EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.2.2022 COM(2022) 66 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU o důstojné práci na celém světě

v zájmu globální spravedlivé transformace a udržitelného oživení







„Podnikání po celém světě, celosvětový obchod – to vše je dobré a nezbytné.

Nikdy však nepřipustíme, aby to bylo na úkor důstojnosti a svobody lidí...

Lidská práva nejsou na prodej – za žádnou cenu.“ Předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyenová Projev o stavu Unie, 15. září 2021 1.Úvod Podle nejnovějších celosvětových odhadů pracuje v celém světě 160 milionů dětí. To znamená každé desáté dítě na světě, přičemž jejich počet roste. Téměř polovina těchto dětí vykonává nebezpečnou práci. Zároveň se 25 milionů lidí na celém světě nacházelo v situaci nucené práce. Tato čísla důrazně připomínají, že stovky milionů lidí na celém světě stále nepracují za důstojných podmínek, a to navzdory jasnému závazku mezinárodního společenství v rámci cílů udržitelného rozvoje OSN. Svět práce zároveň rychle proměňují globální megatrendy. Hnacími silami tohoto vývoje jsou technologický pokrok, environmentální a klimatická krize, demografická změna a globalizace. Tyto proměny mají potenciál generovat hospodářský růst a vytvářet nové pracovní příležitosti, ale v některých případech mohou rovněž přispět ke snížení standardů práce. Podpora důstojné práce se stále více stává středem pozornosti v mezinárodních souvislostech, zejména prostřednictvím činnosti Mezinárodní organizace práce (MOP), Organizace spojených národů (OSN) a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), ale také v rámci skupin zemí G7 a G20 . Mezinárodní závazky a pokyny odrážejí rostoucí obavy, že globalizace vždy neprobíhá udržitelným způsobem, a v tomto ohledu se zabývají úlohou obchodních korporací. EU je odhodlána utvářet globální agendu v oblasti důstojné práce a podporovat budoucnost práce zaměřenou na člověka. EU usiluje o prosazování důstojné práce doma i na celém světě v souladu s Agendou OSN pro udržitelný rozvoj 2030. K dosažení těchto cílů v rámci EU přispěje akční plán pro evropský pilíř sociálních práv , který byl přivítán summitem v Portu v květnu 2021. Jakožto odpovědný globální hráč podporující univerzální hodnoty lidských práv a významná hospodářská mocnost zaujímá EU pevný postoj k udržování a aktualizování mnohostranného světového řádu založeného na pravidlech, včetně mezinárodních pracovních norem, v souladu s koncepcí otevřené strategické autonomie a v duchu strategie Global Gateway. Hospodářství EU je prostřednictvím globálních dodavatelských řetězců propojeno s miliony pracovníků po celém světě, zatímco spotřebitelé v EU stále více požadují zboží vyráběné udržitelným a spravedlivým způsobem, který zajišťuje důstojnou práci pro ty, kdo toto zboží vyrábějí. Při diskusích na Konferenci o budoucnosti Evropy se ukazuje, že evropští občané očekávají, že EU bude jednat, a Komise bere tuto odpovědnost vážně. Je rovněž v zájmu pracovníků a podniků v EU, jakož i odpovědných veřejných a soukromých subjektů po celém světě posilovat dodržování důstojné práce na celém světě, a vyhnout se tak neustálému zhoršování podmínek na základě modelu soutěže, kdy se lákají investice snižováním pracovních standardů. Pandemie COVID-19 prohloubila nerovnosti v oblasti příjmů a trhu práce a neúměrně postihla ženy a zranitelné a znevýhodněné skupiny, jako jsou mladí lidé a děti, osoby se zdravotním postižením, starší osoby, migrující pracovníci a pracovníci v neformální ekonomice. Pandemie zhoršila bezpečnost a ochranu zdraví při práci a uplatňování základních pracovních práv a upozornila na to, že je naléhavě nutné podporovat důstojnou práci, a to i v globálních dodavatelských řetězcích. Miliony lidí pracují na pracovištích, která ohrožují jejich zdraví a život, přičemž trpí chudobou pracujících, příliš dlouhou pracovní dobou, diskriminací, obtěžováním a násilím, včetně genderově podmíněného násilí, bez existence svobody sdružování. Obzvláště zasaženi jsou lidé pracující v odvětvích s vysokým podílem lidské práce, například v zemědělství, rybolovu a textilním průmyslu. Špatné životní a pracovní podmínky jsou spojeny s různými faktory, například fází hospodářského rozvoje, nízkou úrovní právních předpisů v oblasti práce a sociální ochrany , nedostatečným prosazováním práva, neúčinnou veřejnou správou a nezodpovědnými obchodními praktikami. Vyhlídka asymetrického celosvětového oživení přináší riziko, že se špatné podmínky dále zhorší a ještě hlouběji upevní. Vzhledem k tomu, že země usilují o „obnovu k lepšímu“ a provádějí přechod na čistou energii a dekarbonizaci hospodářství, je třeba očekávat nové distribuční dopady, zejména v některých regionech, odvětvích a/nebo sociálních skupinách, které jsou silně závislé na fosilních palivech. Budou vytvořena nová pracovní místa, některá pracovní místa budou nahrazena a jiná budou nově vymezena. Je nezbytné, aby státy tyto změny předvídaly a odpovídajícím způsobem prohlubovaly dovednosti pracovníků a měnily jejich kvalifikaci. Transformace globální ekonomiky a trhů práce v návaznosti na změnu klimatu a další globální megatrendy musí být sociálně vyvážená a spravedlivá, což bude vyžadovat silné politické odhodlání a důrazná opatření založená na přístupu zaměřeném na člověka. Toto sdělení stanoví, jak bude Evropská unie reagovat na tyto výzvy, přičemž z podpory důstojné práce na celém světě učiní ústřední bod spravedlivé transformace a inkluzivního, udržitelného a odolného oživení po pandemii . Tento přístup je v souladu s globální výzvou MOP k akci.

2.Komplexní přístup k podpoře důstojné práce na celém světě Přístup EU podporuje univerzální koncepci důstojné práce, kterou vypracovala MOP a která se odráží v cílech udržitelného rozvoje OSN, přičemž sestává ze čtyř neoddělitelných a vzájemně se posilujících cílů produktivní zaměstnanosti, pracovních norem a práv, sociální ochrany a sociálního dialogu . Mezi průřezové otázky těchto cílů patří rovnost žen a mužů a zákaz diskriminace. Komplexní přístup EU má za cíl účinné prosazování důstojné práce pro všechny a konkrétně se zaměřuje na zranitelné a znevýhodněné skupiny, jako jsou děti a mladí lidé, starší pracovníci, migrující pracovníci, osoby se zdravotním postižením, etnické menšiny a pracovníci v neformální ekonomice. Cílem je rovněž podporovat rovnost žen a mužů, mimo jiné prostřednictvím posílení ekonomického postavení žen, zvýšením účasti žen na trhu práce ve všech odvětvích a na všech úrovních a zajištěním stejné odměny za stejnou práci. Tento komplexní přístup se týká pracovníků na domácích trzích ve třetích zemích a v globálních dodavatelských řetězcích. Zahrnuje všechny příslušné zúčastněné strany: vlády, sociální partnery, občanskou společnost, podnikatelské subjekty a spotřebitele. Komplexnost opatření EU je vyjádřena různými iniciativami EU v této oblasti, včetně návrhu směrnice o náležité péči v oblasti udržitelnosti podniků, který je přijímán společně s tímto sdělením, a probíhajícího přezkumu patnáctibodového akčního plánu pro obchod a udržitelný rozvoj v obchodní politice EU. Zvláštní zaměření na vymýcení dětské práce a nucené práce Organizace spojených národů vyhlásila rok 2021 Mezinárodním rokem odstranění dětské práce jako výzvu, aby mezinárodní společenství zvýšilo své úsilí o vymýcení dětské práce do roku 2025. Po ústupu dětské práce, ke kterému došlo mezi lety 2000 a 2016, se absolutní počet dětí vykonávajících dětskou práci mezi lety 2016 a 2020 zvýšil o 8,4 milionu. V důsledku pandemie COVID-19 a souvisejících hospodářských otřesů a uzavření škol hrozí dalším 9 milionům dětí, že budou do konce roku 2022 nuceny k dětské práci, zatímco děti, které již dětskou práci vykonávají, budou možná mít delší pracovní dobu nebo budou pracovat za zhoršujících se podmínek. Pokud by neexistovala dostatečná sociální ochrana, mohl by se počet dalších obětí dětské práce zvýšit až na 46 milionů. Dětská práce v číslech V souladu s politikou nulové tolerance vůči dětské práci, kterou Komise uplatňuje, je odstranění dětské práce prioritou v rámci jejího komplexního přístupu k podpoře důstojné práce na celém světě. Musí zůstat v popředí úvah ve všech příslušných oblastech politiky. Mezi opatření EU v této oblasti patří podpora a prosazování účinných právních předpisů proti dětské práci, které podporují programy sociálního zabezpečení pro chudé domácnosti, jež jsou zranitelné, pokud jde o dětskou práci, a posílení přístupu ke vzdělání, a to i v konfliktních nebo krizových situacích, a pro děti, které jsou v pohybu, jak v rámci jednotlivých zemí, tak mezi nimi, a poskytování služeb ochrany těmto dětem. Komplexní strategie EU pro práva dítěte zavazuje Komisi, aby usilovala o to, aby se v dodavatelských řetězcích EU nevyskytovala dětská práce, a aby poskytla technickou pomoc s cílem posílit systémy inspekce práce. Nucená práce v číslech Vymýcení dětské práce a nucené práce lze dosáhnout pouze tehdy, budou-li podporovány další cíle důstojné práce, například udržitelné chování podniků, sociální dialog, svoboda sdružování, kolektivní vyjednávání a sociální ochrana. Prokazuje se účinnost komplexního přístupu k podpoře důstojné práce na celém světě. 3.Jak EU prosazuje důstojnou práci na celém světě 3.1 Politiky a iniciativy EU s dosahem za hranice EU Vnitřní opatření EU mají rovněž dopad na dobré životní podmínky pracovníků na celém světě. V souladu se závazkem EU prosazovat důstojnou práci v globálních dodavatelských řetězcích formulují politiky EU normy v oblasti odpovědnosti podniků a transparentnosti, které jsou v celosvětovém měřítku průkopnické; stanoví rámce pro udržitelné financování, udržitelnou výrobu a spotřebu a posilují veřejný sektor tím, že jdou příkladem při zadávání veřejných zakázek. Jsou zásadním prvkem Zelené dohody pro Evropu , která zdůrazňuje, že ekologická a sociální udržitelnost musí jít ruku v ruce s cílem zajistit sociálně spravedlivou transformaci na celém světě. Iniciativy EU usilující o důstojnou práci jsou jak obecné, tak odvětvové povahy. Kromě toho EU zahájila řadu specializovaných iniciativ zaměřených na boj proti dětské a nucené práci. 3.1.1 Iniciativy týkající se důstojné práce

Podpory důstojné práce na celém světě, včetně globálních dodavatelských řetězců, se týká několik politik a strategií EU . Používají řadu nástrojů, včetně požadavků na náležitou péči pro podniky, norem pro zveřejňování informací v sociálních záležitostech a ustanovení o transparentnosti a informacích o udržitelnosti produktů, což spotřebitelům umožňuje činit informovanější rozhodnutí. Evropská komise ve svém návrhu směrnice o náležité péči v oblasti udržitelnosti podniků stanoví pro velké společnosti nad určitou prahovou hodnotu a pro některé další společnosti ve zvláště citlivých odvětvích povinnost náležité péče s cílem určit skutečné a možné nepříznivé dopady na lidská práva, včetně pracovních práv a životního prostředí, v globálních dodavatelských řetězcích, předcházet jim, zmírňovat je a zohledňovat je, a to v souladu s mezinárodními normami v oblasti lidských a pracovních práv. Návrh stanoví horizontální rámec, který zajistí, aby podniky působící na jednotném trhu přispívaly ve své vlastní provozní činnosti a prostřednictvím svých hodnotových řetězců k respektování lidských práv a životního prostředí tím, že zmírní nepříznivé dopady na lidská práva a životní prostředí a že zavedou patřičnou správu, systémy řízení a opatření. Návrh rovněž stanoví účinný donucovací mechanismus, a to kombinací správních sankcí a občanskoprávní odpovědnosti. EU přijímá různá politická opatření týkající se udržitelného financování s cílem přesměrovat soukromé investiční toky do hospodářských činností, které jsou udržitelné jak z environmentálního, tak ze sociálního hlediska . Evropa je regionem s jedním z největších objemů udržitelných investičních aktiv v celosvětovém měřítku v hodnotě přibližně 10 bilionů EUR v roce 2020 , což činí z udržitelného financování účinný nástroj na podporu pracovních práv v dodavatelských řetězcích. Jak je uvedeno ve strategii udržitelného financování ze dne 6. července 2021, Komise mimo jiné přezkoumá normy pro zveřejňování informací týkající se sociálních a zaměstnaneckých záležitostí a dodržování lidských práv ve finančním sektoru. Kromě toho Komise zveřejní zprávu o možném rozšíření nařízení o taxonomii tak, aby obsahovalo další cíle udržitelnosti, například sociální cíle. Přechod na čisté a oběhové hospodářství může poskytnout příležitosti ke snížení znečištění a omezení plýtvání a stimulovat inovace výrobků a zároveň pozitivně přispět k udržitelnému lidskému rozvoji, mimo jiné vytvářením důstojných pracovních míst . V návaznosti na akční plán pro oběhové hospodářství bude Komise podporovat opatření spojená s environmentálními a sociálními aspekty v rámci dodavatelského řetězce výrobků a služeb. Aby mohli spotřebitelé činit informovaná rozhodnutí, potřebují lepší a spolehlivější informace o udržitelnosti zboží a služeb. Komise bude v nadcházejících iniciativách týkajících se spotřebitelských politik EU podporovat důstojnou práci v globálních dodavatelských řetězcích. V rámci programu Horizont 2020 Komise podpořila výzkum související s důstojnou prací, mimo jiné pokud jde o úlohu udržitelných účastníků trhu v odpovědném obchodu . V souladu s Agendou OSN pro udržitelný rozvoj 2030 posílí Komise v rámci evropského rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa podporu důstojné práce na celém světě (2021–2027). V rámci nástrojů EU pro rozvoj a spolupráci podporuje EU provádění agendy důstojné práce v partnerských zemích, mimo jiné prostřednictvím nástroje technické pomoci Socieux+, který od roku 2013 poskytuje odborné znalosti v oblasti zaměstnanosti a sociální ochrany. 3.1.2 Podpora důstojné práce v konkrétních odvětvích Prostřednictvím iniciativ v rámci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ bude Komise mimo jiné podporovat důstojnou práci v globálních potravinových dodavatelských řetězcích, včetně bezpečných a spravedlivých pracovních podmínek a práv. Ohled na sociální ochranu, pracovní podmínky a podmínky bydlení pracovníků a rovněž na ochranu zdraví a bezpečnosti bude hrát při budování spravedlivých, silných a udržitelných potravinových systémů hlavní roli. Cílem iniciativy v oblasti surovin a akčního plánu pro kritické suroviny je spravedlivější a udržitelnější získávání surovin z celosvětových trhů. Podporují odpovědné těžební postupy u kritických surovin vzhledem k tomu, že vysoká koncentrace nabídky surovin v zemích s nízkými standardy správy může zhoršit environmentální a sociální problémy. V této souvislosti se Komise prostřednictvím svých programů spolupráce angažuje v podpoře udržitelného rozvoje v oblasti nerostných surovin v partnerských zemích. Komise podporuje provádění nařízení (EU) 2017/821 , kterým se stanoví povinnosti náležité péče pro unijní dovozce některých kovů a nerostů pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, a to prostřednictvím pokynů a doprovodných opatření. Návrh nařízení o bateriích a odpadních bateriích předložený Komisí ukládá hospodářským subjektům, aby v rámci svých dodavatelských řetězců plnily povinnosti náležité péče. V posledních letech EU vypracovala soubor politik a podpořila opatření k řešení důstojné práce v oděvním průmyslu a omezení výskytu zranitelností, čímž zvýšila udržitelnost dodavatelských řetězců. EU například podpořila organizaci Better Work s cílem zlepšit pracovní podmínky v oděvním průmyslu a fond Vision Zero s cílem zlepšit bezpečnost a ochranu zdraví při práci v oděvním průmyslu. EU podporuje i další zásahy za účelem zvýšení znalostí a informovanosti, jejichž cílem je zlepšit pracovní podmínky v oděvním průmyslu prostřednictvím odpovědné výroby a spotřeby . V rámci akčního plánu pro oběhové hospodářství připravuje Komise strategii pro udržitelné textilní výrobky, která se zaměřuje na udržitelné oživení po krizi COVID-19 a na snížení environmentálních a sociálních dopadů tohoto odvětví. V této souvislosti EU zohlední aktuální problémy v hodnotovém řetězci odvětví textilu, včetně potřeby chránit lidská práva, včetně pracovních práv, a prosadí náležitou péči napříč dodavatelskými řetězci v odvětví textilu. Toto úsilí bude zajištěno především navrhovanou směrnicí o náležité péči v oblasti udržitelnosti podniků. EU bude usilovat o zajištění závazků ve všech dohodách EU o letecké dopravě s cílem poskytnout vysokou úroveň ochrany pracovních sil v odvětví letectví v souladu s mezinárodními pracovními normami . EU zahrne pracovněprávní ustanovení o ochraně pracovníků do všech dvoustranných a mnohostranných dohod EU o mezinárodní silniční dopravě a do svých dohod o přidružení s třetími zeměmi. Rovněž přezkoumá Evropskou dohodu o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě s cílem zahrnout příslušné acquis EU týkající se práce a uvede mnohostrannou dohodu Interbus o příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy do souladu se sociálněprávními předpisy EU pro silniční dopravu. Všechny členské státy EU ratifikovaly mezinárodní Úmluvu o práci na moři, která upravuje pracovní podmínky v námořní dopravě. EU bude i nadále usilovat o prosazování ustanovení úmluvy ve spolupráci s organizacemi IMO a MOP a navrhne začlenění závazků spojených s účinným prováděním Úmluvy o práci na moři do námořních dohod EU se třetími zeměmi. Prostřednictvím programu Mezinárodní správy oceánů a společné rybářské politiky podporuje EU důstojnou práci v odvětví rybolovu v souladu s cíli Mezinárodní organizace práce (MOP), Mezinárodní námořní organizace (IMO) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), to vše ve spolupráci s partnerskými zeměmi. EU bude i nadále podporovat ratifikaci a účinné provádění úmluvy MOP č. 188 o práci v odvětví rybolovu a dalších příslušných mezinárodních norem . Za tímto účelem využívá dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, zejména prováděním soudržného souboru sociálních ustanovení, a případně regionální organizace pro řízení rybolovu. V rámci dvoustranných dialogů a na regionálních a mezinárodních fórech se budou Komise a vysoký představitel zabývat nucenou prací a dalšími formami práce, které porušují lidská práva v oblasti rybolovu, včetně případů, kdy jsou zjištěny v souvislosti s bojem proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. Prostřednictvím akčního plánu pro sociální ekonomiku bude Komise na mezinárodní úrovni dále prosazovat sociální ekonomiku, například prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci, nástrojů pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a zlepšením přístupu k financování pro sociální podnikatele v zemích západního Balkánu, Východního partnerství a jižního sousedství. Existuje rovněž prostor pro posílení dialogu a spolupráce v oblasti sociální ekonomiky s klíčovými mezinárodními partnery. 3.1.3 Zvýšené úsilí v boji proti nucené práci a dětské práci Úcta k lidské důstojnosti a univerzálnost a nedělitelnost lidských práv jsou pevně zakotveny ve Smlouvě. Listina základních práv Evropské unie navíc výslovně zakazuje otroctví a nucenou práci. Za účelem provádění těchto ustanovení mobilizuje Komise veškeré dostupné horizontální a odvětvové iniciativy zaměřené na boj proti nucené práci a dětské práci, a to ve spolupráci s orgány členských států, soukromými podniky a dalšími zúčastněnými stranami. Všech 27 členských států EU ratifikovalo základní úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) o nucené práci a dětské práci. V důsledku toho mají zákonnou povinnost předcházet a odstraňovat využívání nucené práce a pravidelně podávat zprávy orgánům pro dohled nad normami MOP. Odkazy na příslušné úmluvy MOP jsou rovněž obsaženy v řadě dohod o volném obchodu uzavřených Unií. Podle nařízení EU o systému všeobecných celních preferencí může EU poskytovat jednostranné obchodní preference pod podmínkou, že země, které z nich mají prospěch, plní mezinárodní pracovní normy, včetně norem týkajících se odstranění dětské a nucené práce. Směrnice EU o boji proti obchodování s lidmi vyžaduje, aby členské státy zajistily, že obchodování s lidmi, a to i za účelem nucené práce, je ze zákona trestné. Směrnice rovněž vyžaduje, aby členské státy zvážily kriminalizaci vědomého využívání služeb plynoucích z vykořisťování. Konečné rozhodnutí je však ponecháno na členských státech, což vedlo k rozdílnému právnímu prostředí v celé EU. Vzhledem k rozšíření obchodování s lidmi v celé Unii a k rozdílům ve vnitrostátních právních rámcích posuzuje Komise možnost, zda v EU nezavést minimální pravidla, která budou kriminalizovat využívání služeb vykořisťovaných obětí obchodu s lidmi. Komise mezitím ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti také pořádá osvětové kampaně s cílem pomoci tuto praxi odhalovat a předcházet jí.

Sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek je účinným nástrojem boje proti nucené a dětské práci. Vzhledem k tomu, že zadávání veřejných zakázek představuje asi 14 % HDP EU (přibližně 2 biliony EUR ročně), může to být pro podniky silným podnětem k přijetí sociálně odpovědných řídicích postupů. Směrnice o zadávání veřejných zakázek vyžadují, aby členské státy přijaly vhodná opatření, která zajistí, že zhotovitelé a dodavatelé budou účinně dodržovat povinnosti vyplývající z úmluv MOP, a to i v oblasti nucené práce a dětské práce. S cílem zvýšit povědomí veřejných zadavatelů o možných přínosech sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek Komise nedávno aktualizovala svého průvodce „Sociální nakupování“. Boj proti nucené práci nemohou vyhrát jen samy veřejné orgány. Důležitou úlohu hrají soukromé podniky. Z tohoto důvodu Komise v rámci nové obchodní politiky EU podporuje náležitou péči v souladu s mezinárodními pokyny a zásadami s cílem zajistit, aby nucená práce neměla v hodnotových řetězcích společností EU místo. V této souvislosti Komise a Evropská služba pro vnější činnost zveřejnily v červenci 2021 pokyny na pomoc podnikům v EU při přijímání vhodných opatření s cílem zabývat se rizikem nucené práce při jejich provozní činnosti a v jejich dodavatelských řetězcích, jako most k povinným horizontálním právním předpisům v oblasti náležité péče. Ve svém návrhu směrnice o podávání podnikových zpráv o udržitelnosti Komise rovněž předložila podrobné požadavky na podávání zpráv týkající se pracovního práva, například odstranění dětské a nucené práce, a to i v globálních dodavatelských řetězcích. Komise rovněž podporuje strategie vedené průmyslem v nejohroženějších odvětvích. Například projekt „Clear Cotton“ navrhuje integrovaný přístup k odstranění dětské a nucené práce v dodavatelských řetězcích u bavlny, textilu a výroby oděvů. Odstranění dětské a nucené práce rovněž zaujímá významné místo v iniciativě v oblasti surovin a v akčním plánu pro kritické suroviny. Navzdory těmto důležitým legislativním krokům je třeba přijmout další opatření k účinnému řešení problému nucené práce. Proto předsedkyně Ursula von der Leyenová oznámila iniciativu, která na jednotném trhu zakazuje výrobky pocházející z nucené práce. Za tímto účelem připravuje Komise novou legislativní iniciativu, která účinně zakáže uvádět na trh EU výrobky pocházející z nucené práce, včetně nucené práce vykonávané dětmi. Tato iniciativa se bude vztahovat jak na domácí, tak na dovážené výrobky a bude kombinovat zákaz se silným rámcem vymáhání práva založeným na posouzení rizik. Nový nástroj bude vycházet z mezinárodních norem a doplní stávající horizontální a odvětvové iniciativy EU, zejména povinnosti náležité péče a transparentnosti. Boj proti dětské práci vyžaduje další opatření. Dětská práce má velmi složité příčiny, například ekonomické problémy, nedostatek vhodných příležitostí ke vzdělávání, obecné přesvědčení a místní zvyklosti související s úlohou dětí ve společnosti. Vymýcení dětské práce proto vyžaduje celostní přístup k udržitelnému hospodářskému rozvoji, včetně široce pojatých opatření a náležitě financovaných iniciativ na podporu kvalitního vzdělávání, důstojného příjmu a sociální ochrany pro všechny. V souladu se strategií EU pro práva dítěte podporuje Komise vlády, místní subjekty a podniky, zejména v nejvíce postižených zemích. Klíčové nástroje: -podpora náležité péče v oblasti lidských práv a životního prostředí ze strany společností, mimo jiné prostřednictvím právních předpisů, s cílem zajistit určení skutečných a možných nepříznivých dopadů na lidská práva, včetně pracovních práv, a na životní prostředí v rámci globálních dodavatelských řetězců, těmto dopadům předcházet, zmírňovat je a nést za ně odpovědnost, -zákaz uvádění výrobků pocházejících z nucené práce na trh EU, -větší pobídky ke zveřejňování informací ze strany podniků o hlediscích udržitelnosti, včetně informací o důstojné práci v globálních dodavatelských řetězcích, s cílem posílit udržitelné investice a transparentnost pro další zúčastněné strany, -poskytování pokynů a přísných právních ustanovení, které se týkají sociálně udržitelných veřejných zakázek a zajištění toho, aby se udržitelné výrobky staly normou, s cílem podporovat spravedlivou spotřebu, -využívání odvětvových politik EU, včetně politik týkajících se potravin, nerostných surovin, textilu, rybolovu a dopravy, včetně námořní dopravy, s cílem posílit dodržování mezinárodních pracovních norem, a ratifikace a provádění mezinárodních úmluv o práci. 3.2 Dvoustranné a regionální vztahy EU Ve své obchodní politice EU očekává, že její obchodní partneři budou dodržovat mezinárodní pracovní normy. Dohody o volném obchodu a investicích hrají v tomto ohledu zásadní úlohu tím, že obsahují povinnost dodržovat mezinárodní pracovní normy a podporovat důstojnou práci prostřednictvím vnitrostátních právních předpisů a postupů, včetně účinné inspekce práce. Tato ustanovení například vedla Jižní Koreu k ratifikaci tří základních úmluv MOP v dubnu 2021 . Kromě toho Komise v roce 2020 jmenovala vrchního úředníka pro dodržování obchodních dohod, aby zajistila, že její obchodní partneři splní své závazky, a to i v rámci kapitol o udržitelném rozvoji. Zřídila rovněž jednotné kontaktní místo , kde mohou společnosti, obchodní organizace nebo nevládní organizace z EU podávat stížnosti. EU využije probíhající přezkum patnáctibodového akčního plánu pro obchod a udržitelný rozvoj k posouzení provádění a prosazování pracovněprávních ustanovení v dohodách o volném obchodu. Bude zahrnovat rozsah závazků, monitorovací mechanismy, možnost sankcí za neplnění, doložku o lidských právech, institucionální uspořádání, spolupráci s občanskou společností a potřebné zdroje. V návrhu nového nařízení EU o systému všeobecných celních preferencí (nařízení o GSP) na období 2024–2034 zvýšila Komise svou podporu prosazování mezinárodních pracovních norem v zemích zvýhodněných v rámci systému GSP tím, že doplnila dvě nové úmluvy o pracovních právech a stanovila, že vývoz zboží vyrobeného prostřednictvím mezinárodně zakázané dětské práce a nucené práce je důvodem k případnému odnětí obchodních preferencí. Klíčovým cílem politiky mezinárodního partnerství EU je podporovat důstojnou práci, včetně sociální ochrany, v souladu s rozhodným závazkem EU plně provádět Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a její cíle udržitelného rozvoje, což je také zohledněno v Evropském konsensu o rozvoji z roku 2017. Sociální začleňování a důstojná práce se zvláštním zaměřením na odstranění dětské práce je jednou z priorit při určování programů na období 2021–2027 v rámci nového nástroje „NDICI – Globální Evropa“ , který bude vymezen na vnitrostátní, regionální a celosvětové úrovni. Konkrétněji program nástroje NDICI – Globální Evropa pro lidská práva a demokracii, jakož i další tematické a zeměpisné programy předpokládají zvláštní opatření na podporu důstojné práce pro všechny, včetně boje proti dětské práci a nucené práci, zejména na úrovni zemí a regionů. Nástroj NDICI – Globální Evropa podporuje opatření, mezi která patří podpora sociálního dialogu a poskytování pomoci partnerským zemím při ratifikaci a účinném provádění aktuálních úmluv MOP, zejména základních úmluv a úmluv týkajících se správy. V návaznosti na Evropský konsensus budou opatření zahrnovat spolupráci se soukromým sektorem při zavádění odpovědného chování podniků v globálních dodavatelských řetězcích a podporu vlád a podniků v partnerských zemích při zavádění odpovědného chování podniků prostřednictvím příslušných doprovodných opatření. Poskytují rovněž příležitosti zapojit se do spolupráce v partnerských zemích se všemi příslušnými zúčastněnými stranami při formalizaci ekonomiky a omezování neformálního sektoru a sdílet osvědčené postupy a přístupy s partnerskými zeměmi prostřednictvím technické pomoci. Rozvojová politika navíc vzhledem k tomu, že mnoho z nejzranitelnějších osob bude i nadále zaměstnáno v neformální ekonomice, zajistí, že opatření na podporu důstojné práce se rozšíří i na tuto neformální ekonomiku. Ve spolupráci s členskými státy a evropskými rozvojovými finančními institucemi budou případně prováděna opatření v rámci iniciativ „tým Evropa“. Evropská unie rovněž podporuje opatření na ochranu dětí v situacích humanitárních krizí, včetně opatření proti dětské práci nejhoršího druhu. Mezi tyto činnosti patří předcházení násilí a reakce na ně, vyhledávání rodinných příslušníků a slučování rodin, prevence, propouštění ze služby a opětovné začleňování dětí spojených s ozbrojenými silami a ozbrojenými skupinami. Byly vynaloženy značné investice na obnovení a zachování přístupu ke kvalitnímu vzdělávání pro děti postižené krizemi a naléhavými humanitárními situacemi. V souladu s politikou rozšíření EU se očekává, že kandidátské země a potenciální kandidátské země se před přistoupením k EU plně přizpůsobí acquis a normám EU v oblasti sociální politiky a zaměstnanosti. EU nadále podporuje provádění evropského pilíře sociálních práv na západním Balkáně tím, že jedná o tom, jak si kandidátské země a potenciální kandidátské země vedou, pokud jde o zásady začlenění evropského pilíře sociálních práv do procesu programu hospodářských reforem, a podporuje své partnery při zlepšování dostupnosti jejich údajů a shromažďování údajů v souladu se srovnávacím přehledem sociálních ukazatelů. EU rovněž nabízí finanční podporu zvyšování kvality zaměstnanosti a podporu účinného prosazování pracovních pravidel a norem v celém regionu prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP). Prostřednictvím evropské politiky sousedství podporuje EU politické a hospodářské reformy v zemích jižního a východního sousedství EU, včetně vytváření důstojných pracovních míst. EU bude sdílet prostřednictvím evropské politiky sousedství osvědčené postupy v oblasti lidských práv a základních pracovních norem mezi EU a jižními partnery na dvoustranné a regionální úrovni a při odvětvovém politickém dialogu o zaměstnanosti a práci v rámci platformy Unie pro Středomoří. Prostřednictvím finanční podpory a dalších stěžejních iniciativ pomůže EU partnerským zemím jižního sousedství navrhnout a provést hospodářské reformy (včetně reforem v oblasti obchodu a investic), které povedou k důstojnému zaměstnání, zejména pro ženy a mladé lidi, a podpoří dobré fungování sociálního dialogu na všech úrovních. Ve Východním partnerství zůstane jednou z hlavních priorit politická podpora důstojné práce prostřednictvím investic do lidí a rozvoje lidského kapitálu . EU rovněž zmobilizuje odborné znalosti veřejného sektoru za účelem sdílení osvědčených postupů a přístupů s partnerskými zeměmi, například prostřednictvím nástrojů TAIEX a Twinning, které spojují administrátory v cílových zemích a jejich protějšky z členských států EU. Podpora dodržování pracovních práv ve třetích zemích je zásadní součástí politik EU v oblasti lidských práv. Na základě různých nástrojů v této oblasti EU v příslušných případech zajistí, aby se řešily otázky pracovních práv v dialozích o lidských právech se třetími zeměmi, v nichž dochází k porušování pracovních práv, i v dalších výměnách názorů týkajících se lidských práv se třetími zeměmi, včetně výměn názorů se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva. EU rovněž zajistí účinné provádění aspektů pracovních práv obsažených ve strategiích v oblasti lidských práv a demokracie pro jednotlivé země na období 2021–2024 a v akčním plánu pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024 . Bude sem patřit i plánovaný komplexní rámec EU pro provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a vypracování a provádění národních akčních plánů. EU bude při financování opatření nadále podporovat důstojnou práci, například při provádění určité finanční operace (kombinování zdrojů a záruky) nebo zajištěním toho, aby se při posuzování dodržování lidských práv jako předpokladu pro poskytnutí makrofinanční pomoci brala v potaz také pracovní práva. Budoucí programy makrofinanční pomoci se budou podle potřeby týkat důstojné práce, přičemž související podmínky určí společně útvary Komise a služba ESVČ. Komise bude spolupracovat s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj, aby podpořila pravidelnou aktualizaci její environmentální a sociální politiky s cílem sladit ji s normami EU a mezinárodními normami v oblasti odpovědnosti dodavatelského řetězce, včetně obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv. Kromě toho bude EU usilovat o to, aby zajistila, že pracovní práva pracovníků zapojených do provádění programů financovaných ze strany EIB budou v souladu s environmentálními a sociálními normami EIB.

Kromě výše uvedeného poskytují další dvoustranné a regionální dohody, například strategické dohody EU o partnerství a spolupráci, jakož i dialogy se třetími zeměmi na různých úrovních příležitost ke sdílení odborných znalostí EU v oblasti práce. EU bude prosazovat začlenění důstojné práce, včetně pracovních práv, do všech příslušných budoucích nebo aktualizovaných dvoustranných a regionálních dohod a dialogů na různých úrovních, včetně dohod o strategickém partnerství a spolupráci a všech výborů, které provádějí příslušné dvoustranné a regionální dohody, jako jsou společné komise a tematické podvýbory. Patří sem například summity, zasedání ministrů a zasedání vyšších úředníků v rámci fór, jako je setkání Asie-Evropa (ASEM). Klíčové nástroje: -prosazování mezinárodních pracovních norem v dohodách o volném obchodu a v jednostranných obchodních preferencích, -zajištění důstojné práce pro všechny jako jedné z hlavních priorit rozvojové politiky EU a další financování opatření na podporu důstojné práce, mimo jiné v rámci iniciativ týmu Evropa, -podpora provádění evropského pilíře sociálních práv prostřednictvím politiky rozšíření EU a programů hospodářských reforem a podpora reforem, které zajistí důstojnou zaměstnanost v regionech evropského sousedství a v regionech procesu rozšíření, -prosazování dodržování pracovních práv ve třetích zemích jako zásadní součásti politik EU v oblasti lidských práv, -včetně prosazování důstojné práce a pracovních práv ve všech příslušných budoucích nebo aktualizovaných dvoustranných a regionálních dohodách a dialozích. 3.3 EU na mezinárodních a mnohostranných fórech EU podporuje provádění nástrojů Organizace spojených národů souvisejících s důstojnou prací; rovněž se zasazuje o to, aby se téma důstojné práce projednávalo a zaznamenalo pokrok na fórech OSN, zejména v souvislosti s Agendou OSN pro udržitelný rozvoj 2030. EU posílila svou angažovanost v rámci fór OSN pro lidská práva a při spolupráci s partnerskými zeměmi s cílem aktivně prosazovat a podporovat celosvětové provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv. V této souvislosti EU poskytuje náležitou podporu práci pracovní skupiny OSN pro podnikání a lidská práva a konstruktivně se účastní jednání OSN o právně závazném nástroji v oblasti podnikání a lidských práv s cílem prosadit nástroj, který může účinně posílit ochranu obětí porušování a zneužívání lidských práv v souvislosti s podnikáním a vytvořit celosvětově rovnější podmínky. EU zintenzivní úsilí o prosazování agendy důstojné práce v rámci Komise OSN pro sociální rozvoj a v rámci politického fóra na vysoké úrovni pro udržitelný rozvoj, přičemž zohlední význam důstojné práce pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, včetně cíle udržitelného rozvoje č. 8, a to v rámci celé agendy. EU rovněž celosvětově prosazuje práva osob se zdravotním postižením, a to i v souvislosti s prací a zaměstnáním, v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením, jíž je smluvní stranou. Komise se zavázala pořádat pravidelné strukturované dialogy během výroční konference smluvních stran Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a v rámci dalších stávajících mnohostranných fór, přičemž posílí spolupráci se zaměřením na přístupnost a zaměstnanost. Kromě toho EU aktivně přispívá k procesům Mezinárodní organizace práce, pokud jde o vytváření pracovních norem, dohled nad jejich uplatňováním a podporu jejich provádění. EU bude dále posilovat úzkou spolupráci s MOP na základě výměny dopisů obnovené v roce 2021, zejména prostřednictvím společných opatření na mnohostranných fórech a dvoustranné a rozvojové spolupráce, ale také prostřednictvím intenzivnější výměny informací, pomoci a pravidelných zasedání na vysoké úrovni. Cílem je prosazovat základní principy a práva při práci, jakož i další mezinárodní pracovní normy, zejména ratifikací a účinným prováděním aktuálních úmluv MOP a prosazováním rovnosti žen a mužů. EU bude rovněž spolupracovat s MOP s cílem prosazovat přístup zaměřený na člověka a spravedlivý přechod k budoucnosti práce v souladu s Agendou OSN pro udržitelný rozvoj 2030, Deklarací MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008, Deklarací o budoucnosti práce u příležitosti 100. výročí založení Mezinárodní organizace práce, evropským pilířem sociálních práv a příslušnými evropskými a mezinárodními normami. Cílem tohoto zapojení je rovněž podporovat sociální dialog a usilovat o dosažení minimálních úrovní sociální ochrany a důstojných pracovních podmínek pro všechny, včetně bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. EU podporuje úsilí o začlenění práva na bezpečné a zdravé pracovní podmínky do rámce MOP pro základní principy a práva při práci. Komise bude rovněž podporovat práci MOP na rámci, jímž se bude poměřovat pokrok na cestě k důstojnějšímu světu práce. EU podporuje reformu Světové obchodní organizace (WTO) s cílem dále přispívat k udržitelnému rozvoji a začlenit sociální rozměr globalizace a prosazovat jednání v rámci WTO o tom, jak může obchod podpořit důstojnou práci a sociální spravedlnost. EU se bude ve WTO zasazovat o analýzu a výměnu zkušeností, mimo jiné prostřednictvím aktivnější spolupráce s MOP, a to v těchto oblastech: přínos obchodních politik k sociálnímu rozvoji; jak větší ochrana práv pracovníků přispívá k růstu a rozvoji a jak z přínosů liberalizace obchodu těží všichni pracovníci a znevýhodněné komunity. Komise bude rovněž aktivně podporovat další dialog mezi mezinárodními finančními institucemi, MOP, OSN a WTO o vzájemné doplňkovosti a provázanosti jejich politik a vzájemné závislosti hospodářského růstu, investic, obchodu a důstojné práce. Ve spolupráci s Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) podporuje EU prosazování a provádění mezinárodních norem pro odpovědné chování podniků s cílem usnadnit přínos podniků k důstojné práci. EU financuje programy vedené OECD, mimo jiné na podporu náležité péče o odpovědné chování podniků v globálních dodavatelských řetězcích , a bude i nadále prosazovat zahrnutí důstojné práce do činností OECD týkajících se odpovědného chování podniků a činností rozvojového střediska OECD. Podpora důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích, včetně vymýcení dětské a nucené práce, je klíčovým prvkem činnosti skupin G7 a G20 za aktivní podpory EU. V rámci spolupráce s partnery ze skupin G7 a G20 bude EU usilovat o zajištění toho, aby důstojná práce a sociální ochrana hrály významnou úlohu v jednáních skupin G7 a G20, včetně začlenění sociálních aspektů do strategií „obnovy k lepšímu“ na obou fórech. Například v Římském prohlášení vedoucích představitelů skupiny G20 z roku 2021 se skupina G20 v reakci na pandemii zavázala přijmout politické přístupy zaměřené na člověka s cílem podpořit sociální dialog a zajistit větší sociální spravedlnost, bezpečné a zdravotně nezávadné pracovní podmínky a důstojnou práci pro všechny, a to i v rámci globálních dodavatelských řetězců. Komise bude rovněž spolupracovat se Světovou bankou na začlenění důstojné práce a přístupu zaměřeného na člověka jako průřezového požadavku do spolupráce Světové banky se třetími zeměmi, přičemž Komise bude vybízet členské státy, aby v případech, kdy Mezinárodní měnový fond poskytne finanční podporu třetím zemím, nadnesly otázku důstojné práce. EU spolupracuje s Radou Evropy na zaručení základních sociálních a hospodářských práv v souladu s mezinárodními závazky. Klíčové nástroje: -podpora provádění nástrojů OSN souvisejících s důstojnou prací a prosazování tématu důstojné práce na fórech OSN, zejména při provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, -partnerství s MOP, pokud jde o priority EU, a zejména přispívání k procesům stanovování pracovních norem, dohledu nad jejich uplatňováním a prosazování jejich zavádění, -podpora reformy WTO s cílem dále přispívat k udržitelnému rozvoji, začlenit sociální rozměr globalizace a prosadit jednání v rámci WTO o tom, jak může obchod podpořit důstojnou práci a sociální spravedlnost, -podpora důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích v prohlášeních G7 a G20, spolupráce s OECD při prosazování a provádění mezinárodních norem pro odpovědné chování podniků a začlenění důstojné práce do spolupráce s mezinárodními finančními institucemi, -spolupráce s Radou Evropy na zaručení základních sociálních a hospodářských práv v souladu s mezinárodními závazky. 3.4 Zapojení zúčastněných stran a globálních partnerství EU podporuje trojstranný a dvoustranný evropský sociální dialog na meziodvětvové a odvětvové úrovni, mimo jiné podporou 43 výborů EU pro kolektivní vyjednávání. Sociální partneři pravidelně zařazují prosazování důstojné práce po celém světě na pořad jednání výborů pro kolektivní vyjednávání, například důstojnou práci v odvětví rybolovu nebo textilu. Komise nabídne sociálním partnerům ve výborech EU pro kolektivní vyjednávání na jejich žádost podporu při zahájení činností týkajících se odpovědných dodavatelských řetězců, včetně dodržování pracovních práv, jako jsou celounijní odvětvové dialogy za účelem výměny osvědčených postupů a umožnění vzájemného učení. Rovněž se tím podpoří pracovníci a zaměstnavatelé v celém dodavatelském řetězci při výkonu svého práva organizovat se a práva na svobodu sdružování. EU rovněž podporuje ve svých vnějších vztazích dialog s občanskou společností a spojuje síly v rámci globálních partnerství. Interakce s organizacemi občanské společnosti je klíčovým faktorem, který umožňuje podporovat důstojnou práci zapojením zúčastněných stran, a to i v rámci jednání o obchodních dohodách a jejich provádění, při přípravě dialogů o lidských právech a v otázkách rozvojové spolupráce. EU bude i nadále upevňovat spolupráci s aktéry občanské společnosti a podporovat bezpečné a příznivé prostředí pro obhájce občanské společnosti a pracovních práv při jejich práci v oblasti podpory vytváření důstojných pracovních míst. EU a její členské státy přispívají k celosvětovým partnerstvím a iniciativám mnoha zúčastněných stran, jež jsou důležité k prosazování důstojné práce na celém světě v oblastech, jako je spravedlivá transformace, bezpečnost a ochrana zdraví při práci, sociální ochrana a sociální dialog, a tato partnerství a iniciativy podporují, a to i prostřednictvím iniciativy Global Deal . S ohledem na politiku nulové tolerance EU, pokud jde o dětskou práci, podnikne Komise nezbytné kroky, aby se stala partnerem Aliance 8.7 pro odstranění dětské práce, nucené práce a obchodování s lidmi. Komise má v úmyslu společně s MOP prozkoumat, jak zintenzivnit společné a konkrétní snahy o zajištění účinnosti intervencí v rámci Aliance 8.7. Klíčové nástroje: -nabídka podpory sociálním partnerům ve výborech EU pro kolektivní vyjednávání s cílem zahájit činnosti ve věci dodržování pracovních práv v dodavatelských řetězcích, -další posilování spolupráce s aktéry občanské společnosti a podpora bezpečného a příznivého prostředí pro občanskou společnost, -podpora globálních partnerství v různých oblastech důstojné práce, včetně uzavření partnerství s Aliancí 8.7.