ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Vzhledem k tomu, že v březnu 2022 probíhala jednání mezi Unií a Norskem o rovném a nediskriminačním přístupu loďstev Unie lovících tresku obecnou (Gadus morhua) do vod v oblasti Svalbardu (Špicberky), Rada prodloužila období uplatňování prozatímní kvóty Unie ve výši 4 500 tun pro tresku obecnou ve vodách Svalbardu a v mezinárodních vodách podoblasti ICES 1 a divize 2b z 31. března do 30. dubna 2022 (nařízení (EU) 2022/[...]). Norsko rovněž prodloužilo dobu uplatňování prozatímní kvóty Unie pro tresku obecnou ve vodách Svalbardu do 30. dubna 2022.

Jednání mezi Unií a Norskem o rovném a nediskriminačním přístupu loďstev Unie lovících tresku obecnou do vod Svalbardu stále probíhají. V důsledků čekání na výsledky těchto jednání Komise navrhuje, aby Rada stanovila kvótu Unie pro tresku obecnou ve vodách Svalbardu a v mezinárodních vodách podoblasti ICES 1 a divize 2b před uplynutím prodlouženého období uplatňování prozatímní kvóty Unie dne 30. dubna 2022. Rybolovná práva pro tresku obecnou ve vodách Svalbardu a v mezinárodních vodách podoblasti ICES 1 a divize 2b jsou označena pm (pro memoria), dokud nebude znám výsledek těchto jednání. Jakmile bude znám výsledek jednání, bude Radě předložen pracovní dokument útvarů Komise, kterým se stanoví příslušná rybolovná práva.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Navrhovaná opatření jsou v souladu s ostatními politikami Unie, zejména s politikami v oblasti životního prostředí.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

•Proporcionalita

Návrh přiděluje členským státům rybolovná práva v souladu s cíli nařízení (EU) č. 1380/2013. Podle čl. 16 a 17 nařízení (EU) č. 1380/2013 mají členské státy rozhodnout, jakým způsobem mají být jim přidělená rybolovná práva přerozdělena plavidlům plujícím pod jejich vlajkou v souladu s určitými kritérii pro přidělování rybolovných práv. Členské státy mají proto v rámci zvoleného sociálně-ekonomického modelu při rozdělování přidělených celkových přípustných odlovů (dále jen „TAC“), na něž se návrh vztahuje, nezbytný prostor pro uvážení.

Návrh nemá pro členské státy nové finanční důsledky. Rada každoročně stanovuje rybolovné práva, a proto jsou již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jejich provádění.

•Volba nástroje

Navrhovaný nástroj: Nařízení.
Provádění opatření bude monitorováno a budou o něm podávány zprávy v rámci všeobecných mechanismů podávání zpráv zřízených nařízeními (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014.

•Informativní dokumenty (u směrnic)

Nevztahuje se na tento návrh.

•Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

Navrhovaná změna návrhu Komise ze dne 23. března 2022 stanoví vytvoření nových jednotkových nákladů na podporu opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.

2022/0096 (COD)

Pozměněný návrh

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU

Návrh Komise COM(2022) 145 se mění takto:

(1)název se nahrazuje tímto:

„NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU a stanovení jednotkových nákladů“

(2)vkládá se nový bod odůvodnění 5a, který zní:

„Navíc s cílem zjednodušit využívání evropských strukturálních a investičních fondů a snížit administrativní zátěž pro správní orgány členských států a příjemce v souvislosti s řešením migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace by měly být stanoveny jednotkové náklady. Tyto jednotkové náklady by měly usnadnit financování základních potřeb a podpory osobám, kterým byla poskytnuta dočasná ochrana nebo jiná odpovídající ochrana podle vnitrostátního práva v souladu s prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2022/382 a směrnicí Rady 2001/55/ES ve všech členských státech, v nichž se tato osoba nachází během 13 týdnů od jejího příjezdu do Evropské unie. V souladu s návrhem Komise týkajícím se „Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě“ (CARE) ze dne 8. března 2022 mohou členské státy používat tyto jednotkové náklady, když využívají možnost stanovenou v [čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013] k financování těchto operací z EFRR na základě pravidel platných pro ESF, včetně případů kdy to zahrnuje zdroje REACT-EU. Při používání jednotkových nákladů by členské státy měly zajistit zavedení nezbytných opatření, která zabrání dvojímu financování týchž nákladů.“

(3)v článku 1 před bod 1) se vkládá nový bod, který zní:

„1) vkládá se nový článek 68c, který zní:

Článek 68c

Jednotkové náklady na operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace

Při provádění operací zaměřených na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace mohou členské státy na výdaje vykázané v žádostech o platbu zahrnout jednotkové náklady spojené se základními potřebami a podporou osob, kterým byla poskytnuta dočasná ochrana nebo jiná odpovídající ochrana podle vnitrostátního práva v souladu s prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2022/382 a směrnicí Rady 2001/55/ES. Tyto jednotkové náklady činí 40 EUR na týden za každý celý nebo částečný týden, kdy se daná osoba nachází v dotčeném členském státě. Jednotkové náklady lze použít po dobu nejvýše celkem třináct týdnů ode dne příjezdu osoby do Unie.
2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Tento návrh se předkládá Radě v souladu s čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

V čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že kromě oblastí výlučné pravomoci Unie uvedených v čl. 3 odst. 1 SFEU má Unie „ve výlučné pravomoci rovněž uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je její uzavření stanoveno legislativním aktem Unie nebo je nezbytné k tomu, aby Unie mohla vykonávat svou vnitřní pravomoc, nebo pokud její uzavření může ovlivnit společná pravidla či změnit jejich působnost“.

Podle ustálené judikatury Soudního dvora může dohoda ovlivnit společná pravidla nebo změnit jejich oblast působnosti, pokud se týká oblastí, v nichž existují harmonizační opatření.

Předmět revize dohody, tj. zahrnutí nových nástrojů správní spolupráce zavedených nařízením Rady (EU) 2018/1541, spadá do výlučné pravomoci Unie. Aktualizace odkazů na směrnici 95/46/ES odkazy na nařízení (EU) 2016/679 by mohla být provedena v rámci smíšeného výboru podle čl. 41 odst. 2 písm. k) dohody. Tato aktualizace však může být rovněž zahrnuta do opětovně zahájených jednání o znění dohody.

Na druhém zasedání smíšeného výboru dne 25. listopadu 2021 Norsko oficiálně požádalo o zahájení jednání o změně dohody v souladu s čl. 41 odst. 5 dohody.
0.4476

ex 7019 61 00 ex 7019 61 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 90 00 ex 7019 90 00

11 19 11 12 13 14 15 18 19 11 12 13 14 15 18 19 11 19

Tkaniny z pramenců (rovings), impregnované epoxidovou pryskyřicí, s termoexpanzním koeficientem mezi 30° C a 120°C (stanoveným metodou IPC-TM-650) s: — 10ppm na°C nebo vyšším, avšak nejvýše 12ppm na°C v délce a šířce a — 20ppm na°C nebo vyšším, avšak nejvýše 30ppm na°C v tloušťce, s teplotou přechodu skla 152°C nebo vyšší, avšak nejvýše 153°C (stanoveno metodou IPC-TM-650)

0 %

-
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Po válečné agresi vedené Ruskem proti Ukrajině se přeprava nákladu z Moldavské republiky stala velmi obtížnou. Moldavští podnikatelé musí hledat alternativní trasy, aby se vyhnuli tranzitu přes Ukrajinu, který je dosud jediným způsobem, jak se dostat na trhy třetích zemí východně od Ukrajiny. Nemožnost tranzitu přes Ukrajinu ohrožuje plnění dlouhodobých smluv mezi moldavskými podnikateli na dodávky zboží (zejména zemědělských produktů) s jejich obchodními partnery ve východním regionu. To je spojeno se skutečností, že podnikatelé možná budou muset hledat jiné obchodní partnery, a tak mohou zvýšit své dvoustranné přepravní operace s členskými státy Evropské unie.

Silniční nákladní doprava mezi Unií a Moldavskou republikou se v současné době řídí dvěma hlavními soubory mechanismů, a to dvoustrannými dohodami o dopravě mezi členskými státy a Moldavskou republikou a povoleními udělovanými v rámci mnohostranného systému kvót Evropské konference ministrů dopravy (ECMT) v rámci Mezinárodního dopravního fóra. Oba tyto mechanismy stanovují pro dopravce z obou stran kvóty, pokud jde o tranzit a dvoustranný obchod.

Moldavští podnikatelé by proto vzhledem k této situaci museli zvýšit tranzit v rámci evropských a dvoustranných operací silniční dopravy s členskými státy. To by rovněž podpořilo společnost i hospodářství Moldavska, které bylo významně zasaženo ruskou válečnou agresí a které dočasně přijalo více než 350 000 uprchlíků přicházejících z Ukrajiny a projíždějících do jiných zemí. Zvýšené využívání počtu silničních přepravních operací ve srovnání s obvyklou situací by však s velkou pravděpodobností překračovalo kvóty stanovené v dvoustranných dohodách členských států s Moldavskou republikou a přidělené prostřednictvím ECMT v rámci Mezinárodního dopravního fóra.

Tato dohoda o silniční dopravě mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou by proto nahradila stávající dvoustranné dohody o dopravě mezi členskými státy a Moldavskem a usnadnila by dopravcům využívání alternativních silničních tras, neboť dvoustranné operace a tranzit by byly mezi oběma stranami liberalizovány.

Je proto vhodné podepsat dohodu o liberalizaci silniční nákladní dopravy mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou v souvislosti s dvoustrannými operacemi a tranzitem. Tato dohoda by měla být časově omezena, avšak s možností prodloužení.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Tato dohoda je v souladu se stávající politikou vnějších vztahů EU s Moldavskou republikou. Vláda Moldavské republiky požádala o dohodu jako naléhavé opatření. Dohoda o silniční nákladní dopravě s Moldavskou republikou by byla rovněž v souladu s dohodou o přidružení, neboť ve svém článku 82 vyzývá ke spolupráci, která zlepší pohyb zboží, zvýší plynulost dopravních toků mezi Moldavskou republikou, EU a třetími zeměmi v regionu odstraněním administrativních, technických a jiných překážek.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Ustanovení článku 91 ve spojení s čl. 218 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Nevztahuje se na tento návrh.

•Proporcionalita
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Tento návrh se týká návrhu rozhodnutí Rady o druhé splátce finančních příspěvků do 11. Evropského rozvojového fondu (ERF), které mají strany ERF uhradit v roce 2022.

Jedenáctý ERF a další dosud otevřené ERF (tj. 9. a 10. ERF) jsou řízeny podle následujícího souboru pravidel:

(a)stávající dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (státy AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda o partnerství AKT-EU“) v platném znění,

(b)rozhodnutí Výboru velvyslanců AKT-EU č. 2/2020 ze dne 4. prosince 2020, kterým se mění rozhodnutí Výboru velvyslanců AKT-EU č. 3/2019 o přijetí přechodných opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU tak, aby použitelnost ustanovení dohody o partnerství AKT-EU byla prodloužena do dne 30. listopadu 2021, nebo do vstupu nové dohody o partnerství AKT-EU v platnost, nebo do zahájení prozatímního provádění nové dohody mezi Unií a státy AKT podle toho, co nastane dříve,

(c)rozhodnutí Rady (EU) 2020/2233 o přidělování prostředků vyplývajících ze zpětných toků v rámci investiční facility AKT z operací prováděných v rámci 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu,

(d)Vnitřní dohoda mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“),

(e)nařízení Rady (EU) 2018/1877 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (dále jen „finanční nařízení pro 11. ERF“).

Dokumenty uvedené výše v písmenech a) až e) obsahují víceleté závazky stran ERF finančně přispívat do ERF. Finanční nařízení pro 11. ERF stanoví pravidelné příspěvky stran ERF do ERF na základě předem stanovených finančních závazků. Výzvy k poskytnutí pravidelných příspěvků se provádějí prostřednictvím technických rozhodnutí Rady, která odrážejí provádění dříve schválených finančních závazků.

Některé položky důvodové zprávy se proto nevztahují na výzvy k poskytnutí pravidelných příspěvků, jako je tato.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

V souladu s čl. 19 odst. 3 finančního nařízení pro 11. ERF musí Rada o tomto návrhu rozhodnout nejpozději 21 kalendářních dní po jeho předložení Evropskou komisí jednající jménem Evropské unie.

2022/0180 (NLE)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

o finančních příspěvcích stran do Evropského rozvojového fondu, včetně druhé splátky na rok 2022
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Článek VI Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) obsahuje zavedený mandát ke stanovení potřebných pravidel s cílem zajistit, aby opatření týkající se kvalifikačních požadavků a postupů, technických norem a požadavků na udělování licencí nevytvářely nadbytečné překážky obchodu službami. Členové Světové obchodní organizace (WTO) o těchto pravidlech pro domácí regulaci jednali mnoho let a od roku 1999 se tato jednání konala v rámci pracovní skupiny pro vnitrostátní regulaci. Mnohostranná jednání na základě tohoto mandátu dosud nevedla k dohodě mezi členy WTO navzdory úsilí o oživení jednání v rámci příprav na jedenácté zasedání Konference ministrů WTO v Buenos Aires.

Na jedenáctém zasedání Konference ministrů proto skupina 59 členů WTO, včetně Evropské unie, vydala společné ministerské prohlášení o domácí regulaci v oblasti služeb. Tímto prohlášením ministři znovu potvrdili svůj závazek pokročit v jednáních o domácí regulaci v oblasti služeb a vyzvali všechny členy WTO, aby po jedenáctém zasedání Konference ministrů zintenzivnili práci a usilovali o uzavření jednání o pravidlech pro domácí regulaci.

V květnu 2019 bylo vydáno nové společné prohlášení, ve kterém ministři 59 členů WTO uvítali pokrok v jednáních, kterého bylo dosaženo od jedenáctého zasedání Konference ministrů, a zavázali se do dvanáctého zasedání Konference ministrů pokračovat v práci na nevyřešených otázkách s cílem zapracovat výsledek práce do svých příslušných listin specifických závazků.

Jednání v rámci této iniciativy společného prohlášení byla úspěšně dokončena dne 2. prosince 2021 a vyústila v referenční dokument o domácí regulaci v oblasti služeb (dále jen „referenční dokument“). V prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb vydaném dne 2. prosince 2021 (dále jen „prohlášení“) vzalo 67 členů WTO na vědomí uzavření jednání o referenčním dokumentu, který je součástí přílohy 1 Prohlášení. Členové rovněž přivítali listiny specifických závazků, které byly předloženy jako jejich příspěvky k dokončení jednání. Na těchto 67 členů WTO připadá více než 90 % světového obchodu se službami.

V souladu s oddílem 1 referenčního dokumentu potvrdili účastníci prohlášení svůj záměr zapracovat pravidla z referenčního dokumentu (uvedená v příloze I prohlášení) do svých listin GATS v podobě dalších závazků. Za předpokladu, že budou dokončeny všechny požadované vnitrostátní postupy, mají účastníci za cíl předložit své listiny specifických závazků k certifikaci v souladu s postupy pro certifikaci oprav či vylepšení listin specifických závazků, a to do dvanácti měsíců od data prohlášení. Prostřednictvím certifikace přiznají účastníci právní účinky pravidlům v příloze I prohlášení tím, že je zahrnou do svých listin specifických závazků podle GATS jako další závazky.

Cílem současného návrhu Komise na rozhodnutí Rady je formálně uzavřít dohodu o úpravě listiny EU GATS, aby byla zapracována pravidla z referenčního dokumentu (příloha 1 prohlášení) v souladu s čl. 218 odst. 6 SFEU. Úpravy listiny EU GATS by měly být provedeny v souladu s listinou specifických závazků Unie před finalizací.
Po přijetí směrnice, kterou se sbližují definice a sankce související s porušením omezujících opatření Unie, jejichž možné prvky jsou dále diskutovány ve výše uvedeném sdělení, které bylo dnes rovněž přijato, by se na majetek související s porušením omezujících opatření Unie začala vztahovat pravidla pro vysledování a identifikaci, zmrazení, správu a konfiskaci. Předmětem konfiskačních opatření by se nakonec mohly stát i výnosy z porušení omezujících opatření Unie, například v případech, kdy by jednotlivci a společnosti poskytli finanční prostředky osobám, na něž se vztahují cílené finanční sankce (tj. zmrazení majetku). Současně by se předmětem konfiskace mohly stát i nástroje, které byly k porušení omezujících opatření použity.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Nařízení Rady o omezujících opatřeních Unie

Stanovení minimálních pravidel týkajících se trestněprávní definice porušení omezujících opatření a sankcí za ně na základě čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování EU by posílilo prosazování omezujících opatření v členských státech, čímž by se doplnila opatření přijatá podle článku 29 Smlouvy o EU a článku 215 Smlouvy o fungování EU. Komise a vysoký představitel pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhli v rámci šestého balíčku omezujících opatření v reakci na ruskou agresi proti Ukrajině posílit ustanovení o sankcích v nařízeních č. 833/2014 a 269/2014. Pozměněná ustanovení by zavázala členské státy, aby stanovily pravidla týkající se sankcí, včetně případných trestněprávních sankcí, za porušení těchto nařízení a přijaly veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy musí rovněž stanovit vhodná opatření ke konfiskaci výnosů z takového porušení. Jak však bylo uvedeno výše, článek 29 Smlouvy o EU a článek 215 Smlouvy o fungování EU nepředstavují právní základ pro sbližování trestněprávních definic a druhů a výše trestních sankcí.

Sdělení Komise z roku 2021 o evropském hospodářském a finančním systému

Ve svém sdělení z roku 2021 s názvem „Evropský hospodářský a finanční systém: podpora otevřenosti, síly a odolnosti“ Komise konstatuje, že provádění [omezujících opatření Unie] není v celé Unii tak jednotné, jak by mělo být. To vytváří narušení jednotného trhu, jelikož unijní podniky, včetně dceřiných společností zahraničních společností z EU, mohou nalézt způsoby, jak omezující opatření obejít. To také vytváří nejistotu mezi provozovateli. Jak je uvedeno, nejednotné prosazování podkopává účinnost [omezujících opatření Unie] i schopnost Unie postupovat jednotně. Strategie mimo jiné vyzývá k další koordinaci mezi Komisí a členskými státy s cílem zajistit, aby vnitrostátní sankce za porušení omezujících opatření EU byly účinné, přiměřené a odrazující.
DOPLNĚK

SMĚRNICE PRO JEDNÁNÍ O ZAČLENĚNÍ USTANOVENÍ O PŘESHRANIČNÍCH TOCÍCH ÚDAJŮ DO DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ

Povaha a oblast působnosti ustanovení

Ustanovení, která mají být sjednána a začleněna do Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“), se budou týkat výhradně přeshraničních toků údajů mezi Evropskou unií a Japonskem v souladu s článkem 8.81 dohody, který stranám ukládá, aby znovu posoudily, zda je takové začlenění nutné.

Navrhovaný obsah ustanovení o tocích údajů

V souvislosti s rostoucí digitalizací obchodu a významem mezinárodních toků předávání údajů pro přeshraniční obchod a investice by přístup Evropské unie v těchto jednáních měl být v souladu s přístupem uplatňovaným v této oblasti k dvoustranným a mnohostranným obchodním a investičním dohodám. Jednání by zejména měla vyústit v pravidla týkající se přeshraničních toků údajů, která by řešila neopodstatněné požadavky na umístění údajů, přičemž pravidla EU pro ochranu osobních údajů by neměla být předmětem jednání ani být dotčena, a která by měla být v souladu s právním rámcem EU, zvláště pokud jde o ochranu osobních a neosobních údajů a kybernetickou bezpečnost. Daná pravidla by neměla bránit Evropské unii a jejím členským státům v regulaci hospodářské činnosti s cílem dosahovat legitimních cílů veřejné politiky, jako jsou ochrana a podpora veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, veřejné mravy, sociální ochrana a ochrana spotřebitele, ochrana soukromí a ochrana údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti.
2016/0399 (COD)

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU



podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie



týkající se

postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 805/2004, pokud jde o použití regulativního postupu s kontrolou, za účelem jeho přizpůsobení článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie



1.Souvislosti

Datum předložení návrhu Evropskému parlamentu a Radě

(dokument COM(2016) 798 final – 2016/0399 COD): 13. března 2017 Datum přijetí postoje Evropského parlamentu v prvním čtení: 17. dubna 2019 Datum přijetí postoje Rady: 28. června 2022

2.Cíl návrhu Komise

Cílem tohoto návrhu je přizpůsobit článku 290 Smlouvy o fungování EU tři akty v oblasti justice, které stále odkazují na regulativní postup s kontrolou.

3.Připomínky k postoji Rady

Postoj Rady přijatý v prvním čtení plně odráží dohodu, již Komise zprostředkovala, dosaženou na technické úrovni mezi útvary Evropského parlamentu a Rady a potvrzenou v e-mailové zprávě ze dne 8. června 2022. Nepovažovalo se za nutné vést třístranná jednání. Hlavní body dohody jsou tyto:

–Ze tří aktů obsažených v původním návrhu Komise se kompromisní znění zabývá pouze přizpůsobením nařízení (ES) č. 805/2004. Ostatní dva akty, nařízení Rady (ES) č. 1206/2001 a nařízení (ES) č. 1393/2007, byly mezitím zrušeny, a proto nejsou do konečného dohodnutého znění zahrnuty.

–1. a 2. bod odůvodnění týkající se změn zavedených Lisabonskou smlouvou, pokud jde o akty, které může Komise přijmout, byly uvedeny do souladu s body odůvodnění nařízení (EU) 2019/1243.

–Byly navrženy dva body odůvodnění s cílem vyjasnit použitelnost nařízení s ohledem na Dánsko a Irsko.

–Jediné ustanovení nařízení (ES) č. 805/2004, které stanoví použití regulativního postupu s kontrolou, bude sladěno s akty v přenesené pravomoci, jak navrhla Komise.

–Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci na období pěti let s možností prodloužení ve spojení s povinností Komise předložit devět měsíců před uplynutím každého takového období zprávu o tom, jak zmocnění využila. Komise původně navrhla neurčitou dobu trvání zmocnění, ale omezení doby trvání zmocnění je v souladu s tím, co bylo dohodnuto u mnoha dalších sladěných zmocnění, včetně zmíněných dvou aktů, které byly zahrnuty do návrhu Komise a mezitím byly zrušeny a nahrazeny jinými akty.

Komise tuto dohodu dosaženou na technické úrovni podporuje.

4.Závěr

Komise souhlasí s postojem Rady.