SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny pro vykazování nefinančních informací: dodatek o vykazování informací souvisejících se změnou klimatu

(2019/C 209/01)

Důležité upozornění Toto sdělení bylo vypracováno podle článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/95/EU (1) s cílem pomoci dotčeným podnikům uvádět nefinanční informace relevantním, užitečným, konzistentním a srovnatelnějším způsobem. Jedná se o dodatek k pokynům pro vykazování nefinančních informací, které přijala Komise v roce 2017 (C(2017) 4234 final). Toto sdělení obsahuje nezávazné pokyny a nevytváří nové právní závazky. Toto sdělení může do určité míry vykládat směrnici 2014/95/EU, postojem Komise však není dotčen případný výklad této směrnice, který eventuálně vydá Soudní dvůr Evropské unie. Podniky, které využívají tyto pokyny, mohou vycházet také z mezinárodních, unijních nebo vnitrostátních rámců. Toto sdělení nepředstavuje technickou normu a ani subjekty sestavující přehledy nefinančních informací, ani kterákoli strana, ať už jedná jménem subjektu tyto přehledy sestavujícího nebo z jiného titulu, nemohou tvrdit, že přehledy nefinančních informací jsou v souladu s tímto dokumentem.

Obsah

1. Úvod 2

1.1. Proč vydávat nové pokyny k uvádění informací souvisejících se změnou klimatu? 2

1.2. Výhody pro vykazující podniky 3

2. Jak tyto pokyny používat 3

2.1. Obecné úvahy 3

2.2. Významnost 4

2.3. Rizika, závislosti a příležitosti související se změnou klimatu 5

2.4. Struktura navrhovaného uvádění informací 8

2.5. Soulad s uznávanými rámci a standardy pro vykazování 8

3. Doporučené zveřejňování informací a další pokyny 8

3.1. Obchodní model 8

3.2. Politiky a postupy náležité péče 9

3.3. Výsledky 10

3.4. Hlavní rizika a jejich řízení 11

3.5. Klíčové ukazatele výkonnosti 12

Příloha I: Další pokyny pro banky a pojišťovny 21

Příloha II: Přehled požadavků směrnice o vykazování nefinančních informací a zveřejňování informací, jež doporučuje TCFD 29

1 ÚVOD

1.1 Proč vydávat nové pokyny k uvádění informací souvisejících se změnou klimatu?

Pařížská dohoda o změně klimatu z roku 2015, cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů a zvláštní zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (říjen 2018), ty všechny vyzývají k přijetí urychlených a rozhodných opatření zaměřených na snížení emisí skleníkových plynů a na vytvoření nízkouhlíkové ekonomiky odolné vůči změně klimatu. EU se dohodla na stanovení ambiciózních cílů na období do roku 2030, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, energii z obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost (2), a schválila pravidla týkající se emisí skleníkových plynů z využívání půdy, jakož i cíle pro emise osobních a dodávkových automobilů. V listopadu 2018 zveřejnila Komise dlouhodobou strategickou vizi prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050 (3).

Podniky a finanční instituce hrají při přechodu k nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně klimatu zásadní roli. Zaprvé, k dosažení cílů EU v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 je již zapotřebí dodatečná roční investice ve výši 180 miliard EUR a další prostředky budou potřebné k dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Mnohé z těchto investic představují významné obchodní příležitosti a mnohé z těchto finančních prostředků budou muset přijít ze sféry soukromého kapitálu. Zadruhé podniky a finanční instituce musí lépe chápat a řešit rizika negativního dopadu na klima vyplývající z jejich obchodní činnosti, jakož i rizika, která změna klimatu představuje pro jejich podnikání. Katastrofy související s počasím způsobily v roce 2017 hospodářské škody v rekordní výši 283 miliard EUR a do roku 2100 by mohly postihovat až dvě třetiny evropské populace v porovnání s dnešními 5 %. Lepší uvádění informací souvisejících se změnou klimatu ze strany podniků může přispět k provádění sendajského rámce pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030, jenž vyzývá vlády, aby vyhodnocovaly, zaznamenávaly, sdílely a veřejně vykazovaly ztráty způsobené katastrofami.

V březnu 2018 zveřejnila Komise akční plán pro financování udržitelného růstu s cílem přeorientovat kapitál na udržitelné investice, řídit finanční rizika, jež vznikají v důsledku změny klimatu a dalších environmentálních a sociálních problémů, a podpořit transparentnost a dlouhodobost finančních a ekonomických činností (4). Zveřejnění nových pokynů pro podniky k uvádění informací souvisejících se změnou klimatu je součástí tohoto akčního plánu.

Řada dalších opatření v akčním plánu závisí do určité míry na tom, aby podniky zveřejňovaly náležité informace související s udržitelností. Patří sem například navrhovaná nařízení o zavedení rámce (taxonomie) pro usnadnění udržitelného investování (5), o uvádění informací souvisejících s udržitelností institucionálními investory a správci aktiv (6) a o referenčních hodnotách v souvislosti s emisemi uhlíku (7).

Bez dostatečných, spolehlivých a srovnatelných informací týkajících se udržitelnosti od podniků, do nichž bylo investováno, nemůže finanční sektor efektivně nasměrovat kapitál do investic, které jsou hybnou silou řešení krizí udržitelnosti, jimž čelíme, a nemůže účinně zjistit a řídit rizika, která z těchto krizí pro investice vyplynou.

Zveřejňování informací souvisejících se změnou klimatu ze strany podniků se v posledních letech zlepšilo. Existují však stále značné nedostatky a jsou naléhavě zapotřebí další zlepšení, co se týče množství, kvality a srovnatelnosti uváděných informací, jež umožní naplnit potřeby investorů a ostatních zúčastněných stran.

Pracovní skupina pro zveřejňování finančních informací v souvislosti se změnou klimatu (TCFD), zřízená Radou pro finanční stabilitu skupiny G20, zveřejnila v červnu 2017 doporučení s cílem povzbudit finanční instituce a nefinanční podniky ke zveřejňování informací o rizicích a příležitostech souvisejících se změnou klimatu (8). Doporučení TCFD jsou široce uznávána jako směrodatné pokyny k uvádění informací souvisejících se změnou klimatu, jež jsou podstatné z finančního hlediska, a Komise vyzývá podniky, aby se těmito doporučeními řídily. Řada vlád a finančních regulačních orgánů na celém světě vyjádřila těmto doporučením svou podporu a začleňují je do svých pokynů a rámců politik. Jsou to například Austrálie, Kanada, Hongkong, Japonsko, Singapur a Jihoafrická republika, jakož i některé členské státy EU.

Tento dodatek začleňuje doporučení TCFD a obsahuje pokyny pro podniky, které jsou v souladu se směrnicí o vykazování nefinančních informací a s doporučeními TCFD.

Technická skupina odborníků pro udržitelné finance, jmenovaná Komisí v červnu 2018, poskytla doporučení pro zveřejňování informací souvisejících se změnou klimatu, a tyto pokyny z nich vycházejí. Tyto pokyny berou v úvahu reakce zúčastněných stran na doporučení technické skupiny odborníků pro udržitelné finance a výsledky cílené on-line konzultace, kterou provedly útvary Evropské komise v únoru a březnu 2019 (9).

1.2 Výhody pro vykazující podniky

Lepší zveřejňování informací souvisejících se změnou klimatu může přinést prospěch samotnému vykazujícímu podniku, například:

— větší povědomí o rizicích a příležitostech souvisejících se změnou klimatu a jejich pochopení v rámci podniku, lepší řízení rizik a informovanější rozhodování a strategické plánování,

— různorodější investorská základna a potenciálně nižší kapitálové náklady, jež vyplývají například ze začlenění do aktivně spravovaných investičních portfolií a do indexů zaměřených na udržitelnost a z lepších úvěrových hodnocení pro emise dluhopisů a lepšího hodnocení úvěruschopnosti pro získání bankovních úvěrů,

— konstruktivnější dialog se zúčastněnými stranami, zejména s investory a akcionáři,

— lepší pověst podniku a setrvalé akceptování jeho činnosti ze strany veřejnosti.

2 JAK TYTO POKYNY POUŽÍVAT

2.1 Obecné úvahy

Podniky by měly tento dodatek číst spolu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, jež provádějí směrnici o vykazování nefinančních informací (2014/95/EU), a v případě potřeby spolu s textem samotné směrnice.

Měly by také vzít v úvahu nezávazné pokyny pro vykazování nefinančních informací, které zveřejnila Komise v červnu 2017 (10) a které obsahují šest hlavních zásad pro řádné vykazování nefinančních informací, a sice že uváděné informace by měly být: 1) významné; 2) objektivní, vyvážené a srozumitelné; 3) komplexní, ale zároveň stručné; 4) strategického rozměru a orientované na budoucnost (11); 5) zaměřené na zúčastněné strany a 6) konzistentní a soudržné. Tyto zásady a ostatní oddíly nezávazných pokynů se přiměřeně vztahují i na tento dodatek.

Podnikům se také doporučuje, aby si prostudovaly doporučení pracovní skupiny pro zveřejňování finančních informací v souvislosti se změnou klimatu (TCFD) a případně i doplňkové pokyny pro finanční sektor a pro podniky působící v odvětvích energetiky, dopravy, materiálů a stavebnictví a v odvětvích zemědělských, potravinářských a lesních produktů (12).

Podobně jako obecné pokyny zveřejněné v roce 2017 je i tento dodatek, který se týká uvádění informací souvisejících se změnou klimatu, nezávazný. Za předpokladu, že splní právní požadavky, mohou podniky zvolit alternativní přístupy k vykazování informací souvisejících se změnou klimatu.

Tyto pokyny uznávají, že obsah uváděných informací souvisejících se změnou klimatu se může podnik od podniku lišit v závislosti na řadě faktorů, včetně odvětví činnosti, zeměpisné polohy a povahy a rozsahu rizik a příležitostí souvisejících se změnou klimatu.

Metodiky a osvědčené postupy v oblasti vykazování informací souvisejících se změnou klimatu se rychle vyvíjejí. Tyto pokyny proto uznávají, že je nezbytný flexibilní přístup. Rozhodně se doporučuje, aby podniky a jiné organizace vykazování informací v souvislosti se změnou klimatu dále inovovaly a zlepšovaly nad rámec těchto pokynů. Podniky by měly také zajistit, aby byl jejich přístup k vykazování informací souvisejících se změnou klimatu pravidelně aktualizován v souladu s nejnovějšími vědeckými poznatky.

Záměrem těchto pokynů není podporovat samostatné vykazování informací v souvislosti se změnou klimatu. Podnikům se doporučuje, aby tyto informace vhodným způsobem začleňovaly do zpráv s jinými finančními a nefinančními informacemi, jež vykazují.

Standardním místem pro přehled nefinančních informací podle směrnice o vykazování nefinančních informací je zpráva vedení daného podniku, ačkoli mnohé členské státy se rozhodly umožnit podnikům zveřejňovat přehled nefinančních informací v samostatné zprávě. TCFD navrhuje, aby informace, jež doporučuje zveřejňovat, byly zahrnuty do běžných „výročních finančních podání“ podniku (13).

Podniky by v každém případě měly usilovat o to, aby informace související se změnou klimatu byly snadno dostupné zamýšleným uživatelům. Odkazují-li podniky na jiné zprávy nebo dokumenty, mělo by to být provedeno jednoduchým a uživatelsky přívětivým způsobem, například s uplatněním praktického pravidla „maximálně jedno kliknutí mimo rámec zprávy“.

Tyto pokyny jsou určeny pro podniky, které spadají do oblasti působnosti směrnice o vykazování nefinančních informací (14). Mohou však být užitečné i jiným podnikům, které chtějí zveřejňovat informace související se změnou klimatu.

2.2 Významnost

Podle směrnice o vykazování nefinančních informací se vyžaduje, aby podnik uváděl informace týkající se environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázek, dodržování lidských práv a úplatkářství a korupce, a to v rozsahu potřebném k pochopení vývoje podniku, jeho výkonnosti a postavení a dopadu jeho činnosti (15). Informace související se změnou klimatu lze považovat za informace spadající do kategorie environmentálních otázek.

Jak se uvádí v nezávazných pokynech Komise pro vykazování nefinančních informací z roku 2017, uvedení „dopadů […] činnosti [podniku]“ zavedlo nový prvek, který je třeba vzít při posuzování významnosti nefinančních informací v úvahu. Směrnice v podstatě pohlíží na významnost uváděných nefinančních informací ze dvou hledisek:

— Hovoří-li se o „vývoji […], […] výkonnosti a postavení“ podniku, poukazuje se na finanční významnost v širokém smyslu, dotýkající se hodnoty podniku. Informace související se změnou klimatu by se měly vykazovat, je-li to potřebné k pochopení vývoje podniku, jeho výkonnosti a postavení. Toto hledisko obvykle zajímá nejvíce investory.

— Hovoří-li se o „dopadech […] činnosti [podniku]“, poukazuje se na environmentální a sociální významnost. Informace související se změnou klimatu by se měly vykazovat, je-li to potřebné k pochopení vnějších dopadů činnosti podniku. Toto hledisko obvykle nejvíce zajímá občany, spotřebitele, zaměstnance, obchodní partnery, komunity a organizace občanské společnosti. Stále více investorů však také potřebuje znát klimatické dopady činnosti podniků, do nichž se investovalo, aby mohli lépe pochopit a změřit klimatické dopady svých investičních portfolií.

Podniky by měly uvažovat o zveřejnění informací navrhovaných v těchto pokynech, pokud se rozhodnou, že klima je významnou otázkou z kteréhokoli z těchto dvou hledisek.

Tato dvě hlediska rizika se v některých případech již překrývají a v budoucnu k tomu bude pravděpodobně docházet čím dál tím více. S tím, jak se v reakci na změnu klimatu vyvíjejí trhy a veřejné politiky, se kladné a/nebo záporné dopady určitého podniku na klima budou stále více promítat do obchodních příležitostí a/nebo rizik, jež jsou finančně významné.

Hledisko významnosti ve směrnici o vykazování nefinančních informací zahrnuje jak finanční významnost, tak významnost environmentální a sociální, zatímco TCFD sleduje pouze hledisko finanční významnosti.

Obrázek 1

Dvojí hledisko významnosti ve směrnici o vykazování nefinančních informací v kontextu vykazování informací souvisejících se změnou klimatu

Při hodnocení významnosti informací souvisejících se změnou klimatu by podniky měly posoudit dlouhodobější časový horizont, než je tomu tradičně u finančních informací. Podnikům se doporučuje, aby nedocházely předčasně k závěru, že klima není významnou otázkou, jen proto, že některá rizika související se změnou klimatu jsou vnímána jako rizika dlouhodobé povahy.

Při hodnocení významnosti informací souvisejících se změnou klimatu by podniky měly posoudit celý svůj hodnotový řetězec, jak v předcházející části v dodavatelském řetězci, tak v části navazující.

Vzhledem k systémovým a trvalým dopadům změny klimatu je pravděpodobné, že většina podniků v oblasti působnosti směrnice dospěje k závěru, že klima je významnou otázkou. Podnikům, které dospějí k závěru, že klima významnou otázkou není, se doporučuje, aby učinily v tomto smyslu prohlášení, ve kterém vysvětlí, jak bylo takového závěru dosaženo.

2.3 Rizika, závislosti a příležitosti související se změnou klimatu

Rizika související se změnou klimatu

Podle směrnice o vykazování nefinančních informací by informace týkající se změny klimatu měly v nezbytném rozsahu obsahovat hlavní rizika pro vývoj, výkonnost a postavení podniku, jež vyplývají ze změny klimatu, a hlavní rizika negativního dopadu na klima vyplývající z činnosti podniku. Uvádění informací navrhované v těchto pokynech odráží obě tato hlediska rizik.

Není-li v textu uvedeno jinak, odkazy na riziko by měly být chápány tak, že odkazují na rizika negativních dopadů na podnik (rizika přechodu a fyzická rizika – viz níže) i na rizika negativních dopadů na klima.

Oba tyto druhy rizika – rizika negativních dopadů na podnik a rizika negativních dopadů na klima – mohou být vyvolány vlastní činností podniku a mohou nastat v rámci celého hodnotového řetězce, jak v předcházející části v dodavatelském řetězci, tak v části navazující.

1) Rizika negativních dopadů na klima

Několik příkladů rizik negativních dopadů na klima:

— Průmyslové výrobní zařízení podniku přímo vypouští skleníkové plyny do ovzduší.

— Energie, kterou podnik nakupuje k provozování své činnosti, je možná vyrobena z fosilních paliv.

— Výrobek, který podnik vyrábí, vyžaduje spotřebu fosilních paliv, například v případě automobilů s benzinovým nebo naftovým pohonem.

— Výroba materiálů, které podnik používá, by mohla vést k emisím skleníkových plynů v předcházející části jeho hodnotového řetězce. To může nastat v případě podniků, které ve svých výrobních procesech používají materiály jako cement nebo hliník. Podobně i podnik vyrábějící nebo zpracující lesní nebo zemědělské komodity, a to i v odvětvích, jako je potravinářský, oděvní nebo dřevozpracující průmysl, by potenciálně mohl přímo či nepřímo způsobit změnu ve využívání půdy včetně odlesňování a znehodnocování lesů a s tím souvisejících emisí skleníkových plynů.

2) Rizika negativních dopadů na podnik

Rizika ohrožující finanční výkonnost podniku, která jsou spojena se změnou klimatu, lze rozdělit na fyzická rizika a rizika přechodu (16).

Rizika přechodu jsou taková rizika pro podnik, která vyplývají z přechodu k nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně klimatu. Patří mezi ně následující:

— Rizika související s politikou, například v důsledku požadavků na energetickou účinnost, mechanismů stanovení cen uhlíku, které zvyšují cenu fosilních paliv, nebo politik na podporu udržitelného využívání půdy.

— Právní rizika, například riziko soudních sporů z důvodu neodstranění nepříznivých dopadů na klima či nesnížení těchto dopadů na minimum nebo z důvodu nepřizpůsobení se změně klimatu.

— Technologická rizika, například pokud technologie s méně škodlivým dopadem na klima nahrazuje technologii, která poškozuje klima ve větší míře.

— Tržní rizika, například jestliže se preference spotřebitelů a obchodních zákazníků přeorientují na výrobky a služby, které jsou pro klima méně škodlivé.

— Rizika související s dobrou pověstí, například potíže s přilákáním a udržením zákazníků, zaměstnanců, obchodních partnerů a investorů, jestliže se o podniku říká, že poškozuje klima.

Obecně lze říci, podnik s větším negativním dopadem na klima bude více vystaven rizikům přechodu.

Fyzická rizika jsou taková rizika pro podnik, která vyplývají z fyzických účinků změny klimatu. (17) Patří mezi ně následující:

— Akutní fyzická rizika, jež vyplývají z konkrétních událostí, zejména z povětrnostních jevů, jako jsou bouře, povodně, požáry nebo vlny veder, které mohou poškodit výrobní zařízení a narušit hodnotové řetězce.

— Chronická fyzická rizika, jež vyplývají z dlouhodobějších klimatických změn, jako jsou teplotní změny, zvyšující se hladiny moří, snížená dostupnost vody, ztráta biologické rozmanitosti a změny v produktivitě půdy.

Expozice podniku fyzickým rizikům přímo nezávisí na tom, zda má tento podnik negativní dopad na klima, či nikoli.

Závislost na přírodním, lidském a sociálním kapitálu

Mnohé podniky jsou závislé na přírodním kapitálu (18). Je-li změnou klimatu ohrožen samotný přírodní kapitál, pak bude podnik vystaven rizikům souvisejícím se změnou klimatu, zejména fyzickým rizikům. Podniky by proto při identifikaci svých rizik souvisejících se změnou klimatu a při podávání zpráv o těchto rizicích měly pečlivě zvážit svou závislost na přírodním kapitálu. Například podnik, který působí v oblasti zemědělské produkce, může být závislý na různém přírodním kapitálu, jako je voda, biologická rozmanitost a produktivita půdy, které všechny ohrožuje změna klimatu. Takový podnik by při vykazování rizik souvisejících se změnou klimatu měl tyto závislosti vysvětlit.

Mnohé podniky jsou také závislé na lidském a sociálním kapitálu, jako jsou dovednosti a motivace zaměstnanců a úroveň důvěry, jaké se daný podnik těší u vnějších zúčastněných stran. Informace o lidském a sociálním kapitálu by podniky měly začlenit do vykazování otázek souvisejících se změnou klimatu podle potřeby. Příklad: zaměstnanci mohou zaujímat kritický postoj k vývoji inovativních nízkouhlíkových výrobků a služeb.

Příležitosti související se změnou klimatu

Podniky nabízející výrobky a služby, jež přispívají ke zmírňování změny klimatu nebo k adaptaci na ni, mohou rizika související se změnou klimatu často proměnit v příležitosti.

Adaptace na změnu klimatu znamená předvídat nepříznivé účinky změny klimatu a přijímat vhodná opatření s cílem zabránit škodám, jež může změna klimatu způsobit, nebo takové škody minimalizovat. Zahrnuje podnikatelské příležitosti, jako např. nové technologie pro účinnější využívání omezených vodních zdrojů nebo budování nových protipovodňových hrází.

Zmírňování změny klimatu se týká úsilí o snížení nebo prevenci emisí skleníkových plynů. Příklady podnikatelských příležitostí spojených se zmírňováním zahrnují energii z obnovitelných zdrojů nebo vývoj energeticky účinnějších budov a dopravních systémů.

Identifikovat a klasifikovat příležitosti související se změnou klimatu je cílem taxonomie udržitelných ekonomických činností, kterou navrhla Komise v rámci akčního plánu pro financování udržitelného růstu.

Obrázek 2 znázorňuje vztah mezi riziky a příležitostmi souvisejícími se změnou klimatu.

Obrázek 2

Rizika a příležitosti související se změnou klimatu

Rizika a příležitosti související se změnou klimatu v rámci celého hodnotového řetězce

Při podávání zpráv o rizicích, závislostech a příležitostech souvisejících se změnou klimatu by podniky tam, kde je to relevantní a přiměřené, měly posoudit celý svůj hodnotový řetězec, jeho předcházející i navazující část. Pro podniky, které se zabývají výrobními činnostmi, to znamená uplatňovat přístup životního cyklu výrobku, který bere v úvahu otázky klimatu v rámci dodavatelského řetězce a při získávání surovin, jakož i během používání výrobku a poté, co dosáhne konce své životnosti. Podniky poskytující služby, včetně finančních služeb, budou také muset posuzovat klimatické dopady činností, které podporují nebo umožňují.

Pokud jsou součástí hodnotového řetězce malé a střední podniky, podniky by je měly podpořit v poskytování požadovaných informací.

2.4 Struktura navrhovaného uvádění informací

Tyto pokyny navrhují uvádět informace související se změnou klimatu v rámci každé z pěti vykazovaných oblastí uvedených ve směrnici o vykazování nefinančních informací: a) obchodní model, b) politiky a náležitá péče, c) výsledek politik, d) hlavní rizika a řízení rizik a e) klíčové ukazatele výkonnosti.

Pro každou vykazovanou oblast pokyny určují určitý omezený počet informací, které se doporučuje uvádět. Podnik by měl zvážit, které doporučené informace zveřejní, podle toho, do jaké míry jsou potřebné pro pochopení jeho vývoje, výkonnosti, postavení a dopadu jeho činnosti.

Další pokyny jsou uvedeny za informacemi, které se doporučuje uvádět v každé z vykazovaných oblastí. Tyto další pokyny sestávají z návrhů na podrobnější informace, které mohou podniky podle svého uvážení zahrnout mezi zveřejňované doporučené informace. V příloze I jsou dále uvedeny pokyny pro banky a pojišťovny.

Při rozhodování, zda a v jaké míře použít doporučené zveřejňování informací a podrobnější návrhy v rámci dalších pokynů, včetně pokynů pro banky a pojišťovny, které jsou uvedeny v příloze I, by podniky měly zohlednit zásady řádného vykazování nefinančních informací uvedené v nezávazných pokynech Komise pro vykazování nefinančních informací z roku 2017, včetně zásad, podle nichž mají uváděné informace být: významné; objektivní, vyvážené a srozumitelné a také komplexní, ale zároveň stručné.

Důležitým faktorem při rozhodování, zda a v jaké míře má podnik použít doporučené zveřejňování informací a další pokyny, bude rozsah rizik a příležitostí souvisejících se změnou klimatu, které identifikuje.

2.5 Soulad s uznávanými rámci a standardy pro vykazování

Je vhodné, aby podniky uváděly informace v souladu se všeobecně přijímanými standardy a rámci pro vykazování, aby tak bylo dosaženo co největší srovnatelnosti z pohledu zúčastněných stran. S cílem přispět ke sbližování na úrovni EU a na globální úrovni tyto pokyny odkazují na některé uznávané rámce a standardy pro vykazování.

Začleňují zejména doporučení pro zveřejňování informací, která vydala pracovní skupina pro zveřejňování finančních informací v souvislosti se změnou klimatu (TCFD) a která jsou samotná již sladěna s jinými důležitými rámci. Zveřejňování informací doporučené TCFD je v těchto pokynech vyznačeno zvlášť. Příloha II srovnává požadavky na uvádění informací, jež stanoví směrnice o vykazování nefinančních informací, s doporučeními TCFD pro zveřejňování informací.

Kromě TCFD tyto pokyny berou v úvahu zejména také standardy a rámce, jež vypracovaly Global Reporting Initiative (globální iniciativa pro podávání zpráv, GRI), Carbon Disclosure Projekt (projekt zveřejňování informací o uhlíku, CDP), Climate Disclosure Standards Board (Výbor pro normy v oblasti zveřejňování informací o klimatu, CDSB), Sustainability Accounting Standards Board (Rada pro environmentální účetní standardy, SASB) a International Integrated Reporting Council (Mezinárodní rada pro integrované podávání zpráv, IIRC), a systém EU pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (19).

3 DOPORUČENÉ ZVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ A DALŠÍ POKYNY

3.1 Obchodní model

Pro zúčastněné strany je velmi důležité pochopit názor podniku na to, jak změna klimatu ovlivňuje jeho obchodní model a strategii a jak jeho činnost může ovlivňovat klima v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu. K tomu, aby mohly podniky náležitě informovat o otázkách souvisejících se změnou klimatu, budou muset posoudit dlouhodobější perspektivu, než běžně činí ve finančním výkaznictví.

Rizika a příležitosti podniku související se změnou klimatu budou záviset na druhu jeho činnosti, jeho zeměpisné poloze a na tom, jakou pozici zaujme v přechodu k nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně klimatu.

Aby mohly podniky vhodně začlenit potenciální účinky změny klimatu do svých postupů plánování, měly by posoudit, jak se mohou rizika a příležitosti související se změnou klimatu vyvíjet a jaké mají potenciální důsledky pro podnikání za různých podmínek. Jedna z cest, jak takové důsledky posoudit, vede přes použití analýzy scénářů.

Podniky, které vhodně neposoudí svůj obchodní model a strategii s ohledem na změnu klimatu, mohou jednak negativně působit na klima, a jednak být stiženy negativními dopady na své podnikání, například ohledně hospodářského výsledku, financování, budoucí regulační zátěže a „akceptování jejich činnosti“ veřejností. Na druhé straně může identifikace nových příležitostí souvisejících se změnou klimatu posílit obchodní model podniku a jeho vyhlídky na výnosy.

Tabulka 1

Uvádění informací o obchodním modelu

Popište dopad rizik a příležitostí souvisejících se změnou klimatu na obchodní model podniku, jeho strategii a finanční plánování. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Strategie, písmeno b)] Popište, jakými způsoby může obchodní model podniku ovlivnit klima, pozitivně i negativně. Popište odolnost obchodního modelu a strategie podniku s ohledem na různé scénáře související se změnou klimatu v různých časových horizontech, přinejmenším včetně scénáře s nárůstem globální teploty na úrovni 2 °C a nižší a scénáře s nárůstem teploty o více než 2 °C (20). [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Strategie, písmeno c)]

Další pokyny

— Popište veškeré změny v obchodním modelu a strategii podniku, které řeší rizika přechodu a fyzická rizika nebo jejichž cílem je využít obchodní příležitosti související se změnou klimatu.

— Popište závislost podniku na přírodním kapitálu, jako je voda, půda, ekosystémy nebo biologická rozmanitost, které jsou ohroženy v důsledku změny klimatu.

— Popište, jak změny v obchodním modelu a strategii podniku prováděné za účelem zmírňování změny klimatu a/nebo adaptace na ni změní potřeby podniku, co se týče lidského kapitálu.

— Popište příležitosti spojené s účinným využíváním zdrojů a úsporou nákladů, přijetím energetických zdrojů s nízkými emisemi, vývojem nových výrobků a služeb, přístupem na nové trhy a budováním odolnosti v rámci hodnotového řetězce.

— Uveďte, jakým způsobem podnik zvolil scénáře.

— Popište, jak se činnost podniku podílí na změně klimatu prostřednictvím emisí skleníkových plynů, včetně odlesňování, znehodnocování lesů a změny ve využívání půdy.

3.2 Politiky a postupy náležité péče

Správní a kontrolní systémy pomohou zúčastněným stranám pochopit, jak rozhodný je přístup podniku k otázkám souvisejícím se změnou klimatu. Informace o zapojení správní rady a vedení, a zejména o jejich příslušné odpovědnosti ve vztahu ke změně klimatu, informují zúčastněné strany o úrovni povědomí podniku o otázkách souvisejících se změnou klimatu. Při popisování úlohy správní rady se podnik možná bude chtít odvolat na výkaz o správě a řízení společnosti, který je povinen zveřejňovat.

Zúčastněné strany mohou také zajímat politiky podniku a všechny s nimi spojené cíle, jež prokazují závazek podniku vůči zmírňování změny klimatu a adaptaci na ni, a jeho postupy náležité péče. To pomůže zúčastněným stranám pochopit schopnost podniku řídit svou činnost tak, aby snížil riziko související se změnou klimatu na minimum, omezil negativní dopady na klima a maximalizoval pozitivní dopady v rámci hodnotového řetězce.

Politiky a postupy zaměřené na řešení témat souvisejících se změnou klimatu mohou být samostatné, nebo mohou být začleněny do ostatních politik a provozních postupů. Postupy náležité péče, které berou ohled na klima, by například mohly být začleněny do rámce pro řízení rizik daného podniku. Podnik možná bude chtít vysvětlit svůj přístup k řízení otázek souvisejících se změnou klimatu a důvody, proč takový přístup zvolil.

Tabulka 2

Uvádění informací o politikách a postupech náležité péče

Popište všechny politiky podniku týkající se klimatu, včetně politiky zaměřené na zmírňování změny klimatu nebo adaptaci na ni. Popište všechny cíle související se změnou klimatu, které podnik v rámci svých politik stanovil, zejména všechny cíle v oblasti emisí skleníkových plynů, a jak se cíle podniku vztahují k národním a mezinárodním cílům, a zejména k Pařížské dohodě. Popište dohled správní rady nad riziky a příležitostmi souvisejícími se změnou klimatu. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Správa, písmeno a)] Popište úlohu vedení při posuzování a řízení rizik a příležitostí souvisejících se změnou klimatu a vysvětlete důvody svého přístupu. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Správa, písmeno b)]

Další pokyny

— Popište zapojení podniku v rámci jeho hodnotového řetězce při řešení otázek souvisejících se změnou klimatu a vysvětlete, jak spolupracuje s partnery v předcházející a navazující části dodavatelského řetězce s cílem podporovat zmírňování změny klimatu a/nebo adaptaci na změnu klimatu.

— Vysvětlete, jak jsou otázky související s klimatem začleněny do postupů přijímání provozních rozhodnutí podniku.

— Popište případné zapojení podniku do veřejné politiky v otázkách souvisejících se změnou klimatu, včetně členství v příslušných organizacích nebo zájmových skupinách.

— Popište, zda a na jakých úrovních (zejména na úrovni správní rady a vedení) má podnik přístup k odborným znalostem o otázkách souvisejících se změnou klimatu, buď v rámci vlastní vnitřní kapacity, a/nebo z vnějších zdrojů.

— Popište zaměstnanecké politiky, které souvisejí s klimatem, například investice do dovedností potřebných pro přechod na nízkouhlíkové technologie nebo opatření k zajištění toho, aby mohli zaměstnanci bezpečně plnit své úkoly v podmínkách měnícího se klimatu.

— Popište, zda a jak podnikové zásady odměňování berou ohled na výsledky související se změnou klimatu, včetně výsledků při plnění stanovených cílů.

— Uveďte veškeré energetické cíle, které podnik stanovil v rámci svých politik (viz oddíl 3.5).

— Vysvětlete důvody, které vedly k výběru cílů souvisejících se změnou klimatu, jež podnik stanovil.

— V případě podniků působících v odvětví využívání půdy popište cíle týkající se „propadů“ skleníkových plynů (absorpce skleníkových plynů).

3.3 Výsledky

Uvádění informací o výsledcích politik souvisejících se změnou klimatu pomáhá zúčastněným stranám sledovat a posuzovat vývoj podniku, jeho postavení, výkonnost a dopady v důsledku jeho politik. Při posuzování své výkonnosti prostřednictvím stanovování cílů a vykazování jejich plnění prokazuje podnik konzistentnost své strategie a svých opatření a rozhodnutí, jež se týkají změny klimatu.

Kvantitativní aspekty, např. ukazatele, jež slouží jako podklad pro tyto analýzy, jsou uvedeny v oddíle 3.5 Klíčové ukazatele výkonnosti těchto pokynů.

Tabulka 3

Uvádění informací o výsledcích

Popište výsledky politiky podniku v oblasti změny klimatu, včetně výkonnosti podniku při plnění použitých ukazatelů a stanovených cílů pro řízení rizik a příležitostí souvisejících se změnou klimatu. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Metriky a cíle, písmeno c)]. Popište vývoj emisí skleníkových plynů v porovnání se stanovenými cíli a související rizika v průběhu času. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Metriky a cíle, písmeno b)].

Další pokyny

— Popište, jak výkonnost podniku v souvislosti se změnou klimatu ovlivňuje jeho finanční výkonnost, pokud možno s odkazem na finanční klíčové ukazatele výkonnosti.

3.4 Hlavní rizika a jejich řízení

Pro investory a jiné zúčastněné strany je velmi důležité vědět, jak podnik identifikuje rizika související se změnou klimatu, jaká hlavní rizika identifikoval a jak tato rizika řídí.

Uvádění informací o rizicích by mělo obsahovat rizika negativního dopadu podniku na klima a rizika negativního dopadu změny klimatu na podnik (rizika přechodu a fyzická rizika) a uvádět, zda a jak spolu tyto dvě skupiny rizik souvisejí. Podnikům se doporučuje, aby při rozhodování, jaké informace k rizikům mají uvést, vzaly v úvahu definice rizik uvedené v oddíle 2.3.

Při uvádění informací o rizicích souvisejících se změnou klimatu by podniky měly posoudit dlouhodobější časové horizonty, než obvykle používají v případě finančních rizik.

V některých případech mohou uvádění kvantitativních informací, zejména pokud jde o dlouhodobější horizonty, ztížit chybějící údaje a nedostatky v metodikách. V takových případech se podnikům doporučuje uvádět kvalitativní informace, dokud tyto problémy týkající se údajů a metodik nebudou náležitě vyřešeny.

Tabulka 4

Uvádění informací o hlavních rizicích a jejich řízení

Popište postupy podniku pro identifikaci a posuzování rizik souvisejících se změnou klimatu v krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé perspektivě a uveďte, jak podnik krátkodobou, střednědobou a dlouhodobou perspektivu definuje (21). [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Řízení rizik, písmeno a)] Popište hlavní rizika související se změnou klimatu, jež podnik identifikoval v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu v rámci celého hodnotového řetězce, a předpoklady, jež byly při identifikaci těchto rizik učiněny. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Strategie, písmeno a)] Tento popis by měl obsahovat hlavní rizika vyplývající ze závislostí na přírodním kapitálu ohroženém změnou klimatu, jako je voda, půda, ekosystémy nebo biologická rozmanitost. Popište postupy pro řízení rizik souvisejících se změnou klimatu (případně jak jsou přijímána rozhodnutí zaměřená na zmírnění, přenos, přijetí nebo kontrolu těchto rizik) a jak podnik řídí konkrétní rizika související se změnou klimatu, jež identifikoval. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Řízení rizik, písmeno b)] Popište, jak jsou postupy pro zjišťování, posuzování a řízení rizik souvisejících se změnou klimatu začleněny do celkového řízení rizik podniku. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Řízení rizik, písmeno c)]. Důležitým aspektem tohoto popisu je to, jak podnik určuje relativní význam rizik souvisejících se změnou klimatu v porovnání s jinými riziky.

Další pokyny

— Popište veškerá opatření k adaptaci na změnu klimatu, která podnik přijal v rámci svých postupů pro řízení rizik.

— Podrobně roztřiďte hlavní rizika související se změnou klimatu podle obchodních činností.

— Podrobně roztřiďte hlavní rizika související se změnou klimatu podle zeměpisné polohy.

— Určete místa, která jsou kritická pro hodnotový řetězec, včetně operací, dodavatelů a trhů.

— Popište, jak podnik stanoví a uplatňuje omezení rizik souvisejících se změnou klimatu, včetně způsobů používaných pro upozornění vedení na problémy.

— Popište postupy pro klasifikaci rizik souvisejících se změnou klimatu podle jejich důležitosti, včetně uplatňovaných prahových hodnot, a uveďte, která rizika v rámci hodnotového řetězce jsou považována za nejzávažnější.

— Roztřiďte hlavní rizika změny klimatu pro finanční výkonnost podniku podle toho, zda se jedná o rizika přechodu (rizika v oblasti politiky, právní, technologická, tržní rizika a rizika ohrožující pověst podniku) nebo o fyzická rizika (akutní a chronická rizika).

— Uveďte přehled rizik, jenž zahrnuje otázky související se změnou klimatu.

— Uveďte definice použitých termínů v oblasti rizik nebo odkazy na již existující klasifikační rámce, které byly použity.

— Popište četnost přezkumů a analýz prováděných v souvislosti s identifikací a posuzováním rizik.

— Popište vzájemné souvislosti mezi hlavními riziky souvisejícími se změnou klimatu a finančními klíčovými ukazateli výkonnosti.

— Uveďte, jak jsou při přijímání opatření k řízení rizik, např. k jejich zmírňování, přenosu nebo adaptaci, používány scénáře a/nebo interní stanovení cen uhlíku.

— Uveďte finanční dopady extrémních povětrnostních jevů, včetně případných údajů o počtu dnů přerušení provozu a o nákladech s tím spojených, o nákladech na opravy, snížení hodnoty dlouhodobých aktiv, narušeních hodnotového řetězce a ušlých výnosech.

— Popište, jak je výkonnost podniku ovlivněna proměnlivostí počasí, zejména u podniků citlivých na kolísání teploty a srážek.

3.5 Klíčové ukazatele výkonnosti

Podle směrnice o vykazování nefinančních informací by podniky měly uvádět klíčové ukazatele výkonnosti, které jsou relevantní pro jejich konkrétní podnikání. Měly by zvážit možnost použít ukazatele k podložení svých jiných zveřejněných informací souvisejících se změnou klimatu, jako jsou informace o výsledcích nebo o hlavních rizicích a jejich řízení, a umožnit agregaci a srovnatelnost mezi podniky a jurisdikcemi. Ukazatele by měly být začleněny do jiných zveřejněných informací, aby podložily a objasnily popisnou část. Za osvědčený postup se však také považuje zveřejnit ještě další tabulku, ve které jsou uvedeny všechny ukazatele na jednom místě.

Aby byla splněna očekávání TCFD, měly by podniky uvádět ukazatele a cíle, jež používají k posouzení rizik a příležitostí souvisejících se změnou klimatu v souladu se svou strategií a svými postupy v oblasti řízení rizik. [Zahrnuje doporučení TCFD v oddíle Metriky a cíle, písmeno a)]

Aby bylo možné použít informace při rozhodování, je klíčová robustnost a spolehlivost údajů. Kde to není zjevné, měly by podniky uvést popis metodik a případných změn v těchto metodikách, jež používají k výpočtu nebo odhadu ukazatelů.

Doporučené ukazatele (22)

Za účelem větší srovnatelnosti uváděných nefinančních informací mezi podniky by podniky měly zvážit, zda je vhodné ukazatele uvedené v tomto oddíle vykazovat, a to na základě jejich vlastního posouzení významnosti.

Emise skleníkových plynů

Tento oddíl obsahuje čtyři různé ukazatele týkající se emisí skleníkových plynů: přímé emise skleníkových plynů; nepřímé emise skleníkových plynů z výroby získané a spotřebované elektrické energie, páry, tepla nebo chlazení; všechny ostatní emise skleníkových plynů, ke kterým dochází v rámci hodnotového řetězce vykazujícího podniku a cíl v oblasti snižování absolutních emisí skleníkových plynů. Podniky, které se rozhodnou použít některé nebo všechny z těchto ukazatelů, by měly:

— vypočítat své emise skleníkových plynů v souladu s metodikou GHG Protocol nebo v souladu s normou ISO 14064-1:2018 a případně v souladu s doporučením Komise 179/2013 o společných metodách pro měření výkonnosti z hlediska snižování emisí skleníkových plynů pomocí přístupu založeného na životním cyklu (environmentální stopa organizace a environmentální stopa výrobku). To umožní agregaci a srovnatelnost mezi jednotlivými podniky a jurisdikcemi,

— uvést ověření provedené / záruku vydanou třetí stranou, jež se vztahuje na emise skleníkových plynů rámce 1, rámce 2 a rámce 3 vykazované podnikem.

Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Přímé emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vlastní nebo kontroluje vykazující podnik (rámec 1) Tuny CO2e (23) 270 900 t CO2e Tento klíčový ukazatel výkonnosti zajišťuje, že podniky přesně měří své uhlíkové stopy z přímých emisí. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 305, rámec CDSB, SASB, EMAS Systém EU pro obchodování s emisemi (ETS) Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 Další pokyny — Podniky by měly uvést informace o 100 % svých emisí skleníkových plynů rámce 1. To pomůže zlepšit kvalitu vykazování emisí skleníkových plynů jinými podniky. Pokud nemůže podnik shromáždit spolehlivé údaje o části svých emisí skleníkových plynů rámce 1, měl by pro tuto část provést rozumný odhad, aby se dospělo k údaji odpovídajícímu 100 %. V takovém případě by podnik měl rovněž uvést tyto informace: 1) procentní podíl emisí, o kterých byly shromážděny spolehlivé údaje, a podíl emisí, jež byly odhadnuty; 2) důvody, proč o části emisí nebylo možné shromáždit spolehlivé údaje a 3) metodiku použitou pro odhad výše podílu emisí, o kterých nebylo možné shromáždit spolehlivé údaje. — Podniky by případně měly zvážit možnost uvést údaje o emisích skleníkových plynů rámce 1 roztříděné podle zemí či regionů (včetně EU), podle obchodní činnosti a podle dceřiných společností. Například: Emise skleníkových plynů rámce 1 v zemi/regionu X 42 260 t CO2e, v zemi/regionu Y 54 180 t CO2e.





Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Nepřímé emise skleníkových plynů z výroby získané a spotřebované elektřiny, páry, tepla nebo chlazení (společně označované jako „elektrická energie“) (rámec 2) Tuny CO2e 632 400 t CO2e Tento klíčový ukazatel výkonnosti zajišťuje, že podniky měří emise z nakoupené nebo získané elektřiny, páry, tepla a chlazení. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 305, rámec CDSB, EMAS Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 Další pokyny — V případě potřeby by podniky měly uvést, zda existují nějaké zdroje emisí skleníkových plynů rámce 2 (např. zařízení, určité skleníkové plyny, činnosti, zeměpisné oblasti atd.) v jimi stanovených mezích pro vykazování, u kterých nebylo možné úroveň emisí skleníkových plynů shromáždit nebo odhadnout, a důvody tohoto stavu. — Podniky by případně měly zvážit možnost uvést údaje o emisích skleníkových plynů rámce 2 roztříděné podle zemí či regionů (včetně EU), podle obchodní činnosti a podle dceřiných společností. Například: emise skleníkových plynů rámce 2 v zemi/regionu X 98 654 t CO2e, v zemi/regionu EU Y: 126 480 t CO2e.





Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Všechny nepřímé emise skleníkových plynů (nezahrnuté do rámce 2), které vznikají v hodnotovém řetězci vykazujícího podniku, včetně emisí vzniklých v předcházející a navazující části dodavatelského řetězce (rámec 3) Tuny CO2e 4 383 000 t CO2e U většiny podniků většina emisí vzniká nepřímo, z činností v hodnotovém řetězci. Tento klíčový ukazatel výkonnosti pomáhá změřit důkladnost účetních postupů a pochopit, jak podniky analyzují své emisní stopy. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 305, rámec CDSB, EMAS Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 Další pokyny — V rámci 3 by se měly vykazovat emise z činností, ke kterým dochází v části dodavatelského řetězce předcházející vlastnímu provozu podniku a v části dodavatelského řetězce navazující na vlastní provoz podniku. — Podniky by neměly vyloučit žádnou činnost, která by ohrozila relevantnost vykazovaného stavu emisí skleníkových plynů rámce 3. Kritéria pro určení relevantnosti stanoví GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard a příloha H normy ISO 14064-1:2018. Jakoukoli vyloučenou kategorii by ve zveřejněných informacích o emisích skleníkových plynů rámce 3 měly podniky vysvětlit. Pokud jsou součástí hodnotového řetězce malé a střední podniky, podniky by je měly podpořit v poskytování požadovaných informací.





Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Cíl v oblasti snižování absolutních emisí skleníkových plynů Dosažené snížení v tunách CO2e nebo v % od základního roku Snížení absolutních emisí o 20 %, což odpovídá snížení o 1 500 000 t CO2e, do roku 2025 od základního roku 2018 Stanovení cíle určuje směr a strukturu strategie pro oblast životního prostředí. Tento klíčový ukazatel výkonnosti pomáhá pochopit závazky podniků ohledně snižování emisí a to, zda má podnik cíl, k jehož dosažení harmonizuje a zaměřuje své úsilí v souvislosti s emisemi. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 103-2 a 305, rámec CDSB, SASB, EMAS Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 Další pokyny — Podniky by měly popsat, zda se jejich cíl(e) zcela nebo částečně týká (týkají) emisí skleníkových plynů rámce 1, rámce 2 a/nebo rámce 3. — Podniky by měly popsat vývoj emisí skleníkových plynů v porovnání se stanovenými cíli (viz oddíl 3.3 Výsledky). — Podniky by měly zvážit možnost stanovit cíle na období do roku 2025 nebo 2030 a přezkoumávat je každých pět let. Mohou také zvážit možnost stanovit cíle na období do roku 2050 v zájmu sladění s Pařížskou dohodou. — Podniky by případně měly zvážit možnost uvést cíle v oblasti emisí skleníkových plynů podle zemí či regionů (včetně EU), podle obchodní činnosti a podle dceřiných společností. — Podniky mohou zvážit možnost uvést další cíl v oblasti intenzity emisí skleníkových plynů vyjádřený v tunách CO2e na obchodní ukazatel nebo jako procentní snížení ukazatele intenzity od základního roku (např. snížení relativních emisí o 8 %, což odpovídá snížení o 350 t CO2na 1 milion EUR obratu do roku 2025 od základního roku 2018).

Energie

Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Celková spotřeba a/nebo výroba energie z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů MWh 292 221 MWh spotřebované energie z obnovitelných zdrojů; 1 623 453 MWh spotřebované energie z neobnovitelných zdrojů Spotřeba a výroba energie se významně podílí na emisích skleníkových plynů. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 302, rámec CDSB, SASB, EMAS Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030; směrnice o energetické účinnosti Další pokyny — Paliva spotřebovaná jako vstupní surovina nejsou spalována pro energetické účely a neměla by být do výpočtů tohoto ukazatele zahrnuta. — Uveďte rozpis různých zdrojů obnovitelné energie. Obnovitelné zdroje energie jsou takové zdroje, které lze přirozeně doplňovat v horizontu lidského života, např. vítr, slunce, voda, geotermální zdroje, biomasa atd. Tato definice vylučuje všechna fosilní paliva (uhlí, ropa, zemní plyn) a jaderná paliva. Energie z odpadů by neměla být zahrnuta, pokud pocházejí z fosilních paliv (24). — Při uvádění informací o neobnovitelných zdrojích energie rozlišujte mezi nízkouhlíkovými zdroji a ostatními zdroji neobnovitelné energie.





Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Cíl v oblasti energetické účinnosti Procento Zlepšení o 6,5 % do roku 2025 od základního roku 2018 u výrobků, výstupů nebo činností. Tento klíčový ukazatel výkonnosti pomáhá uživatelům údajů pochopit ambici podniku účinněji využívat energii, což může snížit jeho náklady na energii a snížit emise skleníkových plynů. Poskytuje další informace ohledně toho, jak chce podnik dosáhnout svých cílů v oblasti snižování emisí. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 103-2 a 302, SASB, EMAS Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030; směrnice o energetické účinnosti Další pokyny — Podniky by měly popsat pokrok dosažený v plnění stanovených energetických cílů (viz oddíl 3.3 Výsledky).





Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Cíl v oblasti spotřeby a/nebo výroby obnovitelné energie % zvýšení podílu spotřebované/vyrobené obnovitelné energie od základního roku Zvýšení podílu spotřebované obnovitelné energie o 13 % do roku 2025 od základního roku 2018 Tento klíčový ukazatel výkonnosti pomáhá uživatelům údajů pochopit ambici podniku vyrábět nebo spotřebovávat energii s nižšími emisemi skleníkových plynů. TCFD – Metriky a cíle, CDP – dotazník ke změně klimatu, GRI 103-2 a 302, EMAS Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030; směrnice o obnovitelných zdrojích energie Další pokyny — Podniky by měly popsat pokrok dosažený v plnění stanovených energetických cílů (viz oddíl 3.3 Výsledky).

Fyzická rizika

Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Aktiva vázaná v regionech, které pravděpodobně budou více vystaveny akutním nebo chronickým fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu Procento 15 % účetní hodnoty reálných aktiv vystavených riziku Extrémní povětrnostní jevy mohou vést k výpadkům nebo omezením výrobní kapacity nebo k předčasnému omezení činnosti provozních zařízení. Hodnota aktiv v oblastech vystavených nepříznivému počasí je informací pro určení možných důsledků pro oceňování aktiv. Tento klíčový ukazatel výkonnosti je důležité sledovat spolu s uváděnými informacemi o strategiích a politikách podniku zaměřených na adaptaci na změnu klimatu. TCFD – Metriky a cíle, všechny kódy SASB 450a.1 v rámci vybraných odvětví Strategie EU pro přizpůsobování se změně klimatu Další pokyny — Podnikům se doporučuje uvést informace o zdrojích nebo metodikách, které použily k identifikaci regionů více vystavených fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu.

Produkty a služby

Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Odkaz na politiku EU Procento obratu ve vykazovaném roce z výrobků nebo služeb spojených s činnostmi, které splňují kritéria pro činnosti významným způsobem přispívající ke zmírnění změny klimatu nebo k adaptaci na ni, jež jsou stanovena v nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (taxonomie EU), a/nebo procento investic (kapitálových výdajů) a/nebo výdajů (provozních nákladů) ve vykazovaném roce na aktiva nebo procesy spojené s činnostmi, které splňují kritéria pro činnosti významným způsobem přispívající ke zmírnění změny klimatu nebo k adaptaci na ni, jež jsou stanovena v nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (taxonomie EU). Procento 12,5 % (obratu) z výrobků nebo služeb spojených s činnostmi, které významným způsobem přispívají ke zmírňování změny klimatu nebo k adaptaci na ni 8 % (kapitálových výdajů) na výrobky spojené s činnostmi, které významným způsobem přispívají ke zmírňování změny klimatu nebo k adaptaci na ni Tyto klíčové ukazatele výkonnosti poskytují užitečné informace investorům, kteří mají zájem o podniky, jejichž výrobky a služby významným způsobem přispívají ke zmírňování změny klimatu nebo k adaptaci na ni a které přitom významně nepoškozují žádné jiné cíle EU v oblasti životního prostředí. Navrhované nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování Akční plán Komise pro financování udržitelného růstu Další pokyny — Podniky by měly tento ukazatel vykazovat, pokud bude schváleno navrhované nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného financování (taxonomie EU). Při posuzování toho, zda nějaká činnost významným způsobem přispívá ke dvěma uvedeným cílům EU, tj. zmírňování změny klimatu nebo adaptaci na ni, a přitom významně nepoškozuje žádné jiné cíle EU v oblasti životního prostředí, by podniky měly vzít v úvahu všechna příslušná kritéria a podmínky stanovené v nařízení.

Zelené financování

Klíčový ukazatel výkonnosti Jednotka měření Příklad Odůvodnění Soulad s jinými rámci pro vykazování Odkaz na politiku EU Podíl zelených dluhopisů souvisejících se změnou klimatu: Celková výše nesplacených zelených dluhopisů (ke konci roku) vydělená celkovou výší nesplacených dluhopisů (vyjádřenou jako klouzavý průměr za dobu pěti let) a/nebo podíl zelených dluhových nástrojů souvisejících se změnou klimatu: celková výše všech nesplacených zelených dluhových nástrojů (ke konci roku) vydělená celkovou výší všech nesplacených dluhů (vyjádřenou jako klouzavý průměr za dobu pěti let). Procento 20 % dluhopisů Tento klíčový ukazatel výkonnosti pomáhá podnikům informovat o tom, jak je jejich plán přechodu k nízkouhlíkové ekonomice podpořen činnostmi dluhového financování a jak je získáván kapitál na stávající a nové projekty s přínosem v oblasti klimatu. ISO/CD 14030-1 Zelené dluhopisy – vliv nominovaných projektů a aktiv na životní prostředí (návrh) Akční plán Komise pro financování udržitelného růstu Další pokyny — Celková výše zelených dluhopisů nebo zelených dluhových nástrojů by měla zahrnovat pouze dluhopisy a dluhové nástroje vydané podle případného standardu EU pro zelené dluhopisy, pokud bude takový standard schválen, nebo podle jiného všeobecně uznávaného rámce pro zelené dluhopisy, jako jsou Zásady zelených dluhopisů a Zásady zelených úvěrů. Podniky by měly uvést, jaký rámec pro zelené dluhopisy použily. — U emitentů dluhopisů, kteří vydali dluhopisy, jež nejsou kotovanými nástroji (např. soukromé umisťování), by měly být uvedeny informace roztříděné na kotované a nekotované dluhopisy. — Podniky by měly také zvážit možnost uvést budoucí cíle související s těmito klíčovými ukazateli výkonnosti.

Kromě výše uvedených ukazatelů by podniky měly rovněž zvážit možnost uvést následující:

— Specifické odvětvové ukazatele relevantní pro dané konkrétní odvětví. Podniky působící v odvětvích, jako je odvětví energetiky, dopravy, materiálů, nemovitostí a zemědělství a případně další, by měly odkazovat na dodatečné pokyny TCFD pro nefinanční skupiny a na další rámce pro vykazování informací souvisejících se změnou klimatu s cílem zajistit srovnatelnost vykazovaných klíčových ukazatelů výkonnosti mezi odvětvími a podniky (25).

— Ukazatele týkající se souvisejících otázek životního prostředí Podniky, jejichž obchodní modely jsou závislé na přírodním kapitálu ohroženém změnou klimatu, budou možná muset uvést ukazatele týkající se tohoto přírodního kapitálu (např. vody, produktivity půdy nebo biologické rozmanitosti). Podniky s nepříznivými dopady na klima v důsledku změny využívání půdy, včetně odlesňování a znehodnocování lesů, by měly zvážit možnost uvést ukazatele týkající se těchto otázek (26).

— Ukazatele týkající se souvisejících otázek lidského kapitálu a sociálních otázek, jako je odborná příprava a nábor zaměstnanců.

— Ukazatele související s příležitostmi. Podniky zapojené do přechodu k nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně klimatu, které postupují v souladu s klíčovými politikami EU (27) a provádějí činnosti zmírňování změny klimatu či adaptace na ni, které by bylo možné promítnout do příležitostí pro daný podnik, by měly zvážit možnost uvést klíčové ukazatele výkonnosti, jež odrážejí toto úsilí. Příkladem takových ukazatelů by mohly být výnosy z nízkouhlíkových výrobků, výnosy z výrobků nebo služeb vztahujících se k modelu oběhové ekonomiky a výdaje na výzkum a vývoj v oblasti produkce oběhové ekonomiky.

(1) Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1.

(2) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_cs

(3) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_cs

(4) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52018DC0097

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0353

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0354

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0355

(8) https://www.fsb-tcfd.org/

(9) https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2019-non-financial-reporting-guidelines_en

(10) Úř. věst. C 215, 5.7.2017, s. 1.

(11) Neznamená to, že by se neměl brát náležitý ohled na informace, které jsou z komerčního hlediska citlivé. Relevantní informace lze poskytnout v obecnějším pojetí, které přesto zajišťuje sdělení užitečných informací investorům a jiným zúčastněným stranám a splňuje cíl celkové transparentnosti.

(12) https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/12/FINAL-TCFD-Annex-Amended-121517.pdf

(13) Viz příloha II „Přehled požadavků směrnice o uvádění nefinančních informací a zveřejňování informací, jež doporučuje TCFD“.

(14) Velké subjekty veřejného zájmu podle směrnice 2013/34/EU s více než 500 zaměstnanci.

(15) Ustanovení čl. 19a odst. 1 směrnice 2013/34/EU (zavedené směrnicí 2014/95/EU o vykazování nefinančních informací).

(16) Tento popis rizik přechodu a fyzických rizik do značné míry vychází ze zprávy pracovní skupiny pro zveřejňování finančních informací v souvislosti se změnou klimatu (TCFD).

(17) Další pokyny pro vykazování fyzických rizik lze nalézt v dokumentu Advancing TCFD Guidance on Physical Climate Risks and Opportunities („Rozpracování pokynů TCFD týkajících se fyzických rizik a příležitostí v souvislosti se změnou klimatu“), EBRD a Světové centrum excelence pro přizpůsobování se změně klimatu.

https://www.physicalclimaterisk.com/media/EBRD-GCECA_draft_final_report_full.pdf

(18) Další vysvětlení a pokyny ohledně přírodního kapitálu jsou k dispozici na internetových stránkách Koalice pro přírodní kapitál https://naturalcapitalcoalition.org/

(19) Dialog pro korporátní výkaznictví (Corporate Reporting Dialogue) vyvíjí úsilí o lepší sladění zveřejňovaných informací souvisejících se změnou klimatu v rámci IIRC, SASB, GRI, CDP a CDSB. Podnikům se doporučuje, aby vzaly tuto práci v úvahu, jakmile bude dokončena.

(20) S ohledem na závěry zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) z roku 2018 je vhodné, aby podniky zvážily scénář s nárůstem teploty o 1,5 °C. Pro další informace, jak provádět analýzu scénářů za účelem posouzení strategické odolnosti podniku, viz technický dodatek TCFD „The Use of Scenario Analysis in Disclosure of Climate-related Risks and Opportunities“ (Použití analýzy scénářů při zveřejňování informací o rizicích a příležitostech souvisejících se změnou klimatu)

https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Technical-Supplement-062917.pdf.

(21) Definice krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé perspektivy bude pravděpodobně záviset na obchodním modelu podniku a životním cyklu jeho aktiv a pasiv.

(22) V zájmu lepší použitelnosti jsou v tomto oddíle další relevantní pokyny uvedeny bezprostředně za každým doporučeným ukazatelem.

(23) Ekvivalent oxidu uhličitého neboli ekvivalent CO2 (CO2e) je metrická jednotka užívaná k porovnávání emisí z různých zdrojů skleníkových plynů na základě jejich potenciálu globálního oteplování, a to prostřednictvím převodu množství jiných plynů na ekvivalentní množství oxidu uhličitého se stejným potenciálem globálního oteplování.

(24) Definice „obnovitelné energie“ převzatá z CDP Climate Change Reporting Guidance 2018 (CDP, Pokyny k podávání zpráv týkajících se změny klimatu, 2018).

(25) TCFD (2017): Implementing the Recommendations of the Task-Force on Climate-related Financial Disclosures (Provádění doporučení pracovní skupiny pro zveřejňování finančních informací v souvislosti se změnou klimatu), https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Annex-062817.pdf. Mezi další normy a rámce pro vykazování, jež obsahují specifické odvětvové klíčové ukazatele výkonnosti týkající se otázek souvisejících se změnou klimatu, patří dotazníky CDP pro změnu klimatu, zabezpečení dodávek vody a lesy, normy GRI 305: Emise 2016 a GRI 302: Energie 2016 nebo průmyslové normy SASB.

(26) Další pokyny lze nalézt v dokumentu The Natural Capital Protocol Toolkit (Soubor nástrojů k Protokolu o přírodním kapitálu). https://naturalcapitalcoalition.org/protocol-toolkit/ a v doporučení Komise 179/2013 o společných metodách pro měření výkonnosti z hlediska snižování emisí skleníkových plynů pomocí přístupu založeného na životním cyklu (environmentální stopa organizace a environmentální stopa výrobku).

(27) Jako je např. balíček opatření pro oběhové hospodářství, směrnice o obnovitelných zdrojích energie, směrnice o energetické účinnosti, systém EU pro obchodování s emisemi nebo balíček opatření pro čistou dopravu. Podrobněji viz https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_en.