Tato zpráva o posílené kontrolní misi v Rumunsku se podle čl. -11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1466/97 podává Radě. V souladu s čl. -11 odst. 5 nařízení (ES) č. 1466/97 Komise nejdříve předala prozatímní zjištění z uvedené mise rumunským orgánům, aby se k nim mohly vyjádřit.

Rumunsko – postup při významné odchylce

Posílená kontrolní mise, 27.–28. září 2018

Zpráva

1. Úvod

Postup při významné odchylce se na Rumunsko vztahuje od jara roku 2017. Rumunsko bylo prvním členským státem, na který se tento postup uplatnil. První postup při významné odchylce byl zahájen na jaře roku 2017 v důsledku zjištění, že Rumunsko se v roce 2016 významně odchýlilo od svého střednědobého rozpočtového cíle, přičemž strukturální schodek se zvýšil na 2,1 % HDP oproti 0,2 % v roce 2015. V červnu 2017 Rada vydala doporučení, v němž po Rumunsku žádala v roce 2017 strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP, tedy standardní požadavek vycházející z matice za „normálních“ podmínek. V prosince 2017 Rada rozhodla, že Rumunsko v reakci na její doporučení z června 2017 nepřijalo účinná opatření a zaměřovalo se výhradně na snahu zabránit překročení 3% referenční hodnoty celkového schodku vládního sektoru. V prosinci 2017 vydala Rada druhé doporučení v rámci postupu při významné odchylce, v němž požadovala v roce 2018 strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP. V červnu 2018 Rada opět rozhodla, že Rumunsko v reakci na její doporučení z prosince 2017 nepřijalo účinná opatření. Nařízení (ES) č. 1466/97 nestanoví opakované revidované doporučení v rámci téhož postupu při významné odchylce. Tento postup byl proto v červnu 2018 stejně jako v prosinci 2017 ukončen dalším rozhodnutím Rady, jež konstatovalo neúčinná opatření.

V důsledku významné odchylky Rumunska od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 byl na jaře roku 2018 zahájen nový postup při významné odchylce. Dne 23. května 2018 zaslala Komise Rumunsku varování a doporučila Radě zahájit nový postup při významné odchylce. Rada ve svém doporučení schváleném 22. června 2018 požádala Rumunsko, aby přijalo nezbytná opatření k tomu, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 % a v roce 2019 pak 5,1 %. To odpovídá v obou letech roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP, což je více než standardní požadavek vycházející z matice (0,5 % HDP v obou letech). Na toto nové doporučení v rámci postupu při významné odchylce přímo odkazovala i Rada ve fiskálním doporučení pro Rumunsko z roku 2018. Rumunsko oznámilo Radě opatření přijatá v reakci na doporučení v rámci postupu při významné odchylce dne 16. října 2018. Posouzení opatření přijatých Rumunskem přijala Komise dne 21. listopadu 2018.

Tato zpráva představuje zjištění Komise vyplývající z posílené kontrolní mise v Rumunsku, která proběhla ve dnech 27. a 28. září 2018. Tato mise se uskutečnila na základě čl. -11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Delegace se setkala s ministrem financí Eugenem Teodorovicim, se zástupcem guvernéra Národní banky Rumunska Liviuem Voineaem, se členy výborů Senátu a Poslanecké sněmovny pro rozpočet a fiskální politiku a s ředitelem rumunské fiskální rady Ionutem Dumitruem. Stejně jako v případě předchozích podobných misí bylo cílem projednat fiskální opatření plánovaná rumunskými orgány, zdůraznit existenci fiskálních rizik a podpořit dodržování doporučení v rámci postupu při významné odchylce. Tato zpráva je založena na informacích získaných před konáním mise a v jejím průběhu.

2. Výsledky mise

Rumunské orgány ponechávají cíl celkového schodku vládního sektoru pro rok 2018 na hodnotě těsně pod 3 % HDP, a nehodlají se tedy doporučením v rámci postupu při významné odchylce řídit. Změna („oprava“) rozpočtu na rok 2018, která byla zveřejněna dne 3. září 2018, zachovává původní cíl celkového schodku pro rok 2018 ve výši 2,97 % HDP na hotovostní bázi, což odpovídá 2,96 % podle metodiky ESA (na akruální bázi), tedy mírně vyšší než výsledný schodek za rok 2017. Avšak pokladní schodek veřejných financí v období leden–srpen 2018 činil přibližně 1,5 % HDP, což je více než dvojnásobek oproti stejnému období roku 2017, kdy již bylo čerpání vyšší než v předchozích letech. Ministr financí oficiální rozpočtové cíle pro rok 2018 potvrdil. Vysvětlil, že hlavním novým opatřením, o kterém se v roce 2018 uvažuje, je reklasifikace veřejných investic, které již byly uzavřeny v rámci národního plánu pro místní rozvoj (investice prováděné místními orgány a financované ústředními vládními institucemi). Cílem je, aby tyto investice získaly spolufinancování z prostředků Evropské unie, a tím zvýšily veřejné příjmy. Ministr chce tento plán projednat s příslušnými útvary Komise. Vyjádřil rovněž naději, že od EU obdrží náhrady výdajů souvisejících s bojem proti prasečí chřipce z unijních fondů zdraví zvířat, jakož i mimořádných výdajů v souvislosti s letošními povodněmi z Fondu solidarity Evropské unie. Rumunské orgány rovněž zvažují daňovou amnestii. Ministr měl za to, že díky těmto opatřením by se mohl schodek plánovaný na rok 2018 snížit. Členové mise zdůraznili, že zpráva o přijatých opatřeních, která měla být předložena do 15. října 2018, musí obsahovat podrobné a kvantitativní údaje o plánovaných opatřeních.

Vláda plánuje celkový schodek vládního sektoru v roce 2019 oproti roku 2018 snížit, příslušná opatření však ještě musí být upřesněna. Ministr financí potvrdil, že fiskálními cíli vlády pro rok 2019 jsou celkový schodek vládního sektoru ve výši 2,58 % na hotovostní bázi a 2,38 % podle metodiky ESA (na akruální bázi), jak bylo uvedeno v konvergenčním programu z roku 2018. Návrh rozpočtu na rok 2019, který má vláda přijmout v druhé polovině listopadu, bude obsahovat podrobné informace o tom, jak těchto cílů dosáhnout. Ministr zvažuje další škrty v oblasti DPH a spotřebních daní, a sice snížení sazby DPH u restaurací a hotelů a zrušení dřívějšího zvýšení spotřební daně z paliva. Ministr je přesvědčen, že toto snížení nepřímých daní by díky sekundárním účinkům nemělo mít významný dopad na schodek veřejných financí. Uvedl, že tak tomu bylo i v případě snížení sazby DPH z 24 % na 9 % u zemědělsko-potravinářských produktů v polovině roku 2015.

Návrh důchodového zákona přináší značné riziko zvýšení rozpočtového schodku od roku 2020 dále. Návrh zákona nedávno zveřejnilo ke konzultaci ministerstvo práce. Uvádí se v něm časový rozvrh zvyšování důchodového bodu (základní parametr používaný pro indexaci důchodů) počínaje rokem 2019, čímž se realizuje vládní program. Návrh zákona má od roku 2021 revidovat směrem vzhůru i další důchodové parametry. V důsledku toho by se podle vlastních výpočtů vlády veřejné výdaje na starobní důchody v roce 2022 více než zdvojnásobily (v roce 2022 na přibližně 13,4 % HDP oproti 6,8 % HDP v roce 2018).

V rámci mise se uskutečnila výměna názorů s Národní bankou Rumunska (NBR) ohledně fiskální, makroekonomické a finanční situace. Rada NBR pracuje s předpokladem, že schodek veřejných financí v roce 2018 nepřesáhne úroveň 3 % HDP. Zástupce guvernéra rovněž poukázal na to, že inflace spotřebitelských cen dosáhla svého vrcholu v květnu a červnu, tedy dříve, než se předpokládalo, a podle NBR by měla klesnout v roce 2019 na 3,5 % a v roce 2020 na 3,0 %, tzn. že splní inflační cíl. Zdůraznil také, že finanční sektor v Rumunsku je mnohem silnější než před deseti lety.

S členy parlamentních výborů pro rozpočet a fiskální politiku si členové mise vyměnili názory na fiskální politiku. Předseda společných výborů vysvětlil, že fiskální expanze od roku 2015 byla zaměřena na zrychlení hospodářského růstu, což se také podařilo, neboť Rumunsko patří mezi nejrychleji rostoucí ekonomiky v Unii. Dodal, že prioritou vlády je zvrátit odliv kvalifikovaných pracovníků a zamezit jejich dalšímu odchodu, a to zvyšováním mezd ve zdravotnictví a vzdělávání. Na druhou stranu předseda sdílel znepokojení Komise, pokud jde o pokles veřejných investic v posledních letech. Delegace odpověděla, že Komise má stejné cíle, nesouhlasí však s použitými metodami. Vyjádřila znepokojení z tempa fiskální expanze a poukázala na fakt, že tohoto cíle mohlo být dosaženo zlepšením efektivity veřejných výdajů. Podobné obavy vyslovil i zástupce opozice.

Fiskální rada vyjádřila znepokojení ohledně fiskálního výhledu. Podle fiskální rady existují významná rizika, že v roce 2018 bude překročen cílový celkový schodek vládního sektoru, a tudíž i hranice 3 % HDP stanovená ve Smlouvě, nebudou-li přijata vyrovnávací fiskální opatření. Ve svém stanovisku k zářijové revizi návrhu rozpočtu, které se zveřejňuje, fiskální rada zdůraznila, že schodek za rok 2018 může překročit 2,97% cíl pro celkový schodek vládního sektoru o 6 miliard RON (0,6 % HDP). Fiskální rada je rovněž znepokojena strukturou veřejných výdajů. Současné výdaje, zejména mzdové náklady, rychle narůstají na úkor veřejných investic, které v roce 2017 jako podíl HDP klesly na nejnižší úroveň od vstupu do EU. Tato struktura výdajů vzbuzuje obavy, pokud jde o její dopad na dlouhodobý růst. Kromě toho je zvýšení mezd ve veřejném sektoru a starobních důchodů politicky obtížné zvrátit.