[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.4.2005 KOM(2005) 108 v konecném znení 2005/0033 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (předložená Komisí) {SEK(2005) 447} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1 SOUVISLOSTI NÁVRHU - Odůvodnění a cíle návrhu Ve svém sdělení týkajícím se finančních výhledů přijatém dne 14. července 2004[1] Komise vyzvala k přijetí opatření na evropské úrovni za účelem zajištění účinné a koordinované společné reakce na mimořádné situace různého původu. Tato opatření by zahrnovala jak solidaritu, tak rychlou reakci, včetně opatření umožňujících okamžitou reakci a poskytnutí pomoci v období po závažných krizích. Cílem stávajícího návrhu je rozvinout aspekt solidarity integrovaného přístupu Komise za účelem zajistit reakci na závažné katastrofy nebo mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví bez ohledu na jejich povahu a původ. Tento návrh je postaven na stávajícím Fondu solidarity Evropské unie (FSEU)[2], přičemž rozšiřuje jeho oblast působnosti a zlepšuje jeho mechanismus fungování. Aspekt přípravy a zajištění okamžité reakce je rozvinut prostřednictvím doplňkového návrhu „nástroje rychlé reakce a připravenosti na závažné mimořádné situace“[3]. Kromě toho článek 14 nařízení o zřízení stávajícího FSEU uvádí, že uvedené nařízení musí být nejpozději do 31. prosince 2006 přezkoumáno. - Obecné souvislosti Vyjádření solidarity se třetími zeměmi postiženými katastrofami a mimořádnými situacemi je již mnoho let součástí vnějších opatření EU. V roce 2002 byl po velkých povodních ve střední Evropě vytvořen FSEU za účelem reakce na takové události v rámci EU a v zemích, s nimiž byla zahájena přístupová jednání. Stávající FSEU je však omezen zejména na závažné přírodní katastrofy. Může způsobilým státům poskytnout finanční pomoc v celkové výši až 1 miliardy EUR ročně. Odpovídající reakce na úrovni EU na závažné krize, které nejsou přírodního původu, je prostřednictvím stávajících nástrojů nesmírně obtížná nebo dokonce nemožná, jak se ukázalo v případě průmyslových havárií, např. úniku ropy z tankeru Prestige, nebo v případě teroristických činů, např. bombových útoků v Madridu v březnu 2004. Rovněž v současnosti není možné poskytnout pomoc z FSEU v případě vážné krize v oblasti veřejného zdraví – např. šíření epidemie typu SARS do Evropy nebo krize způsobené podobnou havárií, jako byla havárie jaderné elektrárny v Černobylu – která by mohla snadno přesáhnout kapacitu jednotlivých států na takovou krizi reagovat. Navíc je práh pro uvolnění prostředků z FSEU – v současnosti je stanoven na úrovni přímé škody přesahující 3 miliardy EUR v cenách roku 2002 nebo na úrovni více než 0,6 % HND – nesmírně vysoký. V důsledku toho byly dosud více než dvě třetiny všech žádostí o pomoc z FSEU předložených způsobilými státy založeny na výjimce pro tzv. „mimořádné regionální katastrofy“, což převrací původní koncept FSEU. Kromě toho jsou poměrně neurčitá kvalitativní kritéria pro takové výjimečné uvolnění prostředků z FSEU obtížně použitelná v praxi a rozpočtové zdroje tohoto okruhu jsou omezeny na 75 milionů EUR ročně. Uvolnění prostředků z fondu na základě hlavního kritéria („závažná katastrofa“) by se mělo stát pravidlem, nikoliv spíše výjimkou. - Stávající ustanovení v oblasti návrhu Návrh je založen na stávajícím nařízení o FSEU, které bude zrušeno s účinkem ode dne, kdy začne platit navrhované nové nařízení, tj. od 1. ledna 2007. Kromě úplného přepracování právní úpravy jsou hlavní znaky a rozdíly týkající se podstaty tyto: Zeměpisná oblast působnosti zůstává nezměněna; je omezena na členské státy a země jednající o přistoupení k EU. Tematická oblast působnosti je však rozšířena, aby zahrnovala nejen závažné krizové situace v důsledku z přírodních katastrof, ale i průmyslové/technologické katastrofy, ohrožení veřejného zdraví a teroristické činy. Fond zůstává i nadále omezen na „závažné“ katastrofy. Tyto katastrofy jsou vymezeny s využitím částečně nového, dvojího přístupu. (1) Jako dosud se na hmotnou škodu způsobenou katastrofami, včetně intervenčních nákladů v jejich důsledku, vztahuje celková přímá škoda přesahující absolutní nebo relativní práh, podle toho, který je nižší. V praxi to bude zahrnovat nejen přírodní katastrofy, ale i mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví, průmyslové havárie a hmotné škody vzniklé v důsledku teroristických činů. Tyto prahy se snižují ze 3 miliard EUR nebo 0,6 % HND postižené země na 1 miliardu EUR nebo 0,5 %. Nové prahy jsou prahy navrhované Komisí v roce 2002, kdy byl tento nástroj vytvořen. V důsledku těchto revidovaných prahů se potenciální způsobilost katastrof pro pomoc z fondu výrazně zvýšila. (2) Zavádí se nové kritérium založené na politickém zvážení, které umožní, aby Komise za řádně odůvodněných a výjimečných okolností prohlásila jakoukoliv katastrofu za „závažnou“ i v případě, že nejsou splněna kvantitativní kritéria. To umožní uvolnění prostředků z fondu na krizové situace, kdy je hmotná škoda v okamžiku rozhodnutí ještě omezená; taková možnost je pravděpodobnější v případě teroristických útoků nebo závažných krizí v oblasti veřejného zdraví. Tato možnost umožní poskytnutí příspěvků na pomoc obětem terorismu nebo na uhrazení mimořádných opatření v případě neočekávaných zdravotních krizí, a tudíž umožní pomoci refinancovat náklady na léky, léčiva a zdravotnické vybavení použité během mimořádné situace. To bude zvláště důležité pro účely pomoci chránit EU v případě pandemií, zejména v případě úředně vyhlášených chřipkových pandemií. Tři chřipkové pandemie v posledním století (v roce 1918, 1957 a 1968) zabily miliony lidí a způsobily v postižených zemích rozsáhlé narušení života. Účinná ochrana bude vyžadovat rozsáhlé a rychlé použití antivirových léků a očkovacích látek. FSEU by mohl být použit na pomoc refinancování nákladů na tyto léky. Revize prahu, která podstatně rozšiřuje způsobilost katastrof, ruší pokračování výjimky pro regionální katastrofy, protože všechny katastrofy vyžadující akt evropské solidarity by pak spadaly pod běžnou oblast působnosti. Tento prvek by měl být zárukou toho, že FSEU zůstane nástrojem pro závažné katastrofy, zatímco regionální nebo místní katastrofy mohou být řešeny přímo dotčenými státy v souladu se zásadou subsidiarity. Náročný rozpočtový proces, který musí proběhnout, aby mohly být z fondu uvolněny prostředky na základě přijetí opravného rozpočtu pro každý jednotlivý případ, je dalším důvodem, proč omezit využití fondu pouze na nejvážnější případy. Kromě toho může být pomoc Společenství na řešení menších katastrof poskytnuta také z jiných nástrojů Společenství. Mechanismus prohlášení však stále umožňuje, aby byly z fondu uvolněny prostředky na skutečně neočekávané a výjimečné situace. Uvedené politické kritérium by mělo být používáno pouze v odůvodněných případech, posouzených Komisí, zejména v případě vážných mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví nebo teroristických činů. Nové ustanovení umožní Komisi přijmout za určitých okolností okamžité solidární opatření poskytnutím zálohové platby ihned poté, co postižený stát požádá o pomoc. Tato zálohová platba bude považována za zálohu na pomoc, která bude poskytnuta poté, co bude dokončen posuzovací a rozpočtový proces. V případě, že žádost nebude přijata, splatí žadatelský stát zálohu Komisi zpět. Uvolnění prostředků z fondu by stejně jako v rámci současného postupu bylo možné pouze na žádost způsobilého státu. Poté, co Komise provede posouzení a navrhne rozpočtovému orgánu výši finanční pomoci, která má být poskytnuta, přijme rozpočtový orgán odpovídající doplňkový rozpočet. Komise poté přijme rozhodnutí o poskytnutí příspěvku, po němž bude následovat uzavření prováděcí dohody a následně vyplacení příspěvku. Zavedení určitých záruk/lhůt umožní rychlejší vyplacení příspěvku. Způsobilá opatření zůstávají i nadále omezena na veřejná záchranná opatření. Rozšiřují se, aby zahrnovala také náhradové platby obětem terorismu a lékařskou pomoc v případě zdravotních krizí. Zavádí se ustanovení o rozpočtu na technickou pomoc, který by umožnil Komisi uhradit odborné posudky za účelem pomoci při posuzování žádostí. - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je založen na stávajícím nástroji politiky. Rozšířením oblasti působnosti současného FSEU a společně s doplňkovým novým návrhem nástroje rychlé reakce a připravenosti na závažné mimořádné situace vyplňuje mezeru ve stávajících právních předpisech a umožňuje ucelenou akci na úrovni Společenství, dojde-li k závažným katastrofám a krizovým situacím. Konzistence s ostatními politikami Společenství, zejména s politikou soudržnosti, je zajištěna řadou právních ustanovení, která mimo jiné vylučují dvojí financování a vyžadují dodržování pravidel zadávání veřejných zakázek a zásady řádného finančního řízení. 2 KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů - Konzultace zúčastněných stran Fond je v zásadě finančním mechanismem, jehož účelem je poskytnout veřejným rozpočtům náhradu za utrpěnou škodu. Proto jsou potenciálními žadateli a tudíž přímými dotčenými stranami členské státy. V květnu 2004 Komise předložila zprávu o provádění Fondu solidarity. Tato zpráva, která se zabývá významnými otázkami, jež jsou pro nový návrh relevantní, byla několikrát projednána se členskými státy v Radě, včetně zvláštního setkání uspořádaného rozpočtovou skupinou Rady v Irsku. Kromě toho názory vyjádřené Radou a Evropským parlamentem při různých příležitostech, když Komise navrhla uvolnit prostředky ze současného FSEU, přinesly relevantní výsledky, které jsou v tomto návrhu zohledněny. - Odborné konzultace Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. - Posouzení dopadů Posouzení dopadů vysvětluje důvody nahrazení stávajícího nařízení o FSEU novým nařízením, navrhované zvolené politiky a dopady těchto zvolených politik. Posouzení se týká zejména důvodů pro rozšíření oblasti působnosti současného FSEU a navrhovaných změn prahů, při jejichž dosažení lze poskytnout pomoc. Nové navrhované nařízení je porovnáno se scénářem „beze změny“. Hlavním rizikem ve stávající situaci je riziko, že EU nebude disponovat nástrojem, jehož prostřednictvím by mohla rychle reagovat na krizové situace a demonstrovat solidaritu poté, co dojde k jiným než k přírodním katastrofám. To se týká zejména následků technologických a průmyslových katastrof, ohrožení veřejného zdraví a teroristických útoků. Pokud jde o kritéria způsobilosti současného FSEU, byl zaznamenán rostoucí počet žádostí o pomoc týkajících se menších regionálních katastrof, což vytváří riziko, že solidární pomoc není dobře zacílena, nýbrž pouze představuje dodatečné výdaje s žádnou skutečnou přidanou hodnotou. Hlavní dopady očekávané od návrhu ve srovnání se scénářem „beze změny“ jsou lepší schopnost reakce na úrovni EU na jiné krizové situace než na přírodní katastrofy. V budoucnosti by bylo možné přijmout solidární opatření i po jiných krizových situacích, např. průmyslových/technologických katastrofách, ohrožení veřejného zdraví a teroristických útocích. Kromě toho by se díky zaměření politiky na skutečně závažné katastrofy a zrušení možnosti poskytnout pomoc v případě regionálních katastrof mělo zlepšit zaměření a účinnost solidárních opatření. Na základě posouzení se navrhuje zlepšit schopnost EU reagovat v případě závažných krizových situací přijetím nového nařízení o Fondu solidarity. Tento nový nástroj by měl být založen na stávajícím FSEU, bude však rozšířen, pokud jde o jeho oblast působnosti, a zaměřen na závažné katastrofy a krizové situace. Komise provedla posouzení dopadů uvedené v pracovním programu. Zpráva je k dispozici na internetových stránkách Komise InfoRegio na adrese: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/solidar/solid_en.htm. 3 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU - Shrnutí navrhovaných opatření Navrhovaná opatření pokračují v činnosti současného FSEU a rozšiřují ji; tato činnost spočívá v poskytování finanční pomoci členským státům a zemím, s nimiž se jedná o přistoupení k EU, v případě závažných katastrof nebo krizí. - Právní základ Jelikož návrh zahrnuje opatření jak ve členských státech, tak v kandidátských zemích, vyžaduje dvojí právní základ, tj. čl. 159 odst. 3 a čl. 181a odst. 2 Smlouvy o ES. Pro současné nařízení o FSEU, pokud jde o členské státy, byl jako právní základ použit článek 159. Věcná oblast působnosti nového návrhu se sice rozšiřuje, avšak jeho odůvodnění zůstává nezměněno. Článek 159 proto i nadále zůstává příslušným právním základem. Niceská smlouva článkem 181 Smlouvy o ES zavedla zvláštní právní ustanovení pro hospodářskou a finanční spolupráci se třetími zeměmi, která je podle názoru Komise vhodným právním základem pro navrhované financování z fondu, pokud jde o kandidátské země. Jelikož nyní existuje zvláštní právní základ, měl by být uvedený článek použit namísto článku 308 Smlouvy o ES, který se používal dosud. - Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. Cíle návrhu nemohou být uspokojivě dosaženy členskými státy z těchto důvodů. Stávající dohody o vzájemné pomoci mezi jednotlivými státy jsou v některých případech sice velmi účinné při poskytování naléhavě nutného vybavení nebo zásahových týmů, avšak závažné katastrofy, jimiž se tento návrh zabývá, vyžadují finanční solidaritu, pro kterou mezi členskými státy neexistuje žádný účinný mechanismus. Potenciální finanční zátěž je tak velká, že nemůže být nesena jednotlivými členskými státy, nýbrž pouze prostřednictvím jejího rovnoměrného rozdělení mezi všemi členskými státy. Členské státy toto uznaly při zřízení současného Fondu solidarity Evropské unie v roce 2002. Cíle návrhu budou lépe dosaženy prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z těchto důvodů. Nový fond je specificky navržen tak, aby poskytoval finanční pomoc členským státům a způsobilým kandidátským zemím za účelem reakce na závažné krizové situace, kdy je jejich vlastní kapacita nedostatečná na to, aby mohly reagovat přiměřeně a účinně. Prostředky z fondu mohou být uvolněny pouze na žádost způsobilé země a doplňují správní, materiální a finanční úsilí, která žadatelská země vyvíjí za účelem reakce na krizové situace. Uvolnění prostředků z fondu vyžaduje souhlas Evropského parlamentu a Rady, tedy vyjádření finanční solidarity ze strany Společenství a členských států jako celku, přičemž je zohledněna kapacita postižené země vyrovnat se se situací vlastními finančními prostředky. Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. - Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. Povinnosti uložené přijímajícím státům jsou omezeny na zcela nezbytné minimum a odrážejí mimořádnou situaci, v jejímž rámci se pomoc poskytuje. Provádění příspěvku je zcela ponecháno na orgánech přijímajícího státu. Zejména je celá částka pomoci poskytnuta předem. Kromě uzavření prováděcí dohody mezi přijímajícím státem a Komisí neexistují žádné programové povinnosti nebo formalizované monitorovací a vykazovací postupy. Přijímající stát je však povinen po skončení opatření předložit zprávu odůvodňující využití příspěvku, včetně výkazu. Administrativní zátěž Společenství a celostátních, regionálních a místních úřadů je proto velice nízká a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro to, aby Komise mohla vykonávat svou celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu Společenství. - Volba nástrojů Navrhované nástroje: návrh nahrazuje stávající nařízení a měl by proto mít také formu nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože cíle může být dosaženo pouze prostřednictvím přímo použitelného právního nástroje. 4 ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY NÁVRH JE KONZISTENTNÍ SE STÁVAJÍCÍM FONDEM SOLIDARITY POSKYTOVÁNÍM FINANčNÍ POMOCI NA OKAMžITOU OBNOVU A POMOC NA ZÁKLADě žÁDOSTI čLENSKÉHO STÁTU NEBO KANDIDÁTSKÉ ZEMě. KOMISE NAVRHUJE, ABY BYL FOND ZAHRNUT V OKRUHU 3 „ Občanství, svoboda, bezpečnost a spravedlnost“ finančního rámce pro období 2007–2013 jako součást nástrojů, které jsou k dispozici pro řešení obav občanů EU. Postupy zachovávají současná ujednání týkající se zapojení rozpočtového orgánu do uvolnění zdrojů a účelové vázání zdrojů pro specificky vymezená solidární opatření. Nevyužité prostředky by nemohly být využity na jiné účely nebo na „přerozdělovací nástroj“ navržený Komisí. Aby bylo možné reagovat rychleji než v rámci současného FSEU, obsahuje návrh mechanismus, na jehož základě by mohla být za určitých okolností po podání žádosti vyplacena jako „okamžitá solidarita“ záloha ve výši 5 % odhadované částky způsobilých opatření, avšak nikoliv více než 5 milionů EUR. V tomto případě by dostupné položky závazků musely být převedeny na příslušné rozpočtové linie a poté, co bude žádost schválena a opravný rozpočet vstoupí v účinnost, by musely být převedeny zpět. Tato zálohová platba bude považována za zálohu na pomoc, která bude poskytnuta poté, co bude dokončen posuzovací a rozpočtový proces. V případě, že žádost nebude přijata, musela by být záloha splacena Komisi zpět. Předpokládané finanční vybavení fondu rovněž navazuje na stávající Fond solidarity – ročně bude činit 1 miliardu EUR (běžné ceny). V každém případě se částka pomoci považovaná za nezbytnou uvolňuje prostřednictvím opravného rozpočtu. Jako dosud zůstane každý rok 1. října alespoň jedna čtvrtina této roční částky k dispozici za účelem pokrytí potřeb, které by mohly vyvstat do konce roku. 5 DALšÍ INFORMACE - Zjednodušení Návrh umožňuje zjednodušení právních předpisů. Solidární opatření v reakci na závažné krizové situace bez ohledu na jejich původ nebo příčinu by byly upraveny pouze jedním nástrojem. - Zrušení stávajících právních předpisů Přijetí tohoto návrhu povede ke zrušení stávajících právních předpisů. - Přezkum/revize/doložka o časovém omezení použitelnosti Návrh obsahuje doložku o přezkumu. Návrh obsahuje doložku o revizi. 2005/0033 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení Fondu solidarity Evropské unie EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 159 odst. 3 a čl. 181a odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[4], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6], v souladu s postupem stanoveným v článku 251[7], vzhledem k těmto důvodům: (1) V případě závažných katastrof nebo krizových situací by mělo Společenství ukázat svou solidaritu s dotčenými členskými státy a obyvatelstvem poskytnutím finanční pomoci, aby tak přispělo k urychlenému návratu k běžným životním podmínkám v postižených regionech, a přispěním k poskytnutí finanční náhrady pro oběti terorismu. (2) Společenství by mělo rovněž ukázat solidaritu se zeměmi, s nimiž se jedná o přistoupení k Evropské unii. (3) Závažné katastrofy nebo krizové situace mohou nastat v důsledku přírodních, průmyslových a technologických událostí, včetně znečištění moře a radiačních ohrožení, nebo v důsledku mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví, zejména úředně vyhlášené chřipkové pandemie, nebo teroristických činů. Stávající nástroje hospodářské a sociální soudržnosti jsou schopné financovat opatření na prevenci rizik a opravu poškozené infrastruktury. Fond solidarity Evropské unie zřízený nařízením Rady (ES) č. 2012/2002[8] umožňuje, aby Společenství pomohlo při mobilizaci záchranných služeb s cílem uspokojit okamžité potřeby obyvatelstva a přispět k brzké rekonstrukci poškozené klíčové infrastruktury, aby mohlo v regionech postižených katastrofou dojít k obnově hospodářské činnosti. Uvedený fond je však omezen především na přírodní katastrofy. Mělo by být přijato ustanovení, které by Společenství umožnilo zasáhnout v případě krizových situací, které nejsou přírodního původu. (4) Cílem opatření, které by mělo být přijato, je doplnit úsilí dotčených států v takových případech, kdy jsou účinky katastrofy nebo krizové situace tak závažné, že tyto státy nemohou dané situaci čelit pouze vlastními prostředky. Protože tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a proto, z důvodu jeho rozsahu, ho může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekročí toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. (5) V souladu se zásadou subsidiarity by opatření v rámci tohoto nařízení měla být omezena na závažné katastrofy. Tato opatření by měla být vymezena v závislosti na oblasti; ovšem měla by být umožněna určitá míra politického posouzení, aby bylo možné reagovat na události, jejichž následky jsou obzvláště závažné, avšak které nemohou být z důvodu své povahy posouzeny pouze na základě hmotné škody, jak je tomu zejména v případě závažných zdravotních krizí a teroristických činů. Je zapotřebí zvážit zvláštní situaci odlehlých a izolovaných regionů, například ostrovních a nejvzdálenějších regionů. (6) Závažné katastrofy, zejména katastrofy, které jsou přírodního původu, často postihují více než jednu zemi. Postihne-li způsobilý stát závažná katastrofa, měla by být pomoc poskytnuta rovněž způsobilé sousední zemi postižené stejnou katastrofou. (7) Pomoc Společenství by měla doplňovat úsilí dotčených států a měla by být použita na pokrytí části veřejných výdajů vynaložených na nejnutnější záchranná opatření potřebná v důsledku závažné katastrofy. (8) V souladu se zásadou subsidiarity by pomoc Společenství měla být poskytována pouze na základě žádosti postiženého státu. Komise by měla zajistit spravedlivé nakládání s žádostmi předloženými státy. (9) Žadatelské státy mohou okamžitě potřebovat finanční pomoc, která by jim pomohla pokrýt výdaje související s nejnaléhavějšími zásahy a záchrannými operacemi. Pokud o to žadatelský stát požádá, měla by být proto po obdržení žádosti poskytnuta záloha, jsou-li v rozpočtu k dispozici prostředky. (10) Aby bylo Společenství schopno zasáhnout v případě, že ve stejném roce dojde k více závažným katastrofám, je zapotřebí obezřetného finančního řízení. (11) Je vhodné umožnit přijetí rychlého rozhodnutí za účelem přidělení zvláštních finančních prostředků a jejich co nejrychlejšího uvolnění. Správní postupy by měly být odpovídajícím způsobem upraveny a omezeny na zcela nezbytné minimum. Za tímto účelem uzavřely Evropský parlament, Rada a Komise interinstitucionální dohodu o financování Fondu solidarity Evropské unie[9]. (12) Mechanismy pro vyplacení a využití příspěvků poskytnutých v rámci tohoto nařízení by měly odrážet naléhavost situace. Proto by měla být stanovena lhůta pro využití poskytnuté finanční pomoci. (13) Může být žádoucí, aby stát, který je příjemcem pomoci, zapojil v souladu se svým specifickým ústavním, institucionálním, právním nebo finančním rámcem do uzavření a uplatnění prováděcích dohod regionální nebo místní úřady. Přijímající stát by však měl zůstat odpovědný za provádění pomoci a za řízení a kontrolu opatření, na něž byly poskytnuty finanční prostředky Společenství v souladu v nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[10] (dále jen „finanční nařízení“). (14) Na opatření financované v rámci tohoto nařízení by neměla být poskytnuta finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství. Je-li v souvislosti s určitým opatřením poskytnuta Společenstvím nebo z mezinárodních nástrojů vztahujících se k náhradě zvláštních škod finanční pomoc, neměla by na takové opatření být za stejným účelem poskytnuta pomoc v rámci tohoto nařízení. (15) Akce Společenství by neměla zbavovat odpovědnosti třetí osoby, jež škody způsobily a jsou za ně podle zásady „znečišťovatel platí“ odpovědné v první řadě, nebo odrazovat členské státy a Společenství od preventivních opatření. (16) Při provádění finanční pomoci Společenství se vyžaduje maximální průhlednost a řádné monitorování využití zdrojů. (17) Přijímající státy by měly být povinny odůvodnit způsob použití jakékoliv obdržené pomoci. (18) Ve výjimečných případech a v závislosti na finančních prostředcích, které jsou k dispozici na solidární opatření v rámci tohoto nařízení v roce, v němž ke katastrofě došlo, je třeba přijmout ustanovení ohledně doplňkových příspěvků v rámci finančních prostředků pro následující rok. (19) Je zapotřebí přijmout ustanovení, které umožní příslušným subjektům Společenství vykonávat jejich povinnosti týkající se finanční kontroly. (20) Pomoc na výdaje, jež je následně získána zpět od třetích osob, nebo pomoc, která nebyla použita v souladu s tímto nařízením nebo přesáhla konečné ohodnocení škod, by měla být vrácena. (21) Mělo by být přijato ustanovení týkající se technické pomoci na solidární opatření v rámci tohoto nařízení, aby se zlepšila schopnost Komise posuzovat žádosti, které jsou jí předkládány. (22) Nařízení (ES) č. 2012/2002 by mělo být zrušeno s účinkem ode dne použití tohoto nařízení. Jeho ustanovení by však měla být i nadále použitelná na jakoukoliv žádost podanou před uvedeným datem. (23) Toto nařízení by se mělo použít ode dne použitelnosti finančních výhledů pro období 2007–2013, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Zřizuje se Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“), aby Společenství mohlo reagovat na závažné katastrofy postihující členské státy nebo kandidátské země zapojené do přístupových jednání s Evropskou unií (dále jen „způsobilé státy“). 2. Toto nařízení stanoví pravidla týkající se opatření v rámci fondu v souvislosti s těmito událostmi: a) přírodní katastrofy; b) průmyslové a technologické katastrofy; c) mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví; d) teroristické činy. Článek 2 Závažné katastrofy Pro účely tohoto nařízení se za závažnou katastrofu považuje katastrofa, jež má alespoň v jednom způsobilém státě za následek přímé škody v odhadované výši přesahující 1 miliardu EUR v cenách roku 2007 nebo škody vyšší než 0,5 % hrubého národního důchodu dotčeného státu. Avšak i v případě nesplnění uvedených kvantitativních kritérií může Komise za výjimečných a řádně odůvodněných okolností uznat, že na území způsobilého státu došlo k závažné katastrofě. Článek 3 Solidární opatření 1. Na žádost způsobilého státu může Komise poskytnout finanční pomoc z fondu ve formě příspěvku, dojde-li na území uvedeného státu k závažné katastrofě. Na žádost způsobilého státu, který sdílí hranici se státem uvedeným v prvním pododstavci a byl postižen stejnou závažnou katastrofou, může Komise rovněž poskytnout pomoc z fondu tomuto státu. 2. V případě jakékoliv katastrofy může stát obdržet pouze jeden příspěvek. Článek 4 Způsobilá opatření Finanční pomoc v rámci tohoto nařízení se poskytuje pouze na opatření (dále jen „způsobilá opatření“), která jsou prováděna veřejnými orgány dotčeného státu nebo subjekty jednajícími ve veřejném zájmu a která patří do těchto kategorií: a) základní záchranná opatření potřebná pro okamžitou obnovu zničené infrastruktury a provozů v odvětví energetiky, vod a odpadních vod, telekomunikací, dopravy, zdravotnictví a vzdělávání; b) okamžitá lékařská pomoc a opatření na ochranu obyvatelstva proti bezprostřednímu ohrožení zdraví, včetně nákladů na očkovací látky, léky, zdravotnické produkty, vybavení a infrastrukturu použitou během mimořádné situace; c) poskytnutí dočasného ubytování a financování záchranných prací k zajištění okamžitých potřeb postiženého obyvatelstva; d) základní záchranná opatření za účelem okamžitého zajištění ochranných zařízení; e) opatření na okamžitou ochranu kulturního a přírodního dědictví; f) základní záchranná opatření za účelem okamžitého vyčištění oblastí zasažených katastrofou; g) lékařská, psychologická a sociální pomoc přímým obětem teroristických činů a jejich rodinám. Článek 5 Žádosti 1. Způsobilý stát může co nejdříve, nejpozději však do deseti týdnů ode dne vzniku první škody způsobené katastrofou, podat Komisi žádost o pomoc z fondu, přičemž uvede veškeré dostupné informace týkající se mimo jiné: a) škody způsobené katastrofou a jejího dopadu na dotčené obyvatelstvo a hospodářství; b) rozpisu odhadovaných nákladů na opatření v kategoriích uvedených v článku 4, která jsou pro danou katastrofu vhodná; c) jakýchkoliv jiných finančních zdrojů Společenství, které by mohly přispět k nápravě účinků katastrofy; d) jakýchkoliv jiných vnitrostátních nebo mezinárodních finančních zdrojů, včetně veřejného a soukromého pojistného, jež by mohly přispět k vyrovnání nákladů na nápravu škod a zejména nákladů na způsobilá opatření. Informace uvedené v písmeni (a) prvního pododstavce zahrnují odhad výše celkových přímých škod způsobených katastrofou. 2. Na základě informací podle odstavce 1 a jakýchkoliv dalších informací, které si Komise případně vyžádala nebo získala jiným způsobem, Komise posoudí, zda jsou splněny podmínky pro poskytnutí finanční pomoci v rámci tohoto nařízení. Poskytne-li pro účely prvního pododstavce dotčený stát z vlastního podnětu další informace, musí Komise tyto informace obdržet do dvou měsíců od data podání žádosti. Vyžádá-li si však Komise pro účely prvního pododstavce další informace, musí Komise tyto informace obdržet do jednoho měsíce od data své žádosti. Článek 6 Zálohové financování 1. Ihned po obdržení žádosti podle čl. 5 odst. 1 může Komise, jsou-li v rozpočtu k dispozici prostředky, přijmout rozhodnutí o poskytnutí zálohového financování na nejnaléhavější způsobilá opatření a bezodkladně vyplatit zálohu dotčenému státu v jediné splátce. První pododstavec se použije pouze v případě, že žádost obsahuje výslovnou žádost o zálohové financování. 2. Výše zálohy vyplacené podle odst. 1 prvního pododstavce představuje 5 % celkové výše odhadovaných nákladů podle čl. 5 odst. 1 písm. b), avšak nepřesáhne 5 milionů EUR. Článek 7 Stanovení finanční pomoci 1. Komise stanoví na základě posouzení provedeného podle čl. 5 odst. 2 co nejrychleji příslušnou částku případné finanční pomoci, která bude poskytnuta v rámci dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 50 % celkové výše odhadovaných nákladů podle čl. 5 odst. 1 písm. b). 2. Dospěla-li Komise na základě posouzení provedeného podle čl. 5 odst. 2 k závěru, že podmínky pro poskytnutí pomoci v rámci tohoto nařízení nejsou splněny, oznámí to dotčenému státu. Jakákoliv záloha vyplacená podle čl. 6 odst. 1 musí být splacena zpět Komisi do tří měsíců ode dne uvedeného oznámení. Článek 8 Rozpočtový proces 1. Dospěla-li Komise k závěru, že by měla být poskytnuta finanční pomoc z fondu, předloží rozpočtovému orgánu návrhy potřebné pro schválení prostředků odpovídajících částce stanovené v souladu s čl. 7 odst. 1. Tyto návrhy musí obsahovat: a) posouzení provedené podle čl. 5 odst. 2 společně se shrnutím informací, na nichž je uvedené posouzení založeno; b) důkazy, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 jsou splněny; c) důvody ospravedlňující navrhované částky. 2. Jakmile jsou uvedené prostředky rozpočtovým orgánem dány k dispozici, přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí příspěvku, přičemž vezme v úvahu jakoukoliv zálohu vyplacenou podle čl. 6 odst. 1. Článek 9 Vyplacení a použití příspěvku 1. Po přijetí rozhodnutí o poskytnutí příspěvku Komise okamžitě po podepsání dohody uvedené v čl. 10 odst. 1 vyplatí přijímajícímu státu příspěvek v jediné splátce. 2. Přijímající stát použije příspěvek, jakož i jakýkoliv úrok z něj získaný do osmnácti měsíců ode dne vzniku první škody na financování způsobilých opatření provedených po uvedeném datu. Článek 10 Provádění příspěvku 1. Komise a přijímající stát uzavřou v souladu se specifickými ústavními, institucionálními, právními nebo finančními předpisy daného státu a Společenství prováděcí dohodu k rozhodnutí o poskytnutí příspěvku. Tato dohoda obsahuje zejména údaje o druhu a místě opatření, jež mají být financována. 2. Komise zajistí, aby povinnosti v rámci prováděcích dohod byly stejné pro všechny přijímající státy. 3. Přijímající stát zvolí jednotlivá opatření a provede příspěvek v souladu s tímto nařízením, rozhodnutím o poskytnutí příspěvku a dohodou. Uvedenou odpovědností není dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s ustanoveními nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) pro společnou nebo decentralizovanou správu. Článek 11 Financování opatření 1. Opatření financovaná celkově nebo částečně v rámci prováděcí dohody neobdrží finanční prostředky v rámci jakéhokoliv jiného nástroje Společenství nebo mezinárodního nástroje. Přijímající stát zajistí soulad s prvním pododstavcem. 2. Přijímající státy usilují o veškerou možnou náhradu od třetích osob. Článek 12 Slučitelnost s jinými akty Opatření, na něž je poskytnuta finanční pomoc z fondu, musí být slučitelná s ustanoveními Smlouvy a akty přijatými na jejím základě, s politikami a opatřeními Společenství a s nástroji předvstupní pomoci. Článek 13 Závěrečná zpráva a ukončení pomoci 1. Nejpozději do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 9 odst. 2 předloží přijímající stát Komisi zprávu o finančním plnění příspěvku společně s výkazem obsahujícím odůvodnění výdajů a údaje o jakýchkoliv dalších zdrojích finanční pomoci poskytnuté na dotyčná opatření. Zpráva podrobně popíše preventivní opatření zavedená nebo navržená přijímajícím státem za účelem omezení rozsahu škod a co možná nejúčinnějšího zabránění opakování podobných katastrof. 2. Nejpozději šest měsíců poté, co obdržela veškeré informace požadované podle odstavce 1, Komise pomoc z fondu ukončí. Článek 14 Použití eura Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí příspěvku, prováděcích dohodách a zprávách v rámci tohoto nařízení a jakýkoliv jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech. Článek 15 Nedostatek finančních prostředků 1. Nestačí-li v době předložení žádosti podle článku 8 zbývající finanční prostředky, které jsou pro daný rok pro fond k dispozici, na uhrazení částky finanční pomoci považované za nezbytnou, může Komise navrhnout, aby byly chybějící prostředky financovány z finančních prostředků, které jsou pro fond k dispozici pro následující rok. 2. Celkový roční rozpočtový strop fondu v roce, kdy došlo ke katastrofě, a v roce následujícím musí být za všech okolností dodržen. Článek 16 Finanční kontrola ze strany orgánů Společenství Přijímající stát zajistí, aby veškerá rozhodnutí o financování přijatá podle prováděcí dohody stanovené v článku 10 a veškeré dohody a smlouvy vyplývající z uvedených rozhodnutí o financování obsahovaly ustanovení o kontrolách prováděných Komisí prostřednictvím Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a kontrolách na místě prováděných Komisí nebo Účetním dvorem v souladu s příslušnými postupy. Článek 17 Vrácení příspěvku 1. Je-li výše celkových přímých vzniklých škod alespoň o 10 % nižší než odhadovaná částka uvedená podle čl. 5 odst. 1 písm. a), může Komise přijímající stát požádat, aby odpovídající částku obdržené finanční pomoci vrátil. 2. Nedodržel-li přijímající stát ustanovení čl. 10 odst. 3, může Komise přijímající stát požádat, aby vrátil celou částku obdržené finanční pomoci nebo její část. 3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 Komise provede vhodné přezkoumání dané věci a zejména poskytne přijímajícímu státu stanovenou lhůtu, ve které daný stát předloží své připomínky. 4. Jakákoliv částka, která byla obdržena nepatřičně a musí být vrácena, musí být Komisi splacena zpět. Z částek nesplacených zpět v souladu s finančním nařízením může být účtován úrok z prodlení. Článek 18 Technická pomoc z podnětu Komise 1. Z podnětu Komise může být fond v rámci horní hranice 0,20 % finančních zdrojů, které jsou pro daný rok k dispozici, použit na financování přípravné, monitorovací, administrativní a technické podpory a kontrolních a inspekčních opatření potřebných pro provádění tohoto nařízení. Uvedená opatření se vykonávají v souladu s čl. 53 odst. 2 finančního nařízení a jakýmikoliv jinými ustanoveními uvedeného nařízení a jeho prováděcích pravidel vztahujících se na tuto formu plnění rozpočtu. Uvedená opatření zahrnují zejména odborné zprávy, jejichž cílem je pomoci Komisi při posuzování žádostí podle čl. 5 odst. 2. 2. Předpokládá-li se přispění z fondu za účelem zajištění externích služeb, přijme Komise rozhodnutí týkající se opatření uvedených v odst. 1 prvním pododstavci. Článek 19 Výroční zpráva Do 1. července každého roku, s účinkem od [rok následující po roce, v němž toto nařízení začne platit], předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnosti v rámci tohoto nařízení v předcházejícím roce. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace týkající se předložených žádostí, přijatých rozhodnutí o poskytnutí příspěvku a ukončení poskytované finanční pomoci. Článek 20 Přezkum Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení na základě návrhu Komise nejpozději do 31. prosince 2013. Článek 21 Zrušení Nařízení (ES) č. 2012/2002 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2007. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení. Článek 22 Přechodné ustanovení Nařízení (ES) č. 2012/2002 se i nadále použije na žádosti obdržené Komisí do 31. prosince 2006 včetně. Článek 23 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2007. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu Předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1. NAME OF THE PROPOSAL : Proposal for a REGULATION of the European Parliament and of the Council establishing the European Union Solidarity Fund 2. ABM / ABB FRAMEWORK Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities: Citizenship, Freedom, Security and Justice 3. BUDGET LINES 3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings : Three budget lines under heading 3 For Administrative Management: 13 01 04 04 For Member States: 13 06 01 For Candidate countries: 13 06 02 3.2. Duration of the action and of the financial impact: Indeterminate, with the possibility of using up to EUR 1000 million per year in current prices to be made available on a case by case basis by the budgetary authority in the event of major disasters upon proposal from the Commission of an amending budget Up to 0.2% of any grant paid under the EUSF may be used for Technical Assistance under 13 01 04 04. Up to 5% of the estimated costs of eligible operation claimed in the application - but no more than € 5 million in each case – may be granted as advance funding upon request of the affected Member State. In this case, available Commitment Appropriations would have to be transferred to either 13 06 01 or 13 06 02 and re-transferred once the application has been approved and the amending budget becomes effective. The Member State would have to repay the advance payment if the application is not approved. 3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary): Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective | | |Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5 | |Officials or temporary staff[19] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST | | | | | | | |Staff financed[20] by art. XX 01 02 | | | | | | | |Other staff[21] financed by art. XX 01 04/05 | | | | | | | | TOTAL |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | 7.2.2. Description of tasks deriving from the action Assessment of applications, preparation of grant decisions, monitoring and closure of assistance 7.2.3. Sources of human resources (statutory) Two statutory posts currently allocated to the management of the programme 7.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management) EUR million (to 3 decimal places) Budget line (number and heading) 13 01 04 04, heading 3 |Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5 and later |TOTAL | | 1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) | | | | | | | | | Executive agencies[22] | | | | | | | | | Other technical and administrative assistance |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | - intra muros | | | | | | | | | - extra muros | | | | | | | | | Total Technical and administrative assistance | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | 7.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount EUR million (to 3 decimal places) Type of human resources |Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5 and later | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0.216 |0.216 |0.216 |0.216 |0.216 |0.216 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.216 | 0.216 | 0.216 | 0.216 | 0.216 | 0.216 | |Calculation– Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable 2 statutory posts à EUR 108.000 p.a Calculation– Staff financed under art. XX 01 02 Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable 7.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) | Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5 and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[23] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | | | | | | | | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount [1] KOM(2004) 101. [2] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3. [3] KOM(2005) 113, 6.4.2005. [4] Úř. věst. C , , s. . [5] Úř. věst. C , , s. . [6] Úř. věst. C , , s. . [7] [8] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3. [9] Dosud nezveřejněna. [10] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [11] Differentiated appropriations [12] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned. [13] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx. [14] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05. [15] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement. [16] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years [17] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point [18] As described under Section 5.3 [19] Cost of which is NOT covered by the reference amount [20] Cost of which is NOT covered by the reference amount [21] Cost of which is included within the reference amount [22] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned. [23] Specify the type of committee and the group to which it belongs.