Tato roztříštěnost požadavků na transparentnost vytváří překážky pro poskytování služeb. Nese s sebou určité náklady na dodržování právních předpisů pro poskytovatele služeb, kteří musí investovat do seznámení s platnými normami a přizpůsobení reklamy různým právním řádům, a zároveň je zdrojem právní nejistoty ohledně požadavků na transparentnost, které se vztahují na politickou reklamu. Rovněž omezuje možnost poskytovatelů služeb, kteří by mohli nabízet své služby související s politickou reklamou v různých členských státech, vstoupit na trh nebo vyvíjet nové služby v jiných členských státech. V důsledku toho také omezuje výběr příjemců služeb na vnitřním trhu a možnost volby přeshraniční kampaně. Zejména malé a střední podniky nemusí mít na seznámení se všemi různými vnitrostátními požadavky a postupy a přizpůsobování se jim kapacitu. Obavy z těchto překážek vyjádřili poskytovatelé služeb politické reklamy během konzultací, které proběhly v rámci přípravy tohoto návrhu.

Vzhledem k tomu, že je zpravidla poskytována za úplatu, představuje reklama, včetně politické reklamy, službu podle článku 57 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). To platí i pro různé činnosti související s politickou reklamou, včetně přípravy obsahu a kampaní, jejich zadávání distribučnímu médiu a zveřejňování a šíření. Fyzické a právnické osoby z Unie poskytující tyto služby do zahraničí tak požívají základních svobod, zejména svobody usazování a volného pohybu služeb, které patří k základním zásadám právního řádu Unie. Přeshraniční poskytování služeb je spojeno se svobodou nabízet a poskytovat služby v jiném členském státě, než ve kterém je jejich poskytovatel usazen. Je spojeno také se svobodou využívat služby poskytované ze zahraničí. Volný pohyb služeb zahrnuje nejen situace, kdy se přes hranice pohybuje sám poskytovatel nebo příjemce služby, ale také situace, kdy je služba poskytována do zahraničí. Poskytování reklamních služeb je v různých členských státech regulováno různými způsoby v závislosti na médiích, která jsou používána ke zveřejnění nebo šíření reklamy (např. tisk, audiovizuální média, online platformy apod.), a na účelech, které příslušná pravidla sledují (např. ochrana spotřebitele). Na služby politické reklamy se vztahují další zvláštní pravidla, která ukládají povinnosti zadavatelům – zejména politickým subjektům – a poskytovatelům služeb.

Ve vnitrostátních právních předpisech existují rozdíly, které se dále prohlubují, protože některé členské státy uzákonily nebo hodlají uzákonit vlastní požadavky na transparentnost vztahující se na služby politické reklamy. Tato situace vytváří roztříštěnost právních předpisů, protože pravidla transparentnosti služeb politické reklamy se liší co do konkrétních prvků, které v rámci transparentnosti vyžadují (informace, které je třeba zveřejnit, a jejich formát), a jejich rozsahu (druhy reklamy, které jsou považovány za politické, a dotčená média) a zvyšují náklady na dodržování právních předpisů pro poskytovatele služeb působící na vnitřním trhu. Bez opatření na úrovni Unie se tato situace ještě zhorší, pokud budou v některých členských státech přijaty nové iniciativy, zatímco v jiných členských státech zůstane transparentnost služeb politické reklamy neřešena. Harmonizace na úrovni Unie je tedy nezbytná, přičemž relevantním právním základem pro tuto iniciativu je článek 114 SFEU. Tato iniciativa odstraní některé stávající překážky týkající se transparentnosti a skutečně posílí fungování vnitřního trhu. Pro fungování vnitřního trhu není s ohledem na pravomoci Unie nezbytné ani vhodné zasahovat prostřednictvím vnitrostátních pravidel omezujících dostupnost služeb politické reklamy pro určité kategorie zadavatelů nebo období nebo na určitá média nebo stanovujících limit pro vynakládané finanční prostředky. Taková pravidla jsou nedílnou součástí vnitrostátního volebního práva a nejsou součástí fungování vnitřního trhu.

V rozsahu, v němž tyto povinnosti spadají do působnosti regulačních orgánů příslušných podle stávajících rámců, je právě tyto orgány mají monitorovat a prosazovat a koordinovat mezi příslušnými stávajícími a navrhovanými evropskými strukturami spolupráce, včetně Evropského sboru pro ochranu osobních údajů. Evropská síť pro volební spolupráci zřízená v roce 2018, která sdružuje kontaktní místa vnitrostátních volebních sítí tvořených různými orgány s působností v dané oblasti, by měla poskytnout rámec pro podporu lepší koordinace a výměny názorů ohledně osvědčených postupů v souvislosti s politickou reklamou mezi příslušnými orgány.

Vychází také z evropského kodexu zásad boje proti dezinformacím, který stanoví závazky online platforem v oblasti transparentnosti politické nebo tematické reklamy a který v současné době prochází revizí ze strany stávajících a budoucích signatářů v souladu s pokyny Komise pro posílení kodexu zásad. Závazky a opatření přijaté v rámci kodexu by měly posloužit jako odrazový můstek k tomuto předpisu a přinést praktická řešení vycházející z odvětví. Po přijetí tohoto návrhu by signatáři kodexu měli tato pravidla uplatňovat a doplnit je rovněž v rámci kodexu zásad.

Navrhované nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné, zejména se nezabývá záležitostmi souvisejícími s politickou reklamou nad rámec otázek transparentnosti a používání technik cílení reklamy. Nezasahuje do jiných aspektů upravených na vnitrostátní úrovni, jako je zákonnost obsahu politické reklamy a doba, kdy je propagace povolena, ani do povahy účastníků demokratického procesu.

Naproti tomu účinky opatření přijatých podle vnitrostátního práva by se omezovaly na jediný členský stát a opatření by bylo možné obcházet. Obtížný by byl i dohled nad poskytovateli služeb z jiných členských států a zmíněná opatření by mohla být v rozporu s volným pohybem na vnitřním trhu. Nevyřešily by se tak ani problémy vyskytující se v celé EU a roztříštěnost by se naopak mohla ještě zhoršit. Celounijní systém by také pomohl příslušným orgánům při výkonu jejich dohledových funkcí a dalším zúčastněným stranám při plnění jejich úlohy v demokratických procesech a pomohl by zvýšit celkovou odolnost Unie vůči manipulaci s informacemi a zasahování do volebních procesů, včetně šíření dezinformací.

Jednotné vysoké standardy transparentnosti politické reklamy a souvisejících služeb v Unii by upevnily právní jistotu zejména na straně poskytovatelů služeb. Nebylo by již nutné vynakládat zvýšené výdaje na dodržování předpisů při poskytování služeb přes hranice a snížilo by se riziko nedodržení předpisů. Poskytovatelé služeb politické reklamy by tím následně ztratili důvod k rozdělování vnitřního trhu a vytvořila by se nová motivace k poskytování přeshraničních služeb a rozvoji nových služeb.

Přeshraniční povaha některých činností, a to i v prostředí online, navíc přináší značné problémy pro čistě vnitrostátní regulaci v této oblasti. Je nepravděpodobné, že by členské státy dokázaly zjištěné problémy účinně řešit samostatně. V praxi je navíc obtížné rozlišovat mezi čistě vnitrostátními a potenciálně přeshraničními situacemi.

Evropské politické strany poukázaly na to, že opatření v oblasti označování, která občanům pomohou zjistit, kdy jsou vystaveni politické reklamě, přispějí k posílení evropské demokracie. Obzvláště je znepokojovalo to, jak strategie, kterou některé velmi velké online platformy uplatnily během předchozích voleb do Evropského parlamentu, negativně ovlivnila jejich činnost na úrovni EU/přes hranice.

Poskytovatelé služeb politické reklamy požadovali zejména jednotnou unijní definici, která by jim umožnila určit, která reklama je politickou reklamou, a společný přístup, který by stanovil přiměřené požadavky na označování zadávané politické reklamy, a to i pokud jde o totožnost zadavatele. Poskytovatelé poukázali na nejistotu a náklady spojené se zjišťováním a dodržováním příslušných povinností v oblasti transparentnosti při nabízení služeb politické reklamy přes hranice nebo ve více členských státech.

Harmonizovaná transparentnost a konkrétní omezení sníží rozsah problematických taktik cílení, jako je neautentické zvyšování dosahu některých reklam nebo techniky, které byly odhaleny v rámci skandálu týkajícího se společnosti Cambridge Analytica. Tato opatření by měla zvýšit důvěru v používání politické reklamy a obecněji v politickou debatu a integritu volebního procesu. Přispěla by k vyšší odolnosti volebního systému EU vůči manipulaci s informacemi a vměšování.

Personalizovaná omezení by omezila dostupnost služeb cílení v souvislosti s šířením politické reklamy. Tuto skutečnost by převážily příležitosti pro poskytovatele služeb politické reklamy vyplývající ze zvýšené důvěry mezi občany a regulačními orgány v tuto techniku a větší právní jistoty dodržování předpisů v jejím využívání v kontextu politické reklamy.

Dílčí možnost 2 počítala s podmíněným zákazem cílení, ale předpokládalo se, že by se tyto dílčí možnosti mohly kombinovat. Nepodmíněný zákaz cílení na základě zvláštních kategorií osobních údajů byl považován za účinnější a byl tak zahrnut do tohoto návrhu. Zákaz cílení na základě zvláštních kategorií osobních údajů rovněž počítá s podporou zúčastněných stran, které byly konzultovány při přípravě posouzení dopadů.

Opatření týkající se cílení by řešila problematické techniky cílení reklamy a zároveň by zajistila jejich použití způsobem, který motivuje k uplatňování osvědčených postupů.

Vyjasněním a harmonizací pravidel pro uchovávání a poskytování informací v politické reklamě pro účely dohledu a vyvozování odpovědnosti by se odstranil hlavní faktor, který způsobuje nutnost vynakládat zvýšené náklady na dodržování předpisů v případě poskytování služeb ve více členských státech a přeshraničních služeb. Kromě toho by se zvýšila předvídatelnost práva pro zprostředkovatelské služby působící ve více členských státech, což by přispělo k dobrému fungování vnitřního trhu. Tím by se také zlepšily výsledky regulace, protože by se odstranilo opodstatnění pro segmentaci národních trhů, což by vedlo k rozšíření příležitostí pro rozvoj přeshraničních služeb. Zmírnila by se výhoda vyplývající z roztříštěnosti právních předpisů pro poskytovatele služeb online politické reklamy ve srovnání s offline médii. Dopad na malé a střední podniky je omezen díky úpravě povinnosti podávat pravidelné zprávy o politické reklamě a tím, že ke styku s příslušnými vnitrostátními orgány budou moci určit třetí osobu.

Komise vyhodnotí provádění iniciativy po každých volbách do Evropského parlamentu na základě sběru určitých údajů, který provede specializovaný dodavatel. Do dvou let od každé volby do Evropského parlamentu by Komise měla zveřejnit zprávu hodnotící provádění tohoto nařízení, včetně aspektů, které jdou nad rámec voleb do Evropského parlamentu.

Pokud tato iniciativa vyžaduje, aby velmi rozsáhlé online platformy usnadnily přístup zúčastněných subjektů k údajům, tato opatření by neznamenala žádné odchylky od unijního acquis v oblasti ochrany osobních údajů. Zúčastněným stranám by měly být zpřístupněny pouze relevantní údaje, a to i za účelem zkoumání postupů ovlivňujících demokratickou diskusi a volby nebo referenda.

Pokud jde o svobodu projevu, rozhodnutí o zveřejňování a šíření politických reklam jako takových a jejich obsah i nadále podléhají příslušným vnitrostátním a unijním předpisům. Kromě požadavků na transparentnost iniciativa nezasahuje do věcného obsahu politických sdělení. Omezení technik cílení by sice mohlo mít dopad na svobodu projevu, avšak tento dopad by byl přiměřený, pokud by byl rozsah omezení ohraničen a vyvážen pozitivními dopady na jiná základní práva, včetně omezení možnosti manipulace s demokratickou diskusí a práva být informován objektivním, transparentním a pluralitním způsobem. Zvýšená transparentnost, podmínky a omezení cílení by měly mít pozitivní dopad na prosazování práva na ochranu osobních údajů a soukromí osob, na něž se tyto reklamy zaměřují. Opatření, která by identifikovala fyzickou osobu jako zadavatele politické reklamy a objem vynaložených peněz a hodnotu jiných výhod, které představují odměnu za danou reklamu nebo její část, mají vliv na ochranu osobních údajů a musí být přiměřená sledovanému politickému cíli: zajistit, aby osoby, které se účastní politické diskuse, používaly politickou reklamu transparentně. Dopad na tato práva je odůvodněn celkovým pozitivním dopadem na demokracii a volební práva.

Základní svobody a základní práva mohou být omezeny pouze v případě, že je to odůvodněno sledováním oprávněného veřejného zájmu, a to pouze za podmínky, že je omezení přiměřené sledovanému cíli. Hlavním prvkem veřejného zájmu je záruka transparentnosti, spravedlnosti a rovných příležitostí ve volebním procesu a základní právo být informován objektivním, transparentním a pluralitním způsobem.

(5)V souvislosti s politickou reklamou se často používají techniky cílení. Metodami cílení nebo zvyšování dosahu bychom měli rozumět techniky, které se používají buď k tomu, aby byla přizpůsobená politická reklama zobrazena pouze konkrétní osobě nebo skupině osob, nebo ke zvýšení oběhu, dosahu nebo viditelnosti politické reklamy. S ohledem na to, jak silným nástrojem je cílení, a to včetně mikrocílení a jiných pokročilých technik, a jaký je v souvislosti s nimi potenciál ke zneužití osobních údajů, mohou tyto techniky představovat zvláštní hrozbu pro oprávněné veřejné zájmy, jako jsou spravedlnost, rovné příležitosti a transparentnost ve volebním procesu, a základní právo být informován objektivním, transparentním a pluralitním způsobem.

(24)Jako reklamní kampaň by se měla označovat příprava, umístění, a šíření řady souvisejících reklam v rámci zakázky na politickou reklamu na základě jednotné přípravy, zadání a financování. Měla by zahrnovat přípravu, umístění, propagaci, zveřejňování a šíření reklamy nebo různých verzí reklamy prostřednictvím různých médií a v různou dobu v rámci stejného volebního cyklu.

(23)Koncept politických subjektů by měl rovněž zahrnovat nevolené nebo volené úřední osoby, kandidáty a členy vlád na evropské, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni. Do uvedené definice by měly být zahrnuty i jiné politické organizace.

(22)Politické subjekty ve smyslu tohoto nařízení by měly odkazovat na pojmy definované v právu Unie a ve vnitrostátním právu v souladu s mezinárodními právními nástroji, jako jsou nástroje Rady Evropy. Koncept politických stran by měl zahrnovat jejich přidružené a dceřiné subjekty založené, s právní subjektivitou nebo bez ní, aby je podpořily nebo sledovaly jejich cíle, například jednáním s určitou skupinou voličů nebo za účelem konkrétních voleb.

(20)Pro účely tohoto nařízení by volby měly být chápány jako volby do Evropského parlamentu, jakož i všechny volby nebo referenda pořádané na vnitrostátní, regionální a místní úrovni v členských státech a volby do vedení politických stran. Neměly by zahrnovat jiné formy voleb, jako jsou například soukromě organizovaná hlasování.

(15)Definice politické reklamy na úrovni Unie v současné době neexistuje. Pro stanovení oblasti působnosti harmonizovaných povinností týkajících se transparentnosti a pravidel pro cílení a zvyšování dosahu je zapotřebí jednotná definice. Tato definice by měla zohledňovat skutečnost, že politická reklama může mít mnoho různých podob, a také všechny prostředky a způsoby zveřejnění nebo šíření v Unii, bez ohledu na to, zda se zdroj nachází v Unii nebo ve třetí zemi.

(14)Nařízení by mělo stanovit harmonizovaný požadavek transparentnosti pro hospodářské subjekty poskytující politickou reklamu a související služby (tj. činnosti, které jsou obvykle poskytovány za úplatu); tyto služby spočívají zejména v přípravě, umístění, propagaci, zveřejňování a šíření politické reklamy. Pravidla obsažená v tomto nařízení, která stanoví vysokou úroveň transparentnosti služeb politické reklamy, vycházejí z ustanovení článku 114 SFEU. Toto nařízení by mělo řešit také používání technik cílení a zvyšování dosahu v souvislosti se zveřejňováním, šířením nebo propagací politické reklamy, které zahrnují zpracování osobních údajů. Pravidla obsažená v tomto nařízení, která se týkají používání cílení a zvyšování dosahu, vycházejí z ustanovení článku 16 SFEU. Koncept politické reklamy určené jednotlivcům v členském státě by měl zahrnovat reklamu, kterou v plném rozsahu připravili, umístili nebo zveřejnili poskytovatelé služeb usazení mimo Unii, ale která se zobrazuje jednotlivcům v Unii. Při určování toho, zda je politická reklama zaměřena na jednotlivce v členském státě, je třeba zohlednit faktory, které ji s tímto členským státem spojují, včetně jazyka, kontextu, cíle reklamy a způsobu jejího šíření.

(11)Členské státy by ve svém vnitrostátním právním rámci neměly ponechávat ani do něj zavádět ustanovení, jež se odchylují od ustanovení tohoto nařízení, včetně zejména více či méně přísných ustanovení za účelem zajištění odlišné úrovně transparentnosti politické reklamy. Úplná harmonizace požadavků na transparentnost spojených s politickou reklamou zvyšuje právní jistotu a snižuje roztříštěnost povinností, které poskytovatelé služeb v souvislosti s politickou reklamou plní.

(10)Při poskytování služeb politické reklamy by proto v celé Unii měla být zajištěna jednotná a vysoká úroveň transparentnosti politické reklamy a zároveň by se měly eliminovat rozdíly, které brání volnému pohybu souvisejících služeb na vnitřním trhu, a to stanovením jednotných povinností transparentnosti pro poskytovatele služeb politické reklamy, které zaručují jednotnou ochranu práv osob a dohled na celém vnitřním trhu na základě článku 114 SFEU.

(9)V této souvislosti stávající situace poskytovatele služeb politické reklamy spíše odrazuje od poskytování služeb politické reklamy v přeshraničních situacích. Platí to zejména pro mikropodniky a malé a střední podniky, které často nemají prostředky na to, aby absorbovaly vysoké náklady na dodržování předpisů spojené s přípravou, zadáváním, zveřejňováním nebo šířením politické reklamy ve více než jednom členském státě, nebo aby je přenesly na své zákazníky. To omezuje dostupnost služeb a nepříznivě ovlivňuje schopnost poskytovatelů služeb inovovat a nabízet na vnitřním trhu kampaně určené pro více médií a více zemí.

(27)Pojem „politická reklama“ by neměl zahrnovat sdělení, která sdílejí fyzické osoby výhradně samy za sebe. Fyzické osoby by neměly být považovány za osoby jednající samy za sebe, pokud zveřejňují sdělení, jejichž šíření nebo zveřejnění hradí jiná osoba.

(28)Jakmile je reklama jasně spojena s politickou reklamou, měla by tato skutečnost být jasně sdělena ostatním poskytovatelům služeb, kteří se podílejí na službách politické reklamy. Jakmile je navíc inzerát označen za politickou reklamu, mělo by být jeho další šíření v souladu s požadavky na transparentnost. Například i v případě, že je objednaný obsah sdílen organicky, měla by být reklama označena jako politická reklama.

(29)Pravidla transparentnosti stanovená v tomto nařízení by se měla vztahovat pouze na služby politické reklamy, tj. na politickou reklamu, která je obvykle poskytována za úplatu, která může zahrnovat i věcné plnění. Požadavky na transparentnost by se neměly vztahovat na obsah nahraný uživatelem online zprostředkovatelské služby, jako je online platforma, a šířený online zprostředkovatelskou službou bez odměny za umístění, zveřejnění nebo šíření konkrétní zprávy, ledaže by byl uživatel za politickou reklamu odměňován třetí stranou.

(30)Požadavky na transparentnost by se rovněž neměly vztahovat na sdílení informací prostřednictvím služeb elektronické komunikace, jako jsou elektronické zprávy nebo telefonní hovory, pokud se nejedná o poskytování služeb politické reklamy.

(31)Svoboda projevu, která je chráněna článkem 11 Listiny základních práv, zahrnuje právo jednotlivce zastávat politické názory, přijímat a rozšiřovat politické informace a sdílet politické myšlenky. Každé jeho omezení musí být v souladu s článkem 52 Listiny základních práv a tato svoboda může podléhat změnám a omezením, pokud jsou odůvodněna uplatňováním oprávněného veřejného zájmu a jsou v souladu s obecnými zásadami unijního práva, jako je proporcionalita a právní jistota. Tak je tomu také v případě, kdy jsou politické myšlenky sdělovány prostřednictvím poskytovatelů reklamních služeb.

(32)Pokud jde o zprostředkovatele online, nařízení (EU) 2021/XX [akt o digitálních službách] se vztahuje na politické reklamy zveřejněné nebo šířené internetovými zprostředkovateli prostřednictvím horizontálních pravidel platných pro všechny typy online reklamy, včetně komerčních a politických reklam. Na základě definice politické reklamy stanovené v tomto nařízení je vhodné podrobněji definovat požadavky na transparentnost stanovené pro vydavatele reklamy spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) 2021/XX [akt o digitálních službách], zejména velmi velkých platforem. To se týká zejména informací ohledně financování politických reklam. Požadavky tohoto nařízení nebudou ustanoveními aktu o digitálních službách dotčeny, a to ani pokud jde o povinnost posuzování rizik a snižování rizik u velmi velkých online platforem, pokud jde o jejich reklamní systémy.

(33)Příprava, umístění, propagace, zveřejňování a šíření politické reklamy může zahrnovat komplexní řetězec poskytovatelů služeb. Tak je tomu zejména v případech, kdy může docházet k tomu, že výběr reklamního obsahu, kritérií cílení, poskytování údajů použitých pro cílení reklamy a technik cílení, dodání reklamy a její šíření mohou zajišťovat různí poskytovatelé služeb. Automatizované služby mohou například pomoci se spárováním profilu uživatele rozhraní s dodaným reklamním obsahem, přičemž mohou využívat osobní údaje shromážděné přímo od uživatele služby a z chování uživatele na internetu, jakož i odvozené údaje.

(34)Vzhledem k tomu, jak je důležité zaručit zejména účinnost požadavků na transparentnost, včetně usnadnění dohledu nad jejich dodržováním, by poskytovatelé služeb politické reklamy měli zajistit, aby příslušné informace, které získají při poskytování svých služeb, včetně sdělení, že reklama je politická, byly poskytnuty vydavateli politické reklamy, který politickou reklamu veřejnosti přináší. S cílem podpořit účinné provádění tohoto požadavku a včasné a přesné poskytování těchto informací by poskytovatelé služby politické reklamy měli zvážit a podporovat automatizaci přenosu informací mezi poskytovateli služeb politické reklamy.

(35)Pokud existuje umělá obchodní nebo smluvní konstrukce spojená s rizikem obcházení povinností transparentnosti stanovených v nařízení, měly by se tyto povinnosti vztahovat na subjekt nebo subjekty, které jsou faktickými poskytovateli daných reklamních služeb.

(36)Opatření by mohla rovněž zahrnovat poskytnutí účinného mechanismu umožňujícího fyzickým osobám uvést, že politická reklama je politická, a přijmout účinná opatření v reakci na takové označení.

(37)Při stanovování zvláštních požadavků by neměla být žádná z povinností stanovených v tomto nařízení chápána tak, že zprostředkujícím poskytovatelům služeb ukládá obecnou povinnost sledovat politický obsah sdílený fyzickými nebo právnickými osobami, ani tak, že zprostředkujícím poskytovatelům služeb ukládá obecnou povinnost přijímat proaktivní opatření ve vztahu k nezákonnému obsahu nebo aktivitě, které tito poskytovatelé přenášejí nebo uchovávají.

(38)Transparentnost politické reklamy by měla občanům umožnit pochopit, že jsou vystaveni politické reklamě. Vydavatelé politické reklamy by měli zajistit, že bude ve spojitosti s každou politickou reklamou zveřejněno jasné prohlášení v tom smyslu, že se jedná o politickou reklamu, a uvedena totožnosti zadavatele. V případě potřeby by jméno zadavatele mohlo obsahovat politické logo. Vydavatelé politické reklamy by měli využívat účinné označování s přihlédnutím k vývoji v příslušném vědeckém oboru a osvědčeným postupům v oblasti zajištění transparentnosti prostřednictvím označování reklamy. Měli by rovněž zajistit, že budou ve spojitosti s každou politickou reklamou zveřejněny informace, které umožní porozumět širšímu kontextu politické reklamy a jejím cílům, a to buď jako součást reklamy samotné, nebo na internetových stránkách vydavatele, kde budou dostupné prostřednictvím odkazu nebo rovnocenné jasné a uživatelsky přívětivé informace, která bude začleněna do reklamy.

(39)Tyto informace by měly být poskytnuty v oznámení o transparentnosti, které by mělo rovněž obsahovat totožnost zadavatele a umožňovat tak vyvozování odpovědnosti v politickém procesu. Mělo by být jasně uvedeno místo usazení zadavatele a informace, zda je zadavatel fyzickou nebo právnickou osobou. V oznámení o transparentnosti by se neměly uvádět osobní údaje osob zapojených do politické reklamy, které nejsou ve spojení se zadavatelem nebo jiným zúčastněným politickým aktérem. Oznámení o transparentnosti by mělo rovněž obsahovat informace o období šíření, o veškerých souvisejících volbách, o částce vynaložené na konkrétní reklamu a danou reklamní kampaň a hodnotě jiných výhod, které představují odměnu za danou reklamu nebo její část, o zdroji použitých finančních prostředků a o dalších informacích, aby bylo zajištěno spravedlivé šíření politické reklamy. Informace o zdroji použitých finančních prostředků se týkají například jejich veřejného nebo soukromého původu, skutečnosti, že pocházejí z Evropské unie nebo mimo ni. Informace o souvisejících volbách nebo referendech by měly pokud možno obsahovat odkaz na informace z oficiálních zdrojů týkající se organizace a způsobu účasti nebo propagace účasti ve volbách nebo referendu. Oznámení o transparentnosti by mělo dále obsahovat informace o tom, jak označit politickou reklamu v souladu s postupem stanoveným v tomto nařízení. Tímto požadavkem by neměla být dotčena ustanovení o oznamování podle článků 14, 15 a 19 nařízení (EU) 2021/XXX [akt o digitálních službách].

(40)Informace, které mají být uvedeny v oznámení o transparentnosti, by měly být uvedeny v samotné reklamě nebo by měly být snadno dohledatelné na základě informací uvedených v reklamě. Požadavek, aby informace o oznámení o transparentnosti byly mimo jiné jasně viditelné, by měl znamenat, že se informace o oznámení o transparentnosti vyznačují výrazným způsobem v reklamě nebo jsou k ní připojeny. Požadavek, aby informace zveřejněné v oznámení o transparentnosti byly snadno přístupné, strojově čitelné, pokud je to technicky možné, a uživatelsky přívětivé, by měl zahrnovat zohlednění potřeb osob se zdravotním postižením. Příloha I směrnice (EU) 2019/882 (evropský akt o přístupnosti) obsahuje požadavky na přístupnost informací, včetně digitálních informací, které by měly být použity pro zpřístupnění politických informací osobám se zdravotním postižením.

(41)Oznámení o transparentnosti by měla být navržena tak, aby zvyšovala informovanost uživatelů a pomáhala jasně identifikovat povahu politické reklamy. Měla by být navržena tak, aby zůstala na svém místě nebo zůstala dostupná v případě, že se politická reklama dále šíří, například je zveřejněna na jiné platformě nebo si ji vzájemně předávají fyzické osoby. Informace obsažené v oznámení o transparentnosti by měly být zveřejněny při zahájení zveřejňování politické reklamy a měly by být uchovávány po dobu jednoho roku od posledního zveřejnění. Uchovávané informace by měly rovněž zahrnovat informace o politické reklamě, která byla ukončena nebo kterou vydavatel stáhl.

(42)Vzhledem k tomu, že vydavatelé politické reklamy zpřístupňují politickou reklamu veřejnosti, měli by tyto informace zveřejnit nebo šířit směrem k veřejnosti současně se zveřejněním nebo šířením politické reklamy. Vydavatelé politické reklamy by neměli veřejnosti zpřístupňovat politickou reklamu, která nesplňuje požadavky na transparentnost podle tohoto nařízení. Kromě toho by vydavatelé politické reklamy, kteří jsou velmi velkými online platformami ve smyslu nařízení (EU) 2021/XXX [akt o digitálních službách], měli zpřístupnit informace obsažené v oznámení o transparentnosti prostřednictvím archivů zveřejněných reklam podle článku 30 nařízení [akt o digitálních službách]. To usnadní zúčastněným subjektům, včetně výzkumných pracovníků, práci při plnění jejich specifické úlohy podporovat svobodné a spravedlivé volby nebo referenda a spravedlivé volební kampaně, včetně kontroly zadavatelů politické reklamy a analýzy prostředí politické reklamy.

(43)Pokud je poskytovatel služby politické reklamy, který ve vztahu k obsahu politické reklamy poskytuje hostingové služby nebo obsah jinak uchovává a poskytuje, odlišným subjektem od poskytovatele služby politické reklamy, který spravuje internetové stránky nebo jiné rozhraní, kde je politická reklama ve výsledku zobrazována, měli by být tito poskytovatelé považováni za vydavatele reklamy společně s tím, že každý z nich ponese ve vztahu ke konkrétní službě, kterou poskytuje, odpovědnost za zajištění označení reklamy a dostupnost oznámení o transparentnosti a příslušných informací. Jejich smluvní ujednání by měla odrážet způsob, jakým zajišťují dodržování tohoto nařízení.

(44)Informace o částkách vynaložených na služby politické reklamy a hodnotě jiných výhod, které představují odměnu za dané služby politické reklamy nebo jejich část, mohou být užitečným příspěvkem k politické diskusi. Je nezbytné zajistit, aby bylo možné získat odpovídající přehled o činnosti v oblasti politické reklamy z výročních zpráv vypracovaných příslušnými vydavateli politické reklamy. V zájmu podpory dohledu a vyvozování odpovědnosti by podávání takových zpráv mělo zahrnovat informace o výdajích na cílení politické reklamy v příslušném období, a to souhrnně podle kampaní nebo kandidátů. Aby se zabránilo nepřiměřené zátěži, neměly by se tyto povinnosti týkající se podávání zpráv o transparentnosti vztahovat na podniky, které splňují podmínky podle čl. 3 odst. 3 směrnice 2013/34/EU.

(45)Vydavatelé politické reklamy poskytující služby politické reklamy by měli zavést mechanismy, které fyzickým osobám umožní, aby jim oznámily, že určitá politická reklama, kterou zveřejnili, je v rozporu s tímto nařízením. Mechanismy upozorňování na takové reklamy by měly být snadno přístupné a použitelné a měly by být přizpůsobeny formě reklamy šířené jejím vydavatelem. Tyto mechanismy by měly být pokud možno přístupné ze samotné reklamy, například na internetových stránkách vydavatele reklamy. Vydavatelé politické reklamy by měli mít možnost v případě potřeby vycházet ze stávajících mechanismů. Jsou-li vydavatelé politické reklamy poskytovateli online hostingových služeb ve smyslu aktu o digitálních službách, platí pro oznámení týkající se rozporu takové reklamy s tímto nařízením, pokud jde o politickou reklamu hostovanou na žádost příjemců jejich služeb, i nadále ustanovení článku 14 aktu o digitálních službách.

(46)Aby mohly konkrétní subjekty plnit v demokracii svou úlohu, je vhodné stanovit pravidla pro předávání informací zveřejněných spolu s politickou reklamou nebo obsažených v oznámení o transparentnosti zúčastněným subjektům, jako jsou prověření výzkumní pracovníci, novináři, organizace občanské společnosti a akreditovaní volební pozorovatelé, s cílem podpořit plnění jejich příslušných rolí v demokratickém procesu. Od poskytovatelů služeb politické reklamy by nemělo být požadováno, aby reagovali na žádosti, které jsou zjevně nedůvodné nebo nepřiměřené. Dále by měl mít příslušný poskytovatel služeb možnost v případě opakovaných a nákladných žádostí uložit přiměřený poplatek zohledňující administrativní náklady spojené s poskytnutím požadovaných informací.