Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí Rady 2004/793/ES o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou /* KOM/2006/0577 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.10.2006 KOM(2006) 577 v konečném znění Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění rozhodnutí Rady 2004/793/ES o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Vzhledem k opakovanému porušování demokratických zásad a lidských práv v republice Togo, Evropská unie usoudila v roce 2004, že politická situace představuje porušení základních prvků obsažených v ustanovení článku 9 revidované dohody z Cotonou[1] a zahájila konzultace s Republikou Togo podle článku 96 této dohody. V rámci těchto konzultací přijala tožská vláda 22 závazků směřujících k obnovení demokracie, respektování lidských práv a základních svobod, zejména: - Návrat k demokracii prostřednictvím obnovení celonárodního dialogu s tradiční opozicí a občanskou společností a s ním související revizí volebního rámce. Na základě tohoto nového volebního rámce budou organizovány místní a parlamentní volby; V rámci posílení demokratizačního procesu je plánována kampaň zaměřená na decentralizaci. - Posílení ochrany lidských práv a základních svobod. Vláda se zaručila, že v zemi nebude docházet k mučení ani jinému nelidskému nebo ponižujícímu zacházení, bude dodržováno právo svobody projevu, právo na informace, právo na veřejné shromažďování a svoboda pohybu. Bylo též rozhodnuto o revizi statutu a mandátů Národní komise pro lidská práva i Vysokého úřadu pro rozhlas, televizi a komunikaci, jakož i o propuštění politických vězňů a urychleném vyřízení spisů osob ve vyšetřovací vazbě. - Posílení právního státu a zejména soudnictví. Ke konci roku 2004 byly díky značnému úsilí konžské vlády četné závazky splněny nebo měly být splněny v blízké době. Po smrti prezidenta Eyadémy 5. února 2005 se však země propadla do nové politické krize, která měla za následek zpochybnění četných závazků a bezprecedentní zhoršení situace v oblasti lidských práv, zejména během „ústavního“ puče, ke kterému došlo 6. února 2005 a během zpochybněných prezidentských voleb v dubnu 2005. Počty obětí násilí se liší podle informačních zdrojů a pohybují se mezi 150 až 500 mrtvými. Vlna násilí, která postihla zemi donutila 40 000 obyvatel k útěku do sousedního Beninu a Ghany. Tuto situaci potvrdila první pozorovatelská mise, která se uskutečnila na základě rozhodnutí Rady v červenci 2005. V červnu 2005 proběhla mise OSN, jejímž cílem bylo zjištění situace a zpráva z této mise referující o porušování lidských práv v Togu v období před prezidentskými volbami v dubnu, během nich a po nich byla publikována v září 2005. Zpráva odsuzuje zejména beztrestnost, které se těší původci násilí a roli armády, která slouží jediné straně k udržení se u moci. Opozice zpochybnila legitimitu nově zvoleného prezidenta, Faure Gnassingbé. Evropský parlament přijal dne 12. května 2005 usnesení, ve kterém jí dal z pravdu. Pod tlakem mezinárodního společenství zahájil nový prezident politiku otevřenosti. Dne 8. června byl jmenován předseda vlády z řad mírné opozice a několik ministrů z mírné opozice zasedlo rovněž ve vládě, která byla sestavena dne 20. června 2005. Opozici bylo svěřeno zejména ministerstvo spravedlnosti. Prezident Gnassingbé a jeho vláda postavila plnění 22 závazků vůči Evropské unii mezi priority své politické agendy. V dodržování přijatých závazků byly učiněny pravidelné a významné pokroky, bez ohledu na dvě nové otázky, které se vynořily po událostech z roku 2005, jimiž jsou úloha armády a problém běženců. Opatření v tomto smyslu byla prosazována za obtížné situace, která souvisela s existencí konzervativního křídla ve vládě a s přítomností ozbrojených sil. Jak vyplývá z druhé pozorovací mise uskutečněné v březnu 2006, lze hlavní prováděná opatření a poslední politický vývoj do srpna 2006 shrnout následovně: - V oblasti médií lze konstatovat uplatňování nového novinářského kodexu ze srpna 2004, který je pokládán za jeden z nejliberálnějších v subregionu, dále zlepšení situace v oficiálních médiích, související s ústupem kultu osobnosti a lepším přístupem politických stran i novým obsazením Vysokého úřadu pro rozhlas, televizi a komunikaci; - Pokud se týká spravedlnosti, v srpnu 2005 pronesl prezident Faure nesmlouvavý projev, ve kterém odsoudil pomalou a zkorumpovanou justici. Političtí vězni zadržení během událostí v roce 2005 a vězni, kteří byli abnormálně dlouho drženi ve vyšetřovací vazbě, stejně jako 11 tajně vězněných příslušníků armády bylo propuštěno. Došlo ke zlepšení podmínek ve vazebních zařízeních a věznicích a ve spolupráci s UNDP byl dokončen program reformy soudnictví a bylo zahájeno jeho zavádění; - Na základě rámcové dohody z Lomé byl v období od dubna do srpna 2006 veden skutečný celonárodní politický dialog s tradiční opozicí. Otevřená agenda tohoto dialogu obsahovala body zařazené na žádost opozice, a to, kromě otázky volebního rámce, také institucionální otázky, otázku reformy armády, problém běženců a neshody ohledně posledních prezidentských voleb. Tento dialog vyústil v globální politickou dohodu zahrnující všechny zmíněné otázky, a kterou dne 20. srpna podepsaly všechny zúčastněné strany. - Tožské orgány zahájily provádění opatření, jejichž cílem je reformovat tožské ozbrojené síly a oddělit vnější obranu od vnitřní bezpečnosti a omezit úlohu armády v civilním životě; v současnosti je vypracováván nový statut ozbrojených sil; příslušníci armády ve vedení státních finančních institucí, zejména v celní a daňové správě, byli v květnu 2006 nahrazeni civilními zaměstnanci; posilování policejních a četnických stavů nebylo provedeno zcela transparentně, avšak situace by se v tomto ohledu měla zlepšit. - Pokud se týká otázky běženců, hlavním problémem je obnovení klimatu důvěry, který by umožnil jejich návrat; vláda přijala program ve prospěch návratu běženců a rozhodla se zastavit stíhání proti běžencům, kteří se údajně dopustili trestných činů. Klima politického uvolnění způsobilo, že v červenci a srpnu 2006 začal masivní návrat běženců. Otázka závazku 2-6, který se týká boje proti beztrestnosti, však zůstává stále nevyřešena. Pro původce násilí se zatím nepočítá s žádnými tresty. Otevření kanceláře Vysokého komisariátu OSN pro lidská práva v Lomé však představuje zásadní pozitivní a povzbuzující počin v tomto smyslu. V oblasti obnovy demokracie bylo v rámci celonárodního dialogu dosaženo politické dohody. Podepsané znění této dohody zdůrazňuje nutnost vymezení volebního rámce, který by umožnil dovést zemi k parlamentním volbám. Dohoda překračuje rámec závazků vůči Evropské unii a řeší další zásadní otázky, které přispívají k procesu směřujícímu k trvalému celonárodnímu smíření, jako otázky týkající se ústavních reforem a reformy armády. Pokud se týká parlamentních voleb, které jsou úhelným kamenem procesu obnovení spolupráce s Republikou Togo, je třeba zmínit, že při obou pozorovacích misích většina zúčastněných stran potvrdila, že příprava dobře organizovaných voleb si vyžádá určitý čas, zejména proto, že je nejdříve nutné provést věrohodné sčítání voličů. Volby bude však třeba připravit nejpozději do listopadu 2007, kdy vyprší mandát současného shromáždění. Rozhodná opatření, která byla přijata tožskými orgány, jdou pozitivním směrem. Politická krize prvního pololetí roku 2005 sice narušila původní harmonogram plnění 22 závazků, avšak vzhledem k současnému tempu vývoje lze předpokládat, že k jejich splnění může dojít v horizontu 12 až 24 měsíců. Komise proto navrhuje Radě, aby vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s články 9 a 96 dohody z Cotonou prodloužila o 24 měsíců dobu platnosti rozhodnutí Rady ze dne 15. listopadu 2004, upravila v omezené míře příslušná opatření, která se týkají zůstatků z předchozích ERF, a přijala připojené rozhodnutí. Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění rozhodnutí Rady 2004/793/ES o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000[2], pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005[3], a zejména s ohledem na článek 96 uvedené dohody, s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajících v Radě, o opatřeních, jež mají být přijata, a postupech, jež je třeba dodržovat při provádění dohody o partnerství AKT-ES[4], a zejména článku 3 uvedené dohody, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: 1. Rozhodnutí Rady 2004/793/ES ze dne 15. listopadu 2004[5] o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou je platné po dobu dvaceti čtyř měsíců počínaje dnem přijetí, během níž má být sledováno plnění odpovídajících opatření. 2. Politická krize v roce 2005, ke které došlo po smrti prezidenta Eyadémy, představovala neočekávanou událost, která narušila původní harmonogram plnění závazků přijatých tožskou vládou a nedovolila dosáhnout stanovených cílů v původně požadovaných termínech. 3. Na konci období sledování byly četné závazky splněny a na základě nejdůležitějších zbylých závazků byly již zahájeny konkrétní iniciativy. Některá důležitá opatření související se základními prvky dohody z Cotonou však musí být ještě provedena. ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Platnost rozhodnutí 2004/793/ES o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou je prodloužena o dobu 24 měsíců, tj. do 15. listopadu 2008. Platnost bude pravidelně přezkoumána každých šest měsíců. Článek 2 Opatření přijatá v rámci rozhodnutí 2004/793/ES z titulu odpovídajících opatření uvedených v článku 96 odst. 2 bodu c) smlouvy z Cotonou se nemění, s výhradou úprav uvedených v návrhu dopisu připojenému k tomuto rozhodnutí. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda PŘÍLOHA K rukám prvního ministra a předsedy vlády Republiky Togo Vážený pane předsedo vlády, Evropská unie přikládá velký význam ustanovením článku 9 dohody z Cotonou. Dodržování lidských práv, demokratických zásad a zásad právního státu, na kterých spočívá partnerství AKT-EU, jsou podstatnými prvky uvedené dohody, a tudíž základem našich vztahů. Evropská unie v roce 2004 usoudila, že politická situace v Republice Togo představuje porušení těchto základních prvků a zahájila v dubnu 2004 konzultace s Republikou Togo podle článku 96 této dohody, v jejichž rámci vláda přijala 22 závazků. Tyto konzultace vyústily v závěry, které byly sděleny předsedovi vlády v předcházejícím dopise ze dne 15. listopadu 2004. Odpovídající opatření stanoví dvacetičtyřměsíční období sledování, které má být ukončeno dne 14. listopadu 2006. Během tohoto období byl veden intenzivní politický dialog, což dokládají mimo jiné i společné pozorovací mise Rady a Komise, které proběhly v červenci 2005 a v březnu 2006. Během sledování a hodnocení provádění přijatých závazků bylo koncem roku 2004 konstatováno podstatné zlepšení situace a následné zhoršení situace v souvislosti s událostmi z roku 2005, ke kterým došlo po smrti prezidenta Eyadémy. V červnu roku 2005 byla zahájena politika otevřenosti a současné hodnocení ukazuje na podstatné a pravidelné zlepšování situace, které odpovídá duchu nedávné globální politické dohody, k čemuž orgánům a všem tožským aktérům blahopřejeme. Z hlavních iniciativ, které byly prosazeny, bereme na vědomí zejména: - sestavení vlády otevřenosti, ve které zasedli členové opozice; - uplatňování nového novinářského kodexu, výraznější snaha oficiálních médií o objektivnější zpravodajství a první přeobsazení Vysokého úřadu pro rozhlas, televizi a komunikaci; - přijetí programu reformy soudnictví, propuštění politických vězňů zadržených během událostí z roku 2005 a zlepšení podmínek ve vazebních zařízeních a věznicích; - zahájení skutečného celonárodního politického dialogu, jehož otevřená agenda umožnila všem stranám vyjádřit se ke sporným otázkám. Tento dialog vyústil v politickou dohodu, kterou dne 20. srpna podepsaly všechny zúčastněné strany. podepsané znění vyjadřuje ambici položit základy trvalého celonárodního smíření a překračuje rámec závazků vůči Evropské unii. Vedle otázek, které se týkají volebního rámce a beztrestnosti původců násilí, se tato dohoda věnuje také pokračování ústavních reforem a reformě armády; - podepsání protokolu o dohodě s Vysokým komisariátem OSN pro lidská práva, ke kterému došlo dne 10. července 2006, a které umožnilo otevření kanceláře tohoto úřadu v Lomé s úkolem asistovat vládě při řešení otázky lidských práv v Republice Togo. Bereme na vědomí také to, že bylo zahájeno provádění některých opatření, která sice přímo nevyplývají ze zmíněných 22 přijatých závazků, ale s těmito závazky souvisejí. Je to zejména reforma armády, která spočívá v oddělení vnější obrany od vnitřní bezpečnosti a řešení otázky běženců, pro které je prioritou obnovení klimatu důvěry. Není pochyb o tom, že tato opatření přispějí k obnovení demokracie a k respektování lidských práv a že odpovídají duchu přijatých závazků. V tomto kontextu chce Evropská unie shrnout nejdůležitější body, jejichž splnění přikládá velký význam: - upevnění dosaženého vývoje, který bude muset být potvrzen u příležitosti příštích voleb; - zavedení všemi stranami akceptovaného volebního rámce, který bude vymezen globální politickou dohodou, a který umožní dovést zemi k svobodným a transparentním parlamentním volbám; - vymezení právního rámce upravujícího otázku financování politických stran; - pokračování v procesu decentralizace; - řešení otázky boje proti beztrestnosti, jak je uvedeno v závazku 2-6, jehož znění bylo připojeno k našemu předcházejícímu dopisu ze dne 15. listopadu 2004 a záruky respektování lidských práv v souladu se zněním závazku 2-1; - přehodnocení statutu Národní komise pro lidská práva a její nové obsazení. S ohledem na pozitivní vývoj zahájený v Togu i na úkoly, které je třeba ještě splnit, se Evropská komise rozhodla prodloužit období sledování stanovené rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2004 o 48 měsíců, aby tak poskytla tožským orgánům čas dostát všem přijatým závazkům. V tomto smyslu zůstávají odpovídající opatření uvedená v našem předchozím dopise ze dne 15. listopadu 2004 i nadále platná. Zůstatky z 6. a 7. ERF budou využity v souladu s cíli stanovenými v odpovídajících opatřeních, a to na podporu organizace parlamentních voleb, na financování technické spolupráce určené mimo jiné k podpoře provádění 22 závazků, k podpoře programu reformy soudnictví a na zvyšování povědomí o lidských právech, jakož i na financování sociálního programu intenzivní zaměstnanosti pracovní síly. S výrazem nejhlubší úcty V Bruselu dne Za Komisi | Za Radu | [1] Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4. [2] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3. [3] Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4. [4] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 376. [5] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 17.