Členské státy, jež byly konzultovány ohledně provádění akčního plánu na období 2010–2015, vykázaly velké množství činností, které probíhají na vnitrostátní úrovni, včetně odborné přípravy a cvičení. Oznámily rovněž určité obtíže při zajišťování koordinace různých aktérů. Zúčastněné strany upozornily např. na potřebu dalšího prohloubení poznatků o rizicích CBRN, podpory meziodvětvové spolupráce a dalších investic do odborné přípravy a cvičení . Poskytování přeshraničních či meziodvětvových vzdělávacích kurzů a cvičení, které by byly ideálně organizovány strukturovaným způsobem a na základě předem dohodnutých osnov, bylo označeno jako jedna z oblastí, kde EU může přinést přidanou hodnotu. Členské státy rovněž poukázaly na nedostatečnou výměnu informací o incidentech a hrozbách CBRN a o vybavení a technologiích vyvinutých pro účely boje proti těmto hrozbám. Zdůraznily také potřebu rozvíjet spolupráci s dalšími partnery, na něž se nevztahuje předchozí akční plán v oblasti CBRN, jako jsou vojenské subjekty a klíčové třetí země.

Tento akční plán navazuje na práci zahájenou v EU prostřednictvím akčního plánu v oblasti CBRN na období 2010–2015 . Zabývá se nedostatky, jež byly zjištěny během jeho provádění, a zohledňuje nově se objevující hrozby. Na úrovni EU vedl akční plán na období 2010–2015 k lepšímu pochopení hrozeb, intenzivnějšímu sdílení informací (rozvoj glosáře CBRN-E a začlenění incidentů CBRN do Evropského systému údajů o bombách) a k určitým úspěchům, jako je kupříkladu rozvoj infrastruktury EU v oblasti odborné přípravy (Vzdělávací středisko EU pro jadernou bezpečnost – EUSECTRA). V biologické oblasti došlo rovněž k významnému legislativnímu pokroku díky přijetí rozhodnutí 1082/2013/EU o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách, kterým se zavádí ustanovení k posílení připravenosti a plánování reakce v EU.

Posílení odolnosti vůči hrozbám CBRN, pokud jde o prevenci, připravenost a reakci, vyžaduje ze strany členských států značné investice. Z toho důvodu je zapotřebí těsnější spolupráce na úrovni EU umožňující vzájemné učení, sdílení odborných znalostí a prostředků a využívání přeshraniční součinnosti. Komplexní posouzení bezpečnostní politiky EU poukazuje na potřebu zvýšené spolupráce na úrovni EU, a to na základě lepšího pochopení hrozeb CBRN a sdílení zdrojů s cílem dosáhnout lepší připravenosti na případné útoky s použitím materiálů CBRN.

Vyvíjející se ohrožení vyžaduje, abychom se zaměřili na svá zranitelná místa a na obranu proti možným teroristickým útokům, které zahrnují použití materiálů CBRN. Hrozby CBRN se prozatím považují za riziko málo pravděpodobné, avšak s vysokým dopadem. Dokonce i v malém měřítku mohou mít takové útoky podstatný dopad na společnosti a ekonomiky, proti nimž jsou využívány, což vede k jejich významnému a trvalému narušení, všudypřítomnému strachu a nejistotě. Jak ztráty na životech, tak finanční náklady spojené s útoky, jež by mohly zahrnovat například zařízení umožňující rozptyl radioaktivních látek (známé také jako „špinavé bomby“) nebo šíření sněti slezinné za použití bezpilotních systémů, by mohly být nesmírně vysoké.

Tuto otázku je třeba vnímat v kontextu technologického vývoje, jehož výsledky by mohly být teroristy zneužity k nekalým účelům. Dá’iš využívá bezpilotní systémy (UAS), ať již k pozorování a velení nebo k provádění útoků pomocí výbušnin .

Teroristické organizace doposud v Evropě nepoužily chemické, biologické, radiologické ani jaderné (CBRN) prostředky. Existují však věrohodné náznaky, že teroristické skupiny by mohly mít v úmyslu získat materiály nebo zbraně CBRN a že rozvíjejí své znalosti a schopnosti k jejich využití . Dá’iš použil chemické zbraně v Sýrii a Iráku a má se za to, že je schopen tyto zbraně vyrábět a používat. Menší incidenty prokázaly, že Dá’iš má zájem o inovace a rozvoj biologických a radiologických zbraní . Je třeba poznamenat, že ačkoli se v celém dokumentu používá pojem CBRN, pravděpodobnost útoku jadernými zbraněmi ze strany jakéhokoli nestátního subjektu je považována za nižší než u chemických, biologických nebo radiologických útoků.

Akční plán vychází z pevného přesvědčení, že řešení rizik CBRN vyžaduje horizontální přístup zahrnující různé oblasti a aktéry, jako jsou donucovací orgány, zvládání mimořádných událostí, ochrana kritické infrastruktury a veřejných prostor, veřejné zdraví či soukromý sektor. Některá z navrhovaných opatření rovněž přispějí k větší odolnosti kritických infrastruktur v EU, zejména pokud jde o jaderné elektrárny a chemické závody.

Existuje také jasná potřeba zvýšit úsilí v oblasti vnitřní a vnější bezpečnosti, zejména prostřednictvím iniciativy EU týkající se středisek excelence v oblasti CBRN. Jednou z hlavních priorit bude zajistit bezpečnost hranic a kapacity pro odhalování případů nezákonného vstupu materiálů CBRN. Klíčovou úlohu při zajišťování bezpečnosti vnějších hranic a dodavatelského řetězce hrají celní úředníci. Je zásadní přizpůsobit systémy informací o přepravovaném zboží s cílem posílit sledování a kontroly mezinárodního dodavatelského řetězce na základě rizik, aby se zajistilo, že nedochází k nezákonnému vstupu materiálů CBRN do EU. Nezbytná jsou rovněž opatření na posílení kontrol obchodu se zbožím dvojího užití při vývozu. Důležitá je v tomto ohledu spolupráce a koordinace se strategickými a regionálními partnery EU, jakož i součinnost mezi všemi zúčastněnými stranami včetně vojenských subjektů, Evropské obranné agentury (EDA) a NATO, jakož i soukromého sektoru.

Akční plán se proto zaměřuje na tyto čtyři cíle:

1) omezení dostupnosti materiálů CBRN;

2) zajištění účinnější připravenosti a reakce na incidenty CBRN;

3) posílení vnitřních a vnějších vazeb v oblasti bezpečnosti CBRN s klíčovými regionálními a mezinárodními partnery EU a

4) zlepšení našich znalostí o rizicích CBRN.

Na základě těchto pilířů může EU poskytnout pevnější rámec pro snižování rizik útoků CBRN, posílení bezpečnostních opatření, zvýšení odolnosti a přípravu na účinnou reakci v případě útoku.

Navržená opatření budou podpořena mobilizací finančních prostředků v rámci různých stávajících nástrojů Komise, včetně programu Horizont 2020, ISF – policie a mechanismu civilní ochrany Unie (UCPM), nebo prostřednictvím celé řady nástrojů financování vnější činnosti (např. nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj sousedství, nástroj přispívající ke stabilitě a míru).

CÍL 1: OMEZENÍ DOSTUPNOSTI MATERIÁLŮ CBRN

Schopnost teroristů provádět útoky CBRN je závislá na dostupnosti prostředků, látek a materiálů potřebných pro chemické, biologické, radiologické a jaderné zbraně. Podobně jak již bylo učiněno v oblasti výbušnin a palných zbraní, musí EU lépe kontrolovat přístup k vysoce rizikovým materiálům CBRN a optimalizovat naše schopnosti odhalit tyto materiály v co nejranější fázi, a to na základě omezení nebo kontroly přístupu. Rovněž je třeba řešit důležitou otázku vnitřních hrozeb pro kritickou infrastrukturu a zařízení disponující materiály CBRN. Kromě toho existuje jasná potřeba, uznávaná členskými státy EU, ještě více zlepšit výměnu informací o materiálech CBRN, včetně hrozeb a bezpečnostních incidentů jako např. krádeže nebo nezákonné obchodování s těmito materiály. Toho lze dosáhnout tím, že budou v co možná nejvyšší míře využívány stávající nástroje a systémy sdílení informací.

Komise proto stanoví následující prioritní opatření, která mají být provedena v úzké spolupráci s členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami.

Závazek Opatření Výstup a termín 1.1 Optimalizace výměny informací v oblasti CBRN Členské státy budou systematičtěji začleňovat technické informace o zbraních a incidentech CBRN do Evropského systému údajů o bombách (EBDS) spravovaného Europolem. Měla by být zvážena možnost vytvořit systém pro oznamování podobný tomu, který již existuje v oblasti prekurzorů výbušnin. Lepší využívání jiných nástrojů sdílení informací, jako je např. databáze MAAE věnovaná incidentům a nedovolenému obchodování. Zkoumání propojení s jinými informačními systémy, např. DUeS (elektronický systém pro zboží dvojího užití), pokud jde o informace o zboží a osobách podezřelých ze „škodlivého“ obchodu Europol bude pravidelně předkládat poradní skupině EU pro bezpečnost CBRN zprávy o používání EBDS (počínaje rokem 2018). Komise bude spolu s členskými státy EU usilovat o větší sdílení informací prostřednictvím EBDS. Europol provede zmapování informačních systémů, potřeb a možných nedostatků v oblasti výměny informací (do poloviny roku 2018). 1.2 Posílení celních kontrol na základě rizik s cílem zadržet nebezpečné materiály CBRN na hranicích Zlepšení informací o zboží přepravovaném v rámci obchodu a posílení kapacit celních orgánů pro odhalování, ve spolupráci s dalšími agenturami, s cílem sledovat mezinárodní dodavatelské řetězce za účelem odhalování a kontroly nezákonného vstupu materiálů CBRN. Zvýšení informovanosti celních a donucovacích orgánů o hrozbách CBRN, zlepšení spolupráce mezi agenturami a sdílení informací mezi celními a jinými orgány v souladu se strategií a akčním plánem EU pro řízení rizik v oblasti cel (COM(2014) 527). Dohoda s členskými státy (do poloviny roku 2018) o zřízení společné databáze informací o přepravovaném zboží. Odborná skupina pro detekční technologie celních orgánů prozkoumá schopnosti pro odhalování biologických a chemických materiálů v mezinárodních dodavatelských řetězcích

(zpráva do poloviny roku 2018). Rozšíření odborné přípravy v radiologické/jaderné oblasti pro donucovací orgány, celní úředníky a jiné zaměstnance v přední linii ve vzdělávacím zařízení EUSECTRA. 1.3 Posílení kontrol vývozu v EU Zamezení přístupu vnějších subjektů (státních i nestátních) ke zboží dvojího užití nebo CBRN prostřednictvím obchodu. Aktualizace seznamů EU vysoce rizikových materiálů CBRN v roce 2018 a posouzení rozsahu a povahy technické interakce mezi „CBRN“ a „zbožím dvojího užití“. 1.4 Řešení vnitřních hrozeb Výměna osvědčených postupů při prověřování a ověření spolehlivosti v zařízeních, která disponují chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými materiály, jako jsou biologické laboratoře či jaderná zařízení. Zmapování stávajících prověřovacích postupů má být dokončeno do konce roku 2017.

CÍL 2: ZAJIŠTĚNÍ ÚČINNĚJŠÍ PŘIPRAVENOSTI A REAKCE NA INCIDENTY CBRN

Pro účinné zmírnění dopadů chemického, biologického, radiologického nebo jaderného útoku či incidentu má zásadní význam operační připravenost. Vzhledem k tomu, že hrozby CBRN jsou ze své podstaty přeshraniční a nadnárodní, spolupráce na úrovni EU může přinést přidanou hodnotu prostřednictvím podpory činností v oblasti budování kapacit v EU, jako je např. přeshraniční spolupráce na poli odborné přípravy, cvičení a reakcí, a dále prostřednictvím usnadnění vzájemné pomoci, poskytování poradenství, prosazování minimálních norem v celé Unii a v případě potřeby financování mezinárodních projektů v této oblasti.

Komise již uspořádala řadu školení a cvičení na úrovni EU zaměřených na meziodvětvovou spolupráci v případě útoků CBRN. Například cvičení ARETE v roce 2014 bylo zaměřeno na spolupráci mezi donucovacími orgány a orgány civilní ochrany v případě složité situace chemického a teroristického útoku, včetně braní rukojmí. Kromě toho Komise financovala řadu kurzů odborné přípravy pořádaných ve spolupráci s orgány členských států, jež byly zaměřeny na meziodvětvovou reakci na útok pomocí „špinavé bomby“. Tyto iniciativy doplňovala cvičení v oblasti civilní ochrany a kurzy pořádané Europolem a agenturou CEPOL.

Budoucí opatření budou vycházet z těchto zkušeností a sloučí různé iniciativy v oblasti připravenosti a reakce do uceleného programu, což povede ke zvýšení možností členských států v oblasti odborné přípravy a cvičení a k větší jednotnosti jejich přístupů.