Podobně je návrh v souladu s cílem dosáhnout klimatické neutrality v Evropě do roku 2050, který byl stanoven v Zelené dohodě pro Evropu, a s cílem provádění nového akčního plánu pro oběhové hospodářství, aby došlo ke stimulaci rozvoje vedoucích trhů s klimaticky neutrálními a oběhovými produkty v EU i mimo ni. Návrh je rovněž v souladu se sdělením o akčním plánu pro nulové znečištění, v němž EU vymezila vizi nulového znečištění pro rok 2050, podle níž by do daného roku mělo být znečištění ovzduší, vod a půdy sníženo na úrovně, které nejsou považovány za škodlivé pro zdraví a přírodní ekosystémy a respektují hranice, s nimiž se naše planeta může vyrovnat.

Nakládání s odpady obsahujícími POP, včetně jejich recyklace, je-li recyklace možná, by mělo být prováděno způsobem šetrným k životnímu prostředí a s minimálním dopadem na lidské zdraví a životní prostředí. Výsledné druhotné materiály by měly být vždy bezpečně použitelné a vhodné pro daný účel a v co nejvyšší možné míře bez toxických látek. Nakládání s odpady by mělo rovněž minimalizovat rozsah, v jakém jsou toxické látky uvolňovány do životního prostředí, a přispět k cíli nulového znečištění tím, že sníží jejich dopad na životní prostředí a zdraví. K dosažení tohoto cíle musí být k dispozici vhodné nejmodernější technologie v oblasti třídění a dekontaminace.

Opatření uvedená v návrhu se omezují na to, co je nezbytné k dosažení jeho cílů, a zohledňují ustanovení článku 5 Protokolu č. 2 ke Smlouvě o Evropské unii o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality, která uvádějí, že „návrhy legislativních aktů přihlížejí k nutnosti postupovat tak, aby každá zátěž, finanční nebo správní, dopadající na Unii, vlády členských států, regionální nebo místní orgány, hospodářské subjekty a občany byla co nejmenší a přiměřená cíli, jehož má být dosaženo“.

Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu bylo předmětem důkladné konzultace se zúčastněnými stranami s cílem zajistit, aby názory zúčastněných stran byly řádně zastoupeny a zváženy. Vzhledem k tomu, že návrh jde po odborné stránce do značné hloubky, byla konzultace primárně zaměřena na odborné, akademické a průmyslové/odvětvové zúčastněné strany a na zástupce občanské společnosti, jako jsou nevládní organizace, spotřebitelská sdružení a odbory.

Plán počátečního posouzení dopadů byl zveřejněn dne 29. května 2020 a konzultační období bylo ukončeno dne 7. srpna 2020; zpětnou vazbu zaslalo 51 respondentů. Analýza odpovědí odhalila určité rozdíly v názorech zúčastněných stran na to, jak zacházet s POP v oběhovém hospodářství.

Podle mnoha odpovědí, zejména odpovědí nevládních organizací, je recyklace odpadů obsahujících perzistentní organické znečišťující látky neslučitelná s bezpečným oběhovým hospodářstvím. Proto se upřednostňuje odstranění perzistentních organických znečišťujících látek z dodavatelského řetězce před možnými přínosy spojenými s recyklací těchto výrobků. Odpovědi z odvětví poskytují diferencovanější pohled a poukazují na to, že politiky EU, které usilují o „životní prostředí bez toxických látek“ a zároveň o vyšší míru recyklace, jsou často protichůdné, což vede k tomu, že se zpracovatelé odpadu ocitají v situaci, kdy pravidla nejsou předvídatelná a nejsou vždy proveditelná. Dvě sdružení uvedla, že by měla být poskytována větší veřejná podpora na rozvoj nových investic do třídění a dekontaminace odpadu, což by umožnilo recyklovat více a lépe.

Kromě toho byla v souvislosti s podpůrnou studií provedena, prostřednictvím elektronického dotazníku a rozhovorů se zúčastněnými stranami zastupujícími klíčová odvětví a organizace, cílená konzultace zúčastněných stran, která zahrnovala všechny aspekty, které mají pro posouzení dopadů význam, včetně socioekonomických prvků. Při posouzení dopadů provedeném pro účely tohoto návrhu byly rovněž využity informace o názorech zúčastněných stran a společnosti na problematické látky v recyklovaných materiálech, které byly shromážděny v rámci otevřené veřejné konzultace o otázkách na pomezí právních předpisů týkajících se chemických látek, výrobků a odpadů. Tato konzultace, která proběhla v roce 2018, se týkala širších, méně odborných aspektů, které mají význam pro toto opatření, a proto byly tyto informace již k dispozici a byly použity jako podklady. Souhrnná zpráva z této konzultace byla zveřejněna dne 28. února 2019.

Podrobný popis konzultací se zúčastněnými stranami a jejich výsledků je uveden v příloze 2 zprávy o posouzení dopadů.

•Shromáždění a využití odborných poznatků

S cílem podpořit analýzu posouzení dopadů zadala Komise zakázku na podporu externím poradcům: „Study to support the assessment of impacts associated with the review of limit values in waste for POPs listed in Annexes IV and V of Regulation (EU) 2019/1021“ (Studie na podporu posouzení dopadů spojených s přezkumem mezních hodnot POP v odpadech uvedených v přílohách IV a V nařízení (EU) 2019/1021) (RPA/INERIS, 2021). Posouzení se rovněž opíralo o studii provedenou na podporu předchozí změny příloh IV a V nařízení o POP, zejména pokud jde o hmotnostní toky látek a odpadů, provedenou v souvislosti s přepracovaným zněním nařízení (ES) č. 850/2004: „Study to support the review of waste related issues in Annexes IV and V of Regulation (EC) 850/2004“ (Studie na podporu přezkumu otázek souvisejících s odpady v přílohách IV a V nařízení (ES) 850/2004) (Ramboll Environment & Health GmbH, leden 2019).

Kromě těchto dvou studií byly rovněž zváženy informace o příslušných látkách obsažené ve starších studiích, jež byly provedeny v rámci předchozích změn nařízení o POP:

·Study on waste related issues of newly listed POPs and candidate POPs (Studie o otázkách souvisejících s odpady nově zařazených perzistentních organických znečišťujících látek a látek, které mohou být mezi perzistentní organické znečišťující látky zařazeny) (ESWI Consortium, duben 2011),

·Study to facilitate the implementation of certain waste related provisions of the Regulation on Persistent Organic Pollutants (POPs) (Studie k usnadnění provádění některých ustanovení nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP) týkajících se odpadů) (BiPRO, srpen 2005).

K vypracování posouzení dopadů pro účely tohoto návrhu přispěla rovněž meziútvarová řídicí skupina pro posouzení dopadů, kterou zřídilo GŘ pro životní prostředí a která se od července 2020 do června 2021 sešla čtyřikrát.

•Posouzení dopadů

Návrh vychází z posouzení dopadů. Výbor pro kontrolu regulace vydal ve svém prvním stanovisku k posouzení dopadů z 5. března 2021 připomínky a po jejich zapracování vydal dne 29. června 2021 kladné stanovisko s výhradami. V závěrečném stanovisku požádal o podrobnější informace o metodice použité k navržení jednotlivých mezních hodnot pro POP, které spadají do oblasti působnosti návrhu.

Možnosti politiky zvažované v posouzení dopadů odkazují na rozpětí mezních hodnot, které mají být v příloze IV navrženy jako hodnoty pro různé látky v oblasti působnosti návrhu. Hodnoty uvedené v příloze IV (rovněž známy jako „nízké koncentrační limity pro POP“) jsou vymezeny v čl. 7 odst. 4 písm. a) nařízení o POP. Pokud odpad obsahuje POP v této nebo vyšší hodnotě, musí být zničen či nevratně přeměněn. V praxi to znamená, že odpad s obsahem POP pod touto hodnotou může být zpracován jiným způsobem, tedy například recyklován.

U každé látky spadající do oblasti působnosti návrhu popisuje možnost politiky č. 1 stávající výchozí stav a představuje nejvyšší zvažovanou hodnotu (nebo neexistenci mezní hodnoty pro látky, které dosud nejsou na seznamu uvedeny). Při zachování výchozího stavu by v přílohách IV a V nařízení o POP nebyly provedeny žádné změny. To znamená, že látky, které byly v úmluvě doplněny do seznamu, by nebyly zahrnuty do příslušných příloh. Totéž by platilo i pro látky, pro něž již byly stanoveny mezní hodnoty v nařízení o POP, i když by kvůli vědeckému a technickému pokroku bylo vhodné tyto hodnoty přezkoumat.

Možnost politiky č. 2 představuje hodnoty ve středu posuzovaného rozpětí. V rámci této možnosti se navrhuje stanovit v příloze IV nové mezní hodnoty pro nové látky a v odůvodněných případech zpřísnit mezní hodnoty pro některé POP, které již na seznamu jsou. První případ se týká nově zahrnuté látky PFOA, jejích solí a sloučenin příbuzných PFOA. Pro dikofol a pentachlorfenol nebyly zváženy žádné střední hodnoty možnosti č. 2. U zbývajících látek v oblasti působnosti tohoto návrhu – PBDE, HBCDD, SCCP a dioxinů a furanů (včetně PCB s dioxinovým efektem) – byla v posouzení dopadů zvážena střední mezní hodnota.

V rámci možnosti politiky č. 3 se navrhuje zpřísnit v příloze IV mezní hodnoty pro osm látek. U PBDE je možnost č. 3 analyzována jako dvě dílčí možnosti, z nichž jedna vede k okamžitému zavedení nižší mezní hodnoty a druhá předpokládá odložené zavedení po pěti letech od vstupu opatření v platnost (přičemž se v mezidobí provádí možnost č. 2).

U dioxinů a furanů (PCDD/PCDF) byla zvážena možnost politiky č. 4 s dodatečnou nižší hodnotou. Důvodem zařazení této dodatečné možnosti je posoudit, zda lze v příloze IV stanovit pro tyto látky nižší hodnotu a zda by jako dílčí možnost bylo možné stanovit nižší specifickou hodnotu, která by měla být použita pouze jako limit pro nezpracovaný odpad aplikovaný přímo na půdu (např. v zemědělství).