ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o úsilí členských států během roku 2012 při dosahování udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy /* COM/2014/0233 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o úsilí členských států během roku 2012 při dosahování udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy 1. Úvod Členské státy jsou odpovědné za dosažení stabilní a trvalé rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou svých loďstev a svými rybolovnými právy a za přijetí vhodných opatření pro zajištění této rovnováhy. Tento požadavek platí ve společné rybářské politice (SRP)[1] od roku 2002 a bude platit i v nové SRP[2] přijaté v prosinci 2013. Tato rovnováha přispívá k dosahování cílů SRP, zejména k maximálnímu udržitelnému výnosu (MSY), který zajišťuje, aby rybolovné činnosti byly dlouhodobě udržitelné z hlediska ochrany životního prostředí a aby byly v souladu s plněním cílů v oblasti ekonomické, sociální i v oblasti zaměstnanosti. Tato zpráva vychází ze zpráv členských států o jejich úsilí dosáhnout udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Členské státy by měly při přípravě svých zpráv používat pokyny Komise[3]. Používají se rovněž údaje shromážděné v rámci pro shromažďování údajů v odvětví rybolovu[4] (příloha I). Zprávy členských států posuzuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR)[5]. Z analýzy kapacity loďstev členských států vyplývá, že při dosahování rovnováhy s dostupnými rybolovnými právy došlo k určitému pokroku, i když pro zajištění toho, aby populace byly spravovány v souladu s cílem udržitelného výnosu, je třeba učinit ještě více. Ve své zprávě o úsilí členských států v roce 2011 uvedla Komise řadu prvků, které mají zlepšit analýzu rovnováhy. V uvedené zprávě byla představena řada ukazatelů týkajících se udržitelného a ekonomicky životaschopného provozu rybářského loďstva[6]. Patří mezi ně např. ukazatele zaměřené na to, zda loďstva: – spoléhají na odlov populací nad úrovní maximálního udržitelného výnosu, – dosáhla prahu rentability, – je jejich provoz ekonomicky udržitelný, – jsou nedostatečně vytížena, – nejsou aktivní. Tyto ukazatele byly opět využity při vypracování této zprávy. Kromě toho byl ještě přidán ukazatel týkající se populací vystavených vysokému biologickému riziku, na něž působí část loďstva, protože existovaly obavy, aby nebyl tento aspekt zanedbán. Stropy kapacity Každý členský stát musí zajistit, aby jeho rybolovná kapacita vyjádřená prostorností (GT) a výkonem (kW) dosahovala vždy maximálně stropů kapacity a výkonu stanovených v nařízení č. 1380/2013[7]. Stávající údaje v rejstříku rybářského loďstva EU ukazují, že všechny členské státy tyto úrovně dodržely. Celková rybolovná kapacita loďstva EU byla o 16,4 % nižší než stropy kapacity pro prostornost a o 10,4 % nižší než stropy výkonu (příloha 2). Podle rejstříku rybářského loďstva EU tvořilo k 31. prosinci 2012 loďstvo 76 023 plavidel s celkovou rybolovnou kapacitou 1 578 015 GT a 5 807 827 kW. Počet plavidel se snížil o 1,6 %, prostornost o 2 % a výkon motoru o 1 % (včetně plavidel zapsaných v nejvzdálenějších regionech (příloha 3)). Ke snižování rybolovné kapacity bylo v roce 2012 nejčastěji použito vyřazení z provozu s veřejnou podporou (příloha 4). Od 1. ledna 2007 do 31. července 2012 bylo z Evropského rybářského fondu rozděleno 464 milionů EUR, což odpovídá přibližně 3 700 plavidlům, která ukončila rybolov (příloha 5). Úplnost a kvalita zpráv členských států a ukazatelů kapacity Komise obdržela zprávy od všech 22 členských států. Celkově VTHVR zaznamenal oproti předchozím rokům trvalé zlepšování, pokud jde o konzistenci, úplnost a kvalitu zpráv (přílohy 1A a 1B). Pokynů Komise využívá pro analýzu více členských států, i když stále existuje několik států, které je dosud nepoužívají. Na základě údajů předložených členskými státy v rámci pro shromažďování údajů vypočetlo Společné výzkumné středisko (SVS) podle pokynů VTHVR technické, ekonomické a biologické ukazatele relevantní pro rovnováhu mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy (příloha 6). Analýza zahrnuje 434 částí loďstva, u kterých jsou k dispozici údaje alespoň pro jeden ukazatel. Týkají se 97 % udávané hodnoty vykládek uskutečněných v roce 2011. VTHVR poskytl pokyny ohledně výkladu těchto hodnot ukazatelů založených na rámci pro shromažďování údajů a Komise se jimi v této zprávě řídila. Kapacita loďstva v jednotlivých členských státech Tento oddíl obsahuje přehled stavu loďstva podle jednotlivých členských států, a to na základě zpráv členských států a zjištění VTHVR vycházejících z rámce pro shromažďování údajů. Belgie uvedla, že kapacita jejího loďstva se od roku 2003 snížila o 30 % z hlediska výkonu (kW) a o 38 % z hlediska hrubé prostornosti (GT). Kapacita loďstva se zdá být v rovnováze s rybolovnými právy. Nevyužívá se jen malé množství kapacity a rybolovných práv. Hodnocení VTHVR ukazuje, že plavidla o délce 18–40 m lovící vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla, používající vlečné sítě pro lov při dně a nevody spoléhala na odlov populací nad hranicí maximálního udržitelného výnosu. Plavidla o délce 24–40 m lovící vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla ohrozila biologicky dvě populace. Provoz plavidel o délce 18–24 m používajících vlečné sítě pro lov při dně, plavidel používajících nevody pro lov při dně a plavidel o délce 12–18 m lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla nebyl v roce 2011 ekonomicky udržitelný. Bulharsko uvedlo, že od jeho přistoupení došlo ke snížení počtu plavidel rybářského loďstva (–7 %), prostornosti (–14 %) i výkonu (–6 %). Využití kapacity, které je výrazně nízké u plavidel kratších než 12 m, se v roce 2012 zlepšilo ve všech částech loďstva. Činnost jednotlivých plavidel celkově vzrostla o 220 %. Vnitrostátní orgán již přijal opatření ke snížení počtu neaktivních plavidel a odstraňuje je z vnitrostátního rejstříku. Menší plavidla (kratší než 12 m) nebyla z ekonomického pohledu zisková, bude se proto pokračovat v jejich stahování a nahrazení většími plavidly lovícími pelagické druhy. Bulharsko došlo k závěru, že kapacita jeho loďstva mírně překračuje rámec rovnováhy s rybolovnými právy. Z hodnocení VTHVR vyplývá, že provoz 12–18m plavidel používajících tenatové a kotvené sítě a plavidel používajících aktivní a pasivní zařízení není ekonomicky udržitelný. Je zde stále značně velké neaktivní loďstvo (téměř 1 200 plavidel) a úroveň činnosti je u plavidel s aktivním i pasivním zařízením velmi nízká. Hodnoty ROFTA pro rok 2011 se jeví nezvykle nízké. Biologické ukazatele nejsou k dispozici. Kypr od roku 2004 kapacitu svého loďstva snížil (–65 % v GT a –20 % v kW). Úroveň vytížení plavidel byla nízká (méně než 53 %) u všech loďstev s výjimkou plavidel s vlečnými sítěmi pro lov při dně v mezinárodních vodách. Analýza ekonomických údajů za rok 2011 nebyla dokončena, ale údaje za rok 2010 ukázaly překapitalizování. Počet „plavidel s vlečnými sítěmi pro lov při dně v teritoriálních vodách“ se snížil nedávno a Kypr nemohl provést úplné hodnocení, nicméně došel k závěru, že v rovnováze zřejmě není drobný pobřežní rybolov a že 12–24m plavidla používající polyvalentní pasivní zařízení jsou přibližně v rovnováze. Kypr nepředložil údaje založené na rámci pro shromažďování údajů, takže hodnocení VTHVR není k dispozici. Německo oznámilo zřetelný trend snižování počtu plavidel, a to z 2 315 plavidel v roce 2000 na 1 549 v roce 2012. Rychlost snižování se zpomaluje. Ve srovnání s předchozím rokem se zmenšily čtyři části německého rybářského loďstva. Počet plavidel se snížil v roce 2012 o 31, což představuje snížení kapacity o 598 GT (–0,93 %) a 2,242 kW(–1,51 %). V absolutních číslech představovalo největší snížení vyřazení 16 rybářských plavidel se sítěmi na chytání ryb za žábry menších než 12 m. Počty plavidel lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla a vlečnými sítěmi (<=40 m) se snížily o více než 4 % u obou typů. Německo dospělo k závěru, že jeho kapacita a rybolovná práva jsou v rovnováze, i když jsou některé ukazatele činnosti nízké v důsledku rybolovu na částečný úvazek. Hodnoty ekonomických ukazatelů jsou negativní, ale Německo je toho názoru, že skutečné náklady na odpisy jsou nižší než oficiální náklady na odpisy, a výpočet ukazující, že loďstvo je dlouhodobě v ekonomické nerovnováze, proto není správný. Z hodnocení VTHVR vyplývá, že většina částí loďstva se spoléhá na nadměrně lovené populace, ale biologické ukazatele ukazují dopad pouze na populace ohrožené plavidly o délce 24–40 m lovícími pomocí vlečných sítí pro lov při dně a nevody. Zdá se, že z ekonomického pohledu je neudržitelný provoz plavidel o délce 10–12 m používajících pasivní zařízení, o délce 12–18m používajících vlečné sítě a nevody a o délce 24–40 m používajících kotvené sítě a plavidel > 40m, která loví pomocí vlečných sítí a nevodů. Nedostatečně jsou zřejmě využívána plavidla kratší než 12 m používající pasivní zařízení a plavidla o délce 18–24 m lovící vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla, což nelze vysvětlit sezónností dotyčného rybolovu. Pro rok 2011 je odpovídající údaj 65 %. Dánsko spravuje rybolovná práva na základě individuálních převoditelných kvót (ITQ) a podílů kvót plavidel (VQS), což vedlo k výraznému snížení počtu plavidel, prostornosti i výkonu. Většina částí loďstva zřejmě nebyla v roce 2011 dostatečně využívána, s výjimkou 12–24m plavidel lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla, a plavidel > 40 m lovících vlečnými sítěmi pro lov při dně a nevody. Většina plavidel < 12 m byla z ekonomického pohledu soustavně v situaci překapitalizování. Většina ostatních plavidel byla přibližně v situaci ekonomické rovnováhy. V období 2005–2011 vykazovalo mnoho loďstev běžné příjmy, které trvale nepokrývaly jejich náklady, a není jasné, jak tato plavidla nadále mohla pokračovat v činnosti. Ekonomické ukazatele a ukazatele vytížení plavidla naznačují nerovnováhu, zejména u plavidel < 12 m v Severním moři. Provoz plavidel < 10 m používajících vlečné sítě pro lov při dně a nevody, plavidel o délce 10–12 m používajících polyvalentní pasivní zařízení a plavidel o délce 12–18 m lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla nebyl ekonomicky udržitelný a uvedená plavidla spoléhala na nadměrně lovené populace. Navzdory značnému snížení kapacity v minulých letech ohlásilo Estonsko nerovnováhu, zejména u plavidel o celkové délce > 12 m. Během roku 2012 bylo loďstvo redukováno o 4 plavidla. Výkon a hrubá prostornost se u této části loďstva snížily o 6 %. Existuje mnoho (asi 1 300) malých plavidel, která loví v pobřežních vodách sledě obecného, okouna a platýse bradavičnatého, ale pokud jde o rovnováhu, není situace těchto plavidel jasná. Estonsko ve své zprávě nerozdělilo rejstřík rybářského loďstva na části. Zavedlo systém ITQ, který by měl vést ke zlepšení rovnováhy. Ekonomická analýza provedená Estonskem ukazuje, že od roku 2010 byl odlov plavidly všech délkových tříd ekonomicky udržitelný. Hodnocení VTHVR ukazuje, že plavidla o délce 10–12 m používající polyvalentní pasivní zařízení spoléhala na odlov populací nad hranicí maximálního udržitelného výnosu. Řecko nepředložilo posouzení rovnováhy, nevyhodnotilo svou politiku týkající se loďstva ani neposkytlo údaje v rámci pro shromažďování údajů. Uvedlo, že rybolovné činnosti a biologická situace lovných populací zůstaly oproti předchozímu roku beze změn. Srovnání údajů obsažených ve zprávách z let 2011 a 2012 ukazuje na snížení počtu o 632 plavidel. V období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2012 se počet plavidel v loďstvu snížil o 3 019 (15,84 %) a kapacita klesla o 21,57 % u hrubé prostornosti (GT) a o 21,71 % u výkonu motoru (kW). Řecko nepředložilo údaje v rámci pro shromažďování údaje, a tudíž VTHVR a SVS nemohly vypočítat a posoudit příslušné ukazatele. Španělsko pokračovalo v roce 2012 ve snižování rybolovné kapacity. V roce 2012 došlo k 429 trvalým vyřazením z rejstříku, u 147 z nich byla poskytnuta státní podpora. V roce 2012 bylo aktivních asi 85 % loďstva. Španělsko je toho názoru, že u malých loďstev v pobřežních vodách panuje určitá nerovnováha (1 280 neaktivních plavidel), ale rybářské loďstvo v mezinárodních vodách (32 neaktivních plavidel) je v rovnováze nebo má nižší kapacitu, než je nezbytné pro dostupná rybolovná práva. Z hodnocení VTHVR vyplývá, že jedinými dostupnými údaji v rámci pro shromažďování údajů ze Španělska byly ekonomické údaje za rok 2011. Situace je různorodá, mnoho loďstev je v nepříznivé ekonomické situaci, některé v pozitivní a některá loďstva se pohybují někde na pomezí. Počet plavidel Finska se v letech 1995 až 2012 neustále snižoval. V roce 2012 došlo ke zvýšení prostornosti (zejména u pobřežního rybolovu), ale zároveň ke snížení výkonu motoru. Finsko považuje situaci svého loďstva za přijatelnou a v rovnováze s rybolovnými právy. Nepoužilo ve své zprávě pokyny VTHVR ani neuvedlo jiné ukazatele pro hodnocení kapacity ve vztahu k rybolovným právům. VTHVR nemohl identifikovat jednoznačné trendy v ekonomických ukazatelích. Technický ukazatel vykazuje nízké či velmi nízké průměrné vytížení plavidel. Biologické ukazatele nebyly k dispozici. Francie se domnívá, že situace ve většině jejích rybolovných oblastí je stabilní a v rovnováze s rybolovnými právy. Bylo toho dosaženo po několika po sobě následujících letech přizpůsobování loďstva. Mnoho plavidel se zaměřuje na druhy, na něž se nevztahují kvóty a pro něž není k dispozici biologické posouzení, a nebylo možno vypočítat ani biologické ukazatele ani technický ukazatel. Francie vyřadila v roce 2012 z provozu 192 plavidel, z toho 74 na zámořských územích. Ze 192 plavidel jich bylo 46 z provozu vyřazeno za pomoci veřejných prostředků (6 z nich ve Francouzské Guyaně). U většiny loďstev ve Středozemním moři nebyly k dispozici žádné biologické ukazatele. V Atlantiku se většina loďstev spoléhala na nadměrně lovené populace, s výjimkou plavidel pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi > 40 m. Ekonomické údaje nebyly z velké části k dispozici nebo nebyly jednoznačné. Irsko uvedlo, že ve srovnání s předchozím rokem se rybolovná kapacita zvýšila o 1,29 % v GT a o 2,25 % v kW, avšak že loďstvo zůstalo na své referenční úrovni. Z ekonomických ukazatelů vyplývá, že se v posledních letech zlepšila hospodářská výkonnost loďstva, že je loďstvo v současnosti ziskové z krátkodobého i dlouhodobého pohledu a že není překapitalizované. Hodnocení VTHVR ukazuje, že plavidla o délce 10–18 m lovící na dlouhou lovnou šňůru, plavidla > 18 m používající vlečné sítě pro lov při dně a nevody a plavidla pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi > 24 m se spoléhala na nadměrně lovené populace a ohrozila biologicky až 6 populací. Technický ukazatel naznačuje nízké vytížení plavidel. Existuje mnoho neaktivních plavidel (13 až 40 %). Itálie uvedla, že se v roce 2012 počet jejích plavidel snížil o 2,23 % a kapacita loďstva o 5,8 % v GT a 3,5 % v kW. Itálie ve své zprávě nepoužila pokyny ani neuvedla jiné ukazatele pro posouzení kapacity ve vztahu k rybolovným právům. Vzhledem k nedostatku údajů nemohla Itálie posoudit rovnováhu svého loďstva. Hodnocení VTHVR ukazuje, že provoz plavidel o délce 12–24 m lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla, plavidel o délce 24–40 m používajících vlečné sítě pro lov při dně a nevody a plavidel > 40 m lovících pomocí košelkových nevodů nebyl ekonomicky udržitelný, nicméně mnohá jiná plavidla vykázala značnou ziskovost. Ukazatele vytížení plavidel poukazují na několik případů nerovnováhy. Biologické ukazatele nebyly v mnoha případech k dispozici. Pokud ano, vykazovaly nadměrný rybolov. Loďstvo Litvy se zredukovalo v roce 2012 o tři plavidla. Kapacita se snížila o 18 025 GT (55 %) a 19 982 kW (53,9 %). Loďstvo většinou loví populace, které nejsou nadměrně loveny a jsou v rovnováze vůči populacím tresky obecné ve východní části Baltského moře, sledě obecného a šprota obecného. Loďstvo bylo v roce 2011 obecně ziskové. Hodnocení VTHVR ukazuje na nízké vytížení veškerého loďstva s výjimkou plavidel o délce 24–40 m pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi. Plavidla >40 m lovící pelagické druhy vlečnou sítí ohrozila biologicky jednu populaci. Lotyšsko snížilo svou kapacitu od roku 2004 o 20 % co do počtu, o 24 % v GT a o 31 % v kW. Lotyšsko má za to, že ukazatele využití kapacity nevykazují u všech částí loďstva žádnou významnou nerovnováhu a že odvětví rybolovu je ziskové. Hodnocení VTHVR ukazuje na závislost na odlovu nadměrně lovených populacích plavidly < 10 m s polyvalentním pasivním zařízením a plavidly o délce 12–18 m pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi. Tato plavidla mají i nízké vytížení. Malta ohlásila u svého loďstva neuspokojivé výsledky za rok 2011. V roce 2012 nebyly k dispozici žádné průkazné výsledky vzhledem k chybějícími ekonomickým i sociálním údajům. Maltské orgány v současné době prověřují správnost informací z rejstříku rybářského loďstva. Hodnocení VTHVR naznačuje, že provoz většiny plavidel loďstva, u nichž byly údaje k dispozici, nebyl ekonomicky udržitelný, s výjimkou 12–18m plavidel lovících pomocí košelkových nevodů a 18–24m plavidel s „jiným aktivním zařízením“. U všech plavidel byla úroveň vytížení nízká. Biologické ukazatele nebyly obvykle k dispozici. Nizozemsko uvedlo, že kapacita jeho loďstva je přibližně v rovnováze s jeho rybolovnými právy a biologické ukazatele naznačují, že jeho rybářské loďstvo využívá populace, které nejsou loveny nadměrně. Podle ekonomických ukazatelů nejsou zisková nizozemská plavidla lovící pelagické druhy. Plavidla lovící druhy žijící při dně, jejichž délka přesahuje 24 m, byla zisková a jejich ziskovost se zvýšila. Hodnocení VTHVR ukazuje, že všechna plavidla, u nichž byly k dispozici biologické ukazatele, se v průměru spoléhala na nadměrně lovené populace. Provoz plavidel o délce nad 40 m pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi a plavidel o délce 18–24 m lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla zřejmě nebyl ekonomicky udržitelný, i když jiná plavidla vykázala dobré výsledky. Polsko uvedlo, že v roce 2012 opustilo loďstvo osm plavidel (250 GT a 980 kW). Nedokázalo určit, zda bylo dosaženo rovnováhy. Polsko se domnívá, že provoz veškerého jeho loďstva byl ekonomicky udržitelný s výjimkou plavidel o délce 10–18 m lovících na dlouhou lovnou šňůru. Hodnocení VTHVR ukazuje, že 12–18m plavidla používající háčky jsou ekonomicky nezisková. Všechna plavidla mají nízkou úroveň vytížení s výjimkou částí loďstva používajících vlečné sítě pro lov při dně a nevody a plavidel > 40 m lovících pelagické druhy vlečnými sítěmi. Biologické ukazatele nebyly k dispozici. Portugalsko dospělo k závěru, že kapacita jeho loďstva je v rovnováze s jeho rybolovnými právy. Technické ukazatele pro plavidla s košelkovými nevody však ukázaly relativně nízkou úroveň vytížení. Biologické ukazatele nebyly ve většině případů k dispozici. Hodnocení VTHVR ukazuje, že plavidla o délce pod 12 m lovící na dlouhou lovnou šňůru, plavidla < 12 m lovící pomocí drapáků a plavidla o délce 10–12 m používající aktivní a pasivní zařízení jsou ekonomicky nezisková. Mnoho plavidel mělo nízkou úroveň vytížení. Rumunsko oznámilo velmi nízkou úroveň vytížení plavidel a závislost na nadměrně lovených populacích. K dispozici byly pouze omezené biologické a ekonomické údaje. VTHVR došel k závěru, že úroveň vytížení plavidel je nízká. Švédsko oznámilo v období 2008 až 2012 pokles počtu plavidel o 12 %. Loďstvo je závislé na populacích, které jsou loveny udržitelným způsobem, a jeho činnost se jeví jako ekonomicky udržitelná. Určitou nerovnováhu lze pozorovat u některých částí loďstva. VTHVR došel k závěru, že ekonomicky neudržitelný je provoz plavidel o délce pod 18 m s kotvenými sítěmi. Na nadměrně lovené populace spoléhalo devět loďstev, nicméně ukazatel ohrožených populací nebyl k dispozici. Dostupnost údajů byla u mnohých loďstev nedostatečná. Slovinsko nahlásilo u mnoha částí loďstva nízkou úroveň vytížení a jako důvod uvedlo spíše než nerovnováhu závislost na stěhovavých rybích populacích a pracovní poměr na částečný úvazek. V roce 2012 se slovinské loďstvo zredukovalo o 35 % v GT a 16,83 % v kW. Celkový počet vykládek se od roku 2011 do roku 2012 snížil o 54 %. Provoz plavidel < 6 m používajících tenatové a kotvené sítě nebyl ekonomicky udržitelný, ale u ostatních částí loďstva se zdá být udržitelný. VTHVR došel v hodnocení k závěru, že plavidla < 12 m lovící druhy žijící při dně kotvenými sítěmi a plavidla o délce 24–40 m lovící pelagické druhy vlečnými sítěmi nejsou ekonomicky zisková, ale plavidla o délce 12–18 m lovící košelkovými nevody jsou zisková a jejich provoz je udržitelný. Úroveň vytížení plavidel byla nízká. Biologické ukazatele nebyly k dispozici. Spojené království oznámilo nárůst kapacity u plavidel lovících měkkýše a korýše (zejména hřebenatky), zatímco obecně došlo ke snížení kapacity u plavidel lovících vlečnými sítěmi druhy žijící při dně. Spojené království nevypočetlo ukazatele ani nevyvodilo závěry týkající se rovnováhy mezi loďstvem a jeho rybolovnými právy. Hodnocení VTHVR naznačuje, že provoz většiny loďstva byl ekonomicky udržitelný s výjimkou plavidel < 10 m a o délce 12–18 m lovících vlečnými sítěmi pomocí výložníků na bocích plavidla a plavidel < 10 m lovících na dlouhou lovnou šňůru. Biologické ukazatele nebyly ve většině případů k dispozici, ale plavidla o délce 18–40 m používající vlečné sítě pro lov při dně a nevody vystavila vysokému biologickému riziku pět populací. Mnohá menší plavidla (pod 18 m) vykazovala nízkou úroveň vytížení. Plavidla o délce 40 m lovící košelkovými nevody spoléhala na odlov populací nad hranicí maximálního udržitelného výnosu. Závěry I když je třeba pokračovat v úsilí, bylo od roku 2002 při snižování nerovnováhy mezi kapacitou loďstev a rybolovnými právy dosaženo určitého pokroku. Kombinace různých trendů mezi částmi loďstev neumožňuje závěry o trendech rovnováhy mezi kapacitou a rybolovnými právy zevšeobecnit pro celou EU. Některé populace jsou loveny nad úroveň odpovídající maximálnímu udržitelnému výnosu a některé části loďstev jsou na těchto populacích ekonomicky závislé. Mnohé členské státy mají nízkou úroveň vytížení plavidel. Komise na základě výsledků analýzy výboru VTHVR konstatuje, že aktivní opatření pro úpravu kapacity loďstva přijatá členskými státy jsou stále zapotřebí, aby se usnadnilo dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu stanoveného v rámci nové společné rybářské politiky. Povinnost členských států uvést během určité doby rybolovnou kapacitu jejich loďstev do souladu s jejich rybolovnými právy zůstává zachována, a v rámci nové SRP je ještě posílena. Kromě stávajících povinností budou muset členské státy do svých zpráv začlenit akční plán pro ty části loďstva, u nichž byla zjištěna strukturální nerovnováha. V akčním plánu musí členské státy stanovit cíle úpravy a nástroje pro dosažení rovnováhy. Musí také uvést jasný časový rámec pro provádění akčního plánu. Tato dodatečná povinnost může být dalším příspěvkem k (rychlejšímu) dosažení rovnováhy. Akční plány povedou k větší transparentnosti cílů a opatření členských států zaměřených na nápravu nerovnováhy a časový rámec pro dosažení rovnováhy umožní podrobně sledovat pokrok členských států při provádění plánu. V rámci nové SRP může prokazatelně chybějící závazek členských států, že uvedou kapacitu loďstva a rybolovná práva do rovnováhy, vést k pozastavení či přerušení příslušné finanční pomoci Unie členskému státu na některé výdaje v rámci nového Evropského námořního a rybářského fondu. Při sledování situace sehrají v této souvislosti zásadní roli budoucí zprávy a akční plány členských států. Kombinace zpřísněných povinností členských států a související finanční podmíněnosti by měla během určité doby zajistit postupné přizpůsobení kapacity loďstev rybolovným právům. Komise bude nadále pečlivě sledovat tento pokrok s ohledem na cíle společné rybářské politiky obecně a na řízení rybolovné kapacity zvláště. Příloha 1 A: Kvalita informací 1. Kvalitativní a deskriptivní informace Následující tabulka ukazuje jednotlivé oddíly zpráv těch členských států, které zaslaly omezené informace. Příslušné oddíly jsou označeny křížkem (X). || Vztah mezi loďstvem a rybolovem || Vývoj loďstva || Popis programů snížení intenzity rybolovu || Vliv programů snížení intenzity rybolovu || Hodnocení systému řízení loďstva || Plány na zlepšení systému řízení loďstva || Informace o dodržování režimu vstupu/výstupu || Změny administr. postupů || Posouzení rovnováhy DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Zdroj: Tabulka 3.2 zprávy VTHVR-13-11 „Hodnocení vnitrostátních zpráv o úsilí členských států dosáhnout rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy“. 2. Kvantitativní informace Vyhodnocení závislosti loďstva na odlovu populací nad hranicí maximálního udržitelného výnosu závisí na dostupnosti kvantitativních posouzení stavu populací ryb. Ve Středozemním moři a v Černém moři je biologické hodnocení zatím ve většině případů pro analýzu biologické udržitelnosti na základě loďstev nedostatečné. To platí i pro mnoho loďstev lovících populace v oblastech ICES VI, VII, VIII a IX. Informace o výnosu dlouhodobých hmotných aktiv (ROFTA) a o poměru mezi běžnými příjmy a příjmy pokrývajícími náklady (CR/BER)[8] u některých členských států chyběly nebo nebyly úplné. Informace o počtu neaktivních plavidel poskytla většina členských států, nicméně ani tyto informace nebyly úplné. Většina členských států uvedla hodnoty technického ukazatele (průměrný počet dní na moři plavidla děleno maximálním počtem dnů na moři, které má loďstvo k dispozici), ale tyto informace nebyly úplné. Sedm členských států ve svých vnitrostátních zprávách hodnoty technického ukazatele neposkytlo. Příloha 1 B: Kvalita informací[9] Součet bodového hodnocení členských států vyjádřený jako procentní podíl z maximálního bodového hodnocení v jednotlivých letech. Zdroj: Obrázek 3.1 zprávy VTHVR-13-11 „Hodnocení vnitrostátních zpráv o úsilí členských států dosáhnout rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy“. Výše uvedená tabulka ukazuje, že od roku 2008 se výroční zprávy členských států zlepšily jak z hlediska úplnosti, tak kvality údajů. Příloha 2: Tabulka 2.1: Dodržování stropu vstupu/výstupu k 31. prosinci 2012 (kromě nejvzdálenějších regionů) || GT || kW GT || MAX GT || A/B || kW || MAX kW || C/D A || B || C || D ke dni 31/12/2012 || ke dni 31/12/2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31/12/2012 || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Zdroj: Rejstřík rybářského loďstva EU – Řízení loďstva – Režim vstupu/výstupu – Statistické údaje, 15. 10. 2013. Příloha 3: Tabulka 3.1 Přehled vývoje situace u loďstev členských států v roce 2012 (kromě nejvzdálenějších regionů) || GT || kW || || || N || GT || kW || N || GT || kW || Δ N (%) || Δ GT (%) || Δ kW (%) 31/12/2011 || 31/12/2012 || Δ 2011–2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15,059 7,061 4,247 64,236 65,177 362,781 15,157 16,386 151,972 79,638 65,173 164,668 27,186 33,789 7,998 145,271 33,399 85,992 628 623 30,637 200,937 || 47,554 61,336 45,664 147,292 230,131 819,429 46,570 170,681 694,670 461,531 197,648 1,019,161 34,389 51,203 76,660 331,306 81,944 296,196 6,153 8,812 173,377 806,120 || –3,5 % 1,3 % –0,6 % –1,9 % –1,5 % –3,3 % 47,3 % –2,7 % –1,5 % –3,9 % 7,5 % –2,5 % –2,6 % –2,2 % –1,0 % 14,6 % 1,0 % –0,9 % –61,2 % –5,4 % 1,8 % –0,4 % || –1,7 % –4,2 % 0,8 % –0,1 % 1,0 % –2,9 % 6,1 % 2,2 % –1,3 % –5,0 % 9,4 % –6,1 % –39,9 % –2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % –1,0 % –32,8 % –37,8 % 3,4 % –0,7 % || –3,2 % 0,0 % 0,7 % –0,7 % –1,0 % –2,7 % 19,7 % –0,3 % –0,9 % –4,5 % 8,4 % –3,6 % –36,7 % –2,8 % –1,1 % 14,9 % –1,1 % –1,1 % –20,2 % –18,1 % 1,7 % –0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76 023 || 1 578 015 || 5 807 827 || –1,6 % || –2,0 % || –1,0 % Zdroj: Rejstřík rybářského loďstva EU – Pokročilé vyhledávání, 15. 10. 2013. Příloha 4 Tabulka 4.1 Závazky ERF týkající se trvalého zastavení rybolovných činností (2007 až 31. 5. 2013) || % S || NS || % R || NR || % (S + R) || S + R BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57 CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 EU CELKEM || 17,6 % || 3976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3976 Zdroj: Údaje členských států byly předloženy na formální žádost GŘ MARE o předložení souhrnných údajů ERF za období od 1. ledna 2007 do 31. května 2013. % s: Procento dosavadních závazků ERF týkajících se vrakování. NS: Počet provedených vrakování (plavidel). R%: Procento závazků ERF týkajících se přeřazení plavidel. NR: Počet přeřazení (plavidel). %S + %R: Celkový podíl vrakování + přeřazení. Příloha 5 Závazky ERF v období 1/01/2007–31/07/2012 Opatření || Počet operací || Náklady celkem || Vnitrostátní příspěvek z veřejných zdrojů || Příspěvek z ERF || Účast ERF v porovnání s celkovou účastí čl. států v % || Účast ERF v porovnání s celkovým přídělem z ERF 1.1: Trvalé zastavení rybolovných činností || 3 691 || 840 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Opatření 1: Vrakování || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Opatření 2: Přeřazení na jiné činnosti než rybolov || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2: Dočasné zastavení rybolovných činností || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Opatření 1: Údaj 1: Počet rybářů/den || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Opatření 1: Údaj 2: Dotčená plavidla, pokud je to vhodné || 6 359 || 38 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0,87 % || 0,49 % 1.3: Investice do rybářských plavidel a selektivnosti || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Opatření 5: Zlepšení energetické účinnosti || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Opatření 6: Zlepšení selektivity || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Opatření 7: Výměna motoru || 523 || 17 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Opatření 8: Výměna zařízení || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4: Drobný pobřežní rybolov || – || – || – || – || 0,00 % || 0,00 % 1.5: Socioekonomické vyrovnání za správu loďstva || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Údaj 3: Celkový počet rybářů dotčených předčasným odchodem z odvětví rybolovu || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Závazky ERF vůči členským státům celkem || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % Chybějící členské státy: BE (údaje do 1. června 2012), FR (rozdělení nebylo k dispozici). Celkový příděl z ERF 4 302 229 775,00. Účast členských států v ERF celkem 2 422 797 726,39 Příloha 6 Ukazatele používané výborem VTHVR Ukazatel udržitelné míry odlovu má měřit, do jaké míry loďstvo spoléhá na nadměrně lovené populace. Tento ukazatel nezohledňuje skutečnost, že některé populace ve smíšených úlovcích mohou být s větší či menší závažností loveny nadměrně nebo mohou být vyčerpávány, ani nebere v úvahu rozsah vlivu jiných loďstev na využívání zdrojů. Používají se dva „ukazatele ekonomické udržitelnosti“. Výnos z dlouhodobých hmotných aktiv (ROFTA), náhradní veličina za návratnost investic, je měřítkem dlouhodobého ekonomického zdraví. Je to čistý zisk vydělený hodnotou kapitálových investic. Pokud je výsledná hodnota vyšší než jinde dostupná bezriziková úroková míra, pak se loďstvo nachází ve zdravém ekonomickém stavu a v případě potřeby je schopno obměnit velké kapitálové položky. Pokud je ROFTA nižší než tato míra, znamená to, že tyto investice nejsou z finančního hlediska výhodné, protože jiné investice mohou vynést vyšší zisky. Bezrizikové úrokové míry použité pro tyto referenční účely jsou uvedeny v tabulce 4.3 zprávy expertní skupiny VTHVR (STECF-13-28). Poměr „běžných příjmů a příjmů pokrývajících náklady“ (CR/BER) je měřítkem krátkodobé životaschopnosti. Pokud je nižší než 1, pak plavidla nemohou pokrýt své provozní náklady a po vyčerpání hotovosti budou muset zastavit rybolov. Pokud je vyšší než 1, mohou plavidla pokrýt své provozní náklady, ale to neznamená, že produkují dostatečný zisk na to, aby mohla obměnit velké kapitálové položky. „Plné vytížení“ plavidel se zjišťuje dvojím způsobem. „Technický ukazatel“ je definován jako poměr průměrné doby strávené na moři a maximální možné doby trvání příslušné rybolovné činnosti. Pokud všechna plavidla provádějí rybolov v nejvyšší možné míře, je tato hodnota rovna 1, přestože může být rybolovná sezóna krátká. Hodnoty menší než 1 svědčí o tom, že některé části loďstva loví méně, než by mohly. Prahová hodnota ve výši 70 % obvykle slouží jako známka velmi nedostatečného vytížení. Může však dojít k tomu, že některá plavidla neloví během celého roku a jsou „neaktivní“. Pokud je v loďstvu velký počet neaktivních plavidel, svědčí to o tom, že loďstvo není v rovnováze se zdroji. [1] Článek 11 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. [2] Viz čl. 22 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1380/2013. [3] Viz pokyny pro zlepšení analýzy rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, znění ze dne 1. března 2008. [4] V souladu s nařízením Rady (ES) č. 199/2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku, Úř. věst. L 60/01, 5.3.2008, s. 1. [5] Hodnocení ukazatelů rovnováhy u klíčových částí loďstva a hodnocení zpráv jednotlivých členských států o jejich úsilí dosáhnout rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy, které provedl Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) (STECF-13-28), k dispozici na internetové stránce http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o úsilí členských států během roku 2011 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, COM(2013) 85 final ze dne 18. února 2012, kapitola 3. [7] Viz příloha II nařízení č. 1380/2013 týkající se stropů rybolovné kapacity, Úř. věst. L 354/22, 28.12.2013, s. 58. [8] Příjmy pokrývající náklady (break even revenue – BER) jsou příjmy nezbytné k úhradě fixních i variabilních nákladů, takže nedojde ani ke ztrátě ani k zisku. Běžný příjem (current revenue – CR) je celkový provozní příjem části loďstva, který se skládá z příjmu plynoucího z vykládek a z příjmu nepocházejícího z rybolovu. Viz také příloha VI. [9] Zdroj: Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) – posouzení ukazatelů rovnováhy, s. 85 nahoře.