Komise a evropské normalizační organizace zajišťují, aby se proces tvorby harmonizovaných norem opíral o konsenzus a byl transparentní a inkluzivní. Komise pozorně sleduje zejména to, zda je v procesu zohledněn vklad malých a středních podniků a zúčastněných stran zastupujících všechny složky společnosti, jako jsou spotřebitelé, pracovníci a zájmy v oblasti životního prostředí, protože jejich přispění zvyšuje kvalitu těchto norem. Jakmile evropské normalizační organizace vypracují harmonizovanou normu, Komise posoudí, zda vyhovuje požadavkům odpovídajících právních předpisů Unie a původní žádosti o normalizaci. Dojde-li Komise k závěru, že norma je v souladu s žádostí a právními předpisy Unie, rozhodne o zveřejnění odkazu na ni v Úředním věstníku Evropské unie. V důsledku toho a na základě rozhodnutí Komise zveřejnit odkaz v Úředním věstníku přinese norma právní účinky v rámci příslušných právních předpisů Unie.

Harmonizované normy vytváří jedna ze tří evropských normalizačních organizací na základě oficiální žádosti Komise (dále jen „žádost o normalizaci“) za účelem podpory provádění právních předpisů Unie. Tyto žádosti o normalizaci definují, co se od evropských normalizačních organizací očekává. Konkrétně upřesňují, které harmonizované normy je třeba vypracovat a dokdy. Komise vypracovává žádosti o normalizaci společně s členskými státy v inkluzivním a transparentním procesu.

Od svého vstupu v platnost v roce 2013 poskytuje nařízení č. 1025/2012 (dále jen „nařízení o normalizaci“) hlavní právní rámec pro evropský systém normalizace včetně rozdělení odpovědnosti a povinností zapojených aktérů. Určitá zlepšení pro praktické provádění tohoto rámce je nutné provést urychleně, a to zejména s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie.

Používání harmonizovaných norem nabízí uživatelům právní jistotu a stabilitu, což výrobcům snižuje náklady. To je zase důležité pro investory, ale vzniká i zvýšená veřejná odpovědnost regulačních orgánů, které musí na tyto harmonizované normy patřičně dohlížet.

Evropský systém normalizace se opírá o partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi Komisí a normalizačním společenstvím. Jeho jedinečnost spočívá v používání harmonizovaných norem. Tyto normy se stávají součástí unijního práva a při používání poskytují výrobcům na celém jednotném trhu předpoklad shody s požadavky právních předpisů Unie. Uživatelům harmonizovaných norem to dává důležitou právní jistotu a je to obzvláště důležité pro malé a střední podniky, neboť díky tomu mohou uvádět na trh výrobky v souladu s právními předpisy Unie bez dalších nákladů. Tzv. nový legislativní rámec byl navržen jako flexibilní systém, který vychází z potřeb trhu a je budovaný na konsenzu průmyslu, malých a středních podniků a jiných klíčových zúčastněných stran a který současně zajišťuje, aby výrobky, které vyhovují harmonizovaným normám, splňovaly právní předpisy Unie.

Toto sdělení nabízí přehledné informace o fungování evropského systému normalizace a shrnuje iniciativy, které byly zahájeny v posledních letech a podporují provádění nařízení o normalizaci, a to též s ohledem na příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie. Sdělení vysvětluje opatření, která Komise v poslední době přijala s cílem dále zlepšit systém, a obsahuje i konkrétní opatření, která Komise učiní v bezprostřední budoucnosti, aby zvýšila efektivnost, transparentnost a právní jistotu pro aktéry, kteří se zapojují do tvorby harmonizovaných norem. Toto sdělení je důležité v souvislosti s harmonizovanými normami, tzn. evropskými normami přijatými na základě žádosti Komise o uplatňování harmonizovaných právních předpisů Unie.

Výrobky zhotovené v souladu s harmonizovanými normami těží z předpokladu shody s odpovídajícími legislativními požadavky. Díky používání harmonizovaných norem může výrobce využívat zjednodušený postup posuzování shody. Tímto způsobem harmonizované normy snižují finanční a administrativní zátěž pro výrobce, zejména pro malé a střední podniky, a zvyšují právní jistotu, pokud jde o soulad výrobků s právními předpisy Unie. Tento právní účinek a jistota jsou zásadní pro malé a střední podniky, protože jim umožňují vyrábět nejmodernější výrobky konkurenceschopným způsobem.

Komise tudíž musí věnovat zvláštní pozornost obsahu harmonizovaných norem. Soudní dvůr Evropské unie tento požadavek ještě více podpořil ve své nedávné judikatuře, zejména ve věci C-613/14 „James Elliott Construction Limited v. Irish Asphalt Limited“. Tímto rozhodnutím Soudní dvůr objasnil úlohu a právní status harmonizovaných norem tím, že dospěl k závěru, že harmonizované normy jsou „součástí práva EU“, i když je tvoří nezávislé soukromé organizace a jejich použití zůstává dobrovolným.

Soudní dvůr navíc zopakoval odpovědnost Komise v procesu iniciování, řízení a monitorování harmonizovaných norem. Komise má tak povinnost pozorně sledovat proces tvorby harmonizovaných norem a posuzovat, zda jsou v souladu s požadavky stanovenými v harmonizovaných právních předpisech Unie a/nebo žádostech o normalizaci, aby byl zajištěn naprostý soulad harmonizovaných norem s použitelnými právními předpisy. To nezahrnuje pouze technické aspekty norem, ale také další prvky nařízení o evropské normalizaci, např. to, zda je proces jejich tvorby inkluzivní. Záměrem Komise je plnit tyto povinnosti způsobem, který je co nejrychlejší a nejefektivnější.

2. Provádění nařízení o normalizaci a příslušné judikatury

Po vstupu nařízení o normalizaci v platnost v roce 2013 a několika rozhodnutích Soudního dvora Evropské unie zahájila Komise řadu iniciativ na podporu provádění právního rámce a ke zlepšení způsobu fungování evropského systému normalizace v praxi.

V souladu s nařízením o normalizaci přijala Komise roční pracovní programy Unie pro oblast evropské normalizace a zdůraznila důležitost harmonizovaných norem, jejich právní účinek (předpoklad shody) a jejich kvalitu a včasnost. Kromě plánování práce na tvorbě harmonizovaných norem předložily tyto programy i konkrétní návrhy, jak zlepšit řízení evropského systému normalizace, např. upřednostňování finančního příspěvku Evropské unie pro evropské normalizační organizace na přímou technickou podporu tvorby harmonizovaných norem. Komise v ročních pracovních programech Unie navíc dala i jasné pokyny evropským normalizačním organizacím s cílem posílit zapojení malých a středních podniků a společenských zúčastněných stran do evropského procesu normalizace.

Komise též podnikla několik iniciativ, aby více zprůhlednila a zpřístupnila svou politiku normalizace. Aby zajistila správné provádění nařízení o normalizaci, poskytly její útvary pokyny ohledně úlohy, tvorby, přijímání a plnění žádostí o normalizaci ve Vademecu evropské normalizace z roku 2015. Tento dokument byl vypracován v plném partnerství a spolupráci s evropskými normalizačními organizacemi, malými a středními podniky a společenskými zúčastněnými stranami spolu s členskými státy a průmyslem. Komise vytvořila i společný vzor pro zveřejňování odkazů na harmonizované normy v Úředním věstníku Evropské unie, jakož i pokyny z roku 2016 nazvané Ověřování podmínek pro zveřejňování odkazů na harmonizované normy v Úředním věstníku.

V souladu se strategií pro jednotný trh z roku 2015 a normalizačním balíčkem přijatým dne 1. června 2016 formulovala Komise ve své společné iniciativě pro normalizaci (dále jen „společná iniciativa“), podpořené širokou škálou zúčastněných stran a všech členských států, sdílenou vizi evropské normalizace. Cílem společné iniciativy je zajistit trvalé úsilí Unie o modernizaci evropského systému normalizace, aby byla zachována jeho atraktivita, bylo možné udržet krok s vývojem, např. s digitalizací, v agilním, flexibilním a inkluzivním rámci a aby byla tvorba norem zrychlena a více upřednostňována s cílem včas reagovat na potřeby trhu a uživatelů. Konkrétní opatření společné iniciativy jsou věnována zvyšování povědomí a lepší tvorbě a provádění harmonizovaných norem. Společná iniciativa zkoumá i úlohu norem při řešení výzev digitální transformace hospodářství. Tato digitální transformace hospodářství vytváří potřebu zrychlit transformaci evropské normalizace, aby vyhovovala současným a budoucím výzvám, zejména v takové oblasti, jako je internet věcí, data velkého objemu, pokročilá výroba, robotika, trojrozměrný tisk, blockchain technologie a umělá inteligence. Moderní, flexibilní a inkluzivní evropský systém normalizace, který může rychle reagovat na nové změny, pomůže urychlit šíření těchto nových technologií.

V roce 2017 dosáhla Komise a evropské normalizační organizace dohody ohledně společného akčního plánu pro řešení problematiky harmonizovaných norem, které po záporném posouzení Komisí nejsou uvedeny v Úředním věstníku. Na tuto problematiku upozornila platforma REFIT a několik zúčastněných stran, jelikož má dopad na řádné fungování evropského systému normalizace. Komise na tyto obavy odpověděla tím, že ve spolupráci s evropskými normalizačními organizacemi upřednostnila rychlé snížení počtu takových harmonizovaných norem, které dosud nebyly vyřízeny. Prioritou pro Komisi zůstává vyřešení zbývajících dosud nevyřízených norem.

První opatření: Komise vynaloží maximální úsilí k co nejrychlejšímu snížení počtu dosud nevyřízených norem.

Aby byla zajištěna včasnost a efektivnost uvedení odpovídajících harmonizovaných norem v Úředním věstníku, je přínosné určit vyvstávající otázky co nejdříve v procesu tvorby. Pro takové účely Komise zřídila rámec konzultantů. Ti jejím útvarům poskytují technickou pomoc při posuzování návrhů harmonizovaných norem, čímž přispívají k dalšímu posilování kontroly Komise týkající se souladu harmonizovaných norem s příslušnými právními předpisy.

Za účelem zlepšení koordinace v rámci normalizačního partnerství veřejného a soukromého sektoru vede Komise a evropské normalizační organizace pravidelné strukturální dialogy. Tyto dialogy se zaměřují na technické a politické aspekty evropské normalizace, a to i na záležitosti týkající se kvality harmonizovaných norem a vlivu, který mají na podniky, trhy a spotřebitele.