Odchylně od obecného pravidla, že rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy, by mělo být stanoveno, že výše uvedené úroky a jakékoli jiné poplatky splatné z takto zrušených nebo snížených pokut nebo jiných sankcí, včetně záporného výnosu z těchto částek, by měly být považovány za záporné příjmy rozpočtu Unie, aby se zabránilo nežádoucímu dopadu na výdajovou stranu tohoto rozpočtu.

Aby se vyrovnala ztráta výhod plynoucích z peněžních prostředků ode dne, kdy podnik pokutu Komisi předběžně uhradil, až do dne jejího vrácení, navrhuje se, aby vrácená částka byla navýšena o úrok v sazbě, kterou Evropská centrální banka uplatňuje na své hlavní refinanční operace, zvýšené o jeden a půl procentního bodu jako přiměřená náhrada pro podnik v této situaci, což znamená, že pak by již nebylo nutné uplatnit na tuto částku žádnou jinou úrokovou sazbu. Tato sazba odpovídá úrokové sazbě, kterou lze uplatnit vůči dlužníkovi, pokud se dlužník rozhodne odložit platbu pokuty nebo jiné sankce, a namísto zaplacení poskytne finanční záruku.

V souladu s obecnou zásadou restitutio in integrum, která se použije na vracení pokut nebo jiných sankcí uložených orgány Unie a předběžně uhrazených, které později Soudní dvůr Evropské unie zrušil nebo snížil, by mělo být upřesněno, že by záporný výnos z předběžně vybrané částky těchto pokut nebo jiných sankcí neměl být odečten od částky, která má být vrácena.

Dokud však Soudní dvůr neposkytne požadovaná vysvětlení, čelí Komise bezprecedentním nárokům z titulu úroků, které výrazně přesahují úroky z předběžně uhrazených částek a pro něž je třeba nalézt v rozpočtu Unie vhodné řešení. Aniž by byl dotčen výsledek kasačního opravného prostředku ve věci C-221/22 P, je proto naléhavě nutné navrhnout legislativní opatření, která zajistí přiměřenou úroveň náhrady v případě vrácení předběžně uhrazené pokuty a schopnost rozpočtu Unie uspokojit výsledné finanční potřeby. To vyžaduje řadu cílených změn ustanovení čl. 48 odst. 2, čl. 99 odst. 4, čl. 107 odst. 2 a čl. 108 odst. 1, 2 a 4.

Uloží-li Komise pokutu nebo jinou sankci, které jsou však napadeny u soudů Unie, mohou jejich adresáti pokutu buď předběžně uhradit, nebo poskytnout bankovní záruku pokrývající výši pokuty a příslušné úroky z odložené platby, a to až do vynesení rozsudku, jímž se řízení končí. V případě předběžné platby připíše dotčený účastník částku na bankovní účet Komise. Od roku 2009 jsou pokuty předběžně uhrazené Komisi uloženy ve zvláštním fondu (BUFI) s tím, že mají být přímo či nepřímo investovány do velmi bezpečných státních dluhopisů s cílem zachovat jejich hodnotu v případě, že by tyto částky měly být vráceny dotčenému účastníkovi v důsledku zrušení nebo snížení této pokuty soudy Unie.

Ustanovení čl. 107 odst. 2 o zápisu do rozpočtu: Za účelem zajištění dostatečného peněžního toku k odškodnění třetích stran za ztrátu výhod plynoucích z peněžních prostředků by mělo být stanoveno, že částky z pokut a jiných sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí lze zapsat do rozpočtu do konce následujícího rozpočtového roku.

Ustanovení čl. 99 odst. 4 o úroku z prodlení: Mělo by být upřesněno, že sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zvýšená o jeden a půl procentního bodu, pokud dlužník pokut nebo jiných sankcí složí finanční záruku, kterou účetní akceptuje namísto platby, je z tohoto ustanovení vyloučena, protože se netýká úroků z prodlení. Odkaz na tuto sazbu by měl být namísto toho přesunut do ustanovení čl. 108 odst. 1.

Ustanovení čl. 48 odst. 2 o záporných příjmech: Aby se zajistilo náležité rozpočtové zacházení a zabránilo se nepřiměřenému finančnímu tlaku na výdajovou stranu rozpočtu Unie, mělo by být stanoveno, že úroky a jakákoli náhrada dlužná v případě, že pokuta nebo jiná sankce byla zrušena nebo byla snížena, včetně záporného výnosu spojeného s těmito pokutami nebo jinými sankcemi, se odečítají z příjmové strany rozpočtu Unie (záporné příjmy). Jednalo by se o omezenou a řádně odůvodněnou odchylku od obecného pravidla podle čl. 48 odst. 1, že rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.

V souladu s prohlášením Komise o budoucích revizích finančního nařízení se posouzení dopadů nevyžaduje. Finanční nařízení stanoví obecná pravidla a soubor nástrojů pro provádění výdajových programů. Z revize právních předpisů tedy nevyplývají žádné přímé hospodářské, environmentální ani sociální dopady, které by bylo možné účinně analyzovat v rámci posouzení dopadů. Posouzení dopadů má přidanou hodnotu v souvislosti s politickým rozhodováním o konkrétních výdajových programech, které musí být v souladu s regulačním rámcem stanoveným ve finančním nařízení. Namísto toho bylo u tohoto návrhu provedeno hodnocení ex ante, zejména s cílem určit nejvhodnější způsob, jak zohlednit nedávnou judikaturu, pokud jde o dotčené společnosti, ale také pokud jde o nakládání s odpovídajícími částkami z hlediska rozpočtu.

V čl. 108 odst. 2 by měl být odkaz na dosažení kladných výnosů nahrazen odkazem na řádné finanční řízení. S ohledem na možný záporný výnos z investic by Komise neměla usilovat o kladný očekávaný výnos, pokud by to vyžadovalo nepřiměřeně vysokou míru investičního rizika. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by proto mělo být stanoveno, že Komise by při investování do finančních aktiv měla upřednostňovat cíl bezpečnosti a likvidnosti peněžních prostředků.

V souladu s obecnou zásadou restitutio in integrum, která se použije na vracení předběžně uhrazených pokut nebo jiných sankcí, které později Soudní dvůr Evropské unie zrušil nebo snížil, by mělo být upřesněno, že by záporný výnos z předběžně vybrané částky těchto pokut nebo jiných sankcí neměl být odečten od částky, která má být vrácena. Ustanovení čl. 108 odst. 4 druhého pododstavce by proto mělo být zrušeno. Pro vyrovnání ztráty výhod plynoucích z peněžních prostředků by měla být vrácená částka navýšena o úrok v sazbě, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zvýšené o jeden a půl procentního bodu, analogicky k úrokové sazbě, kterou nese dlužník v případě odložené platby pokuty nebo jiné sankce kryté finanční zárukou.

2022/0125 (COD)

Návrh

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se mění nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 322 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Ve svém rozsudku ze dne 20. ledna 2021 ve věci C-301/19 P, Komise v. Printeos, Soudní dvůr rozhodl, že na základě povinnosti přijmout potřebná opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora Evropské unie o snížení nebo zrušení pokuty v oblasti hospodářské soutěže předběžně uhrazené podnikem podle čl. 266 prvního pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie, je Komise povinna zaplatit úroky z prodlení za opožděné vrácení pokuty ode dne, kdy podnik pokutu předběžně uhradil Komisi, do dne jejího vrácení.

(2)Tato nedávná judikatura vedla k bezprecedentním nárokům z titulu úroků, které výrazně přesahují úroky z předběžně uhrazených částek a pro něž je třeba nalézt v rozpočtu Unie vhodné řešení. Pro zajištění přiměřené úrovně náhrady v případě vrácení předběžně uhrazené pokuty a schopnosti rozpočtu Unie uspokojit výsledné finanční potřeby, je nezbytné provést několik cílených změn finančního nařízení.

(3)Zejména je nezbytné zakotvit odchylku od obecného pravidla stanoveného v čl. 48 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046, které stanoví, že rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy. Díky této odchylce by mělo být možné odečíst od příjmů souhrnného rozpočtu Unie veškeré splatné úroky nebo jiné poplatky z částek zrušených nebo snížených pokut nebo jiných sankcí, včetně záporného výnosu vztahujícího se k těmto částkám.

(4)Pro dodržení obecné zásady navrácení do původního stavu (restitutio in integrum), která se použije v případě pokut nebo jiných sankcí uložených orgány Unie, které později Soudní dvůr zruší nebo sníží, je třeba stanovit, že se záporný výnos z předběžně vybrané částky těchto pokut nebo jiných sankcí uložených orgány Unie neodečítá od částky, která má být vrácena. Proto je namístě zrušit příslušné ustanovení v čl. 108 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

(5)Aby se vyrovnala ztráta výhod plynoucích z peněžních prostředků ode dne, kdy podnik pokutu Komisi předběžně uhradil, až do dne jejího vrácení, by částka, která má být vrácena, měla být navýšena o úrok v sazbě, kterou Evropská centrální banka uplatňuje na své hlavní refinanční operace, zvýšené o jeden a půl procentního bodu jako přiměřená náhrada pro podnik v této situaci, což znamená, že pak by již nebylo nutné uplatnit na tuto částku žádnou jinou úrokovou sazbu. Dále, tato sazba odpovídá úrokové sazbě, kterou lze uplatnit vůči dlužníkovi, pokud se dlužník rozhodne odložit platbu pokuty nebo jiné sankce, a namísto zaplacení poskytne finanční záruku. Je rovněž vhodné upřesnit, že úroková sazba uplatňovaná ve vztahu k dlužníkovi, pokud se dlužník rozhodne odložit platbu pokuty nebo jiné sankce a namísto platby poskytne finanční záruku, nepředstavuje úrok z prodlení v případě opožděné platby, a to změnou ustanovení čl. 99 odst. 4 a čl. 108 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

(6)Za účelem zajištění dostatečného peněžního toku k odškodnění dotčených třetích stran za ztrátu výhod plynoucích z peněžních prostředků v případech uvedených v čl. 108 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, je potřeba zajistit, aby částky z pokut nebo jiných sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí bylo možné zapsat do rozpočtu do konce následujícího rozpočtového roku.