Navrhovaná pravidla týkající se povinných cílů pro plnění skladovacích zařízení souvisejí s návrhem o využívání skladování, který byl zahrnut do článku 67 návrhu nařízení Komise o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem ze dne 15. prosince 2021. Tento článek navrhl vložit do nařízení (EU) 2017/1938 nový čl. 7 písm. b) s cílem motivovat členské státy k používání některých opatření souvisejících se skladováním k posílení bezpečnosti dodávek, aniž by byla zavedena závazná povinnost skladování. Jelikož se však geopolitická situace od prosince 2021 výrazně změnila, posílená opatření k zajištění bezpečnosti dodávek nabyla zásadního významu. Komise ve spolupráci s Koordinační skupinou pro otázky plynu provedla zvláštní analýzu rizik, z níž vyplynulo, že je naléhavě zapotřebí přísnějších pravidel, aby se zajistilo lepší využívání skladovacích zařízení v Unii.

–Komise a Koordinační skupina pro otázky plynu provedly v únoru 2022 v celé EU posílenou analýzu připravenosti na rizika. Z této analýzy vyplynulo, že zatímco zima 2021/2022 byla nakonec bezpečná, před příští zimou 2022/2023 by mohlo hrozit nedostatečné množství plynu ve skladovacích zařízeních. K optimalizaci skladovacích kapacit během období plnění by bylo nezbytné zahájit vtláčení plynu okamžitě na začátku období plnění (duben 2022). Taková včasná opatření by snížila riziko omezených kapacit při plnění skladovacích zařízení během možných výpadků z Východu, které by vyžadovaly přepravu plynu do úložišť z jiných tras.

–Rozdíl v cenách plynu mezi létem a zimou je důležitý pro to, aby ukládání plynu do skladovacích zařízení bylo motivující. Vzhledem k pokračujícímu geopolitickému vývoji a vysokým cenám energie je odhad předpokládaného letního/zimního rozpětí velmi nespolehlivý. Očekává se, že situace bude obzvláště problematická před příští zimou, neboť v létě mohou být ceny vyšší než v zimě. Skladování proto pravděpodobně nebude pro účastníky trhu atraktivní a naplnění bude muset být zajištěno veřejnými zásahy, včetně finanční podpory, které budou využívání skladovacích zařízení motivovat.

Iniciativa je v souladu se zásadou proporcionality. Vzhledem k bezprecedentní geopolitické situaci a značné hrozbě pro spotřebitele a hospodářství EU v případě narušení dodávek plynu je jednoznačně zapotřebí bezodkladně přijmout koordinovaná opatření. Navzdory naléhavosti bere návrh v úvahu, že členské státy budou potřebovat určitý čas na to, aby přijaly nezbytná opatření k zajištění naplnění zásobníků. Návrh proto stanoví mechanismus postupného zavádění, tj. pravidla, která jsou pro rok 2022 méně přísná než pro následující roky (např. nižší cíl naplnění, méně dílčích cílů, povinnost Komise zohlednit omezenou dobu uplatňování při jeho prosazování). Návrh proto nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů stanovených ve stávajícím nástroji. Navrhovaná opatření jsou považována za přiměřená a v maximální možné míře vycházejí ze stávajících přístupů. Podpora solidárních opatření a požadavek na naplnění skladovacích zařízení účinně zajišťují minimalizaci rizik spojených s bezpečností dodávek na regionální úrovni. Volba požadované úrovně naplnění byla pečlivě zvážena. Byla projednána se zúčastněnými stranami v rámci Koordinační skupiny pro otázky plynu a poté intenzivně konzultována s odborníky z odvětví a členskými státy. Na základě těchto konzultací je navrhovaná míra naplnění ve výši 90 % nezbytná a přiměřená k zajištění bezpečnosti dodávek během zimy v případě vážného narušení dodávek, aniž by představovala nadměrnou zátěž pro členské státy, energetické společnosti nebo občany.

Ustanovení tohoto návrhu týkající se plnění skladovacích zařízení mají být přijata co nejdříve, aby byla zajištěna jejich účinnost před začátkem otopného období v říjnu 2022. V pozdější fázi by mohly být snadno začleněny do nařízení o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů a s vodíkem.

Během zasedání Koordinační skupiny pro otázky plynu dne 23. února 2022 účastníci zdůraznili, že by měla být co nejdříve přijata opatření k doplnění zásob před příští zimou. Intervence se zaměřily na způsoby podpory doplnění zásob, pokud možno s využitím tržních mechanismů, úroveň naplnění, které je třeba dosáhnout, způsob financování skladování, včetně možné státní podpory, a na způsob koordinace mezi členskými státy.

–Ustanovení čl. 6 písm. a). Toto nové ustanovení bude vyžadovat, aby členské státy zajistily, že skladovací infrastruktury na jejich území budou do 1. listopadu každého roku v zásadě naplňovány alespoň do 90 % své kapacity na úrovni členského státu, přičemž na únor, květen, červenec a září budou pro každý členský stát stanoveny průběžné cíle. Pro rok 2022 platí nižší cíl a jiná trajektorie naplnění s přihlédnutím k tomu, že členské státy mají na provedení tohoto nařízení omezený čas. Komise je pověřena, aby v případě nesplnění průběžných cílů zajistila splnění cílů naplnění.

Za účelem plnění výše uvedených nových povinností je proto třeba posílit lidské zdroje GŘ pro energetiku o 12 dalších stálých plných pracovních úvazků a 3 dočasné plné pracovní úvazky, které budou konkrétně věnovány certifikaci, a to do doby, než bude tento proces dokončen.

(9)Členské státy nemusí být vždy schopny splnit cíle naplnění včas z důvodu technických problémů, jako jsou problémy týkající se plynovodů zásobujících skladovací zařízení nebo problémy s vtlačovacími zařízeními. V takových případech je vhodné, aby měly členské státy možnost splnit cíl později. Cíl naplnění by však měl být splněn, jakmile je to technicky možné, a nejpozději do 1. prosince, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek během zimního období.

(7)Systém „trajektorie naplňování“ umožní průběžné monitorování po celé období plnění skladovacích zařízení (od 1. dubna do 30. září). Od roku 2023 se bude skladování speciálně monitorovat také v únoru („únorový kontrolní bod“), aby se zabránilo náhlé těžbě plynu ze skladovacích zařízení uprostřed zimy, což by mohlo před koncem zimy způsobit problémy v oblasti bezpečnosti dodávek.

(6)Na základě analýzy Komise týkající se vhodných opatření k zajištění dodávek plynu, mj. analýzy posílené rizikové připravenosti v celé Unii, kterou v únoru 2022 provedly Komise a Koordinační skupina pro otázky plynu, je vhodné, aby členské státy v zásadě zajistily, aby byla skladovací infrastruktura na jejich území naplněna do 1. listopadu alespoň na 90 % kapacity na úrovni členského státu, přičemž pro každý členský stát by byly stanoveny průběžné cíle v květnu, červenci, září a únoru následujícího roku. Je nezbytné zajistit, aby byli evropští spotřebitelé náležitě chráněni před výpadky dodávek. V roce 2022 bude platit nižší cíl naplnění ve výši 80 % a omezený počet průběžných cílů (srpen, září a říjen), a to s ohledem na skutečnost, že nařízení se začne používat až po začátku období plnění zařízení na skladování plynu a členské státy mají na provedení tohoto nařízení málo času.

(1)Ačkoli v minulosti již došlo ke krátkodobým přerušením dodávek zemního plynu, existuje několik faktorů, kterými se současná situace od předchozích krizí v oblasti bezpečnosti dodávek liší. Eskalace ozbrojeného konfliktu na Ukrajině od února 2022 vedla k bezprecedentnímu nárůstu cen. Toto zvyšování cen pravděpodobně zásadně změní motivaci k plnění skladovacích zařízení v Unii. V současném geopolitickém kontextu již nelze vyloučit další narušení dodávek plynu. To by mohlo vážně poškodit občany a hospodářství Unie, neboť Unie stále do značné míry závisí na vnějších dodávkách plynu, jež mohou být konfliktem ovlivněny.

(10)Členské státy navíc nemusí být schopny splnit cíle naplnění v případě stavu nouze na úrovni celé EU, tj. v obdobích extrémního nedostatku plynu. Cíle naplnění by se proto neměly použít v případech a po dobu, kdy Komise vyhlásí stav nouze na úrovni Unie či na regionální úrovni v souladu s článkem 12 nařízení (EU) 2017/1938.

(11)Příslušné orgány musí soustavně monitorovat naplnění podzemních skladovacích zařízení, aby zajistily dodržení vnitrostátních trajektorií naplňování. Vnitrostátní trajektorie naplňování jsou vymezeny při zohlednění pásma dvou procentních bodů. Pokud je úroveň naplnění v případě určitého členského státu o více než dva procentní body nižší než cíle v rámci trajektorie naplňování, příslušné orgány okamžitě přijmou účinná opatření, aby se úroveň naplnění zvýšila. Členské státy informují o těchto opatřeních Komisi a Koordinační skupinu pro otázky plynu.

(12)Významná a trvalá odchylka od trajektorií naplňování může ohrozit dosažení příslušných úrovní skladování, jež jsou v duchu solidarity nezbytné pro zajištění bezpečnosti dodávek v Unii. V případě takových významných a trvalých odchylek by proto měla být Komise zmocněna přijmout účinná opatření, aby se zabránilo problémům v oblasti bezpečnosti dodávek z důvodu nenaplnění skladovacích zařízení. Při rozhodování o vhodných opatřeních Komise zohlední konkrétní situaci příslušného členského státu, jako je velikost skladovacích zařízení ve vztahu k vnitrostátní spotřebě plynu nebo význam daných skladovacích zařízení pro bezpečnost dodávek v regionu. Jelikož toto nařízení vstoupí v platnost až po začátku období plnění skladovacích zařízení v roce 2022, měla by veškerá opatření přijatá Komisí k řešení odchylek od trajektorie naplňování pro rok 2022 zohlednit skutečnost, že na provedení tohoto nařízení na vnitrostátní úrovni je k dispozici omezené množství času. Komise by měla zajistit, aby opatření nepřekračovala rámec toho, co je nezbytné pro zachování bezpečnosti dodávek, a nepředstavovala nepřiměřenou zátěž pro členské státy, účastníky trhu s plynem, provozovatele skladovacích zařízení či občany.

(13)Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby byly povinné cíle naplnění splněny. Vzhledem k různým regulačním režimům, jež jsou již v mnoha členských státech na podporu plnění skladovacích zařízení zavedeny, se nestanoví žádný konkrétní nástroj pro plnění trajektorie naplňování a dosažení cíle naplnění a členské státy si mohou vybrat nástroj, který je v jejich vnitrostátním systému nejvhodnější, za předpokladu, že jsou dodrženy podmínky stanovené v čl. 6b odst. 2 a 3. Členské státy si proto mohou zvolit, kteří účastníci trhu budou mít povinnost zajistit plnění skladovacích zařízení. Mohou rovněž rozhodnout, zda mohou být ke splnění cílů naplnění dostatečná regulační opatření, např. opatření ukládající držitelům kapacity povinnost uvolnit nevyužitou kapacitu, jež jsou možná podle stávajících tržních pravidel EU, nebo zda jsou nezbytné finanční pobídky, které by mohly představovat státní podporu. Členské státy by měly používat koordinované nástroje, např. platformy pro nákup LNG, s ostatními členskými státy, aby se maximalizovalo využívání LNG pro plnění skladovacích zařízení a omezily se infrastrukturní a regulační překážky společného využívání LNG za tímto účelem.

(14)Sdělení Komise COM(2022) 108 final ze dne 8. března 2022, nazvané „REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii“, v tomto ohledu objasňuje, že právní předpisy Unie umožňují členským státům za účelem zajištění plnění skladovacích zařízení poskytovat dodavatelům státní podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, například ve formě záruk („dvousměrná rozdílová smlouva“).

(15)Opatření přijatá za účelem zajištění plnění zařízení na skladování plynu by měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná a neměla by nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž ani účinné fungování vnitřního trhu s plynem či ohrozit bezpečnost dodávek plynu v jiných členských státech nebo Unii. Tato opatření by zejména neměla vést k posílení dominantního postavení nebo neočekávaným ziskům podniků, jež mají kontrolu nad skladovacími zařízeními nebo si zarezervovaly, ale nevyužily skladovací kapacitu.

(16)Účinné využívání stávající infrastruktury včetně přeshraničních přepravních kapacit, skladovacích zařízení a zařízení LNG je důležitým faktorem pro zajištění bezpečnosti dodávek v duchu solidarity. Otevřené hranice trhu s energií jsou klíčové pro bezpečnost dodávek, a to i v dobách narušení dodávek plynu na vnitrostátní, regionální nebo unijní úrovni. Žádné opatření přijaté za účelem zajištění plnění zařízení na skladování plynu by proto nemělo blokovat ani omezovat přeshraniční kapacity přidělené v souladu s ustanoveními nařízení Komise (EU) 2017/459.

(17)Povinnost skladování bude mít za následek finanční zátěž pro příslušné aktéry v těch členských státech, jež mají příslušná skladovací zařízení na svém území, zatímco zvýšení úrovně bezpečnosti dodávek bude přínosem pro všechny členské státy, včetně států, jež skladovací zařízení nemají. Aby bylo možné v duchu solidarity sdílet břemeno vyplývající ze zajišťování dostatečného naplnění skladovacích zařízení v Unii v zájmu bezpečnosti dodávek, měly by členské státy bez skladovacích zařízení dodržovat povinnost využívat skladování v jiných členských státech. V případě, že neexistuje propojení s jinými členskými státy nebo omezená přeshraniční přepravní kapacita či další technické důvody znemožňují využívání skladovacích zařízení v jiných členských státech, měla by být tato povinnost odpovídajícím způsobem omezena.

(18)Uvedená povinnost by se však neměla na členské státy vztahovat, pokud společně vytvoří alternativní mechanismus pro sdílení břemene s jedním nebo více členskými státy se skladovacími zařízeními. Tento alternativní mechanismus může mimo jiné zohledňovat již existující rovnocenné právní povinnosti týkající se skladování alternativních paliv. Členské státy by měly tyto alternativní mechanismy pro sdílení břemene oznámit Komisi.

(19)Opatření, kterými členské státy bez skladovacích zařízení sdílejí břemeno vyplývající z povinnosti skladování s členskými státy se skladovacími zařízeními, mohou mít finanční dopad na příslušné účastníky trhu. Členské státy bez skladovacích zařízení proto mohou účastníkům trhu poskytovat finanční pobídky nebo kompenzace za výpadek příjmů nebo za náklady vzniklé v důsledku povinností, které jim byly uloženy a které nemohou být pokryty příjmy. Je-li opatření financováno z poplatku, tento poplatek se nepřidělí přeshraničním propojovacím bodům.

(20)Účinné monitorování a podávání zpráv má zásadní význam jak pro posouzení povahy a rozsahu rizik souvisejících s bezpečností dodávek, tak i pro volbu vhodných opatření k řešení těchto rizik. Provozovatelé skladovacích zařízení by měli podávat příslušným vnitrostátním orgánům zprávy o úrovních naplnění každý měsíc během období plnění těchto zařízení. Vlastníci a provozovatelé skladovacích zařízení se rovněž vyzývají, aby pravidelně zadávali informace o kapacitě a úrovni naplnění každého skladovacího zařízení na centrální platformě pro podávání zpráv.

(21)Regulační orgány by měly hrát důležitou úlohu při monitorování bezpečnosti dodávek, což je jeden z úkolů, které regulačním orgánům ukládají právní předpisy týkající se vnitřního trhu s energií, a zajistit rovnováhu mezi bezpečností a náklady na opatření pro spotřebitele. Komise bude monitorovat úrovně naplnění společně s příslušnými orgány členských států.

(22)Měla by být posílena úloha Koordinační skupiny pro otázky plynu, jež by měla mít výslovný mandát sledovat výkonnost členských států v oblasti bezpečnosti dodávek plynu a na tomto základě rozvíjet osvědčené postupy týkající se této oblasti. Komise proto musí pravidelně podávat zprávy Koordinační skupině pro otázky plynu, která je Komisi nápomocna při sledování cílů naplnění a při zajišťování toho, aby byly cíle naplnění dodrženy.

(23)Unie se domnívá, že odvětví skladovacích zařízení má pro Unii, její bezpečnost dodávek energie a další zásadní bezpečnostní zájmy velký význam. Skladovací zařízení se proto považují za kritickou infrastrukturu ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu. Členské státy by měly opatření podle tohoto nařízení zohlednit ve svých vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a ve zprávách o pokroku přijatých podle nařízení 2018/1999.

(24)Unie se domnívá, že v síti skladovacích zařízení jsou nezbytné další záruky, aby se zabránilo jakémukoli ohrožení veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti v Unii a ohrožení blahobytu občanů Unie. Členské státy by měly zajistit, aby každý provozovatel skladovacího zařízení, včetně provozovatelů kontrolovaných provozovateli přepravní soustavy, byl podle tohoto nařízení certifikován regulačním orgánem nebo jiným příslušným orgánem určeným členským státem s cílem zajistit, aby vliv na provozovatele skladovacích zařízení neohrozil bezpečnost dodávek energie ani jiné zásadní bezpečnostní zájmy v Unii nebo v jednotlivých členských státech. Pro analýzu možných rizik v oblasti bezpečnosti dodávek v jiných členských státech je důležitá koordinace mezi členskými státy při posuzování bezpečnosti dodávek, která by neměla rozlišovat mezi účastníky trhu a měla by být plně v souladu se zásadami dobře fungujícího vnitřního trhu. V zájmu rychlého zmírnění nebezpečí nízkých úrovní skladování by certifikace měla být upřednostňována a prováděna rychleji u větších skladovacích zařízení a zařízení, u nichž byla úroveň naplnění v poslední době trvale nízká, čímž by se mělo zajistit, aby se vyloučily případné problémy s bezpečností dodávek vyplývající z kontroly nad těmito velkými skladovacími zařízeními.

(25)Regulační orgány by měly certifikaci zamítnout, pokud osoba, která přímo či nepřímo kontroluje provozovatele skladovacího zařízení nebo uplatňuje jakékoli právo ve vztahu k tomuto provozovateli, může ohrozit bezpečnost dodávek energie nebo jakýkoli jiný zásadní bezpečnostní zájem na úrovni členského státu, regionu nebo Unie. Při tomto posouzení by regulační orgány měly vzít v úvahu jak obchodní vztahy, které by mohly negativně ovlivnit motivaci a schopnost provozovatele skladovacího zařízení, pokud jde o plnění tohoto zařízení, tak i mezinárodní závazky Unie a jakékoli jiné konkrétní skutečnosti a okolnosti případu. Aby se zajistilo jednotné uplatňování těchto pravidel v celé Unii, dodržování mezinárodních závazků Unie a solidarita a energetická bezpečnost v rámci Unie, měly by regulační orgány při přijímání rozhodnutí o certifikaci v nejvyšší možné míře zohlednit stanovisko Komise. Pokud regulační orgán certifikaci zamítne, měl by mít pravomoc požadovat po jakékoli osobě, aby se vzdala podílu nebo práv, která má ve vztahu k provozovateli skladovacího zařízení, a stanovit v tomto ohledu příslušnou lhůtu, nařídit veškerá jiná vhodná opatření k zajištění toho, aby tato osoba nebo osoby neměly žádnou kontrolu ani práva ve vztahu k tomuto provozovateli skladovacího zařízení, a rozhodnout o vhodných kompenzačních opatřeních. Opatření přijatá v rozhodnutí o certifikaci k řešení rizik v oblasti bezpečnosti dodávek nebo jiných zásadních bezpečnostních zájmů by měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená a nediskriminační.

(26)Pokud by měly podniky nakupovat více plynu, když je plyn drahý, mohlo by to dále zvyšovat ceny. Toto nařízení je proto doprovázeno odstraněním vstupních a výstupních sazeb za přepravní kapacitu do skladovacích zařízení a z nich, což přispívá k zatraktivnění skladování pro účastníky trhu. Regulační orgány a orgány pro hospodářskou soutěž by rovněž měly využít svých pravomocí k účinnému vyloučení nepřiměřeného zvyšování sazeb za skladování.

(27)Vzhledem k výjimečným okolnostem současné situace a nejistotám souvisejícím s budoucím geopolitickým vývojem se členské státy vyzývají, aby splnily cíle naplnění co nejdříve a v každém případě nejpozději ve lhůtách stanovených v tomto nařízení.

(28)Vzhledem k bezprostřednímu nebezpečí pro bezpečnost dodávek způsobenému současným ozbrojeným konfliktem by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku. V zájmu zajištění soudržnosti s návrhem Komise COM(2021) 804 final týkajícím se nařízení Evropského parlamentu a Rady o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem (přepracované znění) by se toto nařízení mělo použít pouze do doby, než bude v návaznosti na výše uvedený návrh Komise COM(2021) 804 final přijato a vstoupí v platnost nařízení o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem, které zohlední změny zavedené tímto nařízením,