Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k mimořádným opatřením na podporu zaměstnanosti a příjmů během krize způsobené pandemií

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2021/C 517/03)

Zpravodajka: Cinzia DEL RIO

Rozhodnutí plenárního shromáždění 26. 4. 2021 Právní základ čl. 32 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství Přijato v sekci 7. 9. 2021 Přijato na plenárním zasedání 22. 9. 2021 Plenární zasedání č. 563 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 211/1/4

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV schvaluje strategii EU pro řešení krize způsobené pandemií, pro oživení a zajištění odolnosti hospodářských, sociálních a zdravotních systémů členských států a pro ochranu výrobního systému, zaměstnanosti a podpory příjmů.

1.2. EHSV souhlasí se zřízením evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) jakožto inovativního finančního nástroje evropské solidarity, jehož účelem je umožnit zachování pracovních míst, poskytnout zaměstnancům podporu příjmů a podpořit podniky, a rovněž jakožto nástroje integrace a posílení socioekonomické odolnosti EU.

1.3. EHSV zdůrazňuje sociální hodnotu nástroje SURE, který prostřednictvím vydání dluhopisů určených na financování iniciativ se sociálními cíli předjímá mechanismus nástroje Next Generation EU.

1.4. EHSV vítá iniciativu SURE, která prostřednictvím financování režimů zkrácené pracovní doby, různých forem podpory příjmů a podpory podniků ochránila čtvrtinu všech pracujících obyvatel díky tomu, že umožnila zachovat pracovní místa a výrobní kapacitu podniků a měla pozitivní dopad na ekonomiku a na trh práce. Je však třeba podotknout, že tyto údaje v dostatečné míře neukazují, jaká byla jednotlivá opatření financovaná různými zeměmi, kolik finančních prostředků na ně bylo vynaloženo a které kategorie pracovníků těžily z podpory.

1.5. EHSV navrhuje zřídit středisko pro sledování činnosti v rámci nástroje SURE po celou dobu jeho trvání se zapojením sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti. Toto středisko by mělo za úkol monitorovat a posuzovat dopady financovaných opatření v jednotlivých zemích, mj. s cílem identifikovat do budoucna osvědčené modely systémů zkrácené pracovní doby a podpory příjmů, které by bylo možné využít v případě podobných krizí.

1.6. V obdobích hospodářské krize má určující význam rychlost, s jakou jsou přijímána rozhodnutí a podnikány příslušné kroky. EHSV proto oceňuje, jak rychle Evropská komise zřídila nástroj SURE a v jak krátkém čase uzavřela jednání s členskými státy, čímž prokázala schopnost reakce na závažnou krizi.

1.7. EHSV doporučuje propojit využívání nástroje SURE s opatřeními aktivních politik na trhu práce a s programy odborné přípravy a profesní rekvalifikace zaměřenými na vytváření trvalých a kvalitních pracovních míst, díky nimž by bylo možné bojovat proti různým formám špatně placené, roztříštěné a nestabilní práce, které nezaručují odpovídající sociální zabezpečení a ovlivňují i veřejné sociální systémy.

1.8. EHSV se domnívá, že SURE je jedním z nástrojů vhodných k pobízení zaměstnavatelů k tomu, aby si ponechali zaměstnance navzdory snížení výrobní činnosti. Prostřednictvím kolektivních smluv je možné je motivovat, aby část pracovní doby vyhradili na odbornou přípravu. To podnikům umožňuje přizpůsobit dovednosti zaměstnanců tak, že část pracovní doby vyhradí na odbornou přípravu, přičemž placené hodiny, které zaměstnanci odbornou přípravou stráví, jsou hrazeny z nástroje SURE.

1.9. EHSV zdůrazňuje, že je – i s ohledem na nové výzvy spojené s ekologickou a digitální transformací – nezbytné uceleněji a soudržněji definovat a doplnit evropský sociální rozměr a zároveň zajistit konkurenceschopnost Evropy v globálním kontextu, přičemž je zapotřebí zohlednit opatření stanovená v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv, jako jsou opatření a investice na podporu zaměstnanosti, odborné přípravy a aktivních politik na trhu práce.

1.10. EHSV vítá sdělení Evropské komise o pozastavení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu a žádá, aby byl uskutečněn zásadní přesun směrem k přepracovanému a vyváženějšímu rámci pro správu ekonomických záležitostí, který bude zaměřen na podporu produktivních investic. Bude nezbytné pomoci členským státům, aby zajistily udržitelnost svých veřejných financí, a posílila se tak důvěra v investice.

1.11. EHSV se domnívá, že z hlediska evropských a vnitrostátních politik je velmi přínosná podpora a účast sociálních partnerů. Je proto zcela nezbytné zapojit sociální partnery i do činností spolufinancovaných z nástroje SURE, přičemž je rovněž třeba využít kolektivní vyjednávání v odvětvích, která krize postihla nejvíce. Klíčové však je, aby zapojení sociálních partnerů bylo skutečné a legitimní, a ne pouze formální.

1.12. EHSV je si plně vědom pozitivních výsledků, které používání nástroje SURE přináší a které vyzdvihla Komise ve své zprávě z března 2021. Souhlasí s návrhem učinit z něj trvalý nástroj na pomoc pracovníkům a podnikům, který by v případě vypuknutí podobné krize, jako je ta současná, podporoval integraci a socioekonomickou odolnost EU. Mělo by se při tom vycházet i z monitorování a posuzování fungování nástroje SURE střediskem, které EHSV navrhuje zřídit.

1.13. EHSV vítá doporučení Komise (EU) 2021/402 ( 1 ) (EASE), v němž byl zaujat strategický přístup spočívající v postupném přechodu od mimořádných opatření zavedených v době pandemie k novým opatřením, která jsou nezbytná pro zajištění oživení vedoucího k intenzivnímu růstu pracovních míst a k nimž patří zejména aktivní politiky na trhu práce, jako jsou například dočasné pobídky k zaměstnávání zranitelných skupin osob, příležitosti ke zvyšování kvalifikace a k rekvalifikaci a podpora podnikání, mj. v oblasti sociální ekonomiky.

2. Úvod

2.1. Evropská ekonomika byla pandemií, která ještě stále probíhá, silně poškozena. EHSV vítá hospodářská a sociální opatření, která EU zavedla prostřednictvím mimořádných nástrojů s cílem čelit dopadům krize způsobené pandemií, protože tato opatření představují velkou příležitost k vybudování spravedlivější a solidárnější Evropy a konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství a také k řešení nových výzev spojených s ekologickou a digitální transformací. Kromě nástroje Next Generation EU k těmto nástrojům patří: — vnitrostátní opatření přijatá v rámci flexibility fiskálních pravidel EU, — vnitrostátní opatření na podporu likvidity, schválená v rámci dočasných a flexibilních pravidel v oblasti státní podpory, — posílení úvěrových linek zajištěných Evropskou investiční bankou (EIB) pro podniky vytvořením nového záručního fondu, — Evropský mechanismus stability (ESM), zavedený prostřednictvím změn Lisabonské smlouvy, umožňuje poskytovat úvěry ve zdravotnické oblasti bez podmínek, — evropský nástroj pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE).

2.2. Účelem tohoto stanoviska je zanalyzovat dopad mimořádných opatření zaměřených na snížení nezaměstnanosti, podporu příjmů a pomoc podnikům, se zvláštním důrazem na nástroj SURE.

2.3. V dubnu 2020 bylo více než 50 milionů pracovníků v různých evropských zemích zahrnuto do programů zkrácení pracovní doby ( 2 ) nebo podobných dočasných opatření zavedených s cílem čelit přechodnému částečnému nebo celkovému úbytku pracovních hodin. Nadace Eurofound zaznamenala 500 opatření, z nichž většina byla zaměřena na pomoc podnikům (35 %), na podporu příjmů (vyjma opatření spočívajících ve zkrácení pracovní doby, 20 %) a na ochranu zaměstnanosti (13 %) ( 3 ) . Krizí byly nejvíce zasaženy podniky působící ve výrobních odvětvích a v oblasti obchodu, služeb, cestovního ruchu a kultury ( 4 )

2.4. Nejpoužívanější nástroj ochrany pracovních míst v období hospodářské krize představují různé formy režimů zkrácené pracovní doby, které existují ve většině evropských zemí a z nichž je poskytována podpora za neodpracované hodiny, protože tyto režimy mají pozitivní dopad na zaměstnance i podniky. Ve zprávě z roku 2020 týkající se představení nástroje SURE Evropská komise zdůraznila: „Díky tomu, že režimy zkrácené pracovní doby brání zbytečnému propouštění, mohou předejít tomu, aby měl tento dočasný otřes pro ekonomiku a trh práce v členských státech závažnější a dlouhodobější důsledky. To domácnostem pomáhá udržet si příjmy a zachovat produktivní kapacitu a lidský kapitál v podnicích i v rámci celé ekonomiky.“ ( 5 )

2.5. V zemích, kde takovéto programy již existovaly, vlády přijaly dočasná opatření s cílem usnadnit přístup k nim, zmírnit kritéria způsobilosti, rozšířit pokrytí a navýšit ekonomickou podporu, avšak mezi jednotlivými zeměmi existují velké rozdíly ( 6 )

2.6. Tato opatření podnikům umožnila financovat režimy zkrácené pracovní doby v souvislosti s omezením hospodářské činnosti při nízkých nebo žádných nákladech, což významným způsobem omezilo počet pracovních míst ohrožených v důsledku nedostatku likvidity. Některé kategorie zaměstnanců v atypických zaměstnáních, zejména příležitostní pracovníci, a v některých případech také dočasní zaměstnanci (agenturní pracovníci) a zaměstnanci se smlouvami na dobu určitou, byly v některých zemích EU z podpory vyňaty, zatímco v jiných zemích byla opatření rozšířena i na některé formy samostatné výdělečné činnosti ( 7 ) . Mezi jednotlivými zeměmi byly zjištěny rozdíly také ve způsobu a kritériích přístupu k podporám, co se týče pokrytí, příjemců, doby trvání apod. ( 8 )

2.7. Režimy zkrácené pracovní doby pomohly vyhnout se přerušování pracovních vztahů, které je pro podniky i zaměstnance velmi nákladné. Tato opatření zaměřená na zachování pracovních míst ve druhém čtvrtletí roku 2020 výrazně snížila ztrátu pracovních míst, a to z odhadovaných 12 % na 4 % v zemích OECD. Údaje týkající se EU ukazují, že podíl pracovníků oficiálně zaměstnaných „na nulový počet hodin“ ve druhém čtvrtletí roku 2020 vzrostl na 17 %, tedy na dvojnásobek oproti druhému čtvrtletí roku 2019 ( 9 )

2.8. Je třeba zohlednit dopad krize zaměstnanosti na ženy a mladé lidi, kteří často pracují na atypické smlouvy a za nízké mzdy a jsou více vystaveni nestabilnímu zaměstnávání, které jim nezaručuje odpovídající sociální zabezpečení. Kromě toho představují velmi vysoký podíl pracovní síly v odvětvích cestovního ruchu, hotelnictví a stravovacích služeb, která byla obzvláště zasažena, stejně jako v odvětví kultury, zábavním průmyslu a neziskovém sektoru poskytujícím sociální služby. I v rámci hospodářského oživení bude nutné přijmout zvláštní reformy a opatření dohodnutá se sociálními partnery s cílem řešit nerovnosti mezi pohlavími a mezi věkovými skupinami, které existovaly již před současnou krizí, a zavést cílená krátkodobá, střednědobá a dlouhodobá opatření ( 10 )

2.9. Vedle opatření na podporu režimů zkrácené pracovní doby přijaly některé země také ochranná opatření proti propouštění v podnicích, které dostávají státní podporu na tyto režimy. Cílem je vyhnout se zneužívání v období krize a rovněž stanovit podmínky pro využívání vnitrostátní a evropské veřejné podpory určené na zamezení propouštění a k dočasné podpoře podniků do oživení. V některých zemích je zákaz propuštění v případě pobírání veřejné podpory zakotven v kolektivních smlouvách ( 11 )

2.10. Kolektivní smlouvy a zvláštní smlouvy a protokoly sehrály důležitou úlohu jak v oblasti řešení a překonávání krizové situace v oblasti veřejného zdraví na pracovištích, tak pokud jde o zavádění dočasných smluvních ustanovení během pandemie, a umožňovaly upravovat organizaci práce a pracovní podmínky (např. Německo, Francie, Itálie, Švédsko, Španělsko, Rakousko, Dánsko). V některých zemích byly přijaty i jiné formy podpory podniků (moratoria na půjčky, odklad nebo přerušení placení daní, nájmů nebo příspěvků na sociální zabezpečení), které umožnily odložit platební závazky a jejichž účelem bylo podpořit podniky, zejména pak malé a střední podniky, nebo osoby samostatně výdělečně činné, s cílem zachovat pracovní místa a krátkodobě zajistit likviditu.

3. Charakteristiky, pravidla a první výsledky nástroje SURE

3.1. Evropský nástroj SURE je dočasný fond, který poskytuje členským státům finanční podporu formou úvěrů za zmírněných podmínek do výše 100 miliard EUR určenou na boj proti nezaměstnanosti, podporu režimů zkrácené pracovní doby a podporu příjmů pro všechny zaměstnance. Tento fond bude fungovat do 31. prosince 2022.

3.2. Dluhopisy, které v rámci nástroje SURE poprvé vydala Evropská komise, jsou „sociální dluhopisy“, což znamená, že investorům zaručují, že mobilizované finanční prostředky budou skutečně sloužit sociálním cílům. Poptávka po nich desetkrát převýšila nabídku a zaručila výnosy konkurenceschopné na trhu.

3.3. Od zavedení tohoto nástroje přidělila Rada na základě návrhů Komise více než 90 % celkového finančního krytí 19 členským státům ( 12 ) . 15 z nich využilo tyto prostředky k financování režimů zkrácené pracovní doby nebo obdobných opatření a 14 zemí jimi financovalo také opatření na podporu osob samostatně výdělečně činných.

3.4. Některé země o prostředky z nástroje SURE nepožádaly. Důvody uváděné vládami těchto států jsou různé: v některých zemích stačily k pokrytí dodatečných veřejných výdajů spojených s nárůstem nezaměstnanosti dostupné vnitrostátní prostředky; dodatečné zdroje bylo možné získat na trhu za stejně výhodné sazby; v jiných případech je k tomuto rozhodnutí přiměly náklady spojené s administrativními postupy pro získání prostředků z nástroje SURE; jiné země využily dočasná opatření zavedená Evropskou komisí v oblasti fiskální flexibility a státní podpory ( 13 )

3.5. Na základě zpráv předložených členskými státy Evropská komise ve zprávě ( 14 ) z března 2021 odhaduje, že v roce 2020 nástroj SURE podpořil 25 až 30 milionů pracovníků, což odpovídá čtvrtině celkové pracující populace v členských státech, které čerpaly prostředky z tohoto nástroje. Jedná se přibližně o 21,5 milionů zaměstnanců a 5 milionů osob samostatně výdělečně činných. Kromě toho nástroje využilo 1,5 až 2,5 milionu podniků, což odpovídá 12–16 % všech podniků v členských státech, které čerpaly prostředky z tohoto nástroje ( 15 )

3.6. Zpráva zdůrazňuje, že režimy veřejné podpory financované z nástroje SURE umožnily snížení nákladů práce pro podniky a nabídly alternativní podporu příjmů rodinám, přičemž bylo dosaženo lepších výsledků než u tradiční podpory v nezaměstnanosti. Kromě toho Evropská komise zdůrazňuje, že režimy podpory zaměstnanosti jsou účinnější v zemích, kde již existovaly vnitrostátní systémy zaměřené na zmírnění dopadů nezaměstnanosti.

3.7. Ke konci roku 2020 již bylo využito 80 % celkových plánovaných veřejných výdajů na způsobilá opatření. Téměř všechny členské státy již vynaložily nebo plánují vynaložit celou částku, která jim v rámci nástroje SURE byla přidělena.

3.8. Díky vysokému úvěrovému ratingu Evropské komise ušetřily členské státy využitím nástroje SURE přibližně 5,8 miliardy EUR na úrocích ve srovnání se situací, kdy by samy vydaly státní dluhopisy. Další čerpání pravděpodobně povede k dalším úsporám.

4. Obecné připomínky

4.1. EHSV schvaluje strategii EU pro řešení krize způsobené pandemií, pro oživení a zajištění odolnosti hospodářských, sociálních a zdravotních systémů členských států a pro zachování zaměstnanosti. Domnívá se, že tato strategie umožní uceleněji definovat a doplnit evropský sociální rozměr a zároveň zajistit konkurenceschopnost Evropy v globálním kontextu. Akční plán pro provádění evropského pilíře sociálních práv stanoví opatření, která je třeba uskutečnit s cílem podpořit investice nezbytné pro udržitelný a inkluzivní růst.

4.2. EHSV již několikrát zdůraznil, že je nezbytné dosáhnout větší hospodářské a sociální konvergence EU s cílem posílit konkurenceschopnost evropského sociálně tržního hospodářství, zajistit, aby všichni občané mohli plně využívat svých práv, a podpořit vybudování trhu práce schopného zohlednit prostřednictvím opatření a strategií, které budou v souladu s evropským pilířem sociálních práv, probíhající změny a také ekologickou a digitální transformaci. Je zásadní, aby členské státy účinně využily podporu poskytovanou z Nástroje pro oživení a odolnost ( 16 )

4.3. Je důležité podpořit růst a produktivitu udržitelných podniků, včetně malých a středních podniků a mikropodniků. SURE je jedním z nástrojů vhodných k pobízení zaměstnavatelů k tomu, aby si ponechali zaměstnance navzdory snížení výrobní činnosti. Je zapotřebí podporovat kolektivní smlouvy rovněž v oblasti nových forem úpravy pracovní doby zaměřených na zajištění přístupu k odborné přípravě a také opatření na podporu podniků, jejichž cílem je zachování pracovních míst, dovedností a kontinuity příjmů.

4.4. SURE je zásadní nástroj zajišťující ochranu pracovníků a zmírnění závažných socioekonomických dopadů pandemie na systém zaměstnanosti. Zajišťuje totiž finanční podporu vnitrostátních režimů zkrácení pracovní doby a obdobných opatření, a to i ve stálých pracovních poměrech, a chrání tak pracovní místa a snižuje nezaměstnanost a ztrátu příjmů pracovníků. Pomáhá rovněž hradit náklady podniků související s dávkami v nezaměstnanosti a s příspěvky na sociální zabezpečení, které jsou prostřednictvím mimořádných opatření z velké části hrazeny z veřejných zdrojů.

4.5. EHSV oceňuje skutečnost, že Evropská komise vypracovala návrh na zřízení nástroje SURE velmi rychle a že okamžitě zahájila jednání s členskými státy, která byla uzavřena během několika týdnů. Nástroj SURE zdůrazňuje význam režimů zkrácené pracovní doby a krátkodobé podpory příjmů a motivuje členské státy k tomu, aby tyto nástroje využívaly. Jedním ze střednědobých a dlouhodobých cílů evropského semestru je podporovat – mj. prostřednictvím sociálně udržitelných strukturálních reforem – investice zaměřené na dosažení plné a stabilní zaměstnanosti a boj proti novým formám chudoby.

4.6. EHSV považuje za důležité, že EU poskytuje členským státům finanční podporu v podobě úvěrů za zmírněných podmínek, a vítá rovněž skutečnost, že dluhopisy vydané Evropskou komisí jsou „sociální dluhopisy“ určené pro specifické účely.

4.7. Financování režimů zkrácené pracovní doby a různé formy podpory příjmů mají pozitivní dopad na ekonomiku jako celek, protože umožňují udržet vztah mezi zaměstnavatelem a zaměstnanci a také zachovat dovednosti zaměstnanců a výrobní kapacitu podniků, a brání tak vzniku dalších trvalých negativních dopadů pandemie na ekonomiku a pracovní trh.

4.8. EHSV se domnívá, že zřízení nástroje SURE je dalším krokem ke vzniku solidárního systému EU, který bude v souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality, protože se jedná o jakési evropské bezpečné aktivum, které může být posíleno evropskými dluhopisy, jež budou sloužit k financování nástroje Next Generation EU ( 17 ) . EHSV zdůrazňuje, že zásadní přednost nástroje SURE spočívá v tom, že ukazuje, že EU je schopna v případě potřeby vytvořit úvěrovou kapacitu a vydat společné bezpečné aktivum s využitím metody Společenství namísto uzavření mezivládních dohod, jako tomu bylo v případě ESM a Evropského nástroje finanční stability (EFSF).

4.9. EHSV vyzývá k přezkumu postupů poskytování podpory a přístupu k financování z nástroje SURE a žádá, aby byly zjednodušeny administrativní postupy a mechanismy podávání zpráv.

4.10. EHSV doporučuje propojit využívání nástroje SURE s opatřeními aktivních veřejných politik a s programy odborné přípravy a profesní rekvalifikace, které jsou přínosné pro zaměstnance i pro podniky ( 18 ) . V této souvislosti znovu vyvstává diskuse, jak zvýšit účinnost služeb zaměstnanosti, a to rovněž v období krize. V období nedobrovolného zkracování pracovní doby je třeba podporovat odbornou přípravu za účelem rekvalifikace nebo pomoci ve fázi přechodu k novým příležitostem v oblasti kvalifikované a stálé práce. Bohužel máme v tomto ohledu k dispozici velmi málo příkladů aktivních politik ( 19 )

4.11. EHSV se domnívá, že opatření učiněná v rámci nástroje SURE v jednotlivých členských státech by se měla vztahovat na všechny zaměstnance a na všechny druhy samostatně výdělečné činnosti a atypických pracovních poměrů, které se týkají zejména mladých lidí.

4.12. Z omezeného množství údajů, které jsou k dispozici, vyplývá, že ani evropské ani vnitrostátní instituce nezajistily aktivní zapojení sociálních partnerů do lepšího využívání nástroje SURE. EHSV doporučuje zřídit pro tyto účely stálý konzultační mechanismus.

4.13. EHSV vzal na vědomí odhady týkající se osob a podniků, kterým byla v rámci nástroje SURE poskytnuta podpora ( 20 ) , konstatuje však, že tyto údaje v dostatečné míře neukazují, jaká byla jednotlivá opatření financovaná různými zeměmi, kolik finančních prostředků na ně bylo vynaloženo ani jaký dopad tato opatření měla v oblasti zmírňování rizik nezaměstnanosti a ochrany příjmů.

5. Konkrétní připomínky – otázka dopadu

5.1. Krize způsobená pandemií představuje těžkou zkoušku pro hospodářské, sociální a zdravotní systémy EU, zasáhla život lidí a fungování podniků a zvýšila nerovnosti v rámci jednotlivých zemí a v některých případech i mezi různými zeměmi. EHSV se tudíž domnívá, že je nezbytné uceleněji a soudržněji definovat a doplnit evropský sociální rozměr a zároveň zajistit konkurenceschopnost Evropy v globálním kontextu, přičemž je zapotřebí zohlednit opatření stanovená v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv.

5.2. EHSV již v minulosti upozornil na to ( 21 ) , že je zapotřebí obnovit proces přezkumu rámce správy ekonomických záležitostí EU, který byl sdělením Komise ze dne 20. března 2020 ( 22 ) pozastaven až do roku 2022. EHSV vítá toto sdělení, v němž je vyjádřen záměr rozhodnout v budoucnu o deaktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu poté, co bude provedeno celkové posouzení stavu ekonomiky na základě kvantitativních kritérií. Proto EHSV žádá, aby byl uskutečněn zásadní přesun směrem k přepracovanému a vyváženějšímu rámci pro správu ekonomických záležitostí, který bude zaměřen na prosperitu a bude pokud možno zahrnovat zjednodušená pravidla a menší procykličnost, která bude odrážet situaci po pandemii. Bude nezbytné pomoci členským státům, aby zajistily udržitelnost svých veřejných financí, a posílila se tak důvěra v investice.

5.3. Pokud jde o opatření z hospodářského a sociálního balíčku pro boj s dopady pandemie, schvaluje EHSV přijetí nástroje SURE jakožto inovativního finančního nástroje evropské solidarity, který předjímá mechanismus nástroje Next Generation EU a v jehož rámci byly poprvé vydány dluhopisy pro sociální účely.

5.4. Ukázalo se, že nástroj SURE představuje záchrannou síť a umožňuje ochránit stávající pracovní místa a zachovat podniky v různých formách a v souladu s vnitrostátními podmínkami ochrany. Je však třeba zajistit, aby opatření v oblasti sociální ochrany, která jsou v rámci tohoto nástroje přijímána, doprovázely také aktivní politiky na trhu práce zaměřené na vytváření kvalitních a stálých pracovních míst a systémů pro přizpůsobování dovedností, díky nimž by bylo možné bojovat proti různým formám špatně placené, roztříštěné a nestabilní práce, které nezaručují odpovídající sociální zabezpečení a ovlivňují i veřejné sociální systémy.

5.5. EHSV vítá doporučení Evropské komise „EASE“ přijaté v rámci provádění evropského pilíře sociálních práv a zaměřené na účinnou a aktivní podporu zaměstnanosti po krizi způsobené pandemií COVID-19. Zdůrazňuje jeho strategický přístup, který spočívá v postupném přechodu od mimořádných opatření přijatých během pandemie k novým opatřením nezbytným pro zajištění oživení a rozsáhlého vytváření pracovních míst, zejména v zeleném a v digitálním odvětví. Účinné politiky podporující vytváření kvalitních pracovních míst a profesní přechod by měly být doprovázeny dobře fungujícími službami zaměstnanosti, které poskytují individuálně uzpůsobenou podporu uchazečům o zaměstnání, a to především mladým lidem, ženám a sociálním podnikatelům.

5.6. EHSV se domnívá, že velký přínos má podpora a účast sociálních partnerů. Proto je zcela nezbytné zapojit sociální partnery na evropské i na vnitrostátní úrovni, aby se mohli podílet na srovnávání, provádění a vyjednávání činností spolufinancovaných z nástroje SURE, přičemž je rovněž třeba využít kolektivní vyjednávání v odvětvích, která krize postihla nejvíce. Klíčové však je, aby zapojení sociálních partnerů bylo skutečné a legitimní, a ne pouze formální.

5.7. EHSV považuje za vhodné vyzdvihnout, jak je důležité, aby byly prostředky z nástroje SURE určeny rovněž na financování opatření s cílem zastavit šíření viru na pracovištích, včetně opatření a činností zaměřených na prevenci a ochranu bezpečnosti a zdraví. Umožnilo by to zmírnit náklady, které podnikům vznikají v souvislosti s přizpůsobováním výroby bezpečnostním protokolům.

5.8. EHSV navrhuje zřídit středisko pro sledování činnosti v rámci nástroje SURE po celou dobu jeho trvání, do něhož by se mohli zapojit sociální partneři a další organizace občanské společnosti. Toto středisko by mělo za úkol monitorovat a posuzovat dopady financovaných opatření v jednotlivých zemích a analyzovat jimi zavedené nejlepší postupy a systémy ochrany, mj. s cílem identifikovat do budoucna osvědčené modely systémů zkrácené pracovní doby a podpory příjmů, které by bylo možné využít v případě krizí.

5.9. EHSV je si plně vědom pozitivních výsledků, které používání nástroje SURE přináší a které vyzdvihla Komise ve své zprávě z března 2021. Tento nástroj vychází z dočasných kritérií pro poskytování podpory členským státům, aby bylo možné pomoci pracovníkům a podnikům překonat tuto krizi, zachovat pracovní místa a zahájit proces hospodářského a sociálního oživení. EHSV souhlasí s návrhem učinit z něj trvalý nástroj na pomoc pracovníkům a podnikům, který by v případě vypuknutí podobné krize, jako je ta současná, podporoval integraci a posílení socioekonomické odolnosti EU. Mělo by se při tom vycházet i z monitorování a posuzování fungování nástroje SURE zmíněným střediskem. Tento návrh vzešel z diskuse, které se zúčastnili představitelé vlád, sociální a hospodářští partneři, organizace občanské společnosti a akademičtí a vědečtí pracovníci z různých evropských zemí a také zástupci Komise ( 23 )

5.10. EHSV vyzývá evropské instituce, aby v obdobích hospodářské krize sehrávaly účinnou a podpůrnou úlohu v sociální oblasti, zejména pak při regulaci a financování opatření na podporu pracovníků a podniků. Měly by také podpořit veřejnou diskusi ohledně zavedení stálého evropského systému zajištění v nezaměstnanosti na jiném právním základě a zohlednit při tom stanoviska, která EHSV vydal v minulosti ( 24 )

V Bruselu dne 22. září 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Doporučení Komise (EU) 2021/402 ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE) (Úř. věst. L 80, 8.3.2021, s. 1).

(2) Eurofound, COVID-19: Implications for employment and working life, březen 2021.

(3) Eurofound, COVID-19: Policy responses across Europe, červen 2020.

(4) OECD Employment Outlook 2021, kapitola 2.

(5) COM(2021) 148 final. Nástroj SURE: hodnocení po šesti měsících, 22. března 2021. Viz také informační zpráva Evropského parlamentu SURE implementation, duben 2021.

(6) OECD Employment Outlook 2021, kapitola 2, tabulka 2.1 Job retention schemes in OECD countries – tamtéž, Eurofound.

(7) Tamtéž, poznámka pod čarou č. 2.

(8) Údaje OECD, ETUI, Evropské komise a Evropského parlamentu.

(9) Tamtéž, poznámka pod čarou č. 2, Eurostat, data zpracovaná nadací Eurofound.

(10) Analýza Evropské komise a nadace Eurofound, viz také ILO-UN Women Joint Programme, Policy tool, Assessing the gendered employment impacts of Covid-19 and supporting a gender-responsive recovery, březen 2021.

(11) ETUI – Policy Brief no. 7, 2020.

(12) Viz COM(2021) 148 final. Nástroj SURE: hodnocení po šesti měsících, 22. března 2021. Viz také informační zpráva Evropského parlamentu SURE implementation, duben 2021 a internetové stránky Evropské komise věnované nástroji SURE, kde jsou uvedeny aktuální informace o výši podpory poskytnuté jednotlivým členským státům.

(13) Eurofound, tamtéž, kapitola 3, 2021.

(14) COM(2021) 105 final, sdělení Komise Radě Rok od vypuknutí pandemie COVID-19 – reakce v oblasti fiskální politiky.

(15) Viz COM(2021) 148 final. Nástroj SURE: hodnocení po šesti měsících, 22. března 2021. Viz také informační zpráva Evropského parlamentu SURE implementation, duben 2021.

(16) Usnesení EHSV Příspěvek Evropského hospodářského a sociálního výboru k pracovnímu programu Evropské komise na rok 2022 (červen 202 Úř. věst. C 341, 24.8.2021, s. 1.

(17) Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; Andor, L., Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, zveřejněno v Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.

(18) Eurofound, COVID-19: Implications for employment and working life, březen 2021.

(19) OECD – Employment Outlook, kapitola 2.5 Combining job retention policies with job reallocation, 2021, a Eurofound, tamtéž, s příklady opatření přijatých v některých zemích.

(20) COM(2021) 148 final.

(21) Usnesení EHSV Příspěvek Evropského hospodářského a sociálního výboru k pracovnímu programu Evropské komise na rok 2022, přijato na plenárním zasedání v červnu 2021, Úř. věst. C 341, 24.8.2021, s. 1.

(22) COM(2020) 123 final.

(23) Viz Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; Andor, L., Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, zveřejněno v Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance, a také zprávy Evropské komise, nadace Eurofound a OECD (Eurofound, COVID-19: Implications for employment and working life, březen 2021, COM(2021) 148 final. Nástroj SURE: hodnocení po šesti měsících, 22. března 2021; viz také informační zpráva Evropského parlamentu SURE implementation, duben 2021).

(24) Stanovisko EHSV o společných minimálních standardech (Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 32); Beblavý, M. a Lenaerts, K., Feasibility and Added Value of a European Unemployment Benefits Scheme, CEPS, 2017.