EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 24.11.2021 COM(2021) 916 final SDĚLENÍ KOMISE Aktualizovaná zpráva o posíleném dohledu – Řecko, listopad 2021



{SWD(2021) 364 final}



SOUVISLOSTI Ekonomický vývoj a hospodářská politika Řecka se sledují v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik a na základě rámce posíleného dohledu podle článků 2 a 3 nařízení (EU) č. 472/2013 ( ). Posílený dohled nad Řeckem ( ) potvrzuje skutečnost, že země musí pokračovat v provádění opatření, jimiž by vyřešila příčiny či možné příčiny hospodářských a finančních obtíží, a zároveň provádět strukturální reformy na podporu stabilního a udržitelného hospodářského růstu. Posílený dohled poskytuje komplexní rámec pro sledování hospodářského vývoje a provádění politik potřebných k zajištění udržitelného hospodářského oživení. Umožňuje pravidelné posuzování nejnovějšího vývoje hospodářské a finanční situace Řecka, jakož i sledování podmínek veřejného financování a aktualizaci analýzy udržitelnosti dluhu. Posílený dohled poskytuje rovněž rámec pro hodnocení obecného závazku Řecka vůči Euroskupině ze dne 22. června 2018, a to pokračovat v reformách přijatých v rámci programu Evropského mechanismu stability, tyto reformy dokončit a zajistit, aby byly zachovány cíle důležitých reforem přijatých v rámci programů finanční pomoci. V této souvislosti se prostřednictvím posíleného dohledu sleduje plnění specifických závazků k dokončení klíčových strukturálních reforem zahájených v rámci programu, a to v šesti klíčových oblastech v dohodnutých lhůtách do poloviny roku 2022, jimiž jsou konkrétně: i) fiskální a fiskálně-strukturální politiky, ii) sociální zabezpečení, iii) finanční stabilita, iv) trh práce a výrobkové trhy, v) Řecká společnost pro majetek a účasti a privatizace a vi) modernizace veřejné správy ( ). Toto je dvanáctá zpráva o posíleném dohledu nad Řeckem. Zpráva vychází ze zjištění mise, která se uskutečnila v Aténách ve dnech 19.‒20. října 2021, a z pravidelného dialogu s orgány. Misi podnikla Evropská komise společně s Evropskou centrální bankou ( ); účast Mezinárodního měnového fondu se odehrávala v kontextu jeho rámce hodnocení po financování, zatímco Evropský mechanismus stability se účastnil v rámci svého systému včasného varování a v souladu s memorandem o porozumění o pracovních vztazích mezi Komisí a Evropským mechanismem stability ze dne 27. dubna 2018. Tato zpráva hodnotí plnění závazků Řecka vůči Euroskupině, pokud jde o reformy, které měly být dokončeny do poloviny roku 2021. Tato zpráva by mohla sloužit jako základ pro rozhodnutí Euroskupiny o uvolnění dalšího souboru politicky podmíněných dluhových opatření v hodnotě 767 milionů EUR. Tato opatření byla s Euroskupinou dohodnuta dne 22. června 2018 a zahrnují převod výnosu odpovídajících částek plynoucích z držby řeckých státních dluhopisů centrálními bankami v rámci programu pro trhy s cennými papíry a dohody o čistých finančních aktivech a prominutí navýšeného úrokového rozpětí u některých úvěrů poskytovaných z Evropského nástroje finanční stability. Pátá tranše politicky podmíněných dluhových opatření byla uvolněna po zasedání Euroskupiny dne 17. června 2021. Závazky vůči partnerům z Euroskupiny, které Řecko přijalo v červnu 2018 a které jsou základem pro uvolnění dodatečných opatření ke zmírnění dluhového břemene, byly stanoveny do poloviny roku 2022, a Řecko tak vstoupilo do posledního roku platnosti tohoto ujednání. Orgány sdělily, že mají v úmyslu zaměřit své úsilí na to, aby byly zbývající závazky do poloviny roku 2022 splněny. Rozhodnutí o uvolnění zbývajících opatření ke zmírnění dluhového břemene a ukončení posíleného dohledu budou muset zohledňovat postup dokončování závazků i širší prostředí hospodářské politiky. CELKOVÉ HODNOCENÍ Oživení řecké ekonomiky nabývá i přes pokračující pandemii na dynamice. Po solidním prvním pololetí a turistické sezóně, jež předčila očekávání, prognóza Komise z podzimu předpokládá, že růst za rok 2021 dosáhne 7,1 %, tj. hospodářská činnost se dostane prakticky na úroveň z doby před pandemií. Pro rok 2022 se předpokládá nárůst reálného HDP o 5,2 %. I když dopad pandemie bude i nadále velmi intenzivní, očekává se jeho postupné zmírňování v důsledku pokračující očkovací kampaně. K udržení této dynamiky bude napomáhat expanzivní fiskální a měnová politika, spolu s očekávanou silnou podporou ve formě realizace řeckého plánu pro oživení a odolnost. Trh práce zůstává odolný, a to mj. díky vládním režimům podpory, jež i nadále poskytovaly ochranu pracovních míst ve zranitelných odvětvích. Návrh rozpočtového plánu na rok 2022 potvrdil, že se počítá s postupným ukončením velké části stávajících mimořádných podpůrných opatření do konce roku 2021, přičemž ta z nich, jež zůstanou aktivní i v následujícím roce, budou uzpůsobena vyvíjejícím se potřebám ekonomiky. Tyto kroky, spolu s ekonomickým oživením, mají podpořit snížení schodku veřejných financí v nadcházejícím období. Orgány úspěšně dokončily další soubor specifických závazků: ·V rámci reformy účetní osnovy, jež zavádí společnou ekonomickou, administrativní a funkční klasifikaci pro rozpočtové a účetní účely, orgány dokončily první úroveň funkční klasifikace jak pro běžný rozpočet, tak i pro rozpočet veřejných investic, která bude prezentována v listopadu v rámci rozpočtu na rok 2022. Tím byl splněn specifický závazek v oblasti správy veřejných financí, jenž se týká dokončení účetní osnovy pro ústřední správu. Vývoj druhé úrovně funkční klasifikace (specifický závazek do poloviny roku 2022) probíhá dle plánu. ·Opatření přijatá orgány v rámci antimonopolního nápravného opatření umožňují konkurentům tradiční elektrárenské společnosti, státního podniku Public Power Corporation (PPC), nakupovat více elektřiny na dlouhodobější bázi, čímž došlo k nápravě toto dlouhodobého porušování antimonopolních předpisů. Tímto je dokončena reforma odvětví energetiky, která rovněž představovala specifický závazek (). Kromě toho úspěšně pokročilo provádění reforem vyplývajících z širokého spektra specifických závazků v souladu s dohodnutými harmonogramy. Konkrétně: ·Značný pokrok byl zaznamenán ve zjednodušování právních předpisů upravujících udělování investičních licencí, kdy většina zbývajících prvků je již zavedena. Očekává se, že poslední sjednaný prvek, tj. sekundární právní předpisy, jež umožní zjednodušení licenčních řízení v souvislosti s ekonomickými činnostmi v odvětví vzdělávání, bude dokončen do ledna 2022. ·Řecká společnost pro majetek a účasti dokončila práci na aktualizaci svého strategického plánu, který stanovuje její cíle a posiluje její roli aktivního společníka firem, jež má ve svém portfoliu. Tato společnost rovněž dosáhla velkého pokroku v rámci aktualizace svého strategického plánu, pokud jde o právní změny nutné ke zvýšení výkonnosti státních podniků. S tím, jak uvedená společnost pokračuje ve svém dalším vývoji a přechází k provádění aktualizovaného plánu, je i nadále klíčové, aby všichni zúčastnění zachovali její nezávislost v souladu se zákonem, jímž byla založena, neboť to bude přispívat k plnění jejího mandátu a dalšího dosahování pozitivních výsledků, pokud jde o tvorbu hodnoty v souvislosti s majetkem řeckého státu. Dále byla sjednána smlouva o plnění pro aténský městský dopravní podnik (OASA), včetně konkrétní metodiky pro odhad částky, kterou má tento podnik pobírat v rámci závazku veřejné služby, přičemž dosud nerealizované kroky související s uzavřením této smlouvy mají být dokončeny do konce listopadu. ·Celkově bylo v uplynulých měsících dosaženo značného pokroku, pokud jde o probíhající privatizační operace. Zaprvé orgány poté, co dne 26. srpna 2021 vybraly upřednostňovaného investora pro dlouhodobou koncesi na dálnici Egnatia na základě finanční nabídky zahrnující platbu předem ve výši téměř 1,5 miliardy EUR a roční platbu ve výši 7,5 % ročních hrubých tržeb koncesionáře, vypracovaly harmonogram dokončení a provozu mýtných stanic a udělení licencí pro všechny tunely. Zadruhé byla poté, co byl 9. září 2021 vybrán upřednostňovaný investor pro prodej infrastruktury Státní plynárenské společnosti (DEPA), Účetnímu dvoru předložena příslušná dokumentace, která byla následně schválena. Zatřetí bylo dosaženo pokroku v souvislosti s výběrovým řízením na řadu transakcí týkajících se regionálních přístavů a 15. října 2021 byly předloženy závazné nabídky ohledně projektu v lokalitě Gournes v krétském Heraklionu (přebudování části bývalé americké vojenské základy v Gournes). Orgány rovněž podpořily aktualizovaný plán rozvoje aktiv, který představuje privatizační program a stanovuje další kroky pro transakce v něm obsažené. ·Pokud jde o reformy sociálního zabezpečení, přijaly orgány primární právní předpisy za účelem aplikace nového přístupu pro stanovování míry postižení na dávky určené na osobní asistenci, přičemž sekundární právní předpisy pro úvodní zkušební období jeho zavádění budou přijaty začátkem roku 2022, což je o něco později, než předpokládala jedenáctá zpráva. Úspěšně také pokračuje otevírání zbývajících ředitelství jednotného fondu sociálního zabezpečení (e-EFKA) na celém území Řecka, IT infrastruktura však dosud není zcela vyspělá. ·V oblasti veřejné správy zdárně pokračuje úsilí o dokončení integrovaného systému řízení lidských zdrojů, přičemž popisy pracovní náplně jsou dokončeny u 81 % všech pozic a úplné dokončení je naplánováno na leden 2022. Očekává se, že do konce listopadu 2021 budou přijata ustanovení právních předpisů za účelem usnadnění jmenování stálého tajemníka, který má působit na ministerstvu školství a náboženských záležitostí, s tím, že bude zajištěn soulad s udělováním podpisových oprávnění podle zákona o výkonné státní moci. Orgány rovněž značně pokročily s prováděním opatření k řešení zbývajících doporučení Skupiny států proti korupci (GRECO), jež se týkají předcházení korupci poslanců, soudců a státních zástupců i uplácení veřejných činitelů. ·Značného pokroku bylo dosaženo, pokud jde o katastrální mapování a zřízení nového katastrálního úřadu v souladu s dohodnutým plánem. ·Orgány potvrdily svůj závazek realizovat reformu daně z nemovitosti ENFIA na základě nového, širšího základu daně z nemovitosti, jejíž úhrada bude zahájena v březnu 2022, a předložily harmonogram dalších kroků.

Oproti harmonogramům dohodnutým v kontextu jedenácté zprávy nicméně došlo ke zpoždění s plněním určitých specifických závazků. Zejména: ·Vypořádání nedoplatků se ve srovnání s jedenáctou zprávou zlepšilo jen nepatrně, a to z důvodu zpoždění s prováděním politických opatření dohodnutých v plánu na vypořádání nedoplatků z března 2021, nahromadění nových nedoplatků a většího množství podaných žádostí o výplatu důchodu, než se očekávalo. Opatření k urychlení vypořádání nedoplatků jsou již zavedena a orgány v současné době předpokládají, že k vypořádání nepenzijních nedoplatků by mělo dojít do prosince 2021 a k vyřízení nezpracovaných žádostí o výplatu důchodu do poloviny roku 2022. Orgány se zavázaly, že od října 2021 zahájí proces sledování pokroku v provádění politik, který bude probíhat v měsíčních intervalech, s cílem zamezit dalším zpožděním. Realizace doporučení řeckého účetního dvora a zjednodušování fiskálních postupů pokračuje podle plánu. ·V oblasti reformy úřadu pro veřejné příjmy, kde byla ukončeno testování informačního systému pro komplexní systém výběru daní, se očekává, že uvedení do plného provozu potrvá až do dubna roku 2022, zatímco v jedenácté zprávě byl sjednán termín do konce roku 2021. ·U specifického závazku spočívajícího v nastavení systému primární zdravotní péče došlo v důsledku pandemie a nedávné reorganizace vlády k dalšímu zdržení. Orgány se zavázaly předložit návrh zákona do prosince 2021, aby mohl být do února 2022 přijat, a to spolu se sekundárními právními předpisy, které jsou potřebné pro včasné splnění principů regulace přístupu pacientů ke zdravotní péči a registrace pacientů předtím, než bude vydána třináctá zpráva o posíleném dohledu. Výběr zpětně vymáhaných částek, tj. výdajů nad rámec zákonem stanoveného stropu veřejných výdajů na léčiva a jiné zdravotnické služby, které mají být získány zpět od poskytovatelů zdravotní péče, postupuje dobře, pokud jde o částky z poslední doby, avšak u částek, jež měly být získány za rok 2020, je dosud pozorováno značné zpoždění. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotní péče, má být do 10. prosince 2021 přijat nový legislativní rámec a probíhají činnosti směřující ke splnění milníku pro polovinu roku 2022, jehož cílem je, aby podíl centralizovaného zadávání veřejných zakázek na celkových nemocničních výdajích činil 40 %. ·V oblasti spravedlnosti došlo k dalšímu zpoždění přípravné fáze pro vyhlášení výběrového řízení na integrovaný systém správy případů, a předchozí cíl, podle nějž mělo k zadání projektu dojít v prvním čtvrtletí roku 2022, je tudíž nesplnitelný. To je vzhledem k významu tohoto projektu a dlouhé době, kterou si jeho realizace dle předpokladů vyžádá, znepokojivé. Pokud jde o elektronické podání, bylo dosaženo dalšího pokroku jak u občanskoprávních, tak i správních soudů, přičemž příslušná opatření by měla být dokončena do dubna 2022. ·Orgány učinily vítané kroky v souvislosti s reformou rámce pro inspekce pro účely dohledu nad hospodářskou činností a výrobkovými trhy, nicméně v oblastech, které jsou na základě závazku posíleného dohledu sledovány, tato reforma dosud nebyla dokončena. Konkrétně v poslední zbývající oblasti ochrany životního prostředí přijaly orgány primární právní předpisy za účelem změny rámce pro sankce a donucovací pravomoci inspekčních orgánů s cílem zajistit, aby byly inspekce v oblasti ochrany životního prostředí transparentnější a přívětivější k podnikům a aby více napomáhaly dobrovolnému dodržování předpisů. Pro dokončení této reformy je nutné vypracovat model řízení vymáhání za účelem usnadnění harmonizovaného přístupu k uplatňování systému vymáhání. ·Došlo k dalšímu zpoždění s dokončením specifického závazku týkajícího se ratifikace map lesů, jež je nezbytná pro dokončení projektu katastru; důvodem jsou částečně lesní požáry, k nimž v tomto roce došlo. Tyto okolnosti zpráva uznává, avšak opakované horizontální prodlužování termínu ratifikace map ohrožuje včasné dokončení katastru. Orgány uvedly, že k ratifikaci map by mohlo dojít do poloviny roku 2022, s čímž se pojí značná realizační rizika. Kromě pokroku se specifickými závazky zpráva vítá, že orgány úspěšně pokračují v provádění řady širších strukturálních reforem zahájených v kontextu posíleného dohledu. Zejména: ·Byl plně uveden do provozu nástroj pro přípravu projektů, což je oddělení privatizační agentury, jehož úkolem je dokončování investičních projektů a poskytování širší podpory pro urychlení projektů strategického významu, včetně projektů v rámci řeckého plánu pro oživení a odolnost. Tomuto oddělení již byl 8. listopadu 2021 předán první soubor smluv, jež jsou považovány za smlouvy strategického významu, a budou proto součástí portálu strategických projektů a bude jim věnována přednostní pozornost. Orgány navíc stabilně pokračují v provádění nového regulačního rámce pro zadávání veřejných zakázek, a to i v širším kontextu nedávno přijaté strategie. Přijetí zbývajících sekundárních právních předpisů k zákonu o zadávání veřejných zakázek se mírně zpozdilo a v současné době se očekává jeho dokončení koncem listopadu 2021. Všechny tyto kroky jsou zásadní pro úspěšnou realizaci investic prezentovaných v řeckém plánu pro oživení a odolnost. ·Úspěšně pokračují i širší reformy v oblasti spravedlnosti, včetně dokončení tvorby zvláštních soudních senátů, pokroku při přijímání přepracovaného znění zákona o organizaci soudnictví a zahájení fungování oddělení JustStat, jehož cílem je zlepšit kvalitu údajů souvisejících se soudnictvím. ·Stabilně pokračuje zavádění nových digitálních služeb a aplikací, podpořené opatřeními, jež umožňují zvýšení interoperability systémů a výměnu údajů v rámci veřejné správy. ·Ve snaze řešit značný nárůst dočasných zaměstnanců veřejné správy od roku 2018 stanovily orgány pro rok 2022 vítaný strop pro přijímání dočasných pracovníků. Z důvodu nepředvídaných událostí, jako byl například nečekaně vysoký počet učitelů odcházejících do důchodu a zvýšená potřeba zvláštní podpory na straně žáků, však nebylo možné dosáhnout očekávaného snížení s cílem úplné kompenzace změny 10 500 smluv s učiteli na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou, k níž došlo před začátkem tohoto školního roku. Orgány se zavázaly provést posouzení potřeb stálých a dočasných pedagogických pracovníků a zajistit, aby pro příští školní rok došlo k vyrovnání počtu nově zaměstnaných dočasných učitelů, který činil 3 000. Evropské instituce uvítaly záměr orgánů provést posouzení toho, jaké jsou personální potřeby v rámci veřejné správy a jak přilákat kompetentní pracovníky, přičemž zdůraznily význam zachování stability celkových nákladů na veřejnou správu, jež napomůže udržet ve střednědobém horizontu obezřetnou fiskální politiku. Počet zaměstnanců veřejné správy od doby, kdy Řecko v srpnu 2018 ukončilo svou účast v programu finanční pomoci, celkově vzrostl o 2,6 %, a to především kvůli dočasným zaměstnancům, jejichž počet se zvýšil o 24,5 %. To se odrazilo na mzdových nákladech, jež v období 2018-2022 vzrostou podle předpokladů o 6 %. Mzdové náklady, počítané jako podíl na HDP, se v roce 2022 mají podle prognózy zvýšit na 9,5 % oproti 9,3 % v roce 2018 (). Další pečlivé sledování a podpora snahy o posílení centrálního řízení postupů při náboru zaměstnanců a řešení zbývajících nedostatků () pomůže zajistit, aby velikost státní správy a náklady na ni zůstaly stabilní. Orgánům se současně doporučuje těžit z flexibility, kterou jim nabízí jednotné mzdové náklady, aby bylo zajištěno, že veřejný sektor zůstane atraktivním zaměstnavatelem. Sektor bankovnictví zaznamenal výrazný pokles podílu úvěrů se selháním, ačkoli zde i nadále zůstávají zranitelná místa. Díky sekuritizačním transakcím dosahoval podíl úvěrů se selháním v červnu 2021 () 20,3 %, tj. poloviny podílu zaznamenaného na konci roku 2019. Výsledkem sekuritizace úvěrů se selháním jsou zvýšené potřeby tvorby rezerv, což má sice v krátkodobém horizontu nepříznivý dopad na ziskovost bank a jejich kapitálové pozice, avšak do budoucna jim to umožní snížit náklady na riziko a uvolnit si v rozvaze prostor na poskytování nových úvěrů. Podíl odložených daňových pohledávek na kapitálu bank zůstává vysoký. V létě byla realizována úspěšná opatření k posílení kapitálu, přičemž další jsou plánována na nadcházející měsíce. Riziko lavinového efektu po vypršení moratorií se dosud nenaplnilo, avšak rizika zhoršení přetrvávají. Provádění dohodnutých politických opatření ve finančním sektoru se zlepšilo, dohnat předchozí zpoždění však i nadále zůstává náročným úkolem. Fungování insolvenčního rámce nyní podporuje příslušná elektronická infrastruktura. Postup udělení povolení ke zřízení subjektu prodeje a zpětného leasingu se dále zpozdil, zdá se však, že tato skutečnost neměla na provádění insolvenčního rámce vliv. Pokud jde o konkrétní závazek týkající se vyřízení nahromaděných případů platební neschopnosti domácností, došlo k určitému pokroku, avšak tempo je i nadále pomalé. Velké množství případů dosud čeká na vyřízení, přičemž pouze přibližně v 19,5 % z nich obdrželi účastníci nový termín jednání, a to v některých případech až po roce 2022. Orgány se připravují na učinění příslušných kroků mj. ke zlepšení zpracování těchto nahromaděných případů u konkrétních soudů ve snaze vyřešit je z velké části v průběhu roku 2022, což zůstává obtížným úkolem. I přes zrychlení plateb v souvislosti s vypořádáním nevyřízených vyžádaných státních záruk ve třetím čtvrtletí roku 2021 tempo tohoto vypořádání i nadále zaostává za očekáváními. Orgány se zavázaly, že budou v měsíčních intervalech poskytovat aktuální informace o pokroku s vypořádáním obou skupin nevyřízených případů (platební neschopnost domácností a vyžádané státní záruky). Nedávné přijetí rozsáhlé revize občanského soudního řádu je vítáno, neboť se očekává, že urychlí výkon spravedlnosti a zvýší účinnost vymáhacích řízení, včetně provádění elektronických dražeb. Rovněž probíhají práce v souvislosti se zdokonalováním platformy pro elektronické dražby. Pokračují jednání o budoucnosti Řeckého fondu finanční stability. Očekává se, že reforma právního rámce fondu se zaměří na dobu trvání, správu, strategii odprodeje a zvláštní práva fondu. Řecké orgány nyní předpokládají, že tato právní změna bude přijata ještě v letošním roce. Celkově tato zpráva dochází k závěru, že Řecko dále pokročilo v plnění svých specifických závazků i přes zpoždění v určitých oblastech, jež zčásti souvisí s náročnými okolnostmi způsobenými pandemií či katastrofálními požáry v srpnu 2021. Orgány splnily specifické závazky v odvětví energetiky a v oblasti správy veřejných financí a současně učinily významné a vítané kroky směrem k dokončení většiny svých specifických závazků do dubna 2022. Evropské orgány vítají aktivní a konstruktivní úsilí ve všech oblastech a vybízejí řecké orgány, aby udržely dosažené tempo a napravily zpoždění, zejména pokud jde o reformy finančního sektoru, vypořádání nedoplatků, zdravotní péči a oblast spravedlnosti. MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ Oživení nabývá na dynamice. Ekonomika v prvním a druhém čtvrtletí roku 2021 vzrostla (mezičtvrtletně) o 4,5 %, respektive 3,4 %. Vzhledem k pozitivním předběžným datům z odvětví cestovního ruchu poté, co se země v květnu otevřela turistům a co byla přes léto zrušená omezení mobility v rámci EU, se ve třetím čtvrtletí roku 2021 předpokládá výrazné zlepšení vnějšího sektoru. Současně bylo během první poloviny roku 2021 zaznamenáno zvýšení tržního podílu vývozu zboží, což v daném období přispělo k růstu. Rovněž se očekává, že růst reálného HDP v roce 2021 bude podpořeno realizací investic v rámci řeckého plánu pro oživení a odolnost a dalších podpůrných vládních opatření. Čisté přímé zahraniční investice v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2021 výrazně vzrostly, jejich objem vyjádřený jako podíl HDP se však pohybuje hluboko pod průměrem EU. V důsledku celosvětových inflačních tlaků inflace v letních měsících stoupala. Zaměstnanost během léta rostla, k čemuž přispěly vládní programy, jež i nadále poskytovaly ochranu pracovních míst ve zranitelných odvětvích, přičemž vznik pracovních míst urychlovalo oživení ekonomiky a vysoká poptávka po sezónních pracovnících v cestovním ruchu. Podle posledních údajů z informačního systému „Ergani“ byl čistý tok zaměstnanců do soukromého sektoru ve třetím čtvrtletí roku 2021 kladný, přičemž počet přijatých zaměstnanců vzrostl oproti minulému roku o 6,7 %. Přibližně 37 800 zaměstnanců v 3 560 podnicích využilo v září 2021 pokračující podporu v rámci režimu zkrácené pracovní doby („Synergasia“). Díky oživení, a to zejména v odvětví cestovního ruchu, činila míra nezaměstnanosti v září 13,3 %, tj. o 3 procentní body méně než v září 2020. Nezaměstnanost mladých lidí ve druhém čtvrtletí roku klesla na 38,5 %, to je však stále o 2,3 procentní body více než ve druhém čtvrtletí roku 2020. Podle posledních dostupných údajů klesl v roce 2020 podíl lidí ohrožených chudobou či sociálním vyloučením na 27,5 %, což je o 1,5 procentního bodu méně, než tomu bylo v roce 2019.

Podle prognózy Komise z podzimu 2021 se v roce 2021 očekává opětovný růst HDP, a to o 7,1 %, přičemž pro roky 2022 a 2023 je pak předpokládán rekordně silný růst ve výši 5,2 %, respektive 3,6 %. Celkově má provedení nedávno přijatého řeckého plánu pro oživení a odolnost v letech 2022 a 2023 zachovat dynamiku a posílit do budoucna soukromé a veřejné investice. Počet zahraničních turistů postupně vyrovnal značnou část ztrát příjmů z cestovního ruchu ve srovnání s rokem 2019 a předpokládá se, že tyto příjmy zůstanou i v nadcházejících letech významnou hnací silou růstu. I přes prudký nárůst cen energií se celková inflace bude v roce 2021 podle předpovědi pohybovat mírně nad nulou, a to z důvodu záporných hodnot inflace zaznamenaných v prvním pololetí. Aktuální prognóza odhaduje, že růst inflace v oblasti energií je přechodného charakteru. Předpokládá se, že v roce 2022 dosáhne inflace 1,0 % a v roce 2023 pak 0,4 %. Další zátěž pro domácnosti i firmy představují tlaky spojené s velkoobchodními cenami energií, které vyvstaly ve třetím čtvrtletí roku 2021 v důsledku celosvětového vývoje cen plynu a ropy. Ceny elektřiny v Řecku vzrostly v září 2021 v porovnání s předchozím měsícem o 14 %. Ve srovnání se zbytkem EU jsou ceny energií pro domácnosti v Řecku cca o 14 % vyšší, než činí příslušný evropský průměr (). Vláda přijala opatření ke zmírnění dopadu této situace (). Relativně vysoká cena elektřiny s sebou nese další rizika pro domácnosti trpící energetickou chudobou a domácnosti s nízkými a nižšími středními příjmy. Podle posledních dostupných údajů (2020) není přibližně 16,7 % řeckých obyvatel schopno udržet v domácnosti přiměřené teplo, což je zhruba o 8,5 % více než průměr v EU. Tento nárůst cen elektřiny je důsledkem mezinárodního vývoje spolu s domácími faktory, jako je závislost na zemním plynu, přičemž stále nebylo dokončeno plné začlenění do celoevropských trhů s elektrickou energií a účast odezvy strany poptávky () na trzích s elektřinou. Řecký plán pro oživení a odolnost nicméně zahrnuje další zásahy v oblasti výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, investice do skladování a sítí, reforem trhu s elektřinou i připojení dosud nepřipojených ostrovů k pevnině. Předpokládá se, že uvedené projekty s tím, jak bude pokračovat jejich realizace, zvýší ve střednědobém horizontu ochranu konečných spotřebitelů před budoucími otřesy. Z prvotních důkazů vyplývá, že vládní podpůrná opatření pomohla během pandemie ochránit dynamiku podnikového sektoru. Na základě demografických údajů o podnicích () zůstala bilance nově „přirostlých“ podniků, tj. počet nově založených podniků mínus počet stávajících podniků, které ukončily činnost, během roku 2020 kladná a v prvních dvou čtvrtletích roku 2021 překonala úroveň dosahovanou před pandemií. Tento výsledek podpořilo rovněž oživení poptávky během roku 2021, jež urychlilo vznik nových podniků, zejména v odvětví služeb. Tyto údaje by měly být nicméně interpretovány s opatrností, neboť Řecko tradičně vykazuje nízkou míru dynamiky podnikání (); mohlo by tak dojít k podcenění dopadu pandemie. Míra nejistoty a rizik ohledně výhledu zůstává vysoká. Dopad pandemie na hospodářskou činnost se v průběhu uplynulých čtvrtletí snížil, oživení je však i nadále ohroženo potenciálním zhoršením pandemie, a to jak na domácí, tak i mezinárodní úrovni, a míra zranitelnosti je stále silná. Kromě toho je třeba pozorně sledovat a pečlivě načasovat postupné ukončování podpůrných opatření zaměřených na soukromý sektor a trh práce s cílem zabránit lavinovým efektům. Zvýšení cen energií a výskyt problematických míst v dodavatelském řetězci vedou ke zvýšené nejistotě ohledně inflačního výhledu. Zdrojem nejistoty zůstávají vnější geopolitické faktory a potenciální obnovení migrační krize, jakmile pandemie ustoupí. Na druhé straně by nedávné zvýšení úspor domácností mohlo přispět k realizaci části nákupů odložených z předchozího roku a přinést další impuls pro soukromou spotřebu. FISKÁLNÍ VÝVOJ Fiskální politika by měla v roce 2021 zůstat expanzivní a po celý rok 2022 by měla dále podporovat oživení. Prognózy Komise a řeckých orgánů jsou spolu ve vzájemném souladu a předpokládají, že v roce 2022 dojde ke značnému snížení primárního schodku. Podle prognózy Komise z podzimu 2021 se očekává, že primární schodek monitorovaný v rámci posíleného dohledu se zlepší ze 7,6 % HDP v roce 2021 na 1,2 % HDP v roce 2022 (). Pro srovnání návrh rozpočtového plánu Řecka na rok 2022 předpokládá schodek ve výši 1,0 % HDP. Zlepšení salda předpokládané pro rok 2022 odráží probíhající oživení a postupné ukončování většiny mimořádných opatření. Současně se očekává, že Nástroj pro oživení a odolnost přinese značný dopad na růst, což následně povede k pozitivnímu dopadu na veřejné příjmy. Schodek předpokládaný v prognóze Komise pro rok 2022 je o něco vyšší, než jaký byl očekáván na jaře 2021. Tato revize odráží náklady na další opatření (viz níže) a vyšší výdaje na obranu v roce 2022 z důvodu dodávky vojenského vybavení před plánovaným termínem, což bude mít v roce 2022 za následek zhoršení salda ve výši 0,1 % HDP. Většina opatření souvisejících s pandemií bude do konce roku 2021 postupně ukončena, avšak byla přijata další opatření k řešení dopadu škod způsobených požáry a rovněž byla přijata menší trvalá opatření. Očekává se, že většina opatření přijatých ve snaze podpořit domácnosti a podniky postižené krizí bude do konce roku 2021 postupně zrušena. Předpokládá se, že dopad podpůrných opatření na rozpočet bude v roce 2021 činit 6,4 % HDP a v roce 2022 pak 1,4 % HDP. Cílem opatření, která budou zachována i v roce 2022, je podpořit oživení stimulací agregátní poptávky a zaměstnanosti a dále podpořit systém zdravotní péče (). Patří mezi ně: ·snížená sazba příspěvků na sociální zabezpečení a upuštění od daně sociální solidarity pro soukromý sektor, ·rozšířený dotační program pro nábor zaměstnanců s cílem vytvořit 50 000 nových pracovních míst tak, že budou po dobu šesti měsíců u každé nové pracovní smlouvy dotovány příspěvky na sociální zabezpečení, ·snížená sazba daně z přidané hodnoty na dopravu, nápoje a vstupenky do kina do června 2022, ·zvýšené výdaje na zdravotní péči, zčásti související s očkovací kampaní. Návrh rozpočtu na rok 2022 zahrnuje opatření k řešení dopadu ničivých požárů, k nimž došlo v létě 2021. Patří mezi ně granty a půjčky, odložení daňových povinností a závazků z dluhů, dočasné pozastavení daně z nemovitostí (ENFIA) na období 2021–2023 pro postižené domácnosti a podniky a náklady na obnovu postižených regionů. V neposlední řadě návrh rozpočtu zahrnuje množství nových menších opatření na podporu ekonomiky v hodnotě 0,1 % HDP, jejichž náklady zčásti pokryje eliminace nevyčerpaných rezerv v sociálním rozpočtu (). Tato opatření zahrnují: ·snížení poplatků za předplatné mobilních služeb, ·pozastavení daně z darů do výše 800 000 EUR mezi příbuznými v prvním stupni, ·50% snížení daně z akumulace kapitálu, ·pobídky za účelem zvýšení zaměstnanosti mladých lidí. V reakci na nedávné zvýšení cen energií oznámilo Řecko opatření ke zmírnění jejich ekonomického a sociálního dopadu. V reakci na prudký nárůst cen elektřiny zavedly orgány nový režim subvencí, který do konce roku nabídne slevu ve výši 60 EUR/MWh za prvních spotřebovaných 300 kWh měsíčně pro všechny spotřebitele využívající nízké napětí se smlouvou s pohyblivou cenou, přičemž nejzranitelnější domácnosti budou moci využít subvenci ve výši 80 EUR/MWh (). Pokud zůstanou ceny energií na vysoké úrovni déle, než je očekáváno, mohou být tato opatření prodloužena. Orgány sdělily, že pokud si budoucí vývoj vyžádá další podporu, byla by zaměřena na zranitelné domácnosti a byl by zaveden mechanismus automatických úprav, který by v budoucnu takovéto neočekávané výkyvy řešil. Orgány rovněž zvýšily příspěvek na vytápění, jenž je poskytován nízkopříjmovým domácnostem. Tato opatření mají hodnotu 0,2 % HDP za rok 2021 a plně je pokryjí zvýšené příjmy z účtu systému obchodování s emisemi určeného na výdaje související s energiemi. Zdá se, že tato opatření jsou v zásadě v souladu se sdělením Komise () o řešení nárůstu cen energie, neboť jsou dočasná a široce zaměřená a poskytují větší přínos zranitelnějším spotřebitelům. Evropská komise vývoj na trzích s energiemi pečlivě sleduje.

Graf č. 1: Zdroje změny v rozpočtovém saldu mezi lety 2021 a 2022 Zdroj: Evropská komise Poznámka: Tento graf ukazuje rozklad zlepšení salda veřejných financí, které je sledováno v rámci posíleného dohledu, z primárního schodku ve výši 7,6 % HDP na primární schodek ve výši 1,2 % HDP na příspěvky ze strany příjmů a výdajů Aktuální posouzení a prognóza jsou spojeny se značnými riziky. Část těchto rizik souvisí s vývojem pandemie, zejména s potřebou dalších podpůrných opatření v případě další eskalace zdravotní krize a případné aktivace státních záruk () vydaných v rámci podpůrných opatření. Další podpůrná opatření by si rovněž mohl vyžádat vývoj na trzích s energiemi. Nedávná či plánovaná opatření v oblasti finanční politiky, včetně programu pro prodej a zpětný leasing nemovitostí vlastněných zranitelnými dlužníky, by v závislosti na jejich finální statistické klasifikaci mohla mít dopad v podobě zvýšení schodku a dluhu. Další nejistotu pro prognózu představují probíhající soudní řízení, včetně řízení ve věci týkající se retroaktivní náhrady za omezení doplňkových penzí a sezónních příplatků a soudních řízení vedených proti Veřejné realitní společnosti (ETAD). Na druhé straně z předběžných údajů o dani z příjmu právnických osob vyplývá, že ziskovost podniků možná utrpěla v roce 2020 méně, než je v současnosti předpokládáno, což by vedlo k vyšším daňovým příjmům v letošním roce. VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ Peněžní rezervy zůstávají vysoké. Peněžní rezervy vládních institucí činily začátkem října 2021 téměř 40 miliard EUR, což je nejvyšší úroveň od konce roku 2019 (). Důvodem zvýšení hotovostní rezervy je zčásti předběžné financování ve výši 4 miliard EUR, které Řecko obdrželo v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, a vydání dluhopisů v září 2021. Podmínky financování jsou nadále příznivé a i přes nedávné zvýšení se výnosové spready u 10leté splatnosti od konce srpna 2021 drží na úrovni mezi 110 a 150 bazickými body. Úřad pro správu veřejného dluhu zvažuje, že předčasně splatí další část řeckého dluhu vůči veřejnoprávním věřitelům, přičemž podobné kroky učinil i na jaře 2021 a dříve. Zejména zvažuje, že před termínem splatnosti, který připadá na roky 2022 a 2023, splatí cca 5,3 miliardy EUR z úvěrového nástroje pro Řecko a rovněž v nadcházejících měsících plně splatí dosud neuhrazené úvěry vůči Mezinárodnímu měnovému fondu ve výši 1,8 miliardy EUR. Tento balíček předčasně splacených částek má sice v dlouhodobém horizontu jen zanedbatelný dopad na udržitelnost dluhu, je však vítán, neboť směrem k trhu vysílá pozitivní signál ohledně finanční situace řeckého státu, prodlužuje průměrnou splatnost řeckého dluhu a vytváří úspory na úrokových výdajích a snižuje měnové riziko. ANALÝZA UDRŽITELNOSTI DLUHU Z aktualizace analýzy udržitelnosti dluhu vyplývá, že rizika zůstala v porovnání s jedenáctou zprávou bez větší změny, avšak míra nejistoty je i nadále vysoká. Krátkodobá rizika pro udržitelnost dluhu zůstávají omezená, přičemž v dlouhodobějším horizontu jsou rizika významnější ve scénářích „nízkého růstu“ a „vyšší rizikové přirážky“. Podle základního scénáře se dluh sníží z 203 % HDP v roce 2021 na přibližně 54 % HDP v roce 2060, zatímco hrubé potřeby financování zůstanou v dlouhodobém horizontu pod úrovní 15 % HDP. Ve scénáři s vyšší rizikovou přirážkou se dluh do roku 2060 sníží na 90 % HDP a hrubé potřeby financování se od 30. let budou pohybovat okolo 18 % HDP. V případě scénáře nízkého růstu se úroveň zadlužení nestabilizuje a hrubé potřeby financování budou od 50. let trvale přesahovat 20 % HDP. Alternativní scénáře ukazují, že potenciální změny ve střednědobém horizontu v prostředí s nízkými úrokovými sazbami, které můžeme aktuálně pozorovat, a slabší ekonomický růst by mohly mít negativní dopad na udržitelnost dluhu. Aktualizovaná analýza udržitelnosti dluhu vychází z následujících předpokladů: ·Předpoklady týkající se růstu reálného HDP i nadále vycházejí z poslední krátkodobé prognózy Komise pro roky 2021‒2023. Pro období 2024‒2031 nyní projekce zahrnují předpokládaný dopad investic v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na růst na základě standardních simulací Komise T+10 upravených na základě modelu QUEST. Tato simulace je prováděna současně pro všechny členské státy, a tudíž obsahuje i vedlejší účinky. Před touto aktualizací vycházely makroekonomické projekce pro Řecko z výpočtů Komise do roku T+6 a poté ze zprávy o stárnutí populace z roku 2021. Zahrnovaly dopad Nástroje pro oživení a odolnost do roku T+6. Dlouhodobý růst je v souladu se zprávou o stárnutí populace z roku 2021. ·Předpoklady týkající se inflace nad rámec krátkodobého výhledu vycházejí z tržních očekávání, měřených na základě inflačních swapů „10Y10Y“ () do 10. roku prognózy, a jsou tak plně v souladu s tržními očekáváními, pokud jde o náklady na veřejné financování. Pro období po 10. roce prognózy je předpokládáno, že do 30. roku prognózy dojde k lineární konvergenci ke 2 %. Před touto aktualizací byla inflační očekávání zohledňována pouze do pátého roku prognózy. ·Předpoklady ohledně primárního salda jsou i nadále v souladu s metodikou stanovenou v osmé zprávě o posíleném dohledu. Primární saldo je především v souladu s poslední prognózou Komise, která pokrývá roky 2021‒2023 a vychází z předpokladu, že nedojde ke změně politik, a poté předpokládá primární saldo ve výši 2,2 % HDP. V důsledku těchto metodických úprav se hrubé potřeby financování v roce 2060 podle základního scénáře snížily o 0,8 procentního bodu a podle jiných scénářů se zvýšily o 2,5 procentního bodu. Graf č. 2: Výsledky analýzy udržitelnosti dluhu VÝVOJ VE FINANČNÍM SEKTORU Zvýšené potřeby tvorby rezerv z důvodu sekuritizace úvěrů se selháním mají i nadále nepříznivý dopad na ziskovost bank. Pouze dvě ze čtyř bank systémového významu vykázaly pozitivní výsledky. Ziskovost v prvním pololetí podpořila řada faktorů, jako bylo nižší znehodnocení úvěrů, vyšší čisté úrokové výnosy v důsledku nižších nákladů na financování, vyšší poplatky a nižší provozní náklady. Na dvě další banky měly nepříznivý vliv vysoké rezervy v průběhu hlavních sekuritizací úvěrů se selháním. V důsledku toho zaznamenával bankovní sektor ve druhém čtvrtletí roku 2021 i nadále souhrnné ztráty. Celková kvalita čistých úrokových výnosů bank se zvyšuje, neboť s pokračující sekuritizací se stává méně závislou na vzniklém úroku z úvěrů se selháním. Ziskovost za celý rok 2021 bude významně ovlivněna zbývajícími sekuritizacemi úvěrů se selháním, které zvýší potřeby tvorby rezerv a sníží čisté úrokové výnosy (), a zvýšením hospodářské činnosti, což by mělo zvýšit poptávku po nových úvěrech a zároveň podpořit vytváření příjmů. Sekuritizace úvěrů se selháním by však výhledově měly umožnit bankám snížit náklady na riziko a uvolnit jim v rozvaze prostor na nové úvěry, což podpoří jejich dlouhodobou ziskovost. Kapitálová pozice řeckých bank je i nadále ovlivněna náklady na rozsáhlou konsolidaci bankovních rozvah, avšak těží z podpory opatření k posílení kapitálu. Na konci druhého čtvrtletí roku 2021 činil průměrný poměr kmenového kapitálu tier 1 a celkového kapitálu bank na konsolidovaném základě 12,5 %, respektive 15 % rizikově vážených aktiv. To znamená pokles oproti předchozímu čtvrtletí (13,6 %, respektive 15,6 %), na který již mělo vliv postupné ukončování přechodných obezřetnostních úprav ( ) a každoroční amortizace odložených daňových pohledávek, z nichž většina byla zaručená. Do budoucna však poskytne podporu úspěšné dokončení navýšení základního kapitálu jedné z bank systémového významu ve výši 800 milionů EUR, k němuž došlo začátkem července a kterému předcházelo navýšení základního kapitálu jiné banky systémového významu na počátku května 2021, a to spolu se sérií nadcházejících opatření k posílení kapitálu, což umožní řeckým bankám systémového významu, aby pokročily se svými ambiciózními strategiemi snižování úvěrů se selháním. Tyto snahy dále usnadní nedávné přijetí novely, jejímž cílem je poskytnout větší flexibilitu v souvislosti s procesem amortizace odložených daňových pohledávek souvisejících s prodejem a sekuritizací úvěrů se selháním. Kapitálová pozice sice zůstává nad úrovní regulačního požadavku, patří však i nadále k nejnižším v EU. Nízká kvalita kapitálu je i dál znepokojivá vzhledem k vysokému podílu odložených daňových pohledávek na kapitálu bank, přičemž ve druhém čtvrtletí roku 2021 dosahovala 74 % kmenového kapitálu tier 1 ve srovnání s 59 % na konci roku 2020. Bankovní sektor zaznamenal výrazný pokles podílu úvěrů se selháním, ačkoli zde i nadále zůstávají významná zranitelná místa. Díky sekuritizačním transakcím na konci června 2021 zásadně poklesl podíl úvěrů se selháním, a to na 20,3 % na individuálním základě, přičemž koncem roku 2020 činil 30,1 % a na konci roku 2019 40,6 %. Zůstává nicméně nejvyšší v eurozóně. To odpovídá poklesu objemu úvěrů se selháním z 68,5 miliardy EUR na konci roku 2019 a 47,2 miliardy EUR na konci roku 2020 na 29,4 miliardy EUR v červnu 2021. Do konce roku jsou očekávány další sekuritizační transakce, spolu s prodejem portfolia úvěrů se selháním. V důsledku toho vyjádřily všechny čtyři banky systémového významu přesvědčení, že nejpozději do konce roku 2022 splní cíl spočívající v jednociferné hodnotě podílu úvěrů se selháním. Pokud jde o rozsah čistého přítoku úvěrů se selháním, tři ze čtyř bank systémového významu i nadále vykazovaly ve druhém čtvrtletí roku 2021 rekordní čistý přítok () úvěrů se selháním, a to zejména v portfoliu podnikových a hypotečních úvěrů. Graf č. 3:Vývoj podílu úvěrů řeckých bank se selháním Zdroj: Řecká centrální banka Poznámka: Hrubé úvěry se selháním jako podíl z celkových zákaznických úvěrů v případě úvěrů zahrnutých v rozvaze podle definic Evropského orgánu pro bankovnictví. Riziko významného nepříznivého dopadu na kvalitu aktiv po vypršení moratorií se dosud nenaplnilo, avšak rizika zhoršení přetrvávají. Banky v současné době vykazují u úvěrů po opuštění moratorií 7% podíl opakovaného selhání, což je výrazně méně, než se původně předpokládalo. Ačkoli naprostá většina moratorií vypršela koncem roku 2020, i nadále jsou zavedena různá opatření: zejména dva režimy Gefyra (viz níže) a v menší míře „doplňkové“ produkty bank nabízené životaschopným klientům, kteří se potýkají s dočasnými obtížemi, a zbývající platební moratoria poskytnutá odvětví pohostinství. Probíhá realizace dvou dočasných režimů dotací na splátky, které orgány zavedly pro splácející či restrukturalizované dlužníky postižené koronavirem (režimy „Gefyra“ a „Gefyra II“) (). Plný dopad pandemie na kvalitu aktiv bank se tedy možná projeví až v roce 2022. Jelikož riziko nepříznivého vývoje přetrvává, je možné, že banky budou nuceny si udržet svou úroveň tvorby rezerv.