Nevyprovokovaná a neodůvodněná vojenská agrese Ruska proti Ukrajině dramaticky ovlivnila trhy s energií, vyvolala kolísání cen a nejistotu v oblasti energetiky po celém světě, což mělo dopady a důsledky pro energetický systém EU. EU a její členské státy dynamicky mění své energetické strategie, aby odrážely novou geopolitickou realitu a řešily potřebu cenově dostupné energie. To zahrnuje zintenzivněná opatření s cílem zvýšit dodávky plynu od důvěryhodných partnerů EU. Rekordně vysoké ceny energií od druhé poloviny roku 2021 byly umocněny konfliktem, kdy Rusko používá dodávky energií jako zbraň, a silně ovlivněny také rekordně vysokými teplotami v letním období. Je nezbytné urychlit přechod na čistou energii a ukončit závislost na ruské energii, co nejdříve bude možné , a to ještě před koncem tohoto desetiletí .

Od počátku ruské invaze na Ukrajinu manipuluje Rusko s dodávkami plynu s cílem podkopat solidaritu a energetickou bezpečnost EU. Celkem třináct členských států je přímo postiženo částečným nebo úplným omezením dodávek , přičemž pět členských států (Bulharsko, Polsko, Litva, Lotyšsko a Finsko) již nedostává z Ruska plyn žádný. Gazprom postupně snížil tok plynu plynovodem Nord Stream 1 do začátku září na nulu a nedávné incidenty týkající se plynovodů Nord Stream 1 a 2 byly pro EU dalším varovným signálem k posílení bezpečnosti dodávek a zvýšení připravenosti na řešení vážných scénářů narušení. Energetický systém EU je robustní, a to i s ohledem na hybridní hrozby. Kromě aktivit v oblasti bezpečnosti dodávek energie však musíme pokračovat v práci na ochraně kritické infrastruktury a kybernetické bezpečnosti. Neustálé manipulace s dodávkami plynu do EU vedly k výraznému snížení podílu Ruska na našich dovozech pomocí plynovodů. Zatímco v roce 2021 Ruská federace do EU dodávala 41 % dováženého zemního plynu, do září 2022 klesl dovoz ruského plynu přiváděného plynovody na 9 %.

Komise pečlivě sleduje průběh probíhajících posouzení přiměřenosti, která by měla poskytnout přehled o konkrétních rizicích pro letošní zimu, a diskutuje o nich s členskými státy. Tato posouzení vycházejí z nejaktuálnějších opatření a stavu výrobních zdrojů v zimním období a z opatření potřebných k řešení konkrétních rizik. Uvedená opatření by měla plně respektovat vnitřní trh, neboť přeshraniční obchod je nejen základním prvkem vnitřního trhu, ale také klíčovým prvkem evropské solidarity v oblasti elektřiny a plynu. Jakékoli nepatřičné omezení proto může ohrozit bezpečnost dodávek elektřiny v členských státech, regionech a EU.

Kromě této iniciativy ke snížení cen elektřiny navrhla Komise 18. října soubor opatření, který má srazit cenu zemního plynu a posílit solidaritu mezi členskými státy. Komise navrhla vybavit EU právními nástroji pro společný nákup plynu, zajistit toky plynu tam, kde je zapotřebí, a posílit schopnost EU rychle reagovat v případě mimořádné situace tím, že budou stanovena standardní pravidla pro dvoustranné dohody o solidaritě pro ty členské státy, které je dosud neuzavřely. V zájmu snížení cen plynu by agentura ACER byla pověřena vypracováním nového, doplňkového referenčního ukazatele pro nákupy LNG. V reakci na probíhající energetickou krizi Komise taktéž navrhuje zavést mechanismus pro omezení cen prostřednictvím hlavní evropské burzy pro obchodování s plynem (TTF), který by se aktivoval v případě potřeby.

K návrhu nařízení o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie, který Komise předložila dne 14. září, byla nalezena politická dohoda Rady pro energetiku v rekordně krátkém čase, a to dne 30. září. Stanovuje cíl celkového snížení poptávky po elektřině u všech spotřebitelů se zaměřením na snížení poptávky v době špičky, strop příjmů pro inframarginální technologie a solidární příspěvek z nadměrných zisků z činností v odvětví ropy, plynu, uhlí a rafinace. Příjmy by vybíraly členské státy a přesměrovávaly by je spotřebitelům energie, zejména zranitelným domácnostem, těžce postiženým podnikům, včetně malých a středních podniků, a energeticky náročným odvětvím. Rozšiřuje také soubor opatření a podpor k řešení nárůstu cen energie, který je členským státům k dispozici na pomoc spotřebitelům, což by umožnilo regulované ceny elektřiny pod úrovní nákladů a rozšířilo regulované ceny i na malé a střední podniky.

·Na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni se podstatně rozšířily možnosti financování evropského vodíkového hodnotového řetězce. V rámci mechanismu významných projektů společného evropského zájmu byly jako pobídka k získání soukromých investic v odvětví vodíku schváleny veřejné investice do vodíkového hodnotového řetězce ve výši 10,6 miliardy EUR. V rámci nástroje pro oživení a odolnost bude na podporu vodíkových projektů k dispozici přibližně 10,6 miliardy EUR. Výrobci elektrolyzérů v Evropě se zavázali zvýšit svou kapacitu výroby elektrolyzérů na desetinásobek: na 17,5 GW do roku 2025.

·EU zůstává v čele výzkumu čisté energie, přičemž členské státy neustále zvyšují veřejné investice do výzkumu a inovací a EU potvrzuje své vedoucí postavení v technologiích, jako je větrná energie na moři. K posílení konkurenceschopnosti EU je však zapotřebí více veřejných a soukromých investic do výzkumu a inovací, přenos do výrobního měřítka a zavádění v praxi.

·Od května do srpna 2022 vyrobila EU rekordních 12 % elektřiny ze slunečního záření a 13 % z větru. Prvotní indikace naznačují, že rok 2022 bude pro evropský trh solární fotovoltaiky rekordním, přičemž roční nárůst zavádění na největších trzích členských států EU se bude pohybovat mezi 17 a 26 %. Ve srovnání s předchozími roky se však v létě 2022 ze 14 % na 11 % snížila výroba elektřiny z vodní energie, a to v důsledku nízké hladiny vody v řekách a nádržích způsobené suchem.

Co se týče využití domácích zdrojů, v roce 2021 byl zaznamenán rekord v podobě 36 GW nově instalované kapacity výroby energie z obnovitelných zdrojů. Díky nárůstu podílu energie z obnovitelných zdrojů nahradila EU v roce 2020 přibližně 164,6 Mtoe a v roce 2019 přibližně 155,6 Mtoe fosilních paliv ve srovnání s úrovní využívání energie z obnovitelných zdrojů v roce 2005. To odpovídá úsporám ve výši 43,5 miliardy EUR, které EU díky nepoužívání fosilních paliv společně ušetřila v roce 2019, a 34,6 miliardy EUR v roce 2020 . Úspory fosilních paliv díky zavádění obnovitelných zdrojů, které by se výrazně zvýšily při dosažení navrhovaného cíle 45 % obnovitelných zdrojů do roku 2030, by umožnily EU postupně snížit závislost na fosilních palivech z Ruska až na nulu do roku 2027.

Platforma urychleně uzavřela dohody se spolehlivými a důvěryhodnými partnery v oblasti energetiky s cílem diverzifikovat a zabezpečit dodávky energie do EU v krátkodobém a střednědobém horizontu. Dne 15. června 2022 byla v Káhiře uzavřena třístranná dohoda mezi EU, Egyptem a Izraelem o podpoře vývozu dodávek plynu z Izraele do EU prostřednictvím egyptských terminálů LNG. Dne 18. července 2022 podepsaly EU a Ázerbájdžán memorandum o porozumění o strategickém partnerství v oblasti energetiky. Nové memorandum o porozumění podpoří zdvojnásobení kapacity jižního koridoru pro přepravu plynu na nejméně 20 miliard metrů krychlových ročně od roku 2027 v souladu s plánem REPowerEU a zároveň bude nadále zajišťovat atraktivní a stabilní podmínky pro dodávky zemního plynu do EU, což odráží dlouhodobý charakter energetického partnerství mezi EU a Ázerbájdžánem. EU navíc zintenzivnila dialog ohledně zvyšování dodávek plynu se svými důvěryhodnými partnery, včetně Spojených států, Norska a Alžírska. Zintenzivnila také diskuse s Kanadou ohledně možných dodávek ve střednědobém horizontu.

EU má jako největší dovozce zemního plynu na světě dlouhodobou strategii diverzifikace zdrojů a dovozních tras zemního plynu. To zahrnuje propojení EU s novými zdroji dodávek, například prostřednictvím jižního koridoru pro přepravu plynu a nových zdrojů LNG v oblasti Středozemního moře. Úsilí o diverzifikaci se v poslední době zrychlilo, například díky plynovodu Baltic Pipe, podporovanému transevropskými energetickými sítěmi, který byl slavnostně otevřen dne 28. září 2022. Plynovod Baltic Pipe zvyšuje diverzifikaci dodávek plynu ve středovýchodní Evropě a pobaltských státech otevřením nové dovozní trasy ze Severního moře do EU. Umožní dovážet až 10 miliard m3 plynu ročně z Norska do Polska a přepravovat 3 miliardy m3 plynu z Polska do Dánska. Nedávno, dne 1. října, bylo také slavnostně otevřeno propojovací vedení Řecko-Bulharsko, které mění pravidla hry v rámci strategie diverzifikace a odolnosti.

Od března 2022 byl pozorován převis poptávky, a dokonce i nedostatek některých klíčových ropných produktů (zejména nafty, leteckého paliva a topného oleje), a to zejména v důsledku rostoucí poptávky a sankcí, které v očekávání celoevropských opatření uvalily hospodářské subjekty v EU samotné. Situaci v létě zhoršily incidenty v některých rafineriích v EU a také některé logistické potíže způsobené nízkým stavem vody v Rýně a Dunaji, které jsou klíčovými vodními cestami pro přepravu paliv. To přimělo některé členské státy uvolnit nouzové zásoby ropy, aby nahradily nedostatek ropných produktů. Komise v úzké spolupráci s členskými státy a Evropskou koordinační skupinou pro ropu průběžně sleduje vývoj.

V roce 2020 připadalo na jaderné elektrárny přibližně 24,6 % celkové výroby elektřiny v EU. Jaderný park EU však stárne, a dokud nebudou zahájeny nové investice, jeho celkový výstup bude do konce desetiletí dočasně klesat. Sucha a vysoké teploty vedly k nedostatku chladicí vody pro jaderné elektrárny a k nízkým hladinám vody, které ztěžovaly výrobu a přepravu jaderného paliva. To v roce 2022 vedlo k nižší produkci.

Dodávky elektřiny v EU byly ovlivněny i některými dalšími narušeními. Zatímco EU vyrobila od května do srpna 2022 rekordních 12 % elektřiny ze sluneční energie a 13 % z větrné energie, podíl vodní energie klesl oproti předchozím letům ze 14 % na 11 %, a to kvůli nízkým hladinám vody v některých řekách a nádržích v souvislosti s letními suchy.

Komise se rovněž rozhodla jednat o důležitém prvku připravenosti na zimu: uskladňování zemního plynu. Nařízení o uskladňování stanovilo cíl, aby do listopadu 2022 bylo v zásobnících uskladněno alespoň 80 % plynu. Pokud jde o aktuální stav, v polovině října byly zásobníky plynu v EU naplněny z více než 91 %, přičemž 14 členských států už 80% minimum překročilo do 5. října 2022. Všechny členské státy své trajektorie uskladňování dodržují a Komise pokračuje v práci na provádění nařízení, aby zajistila, že žádný z členských států nebude mít s dosažením těchto cílů potíže.

Práce na revizi směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší, která má více sladit evropské normy kvality ovzduší s revidovanými pokyny pro kvalitu ovzduší přijatými Světovou zdravotnickou organizací v roce 2021, jsou v plném proudu a očekává se, že legislativní návrh bude přijat do konce roku. To povede k dalšímu zlepšení kvality ovzduší všude v EU a k tomu, že bude více než kdy jindy nutná úzká koordinace napříč oblastmi politik, aby se různé politiky vzájemně posilovaly.

Další snižování znečištění ovzduší je nezbytné pro dosažení ambicí stanovených v akčním plánu pro nulové znečištění a pro reakci na stále vysoký počet předčasných úmrtí souvisejících se znečištěním ovzduší. Plán REPowerEU a aktualizace vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu představují příležitost k dalšímu snížení emisí látek znečišťujících ovzduší, a to prostřednictvím zlepšení energetické účinnosti a přechodu na nespalovací obnovitelné zdroje energie, zejména solární a větrné. Diverzifikace dodávek a zdrojů energie, byť jen dočasná, s sebou zároveň nese rizika spojená se zvýšenou závislostí na uhlí a bioenergii, což by vedlo k vyššímu znečištění ovzduší.

Členské státy zavedly celou řadu podpůrných opatření, včetně opatření založených na souboru opatření a podpor k řešení nárůstu cen energie. Členské státy mimo jiné poskytly přímou podporu příjmů, snížení daní a odvodů a slevy z účtů spotřebitelů za energii a opatření na podporu energetické účinnosti a výroby energie z obnovitelných zdrojů na místě. Členské státy rovněž zasáhly do maloobchodních cen elektřiny a plynu. V rámci sdělení REPowerEU z března 2022 poskytla Komise pokyny k uplatňování státních zásahů do stanovování cen pro dodávky elektřiny, aby zajistila, že budou ve prospěch spotřebitelů během této současné krize a posílí hospodářskou soutěž ve prospěch spotřebitelů v dlouhodobém horizontu. Kromě toho, jak je uvedeno ve sdělení o krátkodobých intervencích na trhu a dlouhodobém zlepšení uspořádání trhu s elektřinou, Komise předložila právní předpisy, které umožňují regulaci maloobchodních cen pro malé a střední podniky a domácnosti pod úrovní nákladů. K tomu byla nalezena politická dohoda na mimořádném zasedání Rady pro energetiku dne 30. září.

Vysoké ceny energií mají navíc nerovnoměrný dopad nejen na domácnosti, ale i na podniky a průmysl, což způsobuje, že některé podniky a odvětví mají s dostupností energie značné problémy. V souladu s plánem REPowerEU se změna dočasného krizového rámce pro státní podporu týká možnosti poskytnout podporu na přechod na jiná paliva. Dočasný krizový rámec je rozšířen zejména na opatření, která urychlují zavádění energie z obnovitelných zdrojů a usnadňují dekarbonizaci průmyslových procesů. To znamená, že členské státy mohou podporovat investice do průmyslu, aby se postupně přestala používat fosilní paliva a vytvořilo se méně kolísavé podnikatelské prostředí prostřednictvím elektrifikace, energetické účinnosti a přechodu na využívání obnovitelných zdrojů energie a vodíku z elektřiny.

V rámci plánu REPowerEU Komise rovněž navrhla, aby všechny nové budovy byly navrženy tak, aby optimalizovaly svůj potenciál pro výrobu solární energie, coby součást probíhající revize směrnice o energetické náročnosti budov (EPBD). Cílem této revize je úplná dekarbonizace evropského fondu budov do roku 2050, minimální normy energetické náročnosti, které mají zahájit energeticky účinnou renovaci budov, zvýšení míry renovací do roku 2030, postupné ukončení vytápění fosilními palivy a maximalizace potenciálu solární energie v budovách. Uvedená opatření budou důležitá pro zranitelné domácnosti, zejména v současné situaci vysokých cen energií.

V roce 2022 EU rovněž posílila svá politická opatření v klíčových odvětvích legislativním návrhem nového nařízení o F-plynech s cílem dosáhnout dalších kumulativních úspor emisí do roku 2050. Další legislativní návrh na zpřísnění emisních norem CO2 pro těžká nákladní vozidla má být předložen do konce roku 2022.

EU výrazně překročila svůj cíl snížit emise skleníkových plynů do roku 2020 o 20 % ve srovnání s rokem 1990 . Celkové emise skleníkových plynů, s výjimkou využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví a včetně mezinárodní letecké dopravy, se v EU snížily ve srovnání s výchozím rokem 1990 o 32 %: jde o snížení ekvivalentu CO2 o 1,55 miliardy tun do roku 2020. Podle předběžných odhadů však emise skleníkových plynů v EU v roce 2021 opět vzrostly oproti mimořádně nízké úrovni v roce 2020, protože hospodářství se zotavuje z pandemie a mimořádně vysoké ceny plynu způsobily dočasný přechod od plynu k uhlí.

Ekodesign a označování energetickými štítky jsou zásadním příspěvkem rostoucího významu pro cíle Zelené dohody pro Evropu a balíčku „Fit for 55“, stejně jako pro spotřebitele, kteří čelí vysokým cenám energií a jejichž účty by jinak byly mnohem vyšší. Celkové odhadované úspory energie dosažené díky všem opatřením v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky činily v roce 2020 1 037 TWh/rok (nebo 89 Mtoe/rok), což odpovídá 7,2 % celkové spotřeby primární energie v EU v roce 2020. V porovnání s odhadem pro rok 2020 zveřejněným v posledním vydání zprávy o zohlednění dopadů ekodesignu (60 miliard EUR) se odhaduje, že v roce 2021 se snížení spotřebitelských výdajů zhruba zdvojnásobilo (přičemž dosáhlo více než 120 miliard EUR) a v roce 2022 může být ještě vyšší . Dne 30. března 2022 přijala Komise aktualizovaný pracovní plán týkající se ekodesignu a označování energetickými štítky pro výrobky spojené se spotřebou energie , jehož provádění představuje významný potenciál úspor v nadcházejících letech.

Obrázek 4. Vývoj konečné spotřeby energie a spotřeby primární energie v EU od roku 2005 do roku 2020 (tečky představují cíle EU v oblasti energetické účinnosti do roku 2020). Zdroj: Eurostat, JRC, 2022.

V souvislosti s drasticky zvýšenými cenami elektřiny zveřejnila Komise sdělení o krátkodobých intervencích na trhu a dlouhodobém zlepšení uspořádání trhu s elektřinou. Komise si je vědoma, že může existovat prostor pro další optimalizaci fungování uspořádání trhu s elektřinou, a proto zahájila proces posuzování dopadů a diskutuje s členskými státy o možných zlepšeních. Je nutné rozvíjet odolnější a účinnější dlouhodobé trhy, které budou jak hnací silou transformace energetiky, tak budou lépe chránit spotřebitele a malé podniky před kolísáním cen. Tento proces bude rovněž využit k posouzení rámce REMIT, s cílem účinněji zmírnit rizika zneužívání trhu zlepšením transparentnosti a kvality tržních údajů a zajištěním lepšího vymáhání v případě porušení pravidel.

Úsilí o optimalizaci fungování uspořádání trhu s elektřinou by nemělo zpomalit úsilí o provádění stávajícího rámce. To zahrnuje i zlepšení práv spotřebitelů; úsilí o dosažení cíle, aby v roce 2025 bylo pro obchodování k dispozici alespoň 70 % kapacity propojovacích vedení; strukturování trhu tak, aby poskytoval správné signály o tom, kde je třeba investovat; identifikaci a odstranění narušení regulačního rámce a selhání trhu a podporu reakce na straně poptávky a ukládání energie.

Aby se snížila potřeba uplatňování kapacitních mechanismů, je třeba lépe využívat značný potenciál flexibility na straně poptávky. Komise proto vyzvala agenturu ACER, aby provedla přípravné práce na vypracování kodexu sítě týkajícího se flexibility na straně poptávky.

V současné geopolitické situaci hraje likvidní a konkurenčně organizovaný vnitřní trh s plynem důležitou roli při přilákání plynu do Evropy. V těchto dnech jsme také svědky toho, že plyn proudí ze západní do východní Evropy v maximální kapacitě, což ukazuje, že cenové signály a stále více propojené trhy s plynem, které se v Evropě v posledním desetiletí rozvinuly, pomáhají distribuovat dodávky plynu tam, kde je to nejvíce potřeba.

3.5 Výzkum a inovace a konkurenceschopnost

EU čelí technologickým i netechnologickým výzvám souvisejícím s vysokými cenami energie, narušeními dodavatelského řetězce kritických surovin, tlakem na přírodní zdroje (např. půdu a vodu) a nedostatkem kvalifikovaných pracovníků. Vzhledem k tomu, že polovina z 30 kritických surovin uvedených na seznamu EU se dováží v objemu vyšším než 80 %, ovlivňují prudce rostoucí ceny konkurenceschopnost technologií čisté energie. Více než 70 % podniků v EU, které se zabývají výrobou zařízení, se v roce 2022 potýká s nedostatkem materiálu a 30 % podniků se v roce 2022 potýká také s nedostatkem pracovních sil. Tyto trendy ukazují rostoucí riziko narušení dodavatelského řetězce čisté energie.

Aby bylo odvětví čisté energie v EU konkurenceschopnější, bude muset EU zabezpečit dodávky a vytvořit strategické rezervy tam, kde jsou dodávky ohroženy. Z tohoto důvodu Komise avizovala evropský akt o kritických surovinách, který rovněž určí strategické projekty v celém dodavatelském řetězci (těžba, rafinace, zpracování a recyklace) a zajistí, aby tyto projekty přilákaly soukromé a veřejné investice.

Snížení závislosti EU na surovinách, větší úsilí o oběhové hospodářství a překonání nedostatku kvalifikované pracovní síly vytvoří odolnější, nezávislejší, bezpečnější a cenově dostupnější energetický systém, který je nezbytný pro realizaci plánu REPowerEU. Vzhledem k tomu, že přibližně polovina snížení emisí skleníkových plynů, k němuž může dle očekávání dojít do roku 2050, vyžaduje technologie, které ještě nejsou připraveny pro trh, jsou činnosti v oblasti výzkumu a inovací (VaI) pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu zásadní.

Silnější ekosystém výzkumu a inovací podporovaný programy financování EU, posílená spolupráce mezi členskými státy45 a průběžné monitorování vnitrostátních činností v oblasti výzkumu a inovací jsou zásadní pro vymezení úspěšného postupu v oblasti výzkumu a inovací, překlenutí mezery mezi výzkumem a inovacemi a uplatněním na trhu, využití příležitostí technologií EU v oblasti čisté energie a posílení konkurenceschopnosti EU.

4. FINANCOVÁNÍ EU PRO PLÁN REPOWEREU, URYCHLENÍ PŘECHODU NA ČISTOU ENERGII A ZELENOU DOHODU PRO EVROPU

4.1 Hlavní investiční potřeby a dostupné financování EU pro plán REPowerEU

Podle analýzy investičních potřeb Komise by si provádění plného potenciálu snížení závislosti na dovozu fosilních paliv z Ruska na nulu vyžádalo 300 miliard EUR, a to od současnosti až do roku 2030. Tyto investice musí doplňovat návrhy baličku „Fit for 55“ a zahrnovat: solární fotovoltaiku a větrnou energii (86 mld. EUR), vodík z obnovitelných zdrojů (27 mld. EUR), energetickou účinnost a tepelná čerpadla (56 mld. EUR), přizpůsobení průmyslu tak, aby využíval méně fosilních paliv (41 mld. EUR), zvýšení výroby biomethanu (37 mld. EUR), investice do rozvodné sítě umožňující větší elektrifikaci (29 mld. EUR), investice do nové infrastruktury pro zkapalněný zemní plyn a koridorů pro plynovody (10 mld. EUR) a ropnou infrastrukturu nezbytnou pro zajištění bezpečnosti dodávek ropy (1,5–2 mld. EUR).

Nástroj pro oživení a odolnost (RRF) bude při řešení těchto potřeb hrát zásadní roli prostřednictvím různých opatření, včetně kapitol REPowerEU, jako součást národních plánů pro oživení a odolnost. Plán REPowerEU i kapitoly REPowerEU v národních plánech pro oživení a odolnost by měly být rovněž zohledněny v aktualizaci vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu (která má být předložena do poloviny roku 2023). Komise poskytne k těmto aktualizacím pokyny. Komise navrhla další finanční prostředky pro RRF a zahájila dvoustranná jednání s členskými státy s cílem určit reformy a investice, které by mohly být způsobilé pro financování v rámci nových kapitol REPowerEU.

Při přípravě svých kapitol REPowerEU budou muset členské státy zohlednit doporučení pro jednotlivé země stanovená v rámci evropského semestru, který letos zahrnoval doporučení pro jednotlivé země v oblasti energetiky zaměřená zejména na další reformy a investiční potřeby související s potřebou snížit energetickou závislost a urychlit transformaci energetiky. Rámec evropského semestru bude při monitorování opatření plánu REPowerEU hrát ústřední roli. Cíle plánu REPowerEU jsou podporovány přechodem na čistou energii a budou financovány i z jiných programů EU a podporovány prostřednictvím několika iniciativ EU (viz oddíl 4.2). Financování EU doplňuje další dostupné veřejné a soukromé financování, které bude hrát klíčovou roli při realizaci investic potřebných pro plán REPowerEU.

4.2 Finanční podpora EU pro přechod na čistou energii

EU podporuje přechod na čistou energii prostřednictvím různých programů:

· Nástroj pro oživení a odolnost : investice související s klimatem ve 26 schválených plánech pro oživení a odolnost činí přibližně 200 miliard EUR , což je více než 37% závazek stanovený nařízením o RRF. Největší podíl z částky přidělené na investice do klimatu je určen na čistou energii, energetickou účinnost a opatření na renovaci budov (přibližně 88 miliard EUR). Další významná část je určena na udržitelnou dopravu (přibližně 70 miliard EUR). Na vodík z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkový vodík je přiděleno přibližně 10 miliard EUR.

· Politika soudržnosti také významně podporuje energetickou účinnost, energii z obnovitelných zdrojů a energetickou infrastrukturu. V období 2014–2020 bylo na investice uznané jako prioritní v rámci plánu REPowerEU přiděleno 27,5 miliardy EUR. Pro období 2021–2027 Komise očekává, že členské státy na dané priority přidělí dalších 34–36 miliard EUR. V červnu 2022 byl s Evropskou investiční bankou (EIB) na podporu plánu REPowerEU připraven nový modelový finanční nástroj.

· Program InvestEU : Do července 2022 již bylo v rámci „oblasti týkající se udržitelné infrastruktury“ přiděleno přibližně 1,6 miliardy EUR ze záruky EU, včetně investic do solární fotovoltaiky, větrné energie a energetické účinnosti. Klíčové iniciativy v rámci Poradenského centra InvestEU pokrývají oblasti energetické účinnosti a vodíku: