SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny pro vnitrostátní soudy, jak stanovit odhadem část navýšení ceny, která byla přenesena na nepřímého odběratele

(2019/C 267/07)

OBSAH

1. ÚVOD 7

1.1 Účel, oblast působnosti a struktura těchto pokynů 7

1.2 Co je to přenesení navýšení cen? 8

2. PRÁVNÍ RÁMEC 9

2.1 Přenesení navýšení ceny a právo na odškodnění v plné výši 9

2.2 Scénáře, ve kterých se vnitrostátní soudy mohou setkat s problematikou přenesení 11

2.3 Pravomoc soudu stanovit přenesení odhadem 13

2.4 Úloha důkazů 14

3. EKONOMICKÁ TEORIE PŘENESENÍ 16

3.1 Přehled 16

3.2 Příklady 19

4. VYČÍSLENÍ PŘENESENÍ A OBJEMOVÝCH ÚČINKŮ – OBECNÉ ASPEKTY 21

4.1 Údaje a informace potřebné při vyčíslení účinků přenesení 22

4.2 Zapojení ekonomických odborníků 23

5. VYČÍSLENÍ A ODHAD CENOVÝCH ÚČINKŮ SOUVISEJÍCÍCH S PŘENESENÍM 24

5.1 Srovnávací metody 24

5.1.1. Přístupy 25

5.1.1.1. Přístup před-během-po 25

5.1.1.2. Průřezový přístup 26

5.1.1.3. Přístup rozdílu v rozdílech 26

5.1.2. Realizace srovnávacích přístupů v praxi 28

5.1.3. Problémy 30

5.2 Jiné metody 31

5.2.1. Přístup založený na míře přenesení 31

5.2.2. Uplatňování přístupu založeného na míře přenesení v praxi 32

5.2.3. Simulační přístup 33

6. VYČÍSLENÍ A ODHAD OBJEMOVÝCH ÚČINKŮ 33

6.1 Úvod 33

6.2 Srovnávací přístup 35

6.2.1. Potřebné informace 35

6.2.2. Metody a problémy 35

6.3 Přístup založený na pružnosti 35

6.3.1. Metody a potřebné informace 35

6.3.2. Problémy 36

7. VOLBA METODY 36

8. PŘÍLOHA 1 – EKONOMICKÁ TEORIE 37

8.1 Úvod 37

8.2 Náklady na vstupy a jejich účinek na cenová rozhodnutí 37

8.3 Vlastnosti poptávky a souvislost s cenami 38

8.4 Cenové rozhodnutí podniku 40

8.5 Intenzita hospodářské soutěže a souvislost s přenesením 40

8.5.1. Kontinuita konkurenceschopnosti trhů 40

8.5.2. Navýšení ceny a jeho přenesení v rámci celého odvětví vs. konkrétního podniku 41

8.6 Některé další faktory ovlivňující přenesení 41

9. PŘÍLOHA 2 – SLOVNÍČEK POJMŮ 43

SEZNAM RÁMEČKŮ

Rámeček 1: Přenesení zvýšení ceny mědi (hypotetický příklad) 8

Rámeček 2: Dva typické scénáře přenesení 11

Rámeček 3: Příklad případu zahrnujícího důkazy poskytnuté ekonomickými odborníky 23

Rámeček 4: Příklad případu, kdy soud jmenuje ekonomického odborníka 23

Rámeček 5: Ilustrační příklad přístupu před-během-po 25

Rámeček 6: Ilustrační příklad průřezového přístupu 26

Rámeček 7: Znázornění přístupu rozdílu v rozdílech 27

Rámeček 8: Případ týkající se německého automobilového skla 28

Rámeček 9: Odhad přenesení na základě kvalitativních důkazů – Cheminova (2015) 29

Rámeček 10: Odhad přenesení na základě kvalitativních důkazů – DOUX Aliments (2014) 29

Rámeček 11: Objemový účinek 34

Rámeček 12: Odhad objemových účinků – Cheminova (2015) 34

Rámeček 13: Příklady mezních a fixních nákladů 37

Rámeček 14: Standardní křivka poptávky – cenový a objemový účinek 38

Rámeček 15: Další zakřivení poptávky 39

Rámeček 16: Kompromis mezi zvýšením ceny a ztraceným obratem 40

1. ÚVOD

1.1 Účel, oblast působnosti a struktura těchto pokynů

1) Tyto pokyny mají poskytnout vnitrostátním soudům, soudcům a jiným účastníkům žalob o náhradu škody v důsledku porušení článků 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) praktický návod, jak odhadnout přenesení navýšení cen. Stanoví zejména ekonomické zásady, metody a terminologii týkající se přenesení, mimo jiné odkazem na řadu příkladů. Tyto pokyny jsou dále určeny k tomu, aby pomáhaly při určování zdrojů relevantních důkazů a toho, zda je žádost o zpřístupnění informací přiměřená, a při posuzování prohlášení stran týkajících se přenesení a veškerých ekonomických znaleckých posudků, jež mohou být soudu předloženy.

2) Právním základem pro tyto pokyny je článek 16 směrnice o náhradě škody ( 1 ) . Pokyny nejsou závazné a nemění stávající pravidla podle práva EU nebo podle práva členských států. Vnitrostátní soudy proto nejsou povinny se jimi řídit. Těmito pokyny není dotčena ani judikatura Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“). Pokyny odkazují na harmonizovaná pravidla, která jsou stanovena ve směrnici o náhradě škody, přičemž vnitrostátní soudy v praxi použijí vnitrostátní pravidla včetně těch, která směrnici o náhradě škody provádějí.

3) Coby referenční zdroj osvědčených postupů pokyny poukazují na relevantní parametry, které lze vzít v potaz při zvažování ekonomických důkazů důležitých pro posouzení přenesení navýšení cen. Vycházejí z příslušných ekonomických studií shromážděných Komisí a doplňují praktické pokyny týkající se určení výše škody v žalobách o náhradu škody při porušení článku 101 nebo 102 SFEU (dále jen „praktické pokyny“) ( 2 ) , které doprovázejí sdělení Komise o určení výše škody způsobené v důsledku protisoutěžního jednání v žalobách o náhradu škody ( 3 ) . Zatímco praktické pokyny se zaměřují na navýšení ceny, tyto pokyny se podrobněji zabývají přímo přenesením takového navýšení cen ( 4 ) . Praktické pokyny a tyto pokyny by se měly používat společně ( 5 )

4) Jak je vysvětleno níže v bodech 17–19, mohou být tyto pokyny užitečné, použije-li porušitel přenesení navýšení ceny ve své obhajobě proti žalobě o náhradu škodu (dále jen „obrana“) nebo požaduje-li nepřímý odběratel na porušiteli náhradu škody za to, že na něho bylo údajně přeneseno navýšení ceny (dále jen „zbraň“). Stejně jako při jakékoli žalobě o náhradu škody bude však to, v jaké míře musí soud zvážit skutečnosti daného případu, záviset na způsobu podání žaloby žalobcem a na povaze obhajoby použité žalovaným. Například v některých případech žalobce nemůže požadovat náhradu ušlého zisku v důsledku objemového účinku, a to z důvodu zvýšené složitosti, která s tím může být spojena ( 6 ) . Žaloba nepřímého odběratele vznesená proti porušiteli však bude obvykle zahrnovat posouzení přenesení navýšení cen, neboť to je z hlediska nároku podstatné.

5) Podobně i způsob, jakým bude vnitrostátní soud chtít přistoupit k posouzení a odhadu přenesení, bude pravděpodobně ovlivněn povahou a velikostí nároku, obsahem podání a dostupností údajů. Při posuzování přiměřenosti příkazu ke zpřístupnění informací by tento soud mohl zohlednit volbu ekonomické metody a přístupu z různých možností vysvětlených v těchto pokynech. To, co může být vhodné vzhledem k rozsahu požadovaných údajů a nákladům na odbornou analýzu při nároku ve výši 20 milionů EUR, nemusí být přiměřené při nároku ve výši 200 000 EUR.

6) Tyto pokyny prostřednictvím odkazu na právní zásady, zavedenou judikaturu a ustanovení směrnice o náhradě škody popisují právní kontext přenesení. Stručný právní oddíl shrnuje procesní pravidla a nástroje, podle nichž mohou vnitrostátní soudy přenesení navýšení ceny zohledňovat v řízeních o náhradu škody. Právní rámec souvisí s právními předpisy EU, vnitrostátními právními předpisy a příslušnou praxí. V této souvislosti musí soudci věnovat zvláštní pozornost zásadám účinnosti a rovnocennosti ( 7 ) . To jednak znamená, že musí vnitrostátní pravidla používat tak, aby v praxi neznemožňovala či nadměrně neztěžovala uplatnění práva na plnou náhradu škody způsobené porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže (zásada účinnosti) ( 8 ) . Za druhé musí mít soudci na paměti, že vnitrostátní pravidla a postupy týkající se žalob o náhradu škody způsobené porušením článku 101 nebo 102 SFEU nesmějí být pro údajně poškozené strany méně příznivé než pravidla a postupy, kterými se řídí obdobná řízení o náhradu škody při porušení vnitrostátních právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže (zásada rovnocennosti).

7) Hlavní oddíl těchto pokynů je věnován ekonomickým aspektům přenesení, totiž ekonomické teorii a metodám pro určení výše škody, které jsou relevantní pro účely odhadu přenesení. Část týkající se ekonomické teorie se zaměřuje na teoretické koncepty, na nichž je přenesení založeno, a stanoví faktory, které ho mohou ovlivňovat. V části zabývající se ekonomickým vyčíslením jsou uvedeny různé přístupy a metody pro vyčíslení účinků přenesení.

1.2 Co je to přenesení navýšení cen?

8) Přenesení navýšení cen může vzniknout na různých úrovních dodavatelského řetězce. Je znázorněno níže (viz rámeček 1) odkazem na hypotetický příklad. Příklad (viz rámeček 1) uvádí pro ilustraci a jako výchozí bod pro různé varianty pro další vysvětlení přenesení relativně jednoduchý případ stanovených cen mědi a přenesení příslušného navýšení cen v automobilovém průmyslu. V praxi se přenesení může vyskytnout i v mnohem složitějších dodavatelských řetězcích, kartelizovaný výrobek nebo služba může představovat ještě menší vstup a konečný výrobek může být dotčen více než jednou praktikou, která je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.

Rámeček 1

Přenesení zvýšení ceny mědi (hypotetický příklad)

Podnik A je výrobcem mědi a vytvořil kartel tím, že se se svými konkurenty dohodl na stanovení prodejní ceny mědi v rozporu s článkem 101 SFEU. Dohoda podniku A umožnila, aby svým zákazníkům včetně podniku B účtoval vyšší ceny za měď. Cenový rozdíl mezi cenou skutečně zaplacenou a cenou, která by jinak byla obvyklá v případě, že by nedošlo k porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, se označuje jako navýšení ceny (9). Podnik B je dodavatelem automobilových dílů a měď, kterou nakoupil od podniku A, použil k výrobě kabelových svazků, které prodal výrobci automobilů C. Po zvýšení ceny mědi v důsledku kartelové dohody podnik B rovněž zvýšil své prodejní ceny kabelových svazků, jež dodává podniku C. Toto chování představuje přenesení navýšení cen, v tomto případě z podniku B na podnik C. Na základě definic uvedených ve směrnici o náhradě škody lze podnik A označit za porušitele, podnik B za přímého odběratele a podnik C za nepřímého odběratele (10).

9) Jak již bylo uvedeno, existují složitější příklady přenesení. Některé jsou uvedeny v dalších rámečcích níže. Jejich účelem je zdůraznit některé aspekty přenesení a způsobů, jakými v minulosti vnitrostátní soudy přistupovaly ke stanovení odhadu části navýšení cen, která byla přenesena na nepřímého odběratele.

10) Když přímý odběratel přenese navýšení ceny v plném rozsahu nebo částečně na nepřímého odběratele, je tento nepřímý odběratel vystaven nejen cenovému účinku, ale v mnoha případech také sníží svou poptávku, a přímý odběratel tedy méně prodá. Hodnotu ztraceného prodeje lze označit jako objemový účinek přenesení. O jeho právních a ekonomických důsledcích je podrobněji pojednáno níže.

11) Navýšení ceny je možné přenést dále na celý dodavatelský řetězec a může se týkat výrobků nebo služeb. Například v případě uvedeném výše (viz rámeček 1) mohl výrobce automobilů C obdobně zvýšit ceny, jež účtuje svému odběrateli, nezávislému maloobchodnímu prodejci automobilů D. Podnik D mohl následně rovněž zvýšit své ceny automobilů, v nichž se nachází měď dodávaná v rámci kartelu, účtované konečným spotřebitelům. Podniky C, D i koneční spotřebitelé jsou všichni nepřímými odběrateli ve smyslu definice uvedené ve směrnici o náhradě škody ( 11 )

2. PRÁVNÍ RÁMEC

2.1 Přenesení navýšení ceny a právo na odškodnění v plné výši

12) Pro posouzení přenesení je důležitá jak judikatura Soudního dvora, tak směrnice o náhradě škody. Zaprvé je důležité připomenout, že podle zavedené judikatury Soudního dvora je „[k]aždá osoba“ oprávněna domáhat se náhrady vzniklé škody, je-li dána příčinná souvislost mezi uvedenou škodou a porušením článku 101 nebo 102 SFEU ( 12 ) . Zejména čl. 1 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 a 2 směrnice o náhradě škody jasně uvádí, že každá osoba, které vznikla škoda z důvodu porušení článku 101 nebo 102, musí mít možnost se účinně domáhat svého práva požadovat kompenzaci v plné výši. ( 13 ) Zadruhé pravidla týkající se přenesení navýšení ceny uvedená ve směrnici o náhradě škody vycházejí ze zásady kompenzace, která tvoří základ celé směrnice o náhradě škody, a musí být chápána tak, že se požaduje, aby osoba oprávněná domáhat se náhrady vzniklé škody, byla postavena do pozice, v níž by byla, pokud by k porušení nedošlo.

13) V souvislosti s přenesením navýšení ceny čl. 12 odst. 1 směrnice o náhradě škody upřesňuje, že pojem „každá osoba“ zahrnuje přímé i nepřímé odběratele. To například v případě uvedeném výše (viz rámeček 1) znamená, že výrobce kabelových svazků B jakožto přímý odběratel a výrobce aut C jakožto nepřímý odběratel se rovněž mohou domáhat náhrady škody na výrobci mědi A jakožto porušiteli. Nárok na obdržení náhrady škody od porušitele mají i další nepřímí odběratelé na nižších úrovních dodavatelského řetězce. Jak je uvedeno výše v bodě 11, v příkladu uvedeném výše (viz rámeček 1) by to byl nezávislý maloobchodní prodejce automobilů D a koncoví spotřebitelé.

14) dodavatele porušitele. Směrnice o náhradě škody poukazuje na situaci nákupního kartelu coby příklad, v němž by škoda mohla vyplývat z nižší ceny, kterou zaplatili porušitelé svým dodavatelům Je třeba poznamenat, že prvky zásady kompenzace, tj. právo každého domáhat se odškodnění v plné výši za škodu, která je v příčinné souvislosti s porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, se vztahují také na přímé a nepříméporušitele. Směrnice o náhradě škody poukazuje na situaci nákupního kartelu coby příklad, v němž by škoda mohla vyplývat z nižší ceny, kterou zaplatili porušitelé svým dodavatelům ( 14 )

15) damnum emergens ) a za ušlý zisk ( lucrum cessans ) zvýšenou o úroky Odškodnění v plné výši zahrnuje kompenzaci za skutečně vzniklou škodu () a za ušlý zisk () zvýšenou o úroky ( 15 ) . Skutečnou škodou se zpravidla rozumí snížení aktiv určité osoby a ušlým ziskem se rozumí zvýšení těchto aktiv, které by nastalo, pokud by k jednání způsobujícímu škodu nedošlo ( 16 ) . V souvislosti s přenesením má tento rozdíl zvláštní význam, pokud jde o typické hospodářské účinky a jejich právní klasifikaci. Obecné pravidlo je uvedeno níže. — Cenový účinek souvisí s navýšením ceny jakožto zvýšením ceny, kterou musel zaplatit přímý či nepřímý odběratel za výrobek nebo služby v důsledku porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže (17). Zahrnuje cenový deštník (18). Cenový účinek může být zohledněn v požadavku přímého či nepřímého odběratele na náhradu škody za skutečnou ztrátu. Je součástí škody, na kterou se ve směrnici o náhradě škody odkazuje jako na škodu způsobenou navýšením ceny (19). Přímý či nepřímý odběratel však může navýšenou cenu částečně nebo úplně přenést na nižší úrovně dodavatelského řetězce. Při určování částečného nebo úplného přenesení navýšení ceny v řízení o náhradu škody budou tedy vnitrostátní soudy muset určit škodu způsobenou navýšením ceny, která zůstává na dané úrovni dodavatelského řetězce. V závislosti na právním systému může vnitrostátní soud posuzovat takové přenesení jako snížení skutečné škody nebo s odkazem na jiná pravidla nebo zásady, např. compensatio lucri cum damno (20). — Objemový účinek lze obecněji popsat jako škodu, která je způsobena skutečností, že v důsledku navýšení ceny je kupováno méně výrobků nebo služeb (21). Tyto pokyny se nicméně zaměřují na objemový účinek ve smyslu ušlého zisku v důsledku snížení prodeje kvůli přenesení. Jak je uvedeno ve směrnici o náhradě škody, lze za něj získat náhradu jako za ušlý zisk (22).

16) Ačkoli na základě směrnice o náhradě škody lze rozlišovat mezi skutečnou škodou způsobenou navýšením ceny na jedné straně a ušlým ziskem v důsledku snížení obratu na straně druhé, mezi základním cenovým účinkem a objemovým účinkem existuje neodmyslitelná souvislost ( 23 ) . Pokud tedy došlo k přenesení, měly by být vzaty v úvahu oba tyto účinky a jejich vzájemný vztah. Ekonomické metody, jak to učinit, jsou uvedeny níže.

2.2 Scénáře, ve kterých se vnitrostátní soudy mohou setkat s problematikou přenesení

17) Při žalobách o náhradu škody založených na porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže vnitrostátní soudy obvykle řeší přenesení navýšení ceny ve dvou scénářích.

18) Zaprvé může porušitel použít přenesení navýšení ceny ve své obhajobě proti nárokům na náhradu škody, tj. tvrdit, že přímý nebo nepřímý odběratel navýšení ceny částečně nebo úplně přenesl na své vlastní odběratele ( 24 ) . Tato situace, ve které lze přenesení označit za obranu, je znázorněna níže (viz rámeček 2) odkazem na nárok přímého odběratele. Je třeba poznamenat, že obhajobu založenou na přenesení je možné použít také proti nárokům nepřímých odběratelů na nižších úrovních dodavatelského řetězce.

19) Zadruhé mohou nepřímí odběratelé založit svou žalobu o náhradu škody na tvrzení, že na ně přímí odběratelé porušitelů přenesli navýšení ceny (nebo jeho část), a že jim proto vznikla škoda. V takovém scénáři lze přenesení označit jako zbraň. Tento scénář je rovněž znázorněn níže (viz rámeček 2).

Rámeček 2

Dva typické scénáře přenesení

20) Na začátek je třeba poznamenat, že čl. 17 odst. 2 směrnice o náhradě škody zavádí obecný předpoklad, že kartelové protiprávní jednání způsobuje škodu. Články 13 a 14 směrnice o náhradě škody kromě toho zahrnují specifická pravidla pro důkazní břemeno v souvislosti s přenesením.

21) V prvním scénáři, tedy pokud je přenesení navýšení ceny použito na obranu proti žalobě založené na porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, je na žalovaném, aby prokázal, že žalobce navýšení ceny přenesl ( 25 ) . Toto důkazní břemeno se týká existence a rozsahu přenesení navýšení ceny. Pokud je obhajoba založená na přenesení úplně či částečně úspěšná, musí mít podle čl. 12 odst. 3 směrnice o náhradě škody žalobce podle vnitrostátního procesního práva a s ohledem na zásadu účinnosti a rovnocennosti stále možnost požadovat náhradu škody za ušlý zisk ( 26 ) . V tomto případě nese důkazní břemeno při dokazování objemového účinku přenesení žalobce.

22) Směrnice o náhradě škody rovněž obsahuje pravidla pro druhý scénář, ve kterém nepřímý odběratel tvrdí, že mu v důsledku přenesení navýšení ceny vznikla škoda. V tomto scénáři nese důkazní břemeno při dokazování existence a rozsahu takového přenesení nepřímý odběratel, který požaduje od porušitele náhradu škody.

23) prima facie o přenesení. Na základě tohoto odkazu čl. 14 odst. 2 směrnice o náhradě škody stanoví vyvratitelnou domněnku, podle níž se předpokládá, že žalobce (tj. nepřímý odběratel) prokázal, že došlo k přenesení ze strany přímého odběratele na nepřímého odběratele, pokud žalobce může prokázat, že jsou splněny následující podmínky: Směrnice o náhradě škody se nicméně konkrétně zabývá problémy, kterým nepřímí odběratelé čelí, pokud požadují náhradu škody způsobenou přenesením navýšení ceny ( 27 ) . Zaprvé, čl. 14 odst. 1 a 41. bod odůvodnění směrnice o náhradě škody odkazují na skutečnost, že přenesení zvýšení ceny na nižší úrovně dodavatelského řetězce může být obchodní praxí. Pokud je taková obchodní praxe zjištěna, mohou vnitrostátní soudy spoléhat na důkazyo přenesení. Na základě tohoto odkazu čl. 14 odst. 2 směrnice o náhradě škody stanoví vyvratitelnou domněnku, podle níž se předpokládá, že žalobce (tj. nepřímý odběratel) prokázal, že došlo k přenesení ze strany přímého odběratele na nepřímého odběratele, pokud žalobce může prokázat, že jsou splněny následující podmínky: a) žalovaný porušil právní předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže (28); b) porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže vedlo k navýšení ceny pro přímého odběratele žalovaného a c) nepřímý odběratel pořídil zboží nebo služby, jichž se týkalo porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, nebo zboží či služby odvozené z takového zboží nebo služeb nebo zboží či služby obsahující takovéto zboží nebo služby.

24) Tato domněnka se nepoužije, pokud porušitel soudu prokáže, že navýšení ceny nebylo na nepřímého odběratele přeneseno, nebo nebylo přeneseno zcela ( 29 )

25) V důsledku i) zásady kompenzace, ii) praxe přenášení navýšení ceny a iii) výše uvedených domněnek je možné, že existují souběžné nároky odběratelů na různých úrovních dodavatelského řetězce. V takových situacích by vnitrostátní soudy měly usilovat o to, aby nedošlo k nadměrné náhradě škody ani k nedostatečné náhradě škody ( 30 ) . Toho lze dosáhnout mimo jiné tím, že se v daném případě v co největší míře náležitě zohlední veškeré žaloby o náhradu škody, které souvisejí se stejným porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, rozsudky vyplývající z takových žalob o náhradu škody a relevantní veřejně přístupné informace vyplývající z veřejného prosazování právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže ( 31 ) . Je v zájmu stran sporu o náhradu škody, aby byl vnitrostátní soud o takových žalobách, rozsudcích či informacích uvědoměn a aby mu bylo vysvětleno, z jakého důvodu jsou pro dotčený případ důležité.

26) Pokud jsou kromě toho související žaloby projednávány soudy v různých členských státech, mohou vnitrostátní soudy použít článek 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 ( 32 ) , na který směrnice o náhradě škody odkazuje ( 33 ) . Tento článek stanoví, že jiné vnitrostátní soudy, než je soud, u něhož bylo řízení zahájeno jako první, mohou řízení přerušit, nebo za určitých okolností prohlásit, že nejsou příslušné. Soud v členském státě může rovněž použít vnitrostátní pravidla týkající se přerušení, pokud v rámci vnitrostátních právních předpisů existují.

27) V zájmu jednotnosti rozsudků vyplývajících ze souvisejících řízení by vnitrostátní soudy měly rovněž zvážit a umožnit použití vhodných procesních prostředků, které mají v rámci vnitrostátních právních předpisů k dispozici. Směrnice o náhradě škody například odkazuje na spojení nároků ( 34 ) . Rovněž odkazuje na možnost, aby osoba získala nárok jiné osoby ( 35 ) . Cílem takového získání může být podání společné žaloby, což může přispět k zajištění jednotnosti žalob o náhradu škody, které souvisí se stejným porušením právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže ( 36 )

28) V závislosti na vnitrostátním právním systému mohou být použity i jiné nástroje, jako např. mechanismy kolektivního odškodnění, oznámení nebo zásahy třetích stran a pravidla pro přerušení. Přímý odběratel může například zasáhnout do žaloby o náhradu škody nepřímého odběratele proti porušiteli. V takovém případě může přímý odběratel (zasahující účastník) i porušitel (žalovaný) argumentovat, že navýšení ceny nebylo (zcela) přeneseno na nepřímého odběratele (žalujícího).

29) Dostupnost takových procesních prostředků může být důležitá například tehdy, pokud vnitrostátní soud rozhoduje, zda je žádost o zpřístupnění informací přiměřená. Spojení řady menších nároků může například zvýšit celkovou hodnotu nároků, o kterých soud rozhoduje, do té míry, že soud dospěje k závěru, že množství požadovaných údajů pro nákladnější odbornou analýzu je přiměřené.

2.3 Pravomoc soudu stanovit přenesení odhadem

30) Ustanovení čl. 12 odst. 5 směrnice o náhradě škody výslovně požaduje od členských států, aby zajistily, že vnitrostátní soudy budou mít pravomoc v souladu s vnitrostátními procesními předpisy stanovit odhadem, jaká část navýšení ceny byla přenesena. Tato pravomoc musí zahrnovat všechny účinky přenesení navýšení ceny, tj. cenový a objemový účinek. Vyplývá to také z čl. 17 odst. 1 směrnice o náhradě škody, který se týká obecněji stanovení výše škody.

31) Když vnitrostátní soudy tuto pravomoc stanovit odhadem použijí, musí zohlednit pravidla a zásady stanovené ve směrnici o náhradě škody a příslušnou judikaturu Soudního dvora. To znamená, že i tehdy, když soudy stanoví odhadem škodu, která má příčinnou souvislost s porušením článku 101 nebo 102 SFEU, musí tak učinit na základě zásady kompenzace. Jinými slovy musí příslušné přiznání odškodnění i v tomto případě mít za cíl, aby se poškozená strana dostala do postavení, v němž by byla, pokud by k protiprávnímu jednání nedošlo (viz bod 12 výše). Za tímto účelem musí vnitrostátní soudy rovněž používat odpovídajícím způsobem své procesní předpisy. Zejména musí uplatňovat příslušná pravidla týkající se důkazního břemene a požadavků na dokazování, aby nebyla ohrožena plná účinnost článku 101 SFEU.

32) Kone rozhodl, že osoby poškozené takzvaným cenovým deštníkem mohou získat náhradu škody způsobené porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, a stanovil, že pokud by vnitrostátní právo kategoricky a bez ohledu na konkrétní okolnosti daného případu vylučovalo právo požadovat náhradu vzniklé škody, byla by ohrožena plná účinnost článku 101 SFEU. Věc Kone kromě toho zdůrazňuje, že při žalobách o náhradu škody vzniklé v důsledku porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže mohou vyvstat skutkové a právní otázky. Takové otázky mohou vyvstat i v souvislosti s přenesením Soudní dvůr například ve věcirozhodl, že osoby poškozené takzvaným cenovým deštníkem mohou získat náhradu škody způsobené porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, a stanovil, že pokud by vnitrostátní právo kategoricky a bez ohledu na konkrétní okolnosti daného případu vylučovalo právo požadovat náhradu vzniklé škody, byla by ohrožena plná účinnost článku 101 SFEU. Věckromě toho zdůrazňuje, že při žalobách o náhradu škody vzniklé v důsledku porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže mohou vyvstat skutkové a právní otázky. Takové otázky mohou vyvstat i v souvislosti s přenesením ( 37 )

33) Podobně i v případech, kdy vnitrostátní soudy v souladu s vnitrostátními procesními předpisy stanovují odhadem výši škody a část případného navýšení ceny, která byla přenesena, jak stanoví směrnice o náhradě škody, musí dodržovat výše uvedené zásady rovnocennosti a účinnosti. Pokud jde o pravomoc stanovit přenesení odhadem, znamená to, že vnitrostátní soud nemůže zamítnout tvrzení týkající se přenesení navýšení ceny pouze z důvodu, že některá ze stran není schopna účinky přenesení přesně vyčíslit.

34) Pravomoc stanovit odhadem přenesení navýšení ceny stanovená v čl. 12 odst. 5 a v čl. 17 odst. 1 směrnice o náhradě škody zaprvé vyžaduje, aby vnitrostátní soudy při svém posuzování vycházely z informací obvykle dostupných a za druhé aby usilovaly o přibližné vyčíslení přenesení nebo části přenesení, která je přijatelná. To vyplývá ze směrnice o náhradě škody, která zdůrazňuje existenci informačních asymetrií a uznává, že výši škody lze stěží určit naprosto přesně ( 38 ) . Výkon stanovení odhadem podléhá vnitrostátnímu právu. Ve skutečnosti již některé členské státy zavedly pravidla, která odpovídají pravomoci stanovit přenesení navýšení ceny odhadem stanovené ve směrnici o náhradě škody ( 39 )

35) V praxi se vnitrostátní soudy budou muset často spoléhat na předpoklady, např. pokud jde o hypotetické ceny, objemy prodeje nebo zisk. Mohou mít širokou možnost uvážení, jaká čísla a jaké statistické údaje zvolit, a také především jakým způsobem je použít k výpočtu a stanovení výše škody ( 40 ) . Kromě toho jsou předpoklady zpravidla důležité při vypracování hypotetického srovnávacího scénáře za účelem vyčíslení přenesení a objemových účinků, jak je popsáno v oddíle 4 níže. Vzhledem k této důležitosti může být vhodné žádat, aby při jakémkoli předložení předpokladů soudu byly předpoklady důkladně vyloženy a aby byla citlivost prognóz vůči změnám předpokladů výslovně uvedena, jak to Generální ředitelství Komise pro hospodářskou soutěž ve svých „Osvědčených postupech při předkládání ekonomických důkazů a shromažďování údajů v případech týkajících se provádění článku 101 a 102 SFEU a v případech spojování“ (dále jen „osvědčené postupy“) požaduje ( 41 )

2.4 Úloha důkazů

36) Právní posouzení přenesení navýšení ceny obvykle vyžaduje složitý rozbor skutkové podstaty a ekonomickou analýzu. Zatímco nezbytné získávání nezbytných důkazů zpravidla tvoří důležitý prvek každého řízení o náhradu škody vyplývající z porušení článku 101 nebo 102 SFEU, úloha důkazů týkajících se přenesení je různá v závislosti na výše uvedených scénářích a na míře, v jaké se použije určitá domněnka ( 42 ) . V každém případě mohou fakta, která jsou skutečně důležitá a dostupná, předurčit dokazování a ve výsledku i posouzení přenesení.

37) Typ důkazů, který je pro prokázání a vyčíslení přenesení nezbytný, bude záviset na použitých ekonomických metodách popsaných v oddílech 5 a 6 níže. Důkazy lze kategorizovat různými způsoby, zpravidla se ovšem rozdělují na kvalitativní a kvantitativní. Ze samotné směrnice o náhradě škody jasně vyplývá, že „důkazem“ se rozumí všechny druhy získaných důkazních prostředků, které jsou přípustné u příslušného vnitrostátního soudu ( 43 ) . To může zahrnovat: — kvalitativní důkazy, které mají objasnit podnikatelské chování nebo strategie stanovení cen, např. i) smlouvy, ii) interní dokumenty, iii) finanční a účetní zprávy, iv) svědecké výpovědi, v) odborné posudky a vi) odvětvové zprávy a studie trhu, nebo — kvantitativní důkazy se týkají se zejména údajů o použití ekonometrických metod (44), jako např. i) prodejní ceny, maloobchodní ceny a ceny pro koncové spotřebitele dotyčného výrobku nebo služby a srovnatelných výrobků a služeb, ii) finanční zprávy, iii) odborné posudky, iv) ceny stanovené regulací, v) objem prodeje, vi) slevy a vii) jiné náklady na vstupy a prvky nákladů. Jak lze zjistit z neúplných seznamů uvedených v předchozím bodě, určité druhy důkazů, např. finanční zprávy a odborné posudky, mohou sloužit jako důkazy kvalitativní i kvantitativní.

38) Jak je obecněji vysvětleno v praktických pokynech, představují zvláštnosti dotčeného případu a předložené důkazy východisko pro stanovení, zda protiprávní jednání žalobce skutečně poškodilo, a pokud ano, pak pro vyčíslení této škody ( 45 ) . Mezi příslušné důkazy se mohou řadit přímé důkazy, u kterých lze alespoň v souvislosti s přenesením předpokládat, že mezi ně patří dokumenty vytvořené přímým nebo nepřímým odběratelem a také svědecké výpovědi týkající se toho, zda k přenesení navýšení cen došlo. Dostupnost takových důkazů může hrát důležitou roli při rozhodování soudu, zda některé z metod popsaných níže může strana použít ke splnění požadované míry dokazování podle platných právních předpisů, a pokud ano, tak které.

39) Při posuzování přenesení se vnitrostátní soudy také často setkávají s odbornými posudky z oboru ekonomie. Podle toho, jaké prostředky jsou v rámci vnitrostátních právních předpisů k dispozici, mohou být tyto posudky předkládány odborníky, které jmenovala jedna ze stran, odborníkem jmenovaným soudem pro účely asistence nebo odborníky jmenovanými jak stranou, tak soudem. Vnitrostátní soud se v rámci možností může – potenciálně v počáteční fázi řízení, kdy strany požadují zpřístupnění důkazů – rozhodnout, že některému z těchto ekonomických odborníků dá pokyny a položí mu konkrétnější dotazy ohledně metody vyčíslení, která bude použita, a potřebných údajů. Takové pokyny a dotazy mohou být důležité pro řízení případu, ale i pro samotné posouzení. Vnitrostátní soudy mohou při určování účinků přenesení odhadem, jak bylo uvedeno výše, především zvážit, zda je odborný posudek v souladu s osvědčenými postupy, např. zda důkladně rozebírá příslušné předpoklady a citlivost prognóz na změny těchto předpokladů. Vnitrostátní soudy mohou ve stejném duchu a opět s ohledem na vnitrostátní právní předpisy požádat odborníky na oblast ekonomie, aby se zabývali alternativními vysvětleními svých zjištění, zajistili replikovatelnost a umožnili stranám, aby se vyjádřily.

40) Cílem směrnice o náhradě škody je zajistit účinný výkon práv a rovnost procesních možností stanovením pravidel pro žádosti o zpřístupnění důkazů. Tato pravidla platí při obou scénářích uvedených výše. Pokud jde o scénář, ve kterém je přenesení navýšení ceny použito k obraně, článek 13 směrnice o náhradě škody výslovně uvádí, že žalovaná strana může přiměřeně požadovat zpřístupnění informací po žalobci nebo po třetích stranách. Při scénáři, ve kterém náhradu škody požaduje nepřímý odběratel, čl. 14 odst. 1 směrnice o náhradě škody stanoví, že tento nepřímý odběratel může přiměřeně požadovat zpřístupnění informací po žalovaném nebo po třetích stranách.

41) Tato pravidla stanovená směrnicí o náhradě škody omezují zpřístupnění důkazů v tom smyslu, že strana, která nese důkazní břemeno ohledně existence a rozsahu přenesení navýšení ceny, může požadovat zpřístupnění pouze v přiměřeném rozsahu. S ohledem na obecná pravidla týkající se zpřístupnění informací stanovená v článku 5 směrnice o náhradě škody může vnitrostátní soud požadovat, aby žádající strana věrohodně prokázala, že přímý odběratel škodu způsobenou navýšením ceny přenesl na nepřímého odběratele. Žádající strana musí také použít fakta, která jí jsou již obvykle dostupná. V souvislosti s přenesením se může jednat o informace shromážděné v průběhu obchodování s druhou stranou nebo informace obvykle dostupné od třetích stran, jako jsou poskytovatelé obchodních informací o trhu.

42) Ustanovení čl. 5 odst. 3 první věty směrnice o náhradě škody stanoví obecnou zásadu přiměřenosti v tom smyslu, že vyžaduje, aby vnitrostátní soudy „omezily zpřístupnění důkazů na to, co je přiměřené“. Tato zásada je důležitá pro vedení případu v řízeních o náhradu škody vyplývající z porušení článků 101 nebo 102 SFEU. Jak je uvedeno výše, soudci uplatňují vnitrostátní procesní pravidla a musí věnovat zvláštní pozornost zásadám účinnosti a rovnocennosti. Nicméně v rámci těchto právních pravidel mohou vnitrostátní soudy zohlednit náklady a přínosy nařízení požadovaného zpřístupnění. Například to znamená, že vnitrostátní soudy mohou dojít k závěru, že důkazy, jež strany předložily, již umožňují, aby byla odhadem stanovena část navýšení ceny, která byla přenesena, místo shromažďování dalších údajů.

43) Důkazy si lze vyžádat od druhé strany nebo od třetích stran prostřednictvím vnitrostátního soudu a pod jeho přísnou kontrolou. Žádost se musí týkat konkrétních položek nebo kategorií důkazů ( 46 ) . Za předpokladu, že vnitrostátní soud zváží obecné zásady proporcionality a ochrany legitimních zájmů, může nařídit i zpřístupnění důkazů, které obsahují důvěrné informace, straně nesoucí důkazní břemeno při dokazování účinků přenesení. Takové informace mohou např. zahrnovat dokumenty nebo údaje o ziscích, cenách nebo rozpětích. Pro soud, který nařídí zpřístupnění takových informací, je ovšem rozhodující, aby měl zavedena opatření na ochranu těchto důvěrných informací ( 47 ) . Směrnice o náhradě škody například odkazuje na několik opatření, jako je možnost citlivé pasáže dokumentů cenzurovat, pořádat neveřejná slyšení, omezit okruh osob, který smí důkaz vidět, a uložit odborníkům, aby vypracovali shrnutí informací v souhrnné podobě či jiné podobě, která nebude důvěrné informace obsahovat ( 48 ) . Vnitrostátní soudy mohou také v souladu s vnitrostátními právními předpisy zvážit opatření uvedená v osvědčených postupech, např. využití datové místnosti ( 49 ) , a v čl. 9 odst. 2 směrnice o obchodních tajemstvích ( 50 )

44) Zpřístupnění důkazů zaznamenané ve spisu vedeném u orgánu pro hospodářskou soutěž by potenciálně mohlo mít význam pro vyčíslení navýšení ceny, ale obvykle má menší význam v souvislosti s přenesením (zejména proto, že přenesení navýšení ceny se týká cenového chování odběratelů, o nichž spis vedený orgánem pro hospodářskou soutěž obvykle neobsahuje žádné informace). Kromě toho může verze rozhodnutí o protiprávním jednání určená pro veřejnost obsahovat obecnější informace, které mohou být důležité, např. informace o tom, kterých výrobků či služeb se jednání v rozporu s pravidly pro hospodářskou soutěž týkalo. Jak stanoví čl. 6 odst. 10 směrnice o náhradě škody, je zpřístupnění důkazů od orgánu pro hospodářskou soutěž až posledním řešením.

45) Jak se uvádí v čl. 15 odst. 1 směrnice o náhradě škody, zdrojem informací důležitých pro vyčíslení přenesení mohou být i řízení o náhradu škody související se stejným porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže a příslušné rozsudky.

3. EKONOMICKÁ TEORIE PŘENESENÍ

3.1 Přehled

46) K přenesení navýšení ceny a s ním spojeným cenovým a objemovým účinkům dochází proto, že podnik je motivován reagovat na zvýšení svých nákladů zvýšením cen ( 51 ) . Původní navýšení ceny lze chápat jako zvýšení nákladů přímého odběratele na vstupy. Aby bylo možné odhadnout účinky přenesení, musel by soud obvykle posoudit, jak takové zvýšení nákladů ovlivní 1) ceny, jež stanoví přímý odběratel na navazujícím trhu, a 2) hodnotu neuskutečněného prodeje dodávaného přímým odběratelem.

47) Vnitrostátní soudy odhadují přenesení na základě okolností konkrétního případu. Z různých důvodů však může být pro soud důležité i obecné pochopení ekonomické teorie přenesení a s ním spojených účinků. Zaprvé mohou prognózy vycházející z ekonomické teorie sloužit jako jeden z několika faktorů důležitých pro posouzení, zda jsou požadavky na dokazování v konkrétním případě splněny. Ekonomická teorie například poskytuje soudu rámec, ve kterém lze vyhodnocovat kvantitativní a kvalitativní důkazy ( 52 ) . Zadruhé, zejména v rané fázi sporu může ekonomická teorie pomoci soudcům při rozhodování ohledně zpřístupnění údajů nebo informací na základě posouzení jejich relevantnosti. V neposlední řadě pak teoretické nebo koncepční úvahy mohou vytvořit základ pro stanovení věrohodnosti a spolehlivosti různých ekonomických vysvětlení na podporu souvislosti mezi navýšením ceny a jeho dalším přenesením, jak ji předkládají strany.

48) Směrnice o náhradě škody nerozlišuje mezi škodou vzniklou 1) zvýšením cen (cenové účinky) a přenesením takového navýšení včetně objemového účinku a 2) jinými účinky, např. sníženou kvalitou výrobků nebo omezením inovací (jiné než cenové účinky), k nimž může dojít. Tyto pokyny se zaměřují na přenesení navýšení cen a související objemové účinky ( 53 )

49) Podle ekonomické teorie jsou existence a velikost účinků přenesení, tj. s ním spojené cenové a objemové účinky, dány řadou faktorů ( 54 ) . Tyto faktory ovlivňují výsledek scénáře přenesení současně a jejich vzájemná provázanost by měla být zohledněna.

50) Relativní význam každého faktoru se však může v jednotlivých případech lišit. Proto může být důležité, aby soudce chápal, které faktory pravděpodobně ovlivňují míru přenesení v konkrétním případě. Za tímto účelem může soudce podle vnitrostátních právních předpisů odkázat na vysvětlení ekonomických odborníků stran sporu nebo vlastního ekonomického odborníka jmenovaného soudem. Kromě toho podnik v praxi nemusí vždy činit rozhodnutí o tvorbě cen, která zcela odpovídají prognózám vycházejícím z ekonomické teorie. Proto je důležité také posoudit poznatky z ekonomické teorie v souvislosti s věcnými důkazy, které jsou v dotčeném případě k dispozici. Může se jednat o kvalitativní i o kvantitativní důkazy, např. o interní dokumenty popisující míru přenesení, a kvantitativní metody vysvětlené v oddíle 4 níže.

51) Jak podrobněji stanoví příloha 1, mezi nejdůležitější faktory ovlivňující existenci a rozsah účinků přenesení podle ekonomické teorie patří: i) povaha nákladů na vstupy (55), kterých se navýšení ceny týká (zda se jedná o fixní či variabilní náklady, zda protiprávní jednání vede ke zvýšení těchto nákladů pouze pro jednoho odběratele nebo pro všechny nebo pro naprostou většinu odběratelů na daném trhu); ii) povaha poptávky po výrobcích, které čelí přímí nebo nepřímí odběratelé (zejména souvislost mezi poptávkou a úrovní cen); iii) síla a intenzita hospodářské soutěže na trzích, na nichž přímí nebo nepřímí odběratelé působí a iv) další prvky jako přeceňovací náklady, podíl nákladů společnosti dotčených navýšením cen, kupní síla, vertikální integrace přímých a nepřímých spotřebitelů, cenová regulace nebo načasování cenových rozhodnutí učiněných na různých úrovních dodavatelského řetězce.

52) Zaprvé, povaha nákladů na vstupy, na něž se navýšení ceny vztahuje, ovlivňuje, zda a do jaké míry lze toto navýšení ceny přenést. Pokud se navýšení ceny dotýká nákladů přímého odběratele, které se nemění podle množství vstupu (tj. fixní náklady), je pravděpodobnost přenesení menší, protože takové náklady obvykle neovlivňují stanovení cen přímého odběratele, alespoň ne krátkodobě. Dlouhodobě však fixní náklady mohou také ovlivnit analýzu strategických rozhodnutí podniku, např. výrobní kapacitu, což by pak mohlo ovlivnit následný (krátkodobý) mechanismus tvorby cen. V takovém scénáři může dojít i k přenesení fixních nákladů. Naopak pokud se navýšení ceny dotýká nákladů přímého odběratele, které se skutečně mění podle množství vstupu (tj. variabilní náklady), bude obecně pravděpodobnější, že toto navýšení bude alespoň do určité míry přeneseno. Mezní náklady (podkategorie variabilních nákladů, kterou lze definovat jako nárůst nákladů, k němuž dojde při nákupu jednoho dalšího vstupu) ( 56 ) totiž obvykle ovlivňují rozhodnutí přímého odběratele ohledně stanovení cen ( 57 )

53) Zadruhé úroveň přenesení ovlivňuje poptávka po výrobcích, které přímý odběratel čelí. Standardní mechanismus tvorby cen vychází ze skutečnosti, že poptávka, které podnik čelí (tj. množství, jež prodává), se sníží v případě, že zvýší své ceny. Míra, do jaké přímý odběratel v případě, že čelí navýšení ceny, zvýší svou vlastní cenu, závisí na tom, zda je reakce na straně poptávky na takovou změnu ceny silná, či nikoli. Pokud je například přímý odběratel monopolista a poptávka, které čelí, je stejně citlivá na změnu cen na všech cenových úrovních, a tento přímý odběratel má konstantní mezní náklady, předpokládá ekonomická teorie, že bude přenesena polovina navýšení ceny. Pokud poptávka, které monopolista čelí, při zvyšování ceny čím dál tím více klesá (tzn. zvyšující se měrou), je méně pravděpodobné, že dojde k přenesení navýšení ceny, než v situaci, kdy se poptávka, které takový monopolista čelí, při nárůstu ceny snižuje čím dál tím méně (tj. klesající měrou), zůstává-li vše ostatní stejné. ( 58 )

54) Zatřetí úroveň přenesení ovlivňují také povaha a intenzita konkurenčních vztahů mezi podniky na trhu, na kterém přímí odběratelé porušitele působí. Je důležité si uvědomit, že účinek větší konkurence na míru přenesení závisí na tom, zda se původní navýšení ceny dotýká pouze přímého odběratele (tj. navýšení ceny pro konkrétní podnik) nebo také konkurentů tohoto přímého odběratele (tj. navýšení ceny pro celé odvětví). Pokud se navýšení ceny týká pouze jednoho přímého odběratele, který tvrdě soutěží s jinými přímými odběrateli, je přenesení méně pravděpodobné než v situaci, kdy dotčený přímý odběratel čelí slabé konkurenci. Pokud však dojde k navýšení ceny pro celé odvětví, velký počet přímých odběratelů, kteří si navzájem silně konkurují, zpravidla upřednostní vyšší přenesení tohoto navýšení než v situaci, kdy mezi těmito přímými odběrateli panuje slabší konkurence. ( 59 )

55) Některé rozsudky vnitrostátních soudů vynesené v řízeních o náhradu škody poukázaly na význam posouzení toho, jak poptávka reaguje na změny cen, intenzity hospodářské soutěže a toho, zda se navýšení cen dotýká konkurentů přímého odběratele či nikoli ( 60 )

56) Začtvrté, jak je uvedeno v bodě 51 a v příloze 1, mohou klíčovou úlohu v mechanismu tvorby cen přímého odběratele, a tedy při přenesení navýšení ceny přímým odběratelem, za určitých okolností hrát i jiné prvky. Jedním prvkem, který by mohl být pro vyčíslení přenesení důležitý, je například to, zda vstup dotčený navýšením ceny představuje velkou nebo malou část variabilních nákladů přímého odběratele. Přímý odběratel může při změně svých cen čelit nákladům – tzv. „přeceňovacím nákladům“. Pokud navýšení ceny představuje pouze malý podíl variabilních nákladů, může přímý odběratel dospět k závěru, že kvůli přeceňovacím nákladům není výnosné takové navýšení ceny přenášet. Dalšími aspekty, které rovněž mohou ovlivnit míru přenesení, je například míra kupní síly nebo načasování cenových rozhodnutí učiněných na různých úrovních dodavatelského řetězce. Některé z faktorů uvedených v bodě 51 posuzovaly také vnitrostátní soudy v případech zahrnujících přenesení ( 61 )

57) Existence a rozsah přenesení souvisejí se ztrátou obratu, jež bude jakékoli zvýšení cen obvykle doprovázet. Jak je popsáno výše, tato ztráta obratu může být charakterizována jako objemový účinek, který může odběratel uvádět jako ušlý zisk. Objemový účinek vzniká, protože odběratel obvykle čelí křivce poptávky s klesajícím sklonem. Je-li původní navýšení ceny přeneseno na nižší úrovně dodavatelského řetězce, vznikne objemový účinek na všech úrovních vertikálního řetězce. V případě, že jsou nárokovány i škody v důsledku objemového účinku, by tudíž soudy měly stanovit odhadem také tento účinek.

58) Jak je uvedeno výše, má každá osoba poškozená porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže právo vymáhat náhradu v plné výši za vzniklou škodu, která je v příčinné souvislosti s protiprávním jednáním. Pokud se strana odvolává na přenesení, může být při řízení o náhradě škody posouzení objemového účinku důležité pro vyčíslení škody vzniklé z důvodu navýšení ceny. V takovém případě je ovšem třeba poznamenat, že odhadnutí celkové výše škody tak, že se od účinku navýšení cen pouze odečte cenový účinek přenesení, vede k podhodnocení škody vzniklé přímému nebo nepřímému odběrateli, jelikož není zohledněn objemový účinek.

59) Ztracený objem vyplývající z navýšení ceny je ovlivněn citlivostí poptávky, které čelí odběratel, a tím, jak na navýšení ceny reagují konkurenti odběratele. Pokud například odběratel čelí málo pružné poptávce, tj. jeho odběratelé jsou jen v malé míře citliví na zvyšování cen, vede zvýšení ceny k poměrně malému poklesu prodaného objemu. To při rovnosti všech ostatních faktorů povede k menšímu objemovému účinku než v případě pružnější poptávky. A naopak, pokud po navýšení ceny zvýší své ceny také konkurenti odběratele, může to také snížit dopad zvýšení vlastní ceny odběratele na jeho obrat ( 62 )

3.2 Příklady

60) Hypotetické příklady uvedené níže mají ilustrovat důležitost poznatků ekonomické teorie vysvětlených v tomto oddíle a v příloze 1.

61) Příklad č. 1 popisuje navýšení cen konkrétního podniku na trhu se silnou konkurencí.

Příklad č. 1 Situace: Na stejném relevantním trhu existuje deset výrobců jablečné šťávy. Jeden z výrobců získává jablka od dodavatele, který je účastníkem cenového kartelu. Tento výrobce jablečné šťávy požaduje náhradu škody vzniklé v souvislosti s navýšením ceny. Žalovaná strana (dodavatel jablek) se však brání s odvoláním na přenesení navýšení ceny a tvrdí, že výrobce jablečné šťávy celé navýšení ceny přenesl na nepřímé odběratele. Analýza: Výrobce jablečné šťávy, který čelí navýšení cen, funguje v silné konkurenci s ostatními devíti společnostmi vyrábějícími a dodávajícími jablečnou šťávu. Všechny výrobky, jež těchto deset společností prodává, vnímají spotřebitelé jako víceméně homogenní. Pokud ostatní výrobci nezískávají jablka od členů kartelu, ale mohou je nakoupit jinde levněji, nachází se výrobce, který je musí nakupovat od kartelu, v konkurenčně znevýhodněném postavení oproti svým konkurentům. Schopnost výrobce jablečné šťávy přenést zvýšené náklady by tak byla omezená v důsledku toho, že pokud by navýšení cen, byť jen částečně, přenesl, v porovnání s konkurenty by ve velmi velké míře ztratil obrat (a zisk). Čím silnější je hospodářská soutěž mezi deseti výrobci jablečné šťávy, tím více je omezena schopnost přenést zvýšení cen. V tomto scénáři tedy přímý odběratel obvykle nebude schopen zvýšení nákladů (navýšení ceny) přenést.

62) Příklad č. 2 uvádí situaci navýšení cen pro celé odvětví s intenzivní hospodářskou soutěží.

Příklad č. 2 Situace: Všech deset výrobců jablečné šťávy z příkladu 1 získává jablka od dodavatelů, kteří jsou účastníky cenového kartelu. Členové kartelu tvrdí, že veškeré navýšení cen je přenášeno na nepřímé odběratele. Analýza: Výrobci jablečné šťávy jsou vystaveni navýšení cen v podobné míře a trh je charakterizován jako konkurenční. Jelikož navýšení cen čelí všichni výrobci, jeden podnik nebude konkurenčně znevýhodněn oproti ostatním podnikům. Existuje proto větší pravděpodobnost, že každý výrobce jablečné šťávy navýšení cen ve značné míře přenese, na rozdíl od případu popsaného v příkladu č. 1 (kde se navýšení cen týká konkrétního podniku). Pro ilustraci, na plně konkurenčním trhu se cena rovná mezním nákladům, a zvýšení nákladů na vstup proto přímo povede ke stejnému zvýšení ceny.

63) Příklad č. 3 popisuje otázku míry přenesení monopolisty, kteří čelí různé poptávce.

Příklad č. 3 Situace: Výrobce jablečné šťávy A je monopolistou na trhu výroby jablečné šťávy v členském státě 1 a výrobce ovocné šťávy B je monopolistou na stejném výrobkovém trhu v členském státě 2. Náklady na výrobu každé další šarže jablečné šťávy jsou konstantní a pro výrobce A a B jsou obdobné. Oba výrobci získávali jablka od podniku C, dodavatele, který je účastníkem cenového kartelu. V důsledku toho podniky A i B čelily navýšení ceny o 6 EUR za lísku jablko, protože je nakupovaly u podniku C. Podniky A a B čelily ze strany maloobchodních potravinových řetězců v každém z členských států různé poptávce. V členském státě 1 byla poptávka stejně citlivá na změny cen na všech cenových úrovních (tj. křivka poptávky je lineární, viz rámeček 15). V členském státě 2 tomu tak nebylo. Tam poptávka při zvyšování ceny klesala čím dál tím méně (klesající mírou, tzn. křivka poptávky je konvexní, viz též rámeček 15). Podniky A a B požadují od podniku C (člena kartelu) náhradu škody vzniklé v důsledku navýšení ceny. Podnik C vznese obhajobu založenou na přenesení, kdy tvrdí, že podniky A a B polovinu navýšení ceny přenesly. Analýza: Monopolisté v členském státě 1 a v členském státě 2 čelili v každém z členských států různé poptávce ze strany maloobchodních potravinových řetězců. Jejich náklady na výrobu každé další šarže jablečné šťávy byly konstantní. Navýšení ceny jablek o 6 EUR za lísku jablek bylo u každého z nich považováno za zvýšení mezních nákladů. Po takovém zvýšení nákladů by rozsah úpravy cen směrem vzhůru závisel na tom, jak velký objem výroby bude každý z nich muset obětovat, aby přenesl určitou výši změny nákladů, tj. zvýšil ceny. To proto, že pokud je objem ztracený při zvýšení cen poměrně nízký, bude zvýšení cen přitažlivější v porovnání se situací, kdy je ztráta objemu vysoká. Ztráta objemu při zvýšení cen souvisí se zakřivením poptávky, které monopolista čelí, tj. na tom, zda je křivka poptávky lineární, konvexní nebo konkávní. To je také podrobněji vysvětleno níže (viz rámeček 15). Pokud jde o monopolistu A v členském státě 1, lze na základě ekonomické teorie argumentovat, že monopolista přenesl polovinu navýšení ceny, tj. 3 EUR. Jelikož však monopolista B čelil poptávce s konvexní křivkou, zbývající poptávka by na zvýšení ceny byla méně citlivá. V porovnání s podnikem A, který čelí poptávce s lineární křivkou, by podnik B, pokud zvýší ceny o 3 EUR, ztratil menší objem. Z toho vyplývá, že podnik B by byl motivován přenést více než 3 EUR.

64) Příklad č. 4 popisuje otázku přeceňovacích nákladů a variabilních vs. fixních nákladů v krátkodobém a dlouhodobém horizontu.

Příklad č. 4 Situace: Podniky A a B jsou jedinými podniky, které v členském státě 1 vlastní a pronajímají věžové jeřáby. V období od roku 2005 do roku 2015 byly podniky A a B členy kartelu, který se dohodl na zvýšení ceny za pronájem věžových jeřábů o 80 procent. Podnik C je stavební firma fungující ve městech po celém členském státě 1. Tento podnik navrhuje, staví a prodává byty v mrakodrapech konečným zákazníkům. Ceny bytů jsou součástí propagace v řadě různých médií a míst, včetně internetu, novin a pouličních plakátů. Vnitrostátní orgán na ochranu hospodářské soutěže v členském státě 1 shledal, že dohoda o cenách ve stavebním odvětví je porušením právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, a podniky A a B se proti jeho rozhodnutí o uvalení pokut na členy kartelu neodvolaly. Podnik C je přímým odběratelem kartelu. Od členů kartelu, podniků A a B, požaduje náhradu škody. Podniky A a B nicméně uplatnily obhajobu na základě přenesení a tvrdily, že podnik C přenesl celé navýšení ceny na nepřímé odběratele, tj. na koncové zákazníky kupující byty v mrakodrapech. Analýza: Nájem věžových jeřábů je jedním z mnoha vstupních nákladů, kterým podnik C při navrhování a výstavbě mrakodrapů čelí. Dalšími vstupními náklady jsou například suroviny jako ocel a beton, práce a finanční náklady. Je tedy pravděpodobné, že nájem věžových jeřábů představuje pouze malou část celkových nákladů. Jelikož jsou ceny bytů široce propagovány, mohly by podniku C vzniknout významné přeceňovací náklady. Protože ale kartel fungoval po dobu 10 let, mohly by být přeceňovací náklady po určité době ve srovnání s navýšením cen zanedbatelné, což by nakonec pro podnik C při určování cen za byty představovalo motivaci navýšení cen zohlednit. Podnik C by tedy kvůli přeceňovacím nákladům v krátkodobém horizontu nemusel mít motivaci navýšení cen přenést. Motivace přenést navýšení cen by se ovšem v průběhu trvání protiprávního jednání mohla změnit. Aby soud posoudil skutečné přenesení v průběhu dotčeného období, měl by tedy na základě dostupných důkazů odhadnout účinek přenesení, např. pomocí některé z metod uvedených v oddíle 4.

4. VYČÍSLENÍ PŘENESENÍ A OBJEMOVÝCH ÚČINKŮ – OBECNÉ ASPEKTY

65) Cílem náhrady vzniklé škody je uvedení poškozené strany do situace, v jaké by se nacházela, pokud by nedošlo k protiprávnímu jednání. Aby bylo možné tuto situaci posoudit, je nutné porovnat zjištěnou situaci, tj. situaci, ve které došlo k protiprávnímu jednání, s hypotetickou situací, tj. situací, ve které k protiprávnímu jednání nedošlo. Tato hypotetická situace se označuje jako „hypotetický srovnávací scénář“.

66) Účelem vytvoření hypotetického srovnávacího scénáře je oddělit účinek protiprávního jednání od jiných faktorů ovlivňujících cenu výrobku nebo služby, které by ceny ovlivňovaly i v případě, že by k protiprávnímu jednání nedošlo ( 63 ) . Například zvýšení poptávky by obvykle vedlo ke zvýšení ceny, i kdyby kartel neexistoval. Přímým ani nepřímým odběratelům by za tento účinek náhrada poskytnuta být neměla. Při vytváření hypotetického srovnávacího scénáře je proto nezbytné prověřit faktory, které s protiprávním jednáním nesouvisí ( 64 )

67) Vzhledem k tomu, že srovnávací scénář je hypotetický, není možné ho přímo pozorovat. Jak je popsáno níže, v ekonomice a právní praxi byly vypracovány různé metody a postupy ke stanovení hypotetického srovnávacího scénáře. Ty se liší v předpokladech, z nichž vycházejí, a ve výběru potřebných údajů.

68) Ačkoli tyto metody usilují o zjištění, jak by se trh vyvinul, pokud by k protiprávnímu jednání nedošlo, přímé důkazy, které mají strany a soud k dispozici (např. interní dokumenty popisující, jak přímý odběratel v konkrétní situaci přenesl původní navýšení ceny), by s ohledem na platné vnitrostátní právní předpisy rovněž mohly poskytnout důležité informace pro posouzení náhrady škody v konkrétním případě ( 65 )

69) Když se vnitrostátní soudy při řízení o náhradě škody za porušení právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže zabývají přenesením, je možné, že budou muset zvážit tři složky, které souvisí se škodou, za níž může přímý nebo nepřímý odběratel požadovat odškodnění, a to navýšení ceny, cenový účinek přenesení a objemový účinek přenesení ( 66 ) . Vnitrostátní soudy a ekonomičtí odborníci se mohou rozhodnout, že tyto tři složky odhadnou postupně, tj. postupem o třech krocích popsaným níže.

70) V prvním kroku lze navýšení ceny vyčíslit či odhadnout. K tomu lze použít řadu různých metod. Strany a soudy k odhadu původního navýšení ceny nejčastěji používají tzv. srovnávací metody. Různé metody pro odhad navýšení ceny jsou podrobně rozvedeny v praktických pokynech.

71) Druhým krokem je odhadnutí velikosti cenového účinku přenesení. Rozsah tohoto účinku lze odhadnout přímo pomocí srovnávacích metod, tj. podobných metod jako při vyčíslení navýšení ceny. Jsou-li splněny určité předpoklady, lze rozsah tohoto účinku odhadnout i nepřímo získáním odhadu míry, ve které zvýšení dotčených nákladů na vstupy mělo být přeneseno, a kombinací tohoto odhadu s informacemi o navýšení cen a o obratu. Oddíly 5.1 a 5.2 podávají přehled různých přístupů k vyčíslení těchto účinků.

72) V třetím kroku se odhadují objemové účinky přenesení. Podobně jako u odhadu cenového účinku přenesení lze i objemový účinek odhadnout přímo nebo nepřímo. Různé přístupy k vyčíslení těchto účinků jsou posouzeny v oddílech 6.2 a 6.3.

73) K určení výše škody při žalobách o náhradu škody u vnitrostátních soudů vzniklé v souvislosti s porušením právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže je možné použít i jiné přístupy, např. simulační přístup, který vyčísluje přenesení a cenový a objemový účinek současně. Simulační přístup je stručně vysvětlen v oddíle 5.2.

4.1 Údaje a informace potřebné při vyčíslení účinků přenesení

74) Jak bylo vysvětleno v oddíle 2.2, obsahuje směrnice o náhradě škody pravidla pro zpřístupnění důkazů. Údaje a informace, jimiž disponují strany nebo třetí strany, jsou důležitými faktory pro provedení řádné ekonomické analýzy účinků přenesení. Vhodným prvním krokem při vyčíslení cenového účinku přenesení tak může být zjištění toho, jaké údaje jsou zapotřebí pro vytvoření hypotetického srovnávacího scénáře a jaká je jejich dostupnost.

75) Při rozhodování, který typ údajů a informací je v konkrétním případě relevantní, může být užitečné, pokud soudce zohlední obecné poznatky ekonomické teorie vysvětlené v oddíle 3. Tyto poznatky mohou být rovněž relevantní, potřebuje-li soudce posoudit protichůdné názory ekonomických odborníků ( 67 ) . Rozhodnutí ohledně toho, jaký druh údajů je k odhadu přenesení zapotřebí, bude kromě toho obvykle vyžadovat dobrou znalost dotčeného odvětví a určujících vlastností trhu v projednávané věci. Proto může být užitečné nejprve posoudit dokumenty, které v první řadě naznačují pravděpodobnost přenesení, jako jsou existující soudní rozhodnutí, souběžně vedená občanskoprávní řízení na stejné úrovni nebo na různých úrovních dodavatelského řetězce na stejném trhu, studie trhu nebo rozhodnutí orgánů pro hospodářskou soutěž popisující dynamiku příslušného trhu ( 68 )

76) Soud bude případně muset posoudit důkazy kvalitativní i kvantitativní povahy ( 69 ) . Kvalitativní důkazy jako interní dokumenty ke stanovení cen, strategie, smlouvy a finanční výkazy mohou být analyzovány v rámci ekonomické teorie. Mohou také poskytnout informace o tom, zda existují důkazy o spojení mezi stanovením cen na nižších úrovních dodavatelského řetězce a navýšením ceny na jeho vyšší úrovni, které je důsledkem protiprávního jednání.

77) K tomu, aby bylo možné vytvořit hypotetický srovnávací scénář a prověřit různé faktory ovlivňující přenesení, však v mnoha případech mohou být užitečné i kvantitativní důkazy. Takové důkazy mohou zahrnovat údaje o skutečných cenách, nákladech nebo rozpětích, jakož i vnější ukazatele, které by mohly ovlivnit cenová rozhodnutí podniků, např. souhrnná měření hospodářské činnosti (např. růst HDP, míra inflace a míra zaměstnanosti). V některých případech by mohly být užitečné regionální proměnné hospodářské činnosti umožňující prověřit různé regionální tendence, které nesouvisejí s protiprávním jednáním.

78) Soud může rovněž vzít v úvahu více faktorů, které jsou specifické pro dané odvětví nebo daný podnik a ovlivňují tvorbu cen. Například v případě uvedeném výše v rámečku 1, pokud by významným vstupem při výrobě kabelových svazků v době protiprávního jednání, kdy se výrobce mědi A dohodl se svými konkurenty na stanovení cen mědi jako dalšího významného vstupu pro dodavatele kabelových svazků B, byl také plast, je pravděpodobné, že by podnik B přenesl na svého odběratele také zvýšení ceny plastu, které nebylo předmětem porušení právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže. V tomto případě by odhad přenesení, který nezohlední účinky související se zvýšením ceny plastu, mohl podstatně nadhodnotit přenesení navýšení ceny tím, že by nesprávně přisoudil celé zvýšení ceny protiprávnímu jednání. Podobné úvahy platí o případných sníženích jiných nákladů na vstupy, které pokud by nebyly zohledněny a přeneseny na nižší úrovně dodavatelského řetězce, by uměle snížily odhadované přenesení kartelového navýšení ceny.

79) V následujících příkladech se použití metod zaměřuje na cenu. V závislosti na dostupnosti údajů a na okolnostech daného případu může soud zvážit stejné metody pro odhadnutí jiných ekonomických proměnných, jako jsou zisková rozpětí nebo úroveň nákladů podniku. Údaje, které se použijí pro srovnání ovlivněného trhu s hypotetickým srovnávacím scénářem, se mohou týkat celého trhu (např. průměrná cena kabelových svazků pro všechny odběratele na jiných výrobkových nebo zeměpisných trzích) nebo určitých odběratelů nebo skupin odběratelů.

4.2 Zapojení ekonomických odborníků

80) V mnoha případech, kdy se posuzuje přenesení navýšení ceny, je možné do řízení o náhradu škody u vnitrostátních soudů zapojit ekonomické odborníky. Pravidla týkající se znaleckých důkazů se mezi členskými státy významně liší ( 70 ) . Vnitrostátní soudy však mohou považovat za užitečné mít k dispozici pokyny týkající se obecných zásad a nástrojů relevantních pro zapojení ekonomických odborníků.

81) V rané fázi řízení může soud, pokud to vnitrostátní právní předpisy umožňují, umožnit diskusi mezi odborníky zastupujícími zúčastněné strany. Cílem takových diskusí může být zúžení oblastí shody a neshody o otázkách relevantních pro daný případ, včetně otázek týkajících se požadavků na zpřístupnění. Příklad takového přístupu je uveden níže (viz rámeček 3).

Rámeček 3

Příklad případu zahrnujícího důkazy poskytnuté ekonomickými odborníky (71)

Ve věci projednávané u soudu Spojeného království ekonomičtí odborníci zastupující každou ze stran (porušitele a žalobce) navrhli svou vlastní odlišnou metodu pro odhad přenesení navýšení ceny. Soudce vyjádřil obavy, pokud jde o možnou složitost odborných důkazů, a požádal odborníky stran, aby se dohodli na navrhovaném přístupu k ekonomickým důkazům týkajícím se přenesení, dříve než bude nařízeno jakékoli zpřístupnění. Pokud by se odborníci na přístupu nedohodli, soudce by vyslechl argumenty pro příslušné přístupy, včetně vysvětlení, co každý z odborníků navrhuje, požadované informace a náklady na provedení, a poté by rozhodl, která metoda by měla být použita.

82) V některých jurisdikcích mohou vnitrostátní soudy jmenovat ekonomické odborníky, kteří pomáhají soudci při odhadování přenesení, a tradičně tento přístup používají pro odhad původního navýšení cen. Soud může obdobný přístup použít při odhadování přenesení, např. pomocí takzvaných srovnávacích metod. Zkušenosti z použití soudem jmenovaných odborníků při odhadování navýšení cen mohou být proto relevantní také při odhadování přenesení navýšení. Příklad přístupu, kdy ekonomického odborníka jmenoval soud, je uveden níže (viz rámeček 4).

Rámeček 4

Příklad případu, kdy soud jmenuje ekonomického odborníka (72)

V tomto případě projednávaném německým soudem ekonomického odborníka jmenoval soud. Úkolem odborníka bylo navrhnout metodiku a následně vyčíslit navýšení ceny. Jako první krok odborník navrhl odhadnout navýšení cen empirickou metodou. Přístup navržený odborníkem byl projednán v písemné formě a při ústních slyšeních, načež soud rozhodl, který přístup má být použit. V příštím kroku byla zvolená metoda uplatněna a bylo vypočítáno navýšení cen. Podkladová data použitá pro výpočet byla předložena soudu a stranám. Třetí krok představovalo ověření věrohodnosti, v rámci něhož byla stranám dána možnost vyjádřit připomínky a klást otázky. Tyto připomínky byly vzaty v úvahu v konečném posudku, který byl předán soudu. Konečný posudek zvážil také přijatelnost odhadnutých výsledků, věrohodnost odhadovaných účinků a kvalitu výchozích údajů.

83) V případě, kde se ekonomičtí odborníci zastupující strany v názoru na to, který přístup při odhadu přenesení navýšení cen použít, rozcházejí, může vnitrostátní soud rovněž požádat o poradenství v otázce, jakou metodu použít, vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž ( 73 ) . Při posuzování míry přenesení může vnitrostátní soud kromě toho v zásadě vycházet také z informace uvedené v rozhodnutí vydaném orgánem pro ochranu hospodářské soutěže, týkajícího se např. původního navýšení cen ( 74 )

5. VYČÍSLENÍ A ODHAD CENOVÝCH ÚČINKŮ SOUVISEJÍCÍCH S PŘENESENÍM

84) Při odhadování cenového účinku přenesení mohou vnitrostátní soudy použít různé typy ekonomických přístupů pro jeho vyčíslení, zejména srovnávací přístupy, ale i přístup založený na míře přenesení ( 75 ) nebo simulační přístup. Tyto přístupy, jak jsou popsány v této kapitole, stanoví odhadem účinek přenesení na základě kvantitativních údajů. V mnoha případech může být při odhadu účinku přenesení pro soud užitečné posoudit také kvalitativní důkazy, jako jsou interní dokumenty nebo ústně podané svědectví. Dostupnost takových kvalitativních důkazů může hrát důležitou roli při rozhodování, zda může strana některé techniky použít ke splnění požadované míry dokazování podle platných právních předpisů, popřípadě které ( 76 )

5.1 Srovnávací metody

85) Cenový účinek přenesení na různých stupních dodavatelského řetězce lze vypočítat tak, že se odhadem přímo stanoví zvýšení cen nebo změna rozpětí, která vyplynula z dopadu původního navýšení cen. Při posuzování, zda bylo navýšení ceny přímým odběratelem přeneseno, tato metoda srovnává cenu stanovenou přímým odběratelem v době, kdy k protiprávnímu jednání došlo, s cenou stanovenou na srovnávacím trhu (popř. trzích).

86) Při stanovení cenového účinku přenesení může soud odhadnout rozdíly mezi zjištěnými cenami nebo rozpětími a cenami nebo rozpětími hypotetického srovnávacího scénáře ( 77 ) pomocí stejných srovnávacích metod, které byly použity pro výpočet původního navýšení ceny. Ačkoli je výchozí koncept těchto metod podrobně popsán v praktických pokynech, v následujících oddílech se nacházejí další pokyny pro uplatňování těchto metod v souvislosti s přenesením.

87) ex post hodnocení politiky v oblasti hospodářské soutěže Srovnávací metody mají tu výhodu, že používají údaje z praxe zjištěné na stejném nebo podobném trhu ( 78 ) . Vycházejí ze skutečnosti, že srovnávací scénář lze považovat za reprezentativní scénář, kde nedošlo k protiprávnímu jednání. Tyto metody při analýzách podobných odhadů přenesení uznávají a používají i orgány na ochranu hospodářské soutěže v Evropě, např. přihodnocení politiky v oblasti hospodářské soutěže ( 79 )

88) Při použití srovnávací metody by se v ideálním případě srovnala cena nebo rozpětí v období, kdy probíhalo protiprávní jednání, s naprosto stejným trhem, kde k protiprávnímu jednání nedošlo. Přirozeně není možné vědět přesně, jak by se trh vyvíjel bez protiprávního jednání. Může se například stát, že důležité faktory, které mají vliv na ceny stanovené přímým odběratelem, např. změny poptávky nebo ceny jiných vstupů, nebudou mít na ceny v případě porušení a v hypotetickém srovnávacím scénáři podobný dopad.

89) Je zásadní mít tyto faktory na paměti při rozhodování, zda je určitý srovnávací trh jako hypotetický srovnávací scénář vhodný. Jak je podrobněji vysvětleno v oddíle 5.1.1, jsou k dispozici různé techniky pro zohlednění rozdílů mezi trhem dotčeným protiprávním jednáním a srovnávacími trhy. To, zda míra podobnosti trhu, na kterém k protiprávnímu jednání došlo, a srovnávacího trhu je považována za dostatečnou pro to, aby výsledky takového srovnání mohly být použity k odhadu přenesení, závisí na vnitrostátním právním systému ( 80 )

5.1.1. Přístupy

90) Pokud se pro odhad účinku přenesení použije srovnávací metoda, porovná se cena stanovená přímým či nepřímým odběratelem v době protiprávního jednání se srovnávacím scénářem, kdy k protiprávnímu jednání nedošlo. Hypotetický srovnávací scénář lze vypracovat na základě ( 81 ) — údajů o ceně či rozpětí týkajících se tohoto trhu před a/nebo po protiprávním jednání – obvykle se označuje jako přístup před-během-po, — údajů týkajících se stejného (výrobkového) trhu ovšem v jiné zeměpisné oblasti, nebo jiného výrobkového trhu, u nějž se předpokládá, že se vyvíjí podobným způsobem jako trh, na kterém působí přímý nebo nepřímý odběratel – obvykle se označuje jako průřezový přístup, nebo — kombinace srovnání v průběhu času a srovnání napříč trhy – obvykle se označuje jako přístup rozdílu v rozdílech.

5.1.1.1. Přístup před-během-po

91) Přístup, který se často používá, když je pro odhad původního navýšení ceny třeba srovnat ceny v průběhu času na stejném trhu, tj. srovnání před-během-po (znázorněno níže – viz rámeček 5) ( 82 ) . Při uplatnění tohoto přístupu ke stanovení přenesení odhadem je srovnávací trh tentýž výrobkový trh jako trh, na němž byl přímý nebo nepřímý odběratel v době protiprávního jednání aktivní, jeho analýza ovšem probíhá v různých časech. Vychází se tedy z předpokladu, že dotčený výrobkový trh v době, kdy k protiprávnímu jednání nedocházelo, poskytuje dobrý přibližný odhad hypotetického srovnávacího scénáře, tj. situace, která by na výrobkovém trhu přetrvala, pokud by v době, kdy k protiprávnímu jednání docházelo, k žádnému takovému jednání nedošlo. Tento předpoklad může být chybný, protože bez ohledu na zeměpisnou polohu nebo výrobek prakticky neexistuje žádný srovnávací trh, který by zohlednil přidaný prvek izolace v souvislosti s účinkem protiprávního jednání.

Rámeček 5

Ilustrační příklad přístupu před-během-po (83)

Cena kabelových svazků

92) V příkladu znázorněném výše (viz rámeček 5) se předpokládá, že nezákonné stanovení cen v odvětví mědi trvalo pět let, od roku 2005 do roku 2010. V tomto období ( 84 ) bylo původní navýšení cen přeneseno na výrobce automobilů C. Při použití této metody se cena zaplacená výrobcem automobilů v období protiprávního jednání porovná s cenou zaplacenou výrobcem automobilů v období neovlivněném protiprávním jednáním, např. v letech 2003 a 2004. Příklad právního případu, ve kterém žalobce tento přístup použil, je uveden níže (viz rámeček 8).

5.1.1.2. Průřezový přístup

93) V některých případech může být náročné sledovat vývoj cen v čase na srovnávacím trhu nebo na trhu, na němž došlo k protiprávnímu jednání. V takovém případě by mohla být použita jiná metoda založená na srovnávací analýze, a sice metoda, která porovnává různé zeměpisné trhy. Tento přístup vychází z předpokladu, že jiný zeměpisný trh je podobný trhu, na němž došlo k protiprávnímu jednání, ve všech aspektech kromě protiprávního jednání. I předpoklad může být přehnaný.

94) 1 během období protiprávního jednání v členském státě 1 ( p 1) s průměrnou cenou zaplacenou podobnými výrobci automobilů v členském státě 2, tj. na odděleném zeměpisném trhu, který protiprávním jednáním není ovlivněn ( p 2). Tato metoda se označuje jako srovnání mezi trhy Jak je například ukázáno níže (viz rámeček 6), může vnitrostátní soud zvážit porovnání cen zaplacených výrobcem automobilů Cběhem období protiprávního jednání v členském státě 1 (1) s průměrnou cenou zaplacenou podobnými výrobci automobilů v členském státě 2, tj. na odděleném zeměpisném trhu, který protiprávním jednáním není ovlivněn (2). Tato metoda se označuje jako srovnání mezi trhy ( 85 )

Rámeček 6

Ilustrační příklad průřezového přístupu

Pokud se zjistí, že hodnota p1 je vyšší než hodnota p2, nasvědčuje to přenesení souvisejícího cenového účinku z dodavatele kabelových svazků B1 na výrobce automobilů C1 v členském státě 1. Stejný druh srovnávání lze provádět u kterékoli jiné ekonomické proměnné, např. rozpětí nebo objemu prodeje.

5.1.1.3. Přístup rozdílu v rozdílech

95) Z ekonomické perspektivy je nejpřesnější metodou ze srovnávacích metod ta, která kombinuje přístup před-během-po a průřezový přístup. Tato metoda se označuje jako přístup rozdílu v rozdílech ( 86 ) . Zkoumá vývoj příslušné ekonomické proměnné na trhu ovlivněném přenesením navýšení ceny v určitém období (rozdíl v čase na trhu s přenesením) a srovnává ho s vývojem stejné proměnné ve stejném období na neovlivněném srovnávacím trhu (například na jiném zeměpisném trhu).

96) Rámeček 7 ilustruje přístup rozdílu v rozdílech.

Rámeček 7

Znázornění přístupu rozdílu v rozdílech

97) V případě, z něhož vychází rámeček 5 a rámeček 6, předpokládejme, že výrobce automobilů C 1 v členském státě 1 (nepřímý odběratel) požaduje náhradu škody od výrobce mědi A 1 (porušitele). Jak je vysvětleno v bodě 8, jakákoli škoda, kterou C 1 utrpí, vyplývá z přenesení navýšení ceny dodavatelem kabelových svazků B1. Použití přístupu rozdílu v rozdílech by zahrnovalo posouzení vývoje ceny zaplacené výrobcem C 1 v členském státě 1 (trh s cenovým účinkem přenesení) v určitém období a jeho porovnání s vývojem ceny zaplacené výrobcem C 2 v členském státě 2 (neovlivněným v důsledku protiprávního jednání a tedy bez cenových účinků přenesení) ve stejném časovém období. Srovnání ukazuje rozdíl mezi těmito dvěma rozdíly v čase. To poskytuje odhad změny ceny zaplacené výrobcem automobilů při vyloučení všech faktorů, které stejným způsobem ovlivňovaly trhy v členském státě 1 i v členském státě 2. Tato metoda tedy odděluje cenové účinky přenesení od jiných vlivů na cenu kabelových svazků, které jsou oběma trhům společné.

98) Metodu lze znázornit pomocí jiné variace případu, z něhož vychází rámeček 6 a rámeček 7. Předpokládejme, že srovnání stavu před přenesením, během něho a po přenesení odhalí v členském státě 1 (kde došlo k porušení právních předpisů a přenesení ceny) v období 2005 až 2010 zvýšení jednotkové ceny kabelových svazků o 100 EUR. Analýza neovlivněného trhu v členském státě 2 za stejné období může ukázat, že jednotková cena kabelových svazků se zvýšila pouze o 10 EUR, a to v důsledku zvýšení nákladů na jiné vstupy, například plasty. Za předpokladu, že vyšší vstupní náklady (na plasty) se týkaly také členského státu 1, a za předpokladu, že všechny ostatní podmínky jsou stejné, by srovnání různého vývoje cen kabelových svazků v členských státech 1 a 2 by ukázalo zvýšení ceny způsobené účinkem přenesení navýšení ceny. V tomto příkladu by toto zvýšení činilo 90 EUR.

99) Důležitou předností této metody je, že může filtrovat změny, jež nesouvisejí s cenovým účinkem přenesení a ke kterým došlo ve stejném období jako k přenesení. Vychází však z předpokladu, že jiné faktory, ve výše uvedeném příkladu cena plastů, ovlivňují trhy obdobným způsobem. Pokud tomu tak není, může být nezbytné ekonometrické provedení techniky rozdílů v rozdílech. Uplatnění takových technik je podrobněji popsáno níže v oddíle 5.1.2.

5.1.2. Realizace srovnávacích přístupů v praxi

100) Pro odhadnutí cenových účinků přenesení na základě srovnávacího přístupu jsou k dispozici různé postupy. Určité faktory, jako např. zvýšení nákladů na suroviny v příkladu uvedeném výše, mohou ovlivňovat pouze srovnávací trh nebo pouze trh ovlivněný přenesením navýšení ceny. Jak je vysvětleno výše, měly by se provést úpravy sledovaných údajů, aby bylo možné takové vlivy zohlednit. Může se jednat o jednoduché úpravy údajů v případech, kdy ovlivňující faktor a rozsah jeho účinků lze zohlednit poměrně snadno.

101) V určitých případech, kdy to umožňuje dostupnost a kvalita údajů, lze úpravy srovnávacích údajů provést na základě ekonometrických postupů, zejména pomocí regresní analýzy. Regresní analýza je statistická technika, která pomáhá analyzovat strukturu vztahů mezi ekonomickými proměnnými.

102) Regresní analýzou se zkoumá řada pozorovaných údajů týkajících se zkoumané proměnné a pravděpodobných ovlivňujících proměnných. Zjištěný vztah je obvykle vyjádřen ve formě rovnice. Tato rovnice umožňuje odhadnout účinky ovlivňujících proměnných na zkoumanou proměnnou a oddělit je od účinků protiprávního jednání. Na základě regresní analýzy je možné odhadnout, v jak úzkém vzájemném vztahu příslušné proměnné jsou, což v některých případech může naznačovat kauzální vliv jedné proměnné na druhou ( 87 )

103) V praktických pokynech jsou podrobněji popsány různé postupy, které jsou k dispozici pro úpravy srovnávacích údajů ( 88 ) . Odkazem na příklady a ilustrace praktické pokyny poskytují pokyny týkající se pojmů, přístupů a podmínek uplatňování různých technik. Měly by sloužit jako základ pro řešení problémů týkajících se přístupů dostupných pro provádění srovnávacích metod.

104) Soud by si měl být vědom, že používání regresních analýz může zvýšit přesnost odhadu náhrady škody, a tím i zlepšit splnění požadované míry dokazování ( 89 ) . Vnitrostátní soudy se zabývaly průkazní hodnotou statistických důkazů, např. regresních analýz, v případech přiznání náhrady škody ( 90 )

105) Důkazní hodnota statistických důkazů obecně závisí na jejich schopnosti zabránit riziku tzv. chyb typu 1, tj. zjištění účinku přenesení, když ve skutečnosti žádný neexistuje, a tzv. chyb typu 2, tj. neschopnosti zjistit účinek přenesení, když ve skutečnosti takový účinek existuje. Statistický model může za účelem řešení těchto rizik uplatnit koncepty statistické významnosti a statistické síly. Aby se v rámci konceptu statistické významnosti předpokládalo, že účinek přenesení existuje, stanoví se vysoký práh. Běžně se využívá přístup stanovení pětiprocentního rizika pro chybu typu 1 při použití tzv. 95procentního intervalu spolehlivosti ( 91 ) . Regresní modely mohou ovšem snížit také riziko chyb typu 2 ( 92 ) . V konkrétním případě, kdy se přenesení odhaduje, musí rozhodnout soud, zda regresní model, který mu byl předložen, zabrání riziku chyb typu 1 a typu 2 do takové míry, aby daný model měl průkazní hodnotu.

106) Potenciální význam úpravy srovnávacích údajů pomocí kvantitativních technik, např. regresních analýz, lze ukázat na jednom rozsudku německého soudu, viz rámeček 8.

Rámeček 8

Případ týkající se německého automobilového skla (93)

Žalobcem v tomto řízení o náhradu škody byl nepřímý odběratel od členů kartelu automobilového skla. Členové tohoto kartelu porušili článek 101 SFEU a byla jim Evropskou komisí v roce 2008 udělena pokuta. Odborníci žalobce provedli analýzu vývoje cen v období před kartelem, během něho a po kartelu. Nebyly provedeny žádné regresní nebo korelační analýzy, odborníci se místo toho snažili stanovit souvislost mezi cenou automobilového skla (výrobek dodávaný v rámci kartelu) a náhradních automobilových skel pouze na základě sledování struktury cen. Soud však dospěl k závěru, že tato analýza dostatečně neprokázala žádnou přímou příčinnou souvislost mezi stanovením cen dvou výše uvedených výrobků, a to hlavně kvůli údajům použitým v odborné analýze žalobce a skutečnosti, že tato analýza řádně nezohlednila jiné účinky na ceny ani tržní tendence. Soud pro zamítnutí argumentů o přenesení rovněž zohlednil tržní podmínky v dotčeném případu.

107) Techniky vycházející z ekonometrických analýz nicméně mohou být v určitých případech spojeny se značnými náklady. V takových případech může soud považovat za dostatečné odhadnout přenesení tak, že posoudí kvantitativní údaje bez použití regresní analýzy a zároveň zohlední kvalitativní důkazy. Soud kromě toho ve většině případů může shledat užitečným posouzení kvalitativních důkazů, např. přímých důkazů o přenesení, i při použití kvantitativních metod popsaných v tomto oddíle.

108) Při stanovení přenesení odhadem na základě kvalitativních důkazů mohou být zvlášť důležité interní dokumenty popisující cenovou politiku podniku. Při posuzování interních dokumentů by si soud měl být vědom toho, že podniky v různých odvětvích nebo i v rámci téhož odvětví mohou uplatňovat různé strategie stanovení cen. V některých případech může mít podnik jasně vymezenou politiku nebo zavedenou praxi, která určuje úpravy cen, jež vyplynou z konkrétních změn nákladů. Někdy mohou například odběratelé spojit úpravy ceny se změnami určitých indexů, které nemusí být jednáním porušitele, jež je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže, dotčeny, např. indexy spotřebitelských cen. Jindy mohou odběratelé usilovat o dosažení určitých výkonnostních cílů, např. uplatňovat na cenotvorbu výrobků, které dodávají, specifické rozpětí. První strategie může v zásadě být proti zjištění přenesení, zatímco druhá naznačuje, že odběratel by změny nákladů přenesl.

109) Při posuzování strategií stanovení cen by soud kromě toho měl vzít v úvahu také to, zda cenová politika příslušného podniku byla skutečně prováděna, např. tím, že posoudí údaje o cenách a určí, zda tyto údaje odpovídají cenové politice, která se posuzuje.

110) Níže jsou uvedeny příklady případů, ve kterých vnitrostátní soudy zohlednily kvalitativní důkazy.

Rámeček 9

Odhad přenesení na základě kvalitativních důkazů – Cheminova (2015) (94)

V tomto rozsudku soud došel k závěru, že výrobce pesticidů přenesl 50 procent původního navýšení ceny na nepřímé odběratele. Tento závěr vycházel z ekonomické teorie. V tomto případě se soud mohl opřít o veřejně dostupné studie trhu, které charakterizovaly trh, na němž přímý odběratel působil, jako monopolní trh. Ve zprávě, kterou poskytl přímý odběratel, se tvrdilo, že tento trh by ve skutečnosti měl být označen za soutěžní, a nikoli za monopolní. Přímý odběratel mimo jiné tvrdil, že na trhu soutěží velký počet výrobků a že nevelké podíly na trhu nasvědčují tomu, že se jedná o soutěžní trh. Vzhledem ke skutečnostem dané konkrétní věci však soud s tímto přístupem nesouhlasil.

Rámeček 10

Odhad přenesení na základě kvalitativních důkazů – DOUX Aliments (2014) (95)

Soud v tomto rozsudku dospěl k závěru, že žalobce prokázal, že k přenesení nedošlo. Navýšení ceny se v tomto případě týkalo lysinu, což je vstup do produkce kuřat. Soud shledal, že lysin představoval pouze jedno procento nákladů na produkci kuřat. Tak malé zvýšení nákladů nebylo dostatečným důkazem, který by soud přesvědčil, že by vedlo také ke zvýšení cen kuřat. Soud došel k závěru, že ceny reagovaly na jiné faktory, jako jsou hospodářská soutěž s jinými masnými výrobky a kupní síla. Ve svém závěru, že navýšení ceny na nepřímé maloobchodní odběratele přeneseno nebylo, soud odkázal na skutečnost, že kuřata se prodávala na mezinárodním a soutěžním trhu a že maloobchodní potravinové řetězce mají velkou kupní sílu.

111) Při uplatnění srovnávacích metod pro odhad navýšení cen soudy také někdy uplatňovaly tzv. bezpečnostní srážku. To znamená, že upravily částku, která by dostatečně zohlednila nejistoty při odhadu na základě pozorovaných údajů ( 96 ) . Pokud ekonometrická analýza není proveditelná, může být takový přístup použit také při odhadu přenesení. Cílem takového přístupu by bylo vyloučit účinky jiných možných faktorů na posuzovanou proměnnou, například cenu nabízenou nepřímým odběratelem.

5.1.3. Problémy

112) Při odhadování cenového účinku přenesení může soud zvážit zejména postupy, které v co největší míře prověřují jiné faktory než faktor vyplývající z protiprávního jednání. Jedním z takových postupů je metoda rozdílu v rozdílech. Vyžaduje informace nebo údaje ze srovnávacího trhu (například jiného zeměpisného trhu) a údaje v časových řadách z trhu ovlivněného přenesením. Soud by si však měl být vědom toho, že existují potenciální problémy, jež mohou ovlivnit, do jaké míry mohou být srovnávací metody platné.

113) V ideálním případě je srovnávací trh podobný trhu s protiprávním jednáním, avšak sám není tímto protiprávním jednáním ovlivněn. Odběratelé na každém z těchto trhů však často používají stejné vstupy. V takovém případě by nalezení neovlivněného srovnávacího trhu mohlo být obtížné. Zejména pokud rozsah protiprávního jednání zahrnuje rozsáhlou zeměpisnou oblast, je pravděpodobné, že výrobky podobné posuzovaným výrobkům a obsahující stejné vstupy byly potenciálně také dotčeny. To může nalezení vhodného srovnávacího trhu ztížit.

114) 1 měď od porušitele A 1 . Přestože dodavatel kabelových svazků B 2 na srovnávacím trhu od porušitele A 1 nenakupuje, mohou spolu dodavatelé kabelových svazků B 2 a B 1 soutěžit na stejných návazných zeměpisných trzích. Z toho plyne, že pokud dodavatel kabelových svazků B 1 zvýší své ceny v reakci na původní protiprávní jednání, mohou své ceny zvýšit také jeho konkurenti. V tom případě cena, kterou nabízí dodavatel kabelových svazků B 2 , může být nepřímo ovlivněna protiprávním jednáním, a v důsledku toho nemusí poskytnout vhodný srovnávací trh Za jiných okolností může být srovnávací trh původním navýšením ceny ovlivněn nepřímo. Ve stylizovaném příkladu kartelu výrobců mědi (viz rámeček 6) nakupuje dodavatel kabelových svazků Bměď od porušitele A. Přestože dodavatel kabelových svazků Bna srovnávacím trhu od porušitele Anenakupuje, mohou spolu dodavatelé kabelových svazků Ba Bsoutěžit na stejných návazných zeměpisných trzích. Z toho plyne, že pokud dodavatel kabelových svazků Bzvýší své ceny v reakci na původní protiprávní jednání, mohou své ceny zvýšit také jeho konkurenti. V tom případě cena, kterou nabízí dodavatel kabelových svazků B, může být nepřímo ovlivněna protiprávním jednáním, a v důsledku toho nemusí poskytnout vhodný srovnávací trh ( 97 )

115) Pokud jde o srovnání v čase, může být problematické určit s dostatečnou přesností období, kdy byl trh protiprávním jednáním ovlivněn. Strany mohou předložit rozhodnutí vydané orgánem pro hospodářskou soutěž, ve kterém bude doba protiprávního jednání uvedena, tj. které stanoví data, kdy protiprávní jednání začalo a kdy skončilo. Toto období však nemusí odpovídat období, ve kterém byl trh protiprávním jednáním skutečně ovlivněn. Nutno také podotknout, že určení dat období protiprávního jednání nebo období, kdy byl trh ovlivněn, může silně ovlivnit výsledek analýzy. Účinek protiprávního jednání ve skutečnosti nemusí být omezen na období, které je v takovém rozhodnutí uvedeno ( 98 ) . Na jedné straně může být datum zahájení určené orgánem pro hospodářskou soutěž pozdější než skutečný začátek protiprávní činnosti, například v důsledku nedostatku spolehlivých důkazů ( 99 ) . Na druhé straně ukončení uvedené v rozhodnutí o protiprávním jednání může být dřívější než ukončení skutečného protiprávního jednání.

116) Účinky protiprávního jednání také nemusí být omezeny na dobu jeho trvání. Je možné, že protiprávní jednání bude příslušný trh ovlivňovat i poté, co jednání zakázané podle právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže bylo ukončeno. Může k tomu dojít zejména v případě oligopolních trhů, pokud informace shromážděné během protiprávního jednání umožní dodavatelům určitého výrobku přijmout na udržitelném základě po skončení protiprávního jednání postup zaměřený na prodej za vyšší cenu, než je soutěžní cena, tj. cena, která by byla účtována, pokud by k protiprávnímu jednání nedošlo a nebyly použity praktiky, které právní předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže zakazují ( 100 )

117) Srovnání může výrazně ovlivnit také možnost, že odběratelé na různých úrovních dodavatelského řetězce mohou přenesení navýšení ceny odložit ( 101 ) . To lze ilustrovat na příkladu uvedeném v rámečku 1. Předpokládejme, že výrobce automobilů C sjednává ceny s dodavatelem kabelových svazků B každoročně. Dodavatel kabelových svazků B upravuje ceny pouze jednou za rok po skončení jednání s výrobcem automobilů C. Pokud je cenový kartel na trhu mědi založen ihned po skončení jednání mezi dodavatelem kabelových svazků a výrobcem automobilů, může mít dodavatel kabelových svazků možnost přenést zvýšení ceny mědi do svých vlastních cen teprve poté, co se uskuteční každoroční jednání v příštím roce.

118) Odklad přenesení na nižší úrovně dodavatelského řetězce tak může vést k potížím při rozhodování o příslušném období pro srovnání cen během protiprávního jednání a před ním nebo během protiprávního jednání a po něm (nebo v obou případech). Soud může analýzu upravit posouzením povahy každého případu, například pomocí analýzy cenové politiky stran, a na základě toto zavést určitou časovou prodlevu při analýze způsobů stanovení cen na různých úrovních dodavatelského řetězce.

119) Přesnost odhadnutého cenového účinku přenesení se může při použití srovnávacího přístupu zvýšit díky použití regresních analýz. Soudce by si měl být vědom, že ačkoli tyto typy regresních modelů poskytují přímý odhad účinku přenesení, nedokáží vyčíslit rozsah, v jakém každý z těchto teoretických faktorů podrobněji vysvětlených výše v oddíle 3 (např. povaha nákladů na vstupy a povaha poptávky po výrobku), které mají na přenesení vliv, k účinku přispěly. Přínosem plynoucím z použití regresních analýz je to, že je méně pravděpodobné, že budou učiněny chybné závěry v souvislosti s ekonomickou teorií. Ačkoli kvantitativní rozklad jednotlivých faktorů odhadovaných účinků přenesení zpravidla není pro odhad účinku přenesení nutný, je možné konstatovat, že techniky popsané v oddíle 5.2.3 níže mohou kvantitativní rozklad faktorů poskytnout.

5.2 Jiné metody

5.2.1. Přístup založený na míře přenesení

120) V předchozím oddíle jsou popsány metody a techniky srovnávacích přístupů k odhadování cenového účinku přenesení. Obecně lze říci, že srovnávací přístup lze upřednostnit v případě, že je proveditelný a jeho provedení přiměřené. Tato metoda má totiž jasnou výhodu v tom, že umožňuje odhadnout přenesení na základě skutečných cen stanovených přímým nebo nepřímým odběratelem v době protiprávního jednání. Závisí však mimo jiné na dostupnosti údajů o těchto cenách, kromě dostupnosti údajů o cenách na jednom či několika srovnávacích trzích. V mnoha případech takové informace mohou být k dispozici. Pokud však informace o skutečných cenách na trhu, kde došlo k protiprávnímu jednání, a na srovnávacích trzích není možné u soudu předložit, například v případě, že soud dojde k závěru, že jejich zpřístupnění je nepřiměřené výši nároků v projednávané věci, je možné přenesení odhadnout na základě jiných metod, např. přístupu založeného na míře přenesení.

121) Tento přístup založený na míře přenesení lze provést analýzou toho, jak předchozí změny nákladů podniku ovlivňovaly jeho ceny v období před protiprávním jednáním nebo po něm. Například v příkladu uvedeném v rámečku 1 výše může být míra přenesení odhadnuta prostřednictvím analýzy toho, jak změny nákladů na měď v minulosti ovlivňovaly cenu kabelových svazků. Zjednodušeně řečeno, pokud po zvýšení nákladů na měď o 10 EUR následovalo zvýšení ceny kabelových svazků o 5 EUR, míru přenesení lze odhadnout na 50 procent. Za účelem odhadu přenesení během období protiprávní činnosti soud pak mohl tuto odhadnutou míru přenesení zkombinovat s informacemi o navýšení ceny a o obratu.

122) Přístup založený na míře přenesení však není bez rizika a v některých případech může dokonce vést k zavádějícím výsledkům. Je tomu tak proto, že při použití tohoto přístupu k odhadu přenesení nemůže soud stanovit, zda bylo navýšení ceny skutečně přeneseno, a nemůže ani zjistit, zda se změny nákladů na dotčený vstup odrážejí v cenách na navazujících trzích. Proto je velmi důležité, aby si byl soud vědom, že přístup založený na míře přenesení vychází z předpokladu, že během protiprávní činnosti jsou změny nákladů na vstupy promítnuty do cen navazujících výrobků. Pokud není tento předpoklad správný, může tento přístup vést k odhadům, které jsou zavádějící, neboť nacházejí přenesení navýšení ceny tam, kde k němu ve skutečnosti nedošlo.

123) Při použití přístupu založeného na míře přenesení by soud obvykle usiloval o odhad přenesení na základě toho, jak se změny nákladů na dotčený vstup v minulosti promítaly do cen navazujících výrobků. Pokud však takové informace nejsou dostupné, může soud prozkoumat vývoj jiných složek mezních nákladů odběratele a analyzovat, jak změny těchto nákladů ovlivňují ceny na navazujícím trhu. V hypotetickém případě uvedeném v bodě 8 a dále upraveném a vysvětleném v bodě 78 a 98 výše to znamená, že soud by mohl zvážit provedení analýzy vztahu mezi cenou kabelových svazků a náklady na plasty (neovlivněné protiprávním jednáním) a na základě tohoto vztahu pak odhadnout míru přenesení.

124) Ve většině případů se posuzované protiprávní jednání týká nákladů na vstup, který představuje pouze jednu složku mezních nákladů odběratele. Pokud vstup dotčený protiprávním jednáním tvoří pouze velmi malý zlomek mezních nákladů, dokonce i výrazné zvýšení nákladů na tento vstup může být v údajích o cenách odběratele odhaleno jen stěží, a to i kdyby bylo přeneseno v plném rozsahu. Ačkoli alternativním přístupem může být odhadnout míru přenesení na základě změn nákladů na významnější vstupy, a nikoli pouze na základě nákladů na dotčený méně významný vstup, je takový přístup založen na předpokladu, který může zacházet příliš daleko, totiž že zvyšování mezních nákladů se přenese ve stejné míře bez ohledu na zdroj zvýšení nákladů. Pokud kromě toho srovnávací metoda, tj. odhad založený na skutečných cenách, nezjistí žádné statisticky významné přenesení, lze to považovat za důkaz podporující hypotézu, že ve skutečnosti k žádnému přenesení nedošlo. Jinými slovy, poznatek, že k přenesení nedošlo, vycházející ze srovnávací metody není sám o sobě ani platným, ani dostatečným argumentem pro přijetí metody založené na míře přenesení.

125) Jak je vysvětleno v příloze 1, existují také dobré důvody, proč podniky nemusí vždy přenášet malé změny svých mezních nákladů, alespoň ne v krátkodobém horizontu, a to i kdyby větší změny nákladů přenášely. Není tudíž legitimní předpokládat, že míra přenesení bude při různých změnách nákladů na vstupy obdobná. Lze to vysvětlit například tím, že podniku mohou vzniknout takzvané přeceňovací náklady, a dá tak přednost tomu, že vyčká, dokud se mezní náklady neakumulují a nedosáhnou určité prahové hodnoty, a teprve poté změní své ceny.

126) Při posuzování nepřímých důkazů o přenesení na základě vývoje nákladových složek, které navýšením cen nejsou dotčeny, by bylo rovněž vhodné zohlednit kvalitativní důkazy, které mohou prokázat, že přenesení malých zvýšení nákladů je v konkrétním případě v souladu s obchodní praxí přímého nebo nepřímého odběratele.

127) V některých případech mohou být dostupné informace o cenách stanovených přímým odběratelem během protiprávního jednání, a to pouze pro toto období. V takových scénářích by přístup založený na míře přenesení rovněž mohl přinést zavádějící výsledky. Tento přístup by totiž cenové účinky přenesení určil na základě změn nákladů na vstupy, které byly předmětem porušení právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže. V mnoha případech je pravděpodobné, že během protiprávního jednání jsou změny nákladů na vstup, který byl předmětem porušení právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, významně menší než zvýšení nákladů plynoucí z protiprávního jednání. Jak je vysvětleno výše, v případě malých zvýšení nákladů nemusí dojít k přenesení ve stejné míře jako v případě větších zvýšení nákladů, a posuzování relativně malých změn v oblasti nákladů a cen tudíž může vést k nepřesnému odhadu účinku přenesení.

5.2.2. Uplatňování přístupu založeného na míře přenesení v praxi

128) Přístup založený na míře přenesení vyžaduje informace o původním navýšení cen a o příslušné míře jejich přenesení. Pokud není k dispozici žádný předchozí odhad navýšení ceny, může soud zvážit postupy uvedené v praktických pokynech ( 102 )

129) Výhodou srovnávací metody je to, že umožňuje vytvořit hypotetický srovnávací scénář. Jak je uvedeno v bodě 66 výše, účelem tohoto postupu je oddělit účinek protiprávního jednání od jiných faktorů, které rovněž ovlivňují ceny. Ačkoli metoda založená na míře přenesení takový přístup neumožňuje, je přesto důležitá k prověření faktorů, které s protiprávním jednáním nesouvisejí. Jednou z možností je použití kvantitativních postupů, například regresní analýzy ( 103 ) . Např. v příkladu v rámečku 1 výše může soud vzít v úvahu analýzu vztahu mezi cenami účtovanými dodavatelem kabelových svazků a změnami v nákladech na vstupy kabelových svazků. Cenu na navazujícím trhu nižší úrovně však mohly ovlivnit i jiné faktory, např. kolísání poptávky ze strany výrobců automobilů. Pokud soud nevezme takové další faktory v potaz, bude odhadnutá míra přenesení s největší pravděpodobností zkreslená.

130) Regresní analýza obvykle vyžaduje velké množství údajů o nákladech a cenách. Pro účely odhadnutí míry přenesení proto může soud alternativně zvážit, zda by přiměřený odhad míry přenesení nemohly poskytnout odhady z jiných zdrojů. Takové jiné zdroje mohou například zahrnovat míry přenesení zjištěné v jiných případech týkajících se stejného odvětví nebo v jiných odvětvích, akademické studie relevantní pro odvětví posuzované v dané věci nebo důkazy uvedené ve svědeckých výpovědích. To je přijatelná alternativa obzvláště tehdy, jestliže nezbytné údaje nejsou k dispozici nebo pokud kvantitativní metody nezahrnují relevantní kontrolní faktory.

131) Je však velmi důležité si uvědomit, že s odhady založenými na jiných zdrojích je spojeno riziko, že nebudou zohledněny faktory relevantní pro míru přenesení v projednávaném případu. Může být zejména důležité posoudit metody použité pro odhad zjištěný v jiných zdrojích a citlivost každého výsledku na potenciální rozdíly mezi takovým odhadem a mírou přenesení. Pro tyto účely může soud vzít v úvahu příslušné poučky z oblasti ekonomické teorie, vysvětlené v oddíle 2.3 výše a v příloze 1, jako např. stupeň hospodářské soutěže. Existují-li pouze omezené informace např. o podmínkách na různých trzích nebo o tom, jak byla míra přenesení stanovena, nemusí být přístup založený na míře přenesení vhodný.

5.2.3. Simulační přístup

132) Praktické pokyny zavádí také tzv. simulační přístup jako další způsob vyčíslení škody vzniklé v důsledku porušení právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže ( 104 ) . Tento přístup lze použít také pro odhad cenového a objemového účinku přenesení. Zohledňuje současně jak cenový, tak objemový účinek přenesení. Pokud bude chtít ekonomický odborník tuto metodu použít, bude muset vytvořit model hospodářské soutěže na stupni distribučního řetězce, na němž je žalobce aktivní, a simulovat účinek příslušného navýšení ceny na zisk žalobce během doby, kdy k protiprávnímu jednání docházelo. Ekonomický odborník například může vyzkoušet, jak mohou různá zakřivení křivky poptávky ovlivnit míru přenesení. Na základě zvláštností poptávky a nabídky lze vyčíslit rovnovážné ceny na příslušném trhu. V dalším kroku je možné vyhodnotit, jak jsou tyto ceny navýšením cen ovlivněny.

133) Je důležité, aby si byl soudce vědom, že tento přístup vyžaduje rozsáhlé údaje o cenách a množství na dotčeném trhu. Kromě toho vychází z předpokladů ohledně chování podniků a odběratelů, které mohou zacházet příliš daleko a může být těžké je ověřit. Proto může být při použití této metody v mnoha případech obtížné splnit požadavky na dokazování podle platných právních předpisů.

6. VYČÍSLENÍ A ODHAD OBJEMOVÝCH ÚČINKŮ

6.1 Úvod

134) Pokud existuje cenový účinek přenesení, nutně z toho alespoň teoreticky vyplývá i existence objemového účinku ( 105 ) . Je-li tedy cenový účinek zohledněn bez současného zohlednění objemového účinku, skutečná škoda je tím podhodnocena. Aby se nedospělo k nadměrné náhradě škody ani k nedostatečné náhradě škody, je odhad objemového účinku stejně zásadní jako odhad cenového účinku přenesení, pokud odběratel požaduje náhradu škody za ušlý zisk v důsledku objemového účinku ( 106 )

135) Jak ilustruje rámeček 11 níže, objemovým účinkem se rozumí ušlý zisk v důsledku snížení obratu, které je důsledkem přenesení, tj. menší objem prodeje kvůli vyšším cenám. Při použití přístupu s postupným odhadováním složek, který je uveden výše v bodě 69, je odhadnutí velikosti objemového účinku třetím krokem při vyčíslení výše škody vzniklé v důsledku navýšení cen.

Rámeček 11

Objemový účinek

136) Objemový účinek odpovídá rozdílu mezi hodnotami q 1 a q 2 . Oblast C představuje ušlý zisk vyplývající ze snížení obratu. Lze jej vyčíslit vynásobením tohoto ztraceného objemu ziskovým rozpětím (p 1 -c 1 ), kterého by odběratel dosáhl, pokud by nedošlo k protiprávnímu jednání bez jakéhokoli přenesení.

137) Odhad objemového účinku vyžaduje posouzení dvou faktorů, a sice i) změny množství v důsledku zvýšených cen a ii) rozpětí v hypotetickém srovnávacím scénáři. K odhadu těchto faktorů jsou zapotřebí údaje o jiných parametrech, než jsou parametry nezbytné pro odhad cenového účinku přenesení. V závislosti na údajích, které jsou k dispozici, lze použít různé metody. Pokud jde o odhad cenového účinku přenesení, může soud při odhadu objemového účinku zohlednit k