DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Program na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 probíhá od 20. května 2017 a jeho rozpočet činí 142,8 milionu EUR. Tento program byl vytvořen s cílem posílit kapacitu členských států pro přípravu a provádění prorůstových správních a strukturálních reforem, mimo jiné prostřednictvím pomoci pro účinné a účelné využívání finančních prostředků Unie. Podpora v rámci programu je poskytována Komisí na základě žádostí členských států a zahrnuje širokou škálu oblastí politiky.

Od vstupu nařízení o programu na podporu strukturálních reforem v platnost jej členské státy velmi široce využívají, přičemž žádosti o podporu významně překračují finanční prostředky, které jsou v současné době k dispozici na jeho roční cykly. Vyplývá to z údajů za cyklus pro rok 2017, kdy navzdory pozdnímu přijetí nařízení o programu na podporu strukturálních reforem šestnáct členských států podalo 271 žádostí o podporu v celkové odhadované výši překračující 80 milionů EUR, přičemž prostředky přidělené na rok 2017 činí 22,5 milionu EUR. V důsledku toho musela Komise přikročit k pevnému stanovení priorit, což vedlo k tomu, že některé žádosti o finanční prostředky nebyly vybrány k financování. Pokud jde o cyklus pro rok 2018, který byl právě zahájen (lhůta pro podání žádostí byla 31. října 2017), je situace ještě obtížnější. Žádostí o podporu bylo podáno celkem 444 od 24 členských států v celkové odhadované výši přibližně 152 milionů EUR, přičemž na rok 2018 bylo přiděleno 30,5 milionu EUR. To jasně ukazuje, že potřeba podpory v terénu a zájem o ni ze strany členských států ve skutečnosti značně převyšují finanční prostředky, které jsou v rámci programu k dispozici.

Z dosavadních zkušeností vyplývá, že o podporu z programu požádalo mnoho členských států, a že se žádosti týkají všech oblastí politiky, na které se program vztahuje, jako je řízení, veřejná správa, správa příjmů a správa veřejných financí, růst a podnikatelské prostředí, zaměstnanost, vzdělávání, zdravotní a sociální služby, finanční sektor a přístup k finančním prostředkům.

Jak uvedl předseda Juncker ve svém projevu (a k němu připojeném prohlášení o záměru)

před Evropským parlamentem dne 13. září 2017 o stavu Unie, smyslem eura je

sloužit jako společná měna Unii jako celku, a proto jsou všechny členské státy kromě dvou povinny a oprávněny připojit se k eurozóně. Existuje tedy jasná potřeba

myslet dopředu a podporovat členské státy mimo eurozónu při přípravě na jejich přistoupení k eurozóně, až tak budou chtít učinit. Aby se mohly připojit k eurozóně, musí členské státy splnit tzv. „maastrichtská“ neboli „konvergenční kritéria“, která svědčí o tom, že dosáhly vysokého stupně udržitelné konvergence.

Hospodářská a finanční krize ukázala, že kromě nominální konvergence je pro úspěšné členství v eurozóně stěžejní dosáhnout reálné konvergence a mít odolnou ekonomiku, která se opírá o solidní ekonomické struktury, což členským státům umožňuje účinně absorbovat otřesy a rychle překonávat jejich účinky. To vyžaduje zejména, aby členské státy měly kapacitu spravovat své rozpočty v souladu se zásadami řádné správy veřejných financí a aby byly připravené z institucionálního hlediska účastnit se bankovní unie. Kromě toho mají pro úspěšnou integraci do eurozóny zásadní význam náležitě fungující trhy práce a trhy s výrobky, které jsou schopné absorbovat vnější otřesy, vysoký stupeň integrace, co se týče obchodu se zbožím a službami, a dobře fungující veřejná správa.

Vzhledem k i) vyšším potřebám finančních prostředků na podporu provádění strukturálních reforem a ii) potřebě podpořit členské státy, které mají v úmyslu přijmout euro, při urychlení procesu reálné konvergence a při budování odolnějších ekonomických a sociálních struktur s cílem zajistit jejich plynulé zapojení do hospodářské a měnové unie je Komise odhodlána v první řadě navýšit rozpočet programu na podporu strukturálních reforem na období 2019–2020 o 80 milionů EUR. Toho by mělo být dosaženo s využitím nástroje pružnosti podle článku 11 stávajícího víceletého finančního rámce. Tím by se celkové finanční krytí programu na podporu strukturálních reforem zvýšilo na 222,8 milionu EUR. Toto zvýšení by umožnilo nejen uspokojení poptávky po podpoře od členských států mimo eurozónu, které chtějí přijmout euro a potřebují provést reformy svých ekonomik, ale také pokrytí vyššího počtu žádostí o podporu na provádění správních a strukturálních reforem a více nákladů těchto žádostí.

Tyto další rozpočtové prostředky by byly doplněny prostřednictvím výzvy členským státům k využití příležitosti podle článku 11 nařízení o programu na podporu strukturálních reforem převést část svých zdrojů poskytnutých ze složky technické pomoci evropských strukturálních a investičních fondů na program na podporu strukturálních reforem za účelem poskytnutí podpory na provádění reforem, včetně reforem spojených s přijetím eura. Na základě současných odhadů možných potřeb podpory by toto doplnění zvýšilo celkový rozpočet na podporu na 300 milionů EUR, takže by se kapacita podpory do roku 2020 zdvojnásobila.

Tato podpora by umožnila poskytnout pomoc přizpůsobenou individuálním potřebám při provádění všech politik, které členským státům pomáhají dosáhnout vysokého stupně udržitelné konvergence. Podpora bude poskytována zejména v oblastech podnikatelského prostředí, finančního sektoru, trhu práce a trhu s výrobky, veřejné správy a správy veřejných financí. Nejdůležitější reformy potřebné pro podporu udržitelné reálné konvergence budou vyzdviženy v rámci evropského semestru.

V rámci zvláštní pracovní linie se členské státy, které chtějí dosáhnout pokroku, pokud jde o vstup do eurozóny, ve spolupráci s Komisí dohodnou na určitém omezeném souboru závazků k provedení reforem, které jsou pro úspěšné členství v eurozóně obzvláště důležité. Tyto reformní závazky budou zohledněny i v národních programech reforem dotčených členských států. Komise prostřednictvím Útvaru na podporu strukturální reformy uzavře s dotčenými členskými státy nový plán spolupráce a podpory, který bude zaměřen na poskytování technické podpory na provádění reformních závazků spojených s přijetím eura. Toto ujednání bude zcela dobrovolné a bude poskytováno bez jakéhokoliv spolufinancování ze strany členských států využívajících tohoto ujednání.

•Soulad s ostatními předpisy vztahujícími se na oblast návrhu

Program na podporu strukturálních reforem je inovačním programem Unie, jehož prostřednictvím Komise poskytuje členským státům na jejich žádost podporu při přípravě a provádění správních a strukturálních reforem. Program na podporu strukturálních reforem se zaměřuje na poskytování pomoci přizpůsobené jednotlivým potřebám a také odborného poradenství, jejichž účelem je doprovázet vnitrostátní orgány členských států žádajících o podporu při procesu reforem nebo během jeho konkrétních etap či jeho různých fází. To vychází z nejnaléhavějších potřeb dané země, na nichž se dohodnou Komise a dotčený členský stát v rámci plánu spolupráce a podpory.

Program na podporu strukturálních reforem doplňuje stávající zdroje na budování kapacit a technickou pomoc, které jsou k dispozici z dalších finančních programů Unie v rámci víceletého finančního rámce, a technickou pomoc a další činnosti financované z fondů Unie. To je zajištěno jak ve fázi programování, tak ve fázi provádění. Za tímto účelem zřídila Komise mechanismus koordinace technické podpory, v němž jsou zapojeny dotčené útvary, aby bylo zajištěno, že je podpora v rámci různých programů a fondů Unie poskytována provázaně a že nedochází k překrývání s opatřeními v rámci programu na podporu strukturálních reforem.