Navzdory tomuto významnému pokroku však předčasný odchod ze vzdělávání a odborné přípravy zůstává v Evropě politickou výzvou, která je zvláště závažná v řadě zemí a regionů a ve vztahu ke specifickým cílovým skupinám. V současné době v EU předčasně ukončilo vzdělávání a odbornou přípravu více než 3,2 milionu mladých lidí (ve věku 18–24 let) a pouze 84,3 % (ve věku 20–24 let) dokončilo vyšší sekundární vzdělání. Mezi jednotlivými zeměmi i v jejich rámci stále existují značné rozdíly a mezi určitými skupinami populace přetrvávají nerovnosti: průměrný podíl osob, které předčasně ukončily vzdělávání a odbornou přípravu, je o 3,5 procentního bodu vyšší mezi mladými muži (11,4 %) než mezi mladými ženami (7,9 %) a existuje výrazné znevýhodnění mladých lidí narozených v zahraničí a účastníků vzdělávání žijících v konkrétních předměstských, venkovských a odlehlých oblastech. Socioekonomické zázemí účastníků vzdělávání má na předčasné odchody ze vzdělávání a odborné přípravy celkově silný dopad.

Od přijetí doporučení Rady v roce 2011 o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky se na evropské úrovni a v členských státech vykonalo značné množství práce. Nezávislé posouzení provádění doporučení vykresluje celkově pozitivní obraz dopadu tohoto doporučení a souvisejících nástrojů politiky EU (mechanismy monitorování a podávání zpráv v rámci evropského semestru; vzájemné učení a spolupráce mezi členskými státy v rámci ET 2020; financování, zejména prostřednictvím programu Erasmus+ a evropských strukturálních a investičních fondů; investice do výzkumu a komunikace). V rámci posouzení se dospělo k závěru, že provádění doporučení Rady přispělo ke snížení míry předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy na úrovni EU (ze 13,4 % v roce 2011 na 9,7 % v roce 2021) a podpořilo změny ve vzdělávacích institucích a politikách.

V této souvislosti Komise předkládá návrh doporučení Rady k iniciativě Cesty ke školnímu úspěchu. Navrhovaným doporučením bude zrušeno a nahrazeno doporučení Rady z roku 2011 o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky, přičemž bude vycházet ze zkušeností získaných při jeho provádění. Od přijetí doporučení Rady z roku 2011 čelí evropské země novým situacím, výzvám a příležitostem, které hluboce ovlivňují systémy vzdělávání a odborné přípravy, mezi něž patří rostoucí počet migrantů školního věku přicházejících do EU ze zemí mimo EU, včetně uprchlíků, a pandemie COVID-19. V politických debatách se markantně projevily obavy ze zhoršujícího se vývoje v oblasti základních dovedností (jak ukázaly výsledky šetření PISA 2018). Výzkum v oblasti vzdělávání přinesl nové poznatky a politická spolupráce na úrovni EU upozornila na mezery a oblasti vyžadující další úsilí. Proto je vhodné doporučení Rady z roku 2011 přezkoumat, aktualizovat a zlepšit. Nový návrh má širší rozsah, protože se zabývá současně dvěma cíli na úrovni EU, které se týkají základních dovedností a předčasného odchodu ze vzdělávání a odborné přípravy. To svědčí o doplňkovosti těchto dvou výzev, jejich spouštěčů a opatření k jejich zvládnutí. Kromě toho návrh rozšiřuje perspektivu tak, aby se zabývala dalšími aspekty, které dosud nebyly pokryty a které mají velký dopad na výsledky vzdělávání, jako jsou například pocit osobní pohody ve škole.

Výsledky vzdělávání, pokud jde o znalosti, dovednosti a postoje získané během školní docházky, jsou významným ukazatelem toho, jak vyvážený, zdravý a úspěšný bude mít člověk život v dospělosti. Tyto výsledky, měřené z hlediska „výsledků v oblasti vzdělávání“ a „dosaženého vzdělání“, pokládají základy dalšího učení, budoucího zaměstnání a plnohodnotného života. Získání základních dovedností (čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti) má pro akademický a osobní rozvoj účastníků vzdělávání zásadní význam, přičemž dovednosti a kompetence získané ve vyšším sekundárním vzdělávání jsou stále více považovány za minimální kvalifikaci pro zaměstnání nebo za základ pro další vzdělávání a plnohodnotný život. Socioekonomické vzorce a stratifikace však mají silný vliv na vzdělávací zkušenosti a výsledky jednotlivců; ti, kteří pocházejí ze znevýhodněného prostředí, jsou nadměrně zastoupeni mezi účastníky vzdělávání s nedostatečnými výsledky a je pravděpodobnější, že ze vzdělávání a odborné přípravy odejdou bez vyšší sekundární kvalifikace. Proto jsou snížení podílu žáků s nedostatečnými výsledky v základních dovednostech a boj proti předčasným odchodům ze vzdělávání a odborné přípravy klíčovými cíli evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Ve sdělení Komise o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 se jako stěžejní iniciativa, jejímž cílem je posílit inkluzivní rozměr vzdělávání, což je stejný cíl, jenž je uveden v závěrečné zprávě Konference o budoucnosti Evropy z května 2022, která požaduje „inkluzivní Evropský prostor vzdělávání, kde mají všichni občané rovný přístup ke kvalitnímu vzdělání…“, uvádí iniciativa „Cesty ke školnímu úspěchu“. Tato iniciativa klade důraz na zlepšování výsledků při získávání základních dovedností a na zvyšování počtu osob se středoškolským vzděláním. Usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) tuto akci podporuje a stanovuje cíle na úrovni EU pro rok 2030: podíl 15letých žáků se slabými výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách by měl být nižší než 15 % a podíl osob předčasně ukončujících vzdělávání a odbornou přípravu nižší než 9 %.

Významnou roli při vytváření spravedlivějších, inkluzivnějších a lépe prosperujících společností v Evropě mohou a měly by hrát systémy vzdělávání a odborné přípravy. Vzdělávání může posílit sociální soudržnost a zvýšit odolnost ekonomiky EU: výzkum ukazuje, že přístup dětí a mladých lidí z nízkopříjmových skupin ke kvalitnímu vzdělání pomáhá řešit nezaměstnanost a přerušit mezigenerační přenos chudoby. Těchto cílů však lze dosáhnout pouze tehdy, budou-li systémy vzdělávání a odborné přípravy skutečně spravedlivé a inkluzivní. Školy musí zajistit, aby všichni účastníci vzdělávání měli příležitost uspět a dosáhnout svého potenciálu, bez ohledu na své osobní vlastnosti, rodinné, kulturní a socioekonomické zázemí. To je vyjádřeno v zásadách 1 a 11 evropského pilíře sociálních práv.

Krize COVID tyto problémy ještě více prohloubila. Přestože k posouzení dlouhodobých dopadů dlouhotrvajícího přerušení školní docházky na učení a akademický vývoj bude zapotřebí více času a práce, několik předběžných studií naznačuje, že krize mohla ztížit pokrok účastníků vzdělávání a zvýšit pravděpodobnost, že ti, kterým hrozí odchod ze školy, z ní skutečně odejdou. Naznačují také, že krize měla negativní dopady na osobní pohodu účastníků vzdělávání, mimo jiné v důsledku zvýšeného stresu a úzkosti vyplývajících z izolace a nedostatku kontaktů s vrstevníky, zvýšeného vystavení domácímu násilí a omezeného přístupu k základním službám. Během omezení volného pohybu osob pravděpodobně nejvíce utrpěly sociálně a ekonomicky marginalizované děti, které již před pandemií dosahovaly nižších průměrných výsledků, mimo jiné kvůli chybějícímu přístupu k internetu nebo elektronickým zařízením potřebným pro virtuální výuku. V důsledku toho se mohl podíl účastníků vzdělávání se špatnými výsledky v Evropě během pandemie značně zvýšit. Stejně tak se očekává, že v nadcházejících letech poroste počet osob předčasně odcházejících ze vzdělávání a odborné přípravy, i když se to ve statistikách projeví až za několik let.

Závěry mezinárodního výzkumu a zpětná vazba získaná v rámci konzultačního procesu předcházejícího tomuto návrhu potvrzují potřebu řešit studijní výsledky a dosažené vzdělání společně. Slabé výsledky v oblasti základních a digitálních dovedností a předčasné odchody ze vzdělávání a odborné přípravy jsou vzájemně propojené problémy vyvolané kombinací faktorů (individuálních, rodinných, sociálních, ekonomických a dalších). Jejich příčiny nejsou čistě vzdělávacího rázu: některé rysy systémů vzdělávání a odborné přípravy (jako je omezený přístup ke kvalitnímu předškolnímu vzdělávání a péči, předčasné zařazování do různých vzdělávacích programů, segregace, opakování ročníků, speciální vzdělávání atd.) mohou jejich výskyt dále zhoršovat, přičemž zvlášť negativní dopad mají na ty, kteří patří do více znevýhodněných skupin.

Nejnovější výsledky šetření PISA také vrhají světlo na další a stejně znepokojivé nedostatky ve vzdělávacích systémech, které mohou ovlivnit výsledky vzdělávání: osobní pohoda žáků ve škole (měřena jako pocit sounáležitosti žáků se školou) klesá a šikana/kyberšikana je rozšířená a na vzestupu. Šetření zdůrazňuje, že šikana ve škole má na osobní pohodu účastníků vzdělávání a jejich studijní výsledky zničující dopad a zvyšuje riziko předčasného ukončení školní docházky. Šetření rovněž potvrzuje, že zlepšení osobní pohody účastníků vzdělávání, včetně sociální a emoční výchovy a prevence šikany, je klíčem ke zlepšení výsledků vzdělávání. Emocionální pohoda a duševní zdraví u dětí a mladých lidí se staly v Evropě rovněž závažnou otázkou, přičemž přibližně 10 až 20 % školních dětí má problémy s duševním zdravím během školních let a u poloviny z nich se problémy, zejména úzkost a deprese, rozvinou před dosažením věku 14 let. Jedná se o závažný problém, který negativně ovlivňuje výsledky vzdělávání. Pokud školy samy nedokážou tyto problémy vyřešit, mohou pomoci řešit otázky osobní pohody a duševního zdraví ve spolupráci s místní komunitou a externími odborníky a agenturami.

Návrh doplňuje práci na mezinárodní úrovni. Přispívá k akcím podporujícím cíle udržitelného rozvoje OSN do roku 2030, zejména cíl SDG 4, jímž je Kvalitní vzdělávání. Návrh je v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením, jejíž článek 24 stanoví inkluzivní vzdělávací systémy. To koresponduje s Globální monitorovací zprávou o vzdělávání za rok 2020 pro oblast inkluze, kterou vydala OSN. Podporuje aktivity UNESCO týkající se násilí a šikany ve školách. Iniciativa Cesty ke školnímu úspěchu je v souladu s rámcem Learning Compass 2030 vytvořeným organizací OECD.

(4)V závěrečné zprávě Konference o budoucnosti Evropy občané požadují, aby Unie do roku 2025 vytvořila inkluzivní Evropský prostor vzdělávání, kde mají všichni občané rovný přístup ke kvalitnímu vzdělávání a celoživotnímu učení, a to i venkovských a vzdálených oblastech. Sdělení Komise z roku 2020 stanoví začleňování a rovnost pohlaví jako klíčový rozměr Evropského prostoru vzdělávání, kterého má být dosaženo do roku 2025, a vyzývá k oddělení výsledků vzdělávání od socioekonomického postavení. Rada se shodla na tom, že do roku 2030 by měl být podíl patnáctiletých žáků s nedostatečnými výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách nižší než 15 %, a zavázala se snížit podíl osob předčasně odcházejících ze vzdělávání a odborné přípravy na méně než 9 %.

(11)Rada přijala v roce 2011 doporučení o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky. Na evropské a vnitrostátní úrovni bylo při provádění doporučení uskutečněno značné množství práce, zejména prostřednictvím vzájemného učení a výměny osvědčených postupů mezi členskými státy v rámci ET 2020 pro politickou spolupráci. Široká škála zdrojů, příkladů úspěšných opatření a materiálů je k dispozici online prostřednictvím Evropského souboru nástrojů pro školy a souboru nástrojů odborného vzdělávání a přípravy Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) pro řešení předčasných odchodů. Nezávislé hodnocení provádění doporučení, které bylo zveřejněno v roce 2019, jasně ukazuje, že toto doporučení Rady a doprovodný soubor nástrojů politiky EU podpořily transformaci ve vzdělávacích institucích a politikách a snížení míry předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy. Zdůrazňuje také oblasti, ve kterých je zapotřebí další práce.

(12)Program Erasmus+ podpořil několik nadnárodních projektů zaměřených na začleňování v různých vzdělávacích sektorech, které se zabývají slabými výsledky a předčasnými odchody ze vzdělávání a odborné přípravy. Začleňování je jednou z hlavních priorit programu Erasmus+ pro období 2021–2027. Program také zahrnuje specifickou politickou prioritu pro řešení speciálních potřeb, předčasného odchodu ze vzdělávání a nízké úrovně základních dovedností, což umožňuje zúčastněným stranám získat finanční prostředky z programu Erasmus+ na provádění politických doporučení.

(13)Evropské strukturální a investiční fondy (ESIF) na období 2014–2020 zmobilizovaly značné investice na boj proti předčasným odchodům ze vzdělávání a odborné přípravy a podpořily řadu rozsáhlých projektů v souladu s doporučením Rady z roku 2011. Evropský sociální fond plus podporuje jednotlivce, regiony a členské státy, které čelí rozdílným výzvám – od zotavení se z pandemie COVID-19 po splnění cílů EU v oblasti zaměstnanosti, sociálního začleňování, vzdělávání a klimatu. Využití k programování zásahů v rámci ESIF a fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 vychází mimo jiného z doporučení pro jednotlivé země vydaných v rámci evropského semestru.

(14)Nástroj pro technickou podporu nabízí členským státům možnost získat na požádání podporu pro individualizované reformy v různých oblastech, jako je například zlepšení výsledků vzdělávání dětí, zlepšení předškolního vzdělávání a péče, stanovení vnitrostátních strategií a akčních plánů na řešení a prevenci předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy, vývoj nástrojů na podporu náboru a profesního rozvoje učitelů, nebo pro přípravu a zavádění reformy vzdělávacího programu. Nástroj pro technickou podporu a program na podporu strukturálních reforem, který mu předcházel, využilo několik členských států k podpoře reforem zaměřených na prevenci předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy, zejména pokud jde o děti ve zranitelném postavení.

(15)Děti a dospívající potřebují k dosažení pozitivních výsledků ve škole i v životě vyvážený soubor kognitivních, sociálně-emocionálních kompetencí. Doporučení Rady o klíčových kompetencích pro celoživotní učení vymezuje osobní a sociální kompetence a kompetence k učení. Zahrnuje to schopnost vyrovnávat se s nejistotou a složitými situacemi, rozvíjet svou fyzickou a emocionální pohodu, udržovat si tělesné a duševní zdraví, rozvíjet spolupracující a pozitivní vztahy a vést do budoucna orientovaný život s vědomím významu zdraví a zvládat přitom konflikty v inkluzivním a podpůrném prostředí.

(16)V závěrech Rady o evropských učitelích a školitelích pro budoucnost se uznává, že učitelé, školitelé a vedoucí pracovníci škol jsou nenahraditelnou hnací silou vzdělávání a odborné přípravy, a zdůrazňuje se potřeba dále rozvíjet a aktualizovat jejich kompetence. Ve sdělení o Evropském vzdělávacím prostoru a v usnesení Rady byla uznána zásadní úloha učitelů a školitelů.

(17)V doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče se zdůrazňuje, že přístup ke kvalitním službám předškolního vzdělávání a péče pro všechny děti přispívá k jejich zdravému vývoji a úspěchu ve vzdělávání, pomáhá snižovat sociální nerovnosti a zmenšuje kompetenční rozdíly mezi dětmi z různého socioekonomického prostředí.

(18)V doporučení Rady o smíšeném učení v zájmu vysoce kvalitního a inkluzivního primárního a sekundárního vzdělávání jsou podpořeny přístupy smíšeného (kombinovaného) učení, které kombinují prostředí školy a distančního vzdělávání, jakož i digitální a nedigitální vzdělávací nástroje s cílem vybudovat odolnější a inkluzivnější systémy vzdělávání a odborné přípravy. Tyto postupy umožňují poskytování lepší podpory žákům se specifickými potřebami nebo ze znevýhodněných skupin a zvyšování jejich motivace k učení prostřednictvím různorodých přístupů a nástrojů.

(19)Evropská agenda dovedností stanovuje akce k posílení udržitelné konkurenceschopnosti a budování odolnosti, aby bylo možné reagovat na krize a pomáhat jednotlivcům a podnikům rozvíjet další dovednosti a zvyšovat jejich kvalitu na základě zkušeností získaných během pandemie COVID-19. Doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost navrhuje obnovenou vizi politiky EU v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, která hraje klíčovou roli při prevenci a potírání předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy a při podpoře rovnosti příležitostí.

(20)Akční plán digitálního vzdělávání vymezuje opatření ke zlepšení digitálních dovedností a kompetencí pro digitální transformaci, jež mají zajistit, aby žádný účastník vzdělávání nebyl opomenut a aby absolventi měli kompetence potřebné na trhu práce. Předpokládá vypracování společných pokynů pro učitele a pedagogické pracovníky na podporu digitální gramotnosti a potírání dezinformací, aktualizaci Evropského rámce digitálních kompetencí a plánovaný návrh doporučení Rady o zlepšení poskytování digitálních dovedností ve vzdělávání a odborné přípravě. Akční plán rovněž podporuje odstranění rozdílů mezi muži a ženami v oblasti přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky.

(21)Doporučení Rady, kterým se zavádí evropská záruka pro děti, vyzývá členské státy, aby dětem v nouzi (tj. ohroženým chudobou nebo sociálním vyloučením, zejména Romům) zaručily účinný a bezplatný přístup ke vzdělání a školním činnostem. Strategie EU o právech dítěte vyzývá k budování inkluzivního a kvalitního vzdělávání. Nová strategie EU pro lepší internet pro děti vyzývá k vybudování digitálního prostředí, kde budou děti chráněny, respektovány a kde bude posíleno jejich postavení, a zdůrazňuje, že děti ve zranitelném postavení by měly mít stejné šance využít příležitostí digitální dekády.

(22)Nová generace strategií EU pro rovnost a rámců politiky začleňování přijatých v letech 2020 a 2021 klade značný důraz na prosazování spravedlnosti a začlenění a na boj proti diskriminaci ve vzdělávání s cílenou podporou poskytovanou nejvíce znevýhodněným a diskriminovaným osobám.

(23)Doporučení Rady o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi doporučuje usnadnit mladým lidem návrat do vzdělávání a odborné přípravy diverzifikací nabídky dalšího vzdělávání a případně zajistit validaci neformálního a informálního učení. Kromě toho iniciativa ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – stanovit si cíl, učit se, osvojit si dovednost, dosáhnout cíle) pomáhá znevýhodněným mladým lidem ve věku 18–30 let, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, aby našli cestu na trh práce ve své domovské zemi, a to kombinací podpory vzdělávání, odborné přípravy nebo zaměstnání s pracovní stáží v jiném členském státě EU s cílem zlepšit jejich dovednosti, znalosti a zkušenosti.

(24)Poučení vyvozená z provádění doporučení Rady z roku 2011 i nové poznatky z výzkumu a konzultací se zúčastněnými stranami vyžadují širší, inkluzivnější a systematičtější přístup k úspěchu ve škole, který by se současně zabýval cílem na úrovni EU týkajícím se základních dovedností a cílem v oblasti předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy a plně by začlenil aspekt osobní pohody. Takový přístup by měl zajistit rozvoj kompetencí nezbytných pro úspěch ve vzdělávání a v životě a vést ke smysluplné zkušenosti získané během vzdělávání, k zapojení, širšímu zapojení do komunity a k přechodu do stabilní dospělosti.

(25)Vzdělávání a odborná příprava v celé EU se musí systematicky zabývat cílem zlepšovat výsledky a snižovat míry předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy a cílem podporovat úspěch ve škole. Na systémové úrovni vyžaduje koordinovaná podpora dětí, mladých lidí a jejich rodin soudržnost politických opatření, koordinaci s ostatními relevantními oblastmi politiky (jako je zdravotnictví, sociální služby, zaměstnanost, bydlení, spravedlnost, migrace a integrace) a účinnou spolupráci mezi různými aktéry na všech úrovních (celostátní, regionální a místní úrovni i na úrovni školy). Souběžně s tím by měly být na školní úrovni podporovány celoškolní přístupy, které by zahrnovaly všechny oblasti činnosti (výuku a studium; plánování a řízení atd.), a mělo by docházet k zapojení všech klíčových subjektů: účastníků vzdělávání, vedoucích pracovníků škol, pedagogických a nepedagogických pracovníků, rodičů a rodin a místního i širšího společenství.

(26)Toto doporučení Rady plně respektuje zásadu subsidiarity a proporcionality,

DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:

1.Vyvinout nebo dále posílit do roku 2025 integrovanou a komplexní strategii vedoucí k úspěchu ve škole na vhodné úrovni, v souladu se strukturou jejich vzdělávacího systému a systému odborné přípravy, s cílem oddělit výsledky vzdělávání od socioekonomického postavení, podporovat inkluzi ve vzdělávání (včetně řešení segregace ve vzdělávání) a dále snižovat míry předčasných odchodů ze vzdělávání a odborné přípravy a zlepšovat výsledky v oblasti základních dovedností, jak je navrženo v politickém rámci v příloze. Zvláštní pozornost by měla být věnována osobní pohodě ve škole jako klíčové složce úspěchu ve škole. Taková strategie by měla zahrnovat opatření v oblasti prevence, zásahu a nápravy (včetně opatření nabízených jako součást záruky pro mladé lidi), měla by být založena na důkazech a kombinovat univerzální opatření s cílenými a/nebo individualizovanými opatřeními pro účastníky vzdělávání vyžadující dodatečnou pozornost a podporu v inkluzivním prostředí (jako jsou například účastníci vzdělávání se socioekonomickým znevýhodněním, migranti – včetně uprchlíků – nebo Romové, účastníci vzdělávání s viditelným postižením i s postižením, které vidět není, účastníci vzdělávání se speciálními vzdělávacími potřebami nebo s problémy v oblasti duševního zdraví). Taková strategie by měla být také založena na strukturované spolupráci mezi aktéry zastupujícími různé oblasti politiky, úrovně správy a úrovně vzdělávání, měla by zahrnovat přiměřené financování a měla by být doprovázena jasným plánem provádění a hodnocení.

2.Vyvinout a dále posilovat systémy sběru a sledování údajů na celostátní, regionální a místní úrovni, které umožní systematický sběr kvantitativních a kvalitativních informací o účastnících vzdělávání a také o faktorech, které ovlivňují výsledky učení, zejména o socioekonomickém prostředí. Tyto systémy musí být v souladu s ochranou osobních údajů a vnitrostátními právními předpisy. Měly by zajistit, že na různých úrovních politiky budou k dispozici rozčleněná data a informace o široké škále aspektů, které se budou využívat pro prevenci a včasnou intervenci, analýzu a tvorbu politik, řízení, monitorování a hodnocení výše uvedených strategií.

3.V kontextu integrované a komplexní strategie kombinovat opatření v oblasti prevence, zásahu a nápravy, jak jsou stanovena v rámci politiky v příloze, s cílem podporovat: