Pokraèující odborné
vzdìlávání a pøíprava jsou proto stejnì dùle/Char9Eité prokariérní vyhlídky jednotlivce i konkurenceschopnosthospodáøství jako prvotní vzdìlání.
Relativní poèet zamìstnancù úèastnících se dalšího
odborného vzdìlávání je podle posledních údajù, kte-ré jsou k dispozici
18, mnohem menší v kohezních ze-
mích, kromì Irska, ne/Char9E ve zbytku EU. Ve Španìlskutvoøil tento podíl v roce 1999 pouze pøibli/Char9Enì 25 %
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
48 
010203040506070
SE DK FI UK FR CZ BE IE NL LU DE SI AT IT ES EE PT PL EL BG HU LV LT RO010203040506070% zam ěstnanc ů v podnicích1.13 Míra ú časti na další profesní p říprav ě, 1999
Zdroj: Eurostat, Druhé statistické šet ření další profesní p řípravy v podnicích (CVT2)* PL = vztahuje se pouze k regionu Pomorskie
900525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
oproti 40 % prùmìru v EU, zatímco v Portugalsku to
bylo 17 % a v Øecku jen 15 %. (Je nutno upozornit, /Char9Eetato èísla se týkají pouze podnikové ekonomiky a ne -
zabývají se veøejnou správou, veøejnými slu/Char9Ebami a
zemìdìlstvím.) (Graf 1.13).
V pøistupujících zemích je další odborné vzdìlávání
obzvláš/Char9D dùle/Char9Eité vzhledem k restrukturalizaci hospo -
dáøství a ke zjevné omezenosti systému vzdìlání a
odborné pøípravy. Navzdory pomìrnì vysokému po -
dílu mladých lidí získávajících vyšší støední kvalifikaci
se vìtšina z nich pøipravuje na konkrétní povolání,které v souvislosti s tím, jak se bude mìnit poptávkapo dovednostech, nezbytnì nezajistí jejich dlouhodo -
bou budoucnost na trhu práce.
Úèast na dalším odborném vzdìlávání se však ve vìt -
šinì pøípadù zdá být podstatnì ni/Char9Eší v pøistupujících
zemích ne/Char9E v EU. V prùmìru se jakékoliv formy odbor-ného vzdìlání a pøípravy v roce 1999 dostalo pouze17 % osob zamìstnaných v podnikové ekonomice,co/Char9E je ménì ne/Char9E polovièní podíl v EU, i kdy/Char9E se totoèíslo podobá údajùm v Portugalsku a mírnì pøevyšujetento podíl v Øecku. Jen v Èeské republice podíl osob,kterým se dostalo dalšího odborného vzdìlání, pøesá-hl prùmìr v EU, i kdy/Char9E pouze mírnì (42 %). V ostatníchpøistupujících zemích, kromì Slovinska (32 %), byltento podíl ni/Char9Eší ne/Char9E 20 %.
Je tedy zøetelnì zapotøebí rozšíøit další odborné vzdì -
lávání v tìchto zemích a zajistit mnohem širší pøístup
k celo/Char9Eivotnímu vzdìlávání. Hlavním problémem jenajít na to nezbytné finanèní prostøedky.
Podíl /Char9Een na trhu prácePotenciál /Char9Een pøispívat k hospodáøské èinnosti v EU
stále není plnì vyu/Char9Eit. Zatímco míra zamìstnanosti/Char9Een v Nizozemí, Velké Británii, Rakousku a sever -
ských zemích ji/Char9E pøesahuje lisabonský cíl 60 %, ve
Španìlsku, Øecku a Itálii je stále hluboko pod ním.
/Char8Eeny jsou za stejnou práci placeny ménì ne/Char9E mu/Char9Ei.
Rozdíl v platech mezi pohlavími zùstává od roku1998 na 16 %. Pøetrvává segregace pohlaví na trhu
práce, mnohem více mu/Char9Eù ne/Char9E /Char9Een pracuje jakomana/Char9Eeøi a na vyšších pozicích. Pracovní dohodyjsou hlavním faktorem, který je základem nízkéúèasti /Char9Een. Navíc témìø tøetina zamìstnaných /Char9Eenpracuje na èásteèný úvazek oproti ménì ne/Char9E 5 %mu/Char9Eù, mnohé tak èiní z dùvodù absence zaøízenípro péèi o dìti.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
49Imigrace a integrace obèanù z tøetích zemí
Vzhledem k budoucímu poklesu poètu obyvatelv produktivním vìku v EU v nadcházejících le -
tech a nedostatku pracovních sil v mnoha odvìt -
vích nabývá nový význam imigrace.
Úspìšná integrace imigrantù do spoleènosti je
dùle/Char9Eitá pro sociální soudr/Char9Enost i pro ekonomic -
kou efektivnost, zvláš/Char9D v souvislosti s programy
z Tampere a Lisabonu. Pøetrvávající problé -
my vysoké nezamìstnanosti a vylouèení z trhu
práce, které postihují lidi, kteøí nejsou obèanyEU — a z nich/Char9E mnozí jsou imigranti z tøetíchzemí, nìkteøí jsou té/Char9E dìti imigrantù, které se na -
rodily v EU — ukazují, /Char9Ee je zapotøebí vyvinout
vìtší úsilí o dosa/Char9Eení jejich integrace.
Politiky pro zlepšení spoleèenské integrace
osob migrujících do EU ze tøetích zemí i etnic-kých menšin musí brát v úvahu nejen hospodáø-ské a sociální aspekty, ale také kulturní anábo/Char9Eenskou rozmanitost, obèanství a politickápráva. Dùsledky pøílivu migrantù je navíc tøebazva/Char9Eovat i na regionální a místní úrovni. I kdy/Char9Ese priority jednotlivých zemí liší, musí být inte-graèní politiky plánovány dlouhodobì a musíreagovat na specifické potøeby konkrétníchskupin.
Zapotøebí je nejen vìtší koherence pøíslušných
politik na všech úrovních, ale také u/Char9Eší spoluprá -
ce mezi rùznými úrovnìmi samosprávy a také
státními úøady a sociálními partnery, výzkumnousférou, místními poskytovateli slu/Char9Eeb, nevládní -
mi organizacemi a pøedevším samotnými
migranty.
910525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ve všech nových èlenských státech podíl /Char9Een na trhu
práce v prùbìhu prvních let transformace znaènì kle -
sl. V roce 2002 byla míra zamìstnanosti /Char9Een tìsnì
pod lisabonským cílem na Kypru a ve Slovinsku, za -
tímco v Polsku bylo toto èíslo pouze 47 % a na Maltì
pouze 32 %.
Prevence nezamìstnanosti
a aktivní politiky trhu práce
Preventivní opatøení a akt ivní politiky trhu práce
jsou nezbytné, má-li být vyu/Char9Eit úplný potenciál pra -
covních sil v EU. Mnohé èlenské státy vyvinuly úsilí,
aby zajistily, /Char9Ee ka/Char9Edému nezamìstnanému budev poèáteèním stadiu po skytnuta individuální pomoc
pøi hledání práce a poradenství. Skuteènì pøevlá -
dá tendence stále více poskytovat podporu pøiz -
pùsobenou individuálním potøebám a zlepšovat
úèinnost programù prostøednictvím oznaèení po-tøeb uchazeèù o zamìstnání a upøednostòovánímindividuálnì pøizpùsobených opatøení pøedobecnými.
Projevuje se také snaha zajistit, aby mladí lidé mìli
pøístup k odbornému vzdìlání, pracovní praxi nebok nìjakému jinému opatøení profesního zaøazení,ne/Char9E budou nezamìstnaní 6 mìsícù, a u osob star -
ších 24 let 12 mìsícù. Pøíliš málo pozornosti se
však vìnuje neaktivním osobám oproti osobámregistrovaným jako nezamìstnaní, co/Char9E mù/Char9Eezvláš/Char9D omezovat pøístup /Char9Een k programùm trhupráce.
Zároveò zùstávají rozdíly v úèinnosti aktivní politiky
trhu práce v rùzných èástech Unie a tyto politikymusí být posíleny zvláš/Char9D v regionech s vysokou ne -
zamìstnaností a potøebou restrukturalizace.
Tato potøeba se vztahuje také na nové èlenské stá -
ty, kde se zdá, /Char9Ee výdaje na aktivní politiky jsou
vzhledem k jejich vysoké nezamìstnanosti — a vy -
soké dlouhodobé nezamìstnanosti — nízké i v po -
mìru k výši výdajù v Øecku a Portugalsku, kde jsou
nejni/Char9Eší v Unii.Hlavními úkoly, kterými je nutné zabývat se v budouc -
nosti, aby se dosáhlo cílù zamìstnanosti stanovených
v Lisabonu a zvýšila se produktivita, jsou:
–podporovat adaptabilitu pracovníkù a podnikù
zlepšováním jejich schopnosti pøedjímat, stimulo -
vat a zvládat zmìny;
–zvýšit pracovní úèast a uèinit z práce skuteènou
pøíle/Char9Eitost pro všechny, zvláš/Char9D vzhledem k budou -
címu poklesu poètu obyvatel v produktivním vìku,
prostøednictvím odstranìní pøeká/Char9Eek na trhu prá -
ce, zlepšením schopnosti profesního zaøazení a
prevencí nezamìstnanosti tak, /Char9Ee pracovní doho -
dy budou atraktivnìjší a práce se vyplatí;
–investovat více a efektivnìji do lidského kapitálu,
aby se zajistilo, /Char9Ee zvláš/Char9D pracovníci s nízkou kva -
lifikací budou moci získávat a zlepšovat své do-
vednosti, aby zùstali a postupovali v práci, a abyse zvýšila úroveò dosa/Char9Eeného vzdìlání a úèastlidí na odborném vzdìlávání po dobu jejich pra-covní kariéry, aby se celo/Char9Eivotní uèení staloskuteèností.
Inovace a ekonomika zalo/Char9Eená na vzdìlání
Hnací silou rùstu ve vyspìlých ekonomikách, jako jeEU, se staly znalosti a pøístup k nim. Hlavními urèující -
mi faktory hospodáøské konkurenceschopnosti se
mnohem více ne/Char9E pøírodní zdroje nebo schopnostvyu/Char9Eívat hojnou levnou pracovní sílu stává know-howa duševní kapitál, nebo/Char9D právì jejich prostøednictvímmù/Char9Ee ekonomika nejen zvýšit svou výrobní efektivitu,ale také vyvíjet nové výrobky.
Inovace proto dr/Char9Eí v rukou klíè k zachování a posílení
konkurenceschopnosti, která je zase nezbytnák dosa/Char9Eení trvalého hospodáøského rozvoje. Schop -
nost inovovat se však mezi jednotlivými regiony v EU
velmi liší a po rozšíøení se bude lišit ještì víc. Toodrá/Char9Eí podobnì velké rozdíly v pøístupu ke znalostema ve schopnosti je vyu/Char9Eít. Pokud se tyto rozdíly
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
50
920525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
nezmenší, bude obtí/Char9Ené, ne-li nemo/Char9Ené, dosáhnout li -
sabonského cíle, aby se EU stala nejdynamiètìjší
ekonomikou zalo/Char9Eenou na znalostech na svìtì.
Potí/Char9E, kterou pøed sebou mají tvùrci politiky odhodlaní
odstranit rozdíly v inovacích, je zmìøit jednak faktory,které je zpùsobují, a jednak jejich vliv na konkurence -
schopnost. Ukazatele, které jsou k dispozici, jsou èás -
teèné a musí být doplnìny vìtším poètem
kvalitativních informací o podmínkách v regionech, orùzných subjektech podílejících se na inovaèních èin -
nostech — výzkumných ústavech, podnicích a stát -
ních úøadec h—ao vztazích mezi nimi.
Nìkolik ukazatelù je uvedeno ní/Char9Ee. Obrázek, který dá -
vají, není nový, ale potvrzuje míru pomìrných nevýhod
regionù v pøistupujících zemích i regionù oznaèovanýchv souèasnosti jako regiony spadající pod Cíl 1.
Jak výzkum a vývoj, tak èinnosti špièkových technolo-
gií se soustøeïují v centrálních regionech souèasnéEU. V roce 1999 pouze 8 regionù v souèasné EU do-sahovalo více ne/Char9E ètvrtiny celkových výdajù na vý-zkum a vývoj v Unii a 30 jich bylo zodpovìdnýchpøibli/Char9Enì za polovinu. Jak lze pøedpokládat, docházík podobné koncentraci patentù — co/Char9E je ukazatel, ikdy/Char9E pouze èásteèný, inovaèního výkonu — kdy polo -
vina všech špièkových technologií byla u Patentového
úøadu EU pøihlášena pouze ve 13 centrálních regio -
nech (mapa A1.9).
Ještì vìtší rozdíly mezi regiony jsou ve výdajích
podnikù na výzkum a vývoj, co/Char9E je pøi hodnocení pøí -
padného podílu inovaèního úsilí na konkurence -
schopnosti asi nejrelevantnìjší. Zatímco prùmìrné
výdaje podnikù na výzkum a vývoj èinily v Nìmecku1,7 % HDP, ve Finsku 2,2 % a ve Švédsku 2,7 %, vevšech regionech v Portugalsku a Øecku, s výjimkouLisabonu, Attiky a Peloponésu, bylo toto èíslo ménìne/Char9E jedna desetina, necelá 0,2 % regionálního HDP.V regionech spadajících pod Cíl 1 v EU jako celku tvo -
øily výdaje podnikù necelých 0,3 % HDP, co/Char9E je pouze
o nìco více ne/Char9E pìtina prùmìru v EU (1,3 %) (mapa1.10).Výše vládních výdajù na výzkum a vývoj je v jednotli -
vých regionech mnohem podobnìjší. Pøesto však byly
v roce 1999 stále o nìco ni/Char9Eší v pomìru k HDP v regio -
nech spadajících pod Cíl 1 ne/Char9E v ostatních oblastech
(mezi 0,15 % ve Španìlsku a Øecku a 0,21 % v Portu -
galsku oproti prùmìru EU ve výši 0,27 %), a proto ne -
zaèínají vyrovnávat obrovský rozdíl v rozsahu výdajù
podnikù. To také do vìtší míry platí pro výdaje na vyš -
ší vzdìlávání, které byly v regionech spadajících pod
Cíl 1 stejné jako v jiných regionech (pøibli/Char9Enì 0,4 %HDP).
I kdy/Char9E v letech 1995 a/Char9E 1999 došlo v regionech spada -
jících pod Cíl 1 k urèitému zvýšení výdajù podnikù na
výzkum a vývoj, bylo v pomìru k HDP pouze o nìcomálo vìtší ne/Char9E nárùst v regionech nespadajících podCíl 1 (i kdy/Char9E v regionech spadajících pod Cíl 1 se výda -
je v procentech zvýšily více). Zároveò se v regionech
spadajících pod Cíl 1 zvýšily vládní výdaje v pomìruk HDP, zatímco v ostatních oblastech klesly.
…státní podpora zvìtšuje
rozdíly mezi èlenskými státy …
Je také dùle/Char9Eité zdùraznit rozdílné výše pomoci, které
èlenské státy poskytují podnikùm v podobì státní pod-pory výzkumu a vývoji
19. Vlády ve více prosperujících
zemích, s nìkolika významnými výjimkami, poskytujípodstatnì vìtší podporu na výdaje spoleèností ne/Char9Evlády v ménì prosperujících zemích.
Podle posledních údajù se rozsah podpory velmi lišil
od více ne/Char9E 300 EUR na osobu zamìstnanou ve výro -
bì ve Finsku a Rakousku na pouhých 28 EUR v Portu -
galsku a jen 12 EUR v Øecku. (Tabulka A1.9).
Inovaèní kapacitu v slabších regionech
dále oslabuje malá velikost firem
Firmy v ménì upøednostòovaných regionech trpí izo -
lací od nejlepších výzkumných a vývojových sítí a vý -
zkumných støedisek vyvíjejících nové technologie
20.
Zvláštì malé a støední podniky se obtí/Char9Enì seznamují snejnovìjším technologickým vývojem a s tím, jak jej
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
51
930525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
521.10VýdajenaVaV, 2000
Celkové výdajeVýdaje podnikatelskéhosektoruVýdaje vládyavyššíhovzdìlání
%regionálníhoHDP
<0,52
0,52-0,82
0,82-1,15
1,15-1,95
>=1,95
bez údajuEU27=1,86
DE,EL,FR,PT,SE,UK:1999
AT:1998
UK:NUTS1
BE,IE,SE,RO:NUTS0%regionálníhoHDP
%regionálníhoHDP
<0,16
0,16-0,41
0,41-0,66
0,66 -1,22
>=1,22
bez údajuEU27=1,21
DE,EL,FR,PT,SE:1999
AT:1998
BE,UK:NUTS1
IE,RO:NUTS0<0,21
0,21-0,36
0,36 -0,52
0,52-0,81
>=0,81
bez údajuEU27=0,65
DE,EL,FR,PT,SE,UK:1999
AT:1998
UK:NUTS1
BE,IE,SE,RO:NUTS0
© Sdru/_0length.name.substituted_eníEuroGeographics pro administrativní hranice
0 250 1250 km
Zdroj:Eurostat
940525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vyu/Char9Eít a obtí/Char9Enì navazují kontakty s vhodnými partne -
ry mimo svùj region.
Jak ukázaly nedávné empirické studie OECD, inova -
ce výrobkù je pøevá/Char9Enì kolektivní proces, který zahr -
nuje interakci jak mezi podniky, tak mezi nimi a
výzkumnými ústavy, které tvoøí regionální vìdomostnízákladnu. Firmy v slabších regionech jsou èasto izolo -
vány od styku s ostatními podniky a výzkumnými ústa -
vy a v dùsledku toho inovují ménì ne/Char9E firmy jinde
21.
Výzkumná a vývojová èinnost se liší podle velikosti fir -
my, zvláš/Char9D ve výrobì. Regiony s vysokou koncentrací
zamìstnanosti ve výrobì v malých firmách, které jsoupøevá/Char9Enì na jihu EU, mívají ni/Char9Eší výdaje na výzkum avývoj. V roce 2000 tvoøil podíl zamìstnanosti ve výro -
bì ve firmách s ménì ne/Char9E 50 zamìstnanci v Portugal -
sku 47 %, ve Španìlsku 53 % a v Itálii 56 % (pro Øecko
nejsou údaje k dispozici) v porovnání pouze s 27 % vezbytku EU. V tìchto zemích je navíc podíl zamìstna-nosti v malých firmách ještì vìtší v slabších regionech— v regionech spadajících pod Cíl 1 v ji/Char9Ení Itálii je topodle odhadù více ne/Char9E 6 0%av e Španìlsku 65 %
22.
Tento rozdíl ve velikosti firem mezi regiony lze stejnì
pozorovat ve zbytku EU. Napøíklad v Nìmecku tvoøímalé firmy v nových spolkových zemích tøetinu za -
mìstnanosti ve výrobì oproti pøibli/Char9Enì 20 % ve zbytku
zemì.
Na rozdíl od velkých firem, které obvykle mají interní
kapacitu na výzkum, závisí malé a støední podniky nasvé schopnosti dostat se k technologii a know-howzvenèí, zvláštì v bezprostøedním okolí. Podle nedáv -
ného prùzkumu uvádìjí podnikatelé v malých a støed -
ních podnicích jako dva nejdùle/Char9Eitìjší zpùsoby jak se
dostat k novým technologiím získání vyspìlého vyba -
vení a spolupráci s dodavateli a zákazníky, teprve na
druhém místì pak realizaci provádìním vlastního vý -
zkumu a vývoje
23. Navíc dva ze tøí dotazovaných
mana/Char9Eerù v EU pova/Char9Eovali vytváøení sítí v podobìspoleèného vývoje nových výrobkù, sdílení znalostímezi spoleènostmi atd. za dùle/Char9Eité nebo velmidùle/Char9Eité pro inovaci.Sektorové slo/Char9Eení hospodáøské aktivity také pracuje
proti slabším regionùm. Špièkový technologický prù -
mysl a obchodní slu/Char9Eby intenzivnì vyu/Char9Eívající znalosti
se vìtšinou soustøeïují v centrálních regionech, co/Char9Esamo o sobì zvyšuje inovaèní èinnost, nebo/Char9D zde navýzkum a vývoj plyne mnohem více výdajù ne/Char9E naobyèejnìjší základní odvìtví, ve kterých se soustøe -
ïuje zamìstnanost v ménì upøednostòovaných regi -
onech (mapa 1.11).
Nárùst zamìstnanosti v EU se navíc soustøedí v od -
vìtvích intenzivnì vyu/Char9Eívajících znalosti, co/Char9E zname -
ná, /Char9Ee regiony, ve kterých se tato odvìtví koncentrují,
pravdìpodobnì nejen získají vìtší konkurenceschop -
nost, ale mají lepší pozici pro tvorbu nových pracov -
ních míst. Èasem by to mohlo vést k narùstající
koncentraci tìchto odvìtví v silnìjších regionech a kezvìtšování nerovnováhy mezi nimi a ostatnímiregiony
24.
Inovaèní aktivity v pøistupujících zemíchV pøistupujících zemích se na výzkum a vývoj v pomì-
ru k HDP vydává mnohem ménì ne/Char9E ve vìtšinì stáva-jících èlenských státù EU, ale jen o nìco ménì ne/Char9Ev regionech spadajících pod Cíl 1. V roce 2001 výdajev prùmìru èinily necelé 1 % HDP (0,8 %), co/Char9E je ménìne/Char9E polovina prùmìru EU15. Z toho výdaje podnikù èi -
nily pouze 45 %, co/Char9E je mnohem ménì ne/Char9E v EU
(65 %), zatímco zbytek byl pomìrnì rovnomìrnì roz -
dìlen mezi státní sektor a vyšší vzdìlání.
Výdaje podnikù na výzkum a vývoj byly v pøistupují -
cích zemích v pomìru k HDP proto na úrovni pouze
pøibli/Char9Enì tøetiny prùmìru v EU, ale nepatrnì vyšší ne/Char9Ev regionech spadajících pod Cíl 1 dohromady. Vládnívýdaje v pøistupujících zemích byly v pomìru k HDPstejné jako prùmìr v EU i v regionech spadajících podCíl 1, ale výdaje vyššího vzdìlání na výzkum a vývojtvoøily pouze pøibli/Char9Enì polovinu prùmìru EU a regionùspadajících pod Cíl 1.
Mezi pøistupujícími zemìmi byly ve výdajích menší
odchylky ne/Char9E v souèasné EU. Nejvyšší výdaje mìla
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
53
950525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
54gReoiGIS geoiGISR
1.11Zamìstnanos t ve špièk ových tech nologických odvìtvích , 2002
%zc elkovézamìstnanost i
<7,45
7,45-9,55
9,55-11,65
11,65-13,75
>=13,75
bez údajuPr =10,6 ùmrì
Smìrodatn áodchy lka=4,30
Zdroj: Eurostat
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
960525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Èeská republika a Slovinsko vzhledem k jejich pomìr -
né prosperitì, ale ty èinily pouze pøibli/Char9Enì 1,5 % HDP,
co/Char9E je ménì ne/Char9E ve vìtšinì èlenských státù, ale vícene/Char9E ve ètyøech kohezních zemích s Itálií. Nejni/Char9Eší vý -
daje kolem 0,5 % HDP mìlo Bulharsko, Rumunsko a
Lotyšsko, co/Char9E je podobné jako v Portugalsku, ale onìco ménì ne/Char9E v Øecku. V ostatních zemích byly vý -
daje stejné jako ve stávajících regionech spadajících
pod Cíl 1 mimo Nìmecko.
Stejnì jako v EU je hlavním dùvodem odchylky
v celkových výdajích na výzkum a vývoj rozdíl vevýdajích podnikù. Zatímco v Èeské republice a Slo -
vinsku tvoøily pøibli/Char9Enì 60 % celkových výdajù, v 6
z 8 ostatních zemí byly zodpovìdné za 40 % výdajùnebo ménì.
Opìt stejnì jako v EU v druhé polovinì 90. let se výše
výdajù na výzkum a vývoj v pomìru k HDP v pøistupu-jících zemích dohromady zmìnila jen málo. Celkovìdošlo k mírnému poklesu a podíl výdajù podnikù sespíše sní/Char9Eil jako v Unii. Pouze v Èeské republice, Ma-ïarsku a Litvì se celkové výdaje na výzkum a vývojv pomìru k HDP v letech 1995 a/Char9E 2001 zvýšily. V Ru-munsku a na Slovensku znaènì poklesly.
Výzkum a vývoj se soustøedil v nejvíce
prosperujících regionech stejnì jako v EU15
Stejnì jako v EU mají výdaje na výzkum a vývoj zøe -
telnou tendenci vyskytovat se v ka/Char9Edé pøistupující
zemi disproporcionálnì ve více prosperujících regi -
onech. To je zvláštì zøejmé v Bulharsku, kde k 80 %
všech výdajù dochází na jihozápadì, kde se nachá -
z íS o f i e .T é m ì øs t e j n ìz ø e j m éj et ovM a ï a r s k ua
Èeské republice, kde se více ne/Char9E 60 % výdajù vy -
skytuje v hlavním mìstì a v okolním regionu. Výše
výdajù v pomìru k HDP v Praze a v okolním regionustøední Èechy dohromady skuteènì tvoøila témìø2,5 % HDP, co/Char9E je daleko více ne/Char9E v jakémkoliv re -
gionu ve Španìlsku nebo Itálii a více ne/Char9E ve všech
francouzských regionech kromì Ile de France aMidi-Pyrénées. Podobnì v Polsku tvoøily výdajev mazovském regionu, kde se nachází Varšava,témìø 1,5 % HDP, co/Char9E je více ne/Char9E dvakrát tolik jako
ve všech ostatních polských regionech s výjimkoujednoho (malopolského).
Tato pomìrná koncentrace výdajù ve více prospe -
rujících regionech však vdìèí mnohem ménì výda -
jùm podnikù ne/Char9E v EU. (Jedinou výjimkou jsou
støední Èechy v Èeské republice, kde jsou vysokévýdaje plnì dùsledkem rozsahu výdajù podnikù.)V Praze byly výdaje podnikù na výzkum a vývojv pomìru k HDP pod národním prùmìrem a celkovìvysoké výdaje jsou dùsledkem vysokých výdajùvlády a vyšších vzdìlávacích zaøízení. Podobnì jakv Maïarsku, tak v Polsku byly vládní výdaje na vý -
zkum a vývoj podstatnì vyšší v regionech kolem
hlavních mìst ne/Char9E jinde v zemi, i kdy/Char9E v obou pøípa -
dech je doprovázely také vysoké, aè v pomìru
ni/Char9Eší, výdaje podnikatelù.
ICT nabízí nové pøíle/Char9Eitosti firmám a regionùmInformaèní a komunikaèní technologie (ICT) pøi-
nesla podnikùm nové pøíle/Char9Eitosti i problémy apøedstavuje nový faktor regionální konkurence-schopnosti. U regionù ICT zvýšila tempo zmìns potenciálnì silnými úèinky na /Char9Eivotní a pracovnípodmínky a na územní rozdìlení ekonomickéaktivity.
… ale v regionálním pøístupu
k ICT zùstávají rozdíly…
Z hlediska soudr/Char9Enosti se zdá, /Char9Ee ICT nabízí velkou
pøíle/Char9Eitost zmenšit „vzdálenostní napìtí“ a problé -
my se vzdáleností, kterými trpí mnohé periferní
regiony — a ještì více nejvzdálenìjší oblasti. Záro -
veò však narùstá obava z územní dimenze tzv. „di -
gitálního pøedìlu“ a strach, /Char9Ee omezený pøístup
k sítím ICT nebo omezená schopnost podnikù a do -
mácností vyu/Char9Eívat tuto novou technologii by mohla
rozdíly v regionální výkonnosti spíše zvìtšit.
Aèkoliv se profil vývoje rùzných aspektù ICT liší, lze ji/Char9E
pozorovat mno/Char9Eství regionálních rozdílù:
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
55
970525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–v souèasné EU existuje ve vývoji vìtšiny nových
technologií pøedìl mezi severem a jihem, který sev podstatì rovná pøedìlu mezi kohezními a neko -
hezními zemìmi;
–mezi stávajícími èlenskými státy EU a pøistupující -
mi zemìmi existuje pøedìl mezi západem a vý -
chodem v míøe pronikání všech nových
technologií. Existují však dùkazy urèitého dohá -
nìní, jeliko/Char9E tempo pøijímání urèitých hlavních
technologií roste rychleji v pøistupujících zemíchne/Char9E v EU15;
–mezi pøistupujícími zemìmi jsou znaèné rozdíly v
rozvoji ICT, i kdy/Char9E podobnì jako v EU se toto lišípodle rùzných aspektù; napøíklad v roce 2001 bylpoèet u/Char9Eivatelù internetu v Estonsku a Slovinskupouze mírnì pod prùmìrem EU, ale v Rumunskutvoøil ménì ne/Char9E jednu pìtinu prùmìru;
– v jednotlivých zemích existují rozdíly mezi regio-
ny, jeliko/Char9E tempo vývoje v metropolitních oblas-tech, zvláštì ve velkých mìstech, je obvyklev pøedstihu pøed ostatními èástmi — venkovskéoblasti zaostávají.
Pokud jde o telekomunikace, poèet pevných telefon -
ních linek v pomìru k poètu obyvatel zùstává vkohezních zemích kromì Øecka pomìrnì nízký v po -
rovnání se zbytkem EU a ukazuje malou tendenci ke
zvyšování v relativních èíslech. Ve Španìlsku a Portu -
galsku bylo proto v roce 2001 44 linek na 100 obyvatel
oproti prùmìru EU ve výši 55 — v Irsku (49) i v Itálii(47) bylo toto èíslo také podprùmìrné.
V pøistupujících zemích je poèet pevných linek ještì
menší. Ponecháme-li stranou Kypr a Maltu, kde je po -
èet linek v pomìru k poètu obyvatel kolem prùmìru
EU, bylo ve všech pøistupujících zemích v roce 2001v prùmìru 40 nebo ménì linek na 100 obyvatel, pøi -
èem/Char9E toto èíslo sahá od 40 ve Slovinsku a 38 v Èeské
republice po 30 v Polsku, 29 na Slovensku a pouze 19v Rumunsku. Na rozdíl od EU se však tato èísla od po -
loviny 90. let významnì zvýšila, i kdy/Char9E poslední údaje
naznaèují, /Char9Ee se zdá, /Char9Ee zvyšování je v mnoha zemíchu konce, jeliko/Char9E se rozvíjí ISDN a mobilní linky (graf1.14).
Pomìrnì malý poèet pevných linek v pomìru k poètu
obyvatel v ji/Char9Eních èlenských státech EU do urèité mírykompenzuje vìtší pou/Char9Eívání mobilních telefonù. V Itá-lii a Portugalsku proto poèet pøedplacených slu/Char9Eebmobilních operátorù v roce 2001 pøevyšoval prùmìrEU (84, respektive 78 na 100 obyvatel oproti prùmìru74). Ve Španìlsku byl tento poèet stejný jako prùmìrv EU, i kdy/Char9E v Øecku byl ni/Char9Eší (68 %), co/Char9E je ménì ne/Char9E
kdekoliv jinde v EU15 s výjimkouFrancie a Nìmecka.
V pøistupujících zemích byl poèet
pøedplacených mobilních slu/Char9Eebv pomìru k poètu obyvatel v roce2001 témìø ve všech pøípadechni/Char9Eší ne/Char9E v EU. Dvìma výjimkamibyly Èeská republika, kde byl poèetna 100 obyvatel stejný jako v Øec -
ku (nebo Nìmecku), a Slovinsko,
kde byl stejný jako v Portugalsku apøevyšoval prùmìr EU15. Jindetento poèet sahal od 54 v Estonskua 49 v Maïarsku po 25 v Polsku apouze 20 v Bulharsku a
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
56 
020406080100
EL LU DK DE SE NL FR CY FI MT UK BE IE IT AT ES PT SI CZ BG EE HU LT LV PL SK RO020406080100Hlavní telefonní linky, 2001
Míra pronikání mobilních telefon ů, 20021.14 Po čet hlavních telefonních linek a míra pronikání mobilních 
telefon ů, 2001/2002
Zdroj: Eurostat, Telekomunika ční služby pro hlavní telefonní linky; G Ř informa ční spole čnost, 
Osmá hodnotící zpráva o telekomunika čním regula čním balí čku a 3. hodnotící zpráva EU pro 
kandidátské zem ě pro pronikání mobilních telefon ů% obyvatel
980525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Rumunsku. Nicménì ve všech zemích se toto èíslo
stále zvyšuje.
Aèkoliv mobilní telefony a slu/Char9Eby, které poskytují, se
staly dùle/Char9Eitými pro efektivitu podnikání, pøístup k nimzaèal být brán jako samozøejmost i v ménì rozvinu -
tých èástech EU. To neplatí pro širokopásmové linky,
které mohou k efektivitì podnikání pøispìt mnohemvíce zvláštì poskytnutím vysokorychlostního pøístupuk internetu, èím/Char9E umo/Char9Ení pøenášet velké objemy dat aotevøou cestu rozvoji nových on-line aplikací.Vyu/Char9Eívání širokého pásma mù/Char9Ee navíc dramatickysní/Char9Eit náklady na komunikaci a tak posílit podnìt kekonkurenceschopnosti, ke které mù/Char9Ee vést. Pøístupk širokému pásmu se však v EU a mezi regiony v jed -
notlivých zemích znaènì liší, nejmenší pøístup mají
nejménì prosperující oblasti a zdá se, /Char9Ee tento trendbude v budoucnu pokraèovat. Proto to ji/Char9E vypadá, /Char9Eeširoké pásmo bude digitální pøedìl spíše zvìtšovat,nikoliv zmenšovat.
Poèet širokopásmových linek v pomìru k poètu obyvatel
je podle nejnovìjších údajù, které jsou k dispozici (za rok2002), nejvyšší v Dánsku a Belgii, kde dosahuje 7–8 na100 obyvatel, a nejni/Char9Eší v Øecku a Irsku, kde je ménìne/Char9E 1 linka na 100 obyvatel, èíslo v Itálii a Portugalsku jepouze mírnì vyšší. Ve Španìlsku to bylo na druhou stra -
nu 2 na 100, co/Char9E je stejné jako ve Francii nebo Velké
Británii
25.
V pøistupujících zemích je pøístup
k širokému pásmu vìtšinou ještìomezenìjší ne/Char9E v kohezních ze -
mích, hlavními výjimkami jsou Es -
tonsko a Slovinsko. Zde, stejnì
jako v EU, to, jak rychle si nìkdomù/Char9Ee široké pásmo nechat nain -
stalovat nebo vlastnì zda ho vùbec
bude moci mít, závisí na tom, kdese nachází, zda v centru, nebo naperiferii. V mnoha vzdálenìjšíchoblastech bude pøístup pravdìpo -
dobnì ještì nìjakou dobu
problematický
26.Rozšíøení širokého pásma úzce souvisí s pou/Char9Eíváním
internetu, co/Char9E se v EU také do velké míry liší v souladus mírou prosperity. V roce 2002 mìlo v EU15 pøístupk internetu pøibli/Char9Enì 40 % domácností, ale asi 65 %v Dánsku, Nizozemí a Švédsku oproti pøibli/Char9Enì 30 %ve Španìlsku a Portugalsku a pouz e9%v Øecku.
V pøistupujících zemích mìlo pøístup k internetu obec -
nì ménì domácností ne/Char9E v EU15. Pouze ve Slovinsku
se tento podíl v roce 2002 blí/Char9Eil prùmìru v EU (38 %), ikdy/Char9E na Kypru a Maltì (v obou pøípadech více ne/Char9E30 %) je pøibli/Char9Enì stejný jako ve Španìlsku a Portugal -
sku. V ostatních zemích tento podíl sahá od 21 %
v Estonsku a 17 % v Èeské republice pouze k 7 %v Lotyšsku, 4 % na Slovensku a 2 % v Bulharsku (proRumunsko údaje neexistují). Nicménì s výjimkou po -
slední skupiny zemí je toto èíslo stále vyšší ne/Char9E v Øec -
ku (graf 1.15).
Tyto obecnì nízké podíly èásteènì odrá/Char9Eejí technické
potí/Char9Ee se získáváním pøístupu k internetu v tìchto ze-mích, a jak se tyto potí/Char9Ee vyøeší, podíly nepochybnìstoupnou. Rozsah zvýšení však mù/Char9Ee hodnì závisetna rozšíøení širokého pásma i na slu/Char9Ebách dostup-ných na internetu. Aèkoliv podíl domácností s pøístu-pem k internetu nemusí mít pøímo vliv nahospodáøskou výkonnost, nepøímo odrá/Char9Eí jak technic -
ké schopnosti lidí, tak jejich vnímání nové
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
57 
010203040506070
NL DK SE LU FI AT IE UK DE BE SI FR IT CY MT PT ES EE CZ LT PL HU EL LV SK BG 010203040506070% všech domácností1.15 Míra p řístupu domácností k internetu, 2002
Zdroj: Eurostat, Statistika informa ční spole čnosti
990525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
technologie, co/Char9E obojí mù/Char9Ee být v hospodáøském vý -
voji dùle/Char9Eité. Pøímìjší vliv na konkurenceschopnost
bude mít nicménì pravdìpodobnì zájem o internet ajiné nové technologie a jejich vyu/Char9Eití v podnikatelskésféøe.
Pøístup k internetu ze strany podnikù, jak by se dalo
pøedpokládat, je daleko vyšší ne/Char9E u domácností, vevìtšinì èlenských státù mají pøístup témìø všechnyfirmy vìtší ne/Char9E minimální velikosti. V roce 2002 mìlopøipojení k internetu témìø 80 % podnikù v EU15s více ne/Char9E 10 zamìstnanci, odchylky mezi jednotlivý -
mi zemìmi byly pomìrnì malé. Proto byl tento podíl
v Øecku, které má nejni/Char9Eší èíslo v Unii, pouze mírnìpod prùmìrem EU (74 %) a ve Španìlsku a Portugal -
sku se pohyboval okolo prùmìru. (Pro pøistupující
zemì nejsou údaje k dispozici.)
Podle údajù z posledního prùzkumu
27mìla také vìtši-
na takto velkých podnikù internetové stránky. Avšakjejich podíl pøi vyu/Char9Eívání internetu k prodeji výrobkùnebo slu/Char9Eeb se lišil více ne/Char9E u pøístupu, ve Španìlsku,Øecku a Portugalsku prodává on-line ménì ne/Char9E 10 %v porovnání pøibli/Char9Enì s 30 % v Nìmecku a VelkéBritánii.
V nadcházejících letech se musí zvýšená pozornost
vìnovat:
–vypracování nových politik na podporu inovací,
které se více soustøedí na poskytování kolektiv -
ních obchodních a technologických slu/Char9Eeb skupi -
nám firem, které mohou ovlivnit jejich inovaèní
chování, ne na pøímé granty jednotlivým firmám,které sni/Char9Eují náklady pouze doèasnì;
–vypracování nových politik na posílení schopnosti
malých a støedních podnikù inovovat prostøednic -
tvím obchodních sítí a seskupení a zlepšováním
spojení s vìdomostní základnou, vèetnì vyso -
kých škol a výzkumných støedisek;
–podpoøe rozvoje domácího výzkumného a vývojo -
vého potenciálu slabších regionù a jejichschopnosti pøizpùsobovat technologický pokrok,
dosa/Char9Eený jinde, místním okolnostem a potøebám;
–zprostøedkování pøístupu výzkumníkù, podnikù a
jiných v ménì upøednostòovaných regionech kmezinárodním sítím excelence, ke zdrojùm no -
vých technologií a k potenciálním partnerùm ve
výzkumu a vývoji.
Regionální samospráva a institucionální
výkonnost v ekonomice zalo/Char9Eenéna znalostech
Všeobecnì se uznává, /Char9Ee dobré øízení a efektivní in -
stitucionální struktura je dùle/Char9Eitým zdrojem regionální
konkurenceschopnosti, jeliko/Char9E usnadòuje spoluprácimezi rùznými zúèastìnými stranami jak ve veøejném,tak v soukromém sektoru. Tyto faktory mohou zvláš/Char9Dzlepšit kolektivní procesy uèení a vytváøení, šíøení atransfer znalostí, co/Char9E je velmi dùle/Char9Eité pro inovace.Dále mohou upevòovat sítì a partnerství veøejného asoukromého sektoru a stimulovat tak úspìšná regio-nální seskupení i regionální inovaèní strategie a politi-ky. Jsou dùle/Char9Eité pro ménì upøednostòované regiony,které mívají nedostateèné systémy øízení a neade-kvátnì chápou vìdecké a technologické politickéotázky, a pøesto v nich dochází k významným hospo -
dáøským, technologickým a sociálním zmìnám.
Dùkazy z výzkumù a pilotních politických akcí
28na-
znaèují, /Char9Ee veøejná politika mù/Char9Ee pøispìt k dobrému øí -
zení podporou partnerství státního a soukromého
sektoru a obchodních sítí i zlepšováním institucionálníkapacity regionálních úøadù odpovìdných zainovace.
Vytvoøení regionálního rámce pro spolupráci mezi fir -
mami má prvoøadý význam zvláš/Char9D pro podporu inova -
cí v malých a støedních podnicích. Tato spolupráce a
sítì, které se vytváøejí, pomáhají pøevádìt znalostiv hospodáøské pøíle/Char9Eitosti a zároveò budují vztahymezi lidmi a organizacemi, které mohou tvoøit kataly -
zátor inovací.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
58
1000525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zkušenosti ukazují, /Char9Ee dobré øízení vy/Char9Eaduje pøesun
od tradièního pøístupu shora dolù k otevøenìjší formì,zapojující všechny relevantní strany v daném regionu.Tato partnerství by se mìla rozšíøit do všech politic -
kých oblastí významných pro hospodáøský, vìdecký a
sociální rozvoj (integrovaný pøístup) a v ideálním pøí -
padì by mìla vytvoøit dlouhodobý politický horizont
(strategický pøístup).
Je zøejmé, /Char9Ee komparativní výhody, které pohánìjí
inovace a investice, jsou pro region stejnì charakte -
ristické jako pro celý stát. Aby regiony uspìly, „musí
vyu/Char9Eít svou vlastní kombinaci jmìní, dovedností amyšlenek, aby mohly soutì/Char9Eit na celosvìtovém trhu arozvíjet nevyu/Char9Eitý potenciál.”
29
Regionální úøady mají strategickou pozici, která jimumo/Char9Eòuje tak èinit a zvláštì budovat sítì spoluprácemezi veøejným a soukromým sektorem, které jsoudùle/Char9Eité pro hospodáøský rozvoj zalo/Char9Eený na znalos-tech, a vytvoøit vhodné klima pro efektivní inovace, pøi-zpùsobené potøebám místních malých a støedníchpodnikù. Mají dobré postavení ke koordinaci rùznýchprvkù (politik a institucí) regionálního inovaèního sys-tému, poèínajíc analýzou potøeb rozvoje místních fi-rem a hlavních pøeká/Char9Eek, kterým èelí, a zvyšovánímpovìdomí o významu inovací.
Národní inovaèní politika pro malé a støední podniky
se tedy obtí/Char9Enì prosadí bez úzkých vztahù s regionál -
ními úøady s podrobnou znalostí hlavních stran zapo -
jených v regionu do výzkumu a vývoje a produktivní
základny. Regionální inovaèní politiky musí být záro -
veò koordinovány s hlavními národními a mezinárod -
ními sítìmi výzkumu a vývoje vèetnì vysokých škol a
výzkumných center.
Zároveò platí, /Char9Ee tyto politiky nelze úèinnì rozvíjet bez
pøímé úèasti soukromého sektoru na plánování a rea -
lizaci a bez dohody a aktivní podpory ostatních stran
zapojených v regionu do VaV a inovací — polostát -
ních agentur, technologických center, vysokých škol a
odborù.Ochrana /Char9Eivotního prostøedí:
dosahování gothenburských cílù
V roce 2001 pøidala Evropská rada v Gothenburgu
/Char9Eivotní prostøedí jako tøetí souèást k lisabonskéstrategii hospodáøského a sociálního rozvoje a takpotvrdila závazek udr/Char9Eitelného rozvoje. Politika EUje tedy zamìøena na vytvoøení „zaèarovaného kru -
hu“, ve kterém regionální rozvoj bude zmenšovat
hospodáøské a sociální rozdíly a zároveò povedeke zlepšení /Char9Eivotního prostøedí.
Mezi èlenskými státy a regiony jsou však znaèné
rozdíly, pokud jde o souèasný stav /Char9Eivotního pro -
støedí, povahu a rozsah problémù, které je ohro/Char9Eují,
a místní schopnost s nimi bojovat.
Aèkoliv údaje na regionální úrovni jsou neúplné,
ukazatele, je/Char9E lze vyvodit, naznaèují jednoznaènývztah mezi stavem /Char9Eivotního prostøedí a hospodáø-skou a sociální výkonností.
VodaPøístup k èisté vodì a zachování zásob èerstvé
vody je faktorem regionální konkurenceschopnosti.Mnohé hospodáøské èinnosti, jako je zemìdìlství,výroba energie a turistika, spotøebovávají velkémno/Char9Eství vody, ale zároveò jsou závislé jak na za -
chování zásob, tak na ochranì /Char9Eivotního prostøedí,
aby mohly pokraèovat v provozu.
Voda je však vzácná a v mnoha regionech je roèní
odebrané mno/Char9Eství na kritické hranici nebo nad ní(20 % celkových zásob nebo více), a tak ohro/Char9Eujemístní ekosystémy. K tomuto tlaku se mohou pøidatopakující se sucha jako v létì 2003. Nejhùøe pos -
ti/Char9Eeny bývají regiony na jihu EU, zvláštì ostrovní
regiony, mnohé z nich jsou závislé na velkémmno/Char9Eství vody z moøe a na dovozu.
Spotøeba vody je zvláš/Char9D vysoká na jihu Evropy, v ko -
hezních zemích a v regionech spadajících pod Cíl 1 v
Itálii. V mnoha regionech ve Španìlsku a Øecku
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
59
1010525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pøesahuje 270 litrù na osobu a den a pøedstavuje pro
státní úøady velký problém. V pøistupujících zemích jespotøeba obvykle pod prùmìrem EU15, i kdy/Char9E v Bul -
harsku a Rumunsku ménì.
Udr/Char9Eitelné øízení pou/Char9Eívání vody musí být zalo/Char9Eeno
na principu integrované správy povodí — v souladus rámcovou smìrnicí o vodì — co/Char9E znamená ome -
zit odbìr v souladu s dostupností, zajištìní pøimìøe -
ných cen a zapojení obèanù do øešení problémù.
Po pøijetí smìrnice o èištìní mìstských odpadních
vod v roce 1991 došlo v EU ke znaèným investicímdo výstavby a údr/Char9Eby infra struktury a v dùsledku
toho se v uplynulém desetiletí podstatnì zvýšilovyu/Char9Eití odpadních vod. Nicménì mezi jednotlivýmizemìmi a regiony stále existují znaèné rozdíly. Po -
díl obyvatel pøipojených k èistièkám odpadních vod
zùstává v regionech spadajících pod Cíl 1 a v ko-hezních zemích pomìrnì nízký, pouze pøibli/Char9Enì na50 % v porovnání s 80–90 % v severských zemích.Tento podíl je také pomìrnì malý v mnoha pøistu-pujících zemích.
OdpadKa/Char9Edý rok se v EU vyprodukuje 1,3 miliardy tun od -
padu, v dùsledku èeho/Char9E dochází nejen ke ztrátì
zdrojù, ale také k velkým ekologickým problémùm,je-li tento odpad likvidován na skládkách nebo vespalovnách, místo aby byl recyklován, a politikaSpoleèenství se zamìøuje právì na podporurecyklace.
I kdy/Char9E velkými producenty odpadu zùstávají zemìdìl -
ská a prùmyslová odvìtví, v uplynulém desetiletí se
v EU15 nadále zvyšuje objem komunálního odpadu, ikdy/Char9E v nìkolika èlenských státech poklesl.
Ka/Char9Edý rok se v EU v prùmìru odveze 480 kg komunál -
ního odpadu na osobu. V regionech spadajících pod
Cíl 1 dohromady je toto èíslo stejné, ale v kohezníchzemích je podstatnì vyšší (550 kg na osobu). Na dru -
hou stranu v pøistupujících zemích, co/Char9E èásteènìodrá/Char9Eí jejich ni/Char9Eší reálný pøíjem, je menší (necelých
400 kg).
Polovina vyprodukovaného odpadu se v EU likviduje
na skládkách, co/Char9E pøispívá ke zvyšování objemu skle -
níkových plynù a jiných emisí. Zatímco prùmìrné
mno/Char9Eství odpadu v EU15, které se odvá/Char9Eí na skládky,je necelých 300 kg na osobu, v kohezních zemích to jepøibli/Char9Enì 340 kg a v regionech spadajících pod Cíl 1dohromady 380 kg. V pøistupujících zemích jsou tatoèísla vyšší. Recyklace, která /Char9Eivotnímu prostøedí pro -
spívá (a mù/Char9Ee mít èistý pozitivní úèinek na zamìstna -
nost a hospodáøskou aktivitu) a kterou podpoøilo ji/Char9E
nìkolik smìrnic, má stále menší význam (mapa 1.12).Politika spoleèenství o odpadech se zamìøuje na pod -
poru prevence, recyklace a opìtovného pou/Char9Eití místo
koneèné likvidace.
Klimatické zmìnyKlimatické zmìny zpùsobují umìlé skleníkové plyny,
nejvýraznìjší z nich pocházejí z emisí oxidu uhlièitéhoze spalování fosilních paliv. Mezi nejviditelnìjšímiúèinky klimatických zmìn jsou letní vlny veder, kterémohou zpùsobovat lesní po/Char9Eáry a nièit úrodu i zvyšo-vat úmrtnost (dùraznou pøipomínkou tìchto úèinkù jeléto 2003). Mohou také zvyšovat èetnost extrémníchvýkyvù poèasí, jako jsou sucha, povodnì a silné bou -
øe. Opatøení zavádìná nebo navrhovaná na úrovni
Spoleèenství, jako napø. smìrnice o integrované pre -
venci a omezování zneèištìní (IPPC) a rámcová le -
gislativa o národních stropech emisí v ovzduší,
umo/Char9Eòují zákonodárcùm zohlednit odchylky v míst -
ních podmínkách.
Deset z 15 souèasných èlenských státù má ještì dale -
ko do toho, aby dosáhlo svého dohodnutého podílu na
cílových emisích a splnilo tak závazek podle Kjótské -
ho protokolu (sní/Char9Eit do roku 2010 emise o 8 % v porov -
nání s rokem 1990). Patøí sem i všechny kohezní
zemì. (Konkrétnì v Irsku byly emise v roce 2001 o31 % vyšší ne/Char9E v roce 1990 oproti 13 % zvýšení povo -
lenému pro období 1990 a/Char9E 2008–2012 — tabulka
A1.10).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
60
1020525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
61G
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 km1.12Komunálníodpad likvid ovanýna skládkách
Kgn ah lavu
<150
150-250
250-350
350-450
>450
bez údajuEU14* =291
*Zalo/_0length.name.substituted_eno na BE,DE,FR:1996; DK ,EL,LU,AT,PT,FI:1999;
ES: 2000 ;I E,IT,SE:1998; NL :1997
BG,DK:NUTS0
BE:NUTS1Canarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Zdroj: Eurostat
1030525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V pøistupujících zemích se emise v 90. letech sní/Char9Eily
mnohem více ne/Char9E v EU, hlavnì v dùsledku velkéhoútlumu tì/Char9Ekého prùmyslu.
Projevují se rozdíly mezi jednotlivými zemìmi, pokud
jde o hlavní zdroje emisí. Zatímco v pøistupujících ze -
mích pøispívá k celkovému objemu emisí výroba ener -
gie více ne/Char9E z poloviny v dùsledku vìtšího spoléhání
na fosilní paliva, v kohezních zemích a zbytku EU pøi -
spívá ménì ne/Char9E ze tøetiny. Na druhou stranu doprava
tvoøí v kohezních zemích i EU15 jako celku 21 % emisí(toto èíslo se bìhem uplynulého desetiletí zvýšilo), alev pøistupujících zemích pouze 8 %, i kdy/Char9E s rozvojemsilnièní dopravy a pou/Char9Eívání automobilù se bude prud -
ce zvyšovat (tabulka A1.11).
Biologická rozmanitostEvropa pøišla pøibli/Char9Enì o dvì tøetiny mokøadù, které
existovaly pøed 100 lety. Prùbì/Char9Enou hrozbu pro biolo-gickou rozmanitost pøedstavuje rozrùstání mìst najedné stranì a opouštìní pùdy v dùsledku hospodáø-ské restrukturalizace v periferních oblastech a pøistu-pujících zemích na stranì druhé.
Cílem smìrnice Natura 2000 je zachování stanoviš/Char9D a
/Char9Eivota ptákù v Evropì vytvoøením sítì chránìných pøí -
rodních oblastí zahrnujících více ne/Char9E 20 000 míst, kte -
rá byla urèena nebo navr/Char9Eena. Pokrývají témìø 15 %
celkové rozlohy EU15 a poèet míst se s rozšíøenímzvýší.
Ekologické normy jsou nedílnou souèástí
hospodáøské, sociální a územní soudr/Char9Enosti
Rùzné ekologické normy mohou vytvoøit novou dìlící
èáru mezi lidmi /Char9Eijícími v èistém a zdravém /Char9Eivotnímprostøedí a lidmi, kteøí tam ne/Char9Eijí. Pokud se normydodr/Char9Eují, mohou do regionù pøilákat více investorù azároveò zlepšit kvalitu /Char9Eivota lidí, kteøí zde /Char9Eijí.
V EU15 se v minulosti dávala pøednost hospodáøským
cílùm pøed environmentálními. Aèkoliv relativní vý -
znam environmentálních cílù se znaènì lišil, politikasoudr/Char9Enosti mìla obvykle silnìjší vliv na hospodáøské
a sociální ukazatele ne/Char9E na /Char9Eivotní prostøedí.
Politika soudr/Char9Enosti nicménì pomohla ménì prospe -
rujícím èlenským státùm dodr/Char9Eovat environmentální
po/Char9Eadavky EU (zvláštì pokud jde o smìrnice o naklá -
dání s odpady, výrobì a rozvodu vody a o mìstských
odpadních vodách, které vy/Char9Eadují velké investice doinfrastruktury) a mù/Char9Ee v tom pokraèovat v nadcházejí -
cích letech, kdy se pozornost zamìøí na prevenci zne -
èiš/Char9Dování ovzduší. Zvláš/Char9D velké obavy v tomto ohledu
vyvolává nárùst dopravy, nebo/Char9D jestli/Char9Ee nedojde k pøe -
sunu k ekologiètìjším prostøedkùm, bude hospodáø -
ský rùst nadále doprovázet zvyšování emisí.
To platí zvláštì pro pøistupující zemì, kde v dùsledku
potlaèované poptávky po automobilech a špatnéhostavu /Char9Eeleznic hrozí podstatný nárùst vyu/Char9Eívání silnica následnì emisí.
V nadcházejících letech je nutné vìnovat zvláštní po-
zornost udr/Char9Eitelnému vývoji, zvláš/Char9D prostøednictvím:
– pomoci novým èlenským státùm, aby v plném roz-
sahu splòovaly ac quis, zvláš/Char9D pokud jde o smìrni-
ce o nakládání s odpady, o výrobì a rozvoduvody, o mìstských odpadních vodách a o kvalitìovzduší, které vy/Char9Eadují podstatné investice;
–podpory rozvoje ekologických odvìtví a vyu/Char9Eívání
èistších technologií, zvláš/Char9D v malých a støedníchpodnicích;
–rehabilitace opuštìných prùmyslových ploch mís -
to stavby nových na zelené louce;
–pobídek pro vyu/Char9Eívání èistších zpùsobù dopravy a
vozidel i pro vyu/Char9Eívání obnovitelné energie;
–pomoci regionùm nejvíce vystaveným pøírodním
rizikùm s vypracováním preventivních opatøení;
–stimulace investic na podporu biologické rozmani -
tosti a ochrany pøírody;
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
62
1040525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–zajištìní adekvátního hospodaøení s vodou a na -
kládání s odpady v geograficky znevýhodnìných
oblastech a dostateèné ochrany jejich pøírodníchzdrojù za úèelem zvýšení jejich atraktivity pro roz -
šíøení podnikání a vnitøní investice.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
631 Zemì, kde byl hrubý národní produkt na osobu na poèátku 90. let ménì ne/Char9E 90 % prùmìru EU.
2 Viz hospodáøské odhady Evropské komise, podzim 2003.3 Regionální údaje za HDP na osobu jsou k dispozici pouze do roku 2001.4 Tato èísla nezahrnují dopad nìmeckého sjednocení a podstatný rùst HDP v nových spolkových zemích v letech 1991 a/Char9E 1994.5 Viz zprávy Evropské komise Zamìstnanost v Evropì 2002 a Evropská konkurenceschopnost 2002.6 Organizace spojených národù, Demografické projekce, 20027 Osoby ohro/Char9Eené chudobou jsou definovány jako osoby, které mají „ekvivalentní pøíjem“ (který zohledòuje velikost a slo/Char9Eení
domácnosti) ni/Char9Eší ne/Char9E 60 % národní støední výše.
8 Pøi porovnávání relativního rizika chudoby podle typu domácnosti nesmíme zapomínat na omezenou vypovídací hodnotu
dostupných dat. Konkrétnì pøíjmová èísla nezahrnují imputované nájemné – neboli peníze ušetøené tím, /Char9Ee lidé vlastní byt, kde bydlí– nebo pøíjmy z úrokù. Obì tyto polo/Char9Eky sní/Char9Eí relativní riziko chudoby u starších lidí, kteøí s vìtší pravdìpodobností vlastní byt (i kdy/Char9Erozsah této skuteènosti se mezi jednotlivými zemìmi liší) a kteøí mají èasto nahromadìné úspory, je/Char9E nesou úroky.
9 Konkrétnì viz Regiony: Statistická roèenka, 2003, Evropská komise, Lucemburk, „Úèty domácností“10 V rozšíøené EU bylo zkoumáno celkem 1 595 mìstských oblastí s více ne/Char9E 50 000 obyvateli z hlediska populace, jejich atraktivity pro
podniky a sektorù jejich hospodáøských aktivit.
11 Highlands & Islands jsou pouze s více ne/Char9E 9 obyvateli na km ètvereèní jediným regionem mimo Švédsko a Finsko, kde je hustota
obyvatel menší ne/Char9E 10.
12 Rùst HDP byl v tomto období také pomìrnì nízký na Highlands and Islands a klesla zamìstnanost i poèet obyvatel.13 Hustota se mìøí slo/Char9Eeným indexem, který udává dotaèní politiku regionu (aritmetický prùmìr podílù délky silnic v pomìru k rozloze a
k poètu obyvatel), vyjádøeným v pomìru k prùmìru v EU.
14 Pravidla evropské strategie zamìstnanosti doporuèují, aby byl k dispozici dostateèný poèet výhodnì umístìných jeslí a mateøských
škol, umo/Char9Eòující všem /Char9Eenám, které chtìjí pracovat, nastoupit do zamìstnání.
15 Viz 2. èást ní/Char9Ee.16 Viz Zamìstnanost v Evropì, 2002, pp 115 – 133.17 Cílem stanoveným na vrcholné schùzce v Lisabonu je zmenšit podíl obyvatel ve vìku 18 a/Char9E 24 let s nízkým vzdìláním, kteøí se
odbornì nevzdìlávají, do roku 2010 na polovinu.
18 Z Šetøení další profesní pøípravy, Eurostat, 2002.19 Jako státní podpora se pova/Char9Eují pøímé transfery podnikùm ve formì grantù, osvobození od danì, majetkového podílu, zvýhodnìných
pùjèek, odklad placení danì a záruky vypoèítané tak, aby vytvoøily z jednotlivých údajù o státní podpoøe spoleèný srovnatelnýukazatel pro všechny zemì.
20 Regionální rozmìr Evropského výzkumného prostoru, COM(2001) 549 final.21 Podle nedávného prùzkumu mezi podniky v Øecku, Španìlsku a Portugalsku se vìtšina mana/Char9Eerù domnívá, /Char9Ee vyspìlé technologie,
které by mohli potøebovat, jsou dostupnìjší jinde ne/Char9E v jejich zemi.
22 Odhady zalo/Char9Eené na údajích šetøení pracovních sil o velikosti místní jednotky, které jsou srovnány s údaji o velikosti podnikù ze
strukturální podnikové statistiky.
23 Databáze Innobarometer 2001, Flash Eurobarometer 100, 2002.24 Viz Produktivita: Klíè ke konkurenceschopnosti evropských ekonomik a podnikù, COM(2002) 262 final, které ukazuje, /Char9Ee v letech
1995 a/Char9E 2000 se èistá tvorba pracovních míst v EU soustøedila v sektorech se špièkovými technologiemi a vysokým vzdìláním, p. 13.
25 Údaje od Evropské komise, Telekomunikaèní regulaèní balíèek – VIII. hodnotící zpráva – pøíloha 1, prosinec 200226 Zaèíná být èím dál tím více zøejmé, /Char9Ee konkurenèní nabídky ADSL se v „nevýnosných“ a periferních regionech v Evropì
pravdìpodobnì nerozšíøí, a vlády a regionální úøady stojí pøed problémem jak zajistit, aby tyto regiony mìly pøístup k širokémupásmu. Nìkteøí komentátoøi navrhli, aby øešení ve vzdálenìjších oblastech poskytly bezdrátová technologie, jeliko/Char9E nezahrnujívysoké technické náklady. Tato technologie však není zadarmo, jeliko/Char9E musí mít základnu v satelitních nebo pozemních sítích, co/Char9Es sebou nese prùbì/Char9Ené i poèáteèní náklady. Nicménì bezdrátová technologie nabízí alespoò potenciál k odstranìní digitálníhopøedìlu mezi regiony.
27 Testovací zpráva o iniciativì eEurope, COM(2002) 62 final, 2002.28 Regionální inovaèní strategie financované strukturálními fondy.29 Závìry pøedsedy, setkání OECD na vysoké úrovni, Martigny, Švýcarsko, èervenec 2003
1050525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
64
1060525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Statistická pøíloha k 1. èásti
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti65
1070525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
66A1.2 Zmìna HDP, zamìstnanosti, produktivity a poètu obyvatel ve skupinách regionù spadajících pod cíl 1,
1994-2001
Roèní prùmìrné % zmìny
HDP Zamìstnaní HDP/zamìstnanec Obyvatelstvo HDP na osobu
Všechny cíle 1 3,0 1,4 1,6 0,0 2,8
P TaE L 3,5 1,2 2,3 0,4 3,1
IE 9,3 5,0 4,0 1,0 8,2
ES spad. pod Cíl 1 3,4 2,9 0,5 0,4 3,0
ES nespad. pod Cíl 1 3,6 2,6 1,0 0,4 3,2
DE spad. pod Cíl 1 1,7 -0,3 2,0 -0,5 2,2
DE nespad. pod Cíl 1 1,6 0,8 0,8 0,3 1,3
IT spad. pod Cíl 1 1,9 0,3 1,6 0,0 1,9
IT nespad. pod Cíl 1 2,1 1,2 0,9 0,3 1,8
Ostatní regiony
spad. pod Cíl 12,4 1,7 0,6 0,1 2,2
EU15 2,5 1,3 1,2 0,3 2,2
Zdroj: Eurostat, regionální úèty a výpoèty GØ REGIO
A1.3 Statistický úèinek v regionech spadajících pod cíl 1 (na základì HDP na osobu v PPS, prùmìr v letech
1999-2001)
V EU15 V EU15 V N10 V EU25
Všechny promìnné v pomìru k prùmìrnému HDP na osobu v EU s 15 nebo
25 èleny, jak je uvedeno:EU15 EU25 EU25 EU25
Poèet regionù klesajících pod 75 % prùm. HDP/osoba 50 33 36 69
Poèet obyvatel v tìchto regionech (v miliónech) 73 54 69 123
Poèet obyvatel jak o % z EU15/N10 19,2 14,2 92,4
Poèet obyvatel jak o % v EU25 11,9 15,2 27,1
Prùm. HDP/osoba (PPS) tìchto regionù jako % prùm. EU15/25 65,1 69,3 46,0 56,2
N10: nové èlenské státy
Zdroj: Eurostat, regionální úèty a výpoèty GØ REGIOA1.1 Zamìstnanost v EU15, 1996 a 2002
% obyv. v produktivním vìku
1996 2002
EU15 59,9 64,2
Ostatní èlenské státy 61,7 65,1
Kohezní zemì 51,5 60,2
Øecko 54,9 56,9
Španìlsko 47,6 58,4
Irsko 54,9 65,0
Portugalsko 62,3 68,6
Zdroj: Eurostat, Šetøení pracovních sil
1080525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
67A1.4 Struktura zamìstnanosti v pøistupujících zemíc h a v EU, 2002
% zamìstnaných obyvatel ve vìku 15-64 let
A. Pøistupující
zemìB. Regiony spad.
pod Cíl 1C. Regiony
nespad. pod Cíl 1Rozdíl B-A Rozdíl C-A
Zemìdìlství 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Tì/Char9Eba, plyn, elektø., voda 1,9 0,7 0,7 -1,2 -1,2
Základní výroba 8,9 6,5 7,8 -2,4 -1,1
Chemikálie a rafinace 0,6 0,4 1,0 -0,2 0,4
Strojírenská odvìtví 2,8 1,7 4,5 -1,1 1,7
Stavebnictví 3,4 6,4 4,8 3,0 1,4
Základní slu/Char9Eby 14,2 17,4 20,5 3,2 6,3
Vyspìlé slu/Char9Eby 3,3 4,3 9,1 1,0 5,8
Komunální slu/Char9Eby 6,9 7,4 11,4 0,5 4,5
Veøejná správa 3,4 4,8 4,9 1,4 1,5
Celková zamìstnanost 56,2 54,9 66,7 -1,3 10,5
Zemìdìlství 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Prùmysl 17,7 15,8 18,8 -1,9 1,1
Slu/Char9Eby 27,8 34,0 45,9 6,2 18,1
Zdroj: Eurostat, Šetøení pracovních sil
A1.5 Nezamìstnanost v EU15, 1996 a 2002
% pracovních sil
1996 2002
EU15 10,7 7,8
Ostatní èlenské státy 9,5 7,5
Kohezní zemì 17,0 9,6
Øecko 9,7 10,0
Španìlsko 22,3 11,4
Irsko 11,9 4,3
Portugalsko 7,4 5,1
Zdroj: Eurostat, Šetøení pracovních sil
1090525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
68
A1.6 Obyvatelstvo ohro/Char9Eené chudobou, 2000*
% domácností ka/Char9Edého typu
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU15
Bez dìtí Samostatnì /Char9Eijící dospìlé
osoby ve vìku 30-64 let14,6 35,0 18,8 15,0 21,0 17,7 33,0 16,0 10,2 18,9 12,7 28,0 30,7 24,1 21,2 17,8
Samostatnì /Char9Eijící dospìlé
osoby ve vìku >6427,0 40,0 19,0 38,0 43,0 27,0 79,0 29,0 7,0 3,0 35,0 46,0 45,0 17,0 35,0 29,0
Páry - alespoò jeden >64 26,0 22,0 7,0 36,0 24,0 16,0 37,0 14,0 8,0 5,0 18,0 32,0 8,0 4,0 17,0 16,0
Páry - oba <65 8,0 5,0 8,0 17,0 14,0 11,0 14,0 12,0 6,0 4,0 10,0 13,0 5,0 5,0 9,0 10,0
3 dospìlí 8,0 7,0 5,0 18,0 8,0 12,0 8,0 15,0 5,0 9,0 7,0 10,0 10,0 : 5,0 9,0
S dìtmi Samostatnì /Char9Eijící dospìlá
osoba25,0 10,0 36,0 37,0 42,0 35,0 42,0 23,0 35,0 45,0 23,0 39,0 11,0 16,0 50,0 35,0
Pár 8,9 4,9 11,0 14,0 24,7 14,4 26,2 21,7 16,2 11,2 10,2 20,2 5,0 7,2 15,8 15,7
3 dospìlí 15,0 4,0 11,0 23,0 18,0 14,0 10,0 24,0 26,0 18,0 9,0 23,0 7,0 : 13,0 16,0
Všechny domácnosti 13,0 11,0 11,0 20,0 19,0 15,0 21,0 19,0 12,0 11,0 12,0 20,0 11,0 10,0 17,0 15,0
* Domácnosti s pøíjmem na osobu ni/Char9Eším ne/Char9E 60 % støedního pøíjmu domácností v dotyèné zemi.
Zdroj: Eurostat, ECHP, listopad 2003
1100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
69A1.7 Slo/Char9Eení domácností mezi obyvateli ohro/Char9Eenými chudobou, 2000*
% všech domácností ohro/Char9Eených chudobou
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU15
Domácnosti ohro/Char9Eené chudobou
Bez dìtí Samostatnì /Char9Eijící dospìlé
osoby ve vìku 30-64 let5,0 19,8 16,0 2,0 3,0 6,9 6,0 2,0 5,0 15,0 8,0 1,0 33,0 32,7 8,2 9,0
Samostatnì /Char9Eijící dospìlé
osoby ve vìku >6411,0 16,8 13,0 8,8 6,0 7,8 14,0 7,1 3,0 2,0 17,0 6,1 23,0 10,9 14,3 10,0
Páry - alespoò jeden >64 7,0 9,9 8,0 5,9 5,0 7,8 3,0 4,0 7,0 7,0 9,0 4,0 6,0 7,9 8,2 7,0
Páry - oba <65 24,0 24,8 6,0 20,6 11,0 11,8 9,0 7,1 6,0 4,0 10,0 12,1 6,0 4,0 11,2 10,0
3 dospìlí 7,0 5,0 8,0 18,6 9,0 8,8 5,0 19,2 7,0 7,0 10,0 10,1 7,0 0,0 4,1 9,0
S dìtmi Samostatnì /Char9Eijící dospìlá
osoba6,0 2,0 7,0 2,9 3,0 7,8 5,0 1,0 4,0 15,0 5,0 3,0 3,0 12,9 17,3 7,0
Pár 30,0 18,8 29,0 24,5 37,0 41,2 45,0 38,4 43,0 39,0 26,0 32,3 18,0 31,7 29,6 34,0
3 dospìlí 10,0 3,0 13,0 16,7 26,0 7,8 13,0 21,2 25,0 11,0 15,0 31,3 4,0 0,0 7,1 14,0
Všechny domácnosti 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
* Domácnosti s pøíjmem na osobu ni/Char9Eším ne/Char9E 60 % støedního pøíjmu domácností v dotyèné zemi.
Zdroj: Eurostat, ECHP, listopad 2003
1110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
70
A1.8 Oblasti s geografickým omezením: hlavní ukazatele, 2001
Ostrovy (1) Nejvzdálenìjší
regionyØídce obydlené
regiony (2)Prùmìr EU15 (2) Regiony
spadající pod
Cíl 1 (2)Horské regiony (3)
EU 15 (3, 4) N12 (5)
Celkový poèet obyvatel (1 000 obyv.) 9423 3943 2122 379604 82912 66789 18541
Rozloha (km2) 94466 99638 424022 3243415 1027018 1322910 240960
Hustota obyvatel (obyv./km2)
Prùmìr 99,8 39,6 5,0 117,0 80,7 50,5 76,9
Minimum 8,5 2,0 3,3 2,0 2,0 : :
Maximum 336,5 343,3 9,7 8648,1 4571,0 : :
HDP/osoba (PPS) (EU15 = 100)
Prùmìr 71,7 68,4 87,6 100,0 67,1 : :
Minimum 60,0 48,2 75,7 48,2 48,2 : :
Maximum 141,6 78,4 96,8 263,4 94,7 : :
Nezamìstnanost (%)
Prùmìr 16,1 16,1 10,4 7,8 14,2 8,9 12,1
Minimum 2,9 2,5 5,9 2,5 2,5 : :
Maximum 20,1 29,3 14,1 29,3 29,3 : :
Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celk. zam.)
Zemìdìlství 10,5 5,3 6,4 4,0 9,0 5,6 15,8
Prùmysl 20,8 19,4 24,6 28,2 28,2 34,3 37,2
Slu/Char9Eby 68,7 75,3 69,0 67,7 62,8 60,1 47,0
(1) ostrovní regiony NUTS 2 nebo NUTS 3
(2) definovány na úrovni NUTS 2
(3) údaje o nezamìstnanosti nezahrnují EL, údaje o zamìstnanosti nezahrnují ES a EL(4) údaje o zamìstnanosti nezahrnují francouzské zámoøské departmenty(5) údaje o nezamìstnanosti a zamìstnanosti zahrnují pouze BG, CZ, HU, RO, SI, SKZdroj: všechny údaje od Eurostatu kromì horských regionù ze studie Horské oblasti (vypracované na úrovni NUTS 5) upravené tak, aby byly srovnatelné s údaji Eurostatu
1120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
71A1.9 Státní podpora VaV a výroby, prùmìr v letech 1999-2001
Státní podpora
výrobyStátní podpora
VaV ve výrobìZamìstnanost
ve výrobìStátní podpora výroby na osobu
zamìstnanou v odvìtvíStátní podpora VaV na osobu
zamìstnanou ve výrobìStátní podpora VaV
jako % celkové
státní podpory
výroby
v miliónech EUR v miliónech EUR 1000 EUR/zamìstnanec Index,
EU15=100EUR/zamìstnanec Index,
EU15=100%
EU15 23460 4513 30077 780 100 150 100 19,2
BE 639 152 652 979 125 234 156 23,9
DK 770 81 436 1766 226 186 124 10,5
DE 8733 1500 8105 1077 138 185 123 17,2
EL 490 7 605 809 104 12 8 1,4
ES 1100 286 2914 378 48 98 65 25,9
FR 3898 830 3779 1032 132 220 146 21,3
IE 498 18 302 1650 212 59 40 3,6
IT 3842 710 5161 745 95 138 92 18,5
LU 35 7 33 1066 137 225 150 21,1
NL 651 176 1059 615 79 166 111 27,0
AT 454 219 672 676 87 326 217 48,2
PT 231 27 966 239 31 28 19 11,7
FI 391 154 452 865 111 341 228 39,5
SE 405 67 768 527 68 87 58 16,5
UK 1323 279 4173 317 41 67 45 21,1
Zdroj: GØ hospodáøská soutì/Char9E, stav státní pomoci
1130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
72A1.10 Emise skleníkových plynù, 2000
Index, základní rok
1990 = 100*Cíl z Kjóta
EU15 96,0 92,0
BE 106,0 92,5
DK 99,0 79,0
DE 81,0 79,0
EL 124,0 125,0
ES 135,0 115,0
FR 98,0 100,0
IE 124,0 113,0
IT 104,0 93,5
LU 55,0 72,0
NL 103,0 94,0
AT 103,0 87,0
PT 130,0 127,0
FI 96,0 100,0
SE 98,0 104,0
UK 87,0 87,5
N10 69,0 :
BG 49,4 92,0
CY 140,0 :
CZ 76,4 92,0
EE 45,4 92,0
HU 82,4 92,0
LT 46,3 92,0
LV 34,1 92,0
MT 129,0 :
PL 68,1 92,0
RO 61,9 94,0
SI 99,3 94,0
SK 66,9 92,0
* Zalo/Char9Eeno na ekvivalentech CO2; èísla psaná kurzívou jsou
pøedbì/Char9Ené odhady Eurostatu
Zdroj: Evropská agentura pro /Char9Eivotní prostøedí (EEA) a
EurostatA1.11 Emise skleníkových plynù podle
všeobecných odvìtví, 2001
% celkového objemu emisí
N10 Kohezní
zemìEU15
Energetika
apod.53,0 31,0 29,0
Prùmysl 17,0 21,0 21,0
Doprava 8,0 21,0 21,0
Zemìdìlství 9,0 13,0 10,0
Odpad 4,0 4,0 3,0
Ostatní 9,0 10,0 16,0
Zdroj: Evropská agentura pro /Char9Eivotní prostøedí (EEA)
1140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
73A1.1Zamìstnanostpodleodvìtví, 2002
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/_0length.name.substituted_by
%zc elkovézamìstnanosti
<1,97
1,9 7-3,18
3,18-5,28
5,28-9,96
>= 9,96
bez údajuEU27=7,0
Zdroj:Eurostat250 1250 km
%zc elkovézamìstnanosti
<22,73
22,73 -26,49
26,4 9-30,58
30,58-3 3,85
>=33,85
bez údajuEU27=28,9%zc elkovézamìstnanosti
<56,2
56,2-62,44
62,4 4-6 7,89
67,8 9-7 3,54
>= 73,54
bez údajuEU27=6 4,1
© Sdru/_0length.name.substituted_eníEuroGeographics pro administrativní hranice
0
1150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
74A1.2 HDP na zamìstnanou osobu ( EUR ), 2001
Index, EU25 =100
<25
25-50
50-100
100-120
120-130
>=130BE,NL:NUTS0
Zdroj: Eurostat a n árodní stat istickéúøady
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
bez údaju
1160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
750 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.3 Zmì napoètuo b yvat e lvp r oduktivním vìk u( 15-6 4l e t ), 2000 -2025
Celkové%zmìny
<- 8,1
-8,1–- 3,42
-3,42–0,48
0,4 8–3 ,97
>= 3,97
bez údajuEU27=- 3 ,5
BG,CZ,HU,PL,RO,SK:NUTS0
Zdroj: Eurostat a OSN
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice
1170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
760 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.4 Zmì napoètustarších obyvatel(65+), 2000 -2025
Celkové%zmìny
<27,41
27,41-3 6,9
36,9-4 4 ,97
44,97 -57,49
>=57,49EU27=4 0,5
BG,CZ,HU,PL,RO,SK:NUTS0
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran icebez údaju Zdroj: Eurostat a OSN
1180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
77A1.5Potenciálnídostupnostposilnicích , 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
0 100 500 km0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice180 a víceZdroj: DatabázeESPON
Pùvod údaj ù:S piekermann &Wegener (S&W)
Tato mapa nutn ìneodr á/_0length.name.substituted_í názorkontro lního v ýboru ESPONIndex dostupnost i,EU27=100
1190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
78A1.6Potenciálnídostupnostpo/_0length.name.substituted_elez nici, 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 km0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 a víceIndex dostupnost i,EU27=100
Zdroj: DatabázeESPON
Pùvod údaj ù:S piekermann &Wegener (S&W)
Tato mapa nutn ìneodr á/_0length.name.substituted_í názorkontro lního v ýboru ESPON
1200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
79A1.7Potenciálnídostupnost letecky , 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
0 100 500 km0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice180 a víceIndex dostupnost i,EU27=100
Zdroj: DatabázeESPON
Pùvod údaj ù:S piekermann &Wegener (S&W)
Tato mapa nutn ìneodr á/_0length.name.substituted_í názorkontro lního v ýboru ESPON
1210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
800 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.8 Osobyopouštìjící brzy šk olu, 2002
%obyvate lve vìku18-24let
<7,7
7,7-11,1
11,1 -14,3
14,3-21
>=21
bez údajuEU27=16,4
Obyvate lstvo ve v ìku18-24let se
strìdním vzd láním neu konèen ým
matur itou,kterése ji/_0length.name.substituted_ nevzd lává
aniodborn nep øipravujeì
ì
ì
Zdroj: Eurostat
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice
1220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
81gReoiGIS geoiGISR
0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martini que Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.9/_0length.name.substituted_ádostioudìlenípatentuuEPÚ,prùmìr v letech 1999-2001
/_0length.name.substituted_ádostina m ilión obyvate l
<10,89
10,8 9-6 3 ,28
63,28-111,2 9
111,2 9-200,2 4
>=200,2 4EU27=120,5
BG,CZ,HU,PL,RO,SK:NUTS0
EPÚ:Evrops kýpatentov ýúøad
Zdroj: Eurostat
© Sdru/_0length.name.substituted_ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice
1230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1. èást — Soudr/Char9Enost, konkurenceschopnost, zamìstnanost a rùst
82
1240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
2. èást — Dopad politik
èlenských státù na soudr/Char9Enost
Obsah
Úvod ............................................8 4
Dopady politik jednotlivých státù na veøejné výdaje ........................8 4
Regionální dùsledky vládních výdajù ...............................8 7
Daòová politika a regionální HDP ................................9 1
Politika regionálního rozvoje v èlenských státech .........................9 6
Statistická pøíloha ke 2. èásti ..................................1 0 1
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti83
1250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úvod
Tato èást se bude zabývat zaprvé regionálním do -
padem národních politik týkajících se veøejných vý -
dajù a zpùsobem jejich financování v rùzných
èástech Unie. Zadruhé se zamìøí na mechanismypøerozdìlování pøíjmù mezi regiony a zmenšovánírozdílù v regionální hospodáøské výkonnosti v rùz -
ných zemích. Tøetí oblastí zájmu, bereme-li v úva -
hu její potenciálnì významný úèinek na posilování
místních ekonomik, je posouzení relativního rozsa -
hu pøímých zahranièních investic v EU a kandidát -
ských zemích a zhodnocení míry, do jaké jsou
vlády jednotlivých státù a regionální samosprávypravdìpodobnì schopny ovlivòovat rozmístìnítìchto investic.
Dopady politik jednotlivých
státù na veøejné výdaje
Prakticky veškeré funkce vykonávané vládou týka-
jící se veøejných výdajù mají dopad na regionálnírovnováhu v tom smyslu, /Char9Ee tyto výdaje smìøují dojednoho èi druhého regionu, ani/Char9E by jejich urèenípro konkrétní místo nutnì bylo zámìrným politic-kým rozhodnutím. Je tøeba zdùraznit, /Char9Ee stejné dù -
sledky mají pro jednotlivé lokality v regionech,
jeliko/Char9E na této úrovni fungují stejné autonomní me -
chanismy jako v celé zemi.
Èástka vìnovaná na tyto politiky je zároveò mnohoná -
sobnì vyšší ne/Char9E výdaje financované ze strukturálních
fondù, tak/Char9Ee potenciální úèinek na hospodáøskou i so -
ciální soudr/Char9Enost v èlenských státech je podstatnì
vìtší. Jak uká/Char9Ee tato kapitola, národní politiky týkajícíse veøejných výdajù a zpùsobu jejich financování majív oblasti podpory pøíjmù v ménì prosperujících regio -
nech velký vliv. Tyto politiky však vìtšinou nejsou pøí -
mo zamìøeny na regiony, i kdy/Char9E mají pro regionální
rovnováhu dùsledky. Soustøedí se spíš na bezpro -
støední sociální problémy a podporu pøíjmù ne/Char9E na
posilování základní konkurenceschopnosti.Jako takové se tyto politiky budou s politikou
soudr/Char9Enosti EU, která je zamìøena na øešení funda -
mentálnìjších strukturál ních slabin, spíše doplòo -
vat ne/Char9E jí konkurovat. Navzdory relativnì malému
rozmìru hrají strukturální fondy ve stírání regionál -
ních rozdílù a v posilování soudr/Char9Enosti vlastnì zá -
sadní roli.
Veøejné výdaje a soudr/Char9Enost
I politiky, které se pøímo netýkají výdajù, mají nepøí -
mý dopad na financování a tím na soudr/Char9Enost.
V hospodáøské a mìnové unii (HMU) je za mìno -
vou politiku zodpovìdná Evropská centrální banka,
ale za finanèní politiku národní vlády. Jedním cílemfinanèní politiky je pomáhat udr/Char9Eovat hospodáø -
skou stabilitu a podporovat mìnovou politiku tak,
aby tato podporovala rùst. Filozofií Paktu stability arùstu, zavedeného v dobì sjednocování mìny, jenechat automatické stabilizátory volnì pùsobitv konjunkturálním cyklu, ale zároveò udr/Char9Eovatv ostatních oblastech rozpoètovou disciplínu, co/Char9E jetrvalým rysem HMU.
Na výdajové stranì rozpoètu, na rozdíl od strany
pøíjmové, jsou jedinou polo/Char9Ekou, u které se oèeká-vají automatické reakce na konjunkturální výkyvy,výdaje související s nezam ìstnaností. V nìkolika
pøíštích desetiletích bude postupné stárnutí obyva -
telstva pøedstavovat výrazný tlak na veøejné výda -
je. Zpùsobem, jak zajistit finanèní udr/Char9Eitelnost
v budoucích letech, je finanèní disciplína obecnìomezující rùst výdajù.
Tato èást se nebude pøímo zabývat všeobecnou mak -
roekonomickou výkonností, aèkoliv je tato základem
nejnovìjších trendù v celkových veøejných výdajích apøíjmech v èlenských státech i zmìn ve slo/Char9Eení veøej -
ných výdajù. Dùsledky fiskální konsolidace pro rùzné
regiony nebo pro rùzné sociální skupiny neznáme úpl -
nì pøesnì. Zatímco fiskální konsolidace vedla s po -
klesem pùjèování ke sní/Char9Eení plateb úrokù z dluhù, co/Char9E
potenciálnì uvolnilo finanèní prostøedky na jiné,
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
84
1260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
sociálnì a hospodáøsky u/Char9Eiteènìjší programy,
stlaèovala zároveò celkovou míru výdajù.
Navíc, aèkoliv se výdaje v dùsledku tohoto tlaku
v pomìru k HDP sni/Char9Eují, omezování s sebou prav -
dìpodobnì nese vyšší motivaci zlepšovat kvalituvýdajových programù, i kdy/Char9E zùstává otevøenáotázka, do jaké míry to vede k úèinnìjším politikámregionální soudr/Char9Enosti. Finanèní narovnání dálemohlo krátkodobì omezit hospodáøskou aktivitu naúkor slabších regionù. I krátkodobì by však fiskálníkonsolidace mohla podpoøit rùst, kdyby byla prove -
dena správnì a doprovázena strukturální refor -
mou. V dlouhodobìjším horizontu bude rùstupravdìpodobnì prospívat stabilní makroekonomic -
ké prostøedí vytvoøené HMU a pøidru/Char9Eenými politi -
kami. Urèitì z toho budou mít prospìch všechnyregiony, i kdy/Char9E se to dosud pøi souèasném zpomale -
ní neprojevilo ve vyšším tempu rùstu.
Celkové státní výdaje v posledních letech v EU vý-
znamnì klesly. V letech 1995 a/Char9E 2002 klesly v prù-mìru z více ne/Char9E 53 % HDP èlenských státù na onìco více ne/Char9E 47 %, pøièem/Char9E pouze u Portugalskadošlo ke zvýšení (a i tam pouz eo1p r o c e n t n í bod)
(graf 2.1 a tabulka A2.1). Toto omezení v EU zdale-ka pøevá/Char9Eilo sní/Char9Eení plateb úrokù z dluhù (o 2 pro -
centní body). V Itálii, kde tyto platby dosáhly v roce1995 12 % HDP a kde bylo sní/Char9Eení obzvláš/Char9D výraz -
né (témìø o 6 procentních bodù), se celý poklesprojevil v ni/Char9Eších výdajích.
I kdy/Char9E se státní výdaje v EU znaènì sní/Char9Eily, pøíjmy
z daní a jiných zdrojù klesly v pomìru k HDP pouzemírnì, co/Char9E svìdèí o všeobecném zachování daòo -
vých sazeb. Kromì Irska, kde byl rùst HDP výjimeè -
nì vysoký, neklesly v /Char9Eádném èlenském státìp ø í j m yov í c en e /Char9E2%H D Pav6z e m í c hs ez v ý š i l y .Rozpoètové schodky se tedy v Unii sní/Char9Eily a v mno -
ha pøípadech se promìnily v pøebytky.
Zmìny ve slo/Char9Eení vládních výdajù
Kromì poklesu plateb úrokù z dluhù se v posled -
ních letech také sní/Char9Eily v pomìru k HDP státní výda -
je na transfery, a/Char9D ji/Char9E jednotlivcùm nebo podnikùm.V letech 1995 a/Char9E 2002 se výdaje na sociální dávky(více ne/Char9E 16 % HDP v EU jako celku) sní/Char9Eily v prù-mìru témìø o 1 % HDP navzdory stárnutí populacea rostoucímu poètu dùchodcù. Toto omezení byloèásteènì dùsledkem poklesu nezamìstnanosti, aleodrá/Char9Eí také všeobecný sklon omezovat zvyšovánísociálních dávek všude, kde je to mo/Char9Ené. Sni/Char9Eovánísociálních dávek však v /Char9Eádném pøípadì neplatípro celou EU, v Nìmecku, Øecku a Portugalsku do -
šlo k významnému nárùstu, v Itálii k menšímu.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
85010203040506070
SE DK FR AT BE FI IT NL EU15 EL DE PT LU UK ES IE0102030405060701995 2002% HDP2.1 Ve řejné výdaje v členských státech, 1995 a 2002
Zdroj: Eurostat, Ú čty státního sektoru
1270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zatímco podíl výdajù na sociální dávky plynoucí na
starobní dùchody v EU v posledních letech spíšestoupal spolu s rostoucím poètem osob v dùchodo -
vém vìku, podíl plynoucí nezamìstnaným v dù -
sledku významného sní/Char9Eení jejich poètu celkovì
klesl. Podle nejnovìjších údajù, které jsou k dispo -
zici (pro rok 2000), tvoøí starobní dùchody (zde za -
hrnují i vdovské a sirotèí dávky) více ne/Char9E 46 %
celkových sociálních transferù v EU a hluboko pod40 % jsou pouze ve tøech severských zemích, kdeje sociální ochrana rozsáhlejší ne/Char9E jinde, a v Irsku,kde je poèet osob v dùchodovém vìku relativnìmalý. Avšak pouze v Itálii je tento podíl nadpoloviè -
ní (63 %). Naopak podpora v nezamìstnanosti
pøedstavuje pouze o nìco více ne/Char9E 6 % celkovýchsociálních transferù v EU a ve všech èlenských stá -
tech kromì Belgie, Španìlska, Finska a Dánska
tvoøí ménì ne/Char9E 10 %, pøièem/Char9E v prvních tøech pøípa -
dech odrá/Char9Eí vysoký poèet nezamìstnaných a v po-
sledním vysokou míru výdajù na osobu.
Ostatní transfery kromì sociálních dávek vèetnì
dotací a podpory podnikù klesly celkovì o více ne/Char9E2,5 % HDP, pøièem/Char9E k obzvláš/Char9D velkému poklesudošlo v Nìmecku (témìø o 7 % HDP) a v Nizozem-sku (o více ne/Char9E 4 % HDP). Ve vìtšinì ostatníchzemí došlo na druhou stranu k mnohem skromnìj -
šímu poklesu nebo k malým zmìnám, pøièem/Char9E
v Rakousku a Portugalsku výdaje na tuto polo/Char9Ekuvzrostly.
Naopak bì/Char9Ené výdaje na zbo/Char9Eí a slu/Char9Eby zùstaly
v pomìru k HDP v prùmìru stejné (necelých 21 %HDP). V rámci toho klesl podíl výdajù plynoucích namzdy a platy zamìstnancù ve veøejném sektoru,co/Char9E bylo èásteènì odrazem zadávání nìkterýchslu/Char9Eeb na základì kontraktù nebo privatizace. Aè -
koliv mzdový fond ve veøejném sektoru v pomìru
k HDP nebyl omezen ve všech èlenských státech,k významnému sní/Char9Eení (o více ne/Char9E 1 % HDP) došlov Nìmecku, Španìlsku, Irsku, Rakousku a Finsku.V Portugalsku se na druhou stranu mzdový fond veveøejném sektoru v pomìru k HDP výraznì zvýšil.V porovnání s rozsahem výdajù na zamìstnanost
ve veøejném sektoru a na ostatní bì/Char9Ené nákupy jeèástka veøejných výdajù na investice a výstavbu in -
frastruktury rùzného typu v EU pomìrnì nízká.
V roce 2002 tvoøila v EU prùmìrnì pouze nìco málopøes 2 % HDP, nad 4 % HDP se vyšplhala pouzev Irsku a Lucembursku. Výše výdajù navíc v posled -
ních letech v pomìru k HDP klesla. V letech 1995 a/Char9E
2002 se více ne/Char9E marginálnì zvyšovala pouzev Øecku, Irsku a Nizozemsku. Podíl celkových vý -
dajù vìnovaných na hmotné investice nicménì zù -
stal v tomto období v podstatì nezmìnìn. To mù/Char9Ee
svìdèit o tom, /Char9Ee ve vìtšinì èlenských státù se in -
frastruktura ve veøejném sektoru v posledních le -
tech pøíliš nerozrostla a /Char9Ee mo/Char9Ená nebyla vytvoøena
po/Char9Eadovaná zásoba veøejného kapitálu. V tomtoobdobí došlo však v mnoha èlenských státech kezvýšení podílu investic do veøejné infrastrukturyrùznými formami spoleèné spolupráce veøejného asoukromého sektoru. Náhrada státních investicsoukromými, co/Char9E mù/Char9Ee být dùsledkem této skuteè-nosti, by nutnì nemusela být z èísel v úètech veøej-ného sektoru patrná.
Rozdìlení veøejných výdajù mezi tyto široké kate-
gorie odrá/Char9Eí funkce, které stát vykonává, slu/Char9Eby,které poskytuje, a platný typ systému poskytováníslu/Char9Eeb, co/Char9E se v jednotlivých zemích liší podle ná -
rodního uspoøádání. Velká èást výdajù na zbo/Char9Eí a
slu/Char9Eby proto plyne na poskytování vzdìlávacích,zdravotních a sociálních slu/Char9Eeb. Zpùsob organiza -
ce poskytování tìchto slu/Char9Eeb, a/Char9D ji/Char9E prostøednictvím
pøímého zamìstnávání personálu nebo nakupová -
ním slu/Char9Eeb, které zamìstnanci poskytují, se proto
odrá/Char9Eí v rozsahu veøejného mzdového a platovéhofondu v pomìru k bì/Char9Eným veøejným nákupùm zbo/Char9Eía slu/Char9Eeb.
Vládní výdaje a sociální soudr/Char9Enost
Velká èást veøejných výdajù v èlenských státech EU,zvláštì na sociální ochranu a sociální slu/Char9Eby, souvisís evropským sociálním modelem a, a/Char9D ji/Char9E zámìrnì èi
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
86
1280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
nikoliv, je hlavním faktorem pøispívajícím k omezování
rozdílù ve výši reálných pøíjmù a v /Char9Eivotních pøíle/Char9Eitos -
tech. V roce 2001 (údaje za rok 2002 ještì nejsou
k dispozici) bylo v EU na sociální ochranu vìnovánopøibli/Char9Enì 40 % celkových vládních výdajù, zatímcodalších 24 % plynulo na vzdìlání a zdravotnictví. Veš -
keré tyto výdaje mìly vliv také, jak uvádíme ní/Char9Ee, na
efektivní rozdìlení veøejných výdajù mezi regiony,nebo/Char9D výši výdajù v ka/Char9Edém regionu vìtšinou urèujepoèet obyvatel /Char9Eijících v daném regionu, jejich vìkovéslo/Char9Eení a potøeba sociální podpory.
V posledních nìkolika letech se souèasnì s pokle -
sem celkových veøejných výdajù také sní/Char9Eily výdaje
na vìtšinu funkcí a slu/Char9Eeb státu, vèetnì sociálníchprogramù. V letech 1995 a/Char9E 2001 klesly výdaje nasociální ochranu v EU (zde vèetnì správní re/Char9Eie is o c i á l n í c hd á v e k )vp r ù m ì r uo1%H D P ,z a t í m c ovýdaje na zdravotnictví a vzdìlání zùstaly všeobec-nì beze zmìn (tabulka A2.3). Z toho však stále vy-plývá, /Char9Ee podíl výdajù plynoucích na tyto tøi polo/Char9Ekyse za tìchto 6 let zvýšil z 59 % z celkových výdajùna 64 %, pøièem/Char9E podíl plynoucí na sociální ochra-nu vzrostl z 38 % na 40 %.
Navzdory obecnì rozšíøenému poklesu výdajù na so-
ciální ochranu v pomìru k HDP v letech 1995 a/Char9E 2001se jejich podíl na celkových výdajích ve všech èlen -
ských státech zvýšil, s výjimkou Nizozemska, Finska
a Švédska, kdy v posledních dvou zemích byla výševýdajù v roce 1995 vysoko nad prùmìrem.
Výdaje na zdravotnictví v pomìru k HDP se ve vìt -
šinì èlenských státù v to mto období zvýšily, pouze
Lucembursko, Rakousko a Finsko zaregistrovalopokles. Podíl výdajù plynoucích na zdravotnictvínicménì ve všech tìchto zemích s výjimkou Ra -
kouska vzrostl.
V tìchto šesti letech došlo k rozšíøenìjšímu poklesu
výdajù na vzdìlání v pomìru k HDP, co/Char9E bylo èásteè -
nì odrazem sní/Char9Eení poètu dìtí školního vìku, aèkoliv
v Dánsku, Švédsku, Itálii, Portugalsku a Velké Britániivýdaje rostly. Podíl výdajù plynoucích na vzdìlání sevšak opìt v tomto období témìø ve všech èlenských
státech zvýšil, jedinou výjimkou je Irsko a Finsko, kdemírnì klesl.
Rùst podílu státních výdajù plynoucích na vzdìlá -
vací, zdravotní a sociální slu/Char9Eby je doprovázen po -
klesem podílu vìnovaného na všeobecné státní
slu/Char9Eby (tj. na administrativu) a jiných výdajù tvoøí -
cích platby úrokù z dluhù, dotace a jiné transfery
ne/Char9E sociální dávky, které zahrnují výdaje na podpo -
ru prùmyslu a regionù (toto omezení jsme konstato -
vali ji/Char9E výše).
Regionální dùsledky vládních výdajù
Vìtšina vládních výdajù na regionální nebo místní
úrovni je pøímým dùsledkem politik urèovaných stá -
tem v souvislosti s poskytováním slu/Char9Eeb nebo podpo-
rou pøíjmù potøebných osob. Je tomu tak bez ohleduna existující systém vlády, federální èi unitární. Aèko-liv se rozsah delegování pravomocí pøi poskytováníslu/Char9Eeb na regionální nebo místní úøady v Unii znaènìliší podle stupnì decentralizace politické moci — co/Char9Eèásteènì, ale v /Char9Eádném pøípadì nikoliv úplnì odrá/Char9Eískuteènost, zda se jedná o systém vlády federální,nebo unitární — všechny èlenské státy mají zájemzajistit, aby se úroveò poskytování mezi jednotlivýmilokalitami pøíliš nelišila.
V pøípadì sociální ochrany dochází k tomuto zajiš -
tìní prostøednictvím centralizace pevných sazeb
dávek a kritérií zpùsobilosti k pobírání podpory, ikdy/Char9E je systém spravován místnì, tak/Char9Ee nárok nadávky a vyplácenou výši nezávisí nebo by nemìlzáviset na tom, kde dotyèná osoba v dané zemi/Char9Eije.
1
Podobnì u vìtšiny slu/Char9Eeb, a/Char9D se ji/Char9E jedná o vzdìlání,zdravotnictví nebo policejní dohled, je minimální úro -
veò urèována spíše centrálnì i tam, kde je odpovìd -
nost za provozování a poskytování slu/Char9Eeb svìøena
místním nebo regionálním úøadùm. V nìkolika èlen -
ských státech také obvykle dochází k pokusùm
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
87
1290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zohlednit regionální rozdíly ve slo/Char9Eení populace a
ostatní faktory ovlivòující potøeby dané oblastivy/Char9Eadující nepøimìøený objem veøejných slu/Char9Eeb, má-libýt dosa/Char9Eeno spoleèné úrovnì sociálního zabezpe -
èení. To platí zvláštì pro vzdìlávání, kde je jasnì
relevantní pomìr obyvatelstva školního èi vysoko -
školského vìku, a pro zdravotní a sociální slu/Char9Eby, kde
je dùle/Char9Eitou determinantou potøebnosti relativní poèetstarších osob.
Rozdíly ve vládních systémech
Vládní systémy a stupeò dec entralizace politických
pravomocí se v EU znaènì liší. Ve federacích, jakoje Nìmecko, Rakousko nebo Belgie, je významnáèást odpovìdnosti za realizaci politiky v mnoha ob -
lastech na regionální nebo státní úrovni. Aèkoliv
formulování politiky je obvykle ménì decentralizo -
vané nebo tuto pravomoc sdílejí rùzné vládní úrov-
nì, mívají regionální úøady v tìchto zemích urèitouautonomii v oblasti opatøení zavádìných za úèelemdosa/Char9Eení spoleèných cílù a mohou do jisté míry roz-hodovat o míøe priority pøidìlené rùzným cílùm.Proto mù/Char9Ee v podmínkách konkrétních regionù a lo-kalit docházet k rozdílùm v rozdìlování výdajù. Zá-roveò, jak je popsáno ní/Char9Ee, existují v tìchto zemíchmechanismy, které zabraòují vzniku velkých rozdí -
lù ve výdajích na veøejné slu/Char9Eby v jednotlivých regi -
onech. Ty mají podobu centrálnì stanovených
pravidel nebo norem a vyrovnávacích mechanis -
mù, které zajiš/Char9Dují, aby se finanèní prostøedky,
k nim/Char9E mají regiony pøístup, pøíliš nelišily.
Po snahách decentralizovat vládu, které se objevova -
ly v posledních dvaceti letech, mají rostoucí míru od -
povìdnosti za diskrétní oblasti politiky také regionální
úøady ve Španìlsku a Itálii, pøièem/Char9E v Itálii se zavádìjídalší rozsáhlé zmìny. V souèasnosti jsou jejich pravo -
moci vybírat danì v porovnání se spolkovými zemìmi
v Nìmecku nebo se severskými zemìmi relativnìomezené, i kdy/Char9E ne tak jako v Belgii, kde její tøi regionyfinancují z místnì vybraných daní pouze malou èástsvých výdajù. Obzvláštì velkou politickou pravomocmají místní úøady ve tøech severských zemích,
Dánsku, Finsku a Švédsku. Velkou èást pøíjmù na fi -
nancování tìchto úøadù poskytují místnì vybírané
danì z pøíjmu, ale doplòují je národní plány, které vy -
rovnávají fiskální kapacitu nebo zajiš/Char9Dují další
prostøedky.
Ve Francii, Velké Británii a ostatních èlenských stá -
tech je na druhou stranu vytváøení politiky mnohem
centralizovanìjší, i kdy/Char9E se objevily urèité snahy o de -
centralizaci. Aèkoliv regionální a místní úøady mohou
být povìøeny realizací politiky a zajiš/Char9Dováním slu/Char9Eebna místní úrovni, jejich pravomoci vybírat danì jsouomezené stejnì jako mo/Char9Enost rozhodovat o tom, jakutratí rozpoèet na poskytování slu/Char9Eeb vyplacenýcentrální vládou.
Aèkoliv všeobecný trend smìøuje k vìtší decentraliza -
ci pravomocí na regionální a místní úroveò, doprovází
jej ve vìtšinì pøípadù posilování prostøedkù zabraòu-jících znevýhodòování ménì prosperujících oblastítím, /Char9Ee budou nuceny poskytovat více slu/Char9Eeb. Mo/Char9Enouvýjimkou je Itálie, kde je regionálním úøadùm stálevíce poskytována vìtší autonomie nad výdaji, kterépøebírají, ani/Char9E by ji do této doby doplòoval srovnatelnýnárùst pøíjmù, které mají na financování výdajù ménìprosperující regiony.
Regionální odchylky vládních výdajù
Zatímco tyto rozdíly ve vládnutí v EU ovlivòují jak regi -
onální rozdìlování veøejných výdajù, tak výši daní na
jejich financování, vybíraných spíše místnì ne/Char9E cent -
rálnì, v praxi skuteèné výdaje na osobu vykazují pou -
ze malé odchylky mezi regiony v jednotlivých zemích.
Podobnì nejsou, jak se zdá, mezi jednotlivými státypodstatné rozdíly v míøe zdanìní a v poplatcíchulo/Char9Eených osobám /Char9Eijícím a pracujícím v rùznýchregionech (viz dále).
Skuteènost, /Char9Ee se o politikách rozhoduje na národní
úrovni podle vnímaných potøeb, svìdèí o existujícísnaze státu pøidìlovat vìtší èást svých výdajù do
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
88
1300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ménì prosperujících regionù v pomìru k jejím pøí -
jmùm ne/Char9E do regionù více prosperujících, a do chud -
ších oblastí v rámci regionù ne/Char9E do oblastí bohatších.
Bohu/Char9Eel podle údajù, které jsou k dispozici, nelze
hodnotit relativní rozsah veøejných výdajù v rùz -
ných regionech u všech èlenských státù. Není ani
mo/Char9Ené dìlat srovnání mezi jednotlivými státy,nebo/Char9D informace, které jsou k dispozici, bývají neú -
plné a specifické pro konkrétní stát. Hlavní snahou
je zde proto ukázat, jak rozdílnì pøispívají veøejnévýdaje a daòový systém k HDP a tak udr/Char9Eují pøíjmyv ménì prosperujících regionech vùèi více pros -
perujícím v relativní rovinì, a naznaèit rozsah
pøíspìvkù. Toho lze dosáhnout pøezkoumáním re -
gionálních dopadù výdajù ve vybraných zemích,
pro nì/Char9E existují údaje, a posouzením zpùsobù vybí -
rání daní v Unii.
Velká BritánieVe Velké Británii, stejnì jako ve zbytku EU, jde vìtšina
veøejných výdajù, které lze rozlišit na regionální úrovni(pøibli/Char9Enì 85 % z celkového objemu), na sociálníochranu, zdravotní a sociální slu/Char9Eby a vzdìlání. Ty do-hromady ve finanèním roce 2000–01 tvoøily v regio-nech v prùmìru 75 % vládních výdajù (graf 2.2 atabulka A2.4). Pokud jde o výdaje na osobu v jednotli -
vých regionech, jsou vyšší ne/Char9E jinde spíše v ménì
prosperujících regionech, jako je Severní Irsko,Skotsko, Wales a severní a severozápadní Anglie,
èásteènì v dùsledku vyšších výdajù na sociálníochranu, co/Char9E odrá/Char9Eí velký poèet nezamìstnaných anepracujících osob, i kdy/Char9E také v dùsledku dodateè -
ných výdajù na zdravotnictví a administrativu v prv -
ních tøech regionech. Výdaje na osobu pøevyšovaly
národní prùmìr také v Londýnì, co/Char9E opìt èásteènìodrá/Char9Eí vyšší výdaje na administrativu v dùsledku vìt -
šího poètu vládních úøadù, které jsou zde umístìny, i
kdy/Char9E ji/Char9E léta probíhají snahy o decentralizaci.
Aèkoliv mezi regiony existují urèité rozdíly ve výda -
jích na osobu ve vzdìlávání a zdravotnictví, jsou
alespoò v anglických regionech srovnatelnì ome -
zené stejnì jako rozdíly ve výdajích na /Char9Eivotní pro -
støedí a dopravu.
Z èísel udávajících výdaje na osobu vyplývá, /Char9Ee vý -
daje v pomìru k HDP se v jednotlivých britských re-
gionech znaènì liší. I kdy/Char9E ponecháme stranouSeverní Irsko, které je kvùli nedávné minulosti apøetrvávajícím politickým problémùm specifickýmpøípadem, sahaly výdaje v letech 2000–01 od vícene/Char9E 41 % HDP ve Walesu a v severní Anglii po21–22 % v Londýnì a na jihovýchodì. Podle tohotomìøítka pøispívají veøejné výdaje k pøíjmùm témìødvakrát tolik v prvních dvou regionech, které pro -
sperují nejménì z celé Velké Británie, ne/Char9E v posled -
ních dvou, hlavnì v dùsledku mnohem ni/Char9Ešího HDP
na osobu a v menší míøe v dùsledku vìtší potøebysociálních výdajù.
Zároveò je nutno upozornit, /Char9Ee velká èást tìchto do -
dateèných výdajù se skládá spíše z výdajù bì/Char9Ených
ne/Char9E investièních, tzn. /Char9Ee plynou spíše na spotøebune/Char9E na investice, a jako takové mají pravdìpodob -
nì pouze omezený úèinek na posilování základní
konkurenceschopnosti. Napøíklad na silnice a do -
pravu bylo vìnováno v prùmìru pouze 1 % HDP a
v /Char9Eádném regionu toto èíslo nepøevyšovalo 1,5 %HDP. Na druhou stranu se také stává, /Char9Ee nìkterévýdaje klasifikované jako bì/Char9Ené, jako jsou výdajena vzdìlávání a odbornou pøípravu, výzkum a vývojnebo na podporu rozvoje podnikání, se více
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
89 
North
N West
Yorks
E MidsW Mids S West
East
LondonS EastEnglandScotlandWalesN Ireland
2025303540455055
20 25 30 35 402025303540455055Výdaje (% z regionálního HDP)2.2 Vládní výdaje podle region ů ve Velké Británii, 
pr ům ěr 2000-2001
HDP na osobu (000 EUR)
Zdroj: viz tabulka A2.4
1310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
podobají investicím a mohou v daném regionu pøí -
padnì významnì pøispívat ke zvyšování výrobního
potenciálu. Nicménì i kdy/Char9E se vezme tento aspektv úvahu, lze øíci, /Char9Ee vìtšina regionálních výdajù máspíše sociální ne/Char9E hospodáøské cíle.
ItáliePodobný obrázek se nabízí v Itálii, i kdy/Char9E rozdíly
v relativním rozsahu veøejných výdajù mezi jednot -
livými regiony jsou trochu ménì systematické ne/Char9E
ve Velké Británii a rozdíly ve skuteèném podílu vý -
dajù na HDP jsou navzdory vìtším regionálním roz -
dílùm v HDP na osobu menší. Je však nutno
poznamenat, /Char9Ee údaje o veøejných výdajích jsouúplnìjší ne/Char9E ve velké Británii, kde 15 % celkovýchvýdajù není rozdìleno mezi regiony, co/Char9E by mohloovlivnit srovnání, kdyby se dotyèné výdaje soustøe -
dily v Londýnì a jiných více prosperujících regio-
nech. Nicménì pùsobící faktory jsou v obou zemíchstejné.
I kdy/Char9E se výdaje na sociální ochranu na osobu v jed-
notlivých italských regionech liší, ovlivòují je ménìrozdíly v míøe nezamìstnanosti ne/Char9E v podílu obyvatel-stva v dùchodovém vìku, nebo/Char9D nezamìstnaní pobí-rají srovnatelnì nízké dávky, a dùchody jsou pomìrnìvysoké. Relativní poèet osob v dùchodovém vìku jenavíc znaènì vyšší ve více prosperujících severníchregionech Itálie ne/Char9E v ménì prosperujících regionechji/Char9Eních na rozdíl od Velké Británie, kde jsou regionálnírozdíly v poètech pomìrnì malé. Kromì toho v Itáliijsou dùchody více svázány s pøedchozím pøíjmemne/Char9E ve Velké Británii, kde základní státní dùchod tvoøípevnì stanovená èástka. Výdaje na sociální ochranuna osobu byly proto v roce 2000 v Ligurii, kde je pøi -
bli/Char9Enì 25 % obyvatel starších 65 let, témìø o 85 % vyš -
ší ne/Char9E v Kampánii, kde je toto èíslo pouze 14 % (graf
2.3 a tabulka A2.5). Zatímco výdaje na sociální ochra -
nu na osobu ve vìtšinì severních regionù pøevyšova -
ly národní prùmìr, ve všech ji/Char9Eních regionech byly
významnì ni/Char9Eší (aèkoliv vyšší ne/Char9E prùmìr v druhéskupinì, pokud jde o údaje HDP v procentech, jak jeuvedeno ní/Char9Ee).V pøípadì vzdìlání a zdravotnictví byly rozdíly ve vý -
dajích na osobu ménì významné, i kdy/Char9E stále platí, /Char9Ee
ve vzdìlání byly výdaje na osobu ve všech ji/Char9Eních re -
gionech s výjimkou Sardinie pod národním prùmìrem
a ve zdravotnictví byly podprùmìrné ve všech. Tytorozdíly však mo/Char9Ená spíše odrá/Char9Eejí ni/Char9Eší mzdy a ostat -
ní náklady na jihu ne/Char9E na severu ne/Char9E rozdíl v úrovni
poskytovaných slu/Char9Eeb.
Výdaje na osobu na dopravu, /Char9Eivotní prostøedí a jiné
programy jsou také spíše ni/Char9Eší v ji/Char9Eních ne/Char9E severníchregionech. Nicménì rozdíl v tìchto oblastech výdajùstejnì jako v sociální ochranì, zdravotnictví a vzdìlá -
ní byl celkovì menší ne/Char9E rozdíl v HDP na osobu, tak/Char9Ee
celkové vládní výdaje byly ve vìtšinì výdajù — ale neve všech, jak je uvedeno ní/Char9Ee — v pomìru k HDP naosobu vyšší v ménì prosperujících èástech Itálie ne/Char9Ev tìch více prosperujících. Výdaje v pomìru k HDPproto sahaly od 35 % nad národním prùmìrem na Sar-dinii a 30 % nad prùmìrem v Kalábrii, co/Char9E je regions nejni/Char9Eším HDP na osobu, po 25 % pod prùmìrem veVenetu, co/Char9E tvoøí trochu menší rozdíl mezi extrémyne/Char9E ve Velké Británii
2.
Zároveò i kdy/Char9E všechny ji/Char9Ení regiony mají veøejné vý-
daje v pomìru k HDP nadprùmìrné, ne ve všech se-verních regionech je tato úroveò pod prùmìremnavzdory nadprùmìrnému HDP na osobu, který majívšechny tyto regiony. Ve skuteènosti ve Valle d´Aostaa Laziu byly výdaje v pomìru k HDP v roce 2000 více
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
90 
Sardegna
SiciliaCalabria
Basilicata
Puglia
Campania
Molise
AbruzzoLazio
MarcheUmbria
Toscana
Emilia Rom agnaLiguria
Friuli Venezia 
Giulia
VenetoTrentino Alto 
Adige
LombardiaValle d'Aosta
Piemonte
4050607080
10 15 20 25 304050607080Výdaje (% z regionálního HDP)2.3 Ve řejné výdaje* podle region ů v Itálii, 2000
HDP na osobu (000 EUR)
*zahrnuje kapitálové spole čnosti i všechny vládní úrovn ě
Zdroj: viz tabulka A2.5
1320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ne/Char9E 20 % nad prùmìrem, co/Char9E je více ne/Char9E v Puglii nebo
Kampánii. Výdaje byly také pomìrnì vysoké ve vzta -
hu k HDP v Ligurii, pøevá/Char9Enì v dùsledku pomìrnì vy -
soké míry výdajù na sociální ochranu (v dùsledku
vysokého poètu dùchodcù), které se v roce 2000 vy -
šplhaly na více ne/Char9E 23 % regionálního HDP, co/Char9E je
více ne/Char9E ve všech ji/Char9Eních regionech s výjimkouKalábrie.
Proto je dùsledkem vládních výdajù v Itálii stejnì jako
ve Velké Británii obecnì zmenšování rozdílù v HDPna osobu, i kdy/Char9E se tento vliv zdá menší (aèkoliv nelzezapomínat na výše uvedené vymezení). Avšak stejnìjako ve Velké Británii výdaje plynou mnohem více napodporu spotøeby ne/Char9E na investice, napøíklad výdajena silnice a dopravu èinily v prùmìru pouze nìco pøes2 % HDP a ve všech regionech byly pod 5 % HDP, co/Char9Eje více ne/Char9E ve Velké Británii, ale stále pomìrnì málo.
ŠpanìlskoVe Španìlsku jsou pøi urèování regionálního dopadu
výdajù evidentní stejné faktory jako ve Velké Británii aItálii, i kdy/Char9E údaje jsou k dispozici pro omezenìjší øaduvýdajù ne/Char9E v prvních dvou zemích. V tomto pøípadì,stejnì jako v Itálii, neexistuje bli/Char9Eší (inversní) spojenímezi výdaji na komunální slu/Char9Eby na osobu a mírouprosperity regionu nebo jejím nedostatkem, i kdy/Char9E in -
tervence ze strukturálních fondù, které jsou znaèné a
pomìrnì zamìøené na chudší regiony spadající podCíl 1, slou/Char9Eí ke sblí/Char9Eení tohoto vztahu. Nicménì veøej -
né výdaje znaènì pøispívají k HDP spíše v ménì ne/Char9E
více prosperujících regionech, a tak mají vliv naposilování sociální soudr/Char9Enosti.
Proto byly výdaje na zdravotní a sociální slu/Char9Eby ve
Španìlsku v letech 1992 a/Char9E 1999 v pomìru k HDPve vìtšinì regionù spadajících pod Cíl 1 vyšší ne/Char9Ev regionech ostatních (graf 2.4 a tabulka A2.6), co/Char9Eèásteènì odrá/Char9Eí vyšší poèet nezamìstnaných
3.
Pøesto se vyskytlo nìkolik výjimek. Konkrétnì vý -
daje na zdravotní a sociální slu/Char9Eby byly pod národ -
ním prùmìrem ve Valencii, co/Char9E je region spadající
pod Cíl 1, a nad prùmìrem v Navarøe, která má dru -
hou nejvyšší míru HDP na osobu ze všech španìl -
ských regionù.
Výdaje na infrastrukturu byly pomìrnì vysoké také
spíše v regionech spadajících pod Cíl 1, aèkoliv nad-prùmìrné hodnoty mìlo opìt nìkolik regionù, kterépod Cíl 1 nespadají. Ve Španìlsku, stejnì jako ve Vel-ké Británii a Itálii, byla však èástka vìnovaná na inves-tice do infrastruktury v pomìru k HDP jednotnì nízká,3 % HDP pøekroèila pouze v Extramaduøe a Ceuta yMelilla, a to jen mírnì.
Vezmou-li se v úvahu výdaje financované EU, vý -
daje za toto období celkovì sahaly v prùmìru od
31 % HDP v Extramaduøe (region s nejni/Char9Eším HDPna osobu ve Španìlsku) a 25 % na Kanárských ost -
rovech po 13 % v Madridu a Catalunì a pouze 12 %
na Baleárách.
Daòová politika a regionální HDP
Aèkoliv údaje o vládních výdajích v èlenských státechjsou neúplné, ty, které jsou k dispozici, jasnì ukazují,/Char9Ee veøejné výdaje pøedstavují v jednotlivých regionechrùzný podíl na HDP, co/Char9E napomáhá sni/Char9Eovat rozdíly azachovávat sociální soudr/Char9Enost.
Hlavní otázkou je, jak dalece vyšší výdaje v pomìru
k HDP v ménì prosperujících regionech
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
91 
Canarias Ceuta y Melilla
MurciaAndalucia
Illes BalearsValencia
CataluñaExtremadura
Castilla-la 
Mancha Castilla y León
MadridAragón
La RiojaNavarraPais Vasco CantabriaAsturias
Galicia
101520253035
12 14 16 18 20 22 24 26101520253035Výdaje (% z regionálního HDP)2.4 Vládní výdaje podle region ů ve Špan ělsku, 
pr ům ěr 1992-1999
HDP na osobu (000 EUR)
Zdroj: viz tabulka A2.6
1330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
doprovázejí vyšší danì a ostatní poplatky na finan -
cování této vyšší úrovnì neboli, jinými slovy, jak da -
lece je úèinek vyšších výdajù vyvá/Char9Een vyššími
poplatky uvalenými v daných regionech na pøíjmy.
Aèkoliv z údajù, které jsou k dispozici, se na tuto
otázku obtí/Char9Enì hledá odpovìï, je mo/Char9Ené pochopitregionální dopad existující ch systémù financování
z údajù o rozdìlení daní mezi centrální vládu a regi -
onální nebo místní samosprávu. Proto v zásadìèím více jsou za úhradu nákladù na výdaje na regio -
nální nebo místní úrovni odpovìdné regiony pro -
støednictvím vybírání daní od osob /Char9Eijících apodnikù umístìných v daném regionu, tím pravdì -
podobnìji se vykompenzují veškeré prospìšnéúèinky vyšších výdajù v pomìru k HDP
4. Tyto vyšší
danì mohou být samozøejmì samy vykompenzo -
vány politickým rozhodnutím zvýšit transfery odcentrální vlády nebo vytvoøit vyrovnávací fond nazmenšení rozdílù v pøíjmech na financování výdajùmezi regiony.
Tam, kde je výše zdanìní nebo sociálních pøíspìv-
kù stanovena centrálnì, t ento problém nevzniká
v tom smyslu, /Char9Ee obèané /Char9Eijící v ménì prosperují-cích regionech — nebo v chudších oblastech víceprosperujících regionù — budou automaticky platitspíše ni/Char9Eší danì ne/Char9E obèané /Char9Eijící jinde, proto/Char9Ee je -
jich pøíjmy jsou úhrnem ni/Char9Eší. Jestli/Char9Ee pro pøíjmy avýdaje platí stejné sazby daní a pøíspìvkù, a pøíjemrozpoètu z daní je tedy v daném regionu stejný jakojinde, bude mít daòový systém na pøíjmy na finan -
cování výdajù neutrální úèinek, a nebude tedyslou/Char9Eit k vykompenzování podílu výdajù na HDP.Jestli/Char9Ee budou daòové sazby spíše progresivní ne/Char9Eproporcionální v tom smyslu, /Char9Ee se budou zvyšovatspolu s pøíjmem, bude daòový systém posilovatrozdílný úèinek výdajù na regionální výše HDP.
Je obtí/Char9Ené urèit, jak dalece je daòový systém v rùz -
ných èlenských státech progresivní oproti proporci -
onálnímu, jeliko/Char9E to zále/Char9Eí na interakci daní
z pøíjmu, které jsou obvykle progresivní, spotøeb -
ních daní, které jsou obvykle proporcionální, i kdy/Char9Ese v rámci slo/Char9Eení výdajù mohou lišit, a sociálníchpøíspìvkù, které jsou také obvykle proporcionálníalespoò do urèité výše pøíjmu
5. Z podkladù vyplývá,
/Char9Ee daòové systémy jsou ve vìtšinì zemí v EU mírnìprogresivní a v ostatních víceménì proporcionálnínebo maximálnì pouze mírnì regresivní
6.J a k ot a -
kové mohou v nìkterých pøípadech pøispívat k dife -
renènímu úèinku politiky veøejných výdajùv jednotlivých regionech, v jiných pøípadech je ne -
pravdìpodobné, /Char9Ee by tento úèinek pøíliš vykom -
penzovaly, pokud vùbec.
V praxi se ve vìtšinì èlenských státù EU vybírají
danì pøevá/Char9Enì centrálnì a pøíjmy z regionálních amístních daní pøedstavují pouze malý podíl na cel -
kových finanèních prostøedcích vybraných na fi -
nancování veøejných výdajù. V EU jako celku v roce2001 pouze 15 % finanèních prostøedkù pocházeloz regionálních a místních zdrojù, vìtší podíl mìlypouze federální státy jako Nìmecko a Rakousko, tøiseverské zemì, kde mají místní úøady významnouodpovìdnost za výdaje, a Španìlsko, kde jsou regi-ony dùle/Char9Eité (graf 2.5 a tabulka A2.7). Navíc s výjim-kou nìkolika zemí zùstává podíl pøíjmù vybranýchz regionálních a místních zdrojù v posledních le-tech stejný a hlavní zmìnou ve slo/Char9Eení vládních pøí-jmù je posun od sociálních pøíspìvkù k daním, abyse èásteènì sní/Char9Eila daòová zátì/Char9E nazamìstnanost.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
92 
020406080100
BEDKDEELESFRIEITLUNLATPTFISEUK 
EU15020406080100
Regionální + místní vl.
Sociální zabezpe čení
Centrální vl.% z celkov ých p říjm ů2.5 P říjmy z daní a sociálních p řísp ěvk ů podle vládní 
úrovn ě, 2001
Zdroj: Eurostat, Ú čty státního sektoru
1340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Jedinými zemìmi, kde došlo k podstatnému nárùstu
významu regionálních a místních daní, jsou Dánsko,Španìlsko a Itálie, v poslednì jmenované se jejich po -
díl na pøíjmech v letech 1995 a/Char9E 2001 témìø zdvojná -
sobil. To odrá/Char9Eí italskou politiku vìtší delegace
pravomocí vybírat danì na financování vládních vý -
dajù na regiony, pøièem/Char9E dùsledkem této politiky je
zvyšující se podíl daní vybíraných regionálnì, nikolivcentrálnì a vzrùstající pravdìpodobnost, /Char9Ee skuteènédaòové sazby budou vyšší v ménì prosperujícíchregionech, kde je menší zdanitelná kapacita.
Itálie, stejnì jako jiné zemì, kde je znaèná míra pra -
vomocí získávat pøíjmy do rozpoètu z daní delego -
vána na regionální a místní úroveò, potøebuje
výslovný mechanismus pro transfery z více doménì prosperujících oblastí, pokud poslednì jme -
nované nemají být znevýhodnìny nutností vybírat
vyšší danì nebo akceptovat menší èástky z veøej-ných výdajù a ni/Char9Eší úroveò slu/Char9Eeb, co/Char9E z toho prav-dìpodobnì vyplývá.
Ve vìtšinì èlenských státù však pomìrnì nízký podíl
daní vybraných na regionální a místní úrovni spolus charakteristikou daòového systému svìdèí o tom,/Char9Ee zpùsob financování výdajù nepùsobí proti rozdílùmv podílu veøejných výdajù na HDP mezi jednotlivýmiregiony.
Mechanismy pøevádìní pøíjmù na
regiony na základì volného uvá/Char9Eení
Výše uvedený závìr do jisté míry potvrzuje pøezkou -
mání existujících prostøedkù pro celkovou správu vý -
dajù centrální vládou, realizovaných na regionální a
místní úrovni a pro urèování daní, z nich/Char9E lze tyto vý -
daje financovat. Ve všech èlenských státech probíhá
vìdomé úsilí o zvýšení dostupných pøíjmù v oblas -
tech, kde daòový základ nedostateènì odpovídá vý -
dajovým potøebám nebo kde jsou náklady na slu/Char9Eby,
které musí být poskytovány, vyšší ne/Char9E obvykle, napøí -
klad kvùli povaze terénu nebo z jiných dùvodù. Navíc
lze urèitým regionùm poskytnout konkrétní podporuna hospodáøský rozvoj.Rozsah vládních transferù do rùzných regionù
nebo místních oblastí je v rùzných zemích urèovántrochu rozdílnì, i kdy/Char9E spoleèné principy jsou zøej -
mé zejména ve zpùsobu posuzování potøeb a míst -
ní zdanitelné kapacity. Navíc ve všech zemích mají
regionální a místní úøady, bez ohledu na výši finan -
cování od centrální vlády a bez ohledu na to, jak
pøísnì se posuzují potøeby, urèitou volnost v rozho -
dování o tom, jak ve skuteènosti získané transfery
utratí.
V Nìmecku je vyrovnávací proces urèen k tomu,
aby upravoval pøíjmy, které mají k dispozici jednotli -
vé spolkové zemì, existuje však také urèitá vymì -
øená èástka na zvláštní potøeby, jako napøíklad pro
mìstské státy. Jeliko/Char9E však mají jednotlivé spolko -
vé zemì znaènou autonomii, nevydají nutnì na rùz -
né veøejné slu/Char9Eby stejné èástky, jak se pøedpokládá
pøi výpoètu vyrovnaných výdajù na osobu. To stej-né platí v Rakousku.
Ve tøech severských zemích i v mnoha ostatních
èlenských státech má tento systém podobný cíljako v Nìmecku, ale funguje mezi mnohem menší-mi úøady — obcemi nebo okresy, ne spolkovýmizemìmi.
Ve Švédsku je hlavním místním zdrojem pøíjmù
místní samosprávy místní daò z pøíjmu a systémtransferù je zamìøen na zvýšení pøíjmù obcí, kdejsou pøíjmy a zdanitelná kapacita pomìrnì nízké,pomocí transferù z majetnìjších oblastí. Navíc zdefunguje politika pøemís/Char9Dování nìkterých centrál -
ních státních úøadù do ménì prosperujících obcí,
aby se tak dále pomohlo jejich rozvoji a zvýšil se je -
jich daòový základ.
Podobná vyrovnávací opatøení fungují v Dánsku, i
kdy/Char9E mezi ještì menšími místními úøady. Zde je 14okresù, dva regiony se zvláštním statutem (Kodaòa Frederiksberg) a 271 obcí, které všechny majívlastní daò z pøíjmu a z nemovitostí a v dùsledkutoho pomìrnì vysokou míru autonomie
7.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
93
1350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ve Finsku mají obce velký daòový základ, ale ne -
mají pravomoc urèovat daòové sazby. Majetnìjší
regiony tedy vytváøejí vyšší pøíjmy, ne/Char9E potøebují navýdaje, které jsou poté ve skuteènosti pøevádìnyna ménì majetné regiony s ni/Char9Ešími daòovýmivýnosy.
Kritéria pro hodnocení regionální
a místní potøebnosti výdajù
Ve všech èlenských státech se potøeba výdajù na
regionální a místní úrovni hodnotí centrálnì jakoprostøedek k urèení výše transferu, který by mìl býtdotyèným úøadùm vyplacen. Pou/Char9Eívané metodyjsou velmi podobné, ve vìtšinì pøípadù zahrnují od -
had standardizované úrovnì slu/Char9Eeb na obyvatele, i
kdy/Char9E se liší ve zpùsobu — a v míøe propracovanosti— tìchto odhadù.
V Nizozemsku napøíklad transfery od centrální vlá-
dy oblastem a obcím tvoøí vìtšinu jejich pøíjmù a ur-èují se na základì øady ukazatelù (jako je rozloha,hustota obyvatelstva, kvalit a pùdy, sociální struktu-
ra a stupeò urbanizace i jejich místní zdanitelná ka-pacita). Jediným cílem tohoto systému je všakvyrovnat pøíjmy, které potøebují na výdaje, podle je-jich potøeb.
V Portugalsku pøidìluje prostøedky tøem regionùm
úrovnì NUTS 1 všeobecný fond, pøevá/Char9Enì na bázipøepoètu na osobu, ale existují zde další kritéria veprospìch dvou ostrovních regionù (viz ní/Char9Ee). Tentovšeobecný fond vyu/Char9Eívá také øadu kritérií k urèenípøíspìvkù obcím v ka/Char9Edém regionu. Druhý fond,který je výslovnì zamìøen na soudr/Char9Enost, se ome -
zuje na ménì rozvinuté obce, zatímco další dva
fondy mají zajistit, aby obce mìly adekvátní pro -
støedky. Transfery jsou všeobecnì v nepøímém
pomìru k pøíjmùm na osobu, Lisboa e Vale doTejo, nejmajetnìjší region, pobírá na osobu ménìne/Char9E tøetinu èástky plynoucí do Alenteja, nejmé -
nì majetného regionu. (V pomìru k HDP tvoøí
transfery do prvního regionu sotva 1 %, do druhého6% . )V mnoha èlenských státech, jako v pøípadì mìst -
ských spolkových zemí v Nìmecku, se konkrétním re -
gionùm nebo místním oblastem dostává pøi
rozdìlování transferù pøednostního zacházení. Itálie,Španìlsko a Velká Británie udìlují urèitým regionùmz historických nebo kulturních dùvodù zvláštní statut,èím/Char9E dochází k vìtší decentralizaci moci a ve vìtšinìpøípadù k rùzným vzorcùm financování (v pøípadì Vel -
ké Británie jde o Severní Irsko, Skotsko a Wales). Do
menší míry to platí také ve Finsku, kde má ve vztahuke zbytku zemì zvláštní statut a zacházení regionÅland, v Portugalsku v pøípadì Azor a Madeiry a veFrancii v pøípadì Korsiky a zámoøských departmentùa území. Nìkteré tyto regiony se zvláštním statutempobírají od centrální vlády vìtší transfery ne/Char9E ostatníoblasti, i kdy/Char9E jsou pomìrnì majetné — pøíkladem jeTrentino Alto Adige v Itálii i Åland ve Finsku. Takovéplatby se sice nemusí zdát spravedlivé, pokud jde ohospodáøskou nebo sociální soudr/Char9Enost, mohou všakbýt dùle/Char9Eité pøi zachování politické soudr/Char9Enosti.
Rozpoèty francouzských regionálních úøadù jsou finan-
covány hlavnì transfery od státu. Na francouzských zá-moøských územích tvoøí veøejné výdaje na osobu pøi-bli/Char9Enì trojnásobek prùmìru centrální Francie a naKorsice 3,5 násobek prùmìru. Transfery do vìtšinyostatních regionù se liší pomìrnì málo. Aèkoliv ménìmajetné regiony pobírají v prùmìru vìtšinou relativnìvíce v pomìru k obyvatelstvu, existuje nìkolik anomálií avztah mezi pøíjmem na osobu a veøejnými výdaji je sla -
bý. Konkrétnì Ile de France pobírá nejvíce prostøedkù
nad národním prùmìrem — pravdìpodobnì kvùli vyš -
ším nákladùm na poskytování slu/Char9Eeb — zatímco
v Lotrinsku jsou výdaje na osobu hluboko podprùmìrné.
Slaïování transferù s podporou SpoleèenstvíV zemích, které pobírají podstatné èástky ze struktu -
rálních fondù, jsou nìkteré národní politiky úzce spja -
ty s financováním z EU. Proto ve Španìlsku pøidìluje
fond na kompenzaci mezi jednotlivými územími do -
plòkové finance pouze regionùm spadajícím pod Cíl 1
(aèkoliv zde existuje také zvláštní fond „Teruel“, kterýposkytuje podporu této èásti autonomního regionu
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
94
1360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Aragón, i kdy/Char9E Aragón jako celek není podle pøedpisù
Spoleèenství urèený).
V Øecku je hlavním národním nástrojem na podporu
hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti Program veøej -
ných investic (PIP), který financuje velké infrastruktur -
ní projekty v dopravì, vzdìlání, zdravotnictví, kultuøea jiných hlavních hospodáøských odvìtvích na státní i
regionální úrovni. Vìtšina financí pøidìlovaných PIPprochází Rámcem podpory Spoleèenství (CSF) III.Regiony, které v rámci souèasného CSF pobírají odSpoleèenství nejvyšší transfery na osobu (Dytiki Ma -
kedonia a Voreio Aigaio), pobírají 5–6krát více ne/Char9E re -
gion Attica. Také v Irsku se ze státního rozpoètu
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
95Vyrovnávání v Nìmecku
V Nìmecku je hlavním kanálem pro transfery penìz
mezi samotnými spolkovými zemìmi a mezi spolkovouvládou a spolkovými zemìmi systém finanèního vyrov -
nání ( Länderfinanzausgleich ). V souèasné podobì, kte -
rá se datuje od roku 1995, kdy byly podle Paktu solidarity
(Solidarpakt) slouèeny oddìlené systémy ve východníma západním Nìmecku, je kombinací èistì horizontálníhovyrovnání a spolkového doplòování.
Pøi výpoètu pøíslušné pozice ka/Char9Edé spolkové zemì se
bere v úvahu zdanitelná kapacita zalo/Char9Eená na daních,které platí výluènì pro konkrétní spolkovou zemi nebona daních, o které se dìlí se spolkovou vládou. Primárníalokace se skládá ze spoleèných daní z pøíjmu, ze ziskua z obratu. Pøibli/Char9Enì 75 % takto získaných prostøedkù jerozdìleno mezi spolkové zemì podle poètu obyvatel,pøebytky jsou vyhrazeny pro „finanènì slabé“ spolkovézemì. Tak je zajištìno, /Char9Ee pøíjem ka/Char9Edé spolkové zemìje navýšen alespoò na 92 % prùmìru.
Dále zde existuje sekundární rovina finanèního vyrovná-
ní, která koriguje primární rozdìlení daní a zajiš/Char9Duje takstejnomìrné rozdìlení daní na osobu mezi jednotlivéspolkové zemì. Proto/Char9Ee však panuje pøesvìdèení, /Char9Eemìstské spolkové zemì (Berlín, Brémy a Hamburk) majízvláštní potøeby, pobírají tyto ve skuteènosti na jednohoobyvatele o 35 % více. Další fáze se pak skládáz transferù od spolkové vlády, které mají zvýšit dostupnépøíjmy ve spolkových zemích s podprùmìrnými pøíjmy,nebo ve kterých nastaly zvláštní okolnosti. Existují tøidruhy tìchto transferù:
–„spolkové doplòkové dotace na chybìjící potøeby“
(Fehlbedarfsbundesergänzungszuweisungen ), které
zvyšuj pøíjem v ménì majetných spolkových zemíchalespoò na 99,5 % prùmìru;–spolkové kompenzace na zvláštní potøeby ( Sonder -
bedarfsbundesergänzungszuweisungen ), které po -
krývají náklady na politické vedení v malých
spolkových zemích a náklady na sjednocení v novýchspolkových zemích (teilungsbedingte Sonderkosten)a zároveò poskytují další pøíjem Brémám a Hambur -
ku, které mají problémy se zadlu/Char9Eením;
–pøechodné spolkové granty ( Übergangsbundeser -
gänzungszuweisungen ), vyplácené od roku 1995
ménì majetným západonìmeckým spolkovým ze -
mím, aèkoliv èasem mají zvolna vymizet tempem
10 % roènì.
Transfery jsou znaèné. V roce 2000 byly Berlínu vypla -
ceny celkové transfery odpovídající 6,4 % jeho HDP, za -
tímco èisté transfery východním spolkovým zemím tvoøí
v prùmìru 5 % HDP. Proto/Char9Ee Brémy do velké míryvyu/Char9Eívají zvláštní doplòkový program pro regeneraci,tvoøí transfery do této spolkové zemì 6,5 % HDP. UHesenska, spolkové zemì, která na finanèní vyrovnánípøispívá proporcionálnì nejvíce, je cílem sní/Char9Eit fiskálníkapacitu ze 126 % národního prùmìru na 106 %; totosní/Char9Eení odpovídá 1,5 % HDP Hesenska.
Tyto èisté transfery však nelze pøímo porovnávat s výše
uvedenými èísly pro veøejné výdaje v regionech VelkéBritánie, Itálie a Španìlska, proto/Char9Ee neberou v úvahuvelkou èást výdajù vìnovaných na sociální ochranu pøí -
mo spolkovou vládou nebo v rámci sociálního pojištìní
systému sociální ochrany. Tyto výdaje, jak je ukázánov pøípadì zkoumaných zemí, pravdìpodobnì velkoumìrou pøispívají k rozdílnému podílu veøejných výdajùna regionálním HDP.
1370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vìnuje proporcionálnì více pohranièí, regionu Mi -
dlands a západnímu regionu ne/Char9E regionu ji/Char9Enímu a
východnímu, aby financování odpovídalo programùmstrukturálních fondù.
Politika regionálního rozvoje
v èlenských státech
Politiky na podporu hospodáøského rozvoje provádìjí
v èlenských státech všechny vládní úrovnì s vyu/Char9Eitímrùzných prostøedkù a s rozmanitými cíli. Patøí sem mj.podpora technologie a inovací, restrukturalizace od -
vìtví potýkajících se s problémy nebo s dlouhodobým
omezením, malých a støedních podnikù a pobídkyvnitøních investic. Nìkteré tyto typy podpory jsou vý -
slovnì oznaèeny jako státní podpora, a proto podlé -
hají právním omezením pøedepsaným EU, aby se
zabránilo nekalé hospodáøské soutì/Char9Ei. Tìmi se tatozpráva zabývá na jiném místì (3. èást).
Ostatní opatøení, pokud neposkytují pøímou finanèní
podporu konkrétním spoleènostem, nejsou takto kon-trolována. Dotace vyplácené jednotlivcùm nebo stát-ním institucím, všeobecné dotace a podporaposkytovaná jedním soukromým subjektem jinémujsou z této definice vyòaty. Nìkteré formy podporysoukromých entit jsou kromì toho povoleny smlou -
vou, zejména pokud jde o slu/Char9Eby v obecném zájmu a
mají-li stimulovat rozvoj zpùsobilých regionù.
Pøístup k územnímu rozvoji se v jednotlivých èlen -
ských státech liší a èásteènì odrá/Char9Eí institucionální
faktory, zejména stupeò decentralizace odpovìdnostiza politiky hospodáøského rozvoje i mìnící se pohledyna faktory urèující hospodáøský rozvoj.
Aèkoliv decentralizace je spoleèným tématem v celé
EU, existují mezi jednotlivými zemìmi velké rozdíly v au -
tonomii poskytované ni/Char9Eším úrovním samosprávy.
V Rakousku, Dánsku a Belgii centrální vláda sice vyko -
nává urèitý dohled, ale za plánování a financování regio -
nálních politik jsou odpovìdné subnárodní vlády. Takto
jsou výdaje svázány hlavnì s celkovou schopnostíka/Char9Edé oblastní samosprávy financovat tyto politiky,
tak/Char9Ee zmenšování rozdílù mezi regiony (oblastmi, okre -
sy nebo obcemi) není nutnì centrálním cílem.
Naopak ve Velké Británii a Francii se pøidìlování pro -
støedkù urèuje pøevá/Char9Enì centrálnì, aèkoliv realizace
politiky je stále více povinností regionálních orgánù:agentur pro regionální rozvoj v Anglii a decentralizo -
vaných úøadù ve Skotsku, Walesu a Severním Irsku; a
regionù ve Francii.
Pojetí „území“ z pohledu jednotlivých státù a EU za
úèelem podpory regionálního rozvoje nebo jiných fo -
rem hospodáøského rozvoje si ne v/Char9Edy pøesnì odpo -
vídají. Ve Francii se regiony upøednostòované domácí
politikou z velké èásti liší od regionù tì/Char9Eících z politikySpoleèenství, kde/Char9Eto v Nìmecku je tato shoda blízká.Španìlsko stejnì jako ostatní kohezní zemì pøijalopro národní politiku z velké èásti rámec strukturálníchfondù. Ale ve Velké Británii a Nizozemsku jsou zvláštìmìstské oblasti urèovány podle jiných kritérií ne/Char9Ev rámci politiky Spoleèenství.
V Nizozemsku se navíc otázky místního rozvoje øeší
na základì vnímaných potøeb zemì jako celku. Výda-je na regionální politiku jako takovou jsou protoskromné, hlavní dùraz se klade na malé oblasti s kon -
krétními hospodáøskými problémy (hlavnì mìstské
oblasti s vysokou nezamìstnaností).
Jako hlavní nástroj se v posledních letech objevila
v nìkolika oblastech podpora inovací a technologií.V tomto ohledu vede hlavnì vlámský region v Belgiispolu s rakouskými spolkovými zemìmi, které se stá -
le více soustøeïují na inovace jako na prostøedek sti -
mulace vnitøního regionálního rozvoje, a federální
vláda podporuje výzkum a vývoj. Tyto strategie jsouèasto zamìøeny hlavnì na malé a støední podniky azahrnují spíše horizontální politiky, jako je podporaspolupráce mezi výzkumnými ústavy a podnikatel -
ským sektorem, nikoliv pøímé dotace.
Pro mnoho oblastí s vysokou nezamìstnaností je cha -
rakteristické zamìøení na tvorbu zamìstnanosti a
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
96
1380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pøilákání velkých investièních projektù. Pøíkladem je Va -
lonsko a Irsko se ji/Char9E dlouho intenzivnì soustøedí na
vyu/Char9Eití pøímých zahranièních investic k podpoøe hospo -
dáøského rozvoje.
Charakteristickým znakem politiky v mnoha zemích je
„seskupování“. V rakouském Štýrsku oblastní samo -
správa v roce 1996 reorganizovala svou strategii rozvo -
je a vytvoøila kombinovanou sí/Char9D, spojující rùzné èásti au -
tomobilového prùmyslu, co/Char9E se ukázalo velmi efektivní.
Tento pøíklad následovaly Horní Rakousy s komplexníoblastní strategií a rostoucím zvyšováním dotací natechnologie a vytváøení sítí.
Ve Švédsku se vládní politika v posledních letech pøesu -
nula smìrem k podpoøe rozvoje rùstových center a sku -
pin v rùzných regionech, kde/Char9Eto pøedtím se zamìøovala
na udr/Char9Eení vysoké úrovnì èinnosti veøejného sektoru vøídce osídlených severních regionech, aby zabránila od-chodu obyvatelstva.
V Itálii nedávno probìhly významné reformy územních
politik. Ty spravuje a financuje centrální vláda a v sou-èasné dobì se soustøeïují pøevá/Char9Enì na budování kapa-city prostøednictvím veøejných investic, nikoliv pobídekpodnikùm, jako v minulosti. Aèkoliv regionální pobídkyspoleènostem stále plynou disproporcionálnì na jih, ve -
øejné investièní programy èasto upøednostòují regiony
na severu, v dùsledku èeho/Char9E mù/Char9Ee vzniknout rozpormezi národní politikou a politikou soudr/Char9Enosti EU.
Pøímé zahranièní investice
Dùle/Char9Eitou souèástí strategie místního rozvoje jsou ob -
vykle politiky na pøilákání pøímých zahranièních investic.
Významným cílem regionální podpory je tak zvýšit pøi -
ta/Char9Elivost problematických regionù pro zahranièní inves -
tory. Pøímé zahranièní investice do regionù nejen pøiná -
šejí pøíjmy a pracovní místa, ale v mnoha pøípadech
slou/Char9Eí také mechanismus pro pøenos technologie aknow-how. Díky lavinovému efektu to mù/Char9Ee mít potenci -
álnì významný dopad na produktivitu a konkurence -
schopnost podnikù sídlících v daném regionu.Podstatná èást pøímých zahranièních investic má proto
podobu mnohonárodních spoleèností investujících doregionu buï prostøednictvím odkoupení stávajícího pod -
niku a jeho výrobních zaøízení a vlastnì pøevzetím jeho
zákaznické báze, nebo prostøednictvím vytvoøení no -
vých zaøízení. Mnohonárodní spoleènosti s sebou obì -
ma zpùsoby pøinášejí, zvláštì kdy/Char9E investují do ménì
rozvinutých regionù, moderní výrobní techniky apracovní postupy.
Aèkoliv výhody spojené s pøímými zahranièními investi -
cemi jsou obvykle nejvìtší v ménì upøednostòovaných
regionech, srovnatelné výhody plynoucí mnohonárod -
ním spoleènostem z investic do tìchto regionù ne v/Char9Edy
k jejich pøilákání staèí. V tomto ohledu hodnì zále/Char9Eí nahlavním dùvodu investice mnohonárodní spoleènosti,zda chce zásobovat místní nebo regionální trh, jakkolivrozsáhle je definován (zda se v jednom extrému omezu -
je na malou oblast, nebo v druhém na celou EU), nebo
zda chce vyu/Char9Eít specifické výrobní faktory, které se nabí-zejí, jako jsou nízké náklady na pracovní sílu, konkrétnídovednosti nebo urèité pøírodní zdroje.
Má-li dùvod spojitost se zásobováním pomìrnì velkého
trhu v geografickém slova smyslu, mù/Char9Ee být mnohoná-rodní spoleènost otevøena pøesvìdèování, kde se v kon-krétní zemi nebo širokém zemìpisném regionu rozhod -
ne usídlit. Pak by národní vláda mohla mít menší potí/Char9Ee
pøesvìdèit mnohonárodní spoleènost, aby se usídlilav ménì upøednostòované oblasti. Má-li však dùvod spo -
jitost s konkrétní pøita/Char9Elivostí daného místa, mù/Char9Ee být
pro národní vládu èasto obtí/Char9Ené pøesvìdèit dotyènoumnohonárodní spoleènost, aby se usídlila jinde, jestli/Char9Eevybrané místo není v souladu s celkovou politikou regio -
nálního rozvoje. V tomto pøípadì mù/Char9Ee existovat riziko,
/Char9Ee vláda tak mnohonárodní spoleènost od investovánív dané zemi odradí úplnì. To je zvláštì dilema vlád v ko -
hezních zemích nebo stále více v pøistupujících zemích,
kde dochází k potenciálním kompromisùm mezi pøáníminvestovat do ménì rozvinutých regionù, aby se jim po -
skytl podnìt a pomoc k dohnání zbytku zemì, a skuteè -
ností, /Char9Ee investice spíše pøirozenì pøitahují nejdynamiè -
tìjší regiony.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
97
1390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Aèkoliv údaje o regionálním rozmístìní vnitøních investic
do EU jsou neúplné, naznaèují, /Char9Ee pøíliv vnitøních zahra -
nièních investic smìøoval spíše disproporcionálnì dohospodáøsky silnìjších regionù jak v jednotlivých ze -
mích, tak v EU jako celku. Urèitou výjimkou je Irskov tom, /Char9Ee v 90. letech 20. století pøilákalo rozsáhlé pøílivynavzdory, alespoò ze zaèátku, pomìrnì nízkému HDPna osobu, aèkoliv pøílivy smìøovaly disproporcionálnìdo východní èásti zemì, do Dublinu a okolí. S rostoucímHDP je Irsko nadále hlavním cílem investic.
V letech 1999 a/Char9E 2001 èinily pøímé zahranièní investi -
ce v 15 èlenských státech EU v prùmìru 7 % HDP,
jestli/Char9Ee zapoèítáme pøílivy z ostatních èástí Unie (anecelá 2 % HDP, jestli/Char9Ee je nezapoèítáme). V Irskuvšak v tìchto tøech letech tvoøily vnitøní investice v prù -
mìru více ne/Char9E 20 % HDP (graf 2.6). Další nejvyššímíry pøímých zahranièních investic, nad 13 % HDP,byly v Dánsku, Nizozemsku a Švédsku, pøièem/Char9E v prv-ních dvou zemích byl HDP na osobu tøetí a ètvrtý nej-vyšší v EU za Irskem a Lucemburskem, které spolus Belgií mìlo míru pøímých zahranièních investicv pomìru k HDP také vysoko nad prùmìrem EU.
V kohezních zemích, kromì Irska, byly pøímé zahranièní
investice mnohem menší, v Portugalsku tvoøily za totoobdobí v prùmìru pøes 4 % HDP a ve Španìlsku pouze1,5 % HDP a v Øecku jen 1 %, co/Char9E je nejni/Char9Eší èíslo v EUspolu s Itálií.
Ve všech tìchto zemích stejnì jako
jinde v Unii svìdèí dostupné podkla -
dy o tom, /Char9Ee vnitøní investice plynulydisproporcionálnì do více prosperu -
jících regionù a pomìrnì málo dozaostávajících oblastí. Aèkoliv regio -
nální údaje nejsou ideální, proto/Char9Eepøítoky se èasto pøiøazují k regionu,kde má spoleènost øeditelství, a netam, kam investice skuteènì plynou,jsou fakta pøesto pøekvapující. V Nì -
mecku se investice soustøedilyv omezeném poètu spolkovýchzemí, pøièem/Char9E Severní Porýní —Vestfálsko, Hesensko a Bádensko — Würtemberskotvoøily 60 % všech vnitøních pøílivù pøímých zahranièníchinvestic v letech 1998 a/Char9E 2000 a Bavorsko a Hamburkdalších 17 % (tabulka A2.8). Naopak 5 regionù na vý -
chodì zemì spadajících pod Cíl 1 tvoøilo mezi nimi pou -
ze nìco málo pøes 2 % celkových pøítokù.
Ve Španìlsku smìøovalo kol em 70 % pøílivù pøímých
zahranièních investic v letech 1999 a/Char9E 2001 do Madridu
a dalších 14 % do Cataluñi, zatímco hodnota pro regionyspadající pod Cíl 1 byla hluboko pod 10 % (a mimo Va -
lencii a Kanárské ostrovy to bylo velmi málo). Podobnìv Itálii, kde se údaje vztahují k zamìstnanosti v podni -
cích se zahranièním vlastníkem, a ne k pøílivùm pøímýchzahranièních investic, se mnohonárodní spoleènostisoustøeïují na severu zemì, pøièem/Char9E v ji/Char9Eních regionechspadajících pod Cíl 1 tvoøila zamìstnanost ve spoleè -
nostech se zahranièním vlastníkem v roce 2000 ménìne/Char9E 4 %.
Pøímé zahranièní investice
v kandidátských zemích
Stejnou tendenci jako v EU lze pozorovat v pøistupují-
cích zemích, alespoò u regionù v tìchto zemích, i kdy/Char9Erozdìlení investic mezi jednotlivými zemìmi se v zá-vislosti na HDP na osobu liší více ne/Char9E v EU, navzdoryzdánlivému opaku. Podle posledních údajù plyne
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
98 
0510152025
IEMT DK NL SECZ SK
BE/LUEE
EU15 UK CY BGDEFIPLLVPTHU LTRO FRAT SIES ITEL0510152025% HDP2.6 P řítoky p římých zahrani čních investic do členských stát ů a 
p řistupujících zemí, pr ům ěr v letech 1999-2001
BE/LU:  údaje jsou za rok 1998; DK: údaje jsou za období 1999-2000; ES: údaje jsou za období 
1998-1999; HU a SK: údaje jsou za období 2000-2001; RO: údaje jsou za období 1997-1999
Zdroj: Eurostat, Statistika platební bilance
1400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
témìø 70 % pøílivù pøímých zahranièních investic ur -
èených pro tyto zemì pouze do tøí z nich — do Polska,
které samotné pøedstavuje 35 % z celkové èástky, doÈeské republiky a do Maïarska (tabulka A2.9). (Èíslo70 % zahrnuje odhad pro Rumunsko, pro které údajenejsou k dispozici od roku 1999.)
Nicménì v pomìru k HDP není ji/Char9E tato zdánlivá kon -
centrace tak evidentní. V Polsku proto pøímé zahra -
nièní investice tvoøily v letech 1999 a/Char9E 2001 v prùmìru
4,5 % HDP a v Maïarsku pouze nìco pøes 4 %, co/Char9E jeménì ne/Char9E ve vìtšinì ostatních zemí. Aèkoliv v Èeskérepublice byly pøímé zahranièní investice v pomìruk HDP vyšší ne/Char9E kdekoliv jinde (pøes 9 %) kromì Malty(16 %), byly také pomìrnì vysoké v Estonsku a Bul -
harsku, co/Char9E jsou zemì s pomìrnì nízkou mírou HDP
na osobu i v rámci regionu. Zároveò byly pomìrnìnízké ve Slovinsku, kde je HDP na osobu relativnìvysoký.
Ve všech zemích však dostupné údaje ukazují pomìr-
nì vysokou koncentraci pøímých zahranièních inves-tic v hlavních mìstech a okolí stejnì jako v kohezníchzemích. V Maïarsku plynuly proto v roce 2001 vícene/Char9E dvì tøetiny vnitøních investic do regionu, ve kterémle/Char9Eí Budapeš/Char9D; v Èeské republice plynulo ve stejnémroce 60 % do Prahy a okolního regionu (støední Èe -
chy) a na Slovensku plynulo pøibli/Char9Enì 63 % do Brati -
slavy (tabulka A2.10). Na druhou stranu v Polsku, kde
je kromì Varšavy mnoho velkých mìst, jsou pøílivypøímých zahranièních investic ménì koncentrované.Nicménì region kolem hlavního mìsta (Mazovsko)tvoøil v roce 1998 pøibli/Char9Enì ètvrtinu celkových pøílivù adalší ètvrtinu tvoøily jiné dva regiony (Lod/Char9Eský a
Velkopolský), v kterých le/Char9Eí velká mìsta (Lod/Char9E aPoznaò).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
991 Je však nutno upozornit, /Char9Ee v ji/Char9Eních zemích je zajištìní minimálního pøíjmu spíše povinností regionù a pøístup se region od regionu
liší.
2 Italská èísla se navíc vztahují k menším regionùm NUTS 2, a ne k vìtším regionùm NUTS 1 jako ve Velké Británii, co/Char9E by samo o sobì
tento rozdíl spíše zvìtšilo ne/Char9E sní/Char9Eilo.
3 Na rozdíl od Itálie zde neexistuje systematický trend týkající se vìtšího relativního poètu osob v dùchodovém vìku ve více
prosperujících regionech ne/Char9E v ménì prosperujících, ale spíše naopak.
4 Toto spíše ignoruje výhody, které mohou pramenit z místního vybírání daní na financování místních výdajù, pokud jde o podporu vìtší
daòové odpovìdnosti a úèinnìjšího rozdìlení výdajù.
5 V praxi jsou sociální pøíspìvky v zemích, kde je pevnì stanovený strop pro maximální vyplácenou èástku, nad výši daného pøíjmu
regresivní a kompenzují tak progresivní sazebník danì z pøíjmu.
6 Zároveò je nutno poznamenat, /Char9Ee dùsledkem rozšíøené tendence pøecházet od daní z pøíjmu na spotøební danì je obvykle omezení
progresivní povahy daòového systému jako celku.
7 Systém v Dánsku je nastaven tak, aby se v blízké budoucnosti zmìnil, k mo/Char9Eným velkým zmìnám dojde ve struktuøe veøejného
sektoru i v rozdìlení pravomocí mezi rùzné vládní úrovnì.
1410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
100
1420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Statistická pøíloha ke 2. èásti
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti101
1430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
102
A2.1 Veøejné výdaje podle hospodáøských kategorií, 1995 a 2002
% HDP
Zbo/Char9Eí a slu/Char9Eby z toho: zam. odm. Sociální dávky Úrok z dluhu Ostatní transfery
+ dotaceGDFC* Celkové výdaje Celkový výnos Rozpoètový
zùstatek
1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995** 2002
EU15 20,7 20,6 11,1 10,4 17,2 16,4 5,4 3,4 6,7 4,2 2,6 2,2 51,3 47,4 46,1 45,5 -5,2 -1,9
BE 21,4 22,3 11,9 12,0 16,6 16,1 9,3 6,1 4,6 4,7 1,8 1,6 52,8 50,3 48,5 50,4 -4,3 0,1
DK 25,8 26,3 17,3 17,6 20,4 17,5 6,4 3,7 5,2 5,2 1,8 1,8 60,3 55,5 58,0 57,4 -2,3 1,9
DE 19,8 19,2 9,0 7,9 18,1 19,4 3,7 3,1 11,5 4,8 2,3 1,6 49,6 46,3 46,1 45,0 -3,5 -1,3
EL 15,3 15,8 11,3 11,9 15,1 16,4 11,7 5,5 3,4 3,4 3,2 3,8 49,4 46,9 39,3 45,6 -10,1 -1,3
ES 18,1 17,6 11,3 10,3 13,9 12,5 5,2 2,8 4,4 3,9 3,7 3,4 45,0 39,8 38,4 39,9 -6,6 0,1
FR 23,9 23,9 13,7 13,7 18,5 18,1 3,6 3,1 4,4 4,0 3,3 3,1 55,1 53,5 49,6 50,3 -5,5 -3,2
IE 16,4 15,1 10,2 8,3 11,8 8,3 5,4 1,4 4,7 3,9 2,3 4,4 41,5 33,3 39,4 33,1 -2,1 -0,2
IT 17,9 18,8 11,2 10,7 16,7 17,1 11,5 5,8 4,9 3,8 2,1 1,8 53,4 47,7 45,8 45,2 -7,6 -2,5
LU 18,4 18,1 9,7 8,6 16,5 15,7 0,4 0,3 6,4 6,2 4,6 4,7 45,5 44,4 47,6 46,8 2,1 2,4
NL 24,0 24,5 10,8 10,5 15,3 11,8 5,9 3,1 8,1 3,8 3,0 3,3 51,4 47,5 47,3 45,9 -4,1 -1,6
AT 20,4 18,6 12,6 9,7 19,5 18,6 4,4 3,6 7,6 8,3 3,1 1,3 57,3 51,7 52,0 51,3 -5,3 -0,4
PT 18,6 21,1 13,6 15,4 11,8 13,0 6,3 3,0 4,4 5,4 3,7 3,4 45,0 46,1 39,6 43,3 -5,4 -2,8
FI 22,8 21,7 15,2 13,5 22,1 16,8 4,0 2,2 5,2 4,0 2,8 2,9 59,6 50,0 55,7 54,2 -3,9 4,2
SE 27,3 28,0 16,7 16,3 20,6 17,6 6,6 3,2 6,4 3,9 4,0 3,2 67,7 58,5 60,3 59,5 -7,4 1,0
UK 19,6 20,0 8,3 7,6 15,4 13,5 3,7 2,1 3,8 3,8 2,0 1,3 44,6 40,7 38,9 39,4 -5,7 -1,3
* GDFC = tvorba hrubého domácího fixního kapitálu
** DE: nezahrnuje pøevzetí dluhu a aktiv spolko vou vládou související se sj ednocením (Threuhand, východní bytové s poleènosti a Deutsche Kreditban k) rovnající se 116,3 miliardy EUR;
NL: nezahrnuje èistou èástku 14,9 miliardy EUR mimoøádných výdajù vztahujíc ích se k reformì financování spoleènos tí poskytujících sociální bydle ní
Zdroj: Eurostat, úèty vládního sektoru
1440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
103A2.2 Veøejné výdaje na starobní dùchody a dávky v nezamìstnanosti, 1995 a 2000
% z celkových výdajù na sociální dávky
Starobní dùchody* Dávky v nezamìstnanosti
1995 2000 % bod zmìny 1995 2000 % bod zmìny
EU15 44,8 46,4 1,6 8,4 6,3 -2,1
BE 43,1 43,8 0,7 13,0 11,9 -1,1
DK 37,7 38,1 0,4 14,8 10,5 -4,2
DE 42,7 42,2 -0,4 9,0 8,4 -0,6
EL 52,1 49,4 -2,7 4,5 6,2 1,6
ES 43,9 46,3 2,4 16,5 12,2 -4,3
FR 43,5 44,1 0,5 7,9 6,9 -1,0
IE 26,5 25,4 -1,1 15,3 9,7 -5,7
IT 63,4 63,4 0,0 3,0 1,7 -1,4
LU 45,1 40,0 -5,1 3,1 3,3 0,2
NL 38,0 42,4 4,4 9,9 5,1 -4,8
AT 48,4 48,3 -0,1 5,6 4,7 -0,9
PT 41,7 45,6 3,9 5,4 3,8 -1,6
FI 32,8 35,8 3,0 14,4 10,4 -3,9
SE 37,5 39,1 1,6 10,9 6,5 -4,4
UK 43,1 47,7 4,5 5,6 3,2 -2,4
* Starobní dùchody zahrnují vdovské a sirotèí dávky
Poznámka: Kromì DK, IE, LU a AT jsou všechny údaje pro rok 2000 pøedbì/Char9Ené nebo odhadnutéZdroj: Eurostat, ESSPROS
1450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
104
A2.3 Veøejné výdaje podle funkce, 1995 a 2001
% HDP
Celkem Obecné slu/Char9Eby /Char8Eivotní prostøedí Zdravotnictví Vzdìlávání Sociální ochrana Ostatní
1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001
EU15 52,9 46,9 8,2 6,8 0,8 0,7 6,2 6,3 5,2 5,0 20,0 18,8 12,5 9,3
BE 52,8 49,5 12,1 10,2 0,7 0,8 6,2 6,6 6,4 6,2 18,6 17,2 8,8 8,5
DK 60,3 55,3 10,8 8,6 0,0 : 5,1 5,4 7,7 8,3 26,8 24,0 9,6 9,0
DE 56,1 48,3 6,7 6,3 1,0 0,6 6,4 6,4 4,5 4,2 21,3 21,8 16,2 9,0
EL 51,0 47,8 16,8 10,9 0,5 0,6 3,4 3,7 3,3 3,1 18,3 19,4 8,7 10,1
ES : 39,4 : 5,5 : 0,9 : 5,3 : 4,3 : 13,4 : 10,0
FR 55,1 52,5 6,3 6,4 1,1 1,3 7,9 7,9 6,3 6,0 21,5 20,4 12,0 10,5
IE 41,5 33,9 7,3 3,8 0,0 : 6,2 6,3 5,1 4,3 13,6 9,5 9,1 10,1
IT 53,4 48,5 14,1 9,6 0,7 0,9 5,5 6,4 4,9 5,0 18,7 17,8 9,5 8,8
LU 45,5 39,1 4,6 4,7 1,5 1,3 5,6 4,9 5,0 4,7 19,2 17,1 9,6 6,4
NL 56,4 46,6 10,0 8,2 0,8 0,7 3,9 4,1 5,1 4,8 20,7 17,5 15,9 11,3
AT 57,3 51,8 9,3 8,5 1,4 0,4 7,6 6,1 6,5 5,7 22,6 21,5 9,9 9,6
PT 45,0 46,2 8,7 6,7 0,4 0,7 5,3 6,8 6,5 7,0 12,5 13,6 11,6 11,4
FI 59,6 49,1 7,0 6,4 0,3 0,3 6,2 6,0 7,3 6,5 26,0 20,6 12,8 9,3
SE 67,7 57,1 11,9 8,8 0,2 0,3 6,4 6,8 7,1 7,3 27,2 23,8 14,9 10,1
UK 43,5 39,2 5,7 4,3 0,3 0,5 5,6 6,1 4,5 4,6 17,3 16,0 10,1 7,7
Poznámka: Pro rok 1995 nejsou pro ES k dispozici /Char9Eádné údaje; EU15 zahrnuje odhad pro ES
Zdroj: Eurostat, úèty vládního sektoru
1460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
105A2.4 Veøejné výdaje podle regionù ve Velké Británii, 2000-01*
North N West Yorks E Mids W Mids S West East London S East England Scotland Wales N Ireland UK
Výdaje na osobu (EUR)
Sociální zabezpeèení 3472 3212 2891 2706 2870 2732 2502 2712 2384 2781 3150 3303 3408 2856
Vzdìlávání 1218 1225 1216 1149 1217 1112 1148 1270 1097 1183 1523 1203 1695 1227
Zdravotnictví 1953 1950 1866 1682 1762 1781 1672 2293 1695 1861 2210 2138 2105 1911
Silnice + doprava 281 210 193 232 208 245 262 314 240 243 304 248 222 248
/Char8Eivotní prostøedí 324 299 253 232 235 225 196 284 214 249 328 424 272 265
Ostatní 1157 1117 1233 1028 1054 1013 1049 1524 944 1130 1606 1383 2837 1232
Celkem 8406 8012 7653 7028 7346 7108 6829 8397 6575 7446 9120 8698 10539 7740
% regionálního HDP
Sociální zabezpeèení 17,2 14,1 12,6 11,1 12,0 11,5 9,2 7,1 8,3 10,4 12,4 15,7 16,8 10,9
Vzdìlávání 6,0 5,4 5,3 4,7 5,1 4,7 4,2 3,3 3,8 4,4 6,0 5,7 8,4 4,7
Zdravotnictví 9,7 8,6 8,1 6,9 7,4 7,5 6,2 6,0 5,9 7,0 8,7 10,2 10,4 7,3
Silnice + doprava 1,4 0,9 0,8 0,9 0,9 1,0 1,0 0,8 0,8 0,9 1,2 1,2 1,1 0,9
/Char8Eivotní prostøedí 1,6 1,3 1,1 0,9 1,0 0,9 0,7 0,7 0,7 0,9 1,3 2,0 1,3 1,0
Ostatní 5,7 4,9 5,4 4,2 4,4 4,3 3,9 4,0 3,3 4,2 6,3 6,6 14,0 4,7
Celkem 41,6 35,3 33,3 28,7 30,6 30,0 25,2 21,9 22,8 27,9 36,0 41,3 52,1 29,6
HDP na osobu (000 EUR) 20,2 22,7 23,0 24,5 24,0 23,7 27,1 38,3 28,8 26,7 25,3 21,0 20,2 26,1
* Finanèní rok 2000-01
Zdroj: Výpoèty GØ REGIO zalo/Char9Eené na Statistické analýze v eøejných výdajù (PESA) 2002-03 a Eurostatu, regionální úèty
1470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
106
A2.5 Veøejné výdaje podle regionù v Itálii, 2000
Piemonte Valle
d’AostaLom-
bardiaTrentino
Alto
AdigeVeneto Friuli
Venezia
GiuliaLiguria Emilia
RomagnaToscana Umbria Marche Lazio Abruzzo Molise Campania Puglia Bas ilicata Calabria Sicilia Sardegna Itálie
Výdaje na osobu (EUR)
Sociální
zabezpeèení4302 4413 4070 3265 3530 4678 4976 4546 4216 4327 4009 4550 3601 3420 2713 3054 3200 3100 2920 3276 3769
Vzdìlávání 743 1103 725 1455 730 1009 933 804 939 920 777 1321 802 784 805 751 803 766 743 888 848
Zdravotnictví 1553 2224 1947 2121 1531 1680 1556 1742 1623 1785 1517 1586 1190 1395 1375 1359 1426 1354 1426 1548 1589
Silnice + doprava 558 1056 377 720 399 591 801 414 503 610 423 774 470 631 414 404 538 560 408 469 489
/Char8Eivotní prostøedí 267 631 258 526 207 301 340 229 312 529 294 287 266 376 254 221 302 244 256 436 275
Ostatní 4646 7964 6922 6766 3998 5564 5391 4705 4198 4302 4028 7341 3581 3489 3119 3278 4271 3243 3635 5125 4827
Celkem 12070 17391 14299 14854 10395 13823 13997 12440 11791 12473 11049 15858 9910 10096 8680 9067 10540 9267 9389 11742 11797
% regionálního HDP
Sociální
zabezpeèení18,2 18,1 15,2 12,1 14,9 20,7 23,4 17, 7 18,8 21,7 19,8 20,3 21,8 22,0 21,0 23,0 22,1 25,4 22,7 22,0 18,7
Vzdìlávání 3,1 4,5 2,7 5,4 3,1 4,5 4,4 3,1 4,2 4,6 3,8 5,9 4,8 5,1 6,2 5,7 5,6 6,3 5,8 6,0 4,2
Zdravotnictví 6,6 9,1 7,3 7,8 6,5 7,4 7,3 6,8 7,2 8,9 7,5 7,1 7,2 9,0 10,7 10,3 9,9 11,1 11,1 10,4 7,9
Silnice + doprava 2,4 4,3 1,4 2,7 1,7 2,6 3,8 1,6 2,2 3,1 2,1 3,4 2,8 4,1 3,2 3,0 3,7 4,6 3,2 3,2 2,4
/Char8Eivotní prostøedí 1,1 2,6 1,0 1,9 0,9 1,3 1,6 0,9 1,4 2,6 1,5 1,3 1,6 2,4 2,0 1,7 2,1 2,0 2,0 2,9 1,4
Ostatní 19,7 32,7 25,9 25,0 16,9 24,6 25,4 18, 3 18,7 21,5 19,9 32,7 21,6 22,5 24,2 24,7 29,5 26,5 28,2 34,5 23,9
Celkem 51,1 71,4 53,5 54,8 44,0 61,2 65,8 48, 5 52,4 62,5 54,5 70,7 59,9 65,1 67,3 68,4 72,9 75,8 72,8 79,0 58,4
HDP na osobu
(000 EUR)23,6 24,4 26,7 27,1 23,6 22,6 21,3 25, 7 22,5 20,0 20,3 22,4 16,5 15,5 12,9 13,3 14,5 12,2 12,9 14,9 20,2
Poznámka: Veøejné výdaje zahrnují výdaje kapitá lových spoleèností i vládních institucí; tuèná è ísla se týkají regionù spadajících pod Cíl 1.
Zdroj: Výpoèty GØ REGIO zalo/Char9Eené na MEF-DPS ( 2002), databázi TPA a Eurostatu, regionální úèty
1480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
107A2.6 Veøejné výdaje podle regionù ve Španìlsku, prù mìr v letech 1992-1999
Galicia Astu-
riasCanta-
briaPais
VascoNavarra La
RiojaAragón Madrid Castilla
yL e ó nCastilla
-la
ManchaExtre-
maduraCata-
luñaValen-
ciaIlles
BalearsAnda-
lucíaMurcia Ceuta y
MelillaCana-
riasŠpanì-
lsko
Výdaje na osobu (EUR)
Zdravotnictví, sociální
slu/Char9Eby, základní územní
financování1637 1703 1695 2298 2221 1635 1741 1545 1755 1656 1816 1546 1458 1365 1592 1560 1499 1850 1648
Infrastruktura 172 272 323 183 189 144 267 158 232 287 247 133 187 220 209 240 358 201 196
Zákon + poøádek, bydlení,
doprava187 218 207 358 303 332 278 314 286 242 235 250 193 249 204 171 489 244 246
Regionální podpora z EU
+ jiná95 442 48 51 60 36 53 9 95 88 204 24 46 16 164 52 67 611 105
Celkem 2091 2635 2274 2890 2773 2147 2339 2026 2367 2273 2502 1953 1883 1850 2169 2024 2413 2907 2195
% regionálního HDP
Zdravotnictví, sociální
slu/Char9Eby, základní územní
financování17,0 15,8 14,8 15,8 14,6 11,8 13,1 9,8 15,6 16,5 22,7 10,4 12,5 9,0 17,7 15,0 14,6 15,8 13,6
Infrastruktura 1,8 2,5 2,8 1,3 1,2 1,0 2,0 1,0 2,1 2,9 3,1 0,9 1,6 1,4 2,3 2,3 3,5 1,7 1,6
Zákon + poøádek, bydlení,
doprava1,9 2,0 1,8 2,5 2,0 2,4 2,1 2,0 2,5 2,4 2,9 1,7 1,7 1,6 2,3 1,6 4,7 2,1 2,0
Regionální podpora z EU
+ jiná1,0 4,1 0,4 0,4 0,4 0,3 0,4 0,1 0,8 0,9 2,5 0,2 0,4 0,1 1,8 0,5 0,7 5,2 0,9
Celkem 21,7 24,4 19,8 19,9 18,2 15,5 17,6 12,8 21,0 22,6 31,2 13,2 16,1 12,2 24,1 19,4 23,4 24,8 18,1
HDP na osobu (000 EUR) 14,6 16,0 18,1 22,9 23,8 20,6 19,9 24,9 17,2 15,1 12,0 22,5 17,9 22,2 13,8 15,5 15,4 17,5 18,6
Poznámka: Tuèná èísla se týkají regionù spadajících pod Cíl 1
Zdroj: Výpoèty GØ REGIO zalo/Char9Eené na Intervención General de la Ad ministración del Estado (IGAE) a Eurostatu, regionální úèty
1490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
108A2.7 Pøíjmy z daní a sociálních pøíspìvkù podle vládní úrovnì, 1995 a 2001
% z celkových pøíjmù
Centrální vláda Sociální zabezpeèení Regionální + místní vláda
1995 2001 1995 2001 1995 2001
EU15 49 52 36 34 15 15
BE 60 60 34 33 7 7
DK 66 62 3 4 31 34
DE 30 29 43 42 27 28
EL 66 67 33 32 1 1
ES 51 48 36 36 13 16
FR 43 42 46 48 10 9
IE 83 84 15 14 3 2
IT 60 56 32 29 8 15
LU 67 67 27 27 6 6
NL 57 61 40 36 3 4
AT 45 49 35 32 20 19
PT 64 63 31 31 5 6
FI 46 51 32 27 22 22
SE 43 43 27 27 30 29
UK 79 79 17 17 4 4
Poznámka: Údaje pro Portugalsko za rok 2001 se vztahují k roku 2000. Centrální vláda zahrnuje danì EU.
Zdroj: Eurostat, úèty vládního sektoru
1500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
109A2.8 Rozdìlení vnitøních pøímých zahranièních investic podle regionù ve vybraných zemích EU
% z celkového objemu v zemi
Nìmecko 1998-2000 Španìlsko 1999-2001 Itálie 2000
Nordrhein-Westfalen 37,5 Madrid 69,5 Lombardia 43,5
Hessen 21,6 Catalu ña 13,6 Piemonte 14,9
Baden-Württemberg 11,7 País Vasco 5,5 Lazio 8,4
Bayern 9,0 Ostatní regiony 3,0 Emilia-Romagna 7,8
Hamburg 7,7 Com. Valenciana 2,7 Veneto 4,7
Niedersachsen 3,3 Canarias 2,7 Toscana 4,3
Berlin 2,8 Andalucía 1,2 Friuli-Venezia-Giulia 4,0
Rheinland-Pfalz 1,9 Galicia 0,5 Abruzzo 3,3
Schleswig-Holstein 1,6 Baleares 0,4 Liguria 1,9
Sachsen-Anhalt 1,0 Aragón 0,3 Trentino Alto Adige 1,5
Bremen 0,5 Navarra 0,3 Umbria 1,2
Brandenburg 0,3 Asturias 0,1 Campania 1,2
Sachsen 0,3 Castilla-La Mancha 0,1 Puglia 0,8
Saarland 0,3 Castilla y León 0,1 Sicilia 0,8
Thüringen 0,3 Murcia 0,1 Marche 0,7
Mecklenburg-Vorpommern 0,2 Extremadura 0,0 Sardegna 0,4
Rioja 0,0 Valle d’Aosta 0,4
Cantabria 0,0 Basilicata 0,2
Ceuta y Melilla 0,0 Molise 0,0
Calabria 0,0
Poznámky: Èísla pro Itálii se týkají poètu zamìstnancù ve výrobních poboèkách se zahranièním vlastníkem; je nutno zdùraznit, /Char9Ee za-
mìstnanost se pøisuzuje regionùm podle umístìní øeditelství, a ne poboèek. Proto pouze naznaèují skuteèné regionální rozdìlení.
Èísla se vztahují k prùmìru let 1998-2000 pro Nìmecko a prùmìru let 1999-2001 pro Španìlsko.
Zdroj: DE - Bankgesellschaft Berlin na základì Deutsche Bundesbank; ES - Registr zahranièních investic; IT - CNEL, databáze pøí -
mých zahranièních investic (R&P - Politecnico di Milano)
1510525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
110A2.9 Vnitøní pøímé zahranièní investice do EU15 a
pøistupujících zemí, prùmìr v letech 1999-2001
% HDP % HDP
EU15 6,9 BG 5,4
BE/LU 8,5 CY 5,8
DK 14,6 CZ* 9,2
DE 4,9 EE 7,8
EL 0,9 HU 4,2
ES 1,5 LT 3,9
FR 3,5 LV 4,4
IE 20,7 MT 15,8
IT 1,1 PL* 4,4
NL 13,2 RO 3,8
AT 3,1 SI 1,7
PT 4,3 SK 8,8
FI 4,6
SE 13,0
UK 5,9
BE/LU: údaje jsou pro rok 1998; DK: údaje jsou pro období
1999-2000;ES: údaje za období 1998-1999; RO: údaje jsou za období1997-1999;HU, SK: údaje jsou pro období 2000-2001* CZ a PL tvoøí 23 %, respektive 35 % všech pøímých zahra-nièních investic v pøistupujících zemích.Zdroj: Eurostat, statistika platební bilance; UNCTAD pro Øec-ko
1520525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
111A2.10 Rozdìlení vnitøních pøímých zahranièních investic podle regionù NUTS 2 ve vybraných nových
èlenských státech
% z celkového objemu v zemi
Èeská republika 2001 Maïarsko 2001 Polsko 1998 Slovensko 2001
Praha 49,3 Közép-Magyarország 67,7 Mazowieckie 24,3 Bratislavský 63,2
Støední Èechy 10,7 Közép-Dunántúl 9,4 Œl¹skie 13,5 Východné Slovensko 18,8
Jihozápad 7,6 Nyugat-Dunántúl 7,5 Wielkopolskie 11,6 Západné Slovensko 10,3
Severozápad 8,2 Észak-Magyarország 6,2 Dolnoœl¹skie 8,4 Stredné Slovensko 7,7
Severovýchod 6,6 Dél-Alföld 4,0 Pomorskie 7,3
Jihovýchod 8,4 Észak-Alföld 3,5 £ódzkie 5,9
Støední Morava 5,2 Dél-Dunántúl 1,8 Ma³opolskie 5,6
Moravskoslezko 4,0 Kujawsko-Pomorskie 4,1
Zachodniopomorskie 3,9
Lubelskie 2,8
Podkarpackie 2,5
Œwiêtokrzyskie 2,3
Warmiñsko-Mazurskie 2,3
Lubuskie 2,2
Opolskie 1,8
Podlaskie 1,6
Zdroj: Národní statistické zdroje
1530525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti2. èást — Dopad politik èlenských státù na soudr/Char9Enost
112
1540525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
3. èást — Dopad politik Spoleèenství:
konkurenceschopnost,zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Obsah
Úvod ...........................................1 1 4
Podíl politik Spoleèenství na soudr/Char9Enosti ve svìtle lisabonské a gothenburské strategie .....1 1 4
Reforma spoleèných politik: Spoleèná zemìdìlská politika a rybáøská politika ..........1 2 5
Vzájemné doplòování státní podpory a politiky soudr/Char9Enosti ...................1 2 8
Justice a vnitøní vìci: zlepšování podmínek rozvoje .......................1 3 1
Vnímání politik Spoleèenství na regionální úrovni ........................1 3 2
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti113
1550525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úvod
Druhá etapová zpráva o soudr/Char9Enosti pøedstavila ana -
lýzu toho, jak politiky Spoleèenství pøispívají k
soudr/Char9Enosti. Cílem této zprávy není opakovat tutoanalýzu, ale pøezkoumat hlavní zmìny, k nim/Char9E došlov tìchto politikách od roku 2001 ve svìtle cílù EU,zvláštì cílù odsouhlasených v Lisabonu a Gothenbur -
gu. Zabýváme se také dvìma oblastmi, které v pøed -
chozí zprávì nebyly obsa/Char9Eeny, a to obchodní politikou
a justicí a vnitøními vìcmi. Samostatná èást zkoumápolitiku státní podpory, která významnì souvisí s poli -
tikou soudr/Char9Enosti. Závìreèná èást pøedstavuje vý -
sledky prùzkumu provedeného v 28 regionech v EU,
zabývajícího se vnímáním úèinnosti rùzných politikSpoleèenství.
Podíl politik Spoleèenství na
soudr/Char9Enosti ve svìtle lisabonské agothenburské strategie
Budování ekonomikyzalo/Char9Eené na znalostech
Znalosti jsou jádrem lisabonské strategie. Vytváøení,
šíøení a vyu/Char9Eívání znalostí je velmi dùle/Char9Eité pro to, jakpodniky fungují a rozrùstají se. Usnadòování pøístupuk financím a trhùm, propagace slu/Char9Eeb podporujícíchpodnikání, posilování pout mezi podniky a vìdeckouzákladnou, vybavování lidí správnými dovednostmiprostøednictvím vzdìlávání a odborné pøípravy, pod -
pora zavádìní nových technologií a zvyšování inves -
tic do výzkumu a vývoje jsou pro zlepšování
podnikatelského prostøedí a stimulaci inovací velmidùle/Char9Eité.
Politika Spoleèenství zabývající se podnikáním, prù -
myslem a inovacemi je zamìøena na posilování
konkurenceschopnosti prùmyslu a slu/Char9Eeb EUprostøednictvím podpory podnikání, vytváøením pro -
støedí pøispívajícího k inovacím a hospodáøskému
rozvoji a zajiš/Char9Dováním pøístupu na trhy
1.Politika podnikání podporuje partnerství mezi veøejným
a soukromým sektorem a vytváøení sítí mezi spoleè -
nostmi2(napøíklad prostøednictvím projektu Innovation
Relay Centres — center pro transfer inovací — a sítìinovaèních regionù v Evropì) a tak stimuluje výmìnuznalostí a zkušeností. Podobnì hrají dùle/Char9Eitou roli v bu -
dování vztahù mezi firmami v rùzných regionech a pøi øe -
šení jejich praktických problémù spolu s ostatními
slu/Char9Ebami na podporu podnikání informaèní a poraden -
ská centra, která byla v posledním desetiletí, mj. za pod -
pory strukturálních fondù, zakládána po celé EU.
Politika podnikání je také zamìøena na podporu podni -
kavosti a snadnìjší zakládání a provozování podnikù,
co/Char9E mù/Char9Ee být obzvláš/Char9D dùle/Char9Eité pro znevýhodnìné sku -
piny a v zaostávajících regionech
3. Za tímto úèelem
bude nová definice EU mikro-, malých a støedních pod -
nikù platit od zaèátku roku 20054, a jeliko/Char9E se bude vzta -
hovat na vìtší firmy ne/Char9E v souèasnosti, úèinnì tak sní/Char9Eí
administrativní bøemena, která nyní musí nést, a záro-veò se tyto firmy stanou zpùsobilými k finanèní podpoøe.
Jak ukazuje 1. èást, rozdíly mezi regiony ve vztahu
k inovacím nepramení pouze z rozdílných výdajù navýzkum a technologický vývoj, ale stejnì záva/Char9Enoumìrou ze slabých pout mezi podniky, výzkumnýmistøedisky atd., které tvoøí regionální inovaèní systém.Inovaèní politiky se proto pøesouvají od opatøení narozšíøení výzkumu a vývoje a technologické kapacitypøímo ke strategiím na zlepšení prostøedí, v nìm/Char9E fir -
my pùsobí
5. Zvláštní pozornost si zaslou/Char9Eí tøi oblasti:
–na základì zkušeností s prùkopnickou prací finan -
covanou strukturálními fondy (regionální inovaèní
strategie (RIS)) jsou regiony podporovány v sesta -
vování úèastnických inovaèních politik øízených
poptávkou (viz ní/Char9Ee). To je obzvláštì dùle/Char9Eité v pøi -
stupujících zemích, kde chybí koherentní politiky
na regionální úrovni: V rámci Pátého rámcovéhoprogramu byla vytvoøena strategie projektù v pøid -
ru/Char9Eených zemích RIS — NAC (Regionálkí inovaèní
strategie — Novì asociované zemì) s rozpoètem5,25 miliónu EUR a zaèátkem roku 2002 odstarto -
valo projekty 16 regionù v 9 zemích.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
114
1560525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–pro co nejúèinnìjší vyu/Char9Eívání stávajících znalostí
a jejich rozšíøení je v maximální mo/Char9Ené míøe, jenutné zvýšit dostupnost podnikatelských slu/Char9Eeb azlepšit jejich kvalitu. Na potøeby ménì vyvinutýchregionù se konkrétnì soustøeïuje zejména sí/Char9Dprojektù Innovation Relay Centres, které pomáha -
jí místním podnikùm získat pøístup k technologiím
a rozpoznávají technologie vhodné k transferu doostatních regionù nebo odvìtví.
–hlavní pøeká/Char9Ekou rùstu a rozvoje spoleèností je
èasto nedostateèný pøístup k financím a dùle/Char9Eitousouèástí politiky podnikání je v regionech s ome -
zenými finanèními prostøedky podpora alternativ k
bankovním pùjèkám, jako jsou rizikové investiènífondy. Prostøedky na zvýšení finanèních zdrojùdostupných malým a støedním podnikùm vytvoøe -
né Evropským investièním fondem (EIF) zahrnují
Záruèní program pro malé a støední podniky, Star-tovací program ETZ a Akci zárodeèného kapitálu(„Seed capital action“). EIF také právì za stejnýmúèelem navazuje kontakty alespoò s jedním fi-nanèním ústavem v ka/Char9Edé pøistupující zemi.
Hlavním bodem politiky Spoleèenství zamìøené na in-
formaèní spoleènost je Iniciativa eEurope zahájenáv èervnu 2000, její/Char9E druhá fáze, Akèní plán eEurope2005, zaèal o dva roky pozdìji a jejím/Char9E hlavním cílemje zajistit „moderní veøejné slu/Char9Eby on-line (elektronic -
kou vládu, elektronické vzdìlávání, elektronické zdra -
votnictví); dynamické prostøedí pro elektronické
obchodování, a to prostøednictvím všeobecnì do -
stupného širokopásmového pøístupu za konkurenèní
ceny a bezpeèné informaèní infrastruktury“
6.
Akèní plán stanovuje strategii, která má poskytnout ši -
rokopásmovou infrastrukturu podnikùm a obèanùm
v EU za dostupné ceny. Upozoròuje také na potøebuvytvoøit obsah a slu/Char9Eby s konkrétním dùrazem na ob -
lasti, kde mù/Char9Ee prostøednictvím podpory zavádìní ši -
rokého pásma v ménì upøednostòovaných regionech
sehrát roli vláda ve spolupráci s EU a s mo/Char9Enýmvyu/Char9Eitím strukturálních fondù. Výsledky lze shrnoutnásledujícím zpùsobem:–iniciativa napomohla stimulovat konkurenci mezi
alternativními platformami a operátory a zamìøitúsilí èlenských státù a Spoleèenství na klíèovérozdíly v EU. Pøesto/Char9Ee se však od èervence 2002do èervence 2003 poèet širokopásmových linekv EU zdvojnásobil, zùstává jejich dostupnostv rùzných oblastech vysoce nerovnomìrná;
–celkový objem on-line transakcí zùstává skromný
a mezi èlenskými státy pøetrvávají rozdíly, zejmé -
na v dùsledku rozdílù v dostupnosti internetu;
–neustále se rozšiøuje on-line dostupnost dvaceti
základních veøejných slu/Char9Eeb oznaèených v inicia -
tivì eEurope; podíl, který je k dispozici, se od øíjna
2001 do øíjna 2002 zvýšil z 45 % na 60 %, a i kdy/Char9Emezi jednotlivými èlenskými státy stále existujírozdíly, zaostávající zemì ostatní rychledohánìjí;
– ve všech pøistupujících zemích dochází k prudkému
rozvoji vládních slu/Char9Eeb on-line, nìkteré zemì jsouv urèitých oblastech dále ne/Char9E èlenské státy EU;
– podíl škol v EU on-line se od bøezna 2001 do bøez-
na 2002 zvýšil z 89 % na 93 %, mezi jednotlivýmièlenskými státy neexistují velké rozdíly s výjimkouØecka, kde bylo pøipojeno pouze 59 % škol. Poèetpoèítaèù pøipojených k internetu se za stejné ob -
dobí zvýšil ze 4 na 100 /Char9Eákù na témìø 6 na 100
/Char9Eákù.
Na zasedání Evropské rady v Barcelonì v roce 2002
byl stanoven cíl zvýšit investice do výzkumu a techno -
logického vývoje v EU do roku 2010 na 3 % HDP (dvì
tøetiny v soukromém sektoru) z necelých 2 % v roce2000. Za tímto úèelem byl zahájen Šestý rámcovýprogram Spoleèenství pro výzkum a technologickývývoj s celkovým rozpoètem 17,5 miliardy EUR, kterýmá napomoci tomuto navýšení
7spolu s Iniciativou ev -
ropský výzkumný prostor8, která byla zavedena za
úèelem omezení fragmentace výzkumné èinnostiv EU, zvýšení investic do výzkumu a zlepšení prostøe -
dí k vyu/Char9Eívání pøípadných výhod z výzkumu.3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti115
1570525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úèast kohezních zemí a zaostávajících regionù na Pá -
tém rámcovém programu (1998–2002) byla následující:
–organizace v kohezních zemích tvoøily 17,8 %
úèastníkù smluv o výzkumu a technologickém vý -
voji ve Spoleèenství, podepsaných od ledna 2002
do bøezna 2003, co/Char9E je o nìco málo více ne/Char9E jejichpodíl obyvatelstva v EU (17,1 %) a více ne/Char9E 16 %v roce 2001. Pokud však jde o finance, obdr/Char9Eelyménì, ne/Char9E je jejich podíl obyvatelstva (14,6 %),ale více ne/Char9E v roce 2001 (12,2 %). Kromì tohopouze o nìco více ne/Char9E 31 % vztahù v rámci spolu -
práce navázaných mezi organizacemi v EU v roce
2002 zahrnovalo úèastníky z kohezních zemí;
–rozdíly mezi regiony jsou zøetelnìjší, odrá/Char9Eejí kon -
centraci výzkumu v pomìrnì malém poètu oblas -
tí. V regionech spadajících pod Cíl 1 sídlilo
pøibli/Char9Enì 14 % organizací úèastnících se Pátéhorámcového programu, co/Char9E je stejný poèet jako veètvrtém programu (1994–1998). Z 64 regionù spa-dajících pod Cíl 1 jich bylo za více ne/Char9E polovinuprojektù zodpovìdných pouze 8 (Irsko, Berlín,Lisboa e Vale do Tejo, Attiki, Kriti, Comunidad Va-lenciana, Andalusie a ji/Char9Ení Yorkshire). První tøi ji/Char9Enejsou regiony plnì spadající pod Cíl 1;
–co se týèe úèasti malých a støedních podnikù, v roce
2001 jich podepsalo smlouvu pøes 4600. Pøibli/Char9Enì77 % projektù pocházelo z podnikù s ménì ne/Char9E 50zamìstnanci a 42 % z podnikù s ménì ne/Char9E 10 za -
mìstnanci. Mnoho z nich se nacházelo v pøistupují -
cích a pøidru/Char9Eených zemích. Aèkoliv kontrakty
pøidìlené malým a støedním podnikùm tvoøily pouzenepatrný zlomek z celkového poètu v Unii, odpoví -
daly tyto podniky 23 % úèastníkù ve ètyøech tematic -
kých programech a bylo jim vyplaceno více ne/Char9E
15 % celkových finanèních prostøedkù.
Pro posílení úlohy regionù pøi vytváøení Evropského
výzkumného prostoru bylo zahájeno nìkolik iniciativ:
–inovaèní aktivity v rámci Pátého rámcového pro -
gramu (s rozpoètem 119 miliónù EUR),podporovaly vytváøení sítí mezi podniky a ostatní -
mi organizacemi na regionální úrovni spolu
s inovaèními akcemi strukturálních fondù;
–program také financoval sí/Char9Dovou iniciativu Inovaè -
ní regiony Evropy (IRE)
9ke zprostøedkování vý -
mìny zkušeností a dobré praxe mezi regiony,
vèetnì výmìny mezi regiony vyspìlými a zaostá -
vajícími, v pøistupujících zemích i v souèasné
EU15;
–ve stejném kontextu byla v roce 2003 zahájena
nová pilotní iniciativa10s rozpoètem 2,5 miliónu
EUR zamìøená na rozvoj experimentálních èin -
ností týkajících se sítí evropských regionù (s aktiv -
ním zapojením vysokých škol, výzkumných
støedisek a podnikatelské komunity) za úèelemvytvoøení „znalostních regionù“, které by mohlyslou/Char9Eit jako modely k realizaci lisabonské strate-gie na regionální úrovni;
– nìkolik projektù zamìøených na rozvoj regionální
„prozíravosti“ bylo podpoøeno v rámci akcí konsor-cia STRATA v programu Zvyšování lidského poten-ciálu (celkový rozpoèet 25 miliónù EUR) na podporudlouhodobého strategického myšlení a pøekonánírozdílù mezi regionální politikou a politikou výzku -
mu, technologického vývoje a inovací. Zvláštní po -
zornost byla vìnována pøistupujícím zemím.
Podíváme-li se dopøedu, má Šestý rámcový program
(2002–2006) díky dvìma novým iniciativám, Sítím ex -
celence a Integrovaným projektùm, potenciál zlepšit
propojení mezi centrálnìjšími a periferními vìdecký -
mi støedisky, pøispìt k celkové inovaèní schopnosti EU
a bojovat s odlivem mozkù z ménì upøednostòova -
ných do více prosperujících regionù.
Finanèní prostøedky na rozvoj lidských zdrojù se
v Šestém rámcovém programu zdvojnásobily a systé -
my transferu technologií mìly potenciálnì významný
vliv na ménì upøednostòované regiony. Navíc byl sta -
noven cíl vìnovat na malé a støední podniky alespoò
15 % z rozpoètu na tématické priority.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
116
1580525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Kromì toho byla navázána nová spolupráce mezi ko -
hezní politikou a politikou výzkumu a vývoje, jeliko/Char9E
úspìšným uchazeèùm o Šestý rámcový program na -
cházejícím se v regionech spadajících pod Cíl 1 bylo
umo/Char9Enìno za/Char9Eádat prostøednictvím pøíslušných regi -
onálních úøadù o další financování ze strukturálních
fondù.
Klíèový význam vzdìlávání
a odborné pøípravy
Dovednosti a kvalifikace obyvatel EU jsou jejím hlav -
ním zdrojem a klíèem k tomu, aby se stala nejdyna -
miètìjší a nejkonkurenceschopnìjší ekonomikou
zalo/Char9Eenou na znalostech na svìtì. Za tímto úèelembyl zaveden program Vzdìlávání a odborná pøíprava2010, který stanovuje 13 cílù
11se zámìrem uèinit
vzdìlávání a odbornou pøípravu v Evropì „ do roku
2010 svìtovou referencí kvality “12. Nedávné sdìlení13
Komise vyzývá èlenské státy ke zvýšenému úsilí na
všech úrovních, zvláš/Char9D v souvislosti s investicemi dovzdìlávání a odborné pøípravy, aby se zajistil úspìchlisabonské strategie. Na zasedání Evropské radyv Bruselu
14koncem roku 2003 se èlenské státy do-
hodly na „posílení strukturované spolupráce pøi pod-poøe rozvoje lidského kapitálu“.
Aèkoliv mnoho èlenských státù vyvinulo znaèné úsilí,
aby zreformovalo a pøizpùsobilo své systémycelo/Char9Eivotního vzdìlávání ekonomice zalo/Char9Eené naznalostech, provedené zmìny k vyøešení tohoto pro -
blému stále nestaèí. Podklady pøesvìdèivì naznaèují,
/Char9Ee pro vytvoøení a udr/Char9Eení minimální míry zamìstna -
nosti intenzivnì vyu/Char9Eívající znalosti musí region
nejdøíve vybudovat kritickou vìtšinu pracovníkù s ši -
rokou škálou dovedností. Spoleèenství ji/Char9E mnoho let
organizuje sítì propojující vysoké školy, vzdìlávacíústavy a podniky v rámci regionù a mezi nimi a v po -
slední dobì se sna/Char9Eí vytvoøit sí/Char9D „uèících se regionù“.
Rostoucí decentralizace odpovìdnosti za vzdìlávání
a odbornou pøípravu na regionální úroveò po celé Uniizároveò otevírá cestu k lepší organizaci poskytováníodborné pøípravy jak v souladu s potøebami obyvatel,
tak s regionálními rozvojovými plány.
Více a lepších pracovních míst
v integrované spoleènosti
Na konci roku 1997 byla zahájena Evropská strategie
zamìstnanosti s hlavním cílem bojovat proti nezamìst -
nanosti preventivními metodam i a opatøeními pro aktivní
schopnost profesního zaøazení. Od roku 2000 se zamì -
øuje na plnìní cílù stanovených v Lisabonu, a to na úpl -
nou zamìstnanost, lepší pracovní místa a dokonalejší
sociální a hospodáøskou soudr/Char9Enost.
Strategie byla vyhodnocena v roce 2002 a na jarním za -
sedání Rady v Bruselu v roce 2003 byla zmodernizová -
na a zrevidována, aby v rozšíøené Unii lépe podporovala
cíle stanovené v Lisabonu. Hodnocení poukázalo nazøetelné zlepšení struktury trhu práce EU. V roce 2002tvoøila nezamìstnanost v EU v prùmìru 7,7 % pracov-ních sil oproti 10,0 % pøed pìti lety a stejným zpùsobem
se podíl zamìstnaných obyvatel v produktivním vìkuzvýšil z 60,7 % na 64,3 %. Navzdory znaèným rozdílùmmezi èlenskými státy a problému zjistit kauzální vztahymezi výsledky zamìstnanosti a konkrétními politikamilze jistì rozlišit konvergenci národních politik zamìstna-nosti s cíli a pravidly definovanými v rámci Evropskéstrategie zamìstnanosti.
Ve vìtšinì èástí EU pokraèuje snaha zajistit nový zaèá -
tek v podobì odborné pøípravy, rekvalifikace, pracovní
praxe, pracovního míst a nebo jiného opatøení pro pro -
fesní zaøazení ka/Char9Edé nezamìstnané osobì døíve ne/Char9E
doba nezamìstnanosti dosáhne šesti mìsícù v pøípadìmladých lidí a 12 mìsícù v pøípadì osob starších 24 let.
K poskytování slu/Char9Eeb na míru a k podpoøe aktivace a
prevence jsou zapotøebí efektivní veøejné slu/Char9Eby za -
mìstnanosti vybavené dostateènou kapacitou. Proto
se èlenské státy zavázaly zmodernizovat veøejnéslu/Char9Eby zamìstnanosti a pøikroèit ke spolupráci se sou -
kromým sektorem. Ve vìtšinì nových èlenských státù
veøejné slu/Char9Eby zamìstnanosti, zøízené na poèátku 90.3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti117
1590525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
118Obchodní politiky a jejich dopad na zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Zpøístupnìní obchodu je pro hospodáøství obvykle pøí -
nosné, proto/Char9Ee vede k pøesunùm v rozlo/Char9Eení výrobních
faktorù na produktivnìjší vyu/Char9Eití, roste výkonnost aúspory z rozsahu, prohlubuje se hospodáøská soutì/Char9E,zvyšují se transfery znalostí a technologie a získávají ispotøebitelé díky vìtšímu výbìru zbo/Char9Eí a ni/Char9Eších cen.
Zároveò se také stává, /Char9Ee zpøístupnìní obchodu mù/Char9Ee
stejnou mìrou vést k nákladùm, které jsou protiklademtìchto pøínosù. A/Char9D jsou pøínosy v dlouhodobém horizon -
tu jakékoliv, pøesuny v rozdìlení výrobních faktorù tak
mohou v krátkodobém hledisku zahrnovat pøizpùsobo -
vací náklady, které vzniknou podnikùm a zamìstnan -
cùm posti/Char9Eeným zvýšeným dovozem.
Nìkteré rysy zahrnutých nákladù jsou takové, které ne -
lze prostì ignorovat:
– náklady se obvykle soustøeïují v urèitých sektorech a
regionech, co/Char9E znamená, /Char9Ee pro urèité skupiny obyva-tel mohou být znaèné, a proto mohou mít škodlivìjšíúèinky, ne/Char9E kdyby byly jednotnì rozdìleny v rámcihospodáøství jako celku;
– ti, kteøí získají, nemají snahu vyplatit náhradu tìm, kte-
øí ztrácí, èásteènì kvùli obtí/Char9Enému odhadu vzniklýchnákladù, a proto na tom nìkteøí lidé (a regiony) budoualespoò krátkodobì hùøe (co/Char9E je argument pro poskyt -
nutí pomoci tìm, kterých se to týká);
–rozdíl mezi pøínosy a náklady se èasem zvìtšuje: ná -
klady jsou v prvních letech vyšší (zahranièní konku -
rence má na nekonkurenèní odvìtví obvykle prudký
úèinek), zatímco nìjaký èas trvá, ne/Char9E je mo/Char9Ené pocítitvìtšinu pøínosù (z vyšší výkonnosti zpùsobené lepšímrozlo/Char9Eením výrobních faktorù). Empirické studie protoukazují, /Char9Ee v letech následujících bezprostøednì pozpøístupnìní obchodu mohou náklady tvoøit 10 – 15 %pøínosù, co/Char9E je dva a/Char9E tøikrát více ne/Char9E v dlouhodobémhorizontu;
–náklady a pøínosy se na rùzných místech liší: vliv na
regiony závisí na mezinárodní konkurenceschopnostihospodáøských odvìtví lokalizovaných v daném regi -
onu, na tom, jak jsou èinnosti koncentrovány prostoro -vì (zvláštì obchodované zbo/Char9Eí) a do jaké míry se regi -
ony specializují na výrobu konkrétních výrobkù a
slu/Char9Eeb. Nìkteré regiony zpøístupnìní obchodu ovlivnívelmi negativnì, zatímco jiné získají.
Je zde také znaèná asymetrie ve vnímání nákladù a pøí -
nosù, co/Char9E má nevyhnutelné politické dùsledky. Zatímco
náklady jsou velmi viditelné a velmi znepokojující, nejenv dùsledku své koncentrace, ale také v dùsledku hmata -
telnìjší povahy (zavírání továren, propouštìní atd.), pøí -
nosy jsou ménì viditelné èásteènì proto, /Char9Ee jsou
nehmatatelné — nebo alespoò obtí/Char9Enìji mìøitelné (na -
pøíklad vìtší výbìr pro spotøebitele) — ménì zøejmé a
roztroušenìjší.
Navzdory obvykle nízkým pøizpùsobovacím nákladùm
mají proto doprovodná opatøení pøijímaná v rámci zpøí -
stupòování obchodu velký význam z hospodáøského i
politického hlediska. Tento význam je ještì vìtší, nebo/Char9Ddobøe zamìøené doprovodné politiky mohou pøizpùso-bovací náklady omezit, jestli/Char9Ee je doká/Char9Eou co nejlépepøedpokládat a zmírnit proces pøizpùsobení, k nìmu/Char9Emusí dojít. Minimalizaci nákladù mù/Char9Ee proto umo/Char9Enitvèasné oznaèení zranitelných odvìtví a posti/Char9Eenýchpracovníkù. Urychlit zmìnu a minimalizovat rozsah pøi-zpùsobovacích nákladù mù/Char9Ee zároveò poskytnutí po-moci dotyèným osobám pøi vzniku problémù, aby semohly adaptovat.
Je v zájmu EU pomáhat zmíròovat ka/Char9Edý nezbytný pro -
ces pøizpùsobení a pøispívat na úhradu nákladù na politi -
ky, které zavedla. Èinilo se tak mnoho let v rámci
Evropského spoleèenství uhlí a oceli. Vypracování stej -
né politiky pro usnadnìní zmìny bude ještì dùle/Char9Eitìjší
v nadcházejících letech, kdy skonèí nebo budou musetbýt obnoveny mnohé obchodní dohody (Ujednání o me -
zinárodním obchodu s textilem, Dohoda o pøidru/Char9Eení
EU - Chile) a bude nutné vyjednat dohody nové (DDA,EU-MERCOSUR), pøièem/Char9E celkovým dùsledkem budetémìø jistì podstatné zvýšení dovozu citlivého zbo/Char9Eí.
1600525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
let, také procházejí pokraèujícím reformním a moder -
nizaèním procesem.
Prostøednictvím Evropské strategie zamìstnanosti
jsou politiky zamìstnanosti v èlenských státech koor -
dinovány na základì spoleèných cílù a priorit. Strate -
gie vyzývá k zapojení všech relevantních stran ve
veøejném i soukromém sektoru, vèetnì sociálníchpartnerù, podle institucionálního prostøedí v danézemi. Pravidla Evropské strategie zamìstnanosti sta -
novují, /Char9Ee strategie by mìla být úèinnì prosazována
na regionální a místní i celostátní úrovni, a Komise vy -
zývá k vìtšímu zapojení pøíslušných úèastníkù.
V letech 2002 a 2003 byla pomìrnì podrobnì pøe -
zkoumána situace zamìstnanosti v ka/Char9Edé pøistupující
zemi, aby bylo mo/Char9Ené definovat vhodné politiky za -
mìstnanosti v rámci pøípravy na realizaci Evropské
strategie zamìstnanosti pøi pøistoupení a vypracovatplány výdajù v rámci ESF v období 2004 a/Char9E 2006.
Revize Evropské strategie zamìstnanosti v roce 2003
vyústila ve zjednodušení pravidel, která nyní zahrnujítøi prvoøadé cíle:
– dosáhnout cílù v míøe zamìstnanosti stanove-
ných v Lisabonu;
–kvalita a produktivita v práci prokázaná vìtším po -
ètem a lepšími pracovními místy;
–integraèní trh práce, kde je sní/Char9Eena nezamìstna -
nost a jsou zmenšeny sociální a regionální rozdíly
v pøístupu na trh práce.
Kromì toho existuje 10 konkrétních pravidel struktu -
rální reformy. Úspìch realizace Evropské strategie
zamìstnanosti bude záviset na vyšší pøizpùsobivostipracovníkù a podnikù, na tom, aby zamìstnání pøita -
hovalo více lidí, na více a lépe cílených investicích do
lidského kapitálu a na lepším øízení.
Nová Evropská strategie zamìstnanosti je úzce pro -
pojena s politikami zamìøenými na hospodáøskou asociální soudr/Char9Enost, pøièem/Char9E spoleèným zámìrem tøí
prvoøadých cílù i konkrétních pravidel je zmenšit soci -
ální nerovnost a regionální rozdíly v zamìstnanosti.
Sociální integrace a rovnost pohlaví
Amsterodamská smlouva rozšíøila mandát EU na boj
se sociálním vylouèením. Vrcholná schùzka v Lisabo -
nu proto stanovila cíl podniknout do roku 2010 rozho -
dující kroky k odstranìní chudoby a sociálního
vylouèení v EU. Tento cíl byl dále propracován na vr -
cholné schùzce v Nice a od té doby se realizuje spo -
leèná strategie pro sociální integraci pomocí stejné
metody otevøené koordinace jako pøi pøijímání politikyzamìstnanosti s tou výjimkou, /Char9Ee úèast èlenských stá -
tù není povinná, ale dobrovolná. V praxi se do tohoto
procesu zapojily všechny èlenské státy a v èervnu2001 byly pøedlo/Char9Eeny první národní akèní plány protisociálnímu vylouèení, co/Char9E více zviditelnilo politikyv této oblasti.
Plány umo/Char9Enily rozpoznat 8 hlavních úkolù budoucí
politiky: vytvoøit trh práce pøispívající k integraci a dátka/Char9Edému pøíle/Char9Eitost a právo na zamìstnání; zajistit,aby mìl ka/Char9Edý adekvátní pøíjem zajiš/Char9Dující slušnou/Char9Eivotní úroveò; vypoøádat se se znevýhodnìnímzalo/Char9Eeném na vzdìlání; chránit rodinu a práva dìtí;zajistit, aby mìl ka/Char9Edý slušné bydlení; zajistit pøístupke kvalitním slu/Char9Ebám; zlepšit poskytování slu/Char9Eeb a re -
generovat oblasti trpící mnohonásobným
nedostatkem.
Nový podnìt tomuto procesu by mìla dát druhá gene -
race národních akèních plánù vytvoøených na konci
èervence 2003. Na základì návrhù èlenských státùbudou konkrétní politická témata ka/Char9Edoroènì podro -
bena hodnocení, na kterém se bude podílet 3–6 èlen -
ských státù, nezávislí experti, zástupci sociálních
partnerù a regionální a místní úøady i lidé, kteøí skuteè -
nì za/Char9Eívají chudobu nebo sociální vylouèení.
Souèasnì probíhá spolupráce s pøistupujícími zemì -
mi na pøípravì jejich úèasti na strategii, a/Char9E vstoupí do3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti119
1610525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Unie, a spolu s Komisí vypracovaly memoranda o so -
ciální integraci, kde oznaèují hlavní problémy a úkoly
a navrhují prioritní politická opatøení.
Seznam ukazatelù pøijatý na konci roku 2001 by mìl
umo/Char9Enit lépe posoudit situaci v ka/Char9Edé zemi. Zahrnuje7 strukturálních ukazatelù, které pou/Char9Eívá Komise jakopodklad pro svou výroèní shrnující zprávu o hospo -
dáøské a sociální situaci v Unii, a musí být rozšíøen na
plány pøíští generace tak, aby obsahoval jak regionál -
ní, tak nefinanèní ukazatele.
Ostatní aktivity vykonávané jako souèást Programu
Spoleèenství pro sociální integraci, financované proobdobí 2002 a/Char9E 2006 rozpoètem 75 miliónù EUR, za -
hrnují výmìnu zkušeností mezi zemìmi (64 projektù
podporovaných v první fázi a témìø 30 v druhé) a stu -
die na konkrétní témata, co/Char9E by vše mìlo posílit spolu -
práci, zvýšit vzájemné pochopení a stimulovat nové
pøístupy.
Nová strategie bojující se sociálním vylouèením je tak
v plném proudu a stále více se do ní zapojují všechnyèlenské státy, i kdy/Char9E dobrovolnì, co/Char9E pøidává konver-genci nový rozmìr a posiluje evropský sociální modela zároveò pomáhá dosáhnout lepší rovnováhy mezisociálními a hospodáøskými politikami EU.
Základním principem je v EU rovné zacházení s mu/Char9Ei
a /Char9Eenami. Od roku 1996 patøí mezi hlavní proudy avšechny politiky Spoleèenství berou pøi plánování arealizaci opatøení v úvahu vlivy pohlaví.
Ochrana /Char9Eivotního prostøedí
pro udr/Char9Eitelný rùst
Novou hlavní environmentální iniciativou za poslední
dva roky bylo pøijetí 6.akèního programu /Char9Eivotníhoprostøedí: naše budoucnost — naše volba (6. EAP)Evropským parlamentem a Radou
15. Tento program
klade /Char9Eivotní prostøedí do široké perspektivy, jeliko/Char9Ebere v úvahu hospodáøské a sociální podmínky, azdùrazòuje cíle z Lisabonu a Gothenburgu. Programmá ètyøi široké souèásti: úèinné zavádìní a prosazo -
vání environmentální legislativy (ac quis); integrace
environmentálních zájmù do ostatních politik, vèetnìpolitiky infrastruktury; vyu/Char9Eití kombinace prostøedkùk efektivnìjšímu a úèinnìjšímu dosa/Char9Eení cílù; a širokézapojení zainteresovaných stran do vypracování azavádìní politik.
Program specifikuje ètyøi oblasti, kde je nutno jednat:
zmìna klimatu; pøíroda a biologická rozmanitost;/Char9Eivotní prostøedí a zdraví; pøírodní zdroje a odpad.Pøedstavuje také novou koncepci „tematických strate -
gií“ jako zpùsob øešení obzvláštì slo/Char9Eitých otázek
/Char9Eivotního prostøedí
16a urèování priorit zásahù Spole -
èenství, vèetnì opatøení financovaných kohezní politi -
kou. Dále navrhuje postupné odstraòování dotací
s ne/Char9Eádoucím úèinkem na /Char9Eivotní prostøedí, které jsounesluèitelné s udr/Char9Eitelným rozvojem.
Proto/Char9Ee ménì prosperující zemì mají ze zaèátku spí-
še menší mno/Char9Eství infrastruktury v oblasti /Char9Eivotníhoprostøedí, bude podle toho rozsah výdajù nutných kesplnìní smìrnic vìtší a bude tvoøit vìtší podíl HDP(uvìdomíme-li si, /Char9Ee ten je pomìrnì malý). Protov rámci pomoci poskytované tìmto zemím pøi plnìnípolitiky /Char9Eivotního prostøedí EU hrají jasnou potenciálníroli strukturální fondy.
Navzdory vysokým pøímým nákladùm má tato politika
v dlouhodobém horizontu sní/Char9Eit jak finanèní, tak soci -
ální náklady, jeliko/Char9E omezí zdravotní rizika a nutnost
zavádìt opatøení k odstranìní zneèištìní. Svìtovázdravotnická organizace (WHO) napøíklad nedávnoodhadla, /Char9Ee 100 000 pøedèasných úmrtí v Evropì lzepøipsat emisím
17. Pøedpokládá se, /Char9Ee emise v ovzduší
v pøistupujících zemích v dùsledku plnìní smìrnic EUklesnou do roku 2010 o 1,8 a/Char9E 3,3 miliónu tun, a pøed -
èasná úmrtí se tak sní/Char9Eí pøibli/Char9Enì o 15 000.
Dodr/Char9Eování legislativy E U také znamená èistší pit -
nou vodu v pøistupujících zemích, zvláštních úspì -
chù dosáhlo Bulharsko a Estonsko (i Turecko), kde
20–30 % domácností není napojeno na hlavní roz -
vody vody, a zároveò se odhaduje, /Char9Ee zavádìní
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
120
1620525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
smìrnice o èištìní mìstských odpadních vod sní/Char9Eí
/Char9Eivné zneèištìní o 33 % (v Èeské republice) a/Char9E 67 %(v Polsku).
Navzdory plánovanému 2 % rùstu produkce odpadu
se odhaduje, /Char9Ee smìrnice o skládkách povede kesní/Char9Eení takto likvidovaného odpadu pøibli/Char9Enì z 59 mili -
ónù tun v roce 1998 na 20 a/Char9E 35 miliónù tun v roce
2020 a smìrnice o obalovém odpadu zvýší do stejné -
ho roku mno/Char9Eství recyklovaného odpadu o 3,7 miliónu
tun.
Investice do ochrany /Char9Eivotního prostøedí mohou také
vytvoøit pracovní místa. Ekologická odvìtví dohroma -
dy tvoøí pøímo pøibli/Char9Enì 1 % celkové zamìstnanosti
v EU15 a v oblasti nakládání s odpady (vyu/Char9Eití a recyk -
lace) prudce rostou pracovní místa, kterých je celkem
200 000 a/Char9E 400 000. Stejné smìøování lze pozorovatv pøistupujících zemích.
Vìtšina investic souvisejících se smìrnicemi se ji/Char9E
v EU15 uskuteènila (pøed rokem 2001 pøibli/Char9Enì 63 %),i kdy/Char9E tento podíl se v rùzných oblastech /Char9Eivotníhoprostøedí liší. V pøípadì likvidace odpadù jsou investi-ce prakticky kompletní, zatímco v pøípadì výroby arozvodu vody se jich pøed rokem 2001 uskuteènilo pøi-bli/Char9Enì 72 %. Jediná oblast, kde je stále ještì nutnouskuteènit vìtšinu investic, souvisí s kontrolou zneèiš -
tìní ovzduší, i kdy/Char9E pokud jde o rozsah výdajù, je prav -
dìpodobnì dùle/Char9Eitìjší èištìní odpadních vod.
Nicménì v dùsledku smìrnice o integrované prevencia omezování zneèištìní (IPPC) a dohod o zmìnáchklimatu v rámci Kjótského protokolu bude pravdìpo -
dobnì zapotøebí investovat velké èástky do omezení
emisí v ovzduší.
V posledních 15 letech byla posílena environmentální
opatøení kohezní politiky a podle souèasných pravidelstrukturálního fondu je ochrana /Char9Eivotního prostøedíjednotnou zásadou a dodr/Char9Eování environmentálníchacquis nejvyšší prioritou
18. Proto je dùle/Char9Eité, aby se pøi
strukturálních intervencích v EU braly v úvahu cíleAkèního programu /Char9Eivotního prostøedí a po/Char9Eadavkyenvironmentální legislativy.Vnitøní trh a slu/Char9Eby v obecném zájmu
Rozvoj transevropských sítí v dopravì, telekomuni -
kacích a energetice má pomoci zrealizovat vnitøní
trh a zároveò posílit hospodáøskou a sociálnísoudr/Char9Enost. Cílem politiky EU v tomto ohledu je za -
jistit propojení a interoperabilitu národních sítí a pøí -
stup k nim v kontextu otevøených a
konkurenceschopných trhù. Zvláštì bere v úvahunutnost propojit ostrovní, vnitrozemské a periferníregiony s centrálními oblastmi Unie. Tyto politikymají pøímý vliv na konkurenceschopnost hospodáø -
ství EU jako celku a na umístìní hospodáøské èin -
nosti. Kvùli tomuto územnímu vlivu musí být
soudr/Char9Enost jedním z hlavních cílù sí/Char9Dových politik.
To je také dùle/Char9Eité ve svìtle otevírání tìchto odvìt -
ví hospodáøské soutì/Char9Ei. Uvolnìní tr/Char9Eních sil sice
vedlo ke sní/Char9Eení nákladù a zvýšení efektivnosti po-skytovaných slu/Char9Eeb, je však zøejmé, /Char9Ee toto uvolnì-ní mù/Char9Ee vést k tomu, /Char9Ee konkrétní sociální skupinynebo èásti EU nebudou mít pøístup k základnímslu/Char9Ebám. Liberalizaci proto doprovází rostoucí po-tøeba zavést povinnost poskytovat veøejné slu/Char9Eby,aby se zachovala a posílila hospodáøská a sociálnísoudr/Char9Enost. Proto mají sí/Char9Dové politiky výsadní po-stavení mezi politikami, kt eré souvisejí s otázkou
slu/Char9Eeb v obecném hospodáøském zájmu, jejich/Char9E vý -
znam byl zdùraznìn na zasedání Rady v Barcelonì
a Laekenu.
V mìnícím se svìtì jsou hlavní souèástí evropské -
ho modelu spoleènosti slu/Char9Eby v obecném zájmu. To
je zaneseno v èlánku 16 Smlouvy o EU a èlánku 36Listiny základních práv. Jednotlivý obèan se tak do -
stává do støedu priorit Unie. Proto Komise pøed -
lo/Char9Eila v Zelené knize v kvìtnu 2003 své úvahy o
mo/Char9Ených zpùsobech efektivní realizace tìchtoslu/Char9Eeb, zejména zapojením nevládních organizacía obèanské spoleènosti obecnì.
Slu/Char9Eeb v obecném zájmu se v dùsledku jejich sku -
teèné povahy týká povinnost poskytovat veøejné
slu/Char9Eby zavádìná zároveò s liberalizací dotyèných3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti121
1630525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:37:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
122
© Sdru ení EuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice /_0length.name.substituted_0 250 500 km3.1Projekty tr ansevropských d opravníchsítí v evr opském zájm u
/_0length.name.substituted_eleznièní proje ktEssen
/_0length.name.substituted_elezniní proje kt(2001 ) è
/_0length.name.substituted_elezniní proje kt(2003) è
Silniní proje ktEssen è
Silniní proje kt(2001 ) è
Silniní proje kt(2003) èProjektv nitrozems kých vodních cest (2001 )
Projektv nitrozems kých vodních cest (2003)
Moøskádálnice(2003)
Letištní proje kt
Pøístavní proje kt
Zdroj: G Ø TREN
1640525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
odvìtví. Jejich úèelem, podle typu dané slu/Char9Eby, je
zajistit, aby byla slu/Char9Eba všeobecnì k dispozici, abybyla zachována kontinuita nabízených slu/Char9Eeb i je -
jich kvalita a aby slu/Char9Eba byla nabízena za dostupné
ceny, a zároveò se ve všech ohledech bere v úvahunutnost chránit zájmy spotøebitele a zajistit nabíd -
ku. Spoleèenství poskytuje èlenským státùm fi -
nanèní podporu, aby zajistilo jejich dodr/Char9Eování, a
vyu/Char9Eívá strukturální fondy napøíklad k zajištìní úpl -
ného územního pokrytí mobilních telefonních a ši -
rokopásmových sítí.
Dopravní politikaPolitika transevropských dopravních sítí (TEN-T)
smìøuje od Maastrichtské smlouvy k integraci ev -
ropského „prostoru“ a ke zmenšování izolace peri -
ferních oblastí, a tak zabraòuje roztøíštìnému
rozvoji národních sítí. V ýstavba a zlepšování stá-
vajících pøeshranièních tras tak umo/Char9Eòuje „pøíhra-nièní efekt“, který zabraòuje progresivnímuomezování rùstu obchodu. Pravidla transevrop-ských dopravních sítí jsou zároveò zamìøena napodporu odklonu od zpùsobù dopravy poškozují-cích /Char9Eivotní prostøedí.
Politika transevropských dopravních sítí (TEN-T)
od roku 1991 znatelnì zlepšila dostupnost a ještìvìtší výsledky se oèekávají v nadcházejících le -
tech, zvláš/Char9D v pøistupujícíc h zemích. Tuto investici
však musí doprovázet podstatné výdaje na zlepše -
ní sekundární sítì a její propojení s transevropský -
mi dopravními sítìmi (TEN-T). Je tomu tak zvláštì
ve venkovských oblastech na východì tìchto zemí,kde dosa/Char9Eení dálnice mù/Char9Ee místy trvat a/Char9E tøi hodiny.
Po zveøejnìní Bílé knihy o dopravní politice v roce
2001 byla pravidla pro transevropské dopravní sítì(TEN-T) z roku 1996 na konci roku 2001 zrevidová -
na a byly oznámeny nové prioritní projekty. Tento
seznam projektù v evropském zájmu byl v øíjnu2003 rozšíøen tak, aby zahrnoval pøistupující zemì(mapa 3.1 znázoròující transevropské dopravnísítì).Vzhledem ke znaèným finanèním prostøedkùm, kte -
ré jsou na tyto sítì zapotøebí a na které se náklady
do roku 2020 odhadují témìø na 600 miliard EUR,pøijala Komise v dubnu 2003 také sdìlení omo/Char9Ených nových zpùsobech financování rozvojetransevropských sítí v Evropì, aby se zajistila lepšíkoordinace veøejných a soukromých financí. Sou -
èasnì Komise v èervenci pøijala návrh pøepracovat
smìrnici Eurovignette o stanovování cen in -
frastruktury a více propojit poplatky pro u/Char9Eivatele s
náklady. Návrh však omezuje výši mýta, které lzeúètovat, s cílem zabránit nadmìrným poplatkùm,které by omezily pøíznivý vliv na dostupnost a hos -
podáøský rozvoj. V tomto ohledu analýza dopadu
pøepracování pravidel pro transevropské dopravnísítì (TEN-T) ukazuje podstatný nárùst (20 %) do -
stupnosti u periferních regionù a pøistupujících
zemí a znaèné zvýšení (170 %) mezinárodní dopra -
vy u poslednì jmenovaných zemí
19.
V praxi jsou dopady liberalizace mìøitelnìjší, pokud
jde o leteckou dopravu. Poèet mìst s mezinárodní-mi spoji se od roku 1992 zvýšil o 70 %, zatímco zlev-nìné jízdné v ekonomické tøídì se v letech 1997 a/Char9E2000 sní/Char9Eilo v prùmìru o 15 % (i kdy/Char9E tarify v pøe-pravní tøídì Business vzrostly)
20. Dále byla v peri-
ferních oblastech a v oblastech s nízkým objememdopravy stanovena povinnost poskytovat veøejnéslu/Char9Eby, co/Char9E napomáhá podporovat jejich hospodáø -
ský rozvoj. Tato povinnost se èasto kombinuje
s poskytováním dotací.
Energetická politikaEnergetická politika EU má tøi hlavní cíle: dosáh -
nout vìtšího zajištìní dodávek, vytvoøit vnitøní
energetický trh a lépe chránit /Char9Eivotní prostøedí. Ze -
lená kniha z roku 2002, Evropská strategie k zabez -
peèení dodávek energie , oznaèuje za hlavní
prioritu pro budoucnost øízení poptávky a kladedùraz na zlepšení energetické úèinnosti a rozvo -
je vnitøních zdrojù energie, zvláštì tìch
obnovitelných.3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti123
1650525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Po zavedení smìrnice o elektøinì v roce 1996 a
smìrnice o plynu v roce 1998 se energetické trhy li -
beralizovaly, a tak se zvýšila konkurence a došlo
k restrukturalizaci nabídky, z èeho/Char9E mìli prospìchzvláštì velcí spotøebitelé energie, ale tento trends sebou nesl riziko znevýhodnìní perifernìjších aménì zalidnìných regionù. Toto riziko však zmírni -
lo zavedení povinnosti poskytovat veøejné slu/Char9Eby.
Tìmto regionùm pravdìpodobnì pomohou dalšíregulaèní opatøení, vèetnì povinnosti zachovat vý -
robu a rozvod elektrické energie, regulace poplatkù
pro koncové spotøebitele a zavedení norem mini -
mální jakosti.
V souladu se smlouvou má politika transevrop -
ských energetických sítí (TEN-E) stejné spoleèné
cíle jako politika dopravních a jiných sítí, a to zajis -
tit, aby byly propojeny národní rozvodné sítì v EU,
aby k nim mìly pøístup všechny regiony a aby serozvodné sítì øídily na evropské, nikoliv na národníúrovni
21. První pravidla Spoleèenství týkající se
TEN-E22vzala v úvahu regionální rozmìr a kritéri-
um hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti. Pøi výstav-bì tìchto sítí za podpory strukturálních fondù došlok významnému pokroku. Pøed koncem roku 2001bylo zprovoznìno pìt plynovodù a dokonèeno nì-kolik velkých projektù rozvodu elektøiny, podstatnéinvestice se uskuteènily v periferních regionech.
Poslední pravidla pro TEN-E, pøijatá v èervnu 2003,
kladou dùraz na rozvoj rozvodných elektrických sítía zavádìní zemního plynu ve vnitrozemských ob -
lastech a periferních a ult raperiferních regionech.
Jednou z hlavních priorit energetické politiky je
v souladu se závazky v rámci Kjótské úmluvy pod -
pora udr/Char9Eitelného rozvoj e. Byly stanoveny cíle zvý -
šit do roku 2010 podíl obnovitelných zdrojù energie
na celkové spotøebì energie na 12 % a na výrobìelektrické energie na 22 % se zámìrem vyu/Char9Eívatv dopravì biologické pohonné látky z 5,75 %.TEN-E proto musí na místní úrovni doprovázet pod -
pora investic do výroby energie z vìtrných, solár -
ních a geotermálních zdrojù
23.Rozvoj nových zdrojù energie, jako je zemní plyn a
elektrická energie vyrábìná z obnovitelných zdro -
jù, by periferním regionùm umo/Char9Enil diverzifikovat
zdroje energie — a tak by omezil jejich zranitelnostvùèi pøerušení vnìjších zdrojù dodávek — a záro -
veò by zlepšil kvalitu /Char9Eivota.
Telekomunikaèní politikaDostupnost efektivních telekomunikaèních sítí za
pøimìøené ceny je dùle/Char9Eitým faktorem jak pro kon -
kurenceschopnost, tak pro zlepšení kvality /Char9Eivota
obèanù. Technologická zlepšení a liberalizace trhùvedly ke znaènému sní/Char9Eení sazeb hovorù, zvláštì událkových a mezinárodních hovorù, co/Char9E bylo vý -
hodné zvláštì pro vzdálenìjší regiony, i kdy/Char9E toto
sní/Char9Eení doprovázelo zvýšení paušálních plateb.
Smìrnice o svìtové slu/Char9Ebì z bøezna 2002 definova-
la odpovídající povinnosti, které budou muset býtv budoucnu v daném regionu dodr/Char9Eovány. Po le-tech liberalizace lze pozorovat kritické mezery v ge-ografickém pokrytí slu/Char9Eeb, i tìch, které se týkajívyspìlých technologií, jako jsou mobilní telefony.
Program transevropských telekomunikaèních sítí
(TEN-T), z nìj/Char9E se v roce 2002 stal program eTEN,je zamìøen na posílení hospodáøské a sociálnísoudr/Char9Enosti prostøednict vím propojení ostrovù a
vzdálenìjších regionù s centrálními èástmi EU
24.
Hlavním problémem, který má program vyøešit,nejsou ani tak „chybìjící spojení“ v síti, jako spíšenedostatek aplikací a slu/Char9Eeb pro podniky, vládu ajednotlivce. Cílem financovaných èinností je protopomoci s rozvojem informaèní spoleènosti otevøe -
né všem a umo/Char9Eòující sociální integraci napøíklad
starších a posti/Char9Eených obèanù.
V roce 2002, jak je uvedeno výše, byl zahájen akèní
plán eEurope 2005, který zahrnoval strategii zpøí -
stupnìní širokopásmových sítí všem obèanùm
v EU za dostupnou cenu. Cílem je rozšíøit dostup -
nost do roku 2005 na polovinu pøipojení k internetu
v Evropì. Je však zøejmé, /Char9Ee pokud neexistuje
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
124
1660525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
dostateèná míra výnosnosti, investice nutné k úpl -
nému pokrytí všech èástí EU nezabezpeèí samotný
trh, ale bude zapotøebí veøejných financí. Za tímtoúèelem Komise v roce 2003 vytvoøila nová pravidlapro rozvoj širokopásmov ých sítí a pokrytí oblastí,
které ještì nejsou obsluhovány mobilní telefonií, zapodpory strukturálních fondù.
Reforma spoleèných politik: Spoleèná
zemìdìlská politika a rybáøská politika
Spoleèná zemìdìlská politika
V roce 2003 absorbovala spoleèná zemìdìlská po -
litika pøibli/Char9Enì 46,5 % rozpoètu EU, celkové výdaje
èinily více ne/Char9E 47 miliard EUR, 90 % plynulo na prv -
ní pilíø, podporu trhu a pøímou podporu, a 10 % nadruhý pilíø, rozvoj venkova.
Výdaje EU na zemìdìlství v pomìru k HDP stále
klesaly, z 0,57 % HDP EU s 12 èleny v letech1990–1992 na 0,47 % HDP EU15 v letech2000–2002. Agenda 2000 prohloubila a rozšíøila re-formu spoleèné zemìdìlské politiky zapoèatouv roce 1992, kdy/Char9E sní/Char9Eila úøední ceny a pøímou pod-poru. Pøispìla také ke konsolidaci rozvoje venkovaspolu s druhým pilíøem spoleèné zemìdìlsképolitiky a k vytvoøení koherentního rámce pro pøi -
zpùsobení spoleèné zemìdìlské politiky rysùm ze -
mìdìlství v pøistupujících zemích. Dálepøeformulovala cíle zemìdìlské politiky EU:
–zlepšit zemìdìlskou konkurenceschopnost v EU
bez nadmìrného èerpání z dotací;
–zachovat výši pøíjmù zemìdìlcù a její stabilitu;
–respektovat /Char9Eivotní prostøedí a rozmanitostkrajiny;
–zlepšit kvalitu zemìdìlské výroby;
–zjednodušit a decentralizovat spoleènou zemì -
dìlskou politiku.
V dùsledku sní/Char9Eení úøedních tr/Char9Eních cen a zvýšenípøímé podpory výrobcùm místo podpory souvisejícís cenovou intervencí èinila pøímá podpora (mimopøímých plateb na rozvoj venkova) v letech2000–2002 70 % výdajù na spoleènou zemìdìl-s k o up o l i t i k u ,c o /Char9Ej eo7p r o c e n t n í c h bodù více ne/Char9E
v období 1995–1997. Naopak tradièní opatøeníspoleèné zemìdìlské politiky, jako podpora vývozunebo tvorby zásob pøedstavuje v období2000–2002 pouze 14,5 % výdajù oproti 22 % v le -
tech 1995–1997.
V roce 2001 bylo 64 % plateb ze záruk EAGGF (Ev -
ropský zemìdìlský orientaèní a záruèní fond
EZOZF) vyplaceno 4 èlenským státùm, a to Francii(22 %), Španìlsku (15 %), Nìmecku (14 %) a Itálii(13 %). Od roku 1990 se sní/Char9Eily platby Belgii, Dán -
sku, Øecku, Nizozemsku, Itálii, Irsku a Nìmecku azvýšily se Velké Británii, Španìlsku, Portugalsku aFrancii. Vezmeme-li platby v pomìru k poètu hekta -
rù, jsou hlavními pøíjemci Belgie, Nizozemsko aØecko, i kdy/Char9E první dvì zemì jsou jediné, kterév tomto ohledu zaznamenaly od roku 1995 sní/Char9Eení.V pomìru k zamìstnanosti jsou platby nejvyššív Dánsku, Velké Británii, Švédsku a Belgii (graf3.1).3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti125 
048121620
DK BE UK SE DE IE FR LU FI EU15 AT ES NL EL IT PT048121620Tisíc EUR na roční pracovní jednotku3.1 Výdaje ze záru ční sekce EZOZF, 2002
Jedna ro ční pracovní jednotka se rovná 
osob ě pracující po celý rok na plný 
úvazek
Zdroj: G Ř zem ěd ělství a Eurostat
1670525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ve Švédsku, Finsku a Irsku èinil podíl transferù
z EZOZF na hrubé zemìdìlské pøidané hodnotìv letech 2000–2001 více ne/Char9E 50 %, ménì ne/Char9E 20 %èinil pouze v Itálii, Lucembursku a Nizozemsku.Tento podíl se obecnì mezi obdobími 1995–1996 a2000–2001 zvýšil, i kdy/Char9E v Belgii klesl. Zvýšení bylozvláštì znaèné ve Velké Británii, Rakousku a Špa -
nìlsku. Vzrostl také v Nìmecku, Øecku a Francii
v pomìru k zamìstnanosti i hektarùm, ale v pomìruk zemìdìlské pøidané hodnotì klesl.
Platby Portugalsku a Španìlsku se také zvýšily, i
kdy/Char9E prvnì jmenovaná zùstává kohezní zemí, kdeje výše podpory menší ne/Char9E prùmìr EU, a/Char9D vezmemeplatby v pomìru k zamìstnanosti, hektarùm nebozemìdìlské pøidané hodnotì.
V roce 2001 mìla pøímá podpora spoleèné zemì -
dìlské politiky nejvìtší vliv spíše na pøíjem støed-
ních a/Char9E velkých zemìdìlských podnikù (kdepøedstavovala 40 % pøíjmù) ne/Char9E na pøíjmy velkých(28 %) nebo malých zemìdìlských podnikù. Záro-veò polovinu všech plateb tvoøí pøibli/Char9Enì 5 % pøí-jemcù v nejvìtších zemìdìlských podnicích,hlavními pøíjemci jsou specializovaní producentiobilovin a chovatelé dobytka.
Mimo regiony spadající pod Cíl 1 jsou opatøení pro
rozvoj venkova financována ze záruèní sekceEZOZF. V regionech spadajících pod Cíl 1 tato sek -
ce financuje tøi doprovodná opatøení zavedená jako
souèást reformy spoleèné zemìdìlské politikyv roce 1992 — agro-environment, pøedèasný od -
chod zemìdìlcù do dùchodu a zalesòování zemì -
dìlské pùdy — i podporu hornatých a
znevýhodnìných oblastí. Všechna opatøení jsouzamìøena na konkrétní priority rozvoje venkova, ato na: rozvoj konkurenceschopného zemìdìlskéhosektoru respektujícího /Char9Eivotní prostøedí, diverzifi -
kaci zemìdìlských èinností a podporu multifunkè -
ních venkovských oblastí, podporu
konkurenceschopnosti venkovských oblastí jakocelku a zachování evropského venkovskéhodìdictví.Z finanèních prostøedkù na rozvoj venkova
z EZOZF (které pro období 2000–2006 èiní pøi -
bli/Char9Enì 49,5 miliard EUR, mimo programu
LEADER+, který tvoøí další 2 miliardy EUR) pochá -
zí 32 miliard EUR ze záruèní sekce. Z toho je 10,4
miliardy EUR urèeno regionùm spadajícím pod Cíl1. Vèetnì finanèních prostøedkù ze záruèní sekce(celkem 17,5 miliardy EUR) èiní celková èástka narozvoj venkova v regionech spadajících pod Cíl 127,9 miliardy EUR, co/Char9E je 56 % celkové èástky pøi -
dìlené na tento program v celé EU. To dokazuje
pevné propojení politiky rozvoje venkova a priorit -
ních cílù hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti.
Analýza uskuteènìných opatøení však ukazuje, /Char9Ee
z celkové èástky 49,5 miliardy EUR se pouze 10 %vìnuje na opatøení na posílení hospodáøství navenkovì, která nesouvisejí se zemìdìlskými èin -
nostmi (jako je diverzifikace se zamìøením na turis-
tiku a øemesla, slu/Char9Eby a rozvoj vesnic). Velká èástfinanèních prostøedkù na rozvoj venkova (23,4 mili-ardy EUR, co/Char9E je 47 % celkové výše dvou sekcíEZOZF nebo 73 % záruèní sekce) putuje na výšeuvedená doprovodná opatøení.
Co se týèe budoucí spoleèné zemìdìlské politiky,
stanovila Rada v øíjnu 2002 na zasedání v Bruselujmenovitou èástku výdajù na øízení trhu a pøíméplatby na ka/Char9Edý rok v období 2007 a/Char9E 2013 na zá -
k l a d ìk a /Char9E d o r o è n í h or ù s t uo1% .Zt o h ov y p l ý v á
sní/Char9Eení skuteèných výdajù v rámci prvního pilíøe.Výdaje na druhý pilíø spoleèné zemìdìlské politikyještì nebyly urèeny, aèkoliv bylo znovu potvrzeno,/Char9Ee v souladu s cíli Agendy 2000 by spoleèná zemì -
dìlská politika mìla v budoucnu zvláštì chránit zá -
jmy výrobcù ve znevýhodnìných regionech
souèasné EU a udr/Char9Eovat multifunkèní zemìdìlskýsektor ve všech èástech EU.
V èervnu 2003 Rada ministrù zemìdìlství v Lucem -
burku, v návaznosti na doporuèení Komise, odsou -
hlasila reformu spoleèné zemìdìlské politiky na
období 2004 a/Char9E 2006 a 2007 a/Char9E 2013. Ètyøi hlavníprvky jsou:
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
126
1680525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–oddìlení pøímé podpory od výroby zavedením
jednotných plateb na zemìdìlský podnik, kterébudou souviset s respektováním /Char9Eivotního pro -
støedí, nezávadností potravin a s dobrými /Char9Eivotní -
mi podmínkami zvíøat. Podle všeobecného
pravidla by èlenské státy mìly oddìlit své platbyna obiloviny a zvíøata od roku 2005, i kdy/Char9E ve vy -
plácení nìkterých dotací podle starého systému
bude mo/Char9Ené pokraèovat do roku 2006;
–postupné sni/Char9Eování pøímých plateb vìtším zemì -
dìlským podnikùm (oznaèené jako „modulace“);
–série sektorových opatøení pro zemìdìlské trhy
vedoucích k ni/Char9Eším cenám;
–posílení druhého pilíøe zavedením nových opatøení
na podporu /Char9Eivotního prostøedí, kvality a dobrých/Char9Eivotních podmínek zvíøat i pomoc zemìdìlcùm pøidodr/Char9Eování norem Spoleèenství, co/Char9E bude èásteè-nì financováno úsporami z modulace, tj. transferemnìkterých èástek získaných sní/Char9Eením pøímých pla-teb velkým zemìdìlským podnikùm.
Potenciál spoleèné zemìdìlské politiky ovlivòovat
soudr/Char9Enost bude v budoucnu více ne/Char9E v minulosti zá-viset na cílech definovaných èlenskými státy, popøípa -
dì regiony, které budou mít širší rozsah pùsobnosti
urèovat podobu pøímých plateb. Zároveò budou mítzemìdìlci vìtší flexibilitu v rozhodování o výrobì, kte -
rá by mìla být orientovaná více tr/Char9Enì a mìla by zajistit
stabilnìjší pøíjmy i efektivnìjší transfery pøíjmù.
Rozvoj venkova má ve spoleèné zemìdìlské politice
výsadnìjší místo. Dojde ke skuteènému transferu fi -
nancí z prvního do druhého pilíøe prostøednictvím
sní/Char9Eení pøímých plateb o 3 % v roce 2005, 4 % v roce2006 a 5 % v letech 2007 a/Char9E 2013 (proces oznaèova -
ný jako „modulace“, jak ji/Char9E bylo uvedeno výše). 5 %
transfer bude znamenat další 1,2 miliardy EUR roènìna financování rozvoje venkova a ochrany /Char9Eivotníhoprostøedí, zlepšení kvality a dobrých /Char9Eivotních podmí -
nek zvíøat i pomoci zemìdìlcùm s uplatòováním no -
vých norem Spoleèenství. Rozdìlení dalších èástekz druhého pilíøe získaných tímto procesem „modula -
ce“ bude provedeno na základì kritérií pro soudr/Char9Enost
na úrovni èlenských státù (plocha zemìdìlské pùdy,zamìstnanost v zemìdìlství a HDP na osobu). Míraspolufinancování agro-environmentálních opatøeníSpoleèenstvím se navíc v regionech spadajících podCíl 1 zvýšila na 8 5 % a jinde na 60 %.
Rozšíøení povede ke znaènému zvìtšení rozdílù v ze -
mìdìlství a ke zvýšení jeho dvojí povahy v dùsledku
velkého poètu malých zemìdìlských podnikù v pøistu -
pujících zemích s vìtší zamìstnaností ne/Char9E v EU15.
Poèet zamìstnancù v zemìdìlství v EU se zvýší pøi -
bli/Char9Enì z 6,5 miliónu na 10,5 miliónu a podíl na celkové
zamìstnanosti tak vzroste ze 4 % na 5,5 %, co/Char9E bybylo 7,5 %, kdyby mìlo pøistoupit i Bulharsko a Ru -
munsko. Pøidaná hodnota v zemìdìlství se zvýší o
necelých 8 %.
Na základì souèasných èísel bude mít 9 z 10 nových
èlenských státù statut Cíle 1 pro všechny nebo prak-ticky všechny regiony a odhaduje se, /Char9Ee v budoucí EUs 25 èleny pùjdou do tìchto regionù pøibli/Char9Enì dvì tøeti-ny finanèních prostøedkù z dvou sekcí EZOZF pro roz-voj venkova.
Rybolov
Hlavním cílem spoleèné rybáøské politiky je posílitkonkurenceschopnost sektoru. Má ètyøi prvky: zacho -
vání mno/Char9Eství ryb, restrukturalizace rybolovu a chovu
ryb, organizace trhu s rybími a pøidru/Char9Eenými výrobky adohody o rybolovu s tøetími zemìmi.
Reforma z roku 2002 byla v podstatì zamìøena na
první dva prvky a zavedla systém dlouhodobìjšíhoplánování s cílem zachovat mno/Char9Eství ryb a doplnit jetam, kde se ztenèilo na nebezpeènou úroveò. Protobyla zavedena bezpeènostní opatøení na ochranumno/Char9Eství ryb i moøských ekosystémù.
Co se týèe restrukturalizaèního prvku spoleèné ry -
báøské politiky, byl zaveden nový systém omezení3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti127
1690525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rybáøského loïstva, který dává èlenským státùm
vìtší zodpovìdnost za vyrovnání mno/Char9Eství ryb.Pøeorientování struktur álních opatøení Spoleèen -
ství má dále za následek postupné sni/Char9Eování státnípodpory soukromých podnikù, které chtìjí moder -
nizovat své loïstvo, ale zároveò zachovává podpo -
ru na zlepšování bezpeènostních a pracovníchpodmínek. Souèástí opatøení je vytvoøení nouzové -
ho fondu podporujícího vyøazování rybáøských èlu -
nù z provozu.
Nedávno byl zahájen akèní plán Komise na øešení
sociálních, hospodáøských a regionálních dùsled -
kù restrukturalizace. V této fázi je obtí/Char9Ené urèit regi -
ony a oblasti, které budou nejvíce posti/Char9Eenystanovenými kvótami výlovu.
V blízké budoucnosti budou vypracovány plány na
obnovu poètu nejohro/Char9Eenìjších druhù. Budou zahr-novat pravidla pro výpoèet roèního odlovu tìchtodruhù a opatøení na omezení rybolovu i pro monito-rování a kontrolu.
V krátkodobém horizontu omezení výlovu nevyhnu-
telnì povede ke sní/Char9Eení pøíjmù z rybolovu, jeho/Char9Emíra se bude v EU lišit. Do rùzné míry budou v rùz-ných èástech EU také posti/Char9Eeny èinnosti spojenés rybolovem (stavba lodí, dodavatelé, zpracování a
odbyt ryb a rybích výrobkù) podle míry závislosti natomto odvìtví.V dlouhodobìjším horizontu by obnovování poèturyb, zvyšování výlovu a zmenšování konkurencemez rybáøskými èluny pùsobícími v dané oblastimìlo slou/Char9Eit ke zvýšení výnosnosti, která by vícene/Char9Ei dostateènì vykompenzovala omezenou èin -
nost a zároveò by se obnovil poèet ryb. Proto byèlenské státy mìly být pøipraveny reagovat na soci -
ální a hospodáøské dùsledky nutné restrukturaliza -
ce sektoru:
–dotacemi na vyøazování rybáøských èlunù z pro -
vozu v pøípadech, kdy jsou poèty ryb pøíliš
ohro/Char9Eeny, aby umo/Char9Enily vytvoøit v dlouhodobémhorizontu pøimìøenou výši pøíjmù, a podporoupøevedení èlunù na jiné vyu/Char9Eití;
–náhradou ztráty pøíjmu bìhem doèasného ob -
dobí pozastavení rybolovu v rámci limitù a podlepodmínek uvedených ve spoleèné rybáøsképolitice.
Pøímoøské pobøe/Char9Eí má deset pøistupujících zemí,ale pouze Polsko a tøi pobaltské státy mají význam-né odvìtví rybolovu. Nicménì celkový odlov tìchtotøí zemí tvoøí ménì ne/Char9E 7 % celkového odlovu EU(17 %, zahrneme-li Turecko), i kdy/Char9E bereme v úva-hu chov ryb. Od zapoèetí transformace za/Char9Eívají tytozemì podstatný pokles odlovu ryb, který je dùsled -
kem nadmìrného èerpání jejich poètu a ztrátou trhùv bývalém Sovìtském svazu.
Úèinek rozšíøení na spoleènou rybáøskou politiku
bude proto omezený. Na druhou stranu budou za -
potøebí významná strukt urální opatøení, která
umo/Char9Ení restrukturalizaci a modernizaci tohotoodvìtví.
Vzájemné doplòování státní
podpory a politiky soudr/Char9Enosti
Jak uznaly po sobì jdoucí Evropské rady,
k dosa/Char9Eení lisabonských cílù je zapotøebí pøísnákontrola státní podpory a èlenské státy byly
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
128 
0,00,20,40,60,81,01,21,41,6
FI DK BE LU IE DE FR PT EL IT EU15 AT NL ES SE UK0,00,20,40,60,81,01,21,41,6Celková podpora
Celková podpora mimo
zem ěd ělství, rybolov a dopravu% HDP3.2 Státní podpora v členských státech, 2001
Zdroj: G Ř COMP, stav státní pomoci
1700525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:12Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vyzvány, aby sní/Char9Eily celkovou výši podpory a pøe-
orientovaly ji na horizontální oblasti spoleènéhozájmu, vèetnì cílù soudr/Char9Enosti.
Kontrola státní podpory mù/Char9Ee pøíznivì pøispìt k
soudr/Char9Enosti. Jestli/Char9Ee kontrola povolí podporu pou -
ze regionùm a odvìtvím, kde je nejpotøebnìjší a má
nejmenší úèinek na narušení hospodáøské sou -
tì/Char9Ee, slou/Char9Eí ke koncentraci podpory v regionech,
které nejvíce potøebují dohnat ostatní, a tak pomá -
há zmenšovat regionální rozdíly v Unii. Kázeò vy -
nucená kontrolou zároveò podporuje èlenské státy,
aby vkládaly peníze do programù, které pøinášejíhmatatelné výsledky jim i EU jako celku, a protozlepšuje úèinnost veøejných intervencí.
Celkové výdaje na státní podporu v EU klesly ze
102 miliard EUR v roce 1997 na 86 miliard EURv roce 2001. Tento pokles zapøíèinilo významnéomezení státní podpory finanèních slu/Char9Eeb,uhelného prùmyslu, zemìdìlství a výroby i pomoci
podporovaným regionùm (graf 3.2).
Výše státní podpory v pomìru k HDP klesla mezi
obdobím 1997–99 a 1999–2001 ve 12 z 15 èlen -
ských státù EU (tabulka 3.1), v souladu se závaz -
kem uzavøeným na zasedání Rady ve Stockholmu
sní/Char9Eit podporu nejpozdìji do roku 2003. Navíc sev rámci toho zvýšil podíl podpory plynoucí na hori -
zontální cíle mezi tìmito dvìma obdobími o 10 pro -
centních bodù.
Stav státní pomoci nicménì ukazuje, /Char9Ee mezi èlen -
skými státy zùstávají významné rozpory v podpoøe
výroby a /Char9Ee rozdíl mezi její výší v nejvíce prosperu -
jících èlenských státec h a ètyøech kohezních ze -
mích se v tomto období témìø nezmìnil. Kohezní
zemì (11,5 % HDP EU v roce 2001) byly nadále od -
povìdné za 10 % celkových výdajù na státní podpo -
ru výrobního odvìtví v období 1999–2001, zatímco3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti1293.1 Státní podpora na osobu v èlenských státech, 1997-2001
Celková podpora na osobu (PPS) Celková podpora na osobu kromì zemìdìlství,
rybolovu a dopravy (PPS)
1997–1999 1999–2001 % zmìny 1997–1999 1999–2001 % zmìny
EU15 251,0 226,0 -10,0 123,0 97,0 -21,1
BE 322,0 325,0 0,9 83,0 80,0 -3,6
DK 274,0 360,0 31,4 144,0 186,0 29,2
DE 313,0 288,0 -8,0 179,0 157,0 -12,3
EL 185,0 155,0 -16,2 73,0 61,0 -16,4
ES 178,0 154,0 -13,5 112,0 90,0 -19,6
FR 286,0 263,0 -8,0 145,0 109,0 -24,8
IE 320,0 329,0 2,8 226,0 188,0 -16,8
IT 284,0 231,0 -18,7 132,0 84,0 -36,4
LU 450,0 578,0 28,4 108,0 82,0 -24,1
NL 207,0 246,0 18,8 43,0 44,0 2,3
AT 265,0 251,0 -5,3 65,0 61,0 -6,2
PT 252,0 177,0 -29,8 190,0 133,0 -30,0
FI 439,0 396,0 -9,8 89,0 78,0 -12,4
SE 169,0 169,0 0,0 48,0 48,0 0,0
UK 112,0 115,0 2,7 53,0 42,0 -20,8
IE: Údaje se týkají období 1998-1999 místo období 1997-1999.
Zdroj: GØ hospodáøská soutì/Char9E, stav státní pomoci
1710525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:12Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
podíl ètyø velkých ekonomik (Nìmecka, Francie,
Itálie a Velké Británie — 72 % HDP EU v roce 2001)klesl ze 79 % za období 1997–1999 na 76 % v obdo -
bí 1999–2001.
Podpora zaostávajících regionù
V roce 2001 šlo pøibli/Char9Enì 8 miliard EUR státní pod -
pory, èili asi 9 % z celkové výše25, do regionù v EU
oznaèených jako typ „a“26, které jsou témìø napros -
to toto/Char9Ené s regiony spadajícími pod Cíl 127.T ob y l o
mnohem ménì ne/Char9E maximální èástka 27 miliardEUR v roce 1993, kde bylo za témìø 90 % z celkovéèástky zodpovìdné Nìmecko (17 miliard EUR) aItálie (7 miliard EUR). V roce 2001 byly tyto dvìzemì stále zodpovìdné za více ne/Char9E polovinu regio -
nální podpory, i kdy/Char9E v absolutních èíslech byla tato
èástka mnohem menší ne/Char9E pøed 8 lety (2,5 miliardyEUR v Nìmecku a 2,1 miliardy EUR v Itálii). K tomu-to nejvìtšímu sní/Char9Eení došlo u podpory nových nì-meckých spolkových zemí, kterým byly okam/Char9Eitìpo sjednocení vyplaceny znaèné èástky. V letech2000 a/Char9E 2001 však celková hodnota podpory typu„a“ zùstala stejná.
Podpora ostatních problémových regionù
V roce 2001 šlo pøibli/Char9Enì 800 miliónù EUR státnípodpory (mimo zemìdìlství, rybolov a dopravu) doplnì podporovaných regionù typu „c“
28, které úzce
souvisejí s regiony majícími nárok na podporu zestrukturálních fondù v r ámci cíle 2. Kromì toho
témìø 4,5 miliardy EUR šlo do regionù NUTS 2 typu„c“, které byly podporovány èásteènì. Chybìjícíúdaje pod úrovní NUTS 2 bohu/Char9Eel znamenají, /Char9Eenení mo/Char9Ené urèit podíl této podpory, která plynulado podporovaných èástí regionù
29, a proto nelze
porovnat míru podpory mezi èlenskými státy.
Aèkoliv vìtšina èlenských státù omezila státní pod -
poru a pøeorientovala ji v souladu se strategií EU na
horizontální cíle, pøeorientování na kohezní cíle jeod poklesu regionální podpory ménì evidentní.Státní podpora a
lisabonsko-gothenburské cíle
Politika soudr/Char9Enosti a politika státní podpory se do -
plòují; obì jsou zamìøeny na pøispívání k lisabon -
ským a gothenburským programùm sledujícím rùst,
konkurenceschopnost a udr/Char9Eitelný rozvoj v EU.V ménì rozvinutých regionech je problém splnit li -
sabonsko-gothenburské cíle samozøejmì mnoho -
násobnì vìtší ne/Char9E jinde. Proto je zapotøebí vìtší
podpora (investic do veøejných statkù a do budová -
ní institucionální kapacity), vìtší výše podpory (na
povzbuzení vnitøních investic) a podstatná podporaz rozpoètu EU (prvek „konvergence“/“solidarity“ po -
litiky soudr/Char9Enosti). Spoleèným úkolem obou politik
je vytvoøit rámec, ve kterém mohou èlenské státy aregiony s pøíslušnou podporou od EU vyvíjet a reali -
zovat úèinné strategie rùstu a konkurenceschop -
nosti na regionální nebo národní úrovni èi na úrovni
EU bez ne/Char9Eádoucích úèinkù na hospodáøský rozvojnebo bez nehospodárného nesprávného pøidìlenínedostateèných rozpoètových prostøedkù.
Komise nedávno zahájila hloubkové zkoumání stá-
vajících pravidel pro regionální podporu, která jenutno pøepracovat, aby èl enské státy mohly pláno-
vat dopøedu na období po roce 2006, kdy vypršísouèasné mapy podpory. Tato revize vezme v úva -
hu vývoj politiky soudr/Char9Enosti na úrovni EU i národ -
ních a regionálních politik zamìøených na plnìní
lisabonských a gothenburských cílù. Mìla byodrá/Char9Eet širší cíle politiky státní podpory, které majípùvod v lisabonské agendì. Hlavním cílem, potvr -
zeným na zasedáních Rady ve Stockholmu a
v Barcelonì, bude mít „menší a lépe zamìøenoustátní podporu“, co/Char9E snad bude mít za následek te -
matiètìjší pøístup mimo ménì rozvinuté regiony i
pøísnìjší kontroly nejškodlivìjších a nejnehospo -
dárnìjších forem podpory.
V roce 2002 Komise také schválila nové naøízení o
blokové výjimce pro státní podporu zamìstnanos -
ti
30, které by díky odstranìní nutnosti pøedem ohla -
šovat podporu na vytvoøení pracovního místa nebo
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
130
1720525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:12Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
na nábor znevýhodòovaných pracovníkù mìlo vést
ke zjednodušení postupù spolufinancování nìkte -
rých programù podpory Spoleèenstvím. Naøízení
navíc výslovnì zohledòuje konkrétní znaky nej -
slabších regionù a stanovuje vìtší výši podpory na
tvorbu zamìstnanosti v tìchto regionech.
Co se týèe opatøení stát ní podpory, která výslovnì
neupravují stávající rámce, pravidla a naøízení,bude Komise nadále zva/Char9Eovat mo/Char9Enost zavedenímechanismu, který by urèil, zda tato opatøení naru -
šují hospodáøskou soutì/Char9E. Tento nový pøístup by
mohl èlenským státùm umo/Char9Enit flexibilitu pøi inter -
vencích ve všech regionech na podporu zamìstna -
nosti, konkurenceschopnosti a soudr/Char9Enosti pøi
sledování lisabonských cílù.
Justice a vnitøní vìci:
zlepšování podmínek rozvoje
Vysoká kriminalita, exis tence organizovaného zlo-
èinu a korupce brzdí hospodáøský rozvoj po-sti/Char9Eených oblastí, zvláštì proto, /Char9Ee odrazují novéinvestice, zejména z vnìjšku. K tìmto odstrašují-cím prostøedkùm se pøidává dojem, /Char9Ee prosazovánípráva není schopné tyto problémy øádnì øešit. Zá -
kladní pøedpoklad udr/Char9Eitelného hospodáøského
rozvoje proto pøedstavuje bezpeèné prostøedí, kdese pøevá/Char9Enì dodr/Char9Euje právní øád.
Pro politiku soudr/Char9Enosti jsou zvláš/Char9D významné tøi
aspekty politiky justice a vnitøních vìcí EU:
–posilování soudní a správní moci, pøeshranièní
spolupráce a boj proti organizovanému zloèinua korupci jsou významné pøi podpoøe zachovánístabilního hospodáøského a politického prostøe -
dí, které je následnì dùle/Char9Eité pro rozvoj. To
bude po rozšíøení platit ještì více;
–zapojení místních a regionálních úøadù do vy -
pracování a prosazování imigraèní a azylové
politiky. Tyto úøady, spolu se sociálnímipartnery, nevládními organizacemi a ostatními
místními subjekty, hrají stále vìtší roli pøi zapo -
jování obèanù z tøetích zemí do spoleènosti a
hospodáøského /Char9Eivota;
–správa vnìjších hranic, která doplòuje pøíhra -
nièní opatøení podporovaná strukturálními
fondy.
I kdy/Char9E je nutné lépe porozumìt geografii zloèinu a zrani -
telnosti konkrétních regionù vùèi organizovanému zloèi -
nu, lze pøesto oznaèit nìkteré regiony a oblasti s vyso -
kou kriminalitou, která mù/Char9Ee ovlivnit jejich rozvoj.
Aèkoliv mezi jednotlivými zemìmi existují znaèné
rozdíly, míra organizovaného zloèinu je obzvláš/Char9Dvysoká v nìkterých pøistupujících zemích a má ros -
toucí tendenci
31. Podoba zloèineckých sítí v tìchto
zemích pøímo ovlivòuje nejen jejich hospodáøskývývoj a jejich potenciál, ale také bezpeènost v Unii.Zavedeným postupem skupin organizovaného zlo-èinu v tìchto zemích se napøíklad stalo vyu/Char9Eívánílegálních /Char9Eivností (hotelù a jiných souèástí turistiky,zdravotnických zaøízení, realitních kanceláøí a ban-kovnictví) jako prostøedkù k proniknutí do danéhoregionu. Zloèinecké organizace navíc vyu/Char9Eívají sla-biny právních a administrat ivních systémù, pøièem/Char9E
v nìkterých pøistupujících zemích panuje pomìrnìvysoká míra korupce a zneu/Char9Eívání vlivu. Zvláš/Char9D zra -
nitelné je zadávání veøejných zakázek a vypisování
veøejných soutì/Char9Eí, ke korupci je velmi náchylnákombinace pøevodu velkého majetku a slabých in -
stitucí. Pøistupující zemì vyvinuly za podpory pro -
gramu PHARE znaèné úsilí o vypracování
protikorupèních strategií a o posílení orgánù prosa -
zujících právo. Vnímání korupce je nicménì vyšší
ne/Char9E v souèasných èlenských státech EU, v nìkte -
rých pøípadech znaènì vyšší a ve vìtšinì zemí toho
zbývá ještì hodnì vykonat.
Dalším pøíkladem jsou mìstské oblasti, zvláštì ty,
kde se soustøeïují skupiny obyvatelstva s nejvìtší -
mi problémy, kteøí /Char9Eijí v obtí/Char9Ených bytových pod -
mínkách s nedostatkem vybavení. Mìstský audit3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti131
1730525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:12Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
provedený Komisí upozornil na spojení mezi urba -
nizací a kriminalitou. Témìø ve všech mìstech, kde
je mo/Char9Ené srovnání, je vyšší kriminalita ne/Char9E ve zbyt -
ku zemì. Nejvyšší kriminalita je ve mìstech na se -
veru EU a v hlavních mìstech jinde. Podle
posledních údajù se navíc kriminalita ve vìtšinìmìst zvyšuje. Strukturální politika EU, zvláštìv souvislosti s mìstsko u výstavbou, významnou
mìrou zahrnuje kriminalitu mezi kritéria pro pøidì -
lení finanèních prostøedkù a spolu s policejní a
soudní spoluprací ji také zahrnuje mezi pravidla projednání
32.
Další pøíklad se týká regionù na jihu Itálie, kde byly
v období 1994 a/Char9E 1999 a 2000 a/Char9E 2006 uskuteènìnydva specifické programy Evropského fondu pro re -
gionální rozvoj zamìøené na boj s kriminalitou, kte -
ré vytváøejí bezpeènìjší prostøedí a vìtší dùvìru
v právo s úmyslem prolomit zaèarovaný kruh zao-stávajícího rozvoje, vysoké kriminality a nedosta-teèného pocitu bezpeèí.
Úèinný boj s kriminalitou v EU, a/Char9D ji/Char9E organizovaný
èi jiný, s sebou nese potøebu vypracovat prostøedkyposkytování podpory EU na úsilí regionù a místníchkomunit vypoøádat se s hluboko zakoøenìnými tra-dicemi zloèinu, které zpomalují hospodáøský roz -
voj. To platí zvláš/Char9D v pøistupujících zemích,
kterým chybí prostøedky potøebné k financováníúèinných opatøení na odstranìní organizovanéhozloèinu.
Jak bylo uvedeno výše (1. èást), k integraci imi -
grantù do spoleènosti a ekonomiky je zapotøebí ko -
ordinovaný pøístup, zahrnující pøístup ke vzdìlání a
odborné pøípravì, ke zdravotním a sociálnímslu/Char9Ebám, ke slušnému bydlení atd.
Vnímání politik Spoleèenství
na regionální úrovni
Na /Char9Eádost Komise byly v 28 regionech v EU prove -
deny pøípadové studie, aby pøezkoumaly, jakpolitiky Spoleèenství a jejich úèinky vnímají ti, kdo
jsou bezprostøednì zodpovìdní za jejich realizaci.Vybrané regiony pokryly témìø všechny èlenskéstáty a zahrnovaly regiony spadající pod Cíl 1 iostatní regiony buï s oblastmi zpùsobilými pro Cíl 2nebo s oblastmi, které vùbec nemají nárok na po -
moc ze strukturálních fondù
33. Politiky Spoleèen -
ství zdùraznìné ve studii byly spoleèná
zemìdìlská politika, politika hospodáøské soutì/Char9Ee(státní podpora) a politika výzkumu a vývoje. Analý -
za vychází z údajù pro ka/Char9Edý region a z rozhovorù
s regionálními úøedníky. Je nutno zdùraznit, /Char9Ee ní/Char9Eeuvedené názory jsou názory dotazovaných úøední -
kù a nutnì nepøedstavují stanovisko Komise. I kdy/Char9E
výsledky studie nelze generalizovat, umo/Char9Eòuje vy -
vodit u/Char9Eiteèné závìry o vnímání podílu politik Spo -
leèenství na hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti.
Ve vìtšinì pøípadù je „politika Spoleèenství“ chá-
pána jako „financování ze Spoleèenství“ a pozor-nost se soustøeïuje na èástky vyplacené zespoleèné zemìdìlské politik y, strukturálních fondù
a státní podpory. Kdy/Char9E se zmiòovaly jiné politikySpoleèenství, napø. environmentální, pozornost seèasto vìnovala více pøíspìvkùm spoleèné zemì-dìlské politiky nebo struktur álních fondù tìmto poli-
tikám ne/Char9E jim samotným.
Velká vìtšina pøípadových studií zastávala názor,
/Char9Ee nejviditelnìjší je a nejvìtší dopad v regionu mápolitika soudr/Char9Enosti Spoleèenství zvláštì v podobìprojektù financovaných st rukturálními fondy (viz
box ve 4. èásti). To je nutno podtrhnout, nebo/Char9D poli -
tika soudr/Char9Enosti nebyla prioritní oblastí uvedenou
ve smìrnicích pro pøípadové studie.
Ve vìtšinì pøípadù byl nepøímo uznán pozitivní úèi -
nek jednotného trhu a hospodáøské a mìnové unie.
V mnoha pøípadových studiích v regionech spadají -
cích pod Cíl 1 byl pozitivní dopad jednotného trhu
na konvergenci a soudr/Char9Enost vnímán zdr/Char9Eenlivìji,co/Char9E odrá/Char9Eí skuteènost, /Char9Ee zde poznali jeho úèinektak, /Char9Ee se zvýšil význam nedostatkù v regionální
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
132
1740525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:12Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
konkurenceschopnosti, jako jsou nedostaèující
komunikaèní spojení nebo periferní povaha oblasti.
V regionech procházejících radikální restrukturali -
zací prùmyslu (západní Midlands, Asturias, Mag -
deburg a Sársko) pøevládal názor, /Char9Ee vytvoøení
vnitøního trhu poslou/Char9Eilo k urychlení procesu struk -
turální úpravy, který zaèal døíve, a vyvolalo tak ne -
pøíznivý vliv na zamìstnanost. Zároveò byla
uznávána i ocenìna významná role strukturálních
fondù doprovázejících tuto politiku.
Všechny regiony uznaly významný dopad spoleèné
zemìdìlské politiky, ale názory na její dùsledky selišily podle typu regionu. V regionech, kde je zemì -
dìlství nejdùle/Char9Eitìjší, byl uznán pøíznivý úèinek na
/Char9Eivotní úroveò zemìdìlcù a na restrukturalizaci,modernizaci a diverzifikaci sektoru. Na druhou stra -
nu bylo toto uznání ménì typické v regionech støe-
dozemního typu nebo v regionech s lesy v dùsledkudojmu, /Char9Ee spoleèná zemìdìlská politika je ménìdùle/Char9Eitá pro podporu typu hospodaøení, na které sespecializují.
V tomto ohledu nìkolik komentátorù v regionech
nespadajících pod Cíl 1 (napøíklad v irském regionuzápadní Midlands a v Nord-Pas-de-Calais) upozor -
nilo, /Char9Ee peníze ze spoleèné zemìdìlské politiky ply -
nou hlavnì nejvýdìleènìjším podnikùm a
nejrozvinutìjším oblastem v regionu, èím/Char9E mohouvznikat rozdíly v rámci regionu i mezi regiony.
Dotazovaní se domnívají, /Char9Ee druhý pilíø spoleèné
zemìdìlské politiky, rozvoj venkova, má omeze -
nìjší úèinek v dùsledku menšího rozsahu financo -
vání, aèkoliv uznali jeho podíl na diverzifikaci
venkovských oblastí. Velmi èasto se objevovalykladné poznámky týkající se iniciativy Leader i part -
nerství na regionální úrovni, k nìmu/Char9E dal tento pilíø
podnìt.
V mnoha venkovských oblastech (Andalusie, Kent -
riki Makedonia) pøípadové studie zvláštì zdùraznily
mnohonásobné úèinky zlepšování schopnostizemìdìlských výrobcù dostat produkci na mìstské
trhy, které zapøíèinila orientaèní sekce EZOZFv kombinaci s Evropským fondem pro regionálnírozvoj.
Obecnì byl uznán kladný podíl zapojování ohledù
na /Char9Eivotní prostøedí do politiky regionálního rozvojestejnì — a to zvláštì — jako po/Char9Eadavek pøísnìjšíchnorem. V nìkterých regionech však byly evropskénormy pova/Char9Eovány za ménì restriktivní ne/Char9E normynárodní (zvláš/Char9D v rakouských, švédských a finskýchregionech) a za zavádìní postupù, které jsou proregionální podmínky nevhodné a zároveò pøílišbyrokratické.
Témìø ve všech pøípadech byl zdùrazòován úzký
vztah mezi environmentální politikou a politikousoudr/Char9Enosti i pozitivní spolupráce tìchto dvou poli -
tik. Témìø ve všech regionech spadajících pod Cíl 1
byla environmentální politika chápána jako ekolo-gické projekty financované st rukturálními fondy, ni-
koliv jako smìrnice nebo naøízení Spoleèenství.Nìkteré regiony zároveò volaly po vìtším propojeníenvironmentální a spoleèné zemìdìlské politiky (vNord-Pas-de-Calais, na Sardinii a v Algarve).
Situace kolem státní podpory byla pøedmìtem pøi -
pomínek hlavnì mimo kohezní zemì. Obecnì pøe -
vládal dojem, /Char9Ee tato podpora ne v/Char9Edy odpovídá
vá/Char9Enosti existujících stru kturálních problémù. V nì -
kolika pøípadech se domnívali, /Char9Ee podporuje upa -
dající odvìtví, nikoliv modernizaci výrobní kapacity
v daných regionech.
V jiných pøípadech vládl urèitý zmatek zpùsobený
rùznými typy podpory poskytované malým a støed -
ním podnikùm vèetnì rùzných finanèních mecha -
nismù. Obavu také vyvolal pøípadný „pøíhranièní
efekt“, který by mohla mít státní podpora na souse -
dící regiony, kdyby byla aplikována v rùzné výši.
V nìkterých regionech byly uznány výhody prame -
nící z financí z Rámcových programù výzkumu a
vývoje (zvláš/Char9D v regionech ve Velké Británii a v3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti133
1750525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Nìmecku i na Krétì). Stejnì jako v pøípadì environ -
mentální politiky byla zmínìna významná spoluprá -
ce výzkumu a vývoje a politiky soudr/Char9Enosti. Vìtšina
pøípadových studií, obvykle v regionech spadají -
cích pod Cíl 1, zdùraznila zvláštì význam investic
do infrastruktury a vybavení VaV financovanýchstrukturálními fondy. V nìkterých pøípadech však
strukturální fondy pøispìly k regionálním výdajùmv této oblasti a/Char9E 10krát tolik jako rámcový program,co/Char9E omezuje uznání tohoto programu na regionálníúrovni.
V nìkolika pøípadech byla zmínìna inovaèní politi -
ka, zvláštì v regionech spadajících pod Cíl 2, byl
uznán její podíl na diverzifikaci a na modernizacivýrobní základny a zároveò byly uvítány regionálníinovaèní sítì
34.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
1341 Pro správné fungování trhù je také dùle/Char9Eitá solidní politika na ochranu spotøebitele.
2 Prùmyslová politika v rozšíøené Evropì, COM(2002) 714 final .
3 Zelená kniha „ Podnikání v Evropì“, COM(2003) 27 final. Evropská charta pro malé podniky byla schválena Evropskou radou
v portugalském Santa Maria da Feira 18. – 19. èervna 2000 a kandidátskými zemìmi ve slovinském Mariboru v dubnu 2002. Viz tøetíprovádìcí zpráva, COM(2003) 21 final.
4 Doporuèení Komise z 6. kvìtna 2003, C(2003) 1422.5 Inovaèní politika: aktualizace pøístupu Unie v souvislosti s lisabonskou strategií, COM(2003) 112 final.6 Akèní plán eEurope 2005, COM(2002) 263 final.7 Investice do výzkumu: akèní plán pro Evropu, COM(2003) 226 final.8 Vstøíc Evropskému výzkumnému prostoru, COM(2000) 6 final.9 http://www.innovating-regions.org10 „Znalostní“ regiony (KnowREG). Viz také http://www.cordis.lu/era/regions.htm11 Podrobný pracovní program sledování cílù systémù vzdìlávání a odborné pøípravy v Evropì (Úø. vìst. C 142 ze 14. 6. 2002).12 Závìry ze zasedání Evropské rady v Barcelonì konaného 15. a 16. bøezna 2002.13 Vzdìlávání a odborná pøíprava 2010: Úspìch lisabonské strategie zále/Char9Eí na naléhavých reformách. (Návrh spoleèné pøedbì/Char9Ené
zprávy o realizaci podrobného pracovního programu sledování cílù systémù vzdìlávání a odborné pøípravy v Evropì.) COM(2003)685 final.
14 Závìry Rady z 25. listopadu 2003 týkající se Rozvoje lidského kapitálu pro úèely sociální soudr/Char9Enosti a konkurenceschopnosti ve
spoleènosti zalo/Char9Eené na znalostech (Úø. vìst. C 295 z 5. prosince 2003).
15 Rozhodnutí 1600/2002/ES, Úø. vìst. L 242 z 10. 9. 2002.16 Jako je ochrana pùdy; ochrana a zachování moøského prostøedí; udr/Char9Eitelné pou/Char9Eívání pesticidù; zneèištìní ovzduší; /Char9Eivotní prostøedí
ve mìstech; udr/Char9Eitelné vyu/Char9Eívání a øízení zdrojù; recyklace odpadu (rozhodnutí 1600/2002/ES)
17 WHO, Zpráva o svìtovém zdraví 2002, /Char8Eeneva 2002.18 Evropská komise, Strukturální fondy a jejich koordinace s kohezním fondem: pravidla programù v období 2000 – 06, EUROP,
Lucemburk 1999 a Další orientaèní pravidla pro kandidátské zemì, COM(2003) 110 final.
19 SEC(2003) 106.20 Ekonomická reforma: zpráva o fungování spoleèných trhù zbo/Char9Eí a kapitálu, COM(2002) 743 final („Cardiffská zpráva“)21 Napøíklad výpadek elektøiny v Itálii v záøí 2003, k nìmu/Char9E došlo v dobì nízké spotøeby, nezapøíèinila nedostateèná kapacita systému
ani ojedinìlý jev, ale slabý èlánek v rozhodovacím øetìzci a nevhodná koordinace evropské sítì.
22 Rozhodnutí 1254/96/ES.23 V listopadu 2002 pøijala Rada víceletý program „Inteligentní energie pro Evropu“, který na období ètyø let pøidìluje 190 miliónù EUR na
podporu vyu/Char9Eívání obnovitelných zdrojù energie a omezení skleníkových plynù, jak bylo dohodnuto v Kjótu v roce 1997.
24 Rozhodnutí 1336/97/ES.25 To pøedstavuje ménì ne/Char9E ètvrtinu celkové podpory mimo zemìdìlství, rybolov a dopravu, pro které není k dispozici rozdìlení
vìnovaných èástek podle regionù.
26 Podle èlánku 87, odstavce 3 Smlouvy mají urèité oblasti výjimku ze zásady, /Char9Ee státní podpora je nesluèitelná se spoleèným trhem.
Písmeno (a) tohoto odstavce stanovuje, /Char9Ee podporu zamìøenou na povzbuzení hospodáøského rozvoje v regionech, kde jeneobvykle nízká /Char9Eivotní úroveò nebo vá/Char9Ená míra èásteèné zamìstnanosti, lze pova/Char9Eovat za sluèitelnou se spoleèným trhem.
1760525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konkur enceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti13527 V roce 2000 se status regionu Lisboa e Vale do Tejo zmìnil z „a“ na „c“. Jeliko/Char9E údaje, které jsou v souèasnosti k dispozici, neumo/Char9Eòují
tato dvì období rozlišit, je veškerá podpora tohoto regionu oznaèena jako „a“. U kohezních zemí nejsou nìkteré typy podpory urèenypro pøesný region, ale pro celou zemi.
28 Podle èlánku 87, odstavce 3 písmeno c stanovuje, /Char9Ee podporu urèenou na rozvoj konkrétních èinností nebo hospodáøského regionu
lze pova/Char9Eovat za sluèitelnou se spoleèným trhem, pokud nenarušuje obchodní podmínky do takové míry, která je v rozporu sespoleèným zájmem.
29 Údaje o státní podpoøe nejsou k dispozici pro regiony pod úrovní NUTS 2, co/Char9E není problém pøi mìøení pomoci regionùm typu „a“,
které jsou všechny regiony NUTS 1 nebo NUTS 2. U regionù typu „c“ se však èasto stává, /Char9Ee zpùsobilá je pouze èást regionu NUTS 2.Proto existují regiony, které jsou podporovány úplnì, jako Berlín, nebo èásteènì, jako Bavorsko.
30 ÚV L 337 z 13. 2. 2002.31 Zdroje: Výroèní zprávy úøadu Europol, zprávy o korupci vydávané organizací Transparency International Global, zprávy Svìtové
banky.
32 Vstøíc urbanistické agendì v Evropské unii, COM(1997) 197 final.33 Regiony zahrnuté do studie byly Hainault v Belgii, Horní Bavorsko, Sársko a Magdeburg v Nìmecku, Kentriki Makedonia a Kriti
v Øecku, Asturias, Cataluña a Andalusie ve Španìlsku, Bretaò, Nord-Pas-de-Calais a Limousin ve Francii, region zahrnujícípohranièí, Midlands a západní èást a ji/Char9Ení a východní region v Irsku, Kampánie, Toskánsko a Sardinie v Itálii, Flevolandv Nizozemsko, Štýrsko v Rakousku, Algarve a Azory v Portugalsku, Itä-Suomi a Estelä-Suomi ve Finsku, Norra Mellansverige a ÖvreNorrland ve Švédsku, region západní Midlands, Highlands & Islands a Severní Irsko ve Velké Británii.
34 Další úvahy na toto obecné téma viz Evropský hospodáøský a sociální výbor, Pøedbì/Char9Ené stanovisko k Podílu ostatních politik
Spoleèenství na hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti, záøí 2003, které se zabývalo spoleènou zemìdìlskou politikou, hospodáøskoupolitikou v podobì Paktu o stabilitì a rùstu a politikou hospodáøské soutì/Char9Ee, vnitøního trhu, dopravy, vzdìlávání a odbornéhovzdìlávání a pøípravy.
1770525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti3. èást — Dopad politik Spoleèenství: konk urenceschopnost, zamìstnanost a soudr/Char9Enost
136
1780525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
4. èást — Dopad a pøidaná
hodnota strukturálních politik
Obsah
Úvod ...........................................1 3 8
Strukturální intervence v regionech spadajících pod Cíl 1: rùst, konvergence a integrace ....1 4 0
Intervence v regionech spadajících pod Cíl 2: restrukturalizace a tvorba pracovních míst ....1 5 0
Podpora zemìdìlství, rozvoje venkova a rybáøství .......................1 5 2
Podpora zamìstnanosti, vzdìlávání a odborné pøípravy prostøednictvím ESF ..........1 5 4
Iniciativy Spoleèenství: podpora spolupráce a vytváøení sítí ...................1 5 6
Zlepšování úèinnosti metod øízení ...............................1 6 2
Rozšíøení a politika soudr/Char9Enosti: budoucí úkoly .........................1 7 0
Debata o budoucnosti politiky soudr/Char9Enosti ...........................1 7 6
Statistická pøíloha ke 4. èásti ..................................1 7 9
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti137
1790525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úvod
Tato èást zprávy zkoumá výsledky a pøidanou hod -
notu intervencí v rámci politiky soudr/Char9Enosti EU za
období 1994–1999. Bere v úvahu také hlavní zmì -
ny zavádìné v období 2000–2006 i pøedbì/Char9Ené vý -
sledky realizace programù v prùbìhu tohoto
období.
Analýza èerpá hlavnì z hodnocení ex post, prove -
dených pro témìø všechny typy intervencí za obdo -
bí 1994–1999. Významného pokroku bylo
dosa/Char9Eeno v mìøení dopadu intervencí, zvláš/Char9D vevelkých regionech spadajících pod Cíl 1, kde lzecelkové úèinky zmìøit pomocí makroekonomickýchmodelù. Navzdory potí/Char9Eím pøi urèování dopadumimo regiony spadající pod Cíl 1 poskytují nedávnéhodnotící studie kvantitat ivní dùkazy o pozitivních
úèincích podpory EU, napøíklad pokud jde o ušetøe-ná, vytvoøená nebo pøerozdìlená pracovní místa.Zkušenosti však ukazují, /Char9Ee zùstává stále mnohopotí/Char9Eí s mìøením dùsledkù intervencí, které jsouzpùsobeny absencí systematického sbìru dat zestrany monitorovacích systémù.
Vìtšinu úèinkù politiky soudr/Char9Enosti však nelze
snadno vyjádøit kvantitativnì. Kromì èistého dopa -
du politiky na HDP nebo zamìstnanost její pøidaná
hodnota vzniká z mnoha aspektù, jako je podíl naregionálním rozvoji, k nìmu/Char9E pøispívají faktory jakostrategické plánování, integr ované politiky rozvoje,
partnerství, hodnocení a výmìna zkušeností,know-how a dobré praxe mezi regiony. I tyto faktoryjsou zde zkoumány, pøièem/Char9E se vychází z dùkazùz hodnotících studií i z názorù Komise na zpùsob,jakým se v souèasnosti realizují strukturální fondy.
Na poèátku je nutno zdùraznit, /Char9Ee úèinnost inter -
vencí také závisí na dosa/Char9Eení pøíznivých podmínek
na místì, pøedevším na:
–pevném a stabilním hospodáøském rámci;–uvá/Char9Elivém výbìru strategických priorit (nìkteré
programy jako dopravní sítì nebo investice dolidského kapitálu mohou pøispívat více ne/Char9E jiné);
–tempu spotøebování financí, co/Char9E závisí na admi -
nistrativní a institucionální kapacitì;
–kvalitì projektù, z èeho/Char9E vyplývá potøeba efek -
tivního výbìru a systémù realizace.
Ní/Char9Ee je zkoumáno šest hlavních aspektù politiky
soudr/Char9Enosti Spoleèenství: zaprvé podíl strukturál -
ních politik na podpoøe rùstu v zaostávajících regio -
nech a posilování jejich výkonnosti pøi snaze o u/Char9Eší
hospodáøskou a sociální integraci; zadruhé úèinkytìchto politik mimo regiony spadající pod Cíl 1; za -
tøetí specifická úloha Evr opského sociálního fondu
(ESF) pøi podpoøe zamìstnanosti, vzdìlávání a od -
borné pøípravy; zaètvrté úloha strukturálních politik
pøi podpoøe spolupráce a vytváøení sítí, hlavnì namístní úrovni; zapáté metody pou/Char9Eívané k realizacistrukturálních fondù a j ejich podíl na modernizaci
øízení vládních politik; a nakonec výsledky pøed-vstupní podpory v nových èl enských státech a prv-
ními pouèení, která lze vyvodit pro programovéobdobí 2004–2006 (mapa 4.1).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
138 
0,00,51,01,52,02,53,0
PT EL ES IE IT FI DE UK FR AT SE NL BE DK LU0,00,51,01,52,02,53,0Ostatní
Cíl 1% HDP 4.1 Strukturální fondy (všechny cíle) podle zem ě, 
2000-2006
Zdroj: G Ř REGIO
1800525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
139Guyane (F)Guadeloupe Martini que RéunionCanarias (E)
Açores (P)
Madeira
gReoiGIS geoiGISR
© Sdru /_0length.name.substituted_eníEuroGeograph ics pro adm inistrativní hran ice0 100 500 km4.1Strukturálnífondy, 200 4-2006:oblasti zpù sobilé v rámci Cíle 1a2
Cíl1
Cíl2(èáste n ì)è Postupn ýútlum(do31.12.2005 )Cíl1 Cíl2Cíl2
Postupn ýútlum(do31.12.2006)
Zvláštní programPostupn ýútlum(do31.12.2005 )
Postupn ýútlum(áste n ì) (do31.12.2005 ) èè
Zdroj: REGIO GØ
1810525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Strukturální intervence
v regionech spadajících pod Cíl 1:rùst, konvergence a integrace
Rozsah transferù a jejich mobilizace
I kdy/Char9E celkový rozsah strukturálních fondù je v pomìru
k HDP EU skromný (ménì ne/Char9E 0,5 %), prostøedky sesoustøeïují na podporu nejménì prosperujících regi -
onù s nejni/Char9Eším HDP na osobu. V období 2000–2006
proto témìø tøi ètvrtiny z fondù plynuly do regionù, kte -
ré jsou domovem ètvrtiny obyvatel EU.
Pro období 2000–2006 se transfery do regionù spa -
dajících pod Cíl 1 v EU15 rovnají 127,5 miliardy EUR
(neboli 18,2 miliardy EUR roènì), ve Španìlsku tvoøí0,9 % HDP, v Portugalsku 2,1 % a v Øecku 2,4 %. Prù -
mìrná èástka podpory na osobu pro zaostávající regi-
ony je v tomto období stejná jako v roce 1999, co/Char9E jeposlední rok pøedchozího programového období (graf4.1 a tabulka A4.1).
Výsledkem tìchto transferù je, /Char9Ee nejménì majetné
èlenské státy mohou investovat do lidského a fyzické-ho kapitálu v zaostávajících regionech více, ne/Char9E beztìchto transferù, které jim tak pomáhají zlepšovatdlouhodobou konkurenceschopnost. Odhaduje se, /Char9Eev letech 2000–2006 transfery dosáhnou pøibli/Char9Enì 9 %
celkových investic v Portugalsku, 8 % v Øecku, 7 %v italském Mezzogiornu, 4 % v nových nìmeckýchspolkových zemíc ha3%v e Španìlsku.
Doplòkovost: mìøení
celkových veøejných výdajù
Navzdory snaze konsolidovat veøejné finance na kon -
ci 90. let v rámci pøípravy na HMU daøilo se èlenským
státùm nadále vcelku dodr/Char9Eovat zásadu doplòkovosti,podle ní/Char9E jsou povinny udr/Char9Eovat veøejné nebo ekviva -
lentní výdaje na strukturální politiky v dotyèných regio -
nech dohromady na stejné úrovni jako prùmìr
v pøedchozím programovém období — samozøejmìs výjimkou pøíspìvkù strukturálních fondù (graf 4.2).
V zemích celkovì nebo vìtšinou zpùsobilých k pod -
poøe podle Cíle 1 došlo k významnému zvýšení veøej-
ných investic — o 66 % v Irsku, 24 % v Øecku a 18 % vPortugalsku. V ostatních regionech spadajících podCíl 1 nebo 6 sahalo zvýšení od 36 % v Rakousku po14 % ve Švédsku
1.
Ve tøech pøípadech, v Nìmecku, Španìlsku a Itálii
byly výdaje v letech 1994 a/Char9E 1999 pod úrovní pøedcho-zího období. V Nìmecku a Španìlsku, kde veøejné vý -
daje mezi tìmito dvìma obdobími poklesly o 20 %,
respektive 2 %, toto omezení všakneporušilo zásadu doplòkovosti,nebo/Char9D výše veøejných výdajù bylav pøedchozím období výjimeènìvysoká.
Pákový efekt jako prostøedek
zvyšování finanèníchprostøedkù na rozvoj
Po/Char9Eadavek, aby byly granty Spo -
leèenství spolufinancovány z ná -
rodních zdrojù, který, jak šetøení
ukazuje, se vìtšinou dodr/Char9Euje,také zvyšuje prostøedky na inves -
tice. Toto spolufinancování sice
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
140 
26,8
24,3
23,5
18,1
17,7
13,8
-19,9
-20,219,635,8
-2,4
-30 -20 -10 0 10 20 30 40 50 60 70AT
FI
NL
EL
FR
PT
BE
SE
ES
DE
IT% zm ěny4.2 Dopl ňkovost - zm ěny pr ům ěrných ro čních 
národních výdaj ů na programy strukturálních fond ů, 
1989-93 až 1994-99
SE: pr ům ěr 1991-92; DE: pr ům ěr 1991-93; AT, FI: pr ům ěr 1993-94
Zdroj: G Ř REGIO
1820525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
141Pákový efekt partnerství veøejného a soukromého sektoru
Partnerství veøejného a soukromého sektoru mohou být
vhodným zpùsobem financování inve stic, jestli/Char9Ee existuje
dostateèný prostor pro zapojení soukromého sektoru, kte -
rý poskytuje efektivnìjší a hospodárnìjší slu/Char9Eby. I kdy/Char9E
jsou partnerství veøejnéh o a soukromého sektoru v mnoha
státech pomìrnì rozvinutá, zvláš/Char9D ve Velké Británii a Fran -
cii, jsou dosavadní zkušenosti omezené, èásteènì v dù -
sledku restrikcí stanovených souèasným regulaèním
rámcem. Jestli/Char9Ee projekty nabízejí vyhlídku pøijatelné mírynávratnosti, není veøejné int ervence vùbec zapotøebí. Po -
skytování vládních grantù na systémy partnerství veøejné -
ho a soukromého sektoru mù/Char9Ee ve skuteènosti v nìkterých
pøípadech sní/Char9Eit kapitálové nák lady soukromého sektoru a
vést k nadmìrným investicím.
Pøi úvahách, zda realizovat konkrétní projekt prostøednic -
tvím partnerství veøejného a soukromého sektoru, musí být
dùkladnì zvá/Char9Eeny potenciální náklady pøi zadávání zaká -
zek na poskytování zbo/Char9Eí a slu/Char9Eeb. V pøípadì rozsáhlé fy-
zické infrastruktury, kde je budoucí poptávka nejistá,mohou vzniknout vysoké náklady pøi dlouhodobých kon-traktech, pokud nejsou dostateènì flexibilní. Je-li napøíkladodhad budoucího vyu/Char9Eití pøíliš nízký, mohl by soukromýprovozovatel na základì nevhodného kontraktu v budouc-
nu nedostateènì investovat do další kapacity.
V souèasných programech spol ufinancovaných strukturál -
ních fondù mù/Char9Ee mít partner ství veøejného a soukromého
sektoru nìkolik podob.
1. V rámci silnièní a vodní dopravy se partnerství veøej -
ného a soukromého sektoru èím dál tím èastìji akcep -
tuje jako efektivní prostøedek financování výstavby. Pøi
projektech jako most Vasco de Gamy v Portugalskunebo droghedská dálnice v Irsku je soukromý sektorobvykle zodpovìdný za projekt, výstavbu, provoz a fi -
nancování, a náklady na výstavbu se èasem vykom -
penzují u/Char9Eivatelskými poplatky. Úlohou veøejného
sektoru je dohlí/Char9Eet na projekt a uzavøít vhodnousmluvní dohodu.
2. Partnerství veøejného a soukromého sektoru lze také
vyu/Char9Eít pøi kontraktech na poskytování konkrétníchslu/Char9Eeb, kdy za nì soukromému dodavateli zaplatí pøí -
mo vláda a od koncových u/Char9Eivatelù nejsou vybírány
/Char9Eádné poplatky. Tato koncepce se èím dál tím vícvyu/Char9Eívá pro výzkum a vývoj a transfery technologií
mezi vysokými školami a podniky. Napøíklad projektOctopus v regionu Oulou, který je jedním z programùv rámci Cíle 2 na severu Finska, vytvoøil partnerstvíveøejného a soukromého sektoru, aby stimuloval ino -
vace a zakládání podnikù. Dvouletý projekt (2002 –
2004) vytvoøil sí/Char9D spolupráce pod øízením mìsta Ou -
lou, které je centrem aplikací pro mobilní telefony,
s mnoha špièkovými technologickými spoleènostmi,telekomunikaèními operátory a vzdìlávacími a vý -
zkumnými støedisky.
3. Partnerství veøejného a soukromého sektoru lze dále
vyu/Char9Eít v situacích, kde lze zapojení veøejného sektoruodùvodnit dosa/Char9Eením širších politických cílù. Partner -
ství veøejného a soukromého sektoru mù/Char9Ee být v tìch -
to pøípadech prostøedkem nejen pro zajištìní financí,
ale i vìtší efektivity, napøíklad prostøednictvím urychle -
né realizace. Napøíklad ve Velké Británii pøístup k no-
vým zdrojùm kapitálu umo/Char9Enil propagátorùmuskuteèòovat projekty rychleji, ani/Char9E by je omezovalyvládní rozpoètové cykly. Názorným pøíkladem jezvláštní investièní fond oblasti Merseyside , co/Char9E je pro-gram v rámci Cíle 1 vytvoøený v roce 1995, který po-skytuje vlastní kapitál, pøeklenovací pùjèky a nízkéúvìry malým a støedním podnikùm v regionu.
Partnerství veøejného a soukromého sektoru se zdá být
obzvláštì atraktivní pro pøistupující zemì vzhledem k jejichpo/Char9Eadavkùm na spolufinancování, rozpoètovým omeze -
ním, potøebì efektivnìjších veøejných slu/Char9Eeb, rostoucí sta -
bilitì trhu a procesu privatizace. EIB a Evropská banka pro
obnovu a rozvoj se v minulosti podílely na tìchto partner -
stvích a poskytovaly úvìry soukromému sektoru. Partner -
ství veøejného a soukromého sektoru však funguje pouze
tehdy, existuje-li výslovný politický závazek národní vládyzapojit do projektù veøejného sektoru sektor soukromý. Jezapotøebí jasný rámec k vyu/Char9Eí vání partnerství veøejného a
soukromého sektoru v rùzných politických oblastech.Ka/Char9Edý rámec veøejného a soukromého partnerství uplat -
òovaný v kontextu strukturál ních fondù by mìl obsahovat
závazek, zvláštì u projektù pøesahujících urèitý rozmìr,vyhodnotit mo/Char9Enost vyu/Char9Eití nìjakého typu takovéhoto part -
nerství. V tomto ohledu by mohla cenný pøínos poskytnout
EIB a EIF.
1830525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
nemusí být stejnì doplòkové jako financování ze
strany Spoleèenství, ale dotyèné peníze by se prav -
dìpodobnì stejnì v regionu utratily, pøièem/Char9E struk -
turální fondy pøispívají k pøesunu investic do tìch
oblastí, kde mohou mít výdaje nejvìtší dopad a pøi -
danou hodnotu. Za ka/Char9Edé euro vydané v období
1994–1999 strukturálními fondy v regionech spa -
dajících pod Cíl 1 byl pákový efekt na národní veøej -
né výdaje v prùmìru 0,6 eura, v rozmezí od 2,5
v Nizozemsku po 0,4 v Nìmecku.
Kromì toho intervence strukturálních fondù v nì -
kterých pøípadech zajistily významné investice
soukromého sektoru, i kdy/Char9E pùvodní oèekávánísouvisející s jejich rozsahem se v regionech spada -
jících pod Cíl 1 ne v/Char9Edy naplnila. V období
1994–1999 byl pákový efekt nejsilnìjší v Rakous -
ku, Nìmecku, Nizozemsku a Belgii, kde na ka/Char9Edé
euro vydané strukturálními fondy èinily soukromévýdaje 3,8 a/Char9E 1,2 eura. V kohezních zemích i veFrancii a Velké Británii byl pákový efekt ménì vý-znamný. (Tabulka A4.2).
Tyto rozdíly také odrá/Char9Eejí povahu intervencí, které
byly v kohezních zemích více zamìøeny na infrastruk-turu a lidské zdroje, je/Char9E pøitahují menší soukromé pøí-spìvky ne/Char9E podpora rozvoje podnikání. V prùmìrutvoøily soukromé investice v regionech spadajícíchpod Cíl 1 18 % celkových výdajùoproti pøibli/Char9Enì 40 % v oblastechspadajících pod Cíl 2, co/Char9E z velkéèásti odrá/Char9Eí vìtší zamìøení na roz -
voj podnikání v tìchto oblastech
(podpora podnikatelských slu/Char9Eeb,finance na investice malých astøedních podnikù atd.).
Výdaje plánované na období 2000
a/Char9E 2006 naznaèují, /Char9Ee pákový efektna veøejné investice je stejný, po -
kud jde o relativní rozsah v rùzných
zemích, jako v pøedchozím období,i kdy/Char9E se zdá menší, co se týèesoukromých investic.Doplòování strukturálních fondù a úvìrù EIB
Evropská investièní banka (EIB) v posledních 15 le -
tech více ne/Char9E zdvojnásobila pùjèky na regionální roz -
voj
2. Za období 2000–2002 pùjèky za tímto úèelem
tvoøily v prùmìru pøibli/Char9Enì 20 miliard EUR roènì, za -
tímco pùjèky v pøistupujících zemích se vyšplhaly pøi -
bli/Char9Enì na 3 miliardy EUR roènì. Tyto dvì oblasti
dohromady tvoøily pøibli/Char9Enì dvì tøetiny celkových pùj -
èek banky. Více ne/Char9E 50 % pùjèek pro podporované
oblasti v EU v tomto období plynulo do regionù spada -
jících pod Cíl 1, vèetnì regionù pobírajících pøechod -
nou podporu (tabulka A4.3).
Pøibli/Char9Enì 35 % individuálních úvìrù šlo na dopravu,
co/Char9E je hlavní oblast financovaná v regionech spadají -
cích pod Cíl 1, a pøibli/Char9Enì 16 % plynulo soukromým
podnikùm v prùmyslu, slu/Char9Ebách a zemìdìlství, zbytekse rozdìlil mezi energetiku, telekomunikace, /Char9Eivotníprostøedí, zdravotnictví a vzdìlání. I kdy/Char9E na podporuinvestic do lidského kapitálu šla pomìrnì nízká èást-ka, prostøednictvím úvìrù na zdravotnictví a vzdìláníse v letech 2000–2002 významnì zvýšila a tak po-mohla vypoøádat se s rozdíly v poskytování vzdìlání aodborné pøípravy v podporovaných oblastech.
Hlavními pøíjmovými odvìtvími jsou v pøistupujících
zemích doprava, /Char9Eivotní prostøedí a energetika, která
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
142 
Ostatní
2%
Lidské zdroje
23%Produktivní 
životní prost ředí
34%
Infrastruktura
41%4.3 Rozd ělení p říd ěl ů ze strukturálních fond ů v regionech 
spadajících pod Cíl 1: všechny členské státy, 2000-2006
Zdroj: G Ř REGIO
1840525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v období 2000–2002 dohromady tvoøila 90 % individu -
álních pùjèek, i kdy/Char9E k nejvìtšímu nárùstu došlo u
podpory vzdìlávání a odborné pøípravy (trojnásobnézvýšení v roce 2002 v porovnání s rokem 2001). Kro -
mì toho pøibli/Char9Enì 14 % pùjèek jde pøes finanèní zpro -
støedkovatele na podporu malých a støedních podnikù
a projektù místní infrastruktury.
V posledních letech se nìkolik inovaèních operací za -
mìøilo na zlepšování úèinnosti pùjèek EIB pøi podpoøe
soudr/Char9Enosti, napøíklad prostøednictvím pøímého spo -
lufinancování individuálních projektù. EIB se také po -
dílí na podpoøe lisabonské strategie, napø.
prostøednictvím úvìrù na investice do vzdìlávání azdravotnictví a do špièkových technologickýchodvìtví, zvláštì v pøistupujících zemích, a tak pomáhá
pøi odstraòování regionálních rozdílù v dovednostecha inovaèní kapacitì i zvyšování atraktivity regionù proinvestice podnikù.
Financované priority:
podíl na sledování cílù EU
Jak bylo naznaèeno v 1. èásti této zprávy, došlo v po -
sledních 10–15 letech k omezení rozdílù v mnoha
hlavních strukturálních faktorech ovlivòujících dlou -
hodobou konkurenceschopnost regionù. Významnì
se zmenšily rozdíly v dotaèní politice infrastruktury, nakteré se zamìøily strukturální fondy, a zároveò se v EUzvýšila dosa/Char9Eená úroveò vzdìlání, nejvýraznìji však
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
143Lipsko: Podniky a vìda pod jednou
støechou
V kvìtnu 2003 otevøelo mìsto Lipsko jedineèné tech-
nologické støedisko „Biocity“, které výzkumníkùmz Lipské univerzity a obchodním podnikùm poskytuje20 000 metrù ètvereèních moderních zaøízení. Z cel-kové investice ve výši 50 miliónù EUR pøispìl 17 mili-óny EUR Evropský fond pro regionální rozvoj.
Do nového komplexu se pøestìhovalo šest profesorù
z Lipské univerzity se vztahem k biotechnologii. Støe -
disko Biocity mìlo okam/Char9Eitý úspìch, krátce po ote -
vøení, v prosinci 2003, kdy bylo zabráno 60 %
nabízeného prostoru. Komplex poskytuje rozsáhléporadenské a výukové slu/Char9Eby novým podnikùm,vèetnì takových oblastí, jako je finanènictví a paten -
tová práva. Ve støedisku se usadily ètyøi zavedené
lipské biotechnologické podniky, aby byly nablízkuprovádìnému výzkumu a pøípadným partnerùm prospolupráci.
Lipský projekt je souèástí saské politiky zamìøené
na podporu biotechnologických seskupení, dalšímkrokem je Bioinovaèní støedisko, které bude na jaøe2004 otevøeno v Drá/Char9Eïanech. Dlouhodobìjším plá -
nem je vytvoøit biotechnologickourozvojovou osu za -
hrnující mìsta Drá/Char9Eïany, Lipsko, Halle a Jena.Zlepšování dostupnosti ve Španìlsku
Politika soudr/Char9Enosti ve Španìlsku v prùbìhu období
1994 – 1999 kladla hlavní dùraz na infrastrukturu,která byla pova/Char9Eována za hlavní pøeká/Char9Eku regionál-ního rozvoje. To platilo zvláš/Char9D pro dopravu, která ab-sorbovala pøibli/Char9Enì 40 % strukturální podpory, co/Char9Evedlo ke znaènému zlepšení komunikací. Strukturál-ní fondy (vèetnì kohezního fondu) spolufinancovalypøibli/Char9Enì 2 400 km dálnic a 3 400 km silnic I. tøídy po-stavených v tomto období v regionech spadajícíchpod Cíl 1. V souèasném období 2000 – 2006 se dál -
nice prodlu/Char9Eují pøibli/Char9Enì o 2 500 km a ostatní silnice
asi o 700 km. V dùsledku toho se významnì zlepšídostupnost a do roku 2006 se prùmìrná cestovnídoba zkrátí pøibli/Char9Enì o 20 % a v nìkterých pøípadecha s io4 0% .
Investice do /Char9Eeleznièní sítì byly zamìøeny hlavnì na
zlepšování stávajících tratí ne/Char9E na jejich prodlu/Char9Eová -
ní. Vìtší elektrifikace a výstavba dvoukolejných tratí
v letech 1989 a/Char9E 1999 se týkaly více ne/Char9E tøetiny sítì.V dùsledku tìchto zlepšení od roku 1989 neustálenarùstá poèet cestujících. V souèasném programo -
vém období bude do roku 2006 vysokorychlostní
/Char9Eeleznièní sí/Char9D prodlou/Char9Eena z 623 km tratì na 1140km a z kohezního fondu bude pou/Char9Eito 6 miliard EURna modernizaci tratì Madrid-Barcelona-francouzskéhranice.
1850525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v zaostávajících regionech, èím/Char9E došlo ke zvýšení lid -
ského kapitálu a zlepšilo se také /Char9Eivotní prostøedí (graf
4.3 a tabulka A4.4).
Zlepšování dostupnostiStrukturální fondy podporují rozvoj transevropských
dopravních sítí (TEN-T) v regionech spadajících podCíl 1 a v kohezních zemích. V souèasném období2000–2006 bude za tímto úèelem pou/Char9Eito pøibli/Char9Enì1,3 miliardy EUR roènì z kohezního fondu a 850 milió -
nù a/Char9E 1,4 miliardy EUR roènì z Evropského fondu pro
regionální rozvoj, pøièem/Char9E celkové finance na dopravuz fondù tvoøí pøibli/Char9Enì 4,1 miliardy EUR roènì, z nich/Char9Etøetina je zamýšlena pro výstavbu dálnic nebo silnic(tabulka A4.5).
Pøístup do regionù se zlepšil díky výstavbì nebo mo -
dernizaci alespoò 4 100 km dálnic a 32 000 km ostat-
ních silnic. Strukturální fondy pøispìly napøíklad navýstavbu více ne/Char9E 500 km dálnic v Øecku v 90. letecha ve Španìlsku je ji/Char9E v provozu témìø 400 km tratì provysokorychlostní vlaky, která spojuje Sevillu sMadridem, pøièem/Char9E dalších pøibli/Char9Enì 1 100 km je ve
výstavbì, èím/Char9E došlo k podstatném omezení cestovnídoby a k vìtší dostupnosti dotyèných periferníchregionù.
Rozmístìní strukturálních fondù v souvislosti s TEN-T
je zalo/Char9Eeno na dlouhodobém pøístupu integrovanémdo koherentní strategie dopravního i regionálního roz -
voje jako celku. Proto mù/Char9Ee být koordinován s ostatní -
mi opatøeními a s rozvojem sekundárních sítí.
Umo/Char9Eòuje také klást dùraz na propojitelnost jednotli -
vých zpùsobù dopravy i na alternativy k silnièní
dopravì, co/Char9E je v zájmu udr/Char9Eitelného rozvoje.
Pøidaná hodnota pro Spoleèenství vyplývající
z podpory dopravy by mohla být pøípadnì vìtší,kdyby byly lépe koordinovány priority a vìnovalo sevíce finanèních prostøedkù na programy typuINTERREG, které uplatòují zásadu plánování na-pøíè pohranièními oblastmi, aby nedocházelo k pøe-rušení transevropských sítí, kdy/Char9E dosáhnounárodní hranice. Pøíkladem takovéto absence pøes-hranièního plánování je somportský silnièní tunelv Pyrenejích, který byl otevøen na zaèátku roku2003 a kde na novou dálnici na španìlské stranìhranice, financované kohezním fondem, navazujena francouzské stranì stará státní silnice.
Posilování evropského výzkumného prostoruV uplynulém desetiletí strukturální politiky hodnì
pøispìly ke zvýšení výzkumné kapacity, pøedevšímv regionech spadajících pod Cíl 1. Na období2000–2006 bylo na financování výzkumu a vývoje ainovaèních programù pøidìleno pøibli/Char9Enì 1,2 miliar -
dy EUR roènì.
Pøidanou hodnotou strukturálních fondù je pomoci
rozvinout nové výzkumné kapacity v zaostávajícíchregionech a tak zvýšit jejich vyhlídky trvalého rùstu.V nìkterých pøípadech to však vypadá, /Char9Ee došlok nadmìrným investicím do výzkumných støedisekjak z hlediska potøeb, tak potenciálu, co/Char9E vede k je -
jich nedostateènému vyu/Char9Eívání. Nicménì lze
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
144Vzdìlávací spoleèenství on-line v Øecku
Projekt øecké školní sítì financovaný EU má vyu/Char9Eít
nejnovìjší informaèní a komunikaèní technologie aaplikace elektronického uèení k vytvoøení nové vzdì -
lávací sítì. Sí/Char9D je dotována 35 milióny EUR (75 % po -
skytly strukturální fondy) a zahrnuje sí/Char9D základních a
støedních škol i správních úøadù ministerstva školstvía celkovì více ne/Char9E 8 000 pøipojení.
Projekt má 4 rùzné fáze. Zaprvé školy získají poèíta -
èe a místní sí/Char9Dový hardware („školní laboratoøe“). Za -
druhé budou tyto laboratoøe pøipojeny ke
komunikaèní síti. Zatøetí øecká školní sí/Char9D bude svýmu/Char9Eivatelùm poskytovat telematické slu/Char9Eby pro vzdì -
lávání, spolupráci a komunikaci. Zaètvrté budou mít
u/Char9Eivatelé øecké školní sítì pøístup ke vzdìlávacímuobsahu poskytovanému portálem konkrétnì vytvo -
øeným pro tento projekt.
1860525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zároveò pozorovat evidentní pøíklady úspìchu,
zejména v Irsku a severských zemích.
Jeliko/Char9E se uznává, /Char9Ee investice do infrastruktury a
vybavení samy o sobì k rozvinutí ekonomikyzalo/Char9Eené na znalostech nestaèí, pomohly struktu -
rální politiky také odstartovat regionální strategie
výzkumu a vývoje a inovací, zamìøené na uspoko -
jení místních potøeb a místních pøíle/Char9Eitostí rozvoje.
Strukturální fondy jako prostøedek
rozvoje informaèní spoleènosti
Celkovì se v regionech spadajících pod Cíl 1 vìnuje
na rozvoj informaèní spoleènosti z financí strukturál -
ních fondù pøibli/Char9Enì 700 miliónù EUR roènì, co/Char9E jsounecelá 4 % z celkové èástky; to ukazuje prioritu, kte -
rou této problematice pøisuzují národní a regionální
úøady, a zároveò se tak sledují lisabonské cíle a inicia -
tiva eEurope.
Rozsah výdajù z fondù v této oblasti urèují faktory jako
stupeò vyspìlosti ICT trhu, hustota obydlení, dostup -
nost dovedností k vyu/Char9Eívání této technologie a schop -
nost naplánovat takovýto rozvoj. Mezi 20 prvními
regiony, seøazenými podle výdajù na ICT na osobu, je6 øeckých regionù a dva španìlské; 7 z nich jsou ost -
rovy nebo hlavnì ostrovy a velká èást regionù spadají -
cích pod Cíl 1, které pova/Char9Eují ICT za strategicky
dùle/Char9Eitou pro svùj rozvoj.
Pokud jde o formulaci politiky, jsou regionální prio -
rity v této oblasti znaènì konzistentní s prioritami
stanovenými v Akèním plánu eEurope 2002. Avšakv regionech spadajících pod Cíl 1 se klade vìtší dù-raz na rozvoj ICT dovedností a vládních slu/Char9Eebon-line.
Podpora zamìstnanosti a dovedností
prostøednictvím investic do lidského kapitálu
V programovém období 2000–2006 je na rozvoj lid-
ského kapitálu a na podporu zamìstnanosti pøidì -
leno Evropským sociálním fondem (ESF) pøibli/Char9Enì
9 miliard EUR roènì. Z toho více ne/Char9E polovina (4,5miliardy EUR roènì) jde do regionù spadajících podCíl 1, Španìlsko tvoøí pøibli/Char9Enì 28 %, nové nìmec -
ké spolkové zemì 19 % a Øecko, Portugalsko a Itá -
lie po 12–13 %. Financovaná opatøení se pøevá/Char9Enì
skládají z aktivních programù trhu práce, zamìøe -
ných na zvyšování schopnosti profesního zaøazení
znevýhodnìných skupin, mladých lidí vstupujícíchpoprvé na trh práce a dlouhodobì nezamìstnanýcha na poskytování vzdìlání a odborné pøípravy jaknezamìstnaným, tak zamìstnaným, zvláš/Char9D oso -
bám pracujícím v malých a støedních podnicích,
jim/Char9E hrozí ztráta zamìstnání. Opatøení také zahrnu -
jí podporu zlepšování národních systémù vzdìlá -
vání a odborné pøípravy a veøejných slu/Char9Eeb
zamìstnanosti.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
145Vìtrné farmy na portugalském pobøe/Char9Eí
Myšlenka postavit v Portugalsku vìtrnou farmu na-padla v roce 1990 skupinu dánských podnikatelù,z nich/Char9E jeden navštívil Melides. Pobøe/Char9Ení oblast vy-stavená vìtru ze západu se zdála být dobrou lokali-tou pro takovýto projekt. Byla vybránasedmihektarová plocha na Monte Chaos, pøibli/Char9Enì100metrovém kopci nacházejícím se 3 km od moøe uSinesu. Práce zapoèala v dubnu 1991 a o šest mìsí -
cù pozdìji byly dobudovány první vìtrné turbíny.
Dnes se farma skládá z 12 turbín Wind World
W-2800 dánské výroby, které mají /Char9Eivotnost alespoò20 let. Ka/Char9Edá turbína je 31 metrù vysoká a má rotaèníprùmìr 28 metrù. Turbíny jsou rozestavìny ve tøechskupinách po ètyøech a propojeny systémem z optic -
kých vláken, který umo/Char9Eòuje ovládání turbín na
dálku.
Farma vyrábí proud o síle 380 voltù, který sbírají tøi
transformaèní stanice, kde se napìtí pøemìní na 15000 voltù a pøivádí se do národní rozvodné sítì. Ma -
ximální výkon ka/Char9Edého generátoru je 150 kwh, které -
ho se dosáhne pøi rychlosti vìtru 40 km v hodinì.
Roèní produkce je pøibli/Char9Enì 2,5 miliónu kwh, co/Char9E od -
povídá energii spotøebované domácími u/Char9Eivateli ve
mìstì Sines.
1870525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
146Ekonometrické dùkazy o regionální konvergenci
Ekonometrická analýza potvrzuje, /Char9Ee v Unii dochází k ur -
èité konvergenci HDP na osobu. Vezmeme-li reálný rùst
HDP na osobu u 197 regionu (NUTS 2) v letech 1980 a/Char9E2001 a rozdìlíme-li je do tøí období (1980–88, 1988–94 a1994–2001), pozorujeme zøetelnou tendenci nepøíméúmìry rùstu k poèáteènímu HDP na osobu. Tuto tenden -
ci, známou pod odborným oznaèením beta konvergen -
ce, lze pozorovat u ka/Char9Edého období a znamená, /Char9Ee
v regionech s nejni/Char9Eším HDP na osobu došlo v základ -
ním roce v prùmìru k nejvyššímu rùstu HDP na osobu.
Takto definované tempo konvergence (podle uvedenéhodnoty koeficientu beta) se navíc v ka/Char9Edém následují -
cím období zvýšilo, kdy/Char9E byla poprvé zavedena podpora
ze strukturálních fondu pro regiony spadající pod cíl 1 (v
roce 1988), a poté zvýšena (v roce 1994).
Mezi regiony spadajícími pod Cíl 1 navíc jak v období
1988–1994, tak 1994–2001 nejrychleji rostly zvláš/Char9D regi-ony s nejni/Char9Eším poèáteèním HDP na osobu (opìt jakudává koeficient beta). K beta konvergenci tedy došlo
jak ve skupinì spadající pod Cíl 1, tak mezi tìmito regio -
ny a zbytkem Unie. (Beta konvergence ve skupinì spa -
dající pod Cíl 1 byla obzvláštì silná v období 1988 – 94,
proto/Char9Ee èásteènì odrá/Char9Eela vysoké tempo rùstu v novýchnìmeckých spolkových zemích.)
Analýza tohoto období také ukazuje, /Char9Ee regionální rozdí -
ly v HDP na osobu se v letech 1980 a/Char9E 2001 zmenšily
(mìrìno podle odchylky logaritmu HDP na osobu v jed -
notlivých regionech), tak/Char9Ee v tomto období došlo také
k tomu, co se odbornì nazývá sigma konvergence. Roz -
sah konvergence v tomto smyslu byl však v letech 1994
a/Char9E 2001 pomìrnì malý. (Je nutno poznamenat, /Char9Ee betakonvergence nutnì neimplikuje sigma konvergenci, jeli -
ko/Char9E je mo/Char9Ené, aby regiony s nejni/Char9Eším HDP na osobu
rostly rychleji ne/Char9E prùmìr, ani/Char9E by se celkovì zmenšova -
ly regionální rozdíly.)
Regionální konvergence
Poèet regionù HDP na osobu
(% míry rùstu)Beta konvergence
míra za rok (%)R2
1980-88
Všechny regiony EU15 197 2,0 0,5 0,94
Regiony spadající pod Cíl 1 55 1,9 0,4 0,87
Ostatní regiony 142 2,0 2,1 0,92
1988-94
Všechny regiony EU15 197 1,3 0,7 0,97
Regiony spadající pod Cíl 1 55 1,4 3,1 0,94
Ostatní regiony 142 1,2 0,8 0,95
1994-2001
Všechny regiony EU15 197 2,3 0,9 0,97
Regiony spadající pod Cíl 1 55 2,6 1,6 0,92
Ostatní regiony 142 2,1 0,0 0,96
Zdroj: GØ REGIO
1880525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V období 1994–1999, kdy celková èástka plynoucí
do regionù spadajících pod Cíl 1 èinila celkem pøi -
bli/Char9Enì 3,1 miliardy EUR roènì, poskytoval ESF vý -
raznou podporu opatøením aktivní politiky trhu
práce, v roce 1998 financoval napøíklad pøibli/Char9Enì40 %–50 % všech tìchto opatøení ve Španìlsku aPortugalsku. Pomohl také financovat restrukturali -
zaci a rozšíøení veøejných slu/Char9Eeb zamìstnanosti
v Øecku, Irsku a Portugalsku. Kromì toho v Portu -
galsku v tomto programovém období pøispìl na zvý -
šení podílu studentù v terciárním vzdìlání z 26 %
z celkového poètu na 34 % a ve Španìlsku na pod -
poru velkého mno/Char9Eství firem, které poprvé poskytly
další odborné vzdìlávání.
Provedené hodnotící studie souèasného programo -
vého období odhadují, /Char9Ee strukturální intervence v re -
gionech spadajících pod Cíl 1 pravdìpodobnì
povedou k vytvoøení pøibli/Char9Enì 700000 pracovníchmíst, co/Char9E zvýší zamìstnanost v Portugalsku témìø o4 % (187 000 pracovních míst) a v Øecku o 2,5 % (100000 pracovních míst). Významný vliv na zamìstna-nost se odhaduje také v nových nìmeckých spolko-vých zemích, na jihu Itálie a ve Španìlsku (v ka/Char9Edémpøípadì zvýšení o 1–2 %).
Podíl na udr/Char9Eitelném rozvojiPro dlouhodobé zachování regionálního rozvoje je
/Char9Eivotnì dùle/Char9Eitá udr/Char9Eitelnost /Char9Eivotního prostøedí.Aktuální generace programù strukturálních fondùbyla pøijata pøed zahájením souèasné strategieudr/Char9Eitelného rozvoje EU. Nicménì strukturální in -
tervence zahrnují /Char9Eivotní prostøedí jako horizontál -
ní prioritu a výslovnì berou v úvahu ohled na /Char9Eivotní
prostøedí a zároveò sledují cíle hospodáøské a soci -
ální soudr/Char9Enosti. Podle posledního hodnocení by
se dala úèinnost intervencí v mnoha pøípadech zvý -
šit pøímìjším vyjádøením pøípadných kompromisù i
snahou o lepší integraci se sektorovými a národní -
mi politikami.
Zlepšování /Char9Eivotního prostøedí a jeho ochrana pøed
dalším poškozováním jsou nedílnými cílistrukturálních intervencí. Proto byla velká èást struk -
turálních fondù pøidìlena na financování investic do
ekologické infrastruktury, zejména na nakládání s od -
pady a na likvidaci odpadních vod, hlavnì na jihu EU.
Rùst a reálná konvergence mezi regiony…Jak bylo uvedeno v 1. èásti, od roku 1989 došlo v regi -
onech spadajících pod Cíl 1 dohromady k významné -
mu nárùstu HDP na osobu v pomìru k prùmìru EU15
a ke zvýšení zamìstnanosti a produktivity v porovnánís nárùstem jinde. Tento pøíznivý vývoj potvrzují ne -
dávné empirické studie, které analyzovaly rozsah re -
gionální konvergence, k ní/Char9E došlo
3(viz box o
ekonometrických dùkazech).
Hlavním závìrem, který lze z ekonometrické analýzy
vyvodit, je, /Char9Ee regiony spadající pod Cíl 1 výraznì do -
hánìjí výši HDP na osobu a rozdíly mezi nimi se
zmenšují. Zároveò se za posledních 20 let neustálezmenšoval rozdíl v produktivitì mezi regiony spadají-cími pod Cíl 1 a zbytkem EU15, zvláš/Char9D v nejvíce zne-výhodnìných regionech v kohezních zemích, co/Char9Esvìdèí o tom, /Char9Ee dohánìní HDP na osobu má solidnízáklad, a existuje zde vyhlídka další konvergencev budoucích letech. Toto zmenšení rozdílu v produkti-vitì bylo nejvýraznìjší v letech rùstu v druhé polovinì80. let, èásteènì díky novým úèastníkùm, kteøí tì/Char9Eiliz odstranìní obchodních bariér.
Analýza také naznaèuje, /Char9Ee existuje urèitý vztah mezi
výší poskytnuté strukturální podpory a reálným rùs -
tem HDP. Ty regiony, které pobíraly nejvìtší podporu
na osobu, tak rostly více a naopak. Mnohé z tìchto re -
gionù byly v Øecku a Portugalsku. Zároveò HDP
v mnoha øeckých a portugalských regionech rostlménì, ne/Char9E implikovala èástka strukturální podpory, vevztahu k pùmìru. To platilo také ve vìtšinì regionùspadajících pod Cíl 1 v Nìmecku a Itálii, kde, jak bylouvedeno v 1. èásti, se zdá, /Char9Ee rùst byl potlaèen nízkýmrùstem ve zbytku zemì. Na druhou stranu byl rùst vevìtšinì španìlských regionù vyšší, ne/Char9E implikovalaèástka vyplacené podpory, a odrá/Char9Eel tak asi vliv ros -
toucí národní ekonomiky (graf 4.4).
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
147
1890525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
… a èlenskými státy
Ve všech ètyøech kohezních zemích, jak bylo uve -
deno v 1. èásti, byl rùst HDP v období 1991 -2002
vyšší ne/Char9E ve zbytku EU. V pøípadì Portugalska bylsice tento rozdíl pomìrnì malý (2,2 % roènì oproti2 % prùmìru EU15), v Øecku i Španìlsku byl o vícene/Char9E 0,5 % roènì vyšší, podstatnì vyšší byl všakv Irsku (prùmìrnì vyšší pøibli/Char9Enì o 4,5 % roènì).
Simulace
4naznaèují, /Char9Ee strukturální intervence5
podpoøily rùst zvýšením poptávky i posílením stra-
ny nabídky (prostøednictvím zlepšení infrastrukturya lidského kapitálu), èím/Char9E pøispìly ke konvergenci.V dùsledku tìchto intervencí se odhaduje, /Char9Ee HDPv reálných èíslech byl v Øecku v roce 1999 pøibli/Char9Enìo 2,2 % vyšší, ne/Char9E by byl bez intervencí, ve Španìl -
sku bylo toto èíslo 1,4 %, v Irsku 2,8 % a v Portugal -
sku 4,7 %. Tyto rozdíly do velké míry odrá/Char9Eejí
vysoký stupeò otevøenosti irského a portugalskéhohospodáøství v pomìru k øeckému a španìlskému ataké jejich navíc vìtší vnitøní trhy (tabulka A4.6 aA4.7).
Rùst HDP významnou mìrou souvisel s výrobou,
kde byl dopad intervencí výraznìjší v Portugalskune/Char9E v jiných zemích, co/Char9E vedlo k „øetìzovému“ úèin -
ku na slu/Char9Eby, a kde pøíliv pøímých zahranièních in -
vestic vedl k radikální transformaci tohoto odvìtví
podobnì jako v Irsku na konci 80. let. Intervencetaké souvisely s význam ným zvýšením investic,
které byly podle odhadu roce 1999 v Portugalskuv y š š ío2 4%avØ e c k uo1 8% ,c o /Char9Es ep r o j e v i l ozvláš/Char9D ve zlepšení infrastruktury a zvýšení lidskéhokapitálu.
Rùst HDP souvisí také s rùstem produktivity práce,
kde se rozdíly v tomto období zmenšovaly. V Portu -
galsku, kde se výroba stále soustøeïuje v pracovnì
nároèných odvìtvích, se odhaduje, /Char9Ee nárùst pro -
duktivity zpùsobený strukturálními intervencemi byl
dvakrát tak vysoký jako zvýšení zamìstnanosti. VeŠpanìlsku zvýšení produktivity práce (2 %) a za -
mìstnanosti (1,5 %) pøispìlo k nárùstu výrobního
výkonu stejnì.
Odhaduje se, /Char9Ee v nových nìmeckých spolkových
zemích byl vliv intervencí strukturálních fondùznaèný (v roce 1999 zvýšily hodnotu HDP pøibli/Char9Enìo 4 %), èásteènì v dùsledku horších poèáteèníchpodmínek. Rùst výroby v prvních tøech letech posjednocení souvisel, stejnì jako v Portugalsku,s velkým nárùstem zamìstnanosti, následovanýmpozdìji zvýšením produktivity v dùsledku zavedenínových technologií, je/Char9E byly souèástí vyšších in-vestic financovaných èást eènì strukturálními
fondy.
V Severním Irsku odhady ukazují, /Char9Ee vliv strukturál -
ních intervencí byl skromný, v roce 1999 zvýšil HDP
pouze o více ne/Char9E 1 %. Úèinky jsou viditelnìjší vtr/Char9Eních slu/Char9Ebách (zvláš/Char9D v podnikatelskýchslu/Char9Ebách a v odborném vzdìlávání), zatímco sezdá, /Char9Ee dopad na zpracovatelský prùmysl je sotvaznatelný.
Existuje mezi národní a regionální
konvergencí substituèní vztah?
Èasto se ozývají argumenty, /Char9Ee vnitøní nerovnosti,
pokud jde o rozdíly v HDP na osobu mezi regiony,se zpoèátku v prvních fázích konvergence zvìtšují,zatímco rùst na národní úrovni dosahuje pomìrnìvysoké hladiny. Podle tohoto názoru rùst národního
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
148 
BEDE
DE
DEEL EL EL 
EL EL EL 
EL EL EL 
EL 
ES ESES
ESESES
FRIEIE
ITITNL
ATPTPT
PTPT
PTPT
UK
UKUK nespad. pod Cíl 1Cíl 1R2 = 0.15
01020304050607080
012345601020304050607080Reálné zvýšení HDP v období 1995-20014.4 P říd ěly ze strukturálních fond ů a r ůst HDP podle 
region ů spadajících pod Cíl 1, 1995-2001
Ro ční p říd ěl (% z regionálního HDP v roce 1995)
Zdroj: Eurostat, Regionální ú čty a výpo čty G Ř REGIO
1900525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hospodáøství podporuje skuteènost, /Char9Ee hospodáø -
ská èinnost se soustøeïuje v nìkolika oblastech,
zvláš/Char9D ve velkomìstech a mìstských aglomera -
cích. Pro první fáze dohánìní ekonomiky tedy bývá
charakteristický rozpor mezi národní a regionálníkonvergencí.
Tento pøípadný rozpor je relevantní nejen pro ko -
hezní zemì, ale také pro strategii rozvoje, kterou by
mìly sledovat pøistupující státy ve støední Evropì.S výjimkou Bulharska je regionální rozptyl HDP naosobu ve všech vìtších pøistupujících státech širšíne/Char9E v kohezních zemích. Od poloviny 90. let se na -
víc výraznì zvìtšil, hlavnì v dùsledku vysokého
tempa rùstu v nejvìtších mìstech, která jsou hlav -
ními póly rùstu. Naopak, jak bylo uvedeno v 1. èásti,
v kohezních zemích, které jsou hlavními pøíjemcistrukturální podpory, se regionální rozdíly pøílišnezmìnily, pøesto/Char9Ee národní rùst zde byl vyššíne/Char9E prùmìr EU. Jedinou výjimkou je Irsko, kde sehospodáøská èinnost ještì více soustøedila vDublinu.
Mo/Char9Enost, /Char9Ee mezi národní a regionální konvergencí
existuje „substituèní vztah“, naznaèuje, /Char9Ee v krátkédobì budou stát pøistupující zemì pøed volbou vyš-šího národního rùstu HDP na osobu, nebo zmenšo -
váním regionálních rozdílù. V nìkterých pøípadech
se zdá, /Char9Ee strukturální podpora napomohla národníkonvergenci (Irsko), zatímco v jiných pøípadech pù -
sobila proti dùsledkùm polarizace hospodáøské
èinnosti (Španìlsko). Zkušenosti však ukazují, /Char9Eeto, míra existence takového substituèního vztahu,závisí èásteènì na územním rozdìlení hospodáø -
ské èinnosti a osídlení v dotyèné zemi.
Strukturální fondy jako prostøedek
hospodáøské integrace
Evropské ekonomiky jsou èím dál tím ú/Char9Eeji integro -
vané, jak ukazuje vzrùstající obchod a investièní
toky mezi nimi. Tuto integraci aktivnì podporují po -
litiky EU, zvláš/Char9D v souvislo sti s vytvoøením vnitøníhotrhu, se zavedením spoleèné mìny a s budoucím
rozšíøením. U/Char9Eší integrace vedla, za podpory politiksoudr/Char9Enosti — které stimulovaly obchodní toky aovlivnily rozmístìní hospodáøské èinnosti — kezmenšení rozdílù mezi jednotlivými ekonomikami.
Obchod kohezních zemí se zbytkem EU se za uply -
nulé desetiletí více ne/Char9E zdvojnásobil. Urèitá èást to -
hoto zvýšení odrá/Char9Eí výhody, které získaly jiné zemì
ze strukturální podpory poskytované ménì upøed -
nostòovaným regionùm. Odhady podle tabulek
vstupù a výstupù proto naznaèují, /Char9Ee pøibli/Char9Enì ètvr -
tina takovýchto výdajù se vrátí do EU v podobì vyš -
šího vývozu, zvláš/Char9D strojù a zaøízení, jeliko/Char9E roste
HDP a investice. Tento „únik“ je zvláš/Char9D velký u Øec -
ka (42 % strukturální podpory) a Portugalska (35 %)
(tabulka A4.8).
Podstatná èást ze strukturálních fondù plyne na do-
pravní infrastrukturu, která jednak ovlivòuje roz-místìní prùmyslu, jeliko/Char9E zvyšuje pøita/Char9Elivostdotyèných regionù, a jednak zde podporuje hospo-dáøskou èinnost, proto/Char9Ee zvyšuje zisky a reálný pøí-jem. Simulace dùsledkù øady dopravních projektùfinancovaných kohezním fondem naznaèují, /Char9Eezvýšení pøíjmù mù/Char9Ee být znaèné (napøíklad kombi-novaný dopad dálnièních projektù Egnathia a Pa -
the zvýšil pøíjmy ve východní Makedonii odhadem
p ø i b l i /Char9E n ìo9% ) .Š i r š í dopady strukturálních inter -
vencí pøi sni/Char9Eování výrobních nákladù v dotyèném
regionu nejen díky kratší cestovní dobì, ale takédíky vyšší produktivitì pramenící z posílení stranynabídky, posiluje pøedpoklad, /Char9Ee dojde k dalšímuzvýšení dopadu na HDP (odhaduje se, /Char9Ee v roce2006 bude v dùsledku spolufinancovaných progra -
mù EU vyšší v Andalusii o 3 % a v Mezzogiornu
p ø i b l i /Char9E n ìo2% ) .
Podle nedávné studie mohou intervence strukturál -
ních fondù také ovlivnit r ozmístìní èinností nároè -
ných na výzkum a vývoj, pokud pøíslušné subjekty
pøesvìdèí, aby se usadily v podporovaných regio -
nech, èím/Char9E napomohou dosa/Char9Eení spravedlivìjšího
rozdìlení rùstových pøíle/Char9Eitostí v EU.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
149
1910525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Intervence v regionech spadajících
pod Cíl 2: restrukturalizacea tvorba pracovních míst
Kromì toho, /Char9Ee strukturální fondy pomáhají regionùm
spadajícím pod Cíl 1, pomáhají také podporovat hospo -
dáøský rozvoj v ostatních èástech EU, které trpístrukturálními problémy, niko liv zaostávajícím vývojem.
Hlavní úèinky za období 1994–1999, jak je odhalily ne -
dávné hodnotící studie, jsou zkoumány ní/Char9Ee.
Bìhem období 1994–1999 byla podpora v rámci Cíle
2, zamìøená na pomoc oblastem posti/Char9Eeným útlu -
mem prùmyslu, poskytnuta celkem 82 regionùm s 62
milióny obyvatel (17 % obyvatel EU15) oproti 73 milió -
nùm /Char9Eijícím v podporovaných oblastech v pøedcháze -
jícím období. Výdaje vzrostly z 1,2 miliardy EUR roènì
na 2,8 miliardy EUR roènì, co/Char9E je 11,5 % z celkovéhoobjemu strukturálních fondù, a zvýšily tak podporu naosobu v tìchto oblastech z 16 EUR roènì na 44 EUR.Na období 2000–2006 byla tato èástka stanovena na3,2 miliardy EUR roènì (podle cen z roku 1999), abybylo mo/Char9Ené zabývat se venkovskými i prùmyslovýmioblastmi v útlumu (které v letech 1994–1999 spadalypod Cíl 5b), z èeho/Char9E vyplývá o nìco menší prùmìrnáèástka podpory na osobu (41 EUR).
V období 1994–1999 se podpora soustøedila v mnoha
malých oblastech ve 12 èlenských státech, Velká Bri-tánie pobírala témìø jednu tøetinu celkové èástky aFrancie témìø ètvrtinu, pøièem/Char9E tyto dvì zemì dohro-mady tvoøí necelých 60 % celkového poètu obyvatel/Char9Eijících v regionech spadajících pod Cíl 2. Další ètvrti-nu z celkové èástky dostalo Španìlsko a Nìmeckodohromady a zbylých 20 % osm ostatních zemí. Pøí -
spìvky strukturálních fondù EU tvoøily témìø tøetinu
celkových výdajù zpùsobilých pro programy Cíle 2,národní vládní zdroje poskytly pøibli/Char9Enì stejnouèástku a zbytek soukromý sektor.
Pokud jde o typy podporovaných projektù, tvoøily vý -
daje na infrastrukturu v období 1994–1999 27 % z cel -
kové èástky (oproti 36 % v pøedchozím období).
Plynuly hlavnì na pøemìnu starých prùmyslovýchploch a na stavbu nových budov. Dalších 25 % plynulona podporu podnikání, co/Char9E je více ne/Char9E dvojnásobektéto èástky v pøedcházejícím období, a zvláštì na stra -
tegická opatøení, jako je umo/Char9Enìní pøístupu malých a
støedních podnikù k vyspìlým podnikatelskýmslu/Char9Ebám a k poradenství, podpora finanèníhoin/Char9Eenýrství a poskytování podpory na zapojení do
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
150Obnova v britském Wolverhamptonu
Ji/Char9E nìkolik let probíhá ve Wolverhamptonu snaha vy -
tváøet nová pracovní místa, která nahrazují místa,
je/Char9E byla zrušena v oceláøském a jiném prùmyslu. EUhraje hlavní úlohu pøi usnadòování zmìn. Na poèát -
ku 90. let EU podpoøila strategický pøístup k obnovì
místo pouhého financování jednotlivých infrastruk -
turních projektù, jak tomu bylo v 80. letech. Po roz -
sáhlé kontrole a po konzultacích s místní komunitou
a podniky byl sestaven podrobný program obnovymìsta. Finanèní prostøedky EU byly urèeny pro dvìhlavní oblasti mìsta:
–Kulturní ètvr/Char9D: v budovì spoleènosti Chubb, kde se
kdysi vyrábìly zámky a sejfy, se nyní nacházímno/Char9Eství malých a støedních multimediálních pod -
nikù. Lokalita se stala ústøedním bodem ètvrti. Plá -
ny na vylepšení Galerie umìní, Velkého divadla a
univerzitního divadla Arena spolu s iniciativami proodborné vzdìlávání a podporu podnikání vytváøejíhospodáøské pøíle/Char9Eitosti v kulturních a mediálníchèinnostech;
– Èást nazvaná Všech svatých: projekt Urban Vil-
lage je komunitnì zalo/Char9Eený pøístup ke zlepšování/Char9Eivotních podmínek v jedné z nejzanedbanìjšíchoblastí v regionu, spoèívající na zøizování spole-èenských podnikù a podpoøe nejvíce znevýhodnì -
ných skupin a kulturních a mediálních podnikù.
V letech 1993 a/Char9E 1998 vytvoøil program obnovy 1 500
pracovních míst a vedl k zalo/Char9Eení 75 malých a støed -
ních podnikù, vèetnì 32, které se specializují na kul -
turní aktivity.
1920525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mezinárodního obchodu a na zalo/Char9Eení podniku, finan -
cována byla i podpora individuálních firem. Témìø
20 % pomoci mìlo podobu podpory pøípravy a rozvíje -
ní dovedností pracovních sil, která byla financována
hlavnì z ESF. Dále témìø 10 % výdajù plynulo napodporu výzkumu a vývoje a ICT (tabulka A4.9).
Tyto výdaje mìly významný vliv pøi restrukturalizaci
tradièních odvìtví a diverzifikaci hospodáøské èinnos -
ti v oblastech spadajících pod Cíl 2. Podle podrobných
hodnotících studií se odhaduje, /Char9Ee intervence struktu -
rálních fondù vedly v období 1994–1999 k vytvoøení
pøibli/Char9Enì 700 000 pracovních míst v podporovanýchoblastech nebo necelých 500 000 v èistých èíslech, ato i s pøihlédnutím k vytlaèovacímu efektu (tzn. nìkteránovì vytvoøená pracovní místa vytlaèila nìkterá místastávající)
6. Zároveò byla podpora poskytnuta pøibli/Char9Enì
300 tisícùm malých a støedních podnikù, která jim po -
mohla zlepšit výrobní metody i najít nové trhy, a navíc
posílit slu/Char9Eby na podporu podnikání, které mají kdispozici.
To se projevilo ve sní/Char9Eení nezamìstnanosti v tìchto
oblastech, které bylo v pøíslušném programovém ob-dobí vìtší ne/Char9E ve zbytku EU (v prùmìru o 3,1 % z po-ètu pracovních sil v letech 1996 -2000 oproti poklesu o2,3 % v EU jako celku
7). Toto sní/Char9Eení bylo zvláš/Char9D znaè -
né v oblastech s velkou pøevahou tradièních odvìtví
v procesu restrukturalizace, která èasto tvoøila témìø40 % celkové zamìstnanosti, co/Char9E ukazuje, /Char9Ee ztrátupracovních míst v tìchto odvìtvích více ne/Char9E vykom -
penzoval nárùst poètu nových míst, zvláš/Char9D ve
slu/Char9Ebách. Aèkoliv nárùst HDP na osobu byl v tìchtoregionech v tomto období menší ne/Char9E v EU jako celku(v letech 1995–2000 2,1 % oproti 2,4 %), byl tento roz -
díl malý, co/Char9E naznaèuje, /Char9Ee dlouhodobý útlum se do
jisté míry pozastavil. Na druhou stranu mírnì pomalej -
ší nárùst HDP v kombinaci s vìtším zvyšováním za -
mìstnanosti svìdèí o tom, /Char9Ee v oblastech spadajících
pod Cíl 2 se produktivita práce zvýšila ménì ne/Char9Ev ostatních èástech EU.
Z podrobné analýzy vyplývá, /Char9Ee podpora výdajù na
transfer výzkumu a vývoje, inovací a technologie byla
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
151NOVI, Dánsko
Kdy/Char9E zaèal být sever Dánska zpùsobilý ke strukturál -
ní podpoøe v rámci Cíle 2, trpìl vysokou nezamìst -
naností v dùsledku útlumu rybáøství a jiných
tradièních odvìtví. Místo toho, aby EU vìnovala fi -
nanèní prostøedky tìmto odvìtvím, bylo rozhodnuto,
/Char9Ee se zájem soustøedí na rozvoj èinností zalo/Char9Eenýchna znalostech.
Projekt Novi je jedineènou kombinací vìdeckého
parku, inovaèního prostøedí a poskytovatelù speku -
lativního kapitálu. Vznikl v roce 1989 a slou/Char9Eí jako ka -
talyzátor rozvoje spoleèností zalo/Char9Eených na
znalostech v severním Dánsku v úzké spoluprácis univerzitou Aalborg. Jako centrum technologie ainovací hraje dùle/Char9Eitou roli v rozvoji podnikání a vý -
znamnì pøispívá k tvorbì pracovních míst v oblasti.
Ve vìdeckém parku Novi se nachází jedno z nejvìt -
ších seskupení spoleèností zalo/Char9Eených na výzkumu
a vývoji v Dánsku. Inovaèní èinnost projektu Novi na-víc podnítila aktivní spolupráci mezi výzkumnýmistøedisky, podniky a kapitálovými trhy, které zajiš/Char9Dujíkomerèní vyu/Char9Eití nových nápadù. Od roku 1989 seprojekt Novi podílí na investicích do spekulativníhokapitálu a postupnì se stal významným národnímzdrojem s kapitálovou základnou pøevyšující 67 mili-ónù EUR. Pomohl také vytvoøit NorCOM, seskupeníprùmyslových firem v regionu, které se specializujína vývoj a výrobu mobilního komunikaèního a navi -
gaèního vybavení, je/Char9E pøitahuje èím dále tím vyšší
zahranièní investice.
Dosavadní celkové výdaje na projekt Novi èiní pøi -
bli/Char9Enì 35 miliónù EUR, 21,5 miliónu EUR poskytl
soukromý sektor a pøibli/Char9Enì 12,5 miliónu EUR struk -
turální fondy.
Strukturální fondy byly základem úspìchu projektu
Novi, proto/Char9Ee umo/Char9Enily ve støednì a/Char9E dlouhodobéperspektivì vytvoøit a rozvinout tuto koncepci domíry, kdy je spolupráce mezi podnikateli, prùmyslema výzkumnými støedisky nejúèinnìjší.
1930525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
obzvláštì úèinná pøi tvorbì nových pracovních míst i
pøi zachování tìch stávajících. Nicménì s výjimkoumnoha pozoruhodných výjimek (napø. Severního Po -
rýní — Vestfálska nebo severozápadu Anglie) zùstá -
vá inovaèní kapacita vìtšiny oblastí spadajících pod
Cíl 2 hùøe vyvinutá ne/Char9E v nejúspìšnìjších regionechv EU a jejich výzkumná základna nebývá dobøe sladì -
na s regionálním slo/Char9Eením výroby. Proto vìtšinou
nejsou ve støedu evropského technologickéhoprostoru.
To je v protikladu k jejich dotaèní politice infrastruk -
tury a lidského kapitálu. Ve vìtšinì regionù spadají -
cích pod Cíl 2 jsou pøedevším dopravní a
telekomunikaèní systémy na pomìrnì vysoké úrov -
ni, zajiš/Char9Dují dobré spojení v rámci regionù i se zbyt -
kem EU a obyvatelstvo v produktivním vìku je
pomìrnì dobøe vzdìlané. Dovednosti pracovníchsil byly navíc s pomocí strukturálních fondù zlepše-ny a rozšíøeny, co/Char9E pomohlo urychlit proces re-strukturalizace i zpomalit úbytek pracovních míst.Proto byly zavedeny vzdìlávací programy, kterébojují s nedostatkem dovedností a rychlým zastará-váním kvalifikací. Byla také pøijata specifická opat-øení, zejména ve Velké Británii, která pomáhajíznevýhodnìným skupinám s pøístupem ke vzdìlá-vacím programùm a se vstupem na trh práce. V dù -
sledku podpory Spoleèenství se v letech
1994–1999 dostalo odborného vzdìlání v regio -
nech spadajících pod Cíl 2 celkem 3,6 miliónu lidí.
S podporou strukturálních fondù se navíc vyvíjí znaè -
né úsilí o vyèištìní prùmyslové pùdy le/Char9Eící ladem, o
pøemìnu starých prùmyslových ploch a budov (odha -
duje se, /Char9Ee v dùsledku programù Cíle 2 bylo pøemìnì -
no pøibli/Char9Enì 115 miliónù metrù ètvereèních pùdy
v prùmyslových oblastech) a celkovì o zlepšení /Char9Eivot -
ního prostøedí, zvláštì v mìstských oblastech. To ra -
dikálnì zmìnilo vzhled mnoha prùmyslových oblastí a
umo/Char9Enilo jejich nové produktivní vyu/Char9Eití, napø.k zábavním a kulturním aktivitám.
Nicménì tradièní odvìtví, aè v útlumu, stále zpùso -
bují v mnoha oblastech ekologické škody a oblasti,které byly opuštìny, je tø eba vyèistit. Proto restruk -
turalizace ještì v mnoha èástech EU není v /Char9Eádném
pøípadì hotová. Hodnotící studie naznaèují, /Char9Ee roz -
sah restrukturalizace v oblastech spadajících pod
Cíl 2 se region od regionu znaènì liší, co/Char9E odrá/Char9Eí je -
jich rozvojový potenciál a to, jak úèinnì jsou
pou/Char9Eívány veøejné fondy, jak od Spoleèenství, takz národních zdrojù. Zatímco zvláš/Char9D v uhelných aoceláøských oblastech byly hospodáøské èinnostirestrukturalizovány a m odernizovány, existuje
mnoho oblastí, kde jsou tradièní odvìtví nadáledùle/Char9Eitá a stále mají pøed sebou podstatnou struk -
turální zmìnu s potenciálnì významným dopadem
jak na zamìstnanost, tak na reálný pøíjem.
Zároveò je nutné pouèit se ze zkušeností s inter -
vencemi v rámci Cíle 2. Pozitivní úèinky, které jsou
zøejmé, je nutné vidìt v souvislosti s dvìma hlavní -
mi problémy, které omezují úèinnost podporova-
ných programù a vyplývají ze zpùsobu, jakým bylatato politika uplatòována. Zaprvé v dùsledku malérozlohy mnoha oblastí zpùsobilých k podpoøe jeobtí/Char9Ené dodr/Char9Eovat úèinnou integrovanou strategii,pokud jde o rozmístìní finanèních prostøedkù v do-tyèných regionech. V dùsledku malého rozmìru fi-nancovaných operací bylo v mnoha pøípadechobtí/Char9Ené dosáhnout dostateèné èástky k financováníprojektù, které by mohly mít rozhodný vliv na regio -
nální rozvoj. Zadruhé, omezené èasové období,
kdy byly finanèní prostøedky poskytovány (v dù -
sledku dalšího rozdìlení na dvì tøíletá období),
bylo ve prospìch krátkodobých projektù (napøíkladna podporu pracovních míst v dobì recese) na úkorprojektù se strategickým významem pro regionálnírozvoj.
Podpora zemìdìlství,
rozvoje venkova a rybáøství
Pøedmìtem nedávných hodnocení byla opatøení pøija -
tá v rámci Cíle 5a (naøízení (ES) è. 950/97 a 951/97) a
programy Cíle 5b v období 1994 a/Char9E 1999. Jejich vý -
sledky jsou shrnuty ní/Char9Ee.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
152
1940525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Intervence v rámci Cíle 5a
Celkovým cílem intervence podle naøízení 950/97
bylo zlepšit celkovou výkonnost a konkurence -
schopnost zemìdìlských hospodáøství a zároveò
zachovat /Char9Eivotaschopné zemìdìlské spoleèenstvía pomoci zachovat /Char9Eivotní prostøedí a krajinu. Zaúèelem dosa/Char9Eení tohoto cíle bylo pøijato mnohoopatøení:
–systém investic do hospodáøství dal zemìdìl -
cùm na výbìr z mo/Char9Eností podpory. Na jihu EU,
který vìtšinou spadá pod Cíl 1, si vybrali zvýšeníúèinnosti zemìdìlských metod a pokraèovánístrukturálních zmìn, zatímco jinde se kladl vìtšídùraz na diverzifikaci, dobré /Char9Eivotní podmínkyzvíøat a /Char9Eivotní prostøedí. Systém se ukázalúèinnìjší v oblastech, kde byla hlavním fakto -
rem restrukturalizace, napø. v malých hospodáø-
stvích v regionech spadajících pod Cíl 1;
– cílem programu pro mladé zemìdìlce bylo po-
moci mladým zemìdìlcùm zaèít hospodaøit.V EU se realizoval rùznými zpùsoby,úèinnìjšíbyl v kombinaci se vzdìlávacími nebo doplòko-vými podpùrnými opatøeními. Zdá se však, /Char9Ee narozhodnutí zaèít podnikat mají èasto vìtší vlivjiné faktory jako dìdické zákony, existence kvótna mléko, úrokové sazby a daòový systém. V 10èlenských státech však došlo k urèitému zvýše -
ní poètu zemìdìlcù mladších 45 let;
–zámìrem programu pro ménì upøednostòova -
né oblasti bylo podpoøit hospodaøení v tìchto
oblastech kompenzací pøírodních, sociálních,hospodáøských a jiných omezení. Program zù -
stal od poloviny 70. let pøevá/Char9Enì beze zmìn a
z velké èásti nikdy nebyl plnì integrován do stra -
tegií pro rozvoj venkova. Proto/Char9Ee platby byly
paušální, mohlo v nejhùøe znevýhodnìných ob -
lastech docházet k nedostateèné kompenzaci
(napø. v horských oblastech spadajícíchpod Cíl 1, kde je kapacita spolufinancováníomezená).Intervence podle naøízení 951/97 se více orientova -
la na zvyšování konkurenceschopnosti agropotra -
vináøského odvìtví. Posouzení investic
financovaných v období 1994–1999 naznaèuje ur -
èité zlepšení v øetìzci pøidané hodnoty ve 4 èlen -
ských státech, zøízení nov ých odbytiš/Char9D v polovinì
èlenských státù, akvizici nových strojù a pou/Char9Eívání
úèinnìjších technologií, které pomohly omezit emi -
se a zneèištìní, a zlepšení odbytových kanálù v 5
èlenských státech.
Dopad programu na primární výrobce byl omezený
v dùsledku rostoucí koncentrace odbytových a zpra -
covatelských zaøízení ve velkých firmách a tr/Char9Ení síly
maloobchodníkù a velkoobchodníkù. Primární výrob -
ci mìli vìtší výhody, kdy/Char9E odbytové a zpracovatelské
èinnosti organizovala výrobní dru/Char9Estva.
Intervence v oblastech
spadajících pod Cíl 5b
Oblasti spadající pod Cíl 5b obsahovaly v období
1994 a/Char9E 1999 26 % rozlohy EU a 9 % z celkovéhopoètu obyvatel (pøibli/Char9Enì 32,7 miliónu lidí). Celkovéfinanèní prostøedky tvoøily 1,1 miliardy EUR roènì(42 % z EZOZF, 44 % z Evropského fondu pro regi-onální rozvoj a 14 % z ESF) a byly rozdìleny mezirozvoj nezemìdìlských èinností a tvorbu pracov -
ních míst (46 %), zvyšování pøíjmù zemìdìlských
domácností (23 %), zlepšování atraktivity oblastí akvality /Char9Eivota (17 %) a zalesòování (4%).
Úèinky podpory v rámci Cíle 5b v období 1994 a/Char9E 1999
lze rozlišit na tøech úrovních:
–v zemìdìlství neexistují dùkazy o pøíznivém vli -
vu na pøíjmy, i kdy/Char9E lze pozorovat urèité posílení
zemìdìlského sektoru i jistou diverzifikaci (pøe -
sun k výrobì s vyšší pøidanou hodnotou a rozvoj
zvláš/Char9D agroturistiky a ekologických slu/Char9Eeb);
–v nezemìdìlských èinnostech programy Cíle 5b
pøispìly k modernizaci infrastruktury a výrobního
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
153
1950525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
potenciálu v podnicích, k rozvoji turistiky a k vìtší -
mu nárùstu zamìstnanosti ne/Char9E v ostatních
regionech;
–co se týèe atraktivity regionù a kvality /Char9Eivota, po -
mohly programy zrenovovat vesnice, rozvinout
zaøízení veøejných slu/Char9Eeb a chránit /Char9Eivotníprostøedí.
I kdy/Char9E dopad Cíle 5b byl celkovì pøíznivý, lze urèit nì -
které slabiny:
–aèkoliv pro tento druh intervence je vhodný územ -
ní pøístup, nìkteré oblasti spadající pod Cíl 5b ne -
byly v souladu s probíhajícím procesem
hospodáøského rozvoje nebo se sledovanoustrategií;
– intervence mìly být více zalo/Char9Eeny na podpoøe a
šíøení dobré praxe za úèelem lepší realizace po-tenciálu tìchto oblastí.
Celkovì se poèet obyvatel v tomto programovém ob-
dobí v oblastech spadajících pod Cíl 5b zvyšoval stej-nì, pokud to lze rozpoznat z údajù, které jsouk dispozici, jako v ostatních èástech EU (v letech 1995a/Char9E 2000 o 0,3 % roènì), zatímco rùst HDP byl mírnìni/Char9Eší (2,4 % roènì oproti 2,7 %) a nezamìstnanostklesala ménì (o 1,9 % z poètu pracovních sil oproti2,3 %). Nicménì v roce 2000 zùstala prùmìrná míranezamìstnanosti v tìchto oblastech pod prùmìremEU (6,5 % v porovnání s 8,3 %).
Programové období 2000–2006
Pøijetí nového naøízení Spoleèenství ((ES) è. 1257/99)umo/Char9Enilo shromá/Char9Edit øadu døíve samostatných opat -
øení do jediného právního pøedpisu, co/Char9E usnadnilo in -
tegraci rùzných opatøení pro rozvoj venkova v rámci
celkové strategie, a/Char9D ji/Char9E v regionech spadajících podCíl 1 èi 2 nebo ve vztahu k horizontální aplikaci. Tozvýšilo koherenci a doplòkovost dotyèných opatøení(tabulka A4.10).Nicménì koexistence dvou programových systémù,
øízení a kontroly, kdy jeden je zalo/Char9Een na pøedpisechstrukturálních fondù a druhý na pøedpisech záruènísekce EZOZF, byla èasto pova/Char9Eována za zdroj kom -
plikací a nepru/Char9Enosti a èlenské státy mìly potí/Char9Ee je po -
chopit, zvláštì ty, které se skládají z regionù
spadajících i nespadajících pod Cíl 1. Pravidla záruènísekce EZOZF urèená pro politiky v oblasti zemìdìl -
ských trhù byla èasto pova/Char9Eována za špatnì
pøizpùsobená víceletému programování a za pøílišrestriktivní.
Intervence v rybáøství
Aèkoliv rybáøství pøispívá v èlenských státech k HDPvelmi málo, v regionech, kde se soustøeïuje, bývádùle/Char9Eitým zdrojem pøíjmù i zamìstnanosti. Dotyènéregiony se pøevá/Char9Enì nacházejí v periferních èástechEU, kde je èasto pomìrnì málo jiných pracovních pøí-le/Char9Eitostí. Intervence v rámci Spoleèného rybáøskéhoprogramu proto mohou významnì pøispìt k regionál-ním pøíjmùm a k rozvoji ostatních hospodáøskýchèinností vèetnì chovu ryb.
Podpora zamìstnanosti, vzdìlávání a
odborné pøípravy prostøednictvím ESF
Dopad ESF na zamìstnanost, odbornoupøípravu a vzdìlávání
Bìhem programového období 1994–1999 Evrop -
ský sociální fond (ESF), který tvoøil tøetinu výdajù
strukturálních fondù, poskytl podporu na rozvoj lid -
ských zdrojù v regionech spadajících pod Cíl 1 v pøi -
bli/Char9Ené výši 22,1 miliardy EUR neboli 49 % z celkové
podpory za dané období. Zároveò intervencev rámci Cíle 3 tvoøily 13 miliard EUR a byly zamìøe -
ny na integraci mladých lidí, dlouhodobì nezamìst -
naných a osob ohro/Char9Eených chudobou do
zamìstnání i na podporu rovných pøíle/Char9Eitostí natrhu práce. Kromì toho intervence v rámci Cíle 4tvoøily 2,2 miliardy EUR a byly zamìøeny na pomoc
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
154
1960525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pracovníkùm pøizpùsobit se prùmyslovým
zmìnám.
ESF poskytl významnou podporu na realizaci aktiv -
ních politik trhu práce, pøedevším v kohezních ze -
mích, vìtšinou na odborné vzdìlávání (46 % výdajù
ESF); integraèní stá/Char9Ee a podobné systémy (20 %); po -
bídky zamìstnanosti (7 %); poradenství (4 %) a zaøa -
zení do práce (3 %), i kdy/Char9E relativní význam tìchto
politik se v jednotlivých zemích znaènì lišil. Podporabyla rozdìlena mezi dlouhodobì nezamìstnané,zvláš/Char9D v regionech spadajících pod Cíl 1 (21 % z roz -
poètu), mladé nezamìstnané (17 %), osoby vylouèe -
né ze spoleènosti (15 %), starší pracovníky (6 %),
zamìstnance malých a støedních podnikù (3 %) aposti/Char9Eené (2 %).
Hodnotící materiály naznaèují, /Char9Ee nejúspìšnìjší
opatøení byla hlavnì ta, která nabízela kombinova-nou pomoc jako poradenství, odborné vzdìlání ahledání místa a byla pøizpùsobená individuálnímpotøebám. Kromì toho, /Char9Ee ESF pomáhal pøímo jed-notlivcùm, pøispìl k modernizaci systémù vzdìlá-vání a odborné pøípravy v èlenských státech jak nanárodní, tak na regionální úrovni, kdy/Char9E zlepšil pøí-stup zamìstnavatelù i zamìstnancù k odbornémuvzdìlání a pomohl zvýšit èástku veøejných investicdo tìchto oblastí. Intervence ESF v regionech spa -
dajících pod Cíl 2 a v rámci Cíle 4 se novì soustøedi -
ly na význam adaptability pracovních sil na
prùmyslové zmìny a podpoøily inovaèní opatøení,která podnítila vìtší odhodlání k odbornému vzdì -
lávání a celo/Char9Eivotnímu uèení. Pomohly také posílit
souvislost mezi potøebou odborného vzdìlávání ajeho poskytování zavedením mechanismù propøedvídání trendù zamìstnanosti.
Tyto intervence dále pomohly posílit základnu lidské -
ho kapitálu pro výzkum a vývoj v regionech spadají -
cích pod Cíl 1a2av poslednì jmenovaných byly èím
dál tím víc pou/Char9Eívány k podpoøe èinností zalo/Char9Eenýchna znalostech v malých a støedních podnicích pro -
støednictvím školení zamìøených na øídící dovednos -
ti, vyspìlé technologie a ICT, k podpoøe nových metodorganizace práce a k financování doèasného
zaøazování absolventù vìdeckých a technickýchoborù do práce.
Aèkoliv statistické údaje èasto chybí, existují dùkazy,
/Char9Ee programy ESF ovlivnily národní politiky v otázceproblematiky pohlaví, a zdá se, /Char9Ee zvláštì intervencev rámci Cíle 3 sehrály významnou roli, kdy/Char9E pomohly/Char9Eenám znevýhodnìným na trhu práce najítzamìstnání.
Kromì toho ESF podpoøil jednak pøijetí ráznìjšího
dlouhodobého pøístupu k opatøením trhu práce v èlen -
ských státech prostøednictvím víceletých programù a
jednak decentralizaci politik zamìstnanosti a odbor -
ného vzdìlávání. Proto se pøibli/Char9Enì 30 % nebo více
programù ESF øídí na regionální úrovni, pøièem/Char9Euplatòování principu partnerství vedlo ke zvýšenémuzapojení sociálních partnerù a nevládních organizací iregionálních a místních úøadù jak do slo/Char9Eeníkontrolních výborù, tak do navrhování a prosazováníoperaèních programù.
Programové období 2000–2006:
u/Char9Eší propojení ESF a evropskéstrategie zamìstnanosti
V programovém období 2000–2006 bylo posíleno
propojení ESF a evropské strategie zamìstnanosti.ESF s rozpoètem 60 miliard EUR je hlavním finanènímnástrojem podpory evropské strategie zamìstnanos -
ti, zatímco ta poskytuje politický rámec intervencím
ESF.
Pøibli/Char9Enì 60 % z ESF (34 miliard EUR za celé obdo -
bí) se vìnuje na odbornou pøípravu a modernizaci
systémù vzdìlávání a odborné pøípravy, aby sezlepšila pøizpùsobivost uchazeèù o zamìstnánípro nové pracovní pøíle/Char9Eitosti. Pøibli/Char9Enì 14 % (8 mi -
liard EUR) plyne na podporu rozvoje podnikatel -
ských dovedností, zakládání podnikù, zøizování
podnikatelských sítí atd., aby se podpoøilo podniká -
ní a tak se zlepšila konkurenceschopnost, zatímco
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
155
1970525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
asi 19 % (11 miliard EUR) plyne na pomoc firmám a
zamìstnancùm pøizpùsobit se technologiím a novýmtr/Char9Ením podmínkám. Zbývajících pøibli/Char9Enì 7 % (ne -
celé 4 miliardy EUR) se vìnuje na opatøení na pod -
poru rovnosti pohlaví, která se kombinují s širším
závazkem zaèlenit princip rovných pøíle/Char9Eitostí dovšech programù a èinností.
Reforma evropské strategie zamìstnanosti z roku
2003 by mìla pomoci úèinnìji dosahovat lisabon -
ských cílù v rozšíøené Unii. Smìrnice k zamìstnanosti
byly zjednodušeny se zamìøením na tøi strategickécíle: úplná zamìstnanost, kvalita a produktivita v prácia sociální a regionální soudr/Char9Enost a integrace. Kon -
krétní priority zahrnují vìtší dùraz na rozvoj lidských
zdrojù, integraci znevýhodnìných osob do zamìstná -
ní a zmenšování regionálních rozdílù i vìtší
adaptabilitu, celo/Char9Eivotní uèení a rovnost mezi mu/Char9Ei a/Char9Eenami.
Navíc se klade vìtší dùraz na význam úèasti sociál-
ních partnerù a na nutnost prosazovat evropskoustrategii zamìstnanosti v èlenských státech na regio-nální, místní i národní úrovni.
Iniciativy Spoleèenství: podpora
spolupráce a vytváøení sítí
Podporu soudr/Char9Enosti poskytovanou v rámci rùzných
cílù doplòuje mno/Char9Eství iniciativ spoleèenstvízalo/Char9Eených na partnerství a pøeshranièní spolupráci.Vìtšina z nich se v období 2000–2006 zachovává,nìkdy v pozmìnìné podobì.
INTERREG
Základním prvkem politiky soudr/Char9Enosti EU je spolu -
práce mezi zemìmi a regiony. Èinnosti týkající se této
spolupráce jsou velmi rozmanité a odrá/Char9Eejí rozdílyv úrovni vývoje a institucionální a správní kontexty.Realizují se také obtí/Char9Enìji ne/Char9E ostatní programystrukturálních fondù.V porovnání s hlavními programy byl celkový finanèní
rozsah programù INTERREG II pomìrnì omezený,pøibli/Char9Enì 400 miliónù EUR roènì (aèkoliv s jeho násle -
dovníkem, programem INTERREG III, se prostøedky
na období 2000–2006 významnì zvýšily).
V období 1994–1999 bylo podpoøeno 75 programù
INTERREG II v rámci tøí vìtví: pøeshranièní spolu -
práce (vìtev A), vytvoøení energetických sítí (vìtev
B) a spolupráce pøi regionálním a územním pláno -
vání (vìtev C). V rámci vìtve A bylo podél vnitøních
a vnìjších hranic o délce více ne/Char9E 15 000 km zreali -
zováno 59 programù. Oblasti zpùsobilé pro pro -
gram pokrývaly pøibli/Char9Enì 36 % celkového území EU
asi s 27 % z celkového poètu obyvatel EU. Více ne/Char9Edvì tøetiny celkové podpory dostalo 11 programùINTERREG IIA.
Vìtší programy INTERREG pøinesly významné vý-
sledky v podobì rozšíøení silnièní sítì, zlepšení hra-nièních pøechodù, modernizace /Char9Eeleznièních spojenía, stejnì jako v programech INTERREG IIB, vytvoøenínových dopravních spojení a rozvoje alternativní výro-by a rozvodu energie. Tyto projekty pøispìly k u/Char9Ešíhospodáøské integraci v EU.
Hlavní výsledky a pøidaná hodnotaVìtve A a B zahrnují velkou skupinu rozmanitých
programù z hlediska rozsahu financování, dotyènézemìdìlské oblasti a zamìøení. Výsledky hodno -
cení programu INTERREG II ukazují znaèný úèinek
v pøípadì vìtve A, co/Char9E je zdaleka nejvìtší vìtev.Zdá se, /Char9Ee programy mìly zvláš/Char9D pøíznivý vliv nakvalitu /Char9Eivota díky zlepšení /Char9Eivotního prostøedí apodpoøe kulturních aktivit. Zdá se také, /Char9Ee pøineslyvýhody turistice, vytvoøily slu/Char9Eby pro malé a støednípodniky a zlepšily vzdìlávání, odbornou pøípravu,zdravotnictví i dopravu. Pøímá úèast podnikù naprogramech a spolupráce mezi firmami byla všakomezenìjší.
Pokud jde o omezování izolace, jsou výsledky smí -
šené. V pøípadì programù v izolovanìjších
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
156
1980525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
regionech spadajících pod Cíl 1 plynula vìtšina fi -
nanèních prostøedkù na dopravu. V mnoha pohra -
nièních oblastech, zvláštì v Øecku, Nìmecku a
Finsku, se významnì zlepšila silnièní spojení nahranicích, hranièní pøec hody a pøístavní zaøízení, i
kdy/Char9E v oblastech podél španìlsko-portugalskýchhranic a v Rakousku byly úèinky omezenìjší.
Souèástí pøidané hodnoty programù INTERREG
IIA je jejich podíl na vytváøení a posilování kulturypøeshranièní spolupráce jak uvnitø EU, tak mezi EUa sousedními zemìmi. Hlavní výhody plynou zezvýšeného ka/Char9Edodenního kontaktu a z budovánídùvìry a pochopení mezi rùznými entitami, vèetnìstátních úøadù a soukromých a polostátníchorganizací.
V mnoha pøípadech program INTERREG pøispìl
pøedevším k tomu, /Char9Ee umo/Char9Enil øešit konkrétní pro-blémy, kterými se nemohly zabývat jiné podpùrnéprogramy. Tato iniciativa proto byla poèáteènímpodnìtem k vytvoøení široké pøeshranièní spolu-práce a tak umo/Char9Enila podniknout další projekty.
Pomìrnì malý poèet rozsáhlých projektù financo-
vaných v rámci vìtve B (v Øecku, Itálii, Španìlsku aPortugalsku) byl zamìøen na rozšíøení a integraciplynovodních a elektrických sítí, i kdy/Char9E to bylo ome -
zeno na jednotlivé zemì
8.
Program INTERREG II byl také zamìøen na podpo -
ru vytváøení sítí mezi zemìmi, výmìny zkušeností
mezi regiony a šíøení znalostí za úèelem rozšiøová -
ní dobré praxe v EU. Hlavním znakem projektù
v rámci vìtve C je jejich experimentální povaha.Proto sem patøí studie, vývoj databází a mapování,integrované metodologie plánování a pilotní pro -
jekty. Aèkoliv je obtí/Char9Ené kvantitativnì urèit jejich do -
pad, pomohly definovat metody a mechanismy pro
spolupráci.
Musí být však dobøe zvá/Char9Eena kontinuita a udr/Char9Eitel -
nost èinností. Aèkoliv ve vìtšinì programù
INTERREG IIA lze pozorovat pøíklady
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
157Pøíklady z programu INTERREG
Omezování izolace a odstraòování úsekùse sní/Char9Eenou prùjezdností podélirsko-severoirských hranic
Program pro Irsko a Severní Irsko vìnoval 30 miliónù
EUR ze strukturálních fondù na plán Silnice & do -
pravní infrastruktura, který pomohl financovat 69
projektù na zlepšení pøibli/Char9Enì 110 km vedlejších sil -
nic, které byly pova/Char9Eovány za „úseky se sní/Char9Eenou
prùjezdností“ nebo za „chybìjící spojení”. Dalších104 projektù, týkajících se pøibli/Char9Enì 166 km silnic,bylo zamìøeno na odstraòování pøeká/Char9Eek hospodáø -
ského rozvoje v pohranièních regionech a na zlepšo -
vání hospodáøských pøíle/Char9Eitostí v širších oblastech
na obou stranách hranice. Nìkteré projekty vedlytaké ke zlepšení pøístupu k hlavním mezinárodnímdopravním koridorùm, vèetnì transevropských do -
pravních sítí.
Program také pøispìl ke zlepšení ve veøejné dopra-
vì. V letech 1994 a/Char9E 2000 pøispìly tøi projekty zlepšo-vání autobusových nádra/Char9Eí ke zvýšení poètumístních a pøeshranièních linek i poètu cestujících.
Pøeshranièní rozvoj podnikání a
spolupráce mezi malými a støednímipodniky ve Skandinávii
Programy INTERREG IIA týkající se pohranièních
oblastí mezi Dánskem, Švédskem a Finskem a vnìj -
ších hranic s Norskem, které zahrnovaly budování
sítí, organizaci výstav, vytvoøení databáze a podporupodnikání, jsou pøíklady dobré praxe souvisejícís rozvojem pøeshranièních slu/Char9Eeb pro podniky a po -
silování malých a støedních podnikù. V regionu Øre-
sund na dánsko-švédské hranici vedla podpora
pøeshranièních slu/Char9Eeb pro podniky k vytvoøení se -
skupení nových odvìtví, vèetnì biotechnologie
(napø. Medicon Valley) a potravináøství (napø. Øre-
sundská potravináøská sí/Char9D). 41 projektù zahrnujících
vytváøení podnikatelských sítí vedlo ke vzniku pøi -
bli/Char9Enì 300 dalších pracovních míst v oblasti. Progra -
my podél švédsko-norských hranic zahrnovaly více
ne/Char9E tisíc spoleèností v rùzných sítích pro rozvoj pod -
nikání, vèetnì sítì pro podnikatelky.
1990525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
sobìstaèných èinností, je stále zapotøebí podpory
Spoleèenství k zajištìní uskuteènitelnosti a stabili -
ty mnohých projektù, zvláš/Char9D tìch, které se týkají vy -
tváøení sítí.
Faktory ovlivòující úèinnostV rámci vìtve A byly nejúspìšnìjší programy, které
byly spoleènì vypracovány s omezeným poètemcílù a priorit a s dlouhodobým strategickým zamìøe -
ním. Týkaly se také rozsáhlého a blízkého pøeshra -
nièního partnerství, jak formálního, jak bylo
vyjádøeno v rámci institucionálních programovýchmechanismù, tak neformálního, a øízení.
Øídící schopnosti (vèetnì výkonného sekretariátu)
jsou /Char9Eivotnì dùle/Char9Eité, ale jejich význam se èastopodceòuje. Proaktivní podpora pøípadných pøíjem -
cù finanèních prostøedkù a propagátorù projektù je
klíèem k vytvoøení a udr/Char9Eení dostateènéhomno/Char9Eství projektù dobré, ryzí spoluprácek dosa/Char9Eení co nejlepších výsledkù.V nìkterých oblastech hranièících s tøetími zemìmi
podkopala úèinnost programù slo/Char9Eité mechanismyzavedené v dùsledku specifických naøízení rùzných fi -
nancujících orgánù, které se na tìchto programech
podílely (zvláš/Char9D Phare, Tacis, Cards, Meda).
Základním problémem øízení pøeshranièních a nad -
národních programù jsou èasto velmi rozdílné právní
a správní pøedpisy a tradice v rùzných dotyèných ze -
mích, samozøejmì kromì jazykových rozdílù. Sou -
èástí cíle programu INTERREG je pøekonat tyto
rozdíly (napø. vytváøením spoleèných øídících struktura odborných sekretariátù). Potí/Char9Ee, s nimi/Char9E se tyto pro -
gramy setkaly, vy/Char9Eadují ad hoc právní mechanismy na
stranì dotyèných èlenských státù. Mnohé z tìchtomechanismù zapojily nìkolik èlenských státù, nìkterésestávaly z dvoustranných dohod, nìkteré z mnoho -
stranných a nìkolik pou/Char9Eilo pøístup Evropského hos -
podáøského zájmového sdru/Char9Eení. /Char8Eádný z tìchto
mechanismù však neposkytuje celoevropské øešeníproblému realizace pøeshranièní spolupráce.
URBAN
Iniciativa URBAN se týká 44 % obyvatel EU, kteøí /Char9Eijív mìstských oblastech s více ne/Char9E 50 000 obyvateli.Byla pøedstavena v roce 1994 po mnoha pilotních pro -
jektech a pravidlech Evropské komise pro programo -
vé období 2000–2006, která po/Char9Eadovala, aby èlenské
státy vìnovaly v programech v rámci Cíle 1 a 2zvláštní pozornost mìstské politice.
V období 1994 a/Char9E 1999 poskytovala iniciativa URBAN
148 miliónù EUR roènì na mìstské pilotní projekty ve118 mìstech, zatímco na období 2000 a/Char9E 2006 bylouvolnìno pøibli/Char9Enì 104 miliónù EUR roènì na projektyv 70 mìstech. Iniciativa se zamìøuje hlavnì na malémìstské ètvrtì a na koncentraci finanèních prostøed -
kù na mnoho integrovaných programù týkajících se
aktivní úèasti místní komunity.
Hodnotící studie ukazují, /Char9Ee ve 118 úèastnících se
ètvrtích vedly projekty k urèitému zlepšení kvality
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
158Pøínosy koordinovaného jednání
na mìstské úrovni
V Magdeburku-Cracau program URBAN poskytl
podporu velmi malým firmám financováním projektu,který by normálnì nemìl nárok na finanèní prostøed -
ky z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Podob -
nì v londýnské ètvrti Hackney se program URBAN
zabýval problémy – zvláš/Char9D potøebami sociálnì vylou -
èených skupin – které nespadaly pod program v rám -
ci Cíle 2 urèený pro východní Londýn.
Ve Španìlsku mìla pøibli/Char9Enì polovina programù
v rámci iniciativy URBAN paralelní cíle jako progra -
my v rámci Cíle 1a2av šesti španìlských mìstech
byla vytvoøena strategická spojení s ostatními inicia -
tivami Spoleèenství. V Portugalsku mìlo všech 6
programù v rámci iniciativy URBAN podpoøit investi -
ce v rámci Cíle 1, hlavnì do silnic, /Char9Eivotního prostøedí
a sociální infrastruktury.
2000525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
/Char9Eivota v dùsledku investic do veøejné dopravy, vzdìlá -
ní a kulturních zaøízení a zlepšení pøístupu k veøejným
slu/Char9Ebám, a tak k omezení sociálního vylouèení. Po -
mohly také realizovat hospodáøský potenciál vlastnídotyèným oblastem, co/Char9E èasto prospìlo i oblastemsousedním.
Iniciativa URBAN se soustøedila zvláš/Char9D na vytváøení a
zlepšování místního sociálního kapitálu, èásteènì za -
hrnutím aktivních vzdìlávacích opatøení, která se sta -
la nedílnou souèástí programù. Zapojení místníkomunity navíc pomohlo zvýšit viditelnost strukturálnípolitiky EU v mnoha mìstech EU a typy uskuteènì -
ných projektù mìly pøímý dopad na /Char9Eivot lidí.
9Iniciati -
va URBAN také pomohla vytvoøit v EU národnímìstské politiky.
Iniciativa URBAN navíc pùsobila jako katalyzátor
regenerace a v nìkterých pøípadech mìla velký pá-kový efekt na investice. Napøíklad v nìmeckémRostocku jedna studie odhadla, /Char9Ee za ka/Char9Edé euroinvestované do obnovy v oblasti spadající pod inici-ativu URBAN se v této oblasti a jejím okolí vytvoøiladalší 3,9 EUR.
Koncentrace podpory do malých oblastí mo/Char9Ená zá-
roveò omezila dopad iniciativy, jeliko/Char9E pouští zezøetele projekty zamìøené na øešení národníchnebo regionálních problémù vèetnì problémù sou -
visejících se vztahem me zi mìstskými a okolnímivenkovskými oblastmi nebo s vytváøením „sesku -
pení“ konkrétních odvìtví, jestli/Char9Ee se rozšíøí mimobezprostøední oblast.
Jeliko/Char9E programy Cíle 1 a 2 také vìnují znaèné pro -
støedky na øešení mìstských problémù, musí být
s nimi poskytovaná podpora lépe koordinována, abyse zvýšila úèast místních úøadù na navrhování a øízeníprogramù a projektù ovlivòujících mìstské oblasti
10
(graf 4.5).
ADAPT, EMPLOYMENT a EQUAL
Dvì iniciativy Spoleèenství, ADAPT aEMPLOYMENT, byly zahájeny v roce 1995 na pod -
poru politiky lidských zdrojù. Nová iniciativaEQUAL byla pøedstavena v souèasném programo -
vém období, aby bojovala s diskriminací a nespra -
vedlivým zacházením na trhu práce. IniciativyEMPLOYMENT a ADAPT obdr/Char9Eely 7,5 % z celkové-ho rozpoètu ESF. Vìtšinou je spolufinancovaly ná-rodní vlády, i kdy/Char9E pøilákaly také èást soukromýchfinancí, zvláš/Char9D iniciativa ADAPT. Tyto dvì iniciativy
dohromady poskytly finanèní prostøedky pøibli/Char9Enìna 9 300 individuálních projektù a týkaly se asi 1,6miliónu lidí.
Cílem iniciativ ADAPT a EMPLOYMENT bylo zapojit
místní obyvatele a organizace v rùzných zemích doinovaèních programù, které mìly:
–vybudovat místní a regionální partnerství zapoju -
jící pøíslušné strany jak ve veøejném, tak v soukro -
mém sektoru, která usnadní integraci trhu práce a
tvorbu pracovních míst;
–podpoøit mezinárodní výmìnu idejí a zkušenostíza úèelem zlepšení programù a stimulace inovací;
–pùsobit jako katalyzátor zmìny, dodat do politiky apraxe ve veøejném i soukromém sektoru nové ide -
je šíøením výsledkù projektù a dokázáním jejichvýznamu pro uspokojení potøeb trhu práce.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
159 
01020304050
NL UK ES DE EU15 BE LU EL FR FI IT PT IE AT SE DK01020304050Cíl 1
Cíl 2% z Evropského fondu pro regionální rozvoj4.5 Odhad m ěstských výdaj ů v rámci program ů Cíle 1 
a 2, 2000-2006
Zdroj: Výpo čty G Ř REGIO
2010525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Financované projekty zahrnovaly opatøení k usnad -
nìní pøístupu k práci a uèení pro všechny prostøednic -
tvím individuálnì pøizpùsobených „pøemos/Char9Dovacích“
programù; podporu nových zdrojù zamìstnání, napø.v sociální ekonomice; pomoc malým a støedním pod -
nikùm s pøedvídáním zmìn trhu a pøizpùsobením; za -
jištìní odborného vzdìlání; podporu flexibilních
pracovních uspoøádání; a podporu pro /Char9Eeny, která jimpomáhá realizovat jejich potenciál na trhu práce pro -
støednictvím desegregace povolání a hospodáøských
odvìtví a snazším sladìním práce a rodinného /Char9Eivota.
Tyto iniciativy byly úèinné mnoha rùznými zpùsoby.
Ve Finsku se nyní v programech v rámci Cíle 3 uplat -
òuje integrovaný model zamìstnanosti vypracovaný
za podpory iniciativy EMPLOYMENT. V Itálii mnohoregionálních úøadù pøijalo politiky zalo/Char9Eené na pøístu -
pech iniciativy EMPLOYMENT. V Belgii mj. projekt
„Youthstart“ (zamìstnanost mláde/Char9Ee) v rámci iniciativyEMPLOYMENT inspiroval zavedení stavebnicovéhopøístupu k odborné pøípravì ve vlámském vzdìláva-cím systému a ve Velké Británii inspiroval „instruktor-skou“ souèást iniciativy Nový zaèátek. V Øecku rùznéinovaèní projekty ovlivnily návrhy politik proposti/Char9Eené.
V pøípadì iniciativy ADAPT vedl pilotní projekt støídání
pracovních míst k systému doèasné náhrady zamìst -
nancù, kteøí mají studijní volno, jen/Char9E se vytváøí v Portu -
galsku jako souèást politiky pracovního trhu. Ve
Švédsku národní programy pøevzaly pøístupy k rozvojidovedností a kompetencí propagované za podporyiniciativy ADAPT. Projekty v rámci iniciativy ADAPTtaké vedly k tomu, /Char9Ee v Rakousku a Itálii se zaèínají dootázek zamìstnanosti zapojovat regionální agenturya ve Francii a Irsku jsou èinnosti rùzných organizacílépe koordinovány.
Na základì zkušeností získaných z tìchto dvou inicia -
tiv Spoleèenství je iniciativa EQUAL zamìøena na
podporu nových prostøedkù boje se všemi formamidiskriminace a nerovnosti na trhu práce, velký dùrazklade na rozvoj partnerství a nadnárodní spolupráce ina zaèleòování inovaèních pøístupù do politiky.LEADER
Program LEADER II se v programovém období1994–1999 týkal více ne/Char9E 36 % rozlohy EU a 12 %obyvatel. Témìø 1 000 organizací byla v rámci tétoiniciativy vyplacena podpora na rozvoj venkova,více ne/Char9E 90 % z nich byly místní akèní skupiny.Strukturální fondy pøispívaly na program LEADERII z celkových 700 miliónù EUR roènì pøibli/Char9Enì 300milióny EUR roènì rozdìlenými na podporu ven -
kovské turistiky (hlavní podporovaná èinnost),
malé a støední podniky, vývoj místních výrobkù a natechnickou podporu místních akèních skupin. Kro -
mì pøímé vìnované podpory se pøíznivé úèinky
programu LEADER II projevovaly:
–vytvoøením místních partnerství, zvláš/Char9D v podobì
místních akèních skupin, vznikajících buï v oblas -
ti nebo v oboru èinnosti;
– vypracováním pøístupu zdola nahoru, zavádìným
hromadnì v rámci inovaèní koordinované strate-gie místního rozvoje pro více odvìtví;
– prohloubením spolupráce a vytváøením sítí mezi
jednotlivými oblastmi;
–decentralizací správy finanèních prostøedkù, kte -
ré byly k dispozici (jak ze strukturálních fondù, tak
z národních zdrojù).
Poèet pøíjemcù podpory v rámci programu LEADER II
i plocha, které se týkal, byly 4krát vìtší ne/Char9E v rámciprogramu LEADER I v pøedchozím programovém ob -
dobí. Tyto dvì iniciativy pomohly vytvoøit kulturu part -
nerství a pøimìly místní obyvatele a organizace
chápat místní rozvoj jako zále/Char9Eitost, která se jich týká,a cítit zodpovìdnost za to, co se v jejich oblasti dìje.Pøístup programu LEADER umo/Char9Enil strategiím místní -
ho rozvoje flexibilnì se pøizpùsobovat rùzným územ -
ním podmínkám. V rámci programu LEADER II se
navíc kladl dùraz na inovace, které se od té doby velmièasto pou/Char9Eívají jako bì/Char9Ený zpùsob øešení problémùs rozvojem venkova.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
160
2020525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Pøíjemci podporovaní iniciativou reagovali na výzvu
zapojit se do vytváøení sítí kladnì, ale k výmìnì zku -
šeností docházelo hlavnì mezi tìmi, kdo se nejaktiv -
nìji anga/Char9Eovali ji/Char9E pøedtím. Na druhou stranu dùraz
kladený na spolupráci umo/Char9Enil v mnoha venkovskýchoblastech vznik spoleèných projektù a vedl k vytvoøe -
ní pøibli/Char9Enì 600 takovýchto projektù, které zapojily
úèastníky v rùzných zemích.
Iniciativa také podpoøila vznik neformálních sítí a míst -
ních aktivit a pomohla tak otevøít nové oblasti a zlepšit
místní samosprávu, co/Char9E dále podpoøila decentraliza -
ce øízení projektù programu LEADER. Kromì toho po -
mohla rozvinout v podporovaných oblastech místní
know-how, pokud jde o urèení cílù, metod plánování,øízení a hodnocení. Nicménì správa financí byla èas -
to pova/Char9Eována za nepraktickou a byrokratickou, pøe -
vá/Char9Enì v dùsledku koexistence tøí strukturálních fondù,
z nich/Char9E mìl ka/Char9Edý vlastní naøízení.
Program LEADER+, zavedený v souèasném progra-
movém období (2000–2006) s 300 milióny EUR roè-nì, je postaven na zkušenostech z programùLEADER I a II, ani/Char9E by došlo ke zmìnì základníchprincipù: dùraz se klade na pilotní povahu projektù,strategie pro místní rozvoj se formulují pøedevšímv rámci omezeného poètu témat v zájmu Spoleèen -
ství. Metody partnerství jsou lépe definovány, pod -
mínky spolupráce se zjednodušily a finance ze
Spoleèenství pocházejí ze samotného EZOZF.
Pilotní inovaèní opatøení:
jaká jsou pouèení?
V letech 1993–94 zahájila Komise první experimentál -
ní èinnosti na podporu inovací souvisejících s regio -
nální a sociální politikou, které úèinnì propagovaly
rozvoj ekonomiky zalo/Char9Eené na znalostech na regio -
nální úrovni. Dnes témìø ka/Char9Edý tøetí regionální úøad
v EU15 vytvoøil regionální inovaèní strategii (RIS11)
nebo iniciativu Regionální informaèní spoleènost12za-
mìøenou na rozvoj úèinných inovaèních systémù a ší -
øení ICT know-how na regionální úrovni. Úvodnípilotní akce, které se ve vìtšinì pøípadù protáhly na
nìkolik let, byly zalo/Char9Eeny na procesu plánování „zdolanahoru“ øízeném poptávkou a vytváøely silná partner -
ství veøejného a soukromého sektoru, na nich/Char9E se po -
dílely podniky, vysoké školy, technologická centra a
státní úøady v dotyèných regionech.
Pøibli/Char9Enì 30 regionù poskytlo v rámci akèních plánù
podporu seskupením a podnikatelským sítím a bylavypracována øada opatøení na podporu podnikání
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
161Pokládání základù ekonomiky zalo/Char9Eené na
znalostech v Castilla y León ve Španìlskuprostøednictvím podpory ze strukturálníchfondù
Evropská komise vybrala v roce 1997 Castilla y
León, region spadající pod Cíl 1 ve Španìlsku, k pøí -
pravì regionálního technologického plánu (RTP).
Pro financování politických priorit a opatøení inspiro -
vaných tímto plánem v oblasti výzkumu a vývoje a
inovací byl vyu/Char9Eit program strukturálních fondùv rámci Cíle 1. Zámìrem tohoto plánu bylo zapojit conejvíc pøíslušných organizací a vytvoøit mezi nimi ši -
roký konsensus. První výsledky jsou povzbudivé: ve -
øejné výdaje rostou o více ne/Char9E 11 % roènì a výdaje
podnikù na inovace vzrostly v druhé polovinì 90. let ovíce ne/Char9E 15 %; v souèasnosti se veøejnì podporova -
ných inovaèních programù aktivnì úèastní témìø 1
400 podnikù (95 % z nich jsou malé a støední podni -
ky) oproti pøibli/Char9Enì 600 v roce 1995.
Celkové výdaje na výzkum a vývoj se zvýšily z 0,6 %
nezemìdìlské hrubé pøidané hodnoty v regionuv roce 1995 na 0,9 % v roce 2000 a celkové výdaje nainovace stouply za dva roky z 1,4 % na 1,7 %. Záro-veò se poèet výzkumných pracovníkù zamìstna-ných na plný úvazek a odborného personálu stejnékategorie zvýšil z 3,5 na 5 z 1 000 zamìstnaných.Tento region má v souèasné dobì druhé nejvyšší vý -
daje na výzkum a vývoj na osobu z regionù spadají -
cích pod Cíl 1 ve Španìlsku a osmé nejvyšší ze
všech španìlských regionù, a to navzdory pøevazemalých a støedních podnikù a významu zemìdìlstvía jiných tradièních odvìtví.
2030525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zamìøených na malé a støední podniky. V mnoha pøí -
padech byla prioritní opatøení na podporu inovací sta -
novená v rámci regionální iniciativy informaèní
spoleènosti zaèlenìna do programù Cíle 1 a 2 a vý -
sledkem byly lepší projekty a více finanèních pro -
støedkù na veøejné investice, zatímco regionální
iniciativa informaèní spoleènosti zvyšovala povìdomío sociálních a hospodáøských dùsledcích informaèníspoleènosti a šíøení ICT a podporovala rozvoj projektùsouvisejících s akèním plánem eEurope.
Inovaèní akce financované ESF mìly také pøíznivý vliv
na zamìstnanost a sociální integraci. Pilotní projektMístní sociální kapitál (3,5 miliónu EUR z ESF roènì)podpoøil 3 350 mikroprojektù, ka/Char9Edý z nich obdr/Char9Eel prù -
mìrný grant ve výši 8 000 EUR a dostal se k øadì lidí,
kteøí by pravdìpodobnì nezískali jiný typ podpory.
V roce 2001 byl zaveden nový systém inovaèních akcí
Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), kterýpodpoøil priority Spoleèenství zvyšovat regionálníkonkurenceschopnost, technologie a inovace (jakbylo odsouhlaseno v roce 2000 v Lisabonu), pou/Char9Eívatnové formy informaèní techniky (akèní plán eEurope)a podporovat udr/Char9Eitelný rozvoj. Cílem je zajistit, abyka/Char9Edý region v EU mìl prostøedky k prozkoumání no-vých politik na rozvoj ekonomiky zalo/Char9Eené na znalos -
tech za úèelem zvýšení významu inovací
v programech v rámci Cíle 1 a 2. V rámci tohoto systé -
mu mohly regionální úøady za/Char9Eádat o spolufinancová -
ní z Evropského fondu pro regionální rozvoj ve výši a/Char9E
3 milióny EUR na dvouleté programy, které se muselyzakládat na silném partnerství veøejného a soukromé -
ho sektoru a které mìly mít znaèný pákový efekt na
získání soukromých financí a mìly zahrnovat strate -
gický pøístup k inovacím. V souèasnosti na tìchto pro -
gramech pracují tøi ze ètyø regionù v Unii s celkovým
rozpoètem témìø 1 miliarda EUR a finanèními pro -
støedky z Evropského fondu pro regionální rozvoj ve
výši pøibli/Char9Enì 400 miliónù EUR. Kromì toho na ka/Char9Edéze tøí strategických témat byly vytvoøeny samostatnésítì zahrnující více ne/Char9E 40 regionù provozované vespolupráci s Komisí, které podporují kolektivní uèení avýmìnu dobré praxe.Zlepšování úèinnosti metod øízení
Pøi poslední revizi pøedpisù strukturálních fondùv roce 1999 došlo k pokusu objasnit pøíslušné role apovinnosti Komise a èlenských státù. Cílem bylo zjed -
nodušit systém a zároveò také zajistit vìtší decentrali -
zaci pravomocí na èlenské státy. Komise se souèasnì
pokusila hrát ménì aktivní roli v ka/Char9Edodenním øízení.
Stále však existuje urèité napìtí. Zatímco za výdaje
fondù se nadále zodpovídá Komise Evropskému par -
lamentu a Radì, to, jak se fondy zu/Char9Eitkují, je èím dál
tím více zodpovìdností èlenských státù. V dùsledkutohoto napìtí zaèalo být zøejmé, /Char9Ee systém spravová -
ní fondù není ani jednodušší, ani racionálnìjší.
Nedávné zjednodušovací pokusy
13se zamìøily na
omezení slo/Char9Eitostí a zmatkù panujících kolem usta -
novení souèasných pøedpisù strukturálních fondù a
zároveò na zlepšení koordinace a flexibility. Nyní jenutné obrátit úvahy ke zmìnám pøedpisù, kterémusí maximalizovat úèinnost, zajistit proporcionali-tu a omezit zbyteènou slo/Char9Eitost. Tyto zmìny správ-ních po/Char9Eadavkù se musí zakládat na analýzesilných a slabých stránek souèasného systému amusí o nich být dobøe rozhodnuto, ne/Char9E budenavr/Char9Een provádìcí systém pro nové finanèní obdo -
bí. Za tímto úèelem uspoøádala Komise v roce 2003
semináø, na nìm/Char9E se sešlo více ne/Char9E 600 úèastníkùa který byl souèástí širší debaty o budoucnosti poli -
tiky zahájené Komisí v roce 2001
14.
Hlavní principy
V rámci reformy v roce 1988 byly jako sjednocující
principy strukturální ch fondù zavedeny programo -
vání, partnerství, konc entrace a doplòkovost a zù -
stávají v centru správy fondù se zámìrem zvýšit
jejich efektivitu a dopad. Vyvinuly se rùzné øídícípraxe, které dodr/Char9Eují hlavní principy, ale berouv úvahu institucionální k ontext a správní kapacitu
v jednotlivých èlenských stát ech, které se èasem
mìní.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
162
2040525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Programování vede ke stabilitì a koherenci,
ale potøebuje zracionalizovat
Jedním z hlavních úspìchù metody strukturálních
fondù bylo víceleté programování a výhody tohotopøístupu jsou èasem èím dál tím zøetelnìjší, jak serozvíjí schopnost èlenských státù plánovat progra -
my na mnoho let. Pomìrná konzistentnost a kohe -
rence programování od roku 1989 usnadnila
dlouhodobé a strategiètìjší plánování.
Z finanèní perspektivy panuje díky víceletému plá -
nování vìtší jistota a stabilita, pokud jde o dostup -
nost finanèních prostøedkù, ne/Char9E tomu je u
ka/Char9Edoroèního sestavování rozpoètu. To je obzvláš/Char9Ddùle/Char9Eité v kontextu velkých investic do infrastruktu -
ry, její/Char9E dokonèení trvá celé roky.
Èasem se vyvinuly rùzné aspekty procesu
programování:
– zahrnování základních údajù do programových
dokumentù, co/Char9E podporuje socioekonomickouanalýzu a kvantifikované cíle — realizace pro-gramù je tak transparentnìjší;
–prodlu/Char9Eování programových období, které
odrá/Char9Eí rostoucí schopnost víceletého progra -
mování, vzniká však problém zajistit, aby postu -
py byly dostateènì flexibilní, aby se programy
mohly pøizpùsobovat v reakci na zmìny;
–ménì pozitivní je, /Char9Ee vzrùstají obavy ohlednì
délky a slo/Char9Eitosti pøi schvalování programovýchdokumentù, co/Char9E èásteènì pramení ze zavádìníprogramových doplòkù.
Najít správnou rovnováhu mezi potøebou transpa -
rentnosti a odpovìdnosti programù (co/Char9E vy/Char9Eaduje
podrobnìjší informaèní a kontrolní mechanismy),potøebou flexibility v rámci programù a potøebou,aby se partnerství s Komisí stalo strategiètìjšízále/Char9Eitostí ne/Char9E mikroøízení, zùstává obtí/Char9Eným úko -
lem politiky soudr/Char9Enosti.Partnerství zaèíná být silnìjší a širší
Za 15 let politiky soudr/Char9Enosti se partnerství rozšíøilo
a prohloubilo a v nìkterých pøípadech se dostalomimo strukturální fondy do jiných oblastí národní aregionální správy. Zatímco v roce 1988 bylo part -
nerství pova/Char9Eováno hlavnì za vertikální vztah mezi
Komisí a národními, regionálními nebo místnímiúøady, èasem posílila horizontální dimenze part -
nerství, vèetnì vìtšího poètu zainteresovaných
stran na místní, regionální a národní úrovni. Kdy/Char9Epartnerství funguje efe ktivnì, pøidává hodnotu
mnoha zpùsoby:
–pøi navrhování programù pomáhá soustøedit inter -
vence na potøeby regionu nebo konkrétní cílové
skupiny;
– podnìcuje nápady na projekty, jeliko/Char9E partneøi si
sdìlují pøíle/Char9Eitosti související s po/Char9Eadavky struktu-rálních fondù;
– pøispívá ke kontrolnímu procesu poskytováním
znalostí o existujícím programu èím/Char9E pomáhá na-lézat øešení problémù s realizací;
–znamená, /Char9Ee pøi procesu hodnocení se projeví šir -
ší škála názorù;
–pomáhá v dotyèné oblasti více šíøit informace o
fondech a jejich dopadu.
Partnerství zùstává hlavním principem správy, kon -
troly a hodnocení fondù a mù/Char9Ee pøidat vysokou hod -
notu, zvláštì tam, kde jsou role a povinnosti
úèastníkù jasnì vytyèeny. Dobrým pøíkladem fun -
gování partnerství jsou Pakty o územní zamìstna -
nosti. Ty pøidaly hodnotu místnímu rozvoji a
zamìstnanosti:
–lepším rozdìlením prostøedkù na místní a regio -
nální úrovni;
–sladìním nabídky a poptávky;
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
163
2050525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–omezením správního pøekrývání;
–podporou snahy zøetelnìji definovat politiky.
Hlavní programy strukturálních fondù èasem také
vedly k vìtšímu zapojení sociálních partnerù doprogramování a øízení. Evropský hospodáøský asociální výbor pøijal v záøí 2003 pøedbì/Char9Ené stano -
visko Partnerství pro implementaci strukturálních
fondù, které doporuèilo posilovat partnerství, nebo/Char9Dpøispívají k úspìchu programù tím, /Char9Ee jim dávajívìtší legitimitu, usnadòují jejich koordinaci a zvyšu -
jí jejich úèinnost i transparentnost. Výhody partner -
ství jsou zvláštì zøejmé v programech ESF, kde se
do programù financovaných EU pøímo zapojilomnoho úèastníkù na místní úrovni.
I kdy/Char9E panuje všeobecná shoda v názoru, /Char9Ee part -
nerství pøidává hodnotu efe ktivitì a dopadu struktu-
rálních fondù, zavádí do procesu navrhování arealizace politik nové slo/Char9Eité vrstvy, které mohouzpomalit rozhodování. Proto dochází ke kompromi-su mezi dalšími slo/Char9Eitostmi vyplývajícími z partner-ství a lepším navrhováním a realizací, kterépartnerství mù/Char9Ee pøinést.
KoncentraceKoncentrace má zajistit, aby dopad strukturálních
fondù nebyl oslaben tím, /Char9Ee dojde k pøílišnému roz -
ptýlení prostøedkù, a/Char9D ji/Char9E zemìpisnì, finanènì,
nebo pokud jde o politické priority, a zároveò má za -
jistit, aby podporu dostaly všechny regiony
s vá/Char9Enými strukturálními problémy.
Zemìpisné zamìøení se øídí urèením zpùsobilosti
oblastí spadajících pod cíle strukturálních fondù.V tomto ohledu došlo k urèitému pokroku, progra -
mové období 2000–2006 má vyšší míru koncentra -
ce ne/Char9E dvì období pøedcházející, Cíl e1a2s et ý k a j í
41 % obyvatel EU. Nicménì proces urèování regio -
nù spadajících pod Cíl 2 v souèasném období byl
pøíliš slo/Char9Eitý a v nìkterých pøípadech vedl k frag -
mentaci regionù a rozptýlení prostøedkù. V letech2004–2006 budou všechny regiony v 10 nových
èlenských státech spadat pod Cíl 1 s výjimkou Pra -
hy, Bratislavy a Kypru, kde bude dohromady 31 %
obyvatel spadat pod Cíl 2.
Koncentrace na politické priority se odrá/Char9Eí ve
smìrnicích Spoleèenství, kt eré definují priority sou -
visející s dopravou, energetikou, konkurence -
schopností, lidskými zdroji, rozvojem venkova a
èím dál tím víc se zohlednìním problematiky /Char9Eivot -
ního prostøedí. Dopad tìchto smìrnic však sní/Char9Eila
jejich nezávazná a nìkdy pøíliš obecná povaha.
I kdy/Char9E byl uèinìn pokrok, hodnocení ve skuteènosti
ukazují, /Char9Ee strukturální fondy jsou nìkdy pøíliš roz -
ptýlené. Je nepravdìpodobné, /Char9Ee programy, které
zahrnují všechna mo/Char9Ená oprávnìná opatøení, bu -
dou mít efektivní dopad, zatímco je pravdìpodob -
né, /Char9Ee jejich øízení bude slo/Char9Eité a nepraktické a
bude zahrnovat mnoho provádìcích orgánù a pøílišrozsáhlý systém ukazatelù.
DoplòkovostDoplòkovost ( zásada, /Char9Ee strukturální fondy se ne-
smí pou/Char9Eívat jako náhrada stávajících veøejných in-vestic) zajistila, /Char9Ee strukturální fondy opravduzvyšují finance na stimulaci regionálního rozvoje.Tento princip se prokazatelnì dodr/Char9Euje v regionechspadajících pod Cíl 1, kde, navzdory panujícíslo/Char9Eitosti, je mo/Char9Ené urèit výši investovaných pro -
støedkù. Zavedení doplòkovosti pro programy
vr á m c iC í l e2a3 ,z v l á š /Char9Dp r op o s l ednì jmenované,
je obtí/Char9Enìjší, co/Char9E podkopává význam doplòkovostijako hlavního principu pro všechny cíle fondù.
Vývoj strukturální politiky
a hledání efektivnosti
S postupným získáváním zkušeností rostou odbor -
né znalosti související s r ealizací strukturálních
fondù. Èasem byly v pøedpisech zøetelnìji stanove -
ny po/Char9Eadavky a podrobnìji byly definovány
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
164
2060525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pøíslušné role a povinnosti Komise, národních vlád
a regionálních úøadù. Dosa/Char9Eení správné rovnováhymezi pøísným øízením, zahr nujícím administrativní
náklady, na jedné stranì a úèinností programù nastranì druhé je hlavním úkolem pro budoucnost.
Finanèní správa a kontrola
— správná rovnováha?
Ustanovení týkající se finanèní správy a kontroly
byla èasem podstatnì posílena. Komise se za vý -
daje strukturálních fondù nadále zodpovídá roz -
poètovému úøadu a podrobuje se vnìjší kontrole
Úèetního dvora i v kontextu vìtší decentralizacepravomocí na èlenské státy, co/Char9E vytváøí urèité na -
pìtí mezi jejich úlohou a úlohou Komise.
Podle smlouvy sdílí Spol eèenství a èlenské státy
povinnost chránit finance EU a Komise má pravo-moci bojovat s podvody, korupcí a protiprávnímièinnostmi, které ohro/Char9Eují zájmy Spoleèenství. Za-vedení po/Char9Eadavkù na dùkladnìjší kontrolu upro-støed období 1994–1999 vedlo v èlenských státechcelkovì k úèinnìjšímu a pøísnìjšímu kontrolnímure/Char9Eimu, i kdy/Char9E — jak ukázaly problémy pøi ukonèo-vání programù — je pro èlenské státy obtí/Char9Ené uspo-kojivì zajistit pravidelnost výdajù deklarovanou nacelé provádìcí období.
Na období 2000–2006 Komise s èlenskými státy
dále rozvinula po/Char9Eadavky na kontrolu a ujasnila pøí -
slušné povinnosti øídících institucí na stranì jedné
a financujících institucí na stranì druhé. Architektu -
ra vypracovaná pro zajištìní dostateèné finanèní
správy a kontroly a stanovené principy jsou obecnìpøijímány, aèkoliv existuje prostor pro širší uplatòo -
vání proporcionality v po/Char9Eadavcích.
Pozdní pøijetí pøedpisù Komisí dlouho po zaèátku
programového období spolu se skuteèností, /Char9Ee totoobdobí se pøekrývalo s uzavøením období pøedchá -
zejícího, navíc zpùsobilo znaèné potí/Char9Ee pøi efektiv -
ním zavádìní po/Char9Eadovaných opatøení. Kombinace
tohoto a zavedení nových pravidel závazkù aplateb
15pomáhá vysvìtlit velké nahromadìní èás -
tek, které ještì bylo tøeba vyplatit na konci roku
2002.
Celkové výdaje na strukturální intervence se v roce
2003 prudce zvýšily a poprvé pøekroèily úroveòz roku 2000, celkové platby dosáhly 28,6 miliardyEUR. Odrá/Char9Eí to zøejmì:
–pro období 2000–2006 kombinovaný úèinek fi -
nanèní disciplíny stanovené pravidlem „n+2“,
zavedená zjednodušující opatøení a skuteènézahájení existujících programù;
–za období 1994–1999 významné omezení zá -
vazkù èekajících na výdaje prostøedkù.
Výdaje související se závazky byly nejvyšší u ko -
hezního fondu, z nìj/Char9E bylo utraceno 100 %, a u Ev-
ropského fondu pro regionální rozvoj, z nìj/Char9E byloutraceno 96,5 %.
I kdy/Char9E regionální úøady uznávají, /Char9Ee provìrky a kon-
troly mají zlepšit øízení a správu, rozsah po/Char9Eadavkùje èasto vnímán jako zátì/Char9E a jejich pøínos nestojí zavynalo/Char9Eené administrativní náklady. V souèasnémprogramovém období pøevládá dojem nedostateè -
né flexibility, zvláštì pokud jde o pravidlo n+2
(podle kterého musí být èástky pøidìlené z rozpoètuutraceny do dvou let, nebo vráceny). Panuje takéobava, /Char9Ee dochází ke zbyteènému zdvojování po -
stupù s národními systémy. Hlavní výhradou je, /Char9Ee
o nových po/Char9Eadavcích bylo rozhodnuto v pozdnífázi a regiony jsou nuceny upravit systémy, které ji/Char9Ebyly definovány. To vedlo ke zpo/Char9Edìní realizaceprogramù s øetìzovým efektem vyvolaným pravi -
dlem „n+2“, který vytvoøil tlak na snahu utratit finance
na úkor kvality a inovací. Podle nìkterých èlen -
ských státù a regionù jsou náklady na zavedení
všech postupù finanèní kontroly vy/Char9Eadovaných Ko -
misí v porovnání s dosa/Char9Eenými výhodami pøíliš vy -
soké. Otázka nákladù je obzvláš/Char9D akutní u
intervencí v rámci Cíle 2. Zde existují dùkazy, /Char9Ee
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
165
2070525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
náklady na realizaci tvoøí vysoký podíl celkových
výdajù.
Výbìr a realizace projektuS výjimkou velkých projektù (jejich/Char9E celkové nákla -
dy pøevyšují v období 2000–2006 50 miliónù EUR)
je výbìr projektù v pravomoci dotyèného èlenskéhostátu nebo regionu. Podle provedených hodnoceníbyly postupy pøi výbìru projektu shledány obvyklejako formální, ale nároèné, vyu/Char9Eívají se systémy vy -
pisování veøejných soutì/Char9Eí a systémy poøadí. V nì -
kterých pøípadech byly postupy shledány pøíliš
slo/Char9Eitými, co/Char9E mù/Char9Ee odradit budoucí propagátoryprojektù. U programù v rámci Cíle 1 byla v nìkte -
rých pøípadech pozorována nedostateèná transpa -
rentnost, zatímco v regionech spadajících pod Cíl 2
existovaly dùkazy o stále rozšíøenìjším pou/Char9Eíváníformálních kritérií a rostoucí profesionalitì atransparentnosti. V 6 z tìchto regionù byl však vý-bìr projektù obèas zmatený a zahrnoval pouze níz-ký poèet úèastníkù a v dùsledku novosti systémubyla zároveò v mnoha pøípadech vìnována nedo-stateèná pozornost vývoji projektù.
Navzdory zvýšení úrovnì správy veøejných fondù stá-
le existuje prostor pro zlepšování, zvláštì v souvislostis výbìrem a realizací velkých investièních projektù.Podle hodnocení ex post programù v rámci Cíle 1 bylapouze tøetina kontrolovaných projektù dokonèenav pùvodnì plánovaném èasovém období a tøetina bylavíce ne/Char9E o rok opo/Char9Edìna, zatímco dvì tøetiny zkouma -
ných projektù pøekroèilo rozpoèet a 20 % stálo o více
ne/Char9E 30 % víc, ne/Char9E bylo pùvodnì plánováno. Mezi urèe -
nými pøíèinami tohoto pøekroèení bylo nedostateèné
plánování, vèetnì nepøedvídání problémù s vlastnic -
tvím pozemkù, nedostateèných odhadù nákladù a ad -
ministrativních zpo/Char9Edìní.
Vypracování strategiètìjší
úlohy kontrolních systémù
I kdy/Char9E kontrola je /Char9Eivotnì dùle/Char9Eitou souèástí tohoto
systému, zkušenosti ukazují, /Char9Ee kontrolní výbory sev drtivé vìtšinì soustøeïují na otázky finanèní
správy a zvláš/Char9D na snahu zajistit spotøebování pro -
støedkù ze strukturálních fondù ne/Char9E na strategické
øízení. Toto zamìøení ovlivòuje rozhodovací pro -
ces, pøispívá k tomu, /Char9Ee prostøedky se utratí tam,
kde je jejich spotøebování vyzkoušené a provìøené,a pùsobí proti sledování inovaènìjších pøístupù asmìrù. Pøi koncipování stra tegiètìjší role kontrol -
ních výborù je nutné vypracovat úkoly pro zlepšení
fungování politiky soudr/Char9Enosti. V tomto ohledu jedùle/Char9Eité, aby partnerskou úlohu kontrolních výborùuznaly øídící úøady a aby tyto výbory nebyly pouzemechanismem pro „razítkování“ rozhodnutí uèinì -
ných jinde.
Hodnocení programù strukturálních fondù pouká -
zalo na špatnou kvalitu kontroly v prùbìhu období
1994–1999, i kdy/Char9E byla zøejmá urèitá zlepšení, azdùraznilo potøebu kontro lních komisí mít pøístup
ke smysluplným informacím o postupu realizaceprogramù.
I kdy/Char9E na období 2000–2006 byla kontrola posílena
s dùrazem na vyu/Char9Eívání ukazatelù a stanovení cílù,problémy pøetrvávají. Konkrétnì ukazatele èastonejsou jasnì definovány a v nìkterých pøípadechse rozrùstají, zvláš/Char9D tam, kde jsou programy pøílišširoce zamìøeny. Kromì toho kontrolní systémynejsou ještì v mnoha pøípadech, tøi roky po zaháje -
ní programového období, plnì funkèní a komplikují
je rùzné po/Char9Eadavky Evropského fondu pro regio -
nální rozvoj, ESF a EZOZF.
HodnoceníHodnocení programù strukturálních fondù bylo vy -
pracováno a zdokonaleno v prùbìhu 90. let a vedlo
k vìtší transparentnosti a zodpovìdnosti pøi správìfondù. Zatímco v roce 1988 byl dùraz hlavnì nakontrole spravování fondù, èasem se zamìøení roz -
šíøilo na výsledky dosa/Char9Eené pomocí výdajù. I kdy/Char9E
všechny èlenské státy dodr/Char9Eují po/Char9Eadavek prová -
dìt hodnocení vyu/Char9Eívání fondù a v nìkterých pøípa -
dech zavedly tuto praxi do ostatních politických
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
166
2080525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
oblastí, zpùsob, jakým se toto hodnocení provádí,
se mezi jednotlivými èlenskými státy stále znaènìliší a odrá/Char9Eí tak rùzné tradice a kultury.
V minulosti mìlo hodnocení malý dopad, proto/Char9Ee
bývalo hotové pøíliš pozdì na to, aby ovlivnilo hlav -
ní rozhodnutí, pro která mìlo poskytnout informa -
ce. Aby se tento problém vyøešil, stanovují
souèasné pøedpisy strukturálních fondù termínyhodnocení, které souvisejí s rezervou na realizacirozpoètu. Sdìlení o výsledcích z poloviny období apøidìlení rezervního fondu na realizaci rozpoètupøipraví Komise v prùbìhu roku 2004.
Nyní musí hodnocení provádìt èlenské státy ve fázi
ex ante, èlenské státy ve spolupráci s Komisí v po -
lovinì období a Komise ex post. Hodnocení v polo -
vinì období s èasovým rámcem stanoveným tak,
aby se zajistilo vyu/Char9Eití výsledkù, vnímají nìkteøíjako pøíliš pøísné
16. Bylo také naznaèeno, /Char9Ee prová-
dìní hodnocení ex post dva roky po skonèení pro-gramového období vytváøí potí/Char9Ee pøi úèinnémvyu/Char9Eívání výsledkù.
Vìtší zapojení regionù a èlenských státù pravdìpo-
dobnì provádìní hodnocení zlepší a to budeu/Char9Eiteènìjší a relevantnìjší, z èeho/Char9E vyplývá, /Char9Eebude potøeba více zva/Char9Eovat návrhy hodnotícíchprogramù, které budou pøizpùsobeny regionálním anárodním potøebám.
První výsledky hodnocení
z poloviny období
Všechny programy strukturálních fondù pro období
2000–2006 byly v polovinì období podrobeny hod -
nocení. To bylo dokonèeno pøed koncem roku
2003. První analýza výsledkù naznaèujenásledující:
–pøevá/Char9Enì se potvrzuje dùle/Char9Eitost strategických
rozhodnutí uèinìných v roce 2000, zvláštì dù -
raz na lisabonské priority (inovace, informaèní
spoleènost a sítì), výdaje na nì èinily pøibli/Char9Enì60 miliard EUR neboli 30 % strukturálních
fondù. Existuje zde však prostor ještì pro vìtšízamìøení na tyto priority, pøedevším v souvis -
losti s inovacemi a chybìjícími spojeními
v sítích;
–navzdory pomalému zaèátku se tempo spotøe -
bování financí zvýšilo a zdá se, /Char9Ee pravidlo n+2
stimulovalo rychlejší realizaci programù. V nì -
kterých pøípadech se však zdá, /Char9Ee pøíliš mecha -
nické uplatòování tohoto pravidla mìlo škodlivý
úèinek na kvalitu a inovace;
–soudí se, /Char9Ee systémy pro výbìr a realizaci pro -
jektù jsou lepší ne/Char9E v minulosti, ale v nìkterých
pøípadech mìly tì/Char9Ekopádné byrokratické postu -
py neefektivní úèinky;
– administrativní modernizaci, èásteènì stimulo-
vanou strukturálními fondy, musí doprovázet
„inteligentní“ informaèní systémy, které umo/Char9Enímana/Char9Eerùm a pracovníkùm s rozhodovacímipravomocemi prùbì/Char9Enì hodnotit intervence auèinit nápravná opatøení, bude-li zapotøebí.Kontrolní systémy zalo/Char9Eené na široké škáleukazatelù musí být zjednodušeny a zamìøenyna strategiètìjší vyu/Char9Eívání informací;
–míra dosa/Char9Eení cílù je u nìkterých programù po -
mìrnì vysoká, zvláš/Char9D v rámci dopravní
infrastruktury.
I kdy/Char9E na hodnocení úèinnosti v období 2000–2006
jako celku je pøíliš brzy, ve Španìlsku se dopad in -
vestic uèinìných v letech 2000 a/Char9E 2002 v rámci pod -
pory Spoleèenství (strukturální fondy plus národní
veøejné výdaje) odhaduje na 0,4 % HDP (a pøedpo -
kládá se, /Char9Ee v roce 2006 bude 2,4 %).
Rezerva pøi realizaci rozpoètu
— u/Char9Eiteèný výsledek
Rezerva pøi realizaci rozpoètu spojuje nìkolik
aspektù dobré øídící praxe, konkrétnì finanèní
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
167
2090525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kontrolu, úèinné provádìní, kontrolu a hodnocení.
Tato rezerva je novinkou, v rámci které jsou (v sou -
èasném programovém období) 4 % z prostøedkù
strukturálních fondù ponechána na rozdìlení nej -
pozdìji do 31. bøezna 2004 na základì dosa/Char9Eení
cílù stanovených na zaèátku v programových doku -
mentech. Cíle se týkají efektivity (výstupù a
dosa/Char9Eených výsledkù), finanèních otázek a øízení.Aèkoliv spravování rezervního fondu je stále tøebavyzkoušet v praxi, je to první krok k øízení prostøed -
nictvím cílù a poprvé zavádí finanèní pobídku
pro dobré øízení, co/Char9E je cíl, jeho/Char9E dosa/Char9Eení je oèivid -
nì v zájmu èlenských státù a regionù.
I kdy/Char9E byly vyjádøeny urèité obavy ohlednì skuteè -
ného zavedeného mechanismu, zvláš/Char9D pokud jde o
jeho pøísnost a slo/Char9Eitost, zamìøil systém rezervsvou pozornost na dùle/Char9Eité otázky realizace roz -
poètu, jako je finanèní vyu/Char9Eití a kvalita dat pou/Char9Eíva-
ných ke kontrole. Zároveò také vyvstala obava, /Char9Eezamìøení na finanèní vyu/Char9Eití by mohlo pøesunoutpozornost od kvality k utrácení.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
168Vnímání strukturální politiky EU v
regionech
Pøípadové studie zkoumající názory regionálních
úøedníkù na politiku EU, zmiòované výše ve 3. èás -
ti, také shromá/Char9Edily jejich názory na spravování
strukturálních fondù. P anovala mezi nimi jednomy -
slná shoda ohlednì pøíznivého dopadu fondù v re -
gionech spadajících pod Cíl 1, zvláštì pak na
infrastrukturu, a to zejména v kohezních zemích,kde byla konvergence HDP na osobu s prùmìremEU hlavním cílem národní politiky.
V jiných regionech spadajících pod Cíl 1, pobírají -
cích menší finanèní èástky, uznávali (napøíklad ve
Flevolandu a na Highlands and Islands), /Char9Ee zpùso -
bilost k podpoøe v rámci Cíle 1 vedla k tomu, /Char9Ee jim
v rámci národní regionální politiky byla pøisouzenavìtší priorita.
V regionech spadajících pod Cíl 2 pøípadové studie
potvrzují potí/Char9Ee s hledáním údajù na pøíslušné re-gionální úrovni, které by osvìtlily vývoj, a skuteè-nost, /Char9Ee dotyèné finanèní èástky obvykle nestaèilyk zastavení zhoršování situace v tìchto regionech.
Pøesto se právì v oblastech spadajících pod Cíl 2
èasto hromadí nejvíce problémù z regionu, kde senacházejí, a/Char9D se ji/Char9E jedná o demografické trendy,úroveò vzdìlání, restrukturalizaci tradièních od -
vìtví, nezamìstnanost, /Char9Eivotní prostøedí atd. In -
vestice podnikù se soustøeïují v jiných èástech
regionu nebo v sousedních regionech a podporutak poskytují samotné strukturální fondy.
V mnoha pøípadech se zájem soustøeïoval na kva -
litativní, nikoliv kvantitat ivní úèinky strukturálních
fondù, zvláš/Char9D v regionech, kde byly pøíjmy ze struk -
turálních fondù pomìrnì nízké, a/Char9D ji/Char9E v pomìru
k HDP, investicím nebo státnímu rozpoètu. V tìch -
to pøípadech bylo jako pøínos zavedení pøístupu
Spoleèenství nejèastìji u vádìno partnerství spolu
s programováním a sledov áním integrované stra -
tegie na regionální úrovni. Pøevládal názor, /Char9Ee ten -
to pøístup posílil institucionální kapacitu a zvláštì
pak odborné znalosti nutné k hodnocení, zejménaNìkteré pøedbì/Char9Ené výsledky ve
španìlských regionech spadajících pod cíl1 za období 2000 - 2002
–Lepší dostupnost: vybudovánonebo zlepšeno 476
km silnic nebo dálnic a 173 km /Char9Eeleznièních tratí;postaveno 810 km energetických rozvodných sítí;vybudováno 250 km plynového potrubí;
–Podpora produktivního /Char9Eivotního prostøedí: pod -
poøeno pøibli/Char9Enì 4 600 malých a støedních podnikù
s pákovým efektem na investice, odhadovanýmasi na 12,2 miliardy EUR;
–Rozvoj spoleènosti zalo/Char9Eené na znalostech: pod -
poøeno 1 503 výzkumných støedisek a 48 199 vý -
zkumníkù; instalace 26 864 linek ADSL;
–Lidské zdroje: ESF podpoøil pøibli/Char9Enì 7 miliónù lidí,
57 % z nich se dostalo odborného vzdìlání.
2100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Rozmanitost øídících praxí
Aèkoliv postupy struktur álních fondù se popisují
jako „univerzální“, závìry hodnotících a jiných stu -
dií ukazují velkou rozmanitost praxí, která existuje,
i rostoucí schopnost úøadù spravovat fondy. Zása -
dy nejlepší praxe jsou obsa/Char9Eeny v pøedpisech a s
ka/Char9Edým programovým obdobím se ujasòují a zlep -
šují. Zároveò ka/Char9Edý èlenský stát prošel vlastním vý -
vojovým cyklem, aby zlepšil svou schopnost èasem
efektivnìji realizovat fondy.
Lze rozlišit tøi hlavní typy pøístupu ke spravování
strukturálních fondù:–vysoce centralizovaný pøístup, který se týká hlav -
nì odvìtvových programù;
–kombinace centralizovaných a decentralizova -
ných programù;
–decentralizovaný pøístup, který se pou/Char9Eívá na více
regionální programy.
Èasem se vyvinuly rùzné systémy, které èasto
postupují od centralizovaného pøístupu pøes kombi -
novaný k decentralizovanìjšímu. Výsledky hodno -
cení naznaèují, /Char9Ee úèinnìjší jsou centralizované
nebo decentralizované pøístupy, i kdy/Char9E poslednì
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
169v souvislosti s horizontálními tématy, jako je rovnostpøíle/Char9Eitostí, udr/Char9Eitelný rozvoj nebo inovace.
S výjimkou regionù s vysokým stupnìm autonomie se
obecnì nezdá, /Char9Ee by bylo uplatòování politik Spole -
èenství formálnì koordinováno. Mo/Char9Enost koordinace
zároveò ztì/Char9Euje absence silné regionální øídící struk -
tury. Témìø jednomyslný byl však názor, /Char9Ee v souèas -
ném programovém období je v dùsledku nabytých
zkušeností koordinace lepší ne/Char9E v obdobíchpøedchozích.
Nicménì hodnì bylo kritizováno podstatné zvýšení
nákladù na øízení, hodnocení a kontrolu v programo -
vém období 2000 a/Char9E 2006 (jedna studie uvádìla zvý -
šení z 5 % z celkových nákladù na 20 %). Vládla také
velká nespokojenost se slo/Char9Eito stí postupù øízení politi -
ky soudr/Char9Enosti, která se v ka/Char9Edém novém programo -
vém období zvyšuje. Na druhou stranu spolupráce se
sociálními partnery, podniky a jinými organizacemibyla obvykle vnímána jako významný pokrok, v nìm/Char9Eje tøeba dále pokraèovat.
Návrhy Výboru regionù na zlepšení
správy strukturálních fondù
Výbor regionù byl po/Char9Eádán, aby pøipravil zprávu o tom,
jak by bylo mo/Char9Ené po roce 2006 zjednodušit øízení poli-tiky soudr/Char9Enosti na základì širokého šetøení meziúøady zodpovìdnými za spravování existujících struk -
turálních fondù. Závìry byly prodiskutovány na konfe -
renci v Lipsku v kvìtnu 2003 a v èervenci 2003 byly
pøedlo/Char9Eeny Evropské komisi. Doporuèení výboru jsounásledující:
–vìtší koherence a u/Char9Eší koordinace, jak interní (mezi
rùznými fondy, slu/Char9Ebami Komise a vládními minis -
terstvy), tak externí (mezi programy Spoleèenství a
národními a regionálními programy);
–lepší uplatòování principu subsidiarity a proporcio -
nality, akceptovat, /Char9Ee nejvhodnìjšími orgány k poli -
tickým rozhodnutím a k jejich úèinné realizaci jsou
regionální a místní úøady;
–pokraèování v regionálním pøístupu Spoleèenství;
–zachování dotace, nebo/Char9D politika soudr/Char9Enosti
s omezenými finanèními prostøedky je nemyslitelná;
– vìtší podíl odvìtvových politik na soudr/Char9Enosti;
– vìtší zjednodušení postupù a posílení spoluzodpo-
vìdnosti;
– vìtší uznání významu regionální spolupráce jako
prostøedku k dosa/Char9Eení integrace.
2110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
jmenované bývají efektivnìjší, proto/Char9Ee usnadòují
reakci na regionální potøeby.
Centralizovaný pøístup bývá úèinnìjší díky rychlej -
šímu rozhodování a vìtší flexibilitì, ale ménì rea -
guje na regionální potøeby a také vyu/Char9Eívá
tradiènìjší postupy, které mohou pùsobit proti ino -
vacím. Zatímco vìtšina kohezních zemí a jihoital -
ské regiony provozoval y v prvním programovém
období centralizované systémy, v pozdìjších obdo -
bích lze pozorovat vìtší decentralizaci, i kdy/Char9E v Por -
tugalsku ménì ne/Char9E jinde, Itálie, Španìlsko a Øecko
zaèaly decentralizovat v období 1994–1999 a Irskov období 2000 a/Char9E 2006.
Jinde mají regiony spadající pod Cíl 1 ve východ -
ním Nìmecku a v jiných zemích systémy decentra -
lizované, které, aè nìkdy slo/Char9Eité, také mohou
úèinnì fungovat.
Správa strukturálních fondù v regionech spadají-
cích pod Cíl 2 je obvykle decentralizovaná. I v ze-mích s centralizovanou tradicí, jako je Francie aVelká Británie, dochází k vìtší decentralizaci roz-hodovacích pravomocí a správní samostatnosti naregiony spadající pod Cíl 2. Obecnìji øeèeno seprogramy v rámci Cíle 2 èím dál tím více integrují dostruktur regionální politiky.
Rozšíøení a politika soudr/Char9Enosti:
budoucí úkoly
Podpora ze strukturálních fondù bude mít pro nové
èlenské státy ústøední význam pøi posilování jejichhospodáøské konkurenceschopnosti a dohánìnízbytku EU, pokud jde o HDP na osobu. Ní/Char9Ee je uve -
den pøehled dosavadních zkušeností s rùznými
pøedvstupními fondy spolu s pouèením vyplývají -
cím z jednání o národních rozvojových plánech a o
programech na realizaci strukturálních fondù v ob -
dobí 2004–2006.Zkušenosti s pøedvstupními fondy
V období 2000–2006 EU poskytuje pøistupujícím
zemím pøibli/Char9Enì 3 miliardy EUR finanèní podporyroènì. Ta pochází ze tøí rùzných zdrojù: ISPA (Ná -
stroj pøedvstupních strukturálních politik), který fi -
nancuje projekty v oblasti dopravy a /Char9Eivotního
prostøedí; SAPARD (Speciální pøedvstupní pro -
gram pro zemìdìlství a rozvoj venkova), který je
vysvìtlující sám o sobì, a PHARE, který financujeposilování správní a institucionální kapacity v rámcipøípravy na vstup.
Na pøedvstupní podpoøe se dotyèné zemì mìly
èásteènì nauèit jak finance úèinnì pou/Char9Eívat døívene/Char9E budou po vstupu pobírat mnohem vìtší finanè -
ní prostøedky. Proto se od nich oèekávalo, /Char9Ee vyvi -
nou institucionální mechanismy, které budou
nejlépe odrá/Char9Eet místní podmínky a potøeby a záro-veò budou odpovídat normám EU pro správu veøej-ných fondù.
PHAREOd roku 2000 bylo cílem programu PHARE pomáhat
pøistupujícím zemím pøipravit se na vstup, rozpoèetbyl zvýšen na 1,6 miliardy EUR roènì se zamìøenímna tøi hlavní priority:
–budování institucí (30 %),
–investice do regulaèní infrastruktury potøebné k
zajištìní dodr/Char9Eování acquis communautaire
(35 %),
–podpora hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti
(35 %).
Poté, co 10 nových èlenských státù vstoupí v kvìt -
nu 2004 do EU, budou dále alespoò tøi roky pobírat
podporu v rámci programu PHARE, zatímco v Bul -
harsku a Rumunsku by program mohl pokraèovat
ještì déle.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
170
2120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ISPA
Nástroj ISPA zhruba odpovídá koheznímu fondu a
podporuje investice do dopravních systémù a ekolo -
gické infrastruktury, jeliko/Char9E obì tyto oblasti byly pøed
zapoèetím transformace dlouhá desetiletí zanedbá -
vány a /Char9Eádná z nich neodpovídá potøebám moderního
hospodáøství. Co se týèe dopravy, pøednost mají hlav -
ní trasy definované v dokumentu Posouzení potøeb
dopravní infrastruktury (TINA), které spojují pøistupují -
cí zemì se souèasnými èlenskými státy, zatímco pod -
pora na zlepšování /Char9Eivotního prostøedí se soustøedí
na výrobu a rozvod vody, èištìní odpadních vod azpracování tuhých odpadù.
Podpora tvoøící celkovì více ne/Char9E 1 miliardu EUR roè -
nì se vìnuje pouze na projekty pøesahující 5 miliónù
EUR. V letech 2000 a 2001, èili v prvních dvou letechrealizace, bylo vyvinuto velké úsilí na pøípravu zpùso-bilých projektù a administrativní struktury nutné k rea-lizaci. Do konce roku 2002 schválila Komise 249projektù se závazkem ISPA ve výši 3,2 miliardy EUR,které byly vcelku rovnomìrnì rozdìleny mezi dopra-vu a /Char9Eivotní prostøedí a v dopravì mezi silnice a /Char9Eelez-nice, vìtšina projektù byla zamìøena na renovaci amodernizaci stávající infrastruktury.
Zemì si èím dál tím víc vybírají projekty v souladu
s národními strategiemi dopravy a /Char9Eivotního prostøedí,aby co nejlépe vyu/Char9Eily omezené prostøedky, které majík dispozici.
Nástroj ISPA také pøispívá k budování know-how a
administrativní kapacity, které podporuje technickoupomocí zamìøenou na školení o postupech zadáváníveøejných zakázek, o finanèní správì, pøípravì pro -
jektù, pøípravì technické dokumentace, o analýze ná -
kladù a výnosù a pou/Char9Eívání Rozšíøeného systému
decentralizované implementace Komise.
SAPARDProgram SAPARD vìnuje 500 miliónù EUR roènì,
aby pomohl pøistupujícím zemím se zavádìnímacquis communautaire souvisejících se spoleènou
zemìdìlskou politikou a s restrukturalizací jejichzemìdìlských odvìtví a venkovských oblastí. Pod -
pora je zalo/Char9Eena na rozvojových plánech
navr/Char9Eených zemìmi, které zahrnují omezenémno/Char9Eství opatøení, jako je zlepšování mechanismùpro zajiš/Char9Dování jakosti, uplatòování veterinárních arostlinolékaøských kontrol nebo vytváøení seskupe -
ní producentù a katastrù. Rovnováha podpory rùz -
ných opatøení se mezi jednotlivými zemìmi liší, i
kdy/Char9E velká èást plyne na investice do zpracování aodbytu (26 % z celkové èástky) a do zemìdìlskýchpodnikù a venkovské infrastruktury (dalších pøi -
bli/Char9Enì 20 %).
Navzdory pomalé realizaci
17má program SAPARD
v pøistupujících zemích pozitivní úèinky, proto/Char9Ee jepøimìl vytvoøit finanèní struktury a kontrolní systé -
my podobné tìm ve stávajících èlenských státech a
tak pomohl vybudovat administrativní kapacitu.
Pouèení z Národních rozvojových plánù
Úkol transformace
Pro pøistupující zemì bude první programové obdo-
bí, kdy budou zpùsobilé k podpoøe ze strukturálníchfondù, pomìrnì krátké (2004–2006). Pøedstavujejak pøíle/Char9Eitost definovat koherentní regionální stra -
tegii rozvoje, tak úkol integrovat principy strukturál -
ní politiky EU do národního politického rámce a
vytvoøit vhodné mechanismy pro realizaci.
Na toto první krátké programové období bylo do -
hodnuto soustøedit strukturální intervence na ome -
zený poèet prioritních oblastí, aby se dosáhlo
maximálního dopadu a zjednodušila se realizace.Ve ètyøech nejvìtších nových èlenských státech (vPolsku, Maïarsku, Èeské republice a na Sloven -
sku) se bude podpora realizovat prostøednictvím
rámce podpory Spoleèenství, doprovázeného ope -
raèními programy a v ostatních zemích prostøednic -
tvím Jednotného programového dokumentu.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
171
2130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Celková výše podpory, vèetnì podpory z kohezního
fondu, tvoøí více ne/Char9E 7,3 miliardy EUR roènì v cenáchza rok 1999. To se zvyšuje se spolufinancováním ná -
rodních vlád, které samo o sobì pøedstavuje význam -
ný nárùst nad stávající úrovnì, a pøedstavuje tak nové
problémy pro veøejné rozpoèty, které jsou ji/Char9E v mnohazemích v posledních letech oslabeny pomìrnìpomalým rùstem (tabulka A4.11).
Objevující se strategiePrvoøadým cílem ve všech p øistupujících zemích je
dosáhnout vysokého tempa hospodáøského rùstu ajeho udr/Char9Eení, aby se zvýšila /Char9Eivotní úroveò a za -
mìstnanost. Národní rozvojové plány se znaènì
liší, pokud jde o pøidìlování podpory oblastem,v nich/Char9E se intervenuje, a odrá/Char9Eejí tak rozdíly v soci -
álních a hospodáøských podmínkách a vnímaných
prioritách. Podíl finanèních prostøedkù plynoucíchn ai n v e s t i c ed oi n f r a s t r u k t u r ys ep r o t ol i š ío d1 9%ve Slovinsku po 78 % na Kypru, kde jdou na vzdìlá-vání, odbornou pøípravu a ostatní programy, od14 % na Maltì po 28 % ve Slovinsku, které se vìnujína produktivní investice, a od 14 % v Èeské republi-ce po 54 % ve Slovinsku, které jdou z velké èásti namalé a støední podniky.
Programové dokumenty pøipravené zemìmi urèují a
øeší nìkteré z hlavních potøeb rozvoje, co/Char9E je dùle/Char9Eitévzhledem k tomu, /Char9Ee strukturální fondy a národní spo -
lufinancování budou spolu pravdìpodobnì tvoøit pøi -
bli/Char9Enì 25 % všech veøejných výdajù na strukturální
investice. Celkový pøístup k rùstu stanovený v doku -
mentech je v souladu s lisabonskou strategií. V Pol -
sku, Maïarsku a Èeské republice byly navr/Char9Eeny
operaèní programy pro regionální rozvoj, které rozdì -
lily odpovìdnost za realizaci mezi centrální a
regionální úøady, a na tyto programy byl pøidìlenvýznamný podíl z celkového rozpoètu.
Nicménì programy u vìtšiny zemí oznaèují velký po -
èet rùzných oblastí pro intervenci a pøíliš èasto postrá -
dají jasné zamìøení a strategickou vizi. Zkušenosti
souèasných èlenských státù naznaèují, /Char9Ee pokudnedojde k nápravì, zkomplikuje se tak realizace
programù a omezí se jejich dopad a udr/Char9Eitelnost.
Má-li se zajistit vyšší kvalita programù po roce 2006,
musí být dále rozvinuty samotné analytické metody apou/Char9Eívané informaèní zdroje. U mnoha programù do -
chází pouze k omezené analýze vzájemného pùsobe -
ní strukturálních fondù a národních politik a nejsou
dostateènì integrována horizontální témata, jako/Char9Eivotní prostøedí a rovné pøíle/Char9Eitosti.
Formulaci programù podpoøila ve všech zemích hod -
nocení ex ante jejich dopadu, provedená vìtšinou
týmy externích odborníkù. Podle nich se odhaduje, /Char9Eerámce podpory Spoleèenství zvýší v Maïarsku HDPpøibli/Char9Enì o 4 % a v Polsku o více ne/Char9E 3 %, vezmou-li sev úvahu násobné úèinky (tzn. HDP bude nakonec vyš -
ší o tuto èástku, ne/Char9E by jinak byl), a zároveò se odha -
duje, /Char9Ee investice v Maïarsku se zvýší o 8 % HDP a
nezamìstnanost v Polsku se v roce 2007 sní/Char9Eí témìøo2%z pracovních sil.
Úkol implementaceStrukturální fondy vy/Char9Eadují peèlivou pøípravu ve
smyslu vytvoøení nezbytné administrativní struktury amechanismù pro spravování obdr/Char9Eených financí. Tytopøípravy byly zapoèaty pøed nìjakým èasem v prùbì -
hu jednání o smlouvách o pøistoupení.
V prùbìhu pøípravné fáze uèinily pøistupující zemì vi -
ditelný pokrok ve vytváøení úèinnìjší spolupráce mezi
jednotlivými èástmi svých správních úøadù, co/Char9E vedloke koordinovanìjším a efektivnìjším programùm.Bylo vyvinuto velké úsilí vyškolit personál, zvláš/Char9D napøíslušných ministerstvech a v provádìcích agentu -
rách, a zároveò došlo ke zlepšení na mnoha regionál -
ních a místních úøadech. Realizace strukturálních
fondù však ovlivní mnoho rùzných souèástí správyv pøistupujících zemích, od strategických plánovacíchjednotek v rámci centrální vlády po místní úøady zod -
povìdné za výbìr jednotlivých projektù. Otázka admi -
nistrativní kapacity pravdìpodobnì zùstane v období
2004–2006 i po nìm hlavní oblastí zájmu. Další
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
172
2140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
posilování této schopnosti, k nìmu/Char9E èásteènì dojde
po zkušenostech, bude nezbytnou podmínkou dalšídecentralizace pøi provádìní programù po roce 2006.
Závìrem lze obecnì øíct, /Char9Ee plánované programové
dokumenty a èinnosti odrá/Char9Eejí pøechodnou povahuobdobí 2004–2006 a pøipravují pùdu pro budoucí stra -
tegie a struktury pro jejich realizaci v pøíštím
programovém období.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
173
2150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
174Úkol pøed pøistupujícími zemìmi
I kdy/Char9E je lákavé pohlí/Char9Eet na pøistupující zemì jako na jed -
nu entitu s jednotnou charakteristikou a problémy, má to
ke skuteènosti daleko. Témìø všude jsou akutní a roz -
sáhlé strukturální problémy, kdy je velká èást zvláštì zá -
kladní infrastruktury opotøebená, zastaralá nebo
neexistuje, avšak povaha a rozsah tìchto problémù semezi jednotlivými zemìmi a regiony podstatnì liší. To seodrá/Char9Eí v odchylkách HDP na osobu, které jsou vìtší ne/Char9Eve stávající EU15, a to jak mezi jednotlivými zemìmi, takmezi jejich regiony. A co je ještì dùle/Char9Eitìjší, rozdíly vše -
ho druhu bývají mnohem vìtší ne/Char9E ve stávajících regio -
nech spadajících pod Cíl 1. To má významné dùsledky
pro navrhování strukturální politiky. Cílem ka/Char9Edého regi -
onu musí být pokusit se oznaèit hlavní rozdíly, které
omezují konkurenceschopnost a odrazují vnitøníinvestice, a pøednostnì je vyøešit, aby se co nejdøívedosáhlo vysokého tempa rùstu.
Regionální rozdíly se navíc dále zvìtšují, místo aby se
zmenšovaly, rozvoj se soustøeïuje ve velkých mìstecha jejich okolí, zvláštì v mìstech hlavních, která jsouústøedními body rùstu nových èinností, pøedevším veslu/Char9Ebách. Tuto koncentraci posiluje paralelní koncentra-ce pøímých zahranièních investic ve stejných lokalitách,pøitahovaných slu/Char9Ebami, vybavením a pracovními do-vednostmi, je/Char9E jsou zde k dispozici.
Komunikaèní spojení jsou však ve všech zemích pøe -
vá/Char9Enì nedostateèná. V dùsledku toho je rozsah
dojí/Char9Edìní i do hlavních mìst podstatnì menší ne/Char9E ve stá -
vajících èlenských státech (ménì ne/Char9E tøetinový). Zlepše -
ní komunikací musí být hlavní prioritou nejen proto, aby
se umo/Char9Enil rozvoj, ale také aby se usnadnilo rozšíøeníobchodu mezi regiony a státy. V souèasnosti zùstáváobchod mezi novými èlenskými státy v útlumu, pøesto/Char9Eejsou pøirozenými obchodními partnery, a musí se výraz -
nì rozšíøit, aby podpoøil jejich spoleèný rùst. Tyto státy
sice získají z plánovaného prodlou/Char9Eení transevropskédopravní sítì, nové plánované trasy je však mají spíšespojit pøevá/Char9Enì se stávajícími èlenskými státy ne/Char9E mezisebou.
Dosa/Char9Eení vìtšího rozptylu rùstu brání pomìrnì nízká
hustota obyvatel v mnoha regionech a nepøítomnostmìst jakékoliv velikosti, která by mohla pøilákat investicea pùsobit jako centra hospodáøského rozvoje. Pouze
v Polsku je nìkolik velkých mìst (s více ne/Char9E 250 tisíciobyvateli), která by kromì hlavního mìsta mohla slou/Char9Eitjako rùstové póly. V 8 ze 41 regionù NUTS 2 v novýchèlenských státech (pìt v Polsku, dva na Slovensku a je -
den v Èeské republice) nejsou /Char9Eádná mìsta s více ne/Char9E
100 tisíci obyvateli a vìtšina obyvatel /Char9Eije ve mìstechnebo na vesnicích s ménì ne/Char9E 20 000 obyvateli. Tentovzorec osídlení v kombinaci s pøevládající strukturouhospodáøské èinnosti má sklon omezovat rozvoj, pokudmezi mìsty neexistují dobrá dopravní spojení, která li -
dem umo/Char9Ení snadno cestovat z jednoho mìsta do dru -
hého, aby mohli dojí/Char9Edìt do práce nebo aby mìli pøístup
ke slu/Char9Ebám a zaøízením, která mù/Char9Ee sdílet vìtší poèetmalých mìst.
I kdy/Char9E zlepšení dopravních sítí je pro trvalý rozvoj ne -
zbytné, musí ho být dosa/Char9Eeno bez nadmìrného poško-
zení /Char9Eivotního prostøedí , zvláštì proto, /Char9Ee desítky let
zanedbávání škod zpùsobených prùmyslovou èinnostíji/Char9E zanechaly dìdictví v podobì znehodnocených oblas-tí. Vzhledem k nedostatku dálnic a špatnému stavu silnicobecnì musí ka/Char9Edá politika zlepšování dopravy obsaho-vat pomìrnì rozsáhlý program výstavby nových silnic arozšíøení stávajících. Nicménì úvahy o /Char9Eivotním prostøe-dí – a dopravním zahlcení – znamenají, /Char9Ee souèasnì jezapotøebí posílit /Char9Eeleznièní sí/Char9D, aby se omezil pøechodz /Char9Eeleznice na silnice. To znamená zlepšení stavu tratí,elektrifikaci a zvýšení poètu dvoukolejných tratí i zajištì -
ní interoperability mezi zemìmi (prostøednictvím úplné
normalizace rozchodù kolejí a systémù dodávek elektøi -
ny). Znamená to také brát výslovnì v úvahu odchylky v
místních podmínkách a navrhnout koordinovanou do -
pravní politiku ( nìco, co v mnoha stávajících èlenských
státech chybí), která dosáhne rozvojových cílù v dotyè -
ném regionu a zároveò minimalizuje ekologické škody.
Dopravní zlepšení však sama o sobì nestaèí. Musí být
souèástí koherentní rozvojové politiky, která pøikládá od -
povídající váhu reformì systémù vzdìlávání a odbor -
né pøípravy , aby byly v souladu s potøebami trhu práce,
které se, stejnì jako dopravní po/Char9Eadavky, region od regi -
onu liší a odrá/Char9Eejí tak vzorec hospodáøské èinnosti. Aè -
koliv úroveò vzdìlání je zdánlivì vysoká v tom smyslu,
/Char9Ee vyšší ne/Char9E základní kvalifikaci má více osob v
2160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
175produktivním vìku ne/Char9E v EU15, programy vzdìlávání a
odborné pøípravy nevybavují mladé lidi pro zamìstnánív nové ekonomice, která se vyvíjí. Navíc pomìrnì málolidí dokonèí terciární vzdìlání, a kdy/Char9E zaènou pracovat,jsou pøíle/Char9Eitosti k dalšímu odbornému vzdìlávání –k celo/Char9Eivotnímu uèení - omezené.
Stejnì dùle/Char9Eitá je podpora produktivních investic ,
zvláš/Char9D vzhledem k rozsáhlým zmìnám ve struktuøe èin -
ností, k nim/Char9E musí dojít a které se opìt v jednotlivých ze -
mích liší a odrá/Char9Eejí tak pøevládající vzorec. (Zemìdìlství
tvoøí v Litvì a Polsku 19 % zamìstnanosti, v Èeské re -
publice 5 %; v Praze a Bratislavì je v obchodì a finanè -
ních slu/Char9Ebách 17 % zamìstnanosti, v nìkterých èástech
Polska 3 %.). Podporu investic do podnikání je všakobtí/Char9Ené úèinnì zorganizovat v kontextu, kdy je stále vìt -
šina firem v expandujících odvìtvích slu/Char9Eeb velmi malá
(ménì ne/Char9E 10 lidí) a kdy pøevá/Char9Enì chybí podnikatelskéslu/Char9Eby. To platí zvláš/Char9D v regionech, kde je sektor slu/Char9Eebnejménì rozvinutý a kde je potøeba restrukturalizacenejakutnìjší.
Pomoc pøi posilování inovaèní kapacity musí být
dùle/Char9Eitým aspektem podpory poskytované podnikáníspolu se zøízením poradenských slu/Char9Eeb a finanèní pod-pory na rozvoj podnikání. Tato potøeba se mezi jednotli-vými regiony opìt liší a odrá/Char9Eí tak odchylky v rozsahuvýdajù na výzkum a vývoj, v pøítomnosti výzkumnýchstøedisek a v rozsahu propojení mezi nimi a místnímipodniky. (Napøíklad výdaje na výzkum a vývoj se liší od1,5 % HDP ve Slovinsku a témìø 4 % ve støedních Èe -
chách, co/Char9E je region v okolí Prahy, po ménì ne/Char9E 0,5 %
HDP v Lotyšsku, Bulharsku a Rumunsku a pouze pøi -
bli/Char9Enì 0,2 % nebo ménì v mnoha regionech v Polsku,
Maïarsku a Bulharsku.)
Oznaèení strukturálních potøeb je však pouze první fází
pøi vytváøení strategií regionálního rozvoje. Všechny tytopotøeby nelze øešit souèasnì. Stejnì dùle/Char9Eité je vytvoøitseznam prioritních oblastí, kde je tøeba jednat, a urèit po -
øadí, ve kterém budou uskuteènìny investièní projekty
ve svìtle cesty dlouhodobého hospodáøského rozvoje,která se má v dotyèném regionu sledovat, s øádnýmohledem na jejich vzájemné pùsobení, aby se maximali -
zoval jejich dopad na rùst.Ústøedním dilematem zákonodárcù, které platí pro
všechny zemì, ale zvláštì pro ty vìtší, je, jak dalece byse strukturální podpora mìla soustøedit na hlavní centrarùstu, kde je výnosnost investic pravdìpodobnì nejbez -
prostøednìjší, a jak dalece by mìla být rozptýlena v jed -
notlivých regionech podle potøeb. I kdy/Char9E posilování
regionù, které jsou ji/Char9E nejkonkurenceschopnìjší, bymohlo dát nejlepší pøíle/Char9Eitost k dosa/Char9Eení vysokého rùstuv krátkodobém horizontu, rozdìlování podpory podlepotøeb mo/Char9Ená pravdìpodobnìjizlepší vnitøní soudr/Char9Enosta zajistí vyvá/Char9Eený vývoj v dlouhodobém horizontu. Volbukomplikuje na jedné stranì skuteènost, /Char9Ee proto, abyslabší regiony významnì získaly z prvního typu strategiev dlouhodobém horizontu, budou pravdìpodobnìvy/Char9Eadovat minimální úroveò infrastruktury a jiných foremkapitálu, a z toho vyplývá, /Char9Ee jejich potøeby nelze za -
nedbávat ani krátkodobì. Na druhou stranu je nutné brát
v úvahu administrativní omezení, která existují pøi po -
skytování velkých èástek podpory nejménì rozvinutým
regionùm.
Poslednì jmenovaný bod nelze ignorovat. Je nutné
uznat, /Char9Ee politika regionálního rozvoje se realizuje v kon-
textu, kde je míra administrativních schopností navr-
hovat a øídit tuto politiku diskutabilní, praxe a odbornéznalosti potøebné pro øešení strukturálních problémùjsou nedostateèné a prostøedky koordinace mezi rùzný-mi dotyènými úøady chybí. To nevyhnutelnì omezujeprogramy, které lze zavádìt. Znamená to, /Char9Ee poskytová -
ní finanèních prostøedkù na strukturální investice se
musí kombinovat s prùbì/Char9Enou podporou zlepšováníexistující administrativy, vzdìlávání personálu a rozvojeúèinných prostøedkù pro øízení, koordinaci, kontrolu ahodnocení programù, zvláš/Char9D na regionální úrovni.
2170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Debata o budoucnosti
politiky soudr/Char9Enosti
Komise zahájila debatu o budoucnosti politiky
soudr/Char9Enosti ji/Char9E na zaèátku roku 2001. Do této deba -
ty se zapojilo také kolegium komisaøù. Pøedseda
Komise a nìkteøí komisaøi se zúèastnili rùznýchkonferencí. Kolegium bylo aktuálnì informováno ovšech otázkách vznesených bìhem debaty pro -
støednictvím série zpráv, které v tomto období
schválilo.
31. ledna 2001 Komise schválila Druhou etapovou
zprávu o hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti[COM(2001) 24 final]. Zpráva poprvé analyzovalaproblémy, které pøedstavovalo rozšíøení, a zahájiladiskusi o osnovách politiky soudr/Char9Enosti po roce2006.
21. a 22. kvìtna 2001 Komise uspoøádala druhé Ev-
ropské fórum o soudr/Char9Enosti s velkým poètem úèastní-kù (témìø 2 000 registrovaných a 1 700 jinýchpøítomných) a s politickou úèastí na velmi vysokéúrovni.
Na zasedání Rady pro obecné zále/Char9Eitosti 11. èervna
2001 vzala Komise v úvahu obavu vyjádøenou sou -
èasnými i budoucími èlenskými státy, zvláš/Char9D memo -
randum pøedlo/Char9Eené delegací Španìlska zabývající se
dopadem rozšíøení na hospodáøskou a sociálnísoudr/Char9Enost. Komise také prohlásila, /Char9Ee bude pokraèo -
vat ve své práci a bude Radì pravidelnì podávat
zprávy. Pøipraví Tøetí etapovou zprávu o soudr/Char9Enostise zámìrem pøedlo/Char9Eit pøíslušné návrhy politikysoudr/Char9Enosti po roce 2006.
Nìkolik èlenských státù a zástupci regionù a mìst a
sociální partneøi pohotovì pøedkládali své názory natémata debaty. V souladu se závazkem z èervna 2001Komise schválila dvì dílèí zprávy o hospodáøské a so -
ciální soudr/Char9Enosti, 30. ledna 2002 [COM(2002) 46 fi -
nal] a 30. ledna 2003 [COM(2003) 34 final]. Tyto
dokumenty aktualizovaly údaje ve Druhé etapovézprávì o soudr/Char9Enosti (leden 2001), zvláš/Char9D ty, které se
týkaly hospodáøských a sociálních rozdílù meziregiony.
Komise uspoøádala mno/Char9Eství diskusních setkání,
jich/Char9E se zúèastnilo velké mno/Char9Eství osob zodpovìd -
ných za politiku v této oblasti z èlenských státù, regio -
nù a mìst:
–26. a 27. kvìtna 2002 semináø o prioritách Unie
pro regiony pøibli/Char9Enì s 600 úèastníky;
–8. a 9. èervence 2002 semináø o mìstských
oblastech;
–30. záøí 2002 semináø o prioritách zamìstnanosti
a sociální soudr/Char9Enosti;
– 9. øíjna 2002 setkání ministrù zodpovìdných za
regionální politiku, které dosáhlo široké shodyv oblasti zjednodušení realizace strukturálníchfondù v období 2000–2006.
– 17. a 18. øíjna 2002 semináø o horských oblastech;– 3. a 4. bøezna 2003 semináø o budoucím spravo-
vání strukturálních fondù;
–8. èervence 2003 konferenci o Soudr/Char9Enosti a zøí -
zení: úloha a povinnosti regionù, jí/Char9E se zúèastnilo
více ne/Char9E 180 vrcholných pøedstavitelù regionù amístních/krajských zastupitelstev z èlenských stá -
tù a pøistupujících zemí;
–13. listopadu 2003 konferenci o budoucnosti poli -
tiky rozvoje venkova v Salcburku
Nedávno Generální øeditelství Komise pro regio -
nální politiku umístilo na své internetové stránky
všechny pøíspìvky získané od institucí Spoleèen -
ství, èlenských státù, nových èlenských státù, regi -
onù, mìst, regionálních organizací, sociálních
partnerù a výzkumných ústavù:
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
176
2180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/re -
flex_en.htm
Je zde snadno dostupných více ne/Char9E sto pøíspìvkù
pøevzatých pøevá/Char9Enì z debat, semináøù, meziminis -
terských podvýborù a rùzných studií. Spoleènì pøed -
stavují nebývalé kolektivní úsilí debatovat o nìjaké
oblasti politiky Unie.
Zástupci Komise se zúèastnili stovek jednání, konfe -
rencí a semináøù na toto téma konaných po celé Unii.
Komise také pøijala stovky delegací, které diskutovalyo dotyèných otázkách.
Belgické pøedsednictví (Namur, 13. a 14. èervence
2001), øecké pøedsednictví (Chalkidikí, 16. kvìtna2003 a italské pøedsednictví (Øím, 20. øíjna 2003) zor -
ganizovala tøi neformální setkání ministrù zodpovìd -
ných za regionální politiku. Další ministerské setkání
se uskuteèní z iniciativy irského pøedsednictví 27. a28. února 2004.
Smysluplná debata probìhla také v Evropském parla-
mentu, která skonèila pøijetím nìkolika rezolucí o poli-tice soudr/Char9Enosti, vèetnì:
–rezoluce o zprávì poslankynì Schroedterové
(Strana zelených, Nìmecko) ze 7. listopadu 2002
–rezoluce o Mastorakisovì zprávì (Evropská soci -
alistická strana, Øecko) a zprávì Pomése Ruize(Evropská lidová strana, Španìlsko) z 3. záøí
2003.
Výbor regionù pøijal v Lipsku 5. a 6. kvìtna 2003 pro -
hlášení vyzývající evropské instituce k posílení politi -
ky EU týkající se regionálního rozvoje. Výbor také 2.
èervence 2003 pøijal dvì dùle/Char9Eitá stanoviska k tétootázce:
–Schneiderovu zprávu ke Druhé dílèí zprávì o hos -
podáøské a sociální soudr/Char9Enosti;
–spoleènou výhledovou zprávu Fitta (Evropská li -
dová strana, Itálie) a Van Cauwenbergheho (Ev -
ropská socialistická strana, Belgie) o øízení a
zjednodušení strukturálních fondù po roce 2006.
Evropský hospodáøský a sociální výbor také pøispìl
do debaty o budoucnosti politiky soudr/Char9Enosti pøijetímstanovisek o dvou dílèích zprávách a dvou pøed-bì/Char9Ených stanoviscích 25. záøí 2003 týkajících se:
– zprávy paní Barros-Valeové o „Partnerství pro re-
alizaci strukturálních fondù“;
– Dassisovy zprávy o Podílu ostatních politik Spole-
èenství na hospodáøské a sociální soudr/Char9Enosti.
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
1771 Mimo Dánsko a Lucembursko i Velkou Británii, kde se informace stále oèekávají.
2 Hlavními prostøedky, kterými EIB podporuje regionální rozvoj, jsou individuální úvìry na velké projekty nebo programy a globální
úvìry finanèním zprostøedkovatelùm na menší programy. Evropský investièní fond (EIF) pro rozvoj malých a støedních podnikùinvestuje do rizikových kapitálových fondù a poskytuje záruky na portfolio zvýšením úvìrù, pojištìním úvìrù nebo strukturovanýmitransakcemi. Úvìrové èinnosti EIB doplòují granty ze strukturálních fondù se zámìrem maximalizovat dopad prostøedkù z rozpoètu akapitálových trhù.
3 Tyto studie pøedlo/Char9Eily èetná vysvìtlení konvergence a pøišly s øadou odhadù dopadu politiky soudr/Char9Enosti, který èásteènì závisí na
èasovém období, na zkoumaných zemích nebo regionech nebo na údajích, které jsou k dispozici, i na technické specifikaci pou/Char9Eitéhomodelu. Vìtšina z nich se dr/Char9Eí „bì/Char9Eného“ pøístupu mìøení regionální konvergence v pomìru k národnímu prùmìru nebo prùmìru EU.
4 Provedené s vyu/Char9Eitím makroekonomického modelu Hermin, který byl zkonstruován na poèátku 90. let a který se od té doby vyu/Char9Eívá
pøevá/Char9Enì k odhadùm dopadu politiky podpory Spoleèenství.
5 Zde definovány jako intervence podle rámcù podpory Spoleèenství, které koordinují regionální aktivity EU a zahrnují strukturální
fondy a veøejné spolufinancování výdajù.
6 Zatímco odhad hrubého poètu vytvoøených pracovních míst je pomìrnì pevnì podlo/Char9Een, odhad èistého poètu pracovních míst je
nevyhnutelnì nejistý vzhledem k obtí/Char9Enému zohledòování vytlaèovacích a substituèních efektù. Je také ponìkud obtí/Char9Ené izolovatdopady programù Spoleèenství od dopadù opatøení národních politik zavedených ve stejnou dobu.
7 V dùsledku problémù s údaji je pro programové období 1994 - 1999 obtí/Char9Ené získat spolehlivá èísla.
2190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
178Zdroje
Hodnocení ex post Cíle 1, období 1994–1999, 2003
Hodnocení ex post programù v rámci Cíl e 2 v období 1994–99, èerven 2003
Hodnocení ex post iniciativy Spoleèenství URBAN (1994–1999), srpen 2003Hodnocení ex post iniciativy Spoleèenství INTERREG II (1994 -99), 2003Úèinnost metod realizace strukturálních fondù, 2003Zkoumání makroekonomických dopadù ex post rámce podpory Spoleèenství v letech 1994–99 na zemì a regiony spadajícípod Cíl 1: Øecko, Irsko, Portugalsko, Španìlsko, východní Nìmecko a Severní Irsko, prosinec 2002Posuzování regionálních hospodáøských úèinkù investic ze strukturálních fondù, záøí 2003Socioekonomický dopad intervencí kohezního fondu, 1987 (3 svazky)Hospodáøský dopad intervencí v rámci Cíl e 1 v období 2000–2006, kvìten 2002
Tématické hodnocení informaèní spoleènosti, øíjen 2002Tématické hodnocení pøíspìvku strukturálních fondù k udr/Char9Eitelnému rozvoji, prosinec 2002Tématické hodnocení Paktu o územní zamìstnanosti, øíjen 2002Lidský kapitál v globálním hospodáøství a v ekonomice zalo/Char9Eené na znalostech, Angel de La Fuente a Antonio Ciccone, kvì -
ten 2002
Studie dopadu politik èlenských státù na sociální a hospodáøskou soudr/Char9Enost na regionální úrovni, London School of Econo -
mics, prosinec 2003
Studie regionálních faktorù konkurenceschopnosti, Cambridge Econometrics, listopad 2003Dopad politik Spoleèenství na sociální a hospodáøskou soudr/Char9Enost, LABOR, øíjen 2003Studie potøeb regionù v souèasných èlenských státech a kandidátských zemích v oblastech, které jsou zpùsobilé pro struktu -
rální fondy, Alphametrics, listopad 2003
Dislokace a evropská integrace. Jsou strukturální výdaje odùvodnìné? K. Midelfart-Knarvik, H. Overman, Hospodáøská Poli -
tika, øíjen 2002
Regionální politika v Evropské unii, R. Leonardi, 20038 V období 2000 – 2006 byl v rámci iniciativy INTERREG IIIB zahájen program MEDOC („Méditerranée occidentale“) týkající se regionù
v Portugalsku, Španìlsku, Francii, Itálii a Øecku (od roku 2003) i Gibraltaru s celkovým pøíspìvkem z Evropského fondu proregionální rozvoj ve výši pøibli/Char9Enì 119 miliónù EUR. Obecným cílem je podpoøit spolupráci mezi tìmito regiony ve ètyøech širokýchoblastech (hospodáøský rozvoj, územní plánování, doprava a ICT a ochrana /Char9Eivotního prostøedí), aby se posílily vztahy s ostatnímistøedozemskými státy a aby se tyto státy zapojily do provádìných projektù.
9 Prùzkumy provedené ve vzorku programových oblastí po celé EU zjistily, /Char9Ee 68 % respondentù má pocit, /Char9Ee se mìstské prostøedí za
posledních 10 let zlepšilo nebo velmi zlepšilo a 49 % se domnívá, /Char9Ee cílové oblasti iniciativy URBAN jsou lepšími místy k /Char9Eivotu.
10 V období 2000 – 2006 se na mìstskou politiku výslovnì vìnuje pøibli/Char9Enì 16 miliard EUR (asi 14 % ze strukturálních fondù). Více ne/Char9E
15 miliard EUR se poskytuje v rámci hlavních programù Cíle 1 a 2 zamìøených hlavnì na regeneraci mìstských center. Kromì tìchto
konkrétních opatøení se témìø všechny programy realizují do velké míry ve mìstech, ani/Char9E by byly oznaèeny za „mìstská“ opatøení.Týkají se všech aspektù rozvoje mìst vèetnì investic do infrastruktury, podpory malých a støedních podnikù a aktivit zamìøených nasociální integraci.
11 V letech 1993 – 1994 bylo zahájeno 6 regionálních technologických plánù a v roce 1996 33 regionálních inovaèních strategií (RIS),
následovaných 25 strategiemi RIS+ (realizace RIS) v roce 1999. Byly zalo/Char9Eeny na metodologii navr/Char9Eené Komisí. 30 tìchto projektù jepopsáno a zanalyzováno v dokumentu Regionální inovaèní strategie v rámci inovaèních akcí Evropského fondu pro regionální rozvojv letech 2000 – 2002, Evropská komise, GØ pro regionální politiku, 2002.
12 V roce 1994 zahájilo iniciativu Regionální informaèní spoleènost (RISI) 6 regionù, v roce 1996 následovalo 22 pilotních akcí této
iniciativ y a v roce 1999 desítka iniciativ RISI+.
13 Sdìlení „o zjednodušení, objasnìní, koordinaci a flexibilním øízení strukturálních politik 2000 – 2006“, C(2003) 1255.14 Správa strukturálních fondù v budoucnosti: jak rozdìlit zodpovìdnost?, Brusel, 3. – 4. bøezna 2003.15 V období 2000 – 2006, po vyplacení zálohy ve výši 7 %, se platby poukazují pouze poté, co dojde ke skuteèným výdajùm, zatímco
v pøedchozím období mohly èlenské státy pobírat zálohy do urèité výše za pøedpokladu, /Char9Ee mohly potvrdit, /Char9Ee pøedchozí zálohy bylyèásteènì utraceny.
16 Debata na 5. konferenci o hodnocení strukturálních fondù, Budapeš/Char9D, 26./27. èervna 200317 Poèet projektù, pro nì/Char9E byly vystaveny smlouvy s pøíjemci, vzrostl z 2 100 na konci roku 2002 na více ne/Char9E 4 300 na konci dubna 2003.
Rozpoèet EU vyèlenìný na tyto projekty odpovídá více ne/Char9E 80 % èástky, která byla tìmto zemím dána k dispozici na první rok. Nakonci roku 2002 bylo koneèným pøíjemcùm poskytnuto pouze 40 % této èástky. Celková výše plateb tvoøila koncem kvìtna 2003 vícene/Char9E 201 miliónù EUR.
2200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Statistická pøíloha ke 4. èásti
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti179
2210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
180
A4.1 Alokace ze strukturálních fondù podle cíle a zemì, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU15
Rozdìlení v letech 2000-2006 (v miliónech EUR v cenách za rok 1999)
Cíl 1 0 0 19229 20961 37744 3254 1315 21935 0 0 261 16124 913 722 5085 127544
útlum 625 0 729 0 352 551 1773 187 0 123 0 2905 0 0 1167 8411
Cíl 2 368 156 2984 0 2553 5439 0 2145 34 676 578 0 459 354 3989 19735
útlum 65 27 525 0 98 612 0 377 6 119 102 0 30 52 706 2718
Cíl 3 737 365 4581 0 2140 4540 0 3744 38 1686 528 0 403 720 4568 24050
Ostatní* 245 274 1748 858 2250 1273 159 1247 15 620 379 733 316 375 1061 11552
Strukturální fondy celkem 2038 822 29797 21820 45137 15669 3247 29636 92 3223 1848 19762 2120 2223 16576 194010
Kohezní fond 3060 11160 556 3060 17836
Celkem 2038 822 29797 24880 56297 15669 3803 29636 92 3223 1848 22822 2120 2223 16576 212010
Celkem (% HDP v roce 2000 v cenách za
rok 1999)0,1 0,1 0,2 2,9 1,4 0,2 0,6 0,4 0,1 0,1 0,1 2,9 0,2 0,1 0,2 0,0
Obyvatelstvo, jeho/Char9E se to týká (% z celkového poètu)
Cíl 1 0,0 0,0 17,3 100,0 58,5 2,7 26,6 33,6 0,0 0,0 3,4 66,6 21,0 10,6 8,6 22,3
útlum 12,6 0,0 1,6 0,0 1,3 1,9 73,4 0,6 0,0 1,8 0,0 33,4 0,0 0,0 3,5 3,4
Cíl 2 12,5 10,2 12,6 0,0 22,2 31,3 0,0 12,9 28,3 15,0 24,8 0,0 30,9 13,0 23,4 18,1
Cíl 3 87,4 100,0 81,1 0,0 40,2 95,4 0,0 65,8 100,0 98,2 96,6 0,0 79,0 89,4 87,9 74,3
Pøídìl na rok na obyvatele (EUR)
Cíl 1 : : 194,1 285,8 232,2 282,7 194,7 162,3 : : 135,3 348,2 121,1 104,1 143,0 217,4
útlum 69,5 : 80,2 : 95,3 70,7 95,2 80,7 : 63,2 : 125,3 : : 81,9 93,6
Cíl 2 41,4 41,4 41,4 : 41,4 41,4 : 41,4 41,4 41,4 41,4 : 41,4 41,4 41,4 41,4
Cíl 3 11,9 9,9 9,8 : 19,2 11,3 : 14,2 13,0 15,8 9,7 : 14,2 12,3 12,6 12,3
* Iniciativy Spoleèenství, FNOR (finanèní nástroj pro orientaci r ybolovu) nespad. pod cíl 1, Peace
Zdroj: GØ REGIO
2220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
181A4.2 Pákový efekt strukturálních fondù na veøejné a soukromé výdaje v rámci Cíle 1, 1994-1999 a 2000-2006
v eurech
1994-1999* 2000-2006
Národní veøejné
prostøedky na euro ze SFSoukromé prostøedky na
euro ze SFNárodní veøejné
prostøedky na euro ze SFSoukromé prostøedky na
euro ze SF
BE 0,77 1,18 1,02 1,43
DE 0,37 1,53 0,58 0,02
EL 0,52 0,28 0,50 0,48
ES 0,51 : 0,52 0,04
FR 0,54 0,23 0,88 0,33
IE 0,43 0,34 0,76 0,25
IT 1,40 : 0,89 0,45
NL 2,49 1,42 2,15 0,55
AT 1,59 3,79 0,33 1,76
PT 0,42 0,30 0,60 0,46
UK 0,53 0,24 0,85 0,43
Celkem v EU11 0,62 0,36 0,63 0,29
* na základì skuteèných výdajù v letech 1994-2000
ES, IT: v období 1994 - 1999 zahrnují národní veøejné prostøedky soukromé prostøedkyEU s 11 èleny: mimo FI, SEZdroj: GØ REGIO
A4.3 Pùjèky EIB, 1989-2002
v miliardách EUR
1989-93 1994-99 2000-02
Celkové pùjèky v EU15 70,9 128,9 95,3
Regionální rozvoj, z toho 47,2 86,7 59,3
Individuální úvìry 37,8 66,6 40,7
Globální úvìry 9,4 20,1 18,6
Roèní prùmìr, z toho 9,4 14,4 19,8
Cíl 1 5,0 6,8 10,5
Cíl 2 3,4 5,5 6,6
Smíšené a jiné 1,0 2,1 2,7
Celkové pùjèky v pøistupujících zemích, z toho 1,7 9,3 9,2
Individuální úvìry 1,3 8,4 7,8
Globální úvìry 0,4 0,9 1,4
Roèní prùmìr 0,3 1,6 3,1
Zdroj: EIB a Evropská komise
2230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
182
A4.4 Cíl 1: indikativní rozdìlení strukturá lních fondù podle výdajové kategorie, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK Celke
mvE UCelkem
podle
kategorie
v miliónech EUR %
Produktivní /Char9Eivotní prostøedí 368 0 8041 4587 10693 1298 910 9838 0 57 190 6368 596 457 2500 45903 33,8
Zemìdìlství 30 0 869 985 1543 244 122 1609 0 1 17 1165 83 72 135 6874 5,1
Lesní hospodáøství 3 0 98 127 884 55 32 249 0 0 5 391 23 6 33 1905 1,4
Rozvoj venkova 8 0 2343 1099 2328 380 42 1552 0 11 14 773 80 53 205 8892 6,5
Rybolov 2 0 0 293 0 68 99 185 0 6 1 210 6 11 102 984 0,7
Podpora velkých podnikù 38 0 602 133 1084 80 0 235 0 3 23 123 75 0 157 2553 1,9
Podpora malých a støedních podnikù &
øemesel152 0 2370 953 2368 231 306 2103 0 22 76 2638 201 179 1248 12849 9,5
Turistika 40 0 235 585 546 152 56 1404 0 8 36 389 8 42 206 3706 2,7
Výzkum a technologický vývoj 96 0 1524 410 1940 87 252 2501 0 6 19 678 119 94 412 8138 6,0
Lidské zdroje 190 0 5902 3975 8858 1237 844 4005 0 31 48 3868 259 149 2014 31378 23,1
Politika trhu práce 4 0 1994 766 4162 99 50 1140 0 17 29 397 67 13 493 9231 6,8
Integrace do spoleènosti 27 0 1218 729 531 206 210 208 0 11 3 673 19 18 384 4237 3,1
Pozitivní akce na trhu práce ve prospìch
/Char9Een0 0 546 345 240 25 10 384 0 1 2 51 19 19 96 1737 1,3
Vzdìlávání & odborná pøíprava 61 0 935 1411 1248 787 409 1552 0 1 1 2473 65 21 510 9473 7,0
Podnikavost 99 0 1209 724 2678 120 165 722 0 3 12 273 89 77 530 6701 4,9
Infrastruktura 62 0 5664 11841 18363 1216 1319 7470 0 30 16 8433 44 102 1608 56169 41,3
Doprava 9 0 3102 6497 9128 439 954 3134 0 3 0 3211 11 33 465 26986 19,8
Telekomunikace & informaèní spoleènost 6 0 177 1496 802 94 104 1103 0 7 8 496 11 56 363 4723 3,5
/Char8Eivotní prostøedí 43 0 2373 2190 6405 451 218 2721 0 18 4 2429 7 6 569 17433 12,8
Energetika 5 0 11 411 287 43 44 269 0 1 4 469 7 3 109 1663 1,2
Sociální & zdravotní 0 0 0 1247 1740 189 0 243 0 3 0 1827 8 4 102 5363 3,9
Ostatní 5 0 353 559 182 54 15 809 0 3 7 360 14 14 130 2504 1,8
Celkem 625 0 19959 20961 38096 3805 3088 22122 0 123 261 19029 913 722 6252 135955 100,0
Podíl celkového pøídìlu v rámci Cíle 1 (%) 0,5 0,0 14,7 15,4 28,0 2,8 2,3 16,3 0 0,1 0,7 0,2 0,5 4,6 14,0 100,0
Zdroj: GØ REGIO
2240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
183A4.5 Výdaje strukturálních fondù na dopravu v
rámci Cíle 1, 2000-2006
% z celkového objemu
Silnice 33,1
/Char8Eeleznice 29,4
Dálnice 16,5
Mìstská doprava 6,1
Pøístavy 6,1
Multimodální doprava 3,9
Letištì 2,4
Ostatní 2,0
Vodní cesty 0,4
Inteligentní dopravní systémy 0,3
Celkem 100,0
Zdroj: GØ REGIO
A4.6 Makroekonomické úèinky ex post strukturální politiky v letech 1994-1999: Výsledky simulace HERMIN
% rozdílu mezi základní linií bez politiky v roce 1999
Øecko Španìlsko Irsko Portugalsko V. Nìmecko S. Irsko
HDP 2,2 1,4 2,8 4,7 3,9 1,3
Produkce výroby 3,4 3,7 4,7 10,6 3,2 0,6
Produkce tr/Char9Eních slu/Char9Eeb 2,4 1,2 2,4 4,8 4,4 2,2
Fixní investice* 18,1 9,1 12,1 24,8 7,8 1,2
Produktivita práce* 2,3 2,1 2,2 6,6 1,2 0,5
Zamìstnanost* 1,0 1,5 4,7 3,7 2,0 0,1
* pouze výrobní odvìtví
Zdroj: GØ REGIO
2250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
184A4.7 Dopad strukturální politiky na fyzickou infrastrukturu a lidský kapitál, 1994-2010: Výsledky simulace
HERMIN
% rozdílu mezi základní linií bez politiky v roce 2010
Roky Øecko Španìlsko Irsko Portugalsko Východní
NìmeckoSeverní Irsko
Fyzická Lidský Fyzická Lidský Fyzická Lidský Fyzická Lidský Fyzická Lidský Fyzická Lidský
1993 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
1994 1,1 1,0 1,2 0,7 1,1 1,5 3,5 3,8 0,9 0,4 0,1 0,3
1995 2,7 1,9 2,3 1,4 2,3 2,9 6,3 7,2 1,6 0,8 0,2 0,5
1996 3,9 2,7 3,3 2,0 3,3 4,1 8,8 11,0 2,3 1,2 0,4 0,8
1997 4,9 3,5 4,3 2,6 4,3 5,5 11,0 14,2 2,9 1,5 0,5 1,0
1998 6,0 4,1 5,4 3,4 5,1 6,6 13,2 17,4 3,5 1,8 0,6 1,2
1999 7,0 4,8 6,5 4,0 5,8 7,6 15,3 20,5 4,0 2,1 0,7 1,4
2010 4,8 2,8 4,6 2,1 2,5 4,1 8,7 11,5 2,0 1,2 0,6 0,8
Zdroj: GØ REGIO
A4.8 Obchodní úèinky intervence v rámci Cíle 1, 2000-2006
Únik do zemí EU*
(% z intervencí
v rámci Cíle 1)Únik do zemí, které nejsou
èleny EU*
(% z intervencí
v rámci Cíle 1)
Øecko 42,6 3,8
Španìlsko 14,7 13,2
Irsko 26,7 11,1
Portugalsko 35,2 6,7
Nové spolkové zemì 18,9 9,4
Mezzogiorno 17,4 8,6
Celkem 24,3 9,1
* Dovoz jako % výdajù v rámci strukturálních fondù
Zdroj: Eurostat, tabulky vstupù a výstupù
2260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
185A4.9 Nespadající pod Cíl 1: indikativní rozdìlení s trukturálních fondù podle výdajové kategorie, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK Celke
mvE UCelkem
podle
kategorie
v miliónech EUR %
Produktivní /Char9Eivotní prostøedí 451 153 2806 294 2177 3361 70 1605 21 573 770 309 442 414 3469 16913 29,1
Zemìdìlství 2 902 8 4 53 04 2 31 8 0 0 3 2 61 1 1 2 0 2 4 6 0 , 4
Lesní hospodáøství 28 0 3 3 17 13 1 5 0 0 1 9 3 1 0 83 0,1
Rozvoj venkova 14 25 317 144 560 443 51 247 2 187 84 182 71 63 211 2601 4,5
Rybolov 30 08 01 8 2 3 0 1 05 1 2 54 6 0 , 1
Podpora velkých podnikù 41 11 158 3 58 196 0 9 3 7 147 3 10 2 13 662 1,1
Podpora malých a støedních podnikù &
øemesel159 39 1489 50 621 1324 7 867 3 265 265 60 202 222 2884 8456 14,6
Turistika 103 43 344 30 58 785 1 328 3 92 137 9 40 56 139 2168 3,7
Výzkum a technologický vývoj 73 35 467 11 832 511 6 104 10 21 132 15 103 56 219 2594 4,5
Ostatní 00 00 03 0 02 5 0 0 00 0 0 0 5 3 0 , 1
Lidské zdroje 683 597 5700 206 3280 5831 53 4367 46 2149 710 204 594 902 5641 30963 53,3
Politika trhu práce 165 235 2387 45 1025 1074 7 1429 18 808 264 10 149 193 1269 9075 15,6
Integrace do spoleènosti 222 142 1145 30 441 1496 14 266 15 745 140 53 81 146 1634 6571 11,3
Pozitivní akce na trhu práce ve prospìch
/Char9Een108 0 581 20 298 342 2 451 2 21 83 19 41 63 366 2398 4,1
Vzdìlávání & odborná pøíprava 84 54 542 48 216 1545 18 1191 5 505 102 60 136 152 1418 6076 10,5
Podnikavost 105 166 1046 63 1300 1373 11 1030 6 71 121 62 187 349 954 6843 11,8
Infrastruktura 225 41 998 327 1523 2259 32 1113 24 340 69 203 130 136 779 8198 14,1
Doprava 22 5 191 169 501 593 21 251 1 38 8 73 29 52 82 2037 3,5
Telekomunikace & informaèní spoleènost 94 20 74 40 68 287 3 98 1 58 15 11 32 40 165 1006 1,7
/Char8Eivotní prostøedí 73 8 662 68 792 1123 7 696 16 228 29 60 65 35 478 4343 7,5
Energetika 7 4 34 14 32 70 1 28 5 0 11 11 2 4 8 229 0,4
Sociální & zdravotní 9 3 15 36 130 72 0 40 0 15 6 46 1 6 45 424 0,7
Ostatní 21 0 22 0 0 114 0 0 0 0 0 2 0 0 0 159 0,3
Ostatní 55 32 334 32 61 414 4 429 2 38 38 18 42 49 435 1981 3,4
Celkem 1414 822 9838 858 7041 11864 159 7514 92 3101 1587 733 1208 1501 10324 58055 100,0
Podíl celkového pøídìlu nespad. pod Cíl 1
(%)2,4 1,4 16,9 1,5 12,1 20,4 0,3 12,9 0,2 5,3 2,7 1,3 2,1 2,6 17,8 100,0
Zdroj: GØ REGIO
2270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti4. èást — Dopad a pøidaná hodnota strukturálních politik
186A4.10 Èástky pøidìlované ze strukturálních fondù na rozvoj venkova, 2000-2006
EZOZF - orientaèní sekce Evropský fond pro regionální
rozvoj
v miliónech EUR % z celkového
objemuv miliónech EUR % z celkového
objemu
Zemìdìlství 6786 39,1 88 6,3
Lesní hospodáøství 1842 10,6 27 1,9
Podpora pøizpùsobení rozvoje venkovských oblastí 8712 50,2 1276 91,8
z toho mimo zemìdìlství a lesní hospodáøství 2588 14,9 664 47,8
Zdroj: GØ REGIO
A4.11 Pøidìlované èástky závazkù v rámci strukturálních fondù v nových èlenských státech, 2004-2006*
v miliónech EUR, ceny za rok 1999
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK % z
celkového
objemu
Cíl 1 0 1286 329 1765 792 554 56 7321 210 921 61,0
Cíl 2 25 63 0 0 0 0 0 0 0 33 0,6
Cíl 3 (mimo Cíl 1) 20 52 0 0 0 0 0 0 0 40 0,5
Nástroj pro rybolov (FNOR) 30 00 0 0 0 0 00 0 , 0
Interreg 4 61 9 61 20 14 2 196 21 37 2,0
Equal 2 28 4 27 11 7 1 119 6 20 1,0
Kohezní fond 48 836 276 994 544 461 20 3733 169 510 35,0
Celkem 101 2328 618 2847 1366 1036 79 11369 405 1560 21708
* Rozdìlení podle zemí je náznakem
Zdroj: GØ REGIO
A4.12 Indikativní rozdìlení pøidìlovaných èástek závazkù v rámci strukturálních fondù v nových èlenských
státech, 2004-2006
% z celkového objemu
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK
Základní infrastruktura 16,9 37,2 16,4 39,4 32,6 14,1 40,5
Konkurenceschopnost/odvìtví a podnik 17,9 19,7 21,5 25,3 25,0 60,0 15,2 57,5 14,5
Rozvoj lidských zdrojù 21,9 20,5 28,2 18,3 21,2 17,0 17,8 31,9 27,2
Zemìdìlství, rozvoj venkova a rybolov 67,5 12,0 18,7 15,9 15,3 18,5 11,0 16,7 9,9 17,7
Regionální rozvoj 31,2 18,0 10,0 35,9
Obnova mìst 30,0
Ostatní* 2,5 3,9 1,7 2,7 2,0 0,3 0,8
Celkem 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
* vèetnì technické pomoci
Zdroj: GØ REGIO
2280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Hlavní regionální ukazatele
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti187
2290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
188Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei EU15 379604 117,0 2,5 100,0 100,0 109,7 4,0 28,2 67,7 153,6 64,2 55,6 72,9
N10 74745 101,7 4,8 46,1 45,5 50,5 13,2 32,1 54,7 6,9 55,9 50,1 61,9
EU25 454349 114,2 2,6 91,1 91,0 100,0 5,4 28,8 65,8 128,6 62,8 54,6 71,1
N12 105066 96,9 4,2 39,9 39,3 43,8 18,5 31,6 50,0 5,3 55,9 50,3 61,6
EU27 484670 112,0 2,6 87,0 86,8 95,4 7,0 28,9 64,1 120,5 62,4 54,4 70,4
Belgique-België 10281 336,9 2,4 106,9 106,4 117,3 1,7 25,4 72,9 151,5 59,9 51,4 68,2
Reg. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew. 971 6015,5 2,6 217,3 217,8 238,5 0,1 13,1 86,9 161,4 54,5 48,2 61,0
Vlaams Gewest 5960 441,0 2,5 105,5 104,9 115,8 1,8 28,1 70,2 163,2 63,5 55,1 71,6
Antwerpen 1648 574,8 2,1 123,8 123,9 135,9 1,2 29,7 69,2 190,8 61,6 52,4 70,5
Limburg 796 328,8 2,3 89,9 89,4 98,7 1,6 32,9 65,5 84,8 61,1 51,3 70,5
Oost-Vlaanderen 1365 457,5 2,2 92,5 91,8 101,5 1,8 28,2 70,0 140,0 64,3 56,3 72,1
Vlaams Brabant 1020 484,3 3,7 112,5 110,5 123,4 1,6 18,4 80,0 259,7 66,5 59,6 73,3
West-Vlaanderen 1131 360,7 2,5 99,4 98,7 109,1 3,0 31,3 65,8 119,1 64,4 56,5 72,1
Région Wallonne 3351 198,9 1,9 77,3 77,1 84,9 2,1 23,5 74,4 79,5 54,8 45,6 64,1
Brabant Wallon 353 324,0 4,3 103,1 100,8 113,1 1,7 18,9 79,4 460,1 59,5 50,9 68,3
Hainaut 1280 338,0 1,4 69,1 69,1 75,9 1,7 25,4 72,9 65,8 52,0 42,6 61,5
Liège 1022 264,5 1,4 80,3 80,5 88,1 1,8 25,0 73,3 112,4 54,7 45,4 63,9
Luxembourg 250 56,2 1,7 74,8 75,9 82,1 4,6 22,4 73,0 116,8 60,5 50,2 70,4
Namur 447 121,8 2,5 75,2 74,8 82,5 2,2 20,0 77,8 85,2 56,4 47,5 65,2
Danmark 5357 124,3 2,5 115,3 115,8 126,5 3,3 24,2 72,5 192,9 75,9 71,7 80,0
Deutschland 82339 230,6 1,6 100,4 102,0 110,2 2,5 32,4 65,2 296,2 65,4 58,8 71,8
Baden-Württemberg 10561 295,4 2,2 114,0 115,9 125,2 2,1 39,9 58,0 536,7 69,9 62,8 76,8
Stuttgart 3950 374,1 2,4 125,6 127,1 137,8 2,1 41,7 56,2 655,8 70,7 63,2 78,0
Karlsruhe 2692 389,1 1,8 115,9 118,1 127,1 1,1 36,5 62,4 464,8 68,1 61,6 74,6
Freiburg 2146 229,4 2,3 99,4 100,9 109,1 2,7 39,2 58,1 475,0 69,6 62,7 76,5
Tübingen 1772 198,7 2,0 103,3 105,5 113,4 2,6 42,0 55,4 455,6 71,2 64,1 78,1
Bayern 12280 174,1 2,5 117,3 118,8 128,7 3,3 35,3 61,3 480,1 70,7 63,4 77,9
Oberbayern 4112 234,6 3,6 147,9 148,7 162,3 3,1 30,6 66,3 781,6 72,3 65,0 79,5
Niederbayern 1181 114,3 1,9 93,7 94,6 102,8 4,0 38,8 57,2 181,3 71,2 63,8 78,4
Oberpfalz 1082 111,7 2,5 100,0 102,6 109,8 5,0 38,9 56,1 376,3 69,2 61,5 76,7
Oberfranken 1113 154,0 1,1 96,7 98,6 106,2 3,0 42,0 55,0 241,6 69,2 64,2 74,1
Mittelfranken 1694 233,8 2,2 117,7 119,6 129,2 2,3 34,8 63,0 486,7 68,6 61,5 75,7
Unterfranken 1338 156,9 1,9 97,2 98,8 106,6 2,9 37,8 59,3 330,5 69,4 60,5 78,1
Schwaben 1760 176,1 1,4 100,2 103,2 109,9 3,9 37,2 58,9 309,0 71,5 64,1 78,7
Berlin 3386 3798,0 -1,0 89,9 92,5 98,6 0,6 19,3 80,1 193,0 60,1 57,6 62,6
Brandenburg 2597 88,1 2,2 67,0 68,3 73,5 4,2 28,4 67,4 72,7 61,9 58,8 64,9
Brandenburg - Nordost 1177 76,0 2,3 62,4 63,6 68,4
Brandenburg - Südwest 1420 101,6 2,2 70,9 72,1 77,8
Bremen 660 1633,6 1,5 135,7 136,5 149,0 1,1 25,2 73,7 92,4 60,7 55,0 66,5
Hamburg 1721 2278,6 1,8 170,7 173,3 187,3 0,9 20,5 78,5 203,5 64,9 60,2 69,6
Hessen 6073 287,6 2,0 123,6 125,2 135,7 1,6 30,3 68,1 362,9 67,5 61,0 73,8
Darmstadt 3742 502,7 2,2 142,3 143,9 156,1 1,4 28,9 69,8 477,1 68,5 61,9 74,9
Gießen 1064 197,7 1,8 91,1 92,0 100,0 2,0 32,9 65,1 259,5 66,4 59,8 73,0
Kassel 1267 152,8 1,4 95,9 98,1 105,2 2,2 32,7 65,1 115,5 65,4 59,4 71,2
Mecklenburg-Vorpommern 1768 76,3 1,2 65,9 67,3 72,3 7,4 25,8 66,8 39,7 58,9 55,8 61,9
Niedersachsen 7940 166,7 1,6 90,7 92,3 99,6 3,4 30,9 65,7 202,5 64,6 57,0 72,0
Braunschweig 1667 205,9 2,2 99,1 100,7 108,7 2,1 36,4 61,5 337,4 63,1 55,1 70,9
Hannover 2161 238,9 0,6 97,6 100,8 107,1 2,3 28,5 69,2 233,6 64,9 58,9 70,9
2300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
189Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké8,9 7,8 40,2 8,8 15,2 16,8 66,9 16,3 35,4 42,9 21,8 EU15
: 14,9 54,5 15,6 32,4 18,3 68,7 12,9 18,9 66,3 14,8 N10
: 9,0 44,3 10,0 18,1 17,1 67,2 15,7 32,6 46,7 20,6 EU25
: 13,7 55,5 14,0 30,6 18,2 68,6 13,2 21,8 64,0 14,2 N12
: 9,1 45,4 10,0 18,6 17,1 67,3 15,6 32,4 47,5 20,1 EU27
6,9 7,5 48,8 8,6 17,7 17,6 65,6 16,8 39,2 32,6 28,1 Belgique-België
9,3 14,5 55,1 14,4 32,9 17,8 65,4 16,8 36,8 25,9 37,3 Rég. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew.
4,9 4,9 35,2 5,7 11,6 17,1 66,2 16,7 37,9 34,3 27,9 Vlaams Gewest
5,7 5,5 44,0 6,2 10,8 17,2 65,9 16,9 37,4 35,3 27,4 Antwerpen
7,1 5,3 32,5 6,7 13,2 17,4 68,8 13,8 42,4 33,4 24,2 Limburg
4,7 5,5 31,8 6,2 14,5 16,6 66,3 17,1 39,0 33,1 27,9 Oost-Vlaanderen
3,8 4,0 31,0 4,5 10,4 17,1 66,1 16,8 31,5 33,9 34,6 Vlaams Brabant
3,8 3,8 29,8 5,0 9,0 17,0 64,9 18,1 39,9 35,2 25,0 West-Vlaanderen
9,8 10,5 58,6 12,6 26,5 18,6 64,6 16,8 42,5 31,7 25,8 Région Wallonne
5,8 7,0 40,5 8,4 20,7 19,7 65,6 14,7 26,6 31,8 41,5 Brabant Wallon
12,1 12,6 63,6 15,1 32,5 18,2 64,6 17,3 46,1 32,4 21,5 Hainaut
10,0 10,8 58,1 12,6 22,0 18,1 64,6 17,2 44,6 29,4 25,9 Li ège
5,2 6,5 38,3 8,7 18,7 20,4 63,4 16,2 42,9 31,0 26,1 Luxembourg
8,8 9,4 61,0 11,6 27,4 19,0 64,7 16,3 39,4 35,3 25,2 Namur
8,3 4,6 19,1 5,0 7,4 18,4 66,8 14,8 19,4 52,6 28,0 Danmark
6,3 9,4 47,9 9,1 10,7 15,7 68,1 16,3 17,0 60,7 22,3 Deutschland
2,7 4,7 37,5 4,6 6,0 16,8 67,7 15,5 20,6 55,6 23,8 Baden-Württemberg
2,5 4,5 38,3 4,3 5,9 16,8 68,0 15,3 21,0 55,2 23,8 Stuttgart
3,0 5,4 37,5 4,8 7,5 15,9 68,1 16,0 19,3 56,7 24,0 Karlsruhe
2,8 4,5 40,7 4,4 5,9 17,1 67,0 15,9 20,2 57,5 22,4 Freiburg
2,5 4,5 31,7 4,9 4,6 18,0 67,2 14,8 22,1 52,7 25,2 Tübingen
2,8 5,0 37,3 5,0 5,7 16,4 67,6 16,0 19,4 59,4 21,3 Bayern
2,3 3,8 31,0 3,8 3,9 15,7 69,0 15,4 17,2 56,6 26,2 Oberbayern
3,1 5,1 38,4 4,8 7,2 17,1 67,0 15,9 20,4 62,6 16,9 Niederbayern
3,7 5,5 39,7 5,5 6,1 17,2 67,0 15,9 20,7 63,9 15,5 Oberpfalz
3,4 7,8 40,3 7,8 8,3 16,1 66,4 17,4 22,3 60,3 17,4 Oberfranken
3,1 6,1 43,6 6,0 6,5 16,0 67,7 16,4 21,0 56,9 22,0 Mittelfranken
3,0 5,7 41,6 6,0 6,8 17,1 66,8 16,1 19,0 61,9 19,1 Unterfranken
2,5 4,4 31,8 4,5 5,0 17,5 66,5 16,1 19,9 61,1 19,0 Schwaben
9,9 18,7 50,8 15,9 24,7 13,8 72,1 14,2 16,0 53,6 30,4 Berlin
13,8 20,4 53,8 21,3 20,7 14,1 71,1 14,9 6,4 65,6 28,0 Brandenburg
Brandenburg - Nordost
Brandenburg - Südwest
7,1 11,2 46,6 8,7 19,3 14,0 67,9 18,1 21,9 59,9 18,1 Bremen
5,2 9,0 44,4 7,8 10,9 13,5 69,8 16,7 19,8 57,0 23,2 Hamburg
3,5 6,3 45,1 5,6 8,5 15,5 68,3 16,2 18,2 58,7 23,2 Hessen
3,0 6,0 46,0 5,4 7,9 15,1 69,3 15,7 18,9 56,0 25,1 Darmstadt
4,1 5,9 36,5 5,0 8,0 16,4 67,4 16,2 17,9 61,5 20,6 Gießen
4,6 7,9 48,3 6,8 10,4 16,0 66,1 17,8 16,1 64,6 19,3 Kassel
17,6 23,6 52,2 23,7 18,0 14,5 71,0 14,5 10,5 62,5 27,0 Mecklenburg-Vorpommern
5,0 7,9 51,1 6,9 10,3 16,6 66,8 16,6 17,1 64,0 18,9 Niedersachsen
5,9 10,0 59,9 9,8 11,3 15,5 66,8 17,7 17,8 63,5 18,7 Braunschweig
4,8 8,0 49,5 6,4 10,4 15,4 67,1 17,5 16,0 64,9 19,2 Hannover
2310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
190Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei Lüneburg 1677 108,2 1,3 75,2 76,6 82,5 4,0 28,2 67,7 165,4 66,4 58,5 74,2
Weser-Ems 2434 162,7 2,2 89,6 89,8 98,3 4,8 31,3 63,9 106,8 64,0 55,5 72,3
Nordrhein-Westfalen 18027 529,0 1,2 101,5 103,3 111,3 1,4 32,8 65,8 284,3 63,2 55,0 71,5
Düsseldorf 5254 993,2 1,5 114,2 115,1 125,3 1,4 31,4 67,2 338,9 63,4 55,1 71,9
Köln 4295 583,2 1,1 107,3 110,3 117,8 1,0 29,2 69,8 361,5 63,4 54,8 72,1
Münster 2615 378,7 0,9 82,6 84,4 90,7 2,0 32,7 65,4 200,2 62,9 54,4 71,4
Detmold 2059 315,9 1,4 97,6 99,8 107,2 1,9 38,0 60,2 231,5 65,5 58,0 73,1
Arnsberg 3804 475,3 1,0 92,2 94,0 101,2 1,2 36,1 62,8 208,6 61,7 53,7 69,7
Rheinland-Pfalz 4041 203,6 1,3 90,0 91,7 98,7 2,5 32,5 65,0 315,7 67,0 58,8 75,0
Koblenz 1522 188,5 1,2 84,0 85,8 92,1 2,1 32,8 65,1 189,2 67,2 58,4 75,8
Trier 512 104,1 1,1 80,9 82,0 88,7 3,2 28,6 68,2 91,9 66,5 58,8 73,7
Rheinhessen-Pfalz 2007 292,9 1,3 96,8 98,6 106,2 2,7 33,2 64,1 468,4 67,0 59,0 74,8
Saarland 1067 415,3 0,8 92,7 93,7 101,7 1,4 33,0 65,6 153,5 61,9 53,5 70,1
Sachsen 4405 239,2 1,0 67,3 68,1 73,9 2,4 32,8 64,9 99,4 61,0 57,8 64,0
Chemnitz 1612 264,5 1,3 63,9 64,5 70,1 2,3 38,1 59,6 57,6 61,1 56,7 65,5
Dresden 1704 214,9 1,3 68,4 68,9 75,1 2,6 31,0 66,4 173,1 61,3 59,0 63,5
Leipzig 1088 248,1 0,3 70,6 72,0 77,4 2,1 27,7 70,2 45,7 60,1 57,6 62,6
Sachsen-Anhalt 2598 127,1 1,6 65,3 65,9 71,7 4,0 31,0 65,0 47,8 59,5 56,2 62,7
Dessau 539 125,8 0,8 60,1 60,5 66,0 3,3 33,8 62,9 28,0 57,6 54,2 60,9
Halle 858 193,6 1,4 68,3 68,8 74,9 3,0 31,5 65,5 63,1 56,9 53,6 60,1
Magdeburg 1202 102,4 2,1 65,6 66,3 72,0 4,9 29,5 65,7 45,8 62,2 58,9 65,5
Schleswig-Holstein 2796 177,4 1,3 92,1 94,2 101,1 4,0 23,5 72,5 147,6 65,8 59,1 72,4
Thüringen 2421 149,7 2,1 66,2 66,9 72,6 3,1 35,1 61,9 88,2 62,5 58,3 66,6
Ellada 10938 83,1 3,5 67,1 66,3 73,7 16,1 22,5 61,5 7,3 56,7 42,5 71,4
Voreia Ellada 3516 62,3 3,8 63,4 63,1 69,6 22,8 23,4 53,8 4,8 55,2 40,5 70,8
Anatoliki Makedonia, Thraki 600 42,3 2,9 53,4 52,9 58,6 35,5 20,0 44,5 0,6 58,6 46,6 71,4
Kentriki Makedonia 1881 100,0 4,2 67,1 66,5 73,6 16,2 24,9 58,9 8,3 54,2 39,3 70,1
Dytiki Makedonia 294 31,1 3,5 68,7 68,1 75,4 20,4 33,5 46,1 1,1 53,6 39,0 68,4
Thessalia 741 52,8 3,4 60,2 60,5 66,1 29,7 18,8 51,5 0,9 55,9 38,9 72,8
Kentriki Ellada 2425 45,0 3,2 66,0 62,8 72,4 30,3 19,7 50,0 2,4 57,7 42,2 73,2
Ipeiros 336 36,5 5,0 54,0 50,6 59,3 25,8 21,1 53,1 0,4 56,1 41,0 71,9
Ionia Nisia 210 91,1 4,6 59,9 58,9 65,8 23,2 12,5 64,4 0,0 57,7 43,6 72,3
Dytiki Ellada 723 63,7 2,3 52,7 51,7 57,8 32,8 17,0 50,2 5,5 55,0 38,9 71,6
Sterea Ellada 558 35,9 2,1 94,9 86,7 104,2 24,8 29,9 45,3 0,5 55,7 38,4 72,4
Peloponnisos 598 38,6 4,3 63,9 61,2 70,2 36,5 15,7 47,8 2,8 63,5 50,1 76,7
Attiki 3904 1025,1 3,4 71,2 71,3 78,1 1,2 24,5 74,3 14,0 57,0 44,1 70,7
Nisia Aigaiou, Kriti 1094 62,7 4,1 67,2 67,2 73,8 25,5 17,1 57,4 4,8 58,0 43,4 73,2
Voreio Aigaio 202 52,7 4,8 62,0 61,8 68,1 22,4 18,0 59,6 0,0 51,9 34,2 69,8
Notio Aigaio 296 56,1 4,9 76,5 76,6 83,9 7,1 21,8 71,2 2,4 55,5 38,0 74,4
Kriti 595 71,4 3,4 64,4 64,3 70,7 34,9 14,7 50,4 7,4 61,6 49,7 73,8
España 40266 79,8 3,7 84,2 83,9 92,4 5,9 31,2 62,9 24,1 58,4 44,1 72,6
Noroeste 4307 95,1 2,9 69,9 69,5 76,7 10,8 32,6 56,6 3,2 55,7 42,9 68,6
Galicia 2726 92,6 2,8 66,5 66,3 73,0 12,9 32,8 54,3 5,0 57,1 45,0 69,3
Principado de Asturias 1052 99,5 2,4 72,4 71,9 79,4 7,2 31,4 61,4 9,3 51,5 38,2 65,0
Cantabria 530 100,0 4,2 82,7 81,3 90,7 6,6 33,9 59,5 7,5 56,7 41,3 72,0
Noreste 4044 57,5 3,6 100,5 99,3 110,3 4,5 37,3 58,2 27,0 61,8 47,5 75,8
Pais Vasco 2068 284,9 3,9 105,1 103,6 115,4 2,0 37,9 60,1 35,4 61,1 48,1 74,0
Comunidad Foral de Navarra 541 51,9 3,6 106,2 106,2 116,5 6,6 37,5 55,9 49,6 64,4 50,0 78,2
2320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:26Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
191Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké4,3 6,9 46,7 6,3 12,0 17,1 66,8 16,1 15,8 63,1 21,0 Lüneburg
5,0 7,1 47,3 6,0 8,4 18,3 66,5 15,2 18,5 64,3 17,2 Weser-Ems
5,3 7,9 45,5 6,8 9,5 16,3 67,1 16,6 20,1 61,2 18,7 Nordrhein-Westfalen
5,8 8,0 46,5 6,8 9,3 15,5 67,3 17,2 20,9 61,1 18,0 Düsseldorf
5,1 7,0 47,1 6,2 8,0 16,1 68,2 15,7 19,9 58,0 22,1 Köln
5,0 7,4 53,6 6,5 9,5 17,6 66,6 15,9 19,4 61,2 19,4 Münster
4,2 8,2 34,0 7,5 11,7 17,6 65,6 16,8 17,9 64,7 17,4 Detmold
5,6 8,8 44,1 7,6 10,3 16,1 66,8 17,1 21,1 62,9 16,0 Arnsberg
3,5 5,9 38,0 5,5 9,2 16,4 66,6 17,0 18,9 60,8 20,4 Rheinland-Pfalz
3,2 5,5 42,0 5,5 9,9 16,8 65,7 17,5 18,0 62,7 19,3 Koblenz
3,4 4,9 39,8 3,4 4,5 16,5 65,8 17,7 18,2 61,6 20,2 Trier
3,7 6,3 34,7 6,1 9,9 16,1 67,4 16,5 19,6 59,2 21,1 Rheinhessen-Pfalz
5,9 8,3 45,7 7,1 12,3 15,0 67,2 17,8 20,8 62,7 16,5 Saarland
13,7 21,3 53,2 21,8 17,7 13,0 69,1 18,0 4,7 66,4 28,9 Sachsen
13,7 20,6 56,5 23,6 13,7 12,7 68,2 19,1 3,9 69,1 27,1 Chemnitz
13,7 20,8 50,3 20,3 20,9 13,4 69,2 17,4 5,0 64,1 30,9 Dresden
13,7 23,1 52,8 21,4 19,0 12,8 70,0 17,2 5,3 66,2 28,4 Leipzig
15,5 23,5 59,9 26,1 18,4 13,5 69,7 16,9 8,2 66,4 25,3 Sachsen-Anhalt
: 25,9 62,3 28,4 24,1 13,1 69,8 17,1 10,1 65,3 24,6 Dessau
: 27,1 61,0 31,0 22,7 13,1 69,6 17,3 7,5 65,0 27,6 Halle
: 20,2 57,5 22,0 13,4 13,8 69,7 16,5 8,0 68,1 24,0 Magdeburg
4,4 8,5 44,7 7,7 12,7 16,1 67,6 16,4 16,0 53,2 30,9 Schleswig-Holstein
15,2 17,6 47,9 19,8 13,7 13,5 70,3 16,3 6,6 64,8 28,6 Thüringen
7,8 10,0 51,2 15,0 26,5 15,2 67,6 17,3 47,3 35,1 17,6 Ellada
6,7 11,3 52,8 17,6 29,5 15,4 67,6 17,0 53,6 30,1 16,3 Voreia Ellada
6,9 10,4 53,6 15,4 24,5 16,0 66,2 17,9 62,5 24,9 12,7 Anatoliki Makedonia, Thraki
6,4 11,5 48,6 17,5 29,4 15,3 68,6 16,1 48,4 33,1 18,5 Kentriki Makedonia
7,4 14,7 63,1 23,3 36,8 15,8 66,3 17,9 58,1 29,2 12,7 Dytiki Makedonia
7,3 10,6 58,3 17,6 32,4 15,2 66,7 18,2 58,4 27,0 14,5 Thessalia
8,0 9,3 57,1 14,5 29,7 14,0 66,6 19,4 60,3 28,5 11,2 Kentriki Ellada
7,4 10,6 54,4 16,9 36,4 13,2 67,2 19,6 58,8 26,2 15,0 Ipeiros
2,5 9,0 22,7 10,9 21,5 14,8 64,7 20,5 63,1 26,4 10,5 Ionia Nisia
8,6 10,5 67,6 16,8 32,6 15,5 67,1 17,4 61,1 27,0 11,9 Dytiki Ellada
10,8 9,8 67,5 17,1 28,8 13,2 67,7 19,1 63,1 29,1 7,8 Sterea Ellada
7,3 7,3 44,5 10,1 26,0 13,2 65,3 21,5 56,7 31,5 11,8 Peloponnisos
9,7 9,2 51,9 13,3 22,5 15,3 68,8 15,9 33,7 43,3 23,0 Attiki
3,6 9,7 31,3 14,4 27,2 16,8 65,6 17,6 56,4 30,8 12,8 Nisia Aigaiou, Kriti
4,8 9,2 46,2 13,5 29,0 15,4 61,6 23,0 54,7 34,4 10,9 Voreio Aigaio
3,5 14,2 21,6 21,3 30,6 17,5 67,5 15,0 59,2 31,5 9,3 Notio Aigaio
3,3 7,7 34,7 11,5 24,3 16,9 66,1 17,1 55,5 29,1 15,5 Kriti
17,5 11,4 34,2 16,4 22,2 14,9 68,4 16,8 58,3 17,3 24,4 España
16,2 11,4 42,7 16,5 24,2 12,0 68,2 19,8 60,3 17,4 22,4 Noroeste
15,9 12,2 40,5 17,5 24,6 12,3 68,0 19,7 62,5 15,9 21,6 Galicia
17,4 9,8 46,9 13,8 23,1 10,9 68,3 20,8 56,6 20,2 23,1 Principado de Asturias
16,0 10,1 49,7 15,1 23,4 12,7 68,8 18,6 56,1 19,0 24,9 Cantabria
15,0 7,7 36,5 12,0 17,9 12,6 68,8 18,6 51,4 17,3 31,2 Noreste
18,6 9,4 41,2 14,2 22,1 12,1 70,7 17,2 48,2 17,7 34,1 Pais Vasco
10,3 5,6 25,9 9,5 12,9 13,7 68,3 18,0 50,4 15,6 34,0 Comunidad Foral de Navarra
2330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:26Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
192Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei La Rioja 267 53,1 3,7 96,9 94,7 106,3 9,1 40,4 50,5 10,5 61,3 44,8 77,0
Aragón 1168 24,5 2,9 90,5 89,6 99,3 7,2 35,2 57,6 30,8 62,0 45,9 77,6
Comunidad de Madrid 5218 652,6 4,2 112,4 112,3 123,3 0,8 24,5 74,7 39,8 62,8 49,9 76,0
Centro 5265 24,5 2,8 69,4 69,4 76,2 10,0 30,9 59,1 7,2 56,1 38,9 72,6
Castilla y León 2465 26,2 2,4 78,0 77,5 85,6 9,2 30,9 59,9 9,9 57,4 41,4 72,9
Castilla-la Mancha 1722 21,7 3,1 67,1 67,5 73,7 9,5 33,6 56,9 6,0 57,6 38,5 75,9
Extremadura 1078 25,9 3,5 53,5 53,8 58,7 13,3 25,7 61,0 2,7 50,7 33,7 67,0
Este 11123 184,6 3,7 93,8 93,7 103,0 3,0 36,8 60,2 42,2 63,3 50,2 76,3
Catalu ña 6220 194,8 3,3 100,7 101,2 110,5 2,5 38,5 58,9 57,5 64,7 52,0 77,2
Comunidad Valenciana 4094 175,7 4,3 81,1 80,8 89,0 4,1 36,7 59,2 27,0 60,8 46,9 74,6
Illes Balears 810 161,6 5,3 105,4 102,4 115,7 2,0 24,3 73,7 15,6 65,8 53,9 77,3
Sur 8573 86,9 4,0 64,3 63,7 70,5 10,3 25,6 64,1 5,6 50,7 34,6 66,7
Andalucía 7291 83,6 3,9 63,1 62,5 69,2 10,5 25,3 64,3 6,6 49,6 33,6 65,6
Región de Murcia 1140 100,8 4,4 71,2 70,5 78,2 10,7 28,9 60,4 11,7 57,8 41,4 74,0
Ceuta y Melilla 142 4571,0 3,9 68,0 69,6 74,7 0,8 7,7 91,5 0,0 49,7 31,5 65,8
Ciudad Autónoma de Ceuta 75 3952,6 ::::
Ciudad Autónoma d e Melilla 67 5550,0 ::::
Canarias 1737 239,8 4,8 79,1 79,6 86,8 4,6 21,3 74,1 8,9 57,6 44,1 70,7
France 60912 96,2 2,6 104,8 104,4 115,0 4,1 25,4 70,5 140,3 62,9 56,4 69,6
Île de France 11055 920,3 2,8 164,6 163,7 180,7 0,3 17,3 82,4 309,1 66,4 61,7 71,2
Bassin Parisien 10486 72,0 1,9 92,4 92,5 101,4 5,6 30,3 64,0 90,4 63,2 56,0 70,5
Champagne-Ardenne 1339 52,3 2,0 96,1 97,1 105,4 8,9 28,7 62,4 70,0 62,6 54,5 70,9
Picardie 1866 96,2 1,5 84,1 84,6 92,3 5,1 32,0 62,9 88,3 62,3 54,5 70,1
Haute-Normandie 1786 145,0 2,4 98,6 97,5 108,2 3,0 31,9 65,1 106,2 61,1 53,9 68,6
Centre 2455 62,7 1,7 93,3 93,4 102,4 4,7 32,0 63,3 108,0 63,8 56,7 71,2
Basse-Normandie 1431 81,4 2,0 87,1 87,2 95,6 7,9 26,3 65,9 58,2 65,0 59,0 71,1
Bourgogne 1609 51,0 2,1 95,5 95,9 104,8 6,1 28,6 65,4 94,3 65,0 58,5 71,6
Nord - Pas-de-Calais 4014 323,3 2,2 83,0 82,4 91,1 2,4 29,7 67,9 46,3 54,1 44,2 64,1
Est 5202 108,3 1,8 94,1 93,9 103,3 3,1 33,4 63,5 121,9 64,8 57,2 72,4
Lorraine 2316 98,3 1,2 85,6 85,6 94,0 2,8 29,6 67,6 78,0 63,2 54,6 71,7
Alsace 1762 212,8 2,2 105,9 106,0 116,2 2,3 35,2 62,5 176,0 67,1 60,6 73,4
Franche-Comté 1124 69,4 2,4 93,1 92,3 102,2 4,9 38,5 56,6 128,2 65,0 57,8 72,2
Ouest 7884 92,6 3,0 90,6 89,8 99,4 6,5 29,0 64,5 69,4 64,9 59,3 70,4
Pays de la Loire 3277 102,1 3,1 93,4 92,7 102,5 6,4 32,2 61,5 62,2 65,9 60,1 71,5
Bretagne 2950 108,4 3,2 90,2 89,3 99,0 6,3 26,8 66,9 84,3 63,9 58,8 69,1
Poitou-Charentes 1657 64,2 2,3 85,6 85,3 93,9 7,2 26,9 65,9 57,2 64,8 58,7 70,9
Sud-Ouest 6267 60,5 2,8 92,2 91,6 101,1 6,4 23,8 69,8 71,3 62,9 56,0 69,9
Aquitaine 2956 71,5 3,0 94,5 93,9 103,6 7,4 22,5 70,1 48,6 61,4 53,6 69,3
Midi-Pyrénées 2602 57,4 2,7 91,3 90,8 100,1 4,8 25,5 69,8 103,3 64,5 57,9 71,0
Limousin 710 41,9 2,2 86,0 85,2 94,4 8,7 22,8 68,5 48,8 64,1 60,3 68,1
Centre-Est 7055 101,2 2,8 103,1 103,2 113,2 4,7 28,6 66,7 210,0 64,8 58,6 71,0
Rhône-Alpes 5743 131,4 2,9 106,6 106,6 116,9 4,1 28,6 67,3 233,7 64,8 58,7 71,0
Auvergne 1312 50,4 2,4 88,1 88,3 96,6 7,8 28,3 63,9 107,4 64,6 58,3 71,0
Méditerranée 7226 107,1 2,9 90,0 89,5 98,8 5,2 17,4 77,4 88,1 56,5 49,8 63,8
Languedoc-Roussillon 2361 86,2 3,2 80,2 80,5 88,1 7,7 17,7 74,6 60,7 54,8 47,7 62,4
Provence-Alpes-Côte d'Azur 4602 146,6 2,8 95,6 94,7 104,9 3,9 17,4 78,7 106,6 57,9 51,5 64,9
Corse 264 30,4 3,4 79,9 79,5 87,7 7,5 12,2 80,2 9,3 44,8 34,5 55,0
Départements d'Outre-Mer 1724 19,3 3,5 58,0 58,2 63,8 3,0 12,9 84,1 0,0 44,3 38,0 50,9
2340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:26Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
193Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké12,7 6,9 37,4 10,3 14,6 13,3 67,4 19,3 58,3 15,7 26,0 La Rioja
10,7 5,5 26,0 9,1 13,8 12,8 65,9 21,4 56,4 17,8 25,8 Aragón
12,3 7,1 39,7 10,3 15,0 14,6 70,1 15,4 45,9 20,1 34,0 Comunidad de Madrid
18,1 11,9 33,3 19,1 23,3 14,5 65,4 20,1 62,2 16,5 21,3 Centro
16,9 10,4 37,2 16,9 24,3 12,4 66,0 21,6 56,9 18,2 24,8 Castilla y León
15,0 9,4 30,8 16,4 17,4 16,1 64,7 19,2 66,9 15,2 18,0 Castilla-la Mancha
25,8 19,2 30,4 28,5 31,7 16,6 65,3 18,1 67,3 14,4 18,3 Extremadura
14,6 9,7 31,3 13,3 19,4 14,5 68,7 16,8 59,4 17,7 22,8 Este
12,8 9,6 37,1 13,1 19,5 13,9 68,6 17,5 56,6 18,4 25,0 Catalu ña
18,3 10,3 24,9 14,4 20,1 15,1 68,9 16,1 63,7 15,9 20,4 Comunidad Valenciana
10,5 7,3 16,7 9,3 14,9 16,4 68,3 15,3 59,6 21,8 18,7 Illes Balears
25,4 18,3 32,6 26,6 30,0 17,9 68,1 14,1 64,4 15,4 20,2 Sur
26,4 19,6 33,1 28,5 31,5 17,8 68,1 14,1 65,1 15,1 19,9 Andalucía
19,0 11,3 27,1 16,6 22,2 18,0 67,8 14,3 61,8 16,0 22,2 Región de Murcia
25,0 5,3 41,3 8,5 13,1 21,4 66,5 12,2 53,4 26,4 20,2 Ceuta y Melilla
Ciudad Autónoma de Ceuta
Ciudad Autónoma de Melilla
24,3 11,1 32,1 15,4 19,8 17,1 71,0 11,9 60,9 17,1 22,0 Canarias
9,8 8,7 32,7 9,8 18,9 18,9 65,1 16,0 35,9 40,6 23,5 France
7,9 8,1 33,5 7,9 15,0 19,8 68,1 12,1 31,4 33,6 35,0 Île de France
10,0 8,6 32,7 10,0 19,6 19,2 64,4 16,4 41,3 40,9 17,7 Bassin Parisien
9,7 9,3 36,5 11,0 27,0 19,2 65,1 15,7 43,2 41,3 15,5 Champagne-Ardenne
10,1 8,5 30,6 9,9 20,6 20,6 65,2 14,2 44,8 38,9 16,3 Picardie
12,0 10,1 37,6 10,8 22,2 20,3 65,2 14,5 41,4 38,0 20,6 Haute-Normandie
9,7 8,6 27,2 10,4 16,0 18,4 63,8 17,8 41,0 42,4 16,6 Centre
9,4 7,9 25,1 9,4 15,9 19,1 63,6 17,3 38,5 41,7 19,7 Basse-Normandie
9,1 6,9 41,5 8,4 16,7 17,7 63,4 18,9 38,1 43,5 18,3 Bourgogne
12,5 13,4 39,7 16,0 29,4 21,3 64,8 13,9 44,3 38,2 17,5 Nord - Pas-de-Calais
7,4 7,5 24,0 8,7 18,0 19,1 65,9 15,0 34,9 45,3 19,8 Est
8,8 7,8 27,1 9,2 19,9 19,0 65,6 15,4 35,9 45,9 18,2 Lorraine
5,4 6,7 21,4 7,0 13,4 19,2 66,8 13,9 32,0 45,6 22,4 Alsace
8,0 8,3 21,3 10,0 21,8 19,1 65,0 15,9 36,9 43,7 19,3 Franche-Comté
10,1 7,4 27,6 9,0 15,6 18,4 63,9 17,7 33,5 45,4 21,1 Ouest
10,1 7,7 28,5 9,6 14,6 19,2 64,4 16,4 34,9 44,7 20,4 Pays de la Loire
9,6 6,7 23,4 8,2 16,0 18,3 63,8 18,0 30,9 45,8 23,2 Bretagne
11,2 8,0 33,0 9,4 17,0 17,0 63,1 19,9 35,8 46,0 18,1 Poitou-Charentes
9,8 8,5 31,6 10,3 18,3 16,6 63,8 19,6 33,5 44,0 22,4 Sud-Ouest
11,5 9,2 30,7 11,5 18,8 16,9 64,0 19,1 36,0 43,5 20,4 A quitaine
8,4 8,1 32,1 9,9 17,6 16,7 64,1 19,2 30,1 43,4 26,5 Midi-Pyrénées
8,8 6,4 35,6 7,0 19,2 14,6 62,4 23,0 34,9 48,4 16,7 Limousin
9,5 6,9 25,5 7,8 16,5 18,9 65,3 15,8 32,3 42,1 25,6 Centre-Est
9,3 6,9 24,9 7,9 17,0 19,5 65,5 15,0 31,8 41,2 27,0 Rhône-Alpes
10,5 6,9 28,0 7,6 13,6 16,2 64,3 19,6 34,4 46,3 19,3 Auvergne
13,4 12,0 41,2 13,4 24,9 17,8 63,5 18,7 40,3 39,5 20,2 Méditerranée
14,9 13,1 42,7 15,0 31,3 17,5 63,2 19,3 40,7 39,4 19,9 Languedoc-Roussillon
12,9 11,4 39,9 12,4 21,4 18,0 63,7 18,4 39,4 40,1 20,6 Provence-Alpes-Côte d'Azur
10,8 13,3 56,6 18,3 44,2 16,9 64,4 18,7 58,9 26,1 15,0 Corse
: 26,5 76,1 29,4 51,3 27,6 64,3 8,1 : : : Départements d'Outre-Mer
2350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
194Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei Guadeloupe 433 253,7 4,4 60,8 60,9 66,7 2,8 12,8 84,4 6,7 45,9 40,3 52,1
Martini que 387 343,3 3,6 67,8 67,9 74,5 5,7 12,5 81,9 0,6 48,2 43,6 53,2
Guyane 170 2,0 -0,4 48,2 48,9 52,9 2,4 13,9 83,7 0,7 44,0 35,2 52,8
Réunion 735 291,5 4,4 53,5 53,8 58,7 1,7 12,9 85,4 2,6 41,3 34,2 48,7
Ireland 3853 54,8 9,2 117,6 115,0 129,1 6,9 27,8 65,3 83,6 65,0 55,2 74,7
Border, Midland and Western 1016 30,5 8,1 85,4 83,8 93,7 11,4 31,4 57,3 62,1 62,2 51,7 72,4
Southern and Eastern 2837 76,7 9,5 129,2 126,2 141,8 5,5 26,6 67,9 91,3 65,9 56,4 75,5
Italia 57927 192,2 1,9 100,1 101,3 109,9 5,0 31,8 63,2 73,2 55,5 42,0 69,1
Nord-Ovest 15180 262,0 1,8 124,2 125,9 136,3
Nord Ovest 6030 176,9 1,5 113,4 115,1 124,5 3,5 34,0 62,5 98,9 61,1 50,4 71,7
Piemonte 4291 168,9 1,3 115,1 117,5 126,3 3,4 38,1 58,4 115,9 62,0 51,6 72,2
Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 121 37,0 0,6 123,9 124,7 136,0 4,9 25,6 69,5 43,2 66,3 56,1 75,9
Liguria 1619 298,7 2,1 108,2 108,2 118,7 3,7 22,7 73,7 61,7 58,2 46,8 69,8
Lombardia 9150 383,4 1,9 131,3 133,1 144,0 1,9 40,1 58,0 158,5 63,2 51,8 74,5
Nord-Est 10715 172,9 1,9 120,9 122,9 132,7
Nord Est 6692 167,9 1,9 117,7 119,7 129,1 4,4 37,2 58,4 100,3 63,4 51,4 75,2
Trentino-Alto Adige 947 69,6 2,4 133,0 134,8 146,0 7,8 27,3 64,9 62,7 66,4 54,7 77,8
Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 467 63,1 2,7 143,4 144,9 157,4
Provincia Autonoma Trento 480 77,3 2,1 123,0 125,0 135,0
Veneto 4556 247,7 1,9 115,8 118,0 127,1 4,0 40,2 55,7 106,2 63,2 50,7 75,4
Friuli-Venezia Giulia 1190 151,5 1,4 112,5 114,3 123,5 3,1 33,5 63,3 107,9 62,0 51,7 72,2
Emilia-Romagna 4023 181,8 1,9 126,2 128,3 138,5 5,4 35,6 59,1 163,0 67,5 58,9 76,0
Centro 11191 191,8 2,0 108,9 110,1 119,5
Centro 5870 142,7 2,2 106,6 107,6 116,9 4,0 35,0 61,0 60,1 61,5 50,7 72,2
Toscana 3553 154,6 2,2 111,1 112,0 121,9 3,9 33,0 63,2 64,2 61,5 50,6 72,6
Umbria 843 99,7 2,0 97,9 99,4 107,4 4,6 33,0 62,4 38,2 59,0 47,8 70,2
Marche 1473 152,0 2,2 100,7 101,7 110,5 4,1 40,7 55,2 62,9 62,7 52,7 72,6
Lazio 5322 309,2 1,8 111,4 112,9 122,2 3,3 19,9 76,7 44,2 55,0 41,1 69,3
Sud 14123 192,7 2,1 66,9 67,5 73,4
Abruzzo-Molise 1609 105,6 1,7 82,8 83,0 90,9 6,6 31,1 62,3 48,5 54,8 40,2 69,5
Abruzzo 1282 118,8 1,6 84,0 84,3 92,2 5,8 31,6 62,6 58,6 55,6 41,1 70,1
Molise 327 73,6 2,2 78,1 78,1 85,7 10,0 29,1 60,9 9,1 51,8 36,8 66,8
Campania 5783 425,5 2,3 65,1 65,4 71,5 6,4 24,4 69,3 10,9 41,9 24,1 60,1
Sud 6731 151,4 2,0 64,6 65,5 70,9 10,9 25,5 63,6 8,5 44,4 27,3 61,8
Puglia 4087 211,0 1,9 65,0 66,1 71,3 10,3 26,9 62,8 9,1 45,3 27,5 63,7
Basilicata 604 60,4 2,1 70,5 72,5 77,3 10,4 33,2 56,4 8,7 46,1 29,4 62,8
Calabria 2040 135,3 2,2 62,1 62,2 68,1 12,4 19,9 67,7 7,1 41,9 26,4 57,5
Isole 6717 134,9 2,1 67,9 68,0 71,5
Sicilia 5071 197,3 2,1 65,3 65,4 71,6 9,3 20,4 70,3 14,2 41,9 24,2 60,2
Sardegna 1646 68,3 2,2 76,0 76,1 83,4 8,7 23,5 67,8 11,2 46,7 31,2 62,2
Luxembourg (Grand-Duché) 442 170,9 6,1 194,0 194, 4 212,9 2,0 20,1 77,9 203,5 63,6 51,5 75,5
Nederland 16043 473,6 3,3 113,3 111,5 124,3 3,0 20,8 76,2 222,9 74,4 66,2 82,4
Noord-Nederland 1678 201,1 2,8 105,9 102,1 116,3 4,1 23,8 72,1 76,8 72,1 63,7 80,1
Groningen 568 242,9 2,8 133,2 125,1 146,1 2,8 21,3 75,9 87,1 70,8 63,2 78,2
Friesland 633 188,6 3,2 93,8 91,9 103,0 4,3 25,6 70,1 64,6 72,7 64,3 80,7
Drenthe 477 179,9 2,4 89,5 87,9 98,3 5,4 24,5 70,2 80,8 72,8 63,5 81,8
Oost-Nederland 3367 345,6 3,2 95,5 94,1 104,8 3,6 22,7 73,7 131,3 74,5 65,9 82,7
Overijssel 1090 326,7 3,1 96,1 94,4 105,5 4,2 26,1 69,7 139,9 73,4 64,9 81,5
2360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
195Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké: 26,0 77,2 28,6 57,8 25,2 65,2 9,6 : : : Guadeloupe
: 22,9 79,7 26,0 55,2 23,5 65,1 11,5 : : : Martini que
: 24,4 74,6 29,0 46,5 35,6 60,6 3,8 : : : Guyane
: 29,3 74,4 32,1 48,6 29,5 64,2 6,3 : : : Réunion
15,3 4,3 29,3 3,8 7,8 21,9 66,9 11,2 39,7 34,9 25,4 Ireland
15,1 5,5 31,2 5,5 9,6 22,3 64,9 12,8 46,8 33,5 19,6 Border, Midland and Western
15,4 3,8 28,3 3,2 7,1 21,7 67,7 10,6 37,3 35,3 27,4 Southern and Eastern
9,0 59,6 12,2 27,2 14,4 67,6 18,0 55,9 33,9 10,2 Italia
Nord-Ovest
5,4 50,0 7,6 17,0 11,5 67,0 21,5 56,5 33,7 9,8 Nord Ovest
5,1 47,5 7,3 15,5 11,9 67,7 20,4 57,6 33,0 9,4 Piemonte
3,6 19,3 5,5 10,6 12,6 68,7 18,7 58,6 33,8 7,7 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste
6,3 57,4 8,6 23,0 10,4 64,9 24,7 53,4 35,5 11,1 Liguria
3,8 36,5 5,6 11,4 13,0 69,5 17,5 53,7 35,2 11,0 Lombardia
Nord-Est
3,3 26,2 5,1 7,5 13,3 68,5 18,2 55,6 35,5 8,9 Nord Est
2,6 11,7 3,8 5,0 15,9 67,5 16,6 52,4 38,5 9,1 Trentino-Alto Adige
Provincia Autonoma Bolzano/Bozen
Provincia Autonoma Trento
3,4 28,6 5,2 7,6 13,3 69,0 17,8 57,4 33,9 8,7 Veneto
3,7 25,8 5,6 9,4 11,2 67,7 21,1 51,3 39,0 9,7 Friuli-Venezia Giulia
3,3 25,5 4,6 9,0 11,2 66,7 22,1 51,9 36,6 11,5 Emilia-Romagna
Centro
4,8 38,6 7,3 14,6 12,0 66,2 21,8 55,0 34,5 10,5 Centro
4,8 38,8 7,3 16,2 11,5 66,6 21,9 56,5 33,3 10,2 Toscana
5,7 44,9 8,9 16,5 12,2 65,6 22,2 48,1 40,4 11,5 Umbria
4,4 33,8 6,4 10,5 12,9 65,8 21,3 55,1 34,1 10,7 Marche
8,6 68,7 11,9 32,0 14,2 68,8 17,0 48,3 38,9 12,8 Lazio
Sud
7,5 56,5 11,7 23,0 14,4 65,7 19,9 52,6 36,6 10,8 Abruzzo-Molise
6,2 54,1 10,0 20,1 14,4 65,9 19,8 52,2 36,9 10,9 Abruzzo
12,6 61,0 18,7 34,3 14,7 64,8 20,5 54,4 35,2 10,4 Molis e
21,1 73,7 30,6 59,5 19,3 67,2 13,6 59,8 31,0 9,1 Campania
17,4 63,8 25,8 44,4 17,2 67,1 15,7 60,6 30,2 9,1 Sud
14,0 65,8 20,6 37,8 17,3 67,7 15,1 62,1 28,8 9,1 Puglia
15,3 60,3 23,8 43,4 16,3 66,0 17,8 58,6 33,3 8,1 Basilicata
24,6 62,2 35,6 58,2 17,4 66,3 16,3 58,2 32,2 9,6 Calabria
Isole
20,1 69,3 28,4 51,2 18,0 65,9 16,1 61,7 29,2 9,2 Sicilia
18,5 58,5 26,4 48,3 14,6 70,2 15,3 62,8 29,0 8,2 Sardegna
2,0 2,6 27,4 3,6 7,0 18,9 66,8 14,3 38,4 43,0 18,7 Luxembourg (Grand-Duché)
5,4 2,8 26,5 3,1 5,0 18,6 67,9 13,6 32,2 42,8 25,0 Nederland
7,3 3,5 27,7 4,3 7,3 18,2 67,2 14,7 34,0 45,8 20,2 Noord-Nederland
7,8 4,2 29,2 5,2 8,3 16,8 68,7 14,5 32,2 43,6 24,2 Groningen
7,1 3,2 27,0 4,0 6,7 19,0 66,7 14,3 33,8 46,8 19,4 Friesland
7,0 3,1 26,0 3,6 6,6 18,6 66,1 15,3 36,4 47,1 16,5 Drenthe
5,1 2,7 24,6 3,2 4,6 19,6 67,3 13,2 32,6 44,7 22,6 Oost-Nederland
5,2 2,9 23,4 3,1 4,8 19,5 66,9 13,7 34,1 45,7 20,2 Overijssel
2370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
196Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei Gelderland 1941 389,6 3,0 97,4 96,1 106,9 3,1 21,9 75,0 148,0 74,9 66,6 83,1
Flevoland 335 235,9 5,8 82,4 81,3 90,4 4,0 16,8 79,2 107,8 75,1 65,5 84,6
West-Nederland 7473 859,6 3,4 125,8 123,9 138,0 2,5 16,2 81,3 117,7 74,9 67,0 82,8
Utrecht 1124 824,0 4,5 142,8 140,9 156,7 1,1 14,8 84,1 184,4 76,2 68,9 83,7
Noord-Holland 2542 956,7 3,5 132,5 131,4 145,5 2,0 15,3 82,7 130,8 76,1 68,5 83,6
Zuid-Holland 3431 1196,8 3,3 118,5 116,0 130,0 3,0 16,4 80,6 148,1 73,8 65,6 81,8
Zeeland 376 208,3 0,8 95,4 95,6 104,7 4,8 26,1 69,1 102,4 73,1 62,5 83,3
Zuid-Nederland 3525 497,0 3,3 107,3 106,3 117,7 3,3 27,4 69,2 535,2 74,4 65,9 82,6
Noord-Brabant 2383 483,4 3,6 111,5 110,4 122,3 3,2 27,6 69,3 697,8 75,9 67,6 83,9
Limburg 1143 528,2 2,7 98,5 97,8 108,1 3,7 27,2 69,2 199,9 71,3 62,4 79,8
Österreich 8032 95,8 2,4 111,9 113,5 122,8 5,7 29,4 65,0 157,6 69,0 61,5 76,5
Ostösterreich 3395 144,1 2,2 119,0 121,2 130,6 4,8 25,2 70,0 65,6 68,4 62,1 74,7
Burgenland 276 69,5 3,1 76,2 76,3 83,6 5,3 30,1 64,7 69,2 67,9 59,3 76,2
Niederösterreich 1531 79,9 2,9 92,3 94,5 101,3 8,8 30,6 60,6 133,3 70,0 62,2 77,7
Wien 1588 3827,5 1,7 152,2 154,7 167,0 0,9 19,1 80,0 146,0 67,0 62,5 71,6
Südösterreich 1744 67,3 2,6 96,2 97,0 105,6 8,0 32,6 59,4 141,5 67,5 58,7 76,4
Kärnten 556 58,3 2,3 96,3 97,5 105,6 6,5 30,6 62,9 124,4 66,9 56,9 77,1
Steiermark 1188 72,5 2,7 96,2 96,8 105,5 8,7 33,5 57,8 149,6 67,8 59,5 76,2
Westösterreich 2893 84,1 2,6 113,1 114,4 124,1 5,3 32,3 62,4 192,2 70,6 62,4 78,8
Oberösterreich 1367 114,1 2,7 108,2 108,9 118,7 6,8 35,3 57,9 189,7 70,9 62,9 78,8
Salzburg 513 71,7 2,0 123,6 126,5 135,7 4,5 24,9 70,7 139,5 71,8 65,1 78,8
Tirol 667 52,7 2,7 113,4 114,8 124,4 4,6 27,8 67,7 136,0 69,5 61,0 78,1
Vorarlberg 347 133,5 2,6 116,2 117,8 127,5 2,1 40,4 57,5 387,8 69,6 58,9 80,2
Portugal 10293 112,0 3,5 70,7 70,6 77,6 12,4 33,9 53,8 4,7 68,2 60,8 75,9
Continente 9811 110,5 3,5 70,9 70,8 77,8 12,3 34,1 53,6 4,7 68,5 61,3 75,9
Norte 3646 171,3 2,6 56,9 57,3 62,5 11,4 43,3 45,4 4,3 67,8 59,9 76,0
Centro 1784 75,4 3,4 56,9 56,8 62,5 26,9 30,8 42,3 4,8 73,6 67,3 80,1
Centro 2402 83,5 3,7 57,9 57,7 63,5
Lisboa e Vale do Tejo 3462 290,1 4,1 94,7 94,4 103,9 4,5 29,1 66,5 6,3 67,1 60,7 73,8
Lisboa 2603 1011,2 3,9 105,1 105,0 115,4
Alentejo 526 19,5 2,1 56,9 56,5 62,5 14,6 23,4 62,0 1,2 65,2 56,5 74,0
Alentejo 766 24,6 3,2 60,7 59,8 66,6
Algarve 394 78,9 5,4 72,4 71,4 79,4 9,7 21,3 69,0 3,1 68,6 60,0 77,1
Açores 238 101,9 3,9 55,8 54,5 61,2 13,7 29,1 57,2 0,0 61,5 44,5 78,3
Madeira 244 313,6 5,0 78,4 77,4 86,0 12,8 27,4 59,8 2,7 65,1 56,5 74,5
Suomi/Finland 5188 17,0 4,1 103,9 103,4 114,1 5,4 27,0 67,6 325,2 68,1 66,2 70,0
Manner-Suomi 5162 17,0 4,1 103,7 103,2 113,8 5,4 27,1 67,6 326,2 68,0 66,1 69,9
Itä-Suomi 679 9,7 2,0 75,7 75,5 83,0 10,3 25,6 64,1 80,0 59,9 57,7 62,0
Väli-Suomi 704 16,4 3,1 85,8 86,0 94,1 9,7 29,7 60,6 171,9 65,9 62,4 69,3
Pohjois-Suomi 557 4,3 3,0 90,2 89,4 99,0 7,3 27,0 65,8 292,4 62,0 61,1 62,8
Uusimaa (Suuralue) 1401 153,8 5,9 140,3 139,4 153,9 1,1 20,6 78,4 588,0 75,3 74,4 76,2
Etelä-Suomi 1821 34,8 3,6 97,2 97,0 106,7 5,5 32,5 62,0 291,4 67,7 65,1 70,3
Etelä-Suomi 2537 62,1 5,0 121,5 120,9 133,3
Länsi-Suomi 1319 22,6 3,5 91,1 91,0 99,9
Pohjois-Suomi 628 4,7 3,1 89,0 88,2 97,7
Åland 26 17,0 5,4 141,6 140,8 155,4 5,2 17,2 77,6 108,0 77,6 73,8 81,4
Sverige 8896 21,6 2,9 106,1 107,8 116,5 2,5 23,0 74,5 345,5 73,6 72,2 74,9
Stockholm 1831 282,1 4,7 144,9 148,2 159,0 0,6 13,7 85,8 582,1 78,4 77,5 79,4
2380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
197Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké5,0 2,4 23,6 2,9 4,0 19,0 67,5 13,6 32,3 43,5 24,1 Gelderland
6,2 3,7 30,8 5,4 7,4 23,8 67,3 8,9 29,7 48,5 21,8 Flevoland
5,2 2,6 27,3 2,8 4,7 18,4 68,0 13,6 30,1 41,3 28,6 West-Nederland
4,5 2,2 23,1 2,4 4,3 19,0 68,6 12,5 26,6 38,7 34,7 Utrecht
5,5 2,6 25,3 2,6 3,9 17,8 68,8 13,5 27,4 41,8 30,8 Noord-Holland
5,1 2,9 30,3 3,2 5,4 18,6 67,6 13,8 33,0 41,2 25,8 Zuid-Holland
5,7 2,3 22,0 2,8 4,2 18,5 65,2 16,4 33,9 46,9 19,1 Zeeland
5,0 2,7 25,9 3,1 5,0 18,2 68,5 13,4 35,2 42,8 21,9 Zuid-Nederland
5,0 2,4 23,0 2,8 4,3 18,6 68,6 12,8 34,0 42,9 23,0 Noord-Brabant
5,2 3,3 30,4 4,0 6,6 17,3 68,2 14,6 37,7 42,7 19,6 Limburg
3,3 4,0 28,1 3,9 6,2 16,8 67,7 15,5 21,7 62,6 15,7 Österreich
3,5 5,4 33,3 4,9 8,1 15,8 67,9 16,3 21,2 62,0 16,9 Ostösterreich
2,4 4,2 21,2 4,8 7,1 15,2 66,7 18,1 27,5 61,0 11,6 Burgenland
2,6 3,5 27,3 3,7 5,7 16,8 66,6 16,5 20,1 66,2 13,7 Niederösterreich
4,4 7,2 37,1 6,0 11,1 15,0 69,3 15,7 21,1 58,4 20,6 Wien
3,8 3,4 26,9 3,5 5,7 16,5 67,2 16,4 19,6 65,9 14,5 Südösterreich
3,8 2,7 24,6 3,2 5,5 16,9 66,9 16,2 14,2 70,9 14,9 Kärnten
3,8 3,8 27,6 3,7 5,8 16,2 67,3 16,5 22,0 63,6 14,3 Steiermark
2,7 2,7 17,0 2,9 4,7 18,2 67,7 14,0 23,7 61,3 15,1 Westösterreich
2,5 3,1 21,1 3,4 5,1 18,0 67,1 14,9 24,8 60,3 14,9 Oberösterreich
2,6 2,8 12,4 2,8 5,4 17,9 68,6 13,5 19,9 65,0 15,1 Salzburg
3,6 2,0 11,7 1,8 3,4 18,4 68,2 13,4 21,7 62,9 15,4 Tirol
2,3 2,5 12,6 2,8 4,4 19,2 68,4 12,4 28,7 56,3 15,0 Vorarlberg
4,1 5,1 34,5 6,1 11,6 16,0 67,6 16,4 79,6 11,1 9,3 Portugal
4,1 5,2 34,5 6,2 11,8 15,8 67,7 16,5 79,3 11,2 9,5 Continente
3,4 4,9 37,0 5,9 10,0 17,5 68,5 14,0 84,1 8,7 7,2 Norte
2,7 3,0 27,4 3,8 11,2 14,9 65,5 19,6 82,6 8,7 8,8 Centro
Centro
5,2 6,5 36,9 7,6 13,6 14,9 68,8 16,3 72,8 14,8 12,4 Lisboa e Vale do Tejo
Lisboa
8,0 6,6 21,0 9,2 16,9 13,6 62,9 23,5 79,8 10,1 10,1 Alentejo
Alentejo
3,0 5,3 28,2 6,7 14,3 14,7 66,6 18,7 80,4 12,9 6,7 Algarve
3,7 2,5 38,6 4,3 7,9 21,9 65,8 12,4 86,3 8,9 4,9 A çores
3,3 2,5 33,4 3,0 5,2 19,4 67,2 13,4 85,9 9,3 4,8 Madeira
9,1 24,9 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Suomi/Finland
9,1 25,0 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Manner-Suomi
13,3 26,4 13,7 29,3 17,6 65,4 17,0 27,0 46,6 26,3 Itä-Suomi
9,3 27,4 10,4 20,4 18,8 64,9 16,4 26,7 43,8 29,4 Väli-Suomi
14,1 19,7 13,1 28,0 20,7 66,2 13,2 24,4 47,4 28,2 Pohjois-Suomi
5,8 22,6 5,0 14,7 18,6 69,9 11,5 22,3 37,2 40,5 Uusimaa (Suuralue)
9,1 27,1 9,6 22,0 17,3 66,3 16,4 26,0 43,6 30,3 Etelä-Suomi
Etelä-Suomi
Länsi-Suomi
Pohjois-Suomi
2,9 0,0 2,8 17,7 18,8 65,2 16,0 31,0 43,0 26,1 Åland
5,1 19,9 4,6 12,8 18,5 64,2 17,3 18,5 55,1 26,4 Sverige
4,0 12,1 3,7 11,5 18,6 67,0 14,4 13,5 51,8 34,7 Stockholm
2390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
198Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei Östra Mellansverige 1495 38,9 2,1 91,1 92,5 99,9 2,9 26,1 71,0 315,3 72,2 70,1 74,2
Sydsverige 1283 91,9 3,3 98,3 99,7 107,9 2,8 23,7 73,6 402,5 70,7 68,6 72,8
Norra Mellansverige 831 13,0 0,4 89,3 91,8 98,0 3,7 27,0 69,3 200,3 69,7 68,4 70,9
Mellersta Norrland 375 5,3 0,8 98,8 98,7 108,4 3,8 21,2 75,0 132,6 68,9 69,0 68,7
Övre Norrland 511 3,3 0,5 92,6 93,7 101,6 3,2 23,7 73,1 207,7 68,6 68,4 68,7
Småland med Öarna 797 24,0 2,1 95,8 97,3 105,1 4,1 30,7 65,2 127,0 75,2 73,3 77,1
Västsverige 1774 60,3 3,2 102,5 103,5 112,5 2,4 25,3 72,3 339,3 75,5 74,2 76,7
United Kingdom 58837 241,3 3,0 105,4 103,1 115,7 1,4 24,3 74,3 124,4 71,7 65,3 78,0
North East 2517 292,2 0,8 80,3 78,6 88,1 0,9 27,2 71,9 72,6 65,6 61,0 70,1
Tees Valley & Durham 1133 371,9 0,0 76,1 75,0 83,5 0,8 30,8 68,4 66,1 64,0 58,6 69,4
Northumberland and Tyne & Wear 1384 248,6 1,4 83,7 81,5 91,8 0,9 24,4 74,8 78,0 66,9 63,1 70,6
North West (inc. Merseyside) 6732 475,2 2,6 94,8 92,4 104,0 0,8 26,0 73,2 96,0 69,4 63,8 74,9
Cumbria 488 71,5 -0,9 79,1 80,2 86,8 3,6 30,9 65,5 75,7 69,3 62,6 76,0
Cheshire 984 422,0 2,8 117,7 113,6 129,1 0,9 27,7 71,4 204,6 72,9 67,9 77,7
Greater Manchester 2483 1930,8 3,2 102,6 99,3 112,6 0,3 25,4 74,3 68,7 69,4 63,7 75,0
Lancashire 1416 461,1 1,8 90,0 87,9 98,8 1,0 28,1 70,8 69,2 72,1 66,6 77,4
Merseyside 1362 2078,3 1,9 74,5 73,7 81,8 0,2 21,8 78,1 104,5 64,2 58,7 69,6
Yorkshire & the Humber 4967 319,1 2,1 90,8 89,2 99,7 1,2 27,1 71,7 81,1 70,5 63,8 77,0
East Riding & North Lincolnshire 869 237,6 0,3 87,1 86,3 95,6 2,0 29,5 68,5 63,3 68,6 60,7 76,5
North Yorkshire 751 90,4 3,1 96,2 93,6 105,6 2,5 24,2 73,3 130,3 75,6 68,7 82,5
South Yorkshire 1267 812,2 2,0 77,1 75,4 84,6 0,6 28,6 70,9 52,7 67,9 61,1 74,4
West Yorkshire 2080 1022,6 2,5 98,7 97,4 108,3 0,6 26,5 72,9 88,5 71,1 64,9 77,0
East Midlands 4175 267,2 2,5 96,6 95,6 106,0 1,4 30,3 68,3 104,9 73,5 66,8 80,1
Derbyshire & Nottinghamshire 1972 411,9 2,5 95,8 93,9 105,1 0,5 31,8 67,6 111,3 71,3 65,3 77,3
Leicestershire, Rutland & Northants 1555 316,2 3,0 104,4 104,4 114,6 1,3 29,8 69,0 139,1 76,6 68,7 84,3
Lincolnshire 648 109,4 1,6 80,7 79,3 88,5 4,4 26,8 68,8 42,2 73,0 66,7 79,2
West Midlands 5267 405,0 2,3 95,2 93,6 104,5 1,0 30,6 68,5 94,4 71,2 64,1 78,1
Herefordshire, Worcestershire & Warks 1223 207,3 3,3 96,6 94,0 106,0 1,6 30,0 68,4 172,4 76,3 69,0 83,6
Shropshire & Staffordshire 1489 240,1 1,4 79,7 81,0 87,4 1,5 30,6 67,9 73,6 74,2 67,6 80,3
West Midlands 2554 2842,3 2,2 103,6 100,8 113,7 0,3 30,9 68,8 70,2 67,1 59,7 74,2
Eastern 5395 282,2 3,3 101,4 98,8 111,3 1,5 25,0 73,5 238,6 76,1 69,0 83,1
East Anglia 2177 173,2 2,0 95,7 92,8 105,1 2,6 25,3 72,1 310,9 75,5 68,4 82,5
Bedfordshire, Hertfordshire 1601 557,0 4,8 122,6 119,3 134,5 0,6 23,8 75,6 213,7 78,3 71,5 84,8
Essex 1616 439,8 3,2 88,2 86,4 96,7 1,0 25,9 73,1 165,2 74,9 67,5 82,2
London 7188 4538,8 4,6 164,7 159,5 180,7 0,3 13,9 85,8 102,3 68,7 61,5 75,6
Inner London 2772 8648,0 5,2 263,4 251,4 289,1 0,1 11,4 88,5 131,1 63,4 56,9 69,7
Outer London 4416 3496,2 3,8 102,7 102,0 112,7 0,4 15,4 84,3 84,1 72,3 64,7 79,6
South East 8007 419,0 4,1 115,9 112,9 127,2 1,4 22,4 76,2 209,8 77,0 70,0 83,8
Berkshire, Bucks & Oxfordshire 2093 364,5 5,2 149,0 146,4 163,5 1,5 22,7 75,8 318,8 79,4 72,9 85,6
Surrey, East & West Sussex 2555 467,9 3,8 113,6 110,5 124,6 1,3 19,6 79,2 151,7 76,4 69,4 83,4
Hampshire & Isle of Wight 1778 426,1 3,9 103,0 100,4 113,0 1,0 24,4 74,6 233,5 78,1 71,2 84,8
Kent 1581 423,3 3,0 90,3 86,4 99,1 2,2 24,3 73,5 133,0 73,4 65,8 81,1
South West 4934 205,8 2,7 93,8 92,4 103,0 2,0 23,7 74,3 132,9 76,2 70,4 81,9
Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 2163 284,5 3,3 112,1 110,4 123,0 1,3 23,0 75,6 228,8 78,3 72,5 84,0
Dorset & Somerset 1192 195,3 2,1 82,8 83,0 90,9 2,1 24,3 73,6 80,6 76,6 70,9 82,2
Cornwall & Isles of Scilly 502 141,1 1,9 59,5 59,1 65,3 3,0 22,5 74,5 65,5 71,3 64,2 78,2
Devon 1077 160,6 1,9 85,3 82,0 93,6 2,9 25,0 72,1 57,1 73,6 68,4 78,8
Wales 2903 139,8 1,8 83,0 81,5 91,1 2,6 26,2 71,2 69,7 66,3 59,4 73,2
2400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
199Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké5,2 23,0 4,9 13,6 18,7 64,0 17,3 19,8 55,9 24,3 Östra Mellansverige
6,2 25,1 5,9 15,2 18,2 63,9 18,0 19,9 53,7 26,3 Sydsverige
6,3 19,1 5,7 13,7 18,0 62,3 19,7 20,4 59,4 20,2 Norra Mellansverige
5,9 19,3 4,5 13,7 17,5 62,5 20,0 20,2 58,5 21,3 Mellersta Norrland
6,1 17,6 4,6 13,1 18,4 64,2 17,4 13,8 61,6 24,6 Övre Norrland
: 3,9 18,1 4,1 9,6 18,8 62,3 18,9 23,4 56,3 20,3 Småland med Öarna
: 4,9 21,7 4,3 12,9 18,9 63,8 17,3 19,6 54,1 26,3 Västsverige
9,6 5,1 21,9 4,5 12,0 19,1 65,4 15,6 18,1 52,4 29,5 United Kingdom
6,8 27,0 5,2 14,2 18,8 65,2 16,1 21,2 55,7 23,0 North East
7,2 24,6 6,0 16,6 19,3 65,2 15,5 22,5 55,9 21,6 Tees Valley & Durham
6,4 29,1 4,5 12,4 18,3 65,2 16,5 20,2 55,6 24,3 Northumberland and Tyne & Wear
5,3 26,6 4,3 12,6 19,4 65,0 15,6 20,7 54,1 25,2 North West (inc. Merseyside)
5,1 28,0 4,1 11,7 17,7 64,3 17,9 17,1 58,5 24,4 Cumbria
4,2 20,3 3,2 11,8 19,0 65,6 15,5 14,4 54,9 30,6 Cheshire
5,6 27,4 4,6 12,2 20,1 65,4 14,5 22,1 52,3 25,6 Greater Manchester
4,4 21,7 3,7 12,4 19,3 64,3 16,4 20,1 55,9 24,0 Lancashire
6,6 31,6 5,4 14,3 19,4 64,5 16,1 24,5 53,3 22,3 Merseyside
9,5 5,2 21,3 4,3 12,6 19,2 65,0 15,8 20,2 54,9 24,9 Yorkshire & the Humber
6,3 26,3 5,2 15,5 19,3 64,2 16,5 19,0 58,1 22,9 East Riding & North Lincolnshire
3,7 18,6 3,6 7,6 17,8 64,4 17,8 15,1 55,1 29,8 North Yorkshire
5,2 24,6 3,7 12,4 18,9 65,3 15,8 21,5 56,2 22,3 South Yorkshire
5,4 17,9 4,5 13,1 19,9 65,4 14,7 21,7 52,8 25,5 West Yorkshire
8,5 4,5 22,9 4,4 10,6 18,8 65,3 15,9 19,7 55,7 24,6 East Midlands
5,1 28,9 4,5 11,2 18,6 65,4 16,0 20,7 55,7 23,6 Derbyshire & Nottinghamshire
4,0 17,5 4,6 10,4 19,6 65,9 14,5 19,1 53,9 27,0 Leicestershire, Rutland & Northants
4,3 13,2 3,4 9,5 17,7 63,3 19,0 17,7 60,1 22,2 Lincolnshire
10,3 5,6 20,7 5,2 14,2 19,5 64,9 15,6 21,4 53,3 25,2 West Midlands
3,5 13,1 4,1 8,9 18,3 65,2 16,5 16,7 53,6 29,7 Herefordshire, Worcestershire & Warks
4,6 21,8 4,0 11,2 18,7 65,8 15,6 18,0 56,6 25,5 Shropshire & Staffordshire
7,4 22,1 6,7 18,2 20,5 64,2 15,3 26,1 51,2 22,8 West Midlands
3,7 18,2 3,5 9,4 18,9 65,1 16,0 15,8 57,0 27,2 Eastern
7,4 3,7 16,5 3,3 9,8 18,4 64,4 17,2 16,6 56,9 26,5 East Anglia
3,5 17,6 3,2 8,4 19,9 66,0 14,2 12,3 54,9 32,8 Bedfordshire, Hertfordshire
4,0 20,8 4,0 10,0 18,7 65,0 16,3 18,2 59,1 22,7 Essex
11,9 6,7 23,6 6,0 14,2 19,3 68,2 12,5 17,5 41,1 41,4 London
: 9,0 27,1 7,7 18,4 19,2 69,8 10,9 20,4 31,6 48,0 Inner London
: 5,3 19,9 4,9 11,6 19,4 67,1 13,6 15,5 47,4 37,0 Outer London
3,7 14,9 3,5 8,9 18,8 65,2 16,0 12,7 53,3 34,0 South East
3,4 11,4 3,0 8,6 19,6 67,5 12,9 13,4 49,3 37,4 Berkshire, Bucks & Oxfordshire
3,8 17,9 3,6 7,8 17,9 63,7 18,4 11,8 52,7 35,5 Surrey, East & West Sussex
3,5 9,5 3,7 9,9 18,6 65,4 16,0 10,5 55,8 33,7 Hampshire & Isle of Wight
4,2 19,7 3,9 9,8 19,3 64,4 16,4 15,9 57,3 26,8 Kent
8,8 3,7 14,0 3,3 9,1 18,0 63,6 18,4 12,8 57,1 30,1 South West
3,6 9,2 3,3 8,5 18,7 65,2 16,1 12,5 55,1 32,4 Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset
3,6 13,3 3,4 8,5 17,4 61,9 20,7 13,1 57,0 29,9 Dorset & Somerset
: 4,2 20,9 3,2 11,0 17,4 62,6 20,0 13,8 58,3 27,9 Cornwall & Isles of Scilly
: 4,2 20,7 3,2 10,6 17,5 62,6 19,9 12,7 60,8 26,6 Devon
9,4 5,6 20,1 5,0 14,0 19,0 63,8 17,3 21,4 51,5 27,1 Wales
2410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
200Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei West Wales & the Valleys 1853 141,2 0,9 69,6 69,4 76,4 2,9 25,9 71,3 47,9 64,0 57,6 70,4
East Wales 1050 137,3 3,1 106,7 102,7 117,1 2,2 26,7 71,1 107,8 70,2 62,5 77,7
Scotland 5064 64,8 1,5 99,5 98,3 109,2 1,9 23,5 74,6 85,5 70,3 65,8 74,8
North Eastern Scotland 503 68,6 1,6 136,6 138,7 149,9 3,2 30,9 65,9 220,1 76,0 67,6 84,5
Eastern Scotland 1904 105,9 1,6 101,2 100,4 111,0 1,9 23,1 75,0 103,6 72,2 67,7 76,8
South Western Scotland 2287 175,5 1,5 94,3 91, 9 103,5 0,9 23,1 76,0 52,0 66,5 62,5 70,7
Highlands & Islands 369 9,3 0,4 72,4 72,1 79,4 4,2 19,8 76,0 41,8 73,5 70,7 76,3
Northern Ireland 1689 119,3 2,7 82,4 81,2 90,4 4,5 26,0 69,5 35,4 64,8 57,5 72,2
Bãlgarija 7913 71,3 0,0 26,0 24,9 28,6 9,6 32,7 57,7 3,1 50,6 47,5 53,7
Severozapadjen 535 50,5 -0,2 23,7 22,2 26,0 12,5 34,6 52,9 : 43,7 42,2 45,1
Severen Tsentralen 1201 67,0 0,2 22,4 21,5 24,6 10,0 37,2 52,9 : 49,3 46,5 52,1
Severoiztochen 1309 65,5 0,0 22,7 21,8 24,9 15,1 27,6 57,3 : 47,7 43,3 52,2
Yugozapaden 2097 103,4 1,0 36,3 33,9 39,9 3,3 31,4 65,2 : 56,4 53,9 58,9
Yuzhen Tsentralen 1975 71,8 -1,7 21,7 20, 7 23,8 12,3 35,0 52,7 : 49,9 47,5 52,4
Yugoiztochen 796 54,4 0,0 22,1 23,9 24,3 11,4 31,6 57,0 : 47,4 42,0 52,9
Kypros 706 119,7 3,8 77,8 76,1 85,4 5,3 23,2 71,6 11,9 68,5 59,0 78,8
Èeská Republika 10219 129,6 1,5 60,6 59,8 66,5 4,8 39,9 55,3 11,3 65,5 57,1 74,0
Praha 1164 2348,1 4,4 135,5 129,8 148,7 0,5 21,3 78,2 : 72,0 65,8 78,5
Støední Èechy 1124 102,0 3,0 50,0 49,6 54,9 5,1 38,9 56,0 : 68,6 58,1 79,0
Jihozápad 1175 66,7 0,9 55,1 55,0 60,5 8,1 41,6 50,3 : 68,0 59,5 76,5
Severozápad 1124 129,9 -1,2 47,9 48,6 52,6 3,6 41,4 55,0 : 62,4 53,8 70,9
Severovýchod 1486 119,5 1,0 50,8 50,6 55,7 5,0 46,3 48,8 : 67,0 57,9 76,1
Jihovýchod 1645 117,6 1,3 53,4 52,3 58,6 7,5 40,2 52,3 : 64,7 56,2 73,1
Støední Morava 1233 135,5 0,4 48,1 47,8 52,8 5,0 46,3 48,6 : 63,2 54,8 71,7
Moravskoslezsko 1268 228,4 -0,7 50,6 50,3 55,5 2,8 43,9 53,3 : 59,2 51,2 67,1
Eesti 1367 30,2 5,2 38,5 37,1 42,3 7,0 31,3 61,7 9,4 62,0 57,9 66,5
Magyarország 10188 109,5 4,0 51,5 49,5 56,5 6,0 34,2 59,8 17,1 56,6 50,0 63,5
Közép-Magyarország 2830 409,1 5,2 81,3 76,3 89,2 1,8 26,3 71,9 : 61,3 54,6 68,8
Közép-Dunántúl 1121 99,5 4,6 48,0 46,8 52,7 5,7 44,6 49,6 : 60,6 54,0 67,3
Nyugat-Dunántúl 1003 89,7 4,3 53,6 54,8 58,8 5,5 42,0 52,5 : 64,1 56,5 71,5
Dél-Dunántúl 996 70,3 2,6 38,7 37,6 42,5 9,8 33,8 56,3 : 51,9 46,1 58,0
Észak-Magyarország 1300 96,8 2,3 33,7 32,4 37,0 4,3 39,9 55,8 : 50,1 44,3 56,1
Észak-Alföld 1561 87,9 3,0 34,2 32,1 37,5 7,5 33,8 58,8 : 49,5 42,8 56,2
Dél-Alföld 1377 75,2 1,6 36,9 36,0 40,5 14,2 33,0 52,8 : 54,7 47,5 62,1
Lietuva 3481 53,3 5,1 37,2 35,6 40,8 17,9 27,5 54,6 1,4 59,9 57,2 62,7
Latvija 2355 36,5 5,7 33,4 31,8 36,6 15,3 25,8 58,9 5,4 60,4 56,8 64,3
Malta 393 1182,4 4,8 69,5 70,7 76,2 2,3 31,2 66,5 13,0 53,7 33,1 74,1
Polska 38641 123,6 6,3 40,9 41,1 44,9 19,3 28,6 52,0 2,3 51,5 46,2 56,9
Dolnoœl¹skie 2971 148,9 5,8 41,6 42,1 45,6 9,5 32,4 58,2 : 47,6 43,9 51,4
Kujawsko-Pomorskie 2100 116,9 4,7 37,0 36,8 40,6 19,1 29,4 51,4 : 50,6 45,0 56,3
Lubelskie 2230 88,8 4,5 28,6 28,6 31,4 39,4 18,1 42,5 : 56,1 51,6 60,7
Lubuskie 1024 73,2 4,7 36,3 37,0 39,9 10,2 31,3 58,5 : 45,9 41,4 50,5
£ódzkie 2638 144,8 5,8 36,9 37,2 40,5 19,8 30,6 49,7 : 52,8 47,8 58,1
Ma³opolskie 3238 213,8 6,2 35,3 36,3 38,8 23,7 27,0 49,3 : 54,6 50,2 59,3
Mazowieckie 5075 142,6 10,4 63,7 62,2 69,9 20,4 21,6 58,0 : 57,1 52,9 61,4
Opolskie 1083 115,1 2,7 33,2 34,1 36,4 18,5 32,9 48,7 : 50,3 44,3 56,5
2420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
201Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké: 5,9 19,1 5,6 14,6 18,8 63,3 17,9 23,2 51,7 25,1 West Wales & the Valleys
: 5,1 21,9 4,1 13,0 19,4 64,6 16,1 18,5 51,2 30,3 East Wales
9,4 6,5 23,5 5,2 14,5 18,3 66,3 15,4 18,7 48,6 32,7 Scotland
: 3,6 10,0 4,1 7,2 18,4 67,4 14,2 17,8 45,8 36,4 North Eastern Scotland
: 5,8 21,4 4,9 13,7 18,0 66,4 15,7 15,3 49,4 35,2 Eastern Scotland
: 7,9 28,8 6,1 17,0 18,5 66,3 15,2 22,4 47,6 30,1 South Western Scotland
: 5,9 11,9 4,0 15,0 18,6 64,8 16,6 17,0 51,9 31,1 Highlands & Islands
15,1 5,8 37,5 5,0 11,8 22,5 64,5 13,0 27,2 47,8 25,0 Northern Ireland
: 18,2 66,0 17,3 37,2 15,9 67,9 16,2 28,4 50,5 21,2 Bãlgarija
: 26,9 77,8 25,3 53,6 15,3 63,4 21,3 29,3 54,2 16,5 Severozapaden
: 18,1 62,1 16,9 36,5 14,8 66,5 18,7 25,7 53,4 20,8 Severen Tsentralen
: 22,3 63,2 22,6 40,0 16,9 68,6 14,5 37,6 45,1 17,3 Severoiztochen
: 13,3 65,2 12,4 28,3 14,9 69,6 15,5 18,0 52,5 29,5 Yugozapaden
: 17,2 67,1 15,7 38,5 16,4 68,2 15,4 32,7 49,5 17,8 Yuzhen Tsentralen
: 22,3 65,8 23,0 44,8 17,4 67,5 15,1 33,3 49,5 17,2 Yugoiztochen
: 3,3 20,1 4,2 7,7 23,2 65,5 11,3 33,5 37,4 29,1 Kypros
: 7,3 50,3 9,0 16,9 16,6 69,6 13,8 12,1 76,0 11,9 Èeská Republika
: 3,6 28,1 4,5 9,4 13,9 69,8 16,3 4,4 68,4 27,1 Praha
: 5,0 45,1 7,4 8,5 16,3 69,3 14,4 13,7 77,8 8,5 Støední Èechy
: 4,9 44,1 5,9 8,9 16,6 69,6 13,8 12,1 77,1 10,7 Jihozápad
: 11,4 58,5 13,3 26,2 17,3 70,7 12,0 17,5 75,3 7,2 Severozápad
: 5,4 43,3 7,1 13,0 17,1 69,1 13,9 11,9 78,7 9,3 Severovýchod
: 6,8 47,1 7,9 17,0 16,9 69,0 14,1 11,1 76,0 12,9 Jihovýchod
: 8,8 51,1 10,8 21,4 17,0 69,5 13,6 13,1 77,4 9,5 Støední Morava
: 13,4 58,8 16,3 29,1 17,6 70,2 12,2 13,5 76,8 9,7 Moravskoslezsko
: 10,3 52,4 9,7 17,6 18,0 67,5 14,5 12,4 57,1 30,5 Eesti
: 5,9 43,6 5,4 12,4 17,1 68,3 14,6 28,4 57,3 14,3 Magyarország
: 4,0 51,1 3,9 8,8 15,5 69,3 15,2 20,7 57,8 21,5 Közép-Magyarország
: 5,0 39,6 4,7 10,3 17,4 69,5 13,2 28,9 59,2 12,0 Közép-Dunántúl
: 4,1 38,6 4,2 8,8 16,3 68,9 14,8 26,9 60,8 12,2 Nyugat-Dunántúl
: 7,9 44,9 7,1 15,9 17,1 68,3 14,7 32,7 56,5 10,8 Dél-Dunántúl
: 8,9 45,9 7,6 19,4 18,2 67,0 14,8 32,4 56,3 11,3 Észak-Magyarország
: 7,9 42,2 7,0 14,9 19,4 67,1 13,5 34,3 54,2 11,5 Észak-Alföld
: 6,3 35,5 6,5 13,9 17,1 67,5 15,5 32,4 57,0 10,5 Dél-Alföld
: 13,7 53,5 12,9 23,0 19,8 66,9 13,4 15,1 40,1 44,8 Lietuva
: 12,1 45,3 11,0 20,8 17,8 67,5 14,7 17,8 63,0 19,3 Latvija
: 5,2 : 6,1 11,0 20,8 67,2 12,0 : : : Malta
: 19,9 54,8 20,9 42,5 18,8 68,9 12,3 19,1 68,3 12,5 Polska
: 26,1 52,7 25,6 50,2 17,2 70,4 12,4 17,8 69,6 12,6 Dolnoœl¹skie
: 21,5 53,3 22,0 43,2 19,4 69,1 11,4 19,8 69,8 10,4 Kujawsko-Pomorskie
: 16,6 46,7 16,5 37,8 19,8 66,6 13,6 22,4 63,9 13,8 Lubelskie
: 26,3 47,7 26,7 50,1 19,4 69,8 10,8 16,7 72,7 10,5 Lubuskie
: 20,3 62,5 21,4 42,1 17,0 68,7 14,3 23,0 64,0 13,0 £ódzkie
: 16,2 58,6 16,5 37,5 20,0 67,7 12,3 16,8 69,2 14,0 Ma³opolskie
: 17,0 56,0 17,5 36,9 17,8 68,3 14,0 18,2 65,2 16,6 Mazowieckie
: 19,7 53,0 21,0 45,3 18,1 70,2 11,7 19,0 69,3 11,7 Opolskie
2430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
202Hlavní regionální ukazatele
Region* Obyvatelstvo Hospodáøství Trh práce
1 000 obyvatel, 2001
Hustota obyvatelstva
(obyv./km2), 2001
Rùst HDP (roèní prùmìrné %
zmìny), 1995-2001HDP/osoba (PPS) Zamìstnanost podle odvìtví
(% z celkového poètu), 2002
/Char8Eádosti o udìlení patentu u
EPÚ na milión obyv., prùmìr1999-2000-2001Zamìstnanost (ve vìku
15-64 let jako % obyv. ve
vìku 15-64 let), 20022001, EU15 = 100
prùmìr 1999-2000-2001,
EU15 = 100
2001, EU25 = 100
ZemìdìlstvíPrùmyslSlu/Char9Eby
Celkem
/Char8Eeny
Mu/Char9Ei Podkarpackie 2130 118,8 5,1 29,2 29,5 32,0 30,8 28,2 41,1 : 53,2 47,9 58,3
Podlaskie 1221 60,5 6,3 31,0 30,5 34,0 36,5 18,6 45,0 : 54,8 50,0 59,6
Pomorskie 2202 120,4 6,5 40,6 41,3 44,6 9,5 31,1 59,4 : 50,2 42,9 57,9
Œlaskie 4840 393,7 3,9 44,6 45,2 49,0 4,1 39,5 56,4 : 46,9 40,1 54,0
Œwiêtokrzyskie 1321 113,2 5,5 31,2 31,8 34,3 31,0 24,9 44,2 : 50,3 45,6 55,0
Warmiñsko-Mazurskie 1469 60,7 4,8 29,6 30,8 32,5 17,9 28,1 54,0 : 46,0 40,9 51,0
Wielkopolskie 3363 112,8 7,8 43,4 43,5 47,6 20,3 32,7 47,0 : 52,9 46,0 59,9
Zachodniopomorskie 1735 75,8 5,8 40,5 41,1 44,5 8,3 29,6 62,2 : 45,8 41,2 50,7
România 22408 94,0 -0,1 24,4 23,7 26,8 36,8 29,7 33,5 0,9 57,6 51,8 63,6
Nord-Est 3836 104,1 -1,8 17,2 18,8 18,9 51,3 23,6 25,1 : 59,1 55,3 62,9
Sud-Est 2935 82,1 -2,0 21,3 20,8 23,4 38,1 26,1 35,9 : 54,7 46,3 63,4
Sud 3463 100,5 -2,3 20,6 19,5 22,6 44,3 28,0 27,7 : 57,9 51,0 65,0
Sud-Vest 2397 82,0 -1,6 21,6 20,5 23,7 51,3 23,2 25,5 : 61,3 56,4 66,2
Vest 2032 63,4 -0,4 26,4 25,3 29,0 27,9 34,7 37,4 : 57,5 50,5 64,8
Nord-Vest 2839 83,1 -1,2 21,6 21,3 23,7 34,2 32,3 33,5 : 57,8 53,2 62,4
Centru 2640 77,4 -2,0 23,5 24,0 25,8 26,1 41,1 32,8 : 55,8 50,5 61,2
Bucureºti 2269 1245,7 7,4 52,3 46,5 57,3 2,7 35,0 62,4 : 56,9 51,0 63,4
Slovenija 1992 98,3 5,1 67,8 67,1 74,4 9,2 38,7 52,1 30,5 63,4 58,6 68,2
Slovenská Republika 5403 110,2 3,9 44,7 43,9 49,0 6,2 38,5 55,4 5,7 56,8 51,4 62,4
Bratislavský 602 293,0 5,7 101,8 97,4 111,7 2,3 23,1 74,7 : 67,2 62,7 72,1
Západné Slovensko 1878 125,3 3,4 40,9 41,0 44,9 7,3 42,4 50,3 : 57,2 51,6 62,9
Stredné Slovensko 1360 83,7 3,2 36,9 36,1 40,5 6,5 40,7 52,8 : 55,4 50,0 60,8
Východné Slovensko 1564 99,3 3,5 34,0 33,1 37,3 6,5 39,4 54,1 : 53,2 47,4 59,2
N10: nové èlenské státy; N12: nové èlenské státy plus Bulharsko a Rumunsko
* Regiony úrovnì NUTS 1 (podtr/Char9Eené) a 2. Nové regiony zavedené v kvìtnu 2003 jsou napsány èervenì, staré regiony kurzívou.Zavedené zmìny jsou následující: v Nìmecku bylo Braniborsko rozdìleno na dva regiony NUTS 2; ve Španìlsku byl region Ceuta y Melilla také rozdìlen na d va; v Itálii byl pøedefi -
nován region NUTS 1 Nord Ovest tak, aby zahrnoval Lombardii, døíve region NUTS 1; Nord Est zahrnuje region Emilia-Romagna, Centro zahrnuje Lazio a Sud zahrnuje region
Abruzzo-Molisea Kampánii a zároveò byl vytvoøen nový region NUTS 1, Isole, který zahrnuje Sardinii a Sicílii; v Portugalsku byl bývalý region NUTS 2 L isboa e Vale do Tejo rozdì -
len mezi Centro, nový lisabonský region a Alentejo; ve Finsku byly ètyøi bývalé regiony NUTS 2 v regionu NUTS 1 Manner-Suomi (všechny kromì regionu Itä -Suomi) pøeøazeny
tak, /Char9Ee tvoøí tøi nové regiony NUTS 2.Rùst HDP: FR(DOM): 1995 - 2000; HDP/osoba: FR(DOM): 2000 a prùmìr za obdobi 1999 - 2000Zamìstnanost podle odvìtví: F(DOM): odhady; MT: národní zdrojDlouhodobá nezamìstnanost: mimo MTZamìstnanost: MT: národní zdrojObyvatelstvo podle vìkové tøídy: F(DOM): 1998; MT: 1999Zdroj: Eurostat (REGIO, Šetøení pracovních sil), národní statistické úøady a výpoèty GØ REGIO
2440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
203Trh práce Vìková struktura Vzdìlávání Region*
Nezamìstnanost (%) % obyvatel ve vìku: (2000) Dosa/Char9Eené vzdìlání osob ve vìku
25-64 let (% z celkového poètu),
2002Celkem, 1992
Celkem, 2002
Dlouhodobì nezamìstnaní,
2002 (% z celkového poètu
nezam.)
/Char8Eeny, 2002
Mladí lidé, (2002)
<15
15-6465+NízkéStøední
Vysoké: 18,2 67,5 19,2 45,7 21,4 66,8 11,8 20,0 68,8 11,1 Podkarpackie
: 16,8 58,0 17,1 37,9 20,1 66,4 13,5 23,9 62,4 13,6 Podlaskie
: 21,5 39,5 23,7 45,1 19,8 69,4 10,7 19,4 67,5 13,1 Pomorskie
: 20,1 62,3 23,2 42,0 17,3 71,2 11,5 15,0 74,4 10,6 Œlaskie
: 18,8 53,9 19,4 48,7 18,8 67,4 13,8 20,2 67,1 12,6 Œwiêtokrzyskie
: 25,9 59,2 27,7 52,2 20,7 69,0 10,4 25,9 63,2 10,9 Warmiñsko-Mazurskie
: 18,2 45,3 20,2 38,0 19,8 68,9 11,3 17,9 71,5 10,6 Wielkopolskie
: 26,0 52,7 26,3 54,6 18,7 70,4 10,9 20,7 68,0 11,3 Zachodniopomorskie
: 8,4 54,0 7,7 23,2 18,5 68,3 13,2 28,9 61,2 9,8 România
: 7,8 50,8 7,1 19,6 21,2 66,2 12,6 32,8 60,2 7,0 Nord-Est
: 10,6 52,8 11,2 26,7 18,8 68,7 12,6 32,2 58,5 9,3 Sud-Est
: 9,8 53,4 9,1 29,8 18,2 67,0 14,7 31,1 61,8 7,1 Sud
: 6,7 55,6 6,2 22,4 18,5 67,0 14,5 27,5 64,0 8,5 Sud-Vest
: 7,2 51,5 6,8 18,6 17,7 69,4 12,9 28,7 60,8 10,5 Vest
: 7,6 55,2 6,6 19,4 19,0 68,6 12,4 31,7 58,9 9,4 Nord-Vest
: 8,4 53,7 7,0 22,8 18,5 69,2 12,3 26,5 65,6 7,9 Centru
: 8,8 61,3 7,3 26,1 14,3 72,1 13,6 16,9 60,9 22,1 Bucureºti
: 6,3 55,6 6,8 16,5 16,1 70,0 13,9 23,0 61,8 15,3 Slovenija
: 18,7 65,2 18,7 37,7 19,8 68,8 11,4 14,0 75,1 10,9 Slovenská Republika
: 8,7 53,3 9,2 18,4 16,4 71,6 12,0 9,1 66,6 24,3 Bratislavský
: 17,5 69,8 18,1 35,5 18,5 69,5 12,0 15,5 76,0 8,5 Západné Slovensko
: 21,4 61,9 21,3 40,6 20,2 68,4 11,5 15,2 75,2 9,7 Stredné Slovensko
: 22,2 65,7 21,7 44,4 22,4 67,2 10,4 13,2 77,6 9,2 Východné Slovensko
2450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9EnostiHlavní regionální ukazatele
204
2460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Seznam grafù
I Výdaje na politiku soudr/Char9Enosti, 2000-2013 ....................................... xxxviii
1.1 Rùst HDP na osobu ve Španìlsku, Portugalsku a Øecku v pomìru k prùmìru v EU s 15
èleny, 1992-2002 ............................................................... 3
1.2 Zamìstnanost, 1998 a 2002 ...................................................... 9
1.3 HDP na osobu (PPS) podle zemí a regionální extrémy, 2001 ...........................1 1
1.4 HDP na osobu (PPS), 2002 ..................................................... 1 1
1.5 Zmìna odvìtvové zamìstnanosti v EU15, 1996-2002 ................................. 1 4
1.6 Simulace HDP na osobu (PPS) v pøistupujících zemích, 2004-2040 ......................1 7
1.7 Simulace HDP na osobu (PPS) v pøistupujících zemích, 2004-2040 ......................1 7
1.8 Pøedpokládaný pokles poètu obyvatel v produktivním vìku, 2000-2025 ...................1 8
1.9 Obyvatelstvo ohro/Char9Eené chudobou, 2000 ............................................ 2 3
1.10 Hrubá vnitrozemská spotøeba energie, 1995 a 2001 .................................. 4 3
1.11 Zmìna hrubé vnitrozemské spotøeby energie na jednotku HDP, 1995-2001 ................4 3
1.12 Slo/Char9Eení hrubé vnitrozemské spotøeby energie z paliv, 2001 ............................. 4 4
1.13 Míra úèasti na další profesní pøípravì, 1999 ......................................... 4 8
1.14 Poèet hlavních telefonních linek a míra pronikání mobilních telefonù, 2001/2002 ............5 6
1.15 Míra pøístupu domácností k internetu, 2002 ......................................... 5 7
2.1 Veøejné výdaje v èlenských státech, 1995 a 2002 .................................... 8 5
2.2 Vládní výdaje podle regionù ve Velké Británii, prùmìr 2000-2001 ........................8 9
2.3 Veøejné výdaje podle regionù v Itálii, 2000 .......................................... 9 0
2.4 Vládní výdaje podle regionù ve Španìlsku, prùmìr 1992-1999 ..........................9 1
2.5 Pøíjmy z daní a sociálních pøíspìvkù podle vládní úrovnì, 2001 .........................9 2
2.6 Pøítoky pøímých zahranièních investic do èlensk ých státù a pøistupujících zemí, prùmìr v
letech 1999-2001 .............................................................. 9 8
3.1 Výdaje ze záruèní sekce EZOZF, 2002 ........................................... 1 2 5
3.2 Státní podpora v èlenských státech, 2001 ......................................... 1 2 8
4.1 Strukturální fondy (všechny cíle) podle zemì, 2000-2006 ............................. 1 3 8
4.2 Doplòkovost - zmìny prùmìrných roèních národních výdajù na programy strukturálních
fondù, 1989-93 a/Char9E 1994-99 ..................................................... 1 4 0
4.3 Rozdìlení pøídìlù ze strukturálních fondù v regionech spadajících pod Cíl 1: všechny
èlenské státy, 2000-2006 ...................................................... 1 4 2
4.4 Pøídìly ze strukturálních fondù a rùst HDP podle regionù spadajících pod Cíl 1, 1995-2001 . . 1484.5 Odhad mìstských výdajù v rámci programù Cíl e1a2 , 2000-2006 ......................1 5 9
Seznam map
1.1 HDP na osobu (PPS), 2001 ....................................................... 5
1.2 Zamìstnanost, 2002 ............................................................ 8
1.3 Míra závislosti starších osob, 2000 a 2025 .......................................... 1 9
1.4 Nezamìstnanost, 2002 ......................................................... 2 1
1.5 Nezamìstnanost, 2002 ......................................................... 2 2
1.6 Zmìna poètu obyvatel, 1996-1999: hlavní slo/Char9Eky ..................................... 3 2
1.7 Územní rozmanitost – stupeò fragmentace pøírodních oblastí ...........................3 5
1.8 Hustota dálnic, 2001 ........................................................... 3 9
1.9 Dosa/Char9Eená úroveò vzdìlání, 2002 ................................................. 4 6
1.10 Výdaje na VaV, 2000 ........................................................... 5 2
1.11 Zamìstnanost ve špièkových technologických odvìtvích, 2002 ..........................5 4
1.12 Komunální odpad likvidovaný na skládkách ......................................... 6 1
A1.1 Zamìstnanost podle odvìtví, 2002 ................................................ 7 3
A1.2 HDP na zamìstnanou osobu (EUR), 2001 .......................................... 7 4
A1.3 Zmìna poètu obyvatel v produktivním vìku (15 - 64 let), 2000-2025 ......................7 5
A1.4 Zmìna poètu starších obyvatel (65+), 2000-2025 .................................... 7 6
A1.5 Potenciální dostupnost po silnicích, 2001 ........................................... 7 7
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti205
2470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A1.6 Potenciální dostupnost po /Char9Eeleznici, 2001 .......................................... 7 8
A1.7 Potenciální dostupnost letecky, 2001 .............................................. 7 9
A1.8 Osoby opouštìjící brzy školu, 2002 ............................................... 8 0
A1.9 /Char8Eádosti o udìlení patentu u EPÚ, prùmìr v letech 1999-2001 ...........................8 1
3.1 Projekty transevropských dopravních sítí v evropském zájmu ..........................1 2 2
4.1 Strukturální fondy, 2004 - 2006: oblasti zpùsobilé v rámci Cíl e1a2 .....................1 3 9
Seznam tabulek
A1.1 Zamìstnanost v EU15, 1996 a 2002 ............................................... 6 6
A1.2 Zmìna HDP, zamìstnanosti, produktivity a poètu obyvatel ve skupinách regionù spadajících
pod cíl 1, 1994-2001 ........................................................... 6 6
A1.3 Statistický úèinek v regionech spadajících pod cíl 1 (na základì HDP na osobu v PPS,
prùmìr v letech 1999-2001) ..................................................... 6 6
A1.4 Struktura zamìstnanosti v pøistupujících zemíc h a v EU, 2002 ..........................6 7
A1.5 Nezamìstnanost v EU15, 1996 a 2002 ............................................. 6 7
A1.6 Obyvatelstvo ohro/Char9Eené chudobou, 2000 ............................................ 6 8
A1.7 Slo/Char9Eení domácností mezi obyvateli ohro/Char9Eenými chudobou, 2000 ........................6 9
A1.8 Oblasti s geografickým omezením: hlavní ukazatele, 2001 ............................. 7 0
A1.9 Státní podpora VaV a výroby, prùmìr v letech 1999-2001 .............................. 7 1
A1.10 Emise skleníkových plynù, 2000 .................................................. 7 2
A1.11 Emise skleníkových plynù podle všeobecných odvìtví, 2001 ...........................7 2
A2.1 Veøejné výdaje podle hospodáøských kategorií, 1995 a 2002 ..........................1 0 2
A2.2 Veøejné výdaje na starobní dùchody a dávky v nezamìstnanosti, 1995 a 2000 ............1 0 3
A2.3 Veøejné výdaje podle funkce, 1995 a 2001 ......................................... 1 0 4
A2.4 Veøejné výdaje podle regionù ve Velké Británii, 2000-01 .............................. 1 0 5
A2.5 Veøejné výdaje podle regionù v Itálii, 2000 ......................................... 1 0 6
A2.6 Veøejné výdaje podle regionù ve Španìlsku, prùmìr v letech 1992-1999 .................1 0 7
A2.7 Pøíjmy z daní a sociálních pøíspìvkù podle vládní úrovnì, 1995 a 2001 ..................1 0 8
A2.8 Rozdìlení vnitøních pøímých zahranièních investic podle regionù ve vybraných zemích EU. . . 109A2.9 Vnitøní pøímé zahranièní investice do EU15 a pøistupujících zemí, prùmìr v letech
1999-2001 .................................................................. 1 1 0
A2.10 Rozdìlení vnitøních pøímých zahranièních investic podle regionù NUTS 2 ve vybraných
nových èlenských státech ...................................................... 1 1 1
3.1 Státní podpora na osobu v èlenských státech, 1997-2001 ............................. 1 2 9
A4.1 Alokace ze strukturálních fondù podle cíle a zemì, 2000-2006 .........................1 8 0
A4.2 Pákový efekt strukturálních fondù na veøejné a soukromé výdaje v rámci Cíle 1,
1994-1999 a 2000-2006 ....................................................... 1 8 1
A4.3 Pùjèky EIB, 1989-2002 ........................................................ 1 8 1
A4.4 Cíl 1: indikativní rozdìlení strukturálních fondù podle výdajové kategorie, 2000-2006 .......1 8 2
A4.5 Výdaje strukturálních fondù na dopravu v rámci Cíle 1, 2000-2006 ......................1 8 3
A4.6 Makroekonomické úèinky ex post strukturální politiky v letech 1994-1999: Výsledky
simulace HERMIN ............................................................ 1 8 3
A4.7 Dopad strukturální politiky na fyzickou infrastrukturu a lidský kapitál, 1994-2010: Výsledky
simulace HERMIN ............................................................ 1 8 4
A4.8 Obchodní úèinky intervence v rámci Cíle 1, 2000-2006 ............................... 1 8 4
A4.9 Nespadající pod Cíl 1: indikativní rozdìlení strukturálních fondù podle výdajové kategorie,
2000-2006 .................................................................. 1 8 5
A4.10 Èástky pøidìlované ze strukturálních fondù na rozvoj venkova, 2000-2006 ................1 8 6
A4.11 Pøidìlované èástky závazkù v rámci strukturálních fondù v nových èlenských státech,
2004-2006 .................................................................. 1 8 6
A4.12 Indikativní rozdìlení pøidìlovaných èástek závazkù v rámci strukturálních fondù v nových
èlenských státech, 2004-2006 ................................................... 1 8 6
Hlavní regionální ukazatele ........................................................... 1 8 8
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti206
2480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
207Evropská komise
Tøetí zpráva o ekonomické a sociální soudr/Char9Enosti — COM(2004) 107 ze dne 18. února 2004
Lucemburk: Úøad pro úøední tisky Evropských spoleèenství2004 — 248 stra n.—2 1x 29.7 cm
ISBN 92-894-4926-8
2490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
208
2500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_cz_2003_final.ps
C:\co_cz_2003\co_cz_2003_004.vpjeudi 22 avril 2004 11:38:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen