V důsledku levnějších paliv, utlumené poptávky a rychle rostoucí výroby energie z obnovitelných zdrojů se velkoobchodní ceny energie v roce 2019 prudce snížily a v roce 2020 byly ceny elektřiny často záporné. Tento pokles se v průběhu letošního roku náhle zvrátil. Velkoobchodní ceny elektřiny se meziročně zvýšily o 200 %. Toto zvýšení se promítlo i do maloobchodních cen, ale v mnohem menším rozsahu (+9 %, průměr EU do srpna 2021).

Politický rámec EU již členským státům umožňuje okamžitě přijmout řadu cílených opatření na ochranu zranitelných spotřebitelů a zmírnění dopadů na průmysl. Většina členských států již taková opatření k řešení současné situace oznámila. Zde navržený soubor opatření umožňuje přistoupit k ochraně nejohroženějších osob koordinovaným způsobem. Soubor je pečlivě nastaven, aby přispěl k řešení negativních dopadů náhlých zvýšení cen a zajištění cenové dostupnosti, aniž by vedl k roztříštění jednotného evropského trhu s energií nebo k ohrožení investic do odvětví energetiky a ekologické transformace.

1 Zdroj: Údaje z uzlů a od Eurostatu (poslední dostupné údaje). Poslední dostupné údaje pocházejí v případě států s fungujícím uzlem ze září 2021 BE, BG, CZ, DK, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, HU, NL, AT, PL, FI).

Pokud jde o makroekonomický dopad, prudký nárůst cen energií přispěl k vyšší inflaci. Po několika letech začala inflace od začátku tohoto roku výrazně růst v EU i v mnoha dalších vyspělých ekonomikách. To lze z větší části vysvětlit přechodnými faktory, mezi něž patří návrat některých cen komodit z jejich historicky nízké úrovně zpět na úroveň před pandemií nebo nad ní a nedostatečná nabídka určitého zboží. Vzhledem k tomu, že se očekává, že tyto faktory budou přechodné, inflace by se od příštího roku měla opět snížit.

Členské státy mohou poskytnout zvláštní sociální platby, jimiž nejohroženějším osobám po krátkou dobu pomohou platit účty za energii, nebo mohou poskytnout podporu na zlepšování energetické účinnosti, pokud přitom současně zajistí účinné fungování trhu. Podpora by mohla mít podobu paušálních plateb, aby byla zachována motivace ke snižování spotřeby energie a k investování do úspor energie.

Tato okamžitá opatření by mohla být částečně financována z příjmů z dražeb povolenek EU ETS, z odvodů a daní z cen energie a z ekologických daní. V současné situaci lze nepředvídané výdaje na cílené sociální podpory financovat z příjmů ze systému ETS, které jsou vyšší, než se očekávalo. Od 1. září 2020 do 30. srpna 2021 činily příjmy z dražeb povolenek EU ETS 26,3 miliardy EUR.

Bezprostřední reakce by měla spočívat v přijetí individualizovaných opatření, která by rychle zmírnila dopad nárůstu cen na zranitelné skupiny, a která by bylo možné snadno upravit, pokud se situace těchto skupin zlepší, opatření by také neměla narušovat dynamiku trhu a netlumit pobídky pro přechod na dekarbonizované hospodářství. Ve střednědobém horizontu by se politická reakce měla zaměřit na zvýšení účinnosti využívání energie v EU, snížení závislosti na fosilních palivech, posílení odolnosti vůči náhlým nárůstům cen energie a poskytování cenově dostupné a čisté energie konečným uživatelům.

Cílem návrhu revidované směrnice o zdanění energie, který byl předložen v červenci 2021, je modernizovat zdanění energie v EU jeho sladěním s cíli EU v oblasti klimatu a zajištěním sociální spravedlnosti. Revidovaná směrnice by podpořila investice do obnovitelných zdrojů energie a jejich využívání a zavedla by možnost poskytování cílených výjimek na podporu zranitelných domácností a domácností trpících energetickou chudobou, zejména během přechodu na čistější energetický systém.

Spravedlivá tvorba cen a integrita evropského trhu s uhlíkem je zaručena solidním režimem dohledu, který se vztahuje i na jiné finanční trhy. Účast finančních subjektů na trhu by měla zvyšovat likviditu, a tak pomáhat snižovat volatilitu a tlak na ceny. S cílem podrobněji prozkoumat vzorce obchodního chování a případnou potřebu cílených opatření požádá Komise orgán ESMA, aby do 15. listopadu provedl první předběžné posouzení a pověří jej, aby do začátku roku 2022 provedl analýzu obchodování s emisními povolenkami. Komise následně posoudí, zda by určité obchodní chování vyžadovalo další regulační opatření.

Měly by být podporovány dlouhodobé smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Mohou být přínosem jak pro průmyslové uživatele elektřiny, tak pro výrobce energie z obnovitelných zdrojů. Jedná se o dlouhodobé smlouvy, v jejichž rámci se výrobce a kupující elektřiny dohodnou, že během delšího období za určitou cenu nakoupí a prodají určité množství elektřiny z obnovitelných zdrojů. Tyto dohody poskytují výrobci jistotu ohledně určitého příjmu, zatímco uživatel může mít prospěch ze stabilní ceny elektřiny. Komise bude spolupracovat s členskými státy na usnadnění vzniku širšího trhu s dekarbonizovanými dohodami o nákupu energie, který by sahal nad rámec velkých podniků a zahrnoval i malé a střední podniky, například díky agregaci poptávky koncových uživatelů, odstranění administrativních překážek nebo zavedení standardních smluvních doložek. V krátkodobém horizontu mohou zavedení takových dohod podpořit doprovodná opatření, mezi něž patří navazování kontaktů, zavedení standardních smluv a snižování rizika finančními produkty InvestEU.

Cílenější podpůrná opatření mohou být využita k tomu, aby podnikům nebo průmyslovým odvětvím pomohla včas se přizpůsobit a plně se zapojit do transformace energetiky. Dodržování pravidel státní podpory a mezinárodních pravidel pro dotace zajistí, aby tato opatření nepatřičně nenarušovala hospodářskou soutěž nebo nevedla k roztříštěnosti vnitřního trhu. Podpora by měla být technologicky neutrální a neměla by diskriminovat mezi podniky ve srovnatelné situaci. Neměla by rovněž oslabovat účinnost stávajících tržních mechanismů (včetně systému EU ETS), měla by být v souladu s obecnými cíli v oblasti dekarbonizace a cíli obsaženými ve vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

Současný neočekávaný nárůst cen blíže osvětluje některé neznámé aspekty probíhajícího přechodu na čistou energii na celosvětové úrovni.

EU by se z této krize měla poučit a zvážit opatření, která sice nebudou mít okamžitý dopad na stávající situaci, nicméně posílí připravenost na možné budoucí cenové šoky, zvýší integraci a odolnost trhu, posílí postavení spotřebitelů, zlepší přístup k udržitelné energii a sníží závislost na nestabilních fosilních palivech.

EU bude i nadále vypracovávat opatření k usnadnění vytvoření energetického systému s vysokým podílem energie z obnovitelných zdrojů, mimo jiné prostřednictvím adekvátního skladování, přeshraničních propojovacích vedení, výroby elektrické energie v pásmu základního zatížení a flexibilní výroby elektrické energie, což bude kompenzovat případné dočasné nedostatky či přebytky v zásobování.

3.2.1.Skladovací kapacita a odolný energetický systém EU



Současné události nám připomínají, že odolnost evropského energetického systému je stále důležitější, neboť energetický systém EU integruje decentralizovanější energii z obnovitelných zdrojů a probíhá postupný odklon od fosilních paliv. Opatření v oblasti bezpečnosti dodávek a připravenosti na rizika musí být vhodná pro přechod na čistou energii. Současná situace na trhu s plynem ukazuje, že úroveň plynu ve skladovacích zařízeních zůstává významnou proměnnou. V současné době není skladování k dispozici ve všech členských státech EU. Přibližně v polovině členských států je využívání skladování podporováno vnitrostátními závazky, jako jsou strategické rezervy pro případ nouze. Integrovanější evropský přístup by mohl optimalizovat náklady a přínosy skladování plynu na celém území EU, a tím pomoci zmírnit kolísání cen energie. Zdroj: vytvořeno Společným výzkumným střediskem na základě údajů asociace Gas Infrastructure Europe (GIE)

Komise plánuje, že v prosinci 2021 provede revizi nařízení o bezpečnosti dodávek plynu. V této souvislosti by mohla být posílena odolnost trhu EU s plynem, například prostřednictvím ustanovení o snazším přeshraničním přístupu ke skladovací kapacitě, a to i pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny. Komise by mohla prozkoumat potenciální přínosy podpůrných tržních mechanismů (např. aukcí), aby bylo zajištěno, že dostupné skladovací kapacity plynu jsou optimálně využívány. V této souvislosti je rovněž zásadní, aby členské státy zavedly nezbytná technická, finanční a právní opatření pro přeshraniční dodávky plynu.

Komise rovněž prozkoumá možné přínosy společného zadávání veřejných zakázek na rezervní zásoby plynu regulovanými subjekty nebo vnitrostátními orgány, aby bylo možné spojit síly a vytvořit strategické rezervy. Účast v režimu pro společné nakupování by byla dobrovolná a režim by měl být koncipován tak, aby nenarušoval fungování vnitřního trhu s energií a dodržoval pravidla hospodářské soutěže.

Na základě nařízení (EU) 2017/1938 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu má Komise v úmyslu v brzké době přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým zřídí nové přeshraniční regionální rizikové skupiny závislé na plynu. Rizikové skupiny závislé na plynu budou analyzovat rizika v příštích čtyřech letech a poskytovat členským státům a Komisi poradenství ohledně opatření pro řádné řízení těchto rizik. Zvláštní pozornost bude věnována regionům s neobvykle nízkým skladováním. Rizikové skupiny rovněž posoudí možnost společného dobrovolného regionálního skladování.

Jak bylo oznámeno ve sdělení Komise z dubna 2021, Komise přijme doplňkový akt v přenesené pravomoci k nařízení o taxonomii EU, který se bude vztahovat na činnosti dosud v aktu v přenesené pravomoci o taxonomii EU pro oblast klimatu nezahrnuté. Tento doplňkový akt v přenesené pravomoci se bude vztahovat na jadernou energetiku na základě výsledků zvláštního přezkumu probíhajícího podle nařízení o taxonomii EU a v souladu s nimi. Tento doplňkový akt v přenesené pravomoci se bude rovněž vztahovat na zemní plyn a související technologie coby přechodné činnosti, a to do té míry, do jaké spadají do působnosti čl. 10 odst. 2 nařízení o taxonomii EU. V této souvislosti budou posouzeny výhody ustanovení o skončení platnosti přechodných činností. Komise zváží předložení legislativního návrhu, který by podpořil financování určitých hospodářských činností, zejména v energetice, včetně plynárenství, které sice přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů způsobem podporujícím přechod na klimatickou neutralitu, ale nesplňují kritéria pro zařazení do taxonomie.

Skladování energie má pro energetické odvětví EU a jeho udržitelnost stále větší význam. Je třeba využít jak možností krátkodobého až střednědobého (baterie) skladování, tak i dlouhodobého skladování (přeměna elektřiny na syntetické plyny a kapaliny). Větší skladování elektřiny podpoří především začlenění obnovitelných zdrojů energie do soustavy a zvládání poptávky v době špičky. To by mohlo rovněž snížit ceny elektřiny v dobách špičky, kdy často stanovují cenu výrobci využívající fosilní paliva. Do této oblasti je třeba směřovat značné investice. Komise určí na podporu rozvoje skladování elektřiny jako klíčového nástroje flexibility klíčová opatření EU, která zajistí rovné podmínky a odpovídající ekonomické signály.