Společný podnik EuroHPC bude čerpat své finanční prostředky z rozpočtů stávajícího víceletého finančního rámce již určených na činnosti týkající se HPC v pracovních programech pro poslední dva roky programu Horizont 2020 a Nástroje pro propojení Evropy. Společný podnik EuroHPC se při dosahování svých cílů nebude spoléhat na dodatečné financování z dalšího víceletého finančního rámce. Pokud by v dalším víceletém finančním rámci byly k dispozici finanční prostředky, bylo by třeba nařízení o společném podniku EuroHPC změnit, aby bylo možné definovat nový mandát, který by pokrýval pořízení a provoz exakapacitní infrastruktury, vývoj technologie HPC, která přijde po exakapacitní technologii, a pořízení a provoz této post-exakapacitní infrastruktury, a to včetně jejího případného začlenění do kvantových výpočetních technologií. Pozměněný rozšířený mandát by byl podpořen přiměřeným posouzením dopadů v souladu s požadavky na zlepšení právní úpravy.

V létě a na podzim roku 2017 Komise provedla posouzení dopadů s cílem určit nejlepší nástroj pro dosažení těchto cílů, který by zároveň sliboval nejlepší hospodářské, společenské a environmentální dopady a zajišťoval zájmy Unie. Jako nejlepší možnost byl určen společný podnik. Společný podnik poskytuje společný právní, smluvní a organizační rámec, který umožní strukturovat společné závazky, které zúčastnění členové přijali. Společný podnik svým členům poskytuje také pevnou správní strukturu a rozpočtovou jistotu. Společný podnik může provádět společné zadávání veřejných zakázek a provozovat systémy HPC světové úrovně prostřednictvím podpory (zejména evropských) technologií. Může jednat jako vlastník pre-exakapacitních superpočítačů financovaných společně členy společného podniku a usnadňovat tak, aby byl přístup k nim nediskriminační. A konečně, společný podnik může zahájit programy v oblasti výzkumu, vývoje a inovací určené k vývoji technologií a jejich následnému začlenění do evropských superpočítačových systémů s exa-kapacitou, a tím uzavřít řetězec od výzkumu a vývoje po dodání a provoz systémů HPC s exa-kapacitou a přispět tak k rozvoji konkurenceschopného evropského dodavatelského průmyslu v oblasti technologií.

Dosažení těchto cílů bude vyžadovat nový právní a finanční nástroj, který umožní, aby byla (v roce 2019/2020) pořízena dvě pre-exakapacitní zařízení světové úrovně, každé s výkonem několika set petaflops3, a zpřístupněna veřejným a soukromým uživatelům, a to s cílem vyvinout špičkové vědecké a průmyslové aplikace, které podpoří rozvoj širokého pre-exakapacitního ekosystému v Evropě. Bude také třeba, aby tento nástroj podporoval výzkum a vývoj a technologický vývoj potřebný pro společný návrh konkurenceschopných evropských zařízení s exa-kapacitou, a to včetně první generace evropské mikroprocesorové technologie s nízkou spotřebou energie, která je klíčovou technologií pro to, aby bylo v Evropě do roku 2022/2023 dosaženo kapacity na úrovni „exascale“. Zadávání veřejných zakázek na systémy s exa-kapacitou by však nebylo součástí současného návrhu.

Země, které podepsaly prohlášení o iniciativě EuroHPC, uznaly, že je naléhavě zapotřebí, aby tyto státy a Unie investovaly společně, a to s cílem: získat špičkovou infrastrukturu pro HPC a nabídnout ji evropským uživatelům z oblasti vědy a průmyslu tak, aby odpovídala jejich náročným požadavkům na aplikace, a vyvinout v Evropě do roku 2022/2023 vlastní exakapacitní infrastrukturu pro HPC světové úrovně.

Cíl stanovený Unií je dosáhnout do roku 2022 nebo 2023 exakapacitní výkonnosti, tj. úrovně výkonnosti počítačových systémů schopných provádět deset na osmnáctou operací za sekundu. Zvýšení výpočetní kapacity tak, aby převyšovala exa-kapacitu, by zahrnovalo post-exakapacitní technologie a pravděpodobně kvantové počítače. Jedná se o výpočetní zařízení, která namísto tradičních tranzistorů využívají účinky kvantové fyziky. Jako mezistupeň k dosažení exakapacitní výkonnosti, by mělo být do roku 2019 dosaženo pre-exakapacitní výkonosti, tj. 20 % až 50 % exakapacitní výkonnosti.

c)investice členských států a Unie do HPC zůstávají z velké části nekoordinované a průmyslové zavádění technologického rozvoje v oblasti HPC je malé. Ve srovnání s konkurenty ve Spojených státech, Číně a Japonsku jsou investice Unie a jejích členských států do HPC jasně nedostatečné, přičemž každoročně chybí částka ve výši 500–750 milionů EUR;

Pojem „vysoce výkonná výpočetní technika“ označuje technologie a používání výkonných superpočítačů (stovek tisíc nebo milionů počítačových jednotek pracujících souběžně propojených do jednoho systému nebo vzájemně se nacházejících v bezprostřední blízkosti) k provádění rozsáhlých a rychlých výpočtů, které jsou natolik náročné, že nemohou být provedeny za použití nespecializovaných počítačů. Mezi metody vysoce výkonné výpočetní techniky patří modelování a simulace, pokročilá analýza dat a vizualizace, které se používají pro úkoly, které jsou náročné na výpočetní kapacitu a objem dat, a to ve velmi široké škále vědeckých, inženýrských, průmyslových a firemních aplikací a ve veřejném sektoru. Vysoce výkonná výpočetní technika (dále jen „HPC“) je základem významného pokroku a inovací v digitálním věku, kde lepší výpočetní technika znamená konkurenční výhodu. Jedná se o klíčovou technologii pro oblast vědy a průmyslu a pro společnost jako celek:

Společný podnik tyto prostředky využije zejména k provádění svých činností spadajících do dvou pilířů (viz výše). Zejména druhý pilíř (program pro výzkum a inovace v oblasti HPC) bude řešit neefektivnost v oblasti koordinace programů, se kterou se Komise v současné době potýká, a to v důsledku toho, že byla nucena provádět strategii HPC prostřednictvím zvláštních pracovních programů (program Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy). Správní rada bude odpovědná za:

Finanční příspěvek Unie v rámci současného víceletého finančního rámce by činil 486 milionů EUR a byl by doprovázen podobnou částkou od zúčastněných států a soukromých členů společného podniku EuroHPC.

Rozsah zdrojů potřebných pro vytvoření udržitelné infrastruktury a ekosystému HPC přesahuje rámec toho, co si mohou jednotlivé členské státy dovolit. Žádný jednotlivý členský stát nemá finanční prostředky na to, aby získal exakapacitní výpočetní kapacitu a vyvinul, získal a provozoval nezbytný exakapacitní ekosystém HPC sám a v konkurenceschopných lhůtách, ve srovnání se současnými světovými špičkami v této oblasti (Spojené státy americké, Čína a Japonsko). Znalosti a zdroje dostupné v Unii je třeba sloučit, aby bylo možné vybudovat špičkový ekosystém HPC napříč všemi segmenty hodnotového řetězce, zatímco investice a výsledné služby na úrovni EU musí být koordinovány, mají-li být výpočetní a datové infrastruktury HPC Unie srovnatelné s infrastrukturami globálních konkurentů Unie.

Nárůst významu HPC pro vědu a veřejný a soukromý sektor v posledních letech je doprovázen exponenciálním nárůstem úrovně investic, které jsou potřebné k zachování globální konkurenceschopnosti. To vedlo k širokému uznání skutečnosti, že „evropeizace“ v této oblasti prostřednictvím sdílené infrastruktury a společného využívání stávajících kapacit by byla přínosem pro všechny. Týká se to členských států, které mohou mít problémy s vytvářením soběstačných vnitrostátních infrastruktur HPC, ale zároveň mohou cenným způsobem přispět ke společným a vzájemně propojeným kapacitám HPC na úrovni EU a mít z nich prospěch.

Dne 19. dubna 2016 Komise jako součást své strategie přijala evropskou iniciativu v oblasti cloud computingu. V jejím rámci budou Komise a členské státy vytvářet špičkovou evropskou HPC a ekosystém dat velkého objemu za podpory HPC a datové a síťové infrastruktury světové úrovně. Tato infrastruktura by EU pomohla stát se do roku 2022/2023 jednou z předních světových superpočítačových mocností, a to díky exakapacitním superpočítačům založeným na evropské technologii.

Komise přezkoumala, do jaké míry by tři vybrané možnosti:

V srpnu 2017 Komise zveřejnila cílenou konzultaci o společné evropské iniciativě pro HPC. Informace o této konzultaci byly zveřejněny prostřednictvím sociálních médií, internetových stránek a cílených e-mailových pozvánek. Cílem bylo získat názory zúčastněných stran, u nichž se má za to, že v co možná největším rozsahu zastupují evropskou komunitu HPC, jako jsou například komunity uživatelů infrastruktur HPC z řad vědců (např. 29 velkých výzkumných infrastruktur Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), uživatelé PRACE z řad vědců, evropská datová infrastruktura (EUDAT) a evropská gridová infrastruktura (EGI)), ETP4HPC, BDVA, střediska excelence pro superpočítačové aplikace, superpočítačová střediska, poskytovatelé služeb HPC, poskytovatelé přístupu k HPC, sdružení zabývající se výzkumem a inovacemi v oblasti HPC a vnitrostátní projekty a projekty financované EU v oblasti HPC.

Návrh nemá žádné dodatečné rozpočtové důsledky spadající do současného víceletého finančního rámce, jelikož společný podnik EuroHPC by čerpal své finanční prostředky z rozpočtů již určených na činnosti týkající se vysoce výkonné výpočetní techniky v pracovních programech pro poslední dva roky programu Horizont 2020 a Nástroje pro propojení Evropy. Z obou programů by bylo k dispozici celkem 486 milionů EUR.

Zřízení společného podniku EuroHPC by pomohlo zjednodušit provádění činností týkajících se HPC, které jsou v současné době prováděny Komisí prostřednictvím programu Horizont 2020. Komise by společnému podniku svěřila pravomoc provádět činnosti Unie týkající se HPC v rámci dvou různých programů (program Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy) a tří částí pracovního programu Horizont 2020 („Budoucí a vznikající technologie“ (FET), „Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ (LEIT-ICT) a „Výzkumné infrastruktury“). Tento přístup by zmírnil potíže související se synchronizací a koordinací činností pro dosažení cílů evropské strategie pro HPC a jednání se čtyřmi různými výbory programu by se omezilo na jednání v rámci jediné správní rady.

Dne 25. října 2017 zaujal Výbor pro kontrolu regulace kladné stanovisko s výhradami k posouzení dopadů. Návrh zohledňuje doporučení výboru tím, že v článku 4 stanoví, že společný podnik by byl provozován s financováním z programů v rámci současného víceletého finančního rámce a tím, že v článku 3 popisuje cíle a v článku 1 přílohy (stanovy) úkoly, které by měl společný podnik plnit. Byly zohledněny také zkušenosti získané ze zakládání a řízení stávajících společných podniků, zejména prostřednictvím nedávno uzavřeného hodnocení společného podniku ECSEL v polovině období. Oba společné podniky mají podobnou strukturu a cíle, přičemž hlavním rozdílem jsou rozsáhlé činnosti zadávání veřejných zakázek v případě společného podniku EuroHPC, které v případě společného podniku ESCEL chybí. Tento rozdíl vysvětluje přiřazování hlasovacích práv úměrně příspěvku účastníků, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění návrhu týkajícího se společného podniku EuroHPC a v článku 6 jeho přílohy (stanovy).

Článek 8 stanoví, že společný podnik by měl být vlastníkem pre-exakapacitních superpočítačů, na které vypisuje veřejné zakázky, až do konce jejich ekonomické životnosti, kdy jsou převedeny na hostitelský subjekt.

(14)Unie, zúčastněné státy a soukromí členové společného podniku by měli každý poskytnout finanční příspěvek na správní náklady společného podniku. Vzhledem k tomu, že finanční příspěvek Unie na správní náklady v rámci víceletého finančního rámce na období let 2014–2020 může být použit pro předzásobení tak, aby pokrýval provozní náklady pouze do roku 2023, měli by zúčastněné státy a soukromí členové společného podniku plně pokrýt správní náklady společného podniku až do roku 2024.

(13)Partnerství veřejného a soukromého sektoru v podobě společného podniku by mělo spojit finanční a technické prostředky nutné ke zvládnutí složitého procesu stále rychlejšího tempa inovací v této oblasti. Proto by členy společného podniku měly být Unie, členské státy a přidružené země (dále jen „zúčastněné státy“), které se dohodly na společné evropské iniciativě v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, a sdružení (dále jen „soukromí členové“) zastupující své členské subjekty, a další organizace, které se výslovně a aktivně zapojily do vytváření výsledků v oblasti výzkumu a inovací a které uchovávají know-how v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky v Evropě. Společný podnik by měl být otevřen novým členům, pokud poskytnou finanční příspěvek, a to včetně příspěvku na správní náklady, a pokud přijmou stanovy společného podniku.

(12)Společný podnik by měl být zřízen a zahájit svou činnost v roce 2019, aby dosáhl cíle vybavit Unii do roku 2020 pre-exakapacitní infrastrukturou a vyvinout technologie nezbytné pro dosažení exakapacitních schopností do roku 2022/2023. Vzhledem k tomu, že vývojový cyklus další generace technologií zpravidla trvá 4 až 5 let, a chce-li si Unie zachovat konkurenceschopnost na globálním trhu, musí být činnosti k dosažení tohoto cíle zahájeny nyní.

(11)Společný podnik představuje nejlepší nástroj, který je schopný provádět cíle strategie evropské vysoce výkonné výpočetní techniky, jak jsou definovány v evropské iniciativě v oblasti cloud computingu, překonat současná omezení a zároveň nabídnout co nejvyšší hospodářský, společenský a environmentální dopad a nejlépe zajistit zájmy Unie. Společný podnik může spojit zdroje Unie, členských států a soukromého sektoru. Společný podnik může realizovat rámec pro zadávání veřejných zakázek a provozovat systémy HPC světové úrovně, a to prostřednictvím podpory (zejména evropských) technologií. Může zahájit programy v oblasti výzkumu a inovací určené k vývoji technologií a jejich následnému začlenění do evropských superpočítačových systémů s exa-kapacitou a přispět tak k rozvoji konkurenceschopného evropského dodavatelského průmyslu v oblasti technologií.

(10)Aby bylo možné vybavit Unii výpočetním výkonem potřebným pro udržení jejího výzkumu na špici, měly by být investice členských států do vysoce výkonné výpočetní techniky koordinovány a průmyslové zavádění vysoce výkonné výpočetní techniky posíleno. Unie by měla zvýšit svou efektivitu při přeměně technologického vývoje na systémy vysoce výkonné výpočetní techniky, které jsou pořizovány v Evropě, a zřídit účinnou vazbu mezi dodávkami technologie, společným návrhem s uživateli a společným zadáváním veřejných zakázek na systémy světové úrovně.

(8)Sdělení Komise ze dne 19. dubna 2016 nazvané „ Evropská iniciativa v oblasti cloud computingu – vybudování konkurenceschopné evropské ekonomiky založené na datech a znalostech“ požaduje vytvoření evropské datové infrastruktury založené na špičkových schopnostech vysoce výkonné výpočetní techniky a rozvoj plně evropského ekosystému vysoce výkonné výpočetní techniky, který by byl schopen vyvíjet nové evropské technologie a realizovat exakapacitní superpočítače. Důležitost této oblasti a náročné úkoly, s nimiž se zúčastněné strany v Unii potýkají, vyžadují naléhavé kroky, aby bylo možné shromáždit potřebné prostředky a kapacity tak, aby se uzavřel celý řetězec od fáze výzkumu a vývoje až po dodání a provozování systémů vysoce výkonné výpočetní techniky na úrovni exa-kapacity. Proto by měl být na úrovni Unie zřízen mechanismus, který by kombinoval a soustředil poskytování podpory ze strany členských států, Unie a soukromého sektoru pro zřízení evropské infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně a pro výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky. Tato infrastruktura by měla poskytovat přístup uživatelům z veřejného sektoru, uživatelům z řad průmyslu a uživatelům z akademické obce, a to včetně vědeckých komunit, které jsou součástí tzv. evropského cloudu pro otevřenou vědu.

(4)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 vytvořilo Nástroj pro propojení Evropy. Nástroj pro propojení Evropy by měl umožnit, aby byly projekty společného zájmu připravovány a prováděny v rámci politiky transevropských sítí v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Nástroj pro propojení Evropy by měl zejména podpořit provádění projektů společného zájmu, jejichž cílem je rozvoj a budování nových infrastruktur a služeb nebo modernizace stávajících infrastruktur a služeb v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Nástroj pro propojení Evropy by měl přispět k podpoře projektů s evropskou přidanou hodnotou a značným přínosem pro společnost, na něž se nedaří získat dostatečné finanční prostředky na trhu.

(2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020), dále jen „program Horizont 2020“. Program usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením programu Horizont 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících ve svých konkrétních oblastech.

(15)S cílem znovu získat vedoucí postavení v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky a vyvinout pro Unii úplný ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky vytvořily zúčastněné strany ze sféry průmyslu a výzkumu v soukromém sdružení ETP4HPC v roce 2014 smluvní partnerství soukromého a veřejného sektoru s Unií. Jeho posláním je vybudovat evropský hodnotový řetězec vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně, který by měl být globálně konkurenceschopný, a který by měl podporovat synergie mezi třemi pilíři ekosystému vysoce výkonné výpočetní techniky (rozvoj technologie, aplikace a výpočetní infrastruktura). S ohledem na odborné znalosti soukromého sdružení ETP4HPC a na skutečnost, že spojuje příslušné zúčastněné soukromé subjekty v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, by soukromé sdružení ETP4HPC mělo být způsobilé stát se členem společného podniku.

(16)S cílem posílit datový hodnotový řetězec, zlepšit budování společenství kolem dat a připravit v Unii půdu pro prosperující ekonomiku založenou na datech vytvořily zúčastněné strany ze sféry průmyslu a výzkumu ve sdružení BDVA v roce 2014 smluvní partnerství soukromého a veřejného sektoru s Unií. S ohledem na odborné znalosti soukromého sdružení BDVA a na skutečnost, že spojuje příslušné zúčastněné soukromé subjekty v oblasti dat velkého objemu, by soukromé sdružení BDVA mělo být způsobilé stát se členem společného podniku.

(17)Soukromá sdružení ETP4HPC a BDVA písemně vyjádřila svou ochotu přispět k technologické strategii společného podniku a přinést své odborné znalosti k uskutečnění cílů společného podniku. Je vhodné, aby soukromá sdružení dopisem vyjadřujícím souhlas přijala stanovy uvedené v příloze tohoto nařízení.

(18)Společný podnik by se měl soustředit na jasně definovaná témata, která by akademické obci a evropskému průmyslu jako celku umožnila, aby společně navrhovaly, vyvíjely a využívaly ty nejinovativnější technologie v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky a aby napříč Unií zřídily integrovanou infrastrukturu s kapacitou vysoce výkonné výpočetní techniky na světové úrovni, s vysokorychlostním připojením a špičkovými aplikacemi a datovými a softwarovými službami pro unijní vědce a další přední uživatele z oblasti průmyslu, včetně malých a středních podniků, a pro veřejný sektor. Společný podnik by měl usilovat o odstranění nedostatků v konkrétních dovednostech souvisejících s HPC. Společný podnik by měl připravit cestu k vybudování první hybridní infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky v Evropě, do níž by byly začleněny klasické výpočetní architektury s kvantovými výpočetními zařízeními, např. využití kvantových počítačů jako urychlovače vláken vysoce výkonné výpočetní techniky. Strukturovaná a koordinovaná finanční podpora na evropské úrovni je nezbytná k tomu, aby se výzkumné týmy a evropská průmyslová odvětví dokázaly udržet na špičce ve vysoce konkurenčním mezinárodním prostředí, a to prostřednictvím vytváření výsledků světové úrovně a jejich začlenění do konkurenceschopných systémů, aby se v celé Unii zaručilo rychlé a rozsáhlé průmyslové využívání evropských technologií, které bude vytvářet důležité vedlejší přínosy pro společnost, a aby bylo možné sdílet rizika a spojit síly sladěním strategií a investic ve společném evropském zájmu. Komise by mohla po oznámení dotčeného členského státu nebo skupiny členských států a za předpokladu splnění všech příslušných podmínek v souladu s rámcem Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací pokládat iniciativy společného podniku za významné projekty společného evropského zájmu.

(19)V zájmu dosažení svých cílů v oblasti navrhování, vyvíjení a využívání nejinovativnější technologie v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky by společný podnik měl poskytovat finanční podporu hlavně ve formě grantů a zadávání veřejných zakázek na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů a nabídkových řízení. Tato finanční podpora by měla být zaměřena zejména na prokázaná selhání trhu, která brání rozvoji daného programu, a měla by být pobídkou ke změně chování příjemce.

(20)V zájmu dosažení svých cílů by měl společný podnik poskytnout rámec pro získání integrované infrastruktury exakapacitních superpočítačů a datové infrastruktury světové úrovně v Unii, a vybavit tak uživatele strategickými výpočetními zdroji potřebnými k tomu, aby zůstali konkurenceschopnými a vyřešili společenské, environmentální, hospodářské a bezpečnostní problémy.

(21)Vlastníkem pre-exakapacitních superpočítačů, které společný podnik získá, by měl být společný podnik. Provozováním pre-exakapacitních superpočítačů by měl být pověřen hostitelský subjekt, tj. právní subjekt v členském státě účastnícím se společného podniku, který poskytuje zařízení, kde bude pre-exakapacitní superpočítač umístěn a provozován. Hostitelský subjekt by měl v co nejvyšší možné míře zajistit fyzické a funkční oddělení pre-exakapacitních superpočítačů společného podniku a jakýchkoli dalších vnitrostátních nebo regionálních počítačových systémů, které provozuje. Hostitelský subjekt by měl být vybrán správní radou společného podniku. Společný podnik by měl zůstat vlastníkem pre-exakapacitních superpočítačů, dokud nebudou odepsány (zpravidla po 4 až 5 letech provozu). Vlastnictví by mělo být převedeno na hostitelský subjekt pro účely vyřazení, odstranění nebo jakéhokoli dalšího použití, přičemž hostitelský subjekt by měl společnému podniku uhradit zbytkovou hodnotu superpočítačů.

(22)Pre-exakapacitní superpočítače a superpočítače s peta-kapacitou by měly primárně být využívány pro účely veřejného výzkumu a inovací a jakýmikoli uživateli z akademické obce, průmyslu nebo veřejného sektoru. Společnému podniku by mělo být povoleno vykonávat určité omezené hospodářské činnosti pro soukromé účely. Přístup by měl být udělen uživatelům usazeným v Unii nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020. Přístupová práva by měla být vůči všem uživatelům spravedlivá a měla by být přidělována transparentním způsobem. Správní rada by měla stanovit přístupová práva k podílu Unie na přístupovém času pro každý superpočítač.

(23)Společný podnik by měl podporovat získání počítačů s peta-kapacitou ze strany zúčastněných států, a to prostřednictvím použití vhodného nástroje (např. zadávání veřejných zakázek nebo inovativní řešení). Příjemci tohoto nástroje by měli být vlastníky počítače s peta-kapacitou. Podíl přístupového času Unie ke každému počítači s peta-kapacitou by měl být přímo úměrný finančnímu příspěvku společného podniku ke způsobilým akvizičním výdajům, které příjemcům vznikly.

(24)Mělo by být povoleno omezené využívání superpočítačů uživateli, kteří provádějí hospodářské činnosti pro nevýzkumná použití. Přístupový čas by měl být udělen primárně uživatelům usazeným v Unii nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020. Přístupová práva by měla být přidělována transparentním způsobem.

(25)Správa společného podniku by měla být zajišťována dvěma orgány: správní radou a průmyslovou a vědeckou poradní radou. Správní rada by měla být složena ze zástupců Unie a zúčastněných států. Správní rada by měla být odpovědná za tvorbu strategické politiky a za rozhodnutí o financování týkající se činností společného podniku, zejména za veškeré činnosti týkající se zadávání veřejných zakázek. Průmyslová a vědecká poradní rada by měla zahrnovat zástupce akademické obce a průmyslu jako uživatele a dodavatele technologií. Vědecká a průmyslová poradní rada by měla poskytovat správní radě nezávislé poradenství v otázkách strategického plánu výzkumu a pořizování a provozu superpočítačů vlastněných společným podnikem.

(26)Hlasovací práva by měla být v zásadě úměrná finančním a věcným příspěvkům členů. Zúčastněné státy by měly mít právo hlasovat o činnostech týkajících se zadávání veřejných zakázek společného podniku pouze tehdy, přispívají-li prostředky na činnosti týkající se zadávání veřejných zakázek, a o činnostech souvisejících s nepřímými akcemi by měly hlasovat pouze tehdy, přispívají-li prostředky. Hlasovací práva by se měla vypočítávat každoročně na základě skutečných příspěvků.

(27)Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly ohledně nepřímého řízení uvedenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Pravidla platná pro společný podnik týkající se zahájení zadávacího řízení se stanoví v jeho finančních pravidlech.

(28)Za účelem podpory evropského ekosystému vysoce výkonné výpočetní techniky by měl společný podnik vhodným způsobem využívat nástroje pro zadávání veřejných zakázek a grantové nástroje, například v příslušných případech využít zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení.

(29)Při hodnocení celkového dopadu společného podniku by měly být zohledněny investice soukromých členů, jakož i věcné příspěvky skládající se z nákladů, které soukromým členům vznikly při provádění akcí, snížené o příspěvky společného podniku. Tyto celkové investice by měly dosahovat výše alespoň 420 000 000 EUR.

(30)V zájmu zachování rovných podmínek pro všechny podniky působící na vnitřním trhu by mělo být financování z rámcových programů Unie v souladu se zásadami státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo se narušení trhu, jako je vytěsňování soukromého financování, vytváření neúčinných tržních struktur nebo zachování neefektivních podniků.

(31)Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem by měla být v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013. Společný podnik by navíc měl zajistit konzistentní používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.

(32)Poskytování finanční podpory na činnosti z programu Nástroj pro propojení Evropy by mělo být v souladu s pravidly tohoto programu.

(33)Finanční zájmy Unie a dalších členů společného podniku by měly být během celého výdajového cyklu chráněny přiměřenými opatřeními zahrnujícími prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získání ztracených, nesprávně vyplacených či použitých finančních prostředků a v příslušných případech správní a finanční sankce v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.

(34)Společný podnik by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny potřebné informace a propagovat své činnosti, včetně poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů společného podniku by měl být zveřejněn.