Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění programů GNSS a budoucích úkolech podle článku 22 nařízení (ES) č. 683/2008 /* KOM/2009/0302 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.6.2009 KOM(2009) 302 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O PROVÁDĚNÍ PROGRAMŮ GNSS A BUDOUCÍCH ÚKOLECH podle článku 22 nařízení (ES) č. 683/2008 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O PROVÁDĚNÍ PROGRAMŮ GNSS A BUDOUCÍCH ÚKOLECHpodle článku 22 nařízení (ES) č. 683/2008 1. Úvod V souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 683/2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (dále jen „nařízení GNSS“)[1] a s odkazem na pracovní program GNSS přijatý v roce 2008 předkládá Komise první výroční zprávu o provádění programů a hlavních budoucích úkolech. Nařízení GNSS upravuje evropské programy GNSS vytvořením právního a finančního rámce na období 2008–2013. Bylo přijato Evropským parlamentem a Radou na základě návrhu Komise předloženého v září 2007 poté, co bylo podle nařízení Rady (ES) č. 876/2002[2] a v souladu se závěry Rady z listopadu 2007 týkajícími se potřeby restrukturalizovat programy evropského globálního družicového navigačního systému rozhodnuto ukončit jednání se soukromým sektorem o uzavření koncesní smlouvy. 2. Provádění programů 2.1. Hlavní milníky V rámci své nové úlohy správce programů zahájila Komise významné iniciativy k dosažení milníků nezbytných pro další plnění cílů programů, a těchto milníků úspěšně dosáhla. Komise tak zajistila vytvoření nebytného rámce pro přechod k dalším krokům v provádění programů. Pro EGNOS to znamená, že Komise zajistila plynulé pokračování provozu poté, co Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“) předala dne 1. dubna 2009 systém Komisi takto: - převzetím vlastnictví systému EGNOS od ESA jménem Společenství (na základě dohod s ESA a EOIG, skupinou provozovatelů a zajišťovatelů infrastruktury EGNOS)[3]. - provozní smlouvou s ESSP SaS (poskytovatelem družicových služeb EGNOS), která zaručuje provoz do října 2009; poté bude uzavřena dlouhodobá smlouva na období do roku 2013; - dohodou s ESA, že převezme práce na návrhu a zadávání zakázek na vybavení a aktualizace softwaru EGNOS (v rámci dohody o pověření podepsané podle čl. 54 odst. 2 finančního nařízení[4]dne 31. března 2009); - vytvořením hlavních řídicích rozhraní pro řízení a provádění činností programu EGNOS podle dohody o pověření a v souladu s plánem řízení programu vytvořeným společně s ESA; - sjednáním dodávky speciálního družicového navigačního transpondéru pro novou geostacionární družici. V případě GALILEO to znamená, že Komise učinila kroky nezbytné pro zadávání zakázek pro systém GALILEO a že: - pověřila ESA zadáváním zakázek pro infrastrukturu Galileo v souladu s nařízením GNSS a pravidly EU pro zadávání zakázek (dohoda o pověření podepsána dne 19. prosince 2008); - vytvořila hlavní řídicí rozhraní pro řízení a provádění činností programu Galileo podle dohody o pověření a v souladu s plánem řízení programu vytvořeným společně s ESA; - zahájila v červenci 2008 výběrové řízení na zadání zakázek na infrastrukturu Galileo rozdělenou do šesti pracovních balíčků; - poskytla ESA prostřednictvím grantové dohody prostředky nezbytné k pokrytí částky, o kterou byly překročeny náklady a která ESA vznikla během fáze ověřování na oběžné dráze (IOV). 2.2. Právní rámec Nařízení GNSS stanoví právní a finanční rámec pro zavádění programů a definuje ve struktuře řízení nové úlohy jednotlivých zúčastněných organizací na základě dvou hlavních zásad: - přesné rozdělení pravomocí mezi Evropskou komisí, Evropskou kosmickou agenturou a Úřadem pro dohled nad evropským GNSS, ustaveným nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[5] (dále jen „nařízení GSA“), přičemž Komise nese celkovou odpovědnost za správu programu včetně bezpečnostních aspektů; - úplné financování zaváděcí fáze programu Galileo (plná operační schopnost, FOC) v období let 2008 až 2013 z rozpočtu Společenství. Z finančních prostředků Společenství se budou dále hradit činnosti související s dokončením fáze IOV programu Galileo, jakož i náklady na provoz EGNOS a přípravné činnosti pro využívání programů. Celková částka určená na tyto činnosti dosahuje 3 405 milionů EUR, a to včetně 400 milionů EUR poskytnutých ze sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, hlavního nástroje EU na financování výzkumu v období 2007–2013. Nařízení stanoví pravidla pro řízení bezpečnostních otázek a používání bezpečnostních předpisů. Předkládá rovněž základní zásady pro zadávání zakázek v zaváděcí fázi programu Galileo s cílem umožnit přístup a spravedlivou soutěž a vytvořit rovné podmínky pro potenciální účastníky výběrového řízení. Zadání zakázek bylo rozděleno do šesti hlavních pracovních balíčků, přičemž účastníci výběrového řízení se mohou ucházet o roli hlavního dodavatele u nejvýše dvou balíčků, přičemž alespoň 40 % celkové hodnoty činností musí být zadáno prostřednictvím výběrového řízení subjektům, které netvoří součást hlavního dodavatele. Nařízení GNSS stanoví, že Evropské společenství se stává vlastníkem systémového a programového majetku GNSS s výhradou uzavření právních dohod o převodu vlastnictví. Rovněž vyžaduje, aby bylo zavedení celé konstelace programu Galileo zadáno v souladu s pravidly EU pro zadávání veřejných zakázek a finančním nařízením. V souladu s nařízením Komise případně vypracuje a předloží v roce 2010 návrh zahrnující veřejné prostředky a závazky potřebné pro financování programového období začínajícího v roce 2014 a předloží scénáře využití systému Galileo. Níže uvedené činnosti představovaly důležité kroky, které usnadnily plnění cílů nařízení GNSS a zavedení struktur potřebných k zajištění výsledků programů GNSS v příštích letech. 2.3. Zavedení nové struktury správy Jednou z priorit Komise v její nové úloze správce programů GNSS bylo zavést rozhodovací struktury v souladu se strukturou správy stanovenou nařízením GNSS. To vedlo k následujícím krokům: - ustavení Výboru pro evropské programy GNSS podle článku 19 nařízení GNSS, jehož účelem je pomáhat Komisi při správě programů a ujistit členské státy, že programy jsou náležitě řízeny. Na první schůzi, která se konala dne 10. září 2008, zaujala Komise příznivé stanovisko k pracovnímu programu GNSS na rok 2008 i strategickému rámci GNSS, dvěma zásadním dokumentům pro plánování, provádění a provoz programů Galileo a EGNOS. Při náležitém dodržení práva Evropského parlamentu na kontrolu (strategického rámce) Komise oba dokumenty přijala, což umožnilo zahájit v roce 2008 činnost a zajistit potřebné finanční prostředky; - vytvoření interinstitucionální skupiny odborníků pro Galileo (GIP) v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, které tvoří přílohu nařízení GNSS. První schůze GIP se konala v polovině února 2009; - vytvoření Rady pro bezpečnost GNSS (rozhodnutí Komise 2009/334/ES ze dne 20. dubna 2009, kterým se zřizuje skupina odborníků pro bezpečnost evropských systémů GNSS[6]). Činnost stávající rady pro bezpečnost programu Galileo, která byla zřízena podle článku 7 nařízení Rady č. 876/2002 ze dne 21. května 2002 o zřízení společného podniku Galileo[7], bude postupně ukončena, jakmile budou její úkoly řádně dokončeny nebo převedeny. K tomu stanoví článek 23 nařízení GNSS, že výše uvedený článek 7 nařízení Rady (ES) č. 876/2002 se zrušuje s účinkem ode dne 25. července 2009; - ujasnění úlohy a pravomocí Evropské kosmické agentury (ESA), zejména pomocí výše uvedené víceleté dohody o pověření (na základě čl. 54 odst. 2 finančního nařízení), v níž budou uvedeny svěřené úkoly a plnění rozpočtu související s prováděním programu Galileo, zejména v zaváděcí fázi. Tím se umožní, aby ESA jménem Evropského společenství a při plném dodržení pravidel a postupů EU pro zadávání veřejných zakázek rychle zahájila zadávání zakázek na infrastrukturu FOC, rozdělenou na šest pracovních balíčků. S ESA bylo podepsána samostatná dohoda o pověření, která zahrnuje úlohu ESA při navrhování provozu programu EGNOS do roku 2013. K činnostem bude patřit provádění a posuzování dohodnutých změn návrhů, jakož i řada činností předchozí správy; - přijetí návrhu na přezkum mandátu Úřadu pro dohled nad evropským GNSS (GSA) harmonizací nařízení GSA s nařízením GNSS, které určuje dvě hlavní činnosti GSA, zaprvé zajistit bezpečnostní akreditaci a využívání bezpečnostního střediska systému Galileo a zadruhé podílet se na přípravě obchodního využití systémů včetně nezbytné analýzy trhu; - posílení vlastních schopností Komise v oblasti správy projektů a programů, zejména posílením pracovní skupiny Galileo zaměstnanci Úřadu pro dohled nad evropským GNSS (GSA) a vnitřním přerozdělením zdrojů; - uzavření smlouvy se skupinou nezávislých odborníků v oblasti řízení projektu, která bude pravidelně provádět přezkum programu a překládat vhodná doporučení. Tito nezávislí externí poradci zahájili činnost v březnu 2009. 2.4. Zahájení zadávání zakázek na celou konstelaci programu Galileo Rozhodující krok k opětovnému zahájení programu Galileo, zadání zakázek na zavedení celé konstelace programu Galileo, byl zahájen v červenci 2008. Zatímco výsledkem fáze ověřování na oběžné dráze (IOV) bude vypuštění prvních čtyř družic a rozvoj prvního dílu pozemní části, zadání zakázek na plnou operační schopnost (FOC) programu Galileo povede k dokončení konstelace 30 družic a jejich nosných raket, pozemní infrastruktury a k zahájení provozu. Pro zadání zakázek bylo určeno celkem šest pracovních balíčků, o které se účastníci výběrového řízení mohou ucházet (podpora systému, systém pozemních úkolů, systém pozemní kontroly, družice, nosné rakety a provoz). Předvýběrová fáze byla zahájena dne 1. července 2008 vydáním souboru informací o výběrovém řízení (TIP), po němž následoval dne 17. července v Bruselu informační den. TIP obsahoval popis postupu při výběrovém řízení a soubor odborných požadavků, prohlášení o pracovní činnosti a smluvní pokyny pro každý pracovní balíček. Byl zřízen hodnotící výbor výběrového řízení (TEB), který bude celý proces zadávání zakázek na fázi FOC podporovat zkoumáním dokumentace výběrového řízení a hodnocením nabídek odvětví. TEB budou spolupředsedat zástupci Komise a ESA a jeho členy budou zástupci Komise, GSA a ESA. Práci výboru budou podporovat odborníci a pracovní skupiny, kteří budou řešit konkrétní správní, právní a smluvní, technické a finanční aspekty každého pracovního balíčku. Po dokončení předběžného výběru vhodných kandidátů a přípravě úplné dokumentace předloží v listopadu 2008 všichni kandidáti předběžné nabídky. S kandidáty proběhla řada soutěžních pohovorů, které budou dle potřeby pokračovat, aby se vyřešily a vyjasnily částí nabídek a propracovaly požadavky. V souladu s harmonogramem každého pracovního balíčku byly stanoveny podrobné specifikace a zaslány kandidátům společně s podrobnými výzvami k podání nabídek. Poté kandidáti předloží podrobné nabídky. Proces soutěžních pohovorů bude dokončen v průběhu roku 2009. Cílem je získat nejlepší konečné nabídky a uzavřít co nejvíce smluv před koncem roku. 2.5. EGNOS Dne 1. dubna 2009 převzala Komise od ESA vlastnictví majetku EGNOS a odpovědnost za provoz systému. Za tím účelem byla uzavřena dohoda s EOIG (skupinou provozovatelů a zajišťovatelů infrastruktury EGNOS). Od uvedeného data provozuje EGNOS poskytovatel satelitních služeb ESSP SaS na základě krátkodobé provozní smlouvy s Komisí, kterou v říjnu 2009 nahradí dlouhodobá provozní smlouva. Komise tak zajistila plynulé pokračování EGNOS poté, co ESA předala systém. Komise dále uzavřela smlouvu na výměnu jednoho transpondéru GEO do konce roku 2011, zatímco práce na výměně druhého by měly být dokončeny během prvního pololetí roku 2009. Dohoda o pověření, kterou Komise uzavřela s ESA, stanoví úlohu ESA při navrhování a obstarání vybavení a aktualizaci softwaru v několika příštích letech. 2.6. Aplikace Galileo Rozšíření trhů pro aplikace a koncové služby EGNOS bylo věnováno značné úsilí. Cílem tohoto úsilí je trvale rostoucí systém evropských podniků schopný dodávat inovativní výrobky a služby na základě EGNOS na rostoucí počet segmentů trhu, a položit tak základní kámen pro plné využívání schopností programu Galileo, jakmile budou k dispozici. Přitom se kladl důraz na dva druhy činnosti: i) podpora inovací prostřednictvím činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v rámci sedmého rámcového programu. Na základě první výzvy k předkládání návrhů v roce 2007 již bylo zahájeno 30 projektů zabývajících se řadou aplikací pro komoditní a specializované trhy. Tyto projekty doplní druhá řada projektů, které budou vybrány po druhé výzvě k předkládání návrhů zahájené v prosinci 2008. Koordinované úsilí se rovněž zaměřilo na nejlepší možné využití výsledků projektů šestého rámcového programu (hlavním společným cílem těchto aplikačních projektů – čtyř zaměřených na prototypy služeb a šestnácti na společenství uživatelů v období 2004–2008 – bylo prokázat přidanou hodnotu programů EGNOS a Galileo, nabídnout podporu při stanovení cíle programu Galileo a určit hlavní oblasti zájmu pro společenství uživatelů, na která budou mít aplikace EGNOS/Galileo dopad). ii) pokračování přípravných prací na akčním plánu Komise na podporu rozvoje nových aplikací a služeb GNSS, zejména založených na EGNOS a Galileo. Cílem akčního plánu by mělo být vytvoření strategického rámce pro mnohostranná podpůrná opatření včetně řady regulačních a finančních nástrojů zaměřených na rychlejší uvádění na trh a zvýšení míry pronikání na nové trhy pro výrobky a služby založené na evropských GNSS. Strategickým cílem bude zlepšit konkurenční postavení a reakční schopnost evropského průmyslu, vytvořit podmínky pro zvětšování tržního podílu jak na zavedených, tak především na nově vznikajících trzích souvisejících s GNSS, které mají vysokou hodnotu. Význam rozvoje aplikací GNSS pro využívání EGNOS a Galileo roste, pro účely trvalé podpory těchto výzkumných aktivit je proto třeba využívat zdroje sedmého rámcového programu. Střednědobý přezkum, který Komise provede v roce 2010 v souladu s článkem 22 nařízení GNSS, by mohl takovou příležitost poskytnout. 2.7. Mezinárodní činnosti V rámci přezkumu mezinárodních rozměrů programů GNSS Komise přeformulovala svou mezinárodní strategii tak, aby zohlednila skutečnost, že mají-li se na programech Galileo a EGNOS podílet třetí země a k těmto programům přispívat, potřebují programy mezinárodní síť. K dalším klíčovým hráčům – poskytovatelům systému GNSS patří Spojené státy, Čína a Ruská federace. V roce 2008 pořádala Komise v rámci dvoustranné dohody několik setkání pracovních skupin se Spojenými státy. Plenární zasedání pořádalo ministerstvo zahraničí USA, které slíbilo převzetí několika činností zaměřených na koordinaci postavení EU a USA vůči třetím systémům a na zřízení dalších pracovních skupin. Rovněž s Čínou proběhlo v rámci dvoustranné dohody o spolupráci několik jednání na vysoké úrovni, mimo jiné schůze řídicího výboru. Důležitým námětem rozhovorů, které budou pokračovat v roce 2009, byla kompatibilita a interoperabilita chystaného čínského systému Compass se systémem Galileo. Proběhlo i několik jednání s Ruskou federací, která vedla k vytvoření zvláštní pracovní skupiny pro spolupráci v oblasti pátracích a záchranných schopností příslušných systémů (SAR). 3. Hlavní úkoly v roce 2009 Jak bylo zdůrazněno při přezkumu pracovního programu GNSS v roce 2009, činnost v roce 2009 se zaměří na dokončení zadávání zakázek na fázi FOC, podepsání smlouvy o poskytování služeb pro EGNOS, zahájení přípravných studií pro fázi programu Galileo po roce 2013 a zveřejnění akčního plánu pro aplikace Galileo. K dalším klíčovým činnostem v roce 2009 patří přezkum nařízení GSA, přezkum strategie pro mezinárodní spolupráci a řada obecných opatření včetně řízení rizik, technického poradenství a komunikací. Mnohé z těchto činností mají zásadní význam pro Galileo i EGNOS, proto je třeba se připravit na úkoly v těchto oblastech: 3.1. Překročení nákladů během IOV Když ESA v září 2008 předložila členským státům finanční situaci programu GalileoSat, bylo zřejmé, že oproti rozpočtu náklady na fázi ověřování na oběžné dráze výrazně vzrostly. Následná diskuse s členskými státy ESA ohledně překročení nákladů v odhadované výši 376 milionů EUR nepřinesla řešení. Vzhledem ke vzájemné závislosti fází IOV a FOC, za něž nyní Komise převzala odpovědnost, se proto Komise po dohodě s členskými státy rozhodla financování vyřešit za použití rozpočtu Společenství. Navrhla proto, aby se na pokrytí části dodatečných nákladů IOV použila rezerva na správu fáze FOC, pokud nezávislý posudek prokáže, že vzniklé dodatečné náklady jsou způsobilé, což by mělo být dokončeno počátkem dubna 2009. Použití rezervy FOC na pokrytí dodatečných nákladů fáze IOV sice vyřešilo naléhavý problém, který ohrožoval harmonogram a rozpočet zavedení Galileo, na druhou stranu však způsobilo překážky v provádění zaváděcí fáze samotné. Nyní je při provádění programu Galileo k dispozici jen malá rozpočtová rezerva pro účast veřejného a soukromého sektoru. Bude nezbytné zvýšit úsilí na dodržení rozpočtu. Komise bude i nadále sledovat situaci a podle potřeby podávat zprávy, pokud smluvní strany při provádění narazí na neočekávané technické nebo jiné problémy, které by ohrozily harmonogram nebo rozpočet. 3.2. Zadávání zakázek na fázi FOC V průběhu fáze soutěžních pohovorů budou pokračovat intenzivní práce na specifikacích a podrobných nabídkách, jakož i další jednání s cílem ujasnění podrobností, a výsledkem tohoto úsilí budou nejlepší a konečné nabídky, vyhodnocení a uzavření smlouvy. V největším možném rozsahu bude uplatněna smysluplná hospodářská soutěž. Totéž platí i pro dodržení harmonogramu procesu zadávání zakázek a dalších kroků u jednotlivých pracovních balíčků. Náročným úkolem bude dodržení rozpočtu pracovních balíčků, stejně jako schopnost dodavatelů provést práce v řádném termínu. Komise a ESA budou vyžadovat přísliby, že odvětví bude schopno vyřešit případné neočekávané technické problémy a rizika nejvhodnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem s minimálním dopadem na harmonogram. Dokončení fáze IOV, která po značnou dobu poběží současně se zaváděcí fází, a začlenění výsledků IOV do činností na zavedení fáze FOC je choulostivým úkolem, na který by měla vliv případná další zpoždění fáze IOV. Nezbytná technická vylepšení během fáze IOV současně zlepší rizikový profil zavedení FOC a přispějí k dodržení harmonogramu. Rozpočtová situace fáze FOC neposkytuje po uhrazení překročení nákladů fáze IOV velkou flexibilitu, pokud jde o celkové náklady fáze FOC. Komise bude proto pečlivě sledovat a řídit celý proces a podá zprávu Radě a Parlamentu, pokud by náklady smluv FOC překročily rozpočet. V takovém případě by Komise předložila návrh na nápravu situace. 3.3 EGNOS V roce 2009 bylo a ještě bude dosaženo důležitých milníků, zejména zahájení provozu v pravomoci Komise od 1. dubna 2009. Od uvedeného data je v platnosti krátkodobá smlouva s provozovatelem služeb pro EGNOS a do podzimu je třeba pracovat na trvalejším řešení. Je rovněž třeba získat osvědčení EGNOS pro letectví. Vezmeme-li v úvahu požadavky nařízení o jednotném evropském nebi[8], mělo by toho být dosaženo v prvním čtvrtletí 2010. Rovněž je třeba zajistit soulad s požadavky na výkon Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). Jak je uvedeno v pracovním programu pro rok 2009, bude třeba vyvinout značné marketingové úsilí, které usnadní přijetí a využívání EGNOS v leteckém odvětví a v dalších oblastech, jako je silniční a železniční doprava, námořní činnosti a zemědělství. Totéž platí i pro podporu obchodních služeb distribuce dat (Commercial Data Distribution Services, CDDS)[9]. Důležitou činností pro rok 2009 zůstává plné pokrytí EGNOS v Evropě a jeho rozšíření mimo evropské území, zejména na Afriku. 3.4 Studie navazující na uvedení do plné operační schopnosti V roce 2009 zahájí Komise komplexní analýzu proveditelnosti s cílem určit a vytvořit nejlepší možnosti provozu a využití systému Galileo. Na základě výsledků analýzy a v souladu s nařízením GNSS předloží Komise příští rok Radě a Parlamentu návrh. Vzhledem k rozsahu a složitosti přítomných prvků bude důležité zahájit práci na posouzení proveditelnosti co nejdříve, aby bylo možné jasně a včas určit scénáře a prostředky k zajištění provozu a využívání po roce 2013. Mnohé z těchto prvků budou vyžadovat dlouhou přípravu a bude třeba vyřešit dlouho před uvedením do plné operační schopnosti. K tomu přistupují všechny obchodní aspekty využívání, jakož i právní, smluvní a finanční struktury různých modelů využívání. 3.5 Mezinárodní činnosti Hlavním úkolem mezinárodních činností programů GNSS v roce 2009 bude zajistit kompatibilitu a interoperabilitu se systémem Galileo, zajistit přístup k celosvětovým zdrojům souvisejícím s GNSS a nastavit univerzální standardy, zajistit bezpečnost vesmírného segmentu a sítě pozemních stanic a současně přísnější kontrolu citlivých technologií GNSS vyvinutých s podporou evropských fondů, a rovněž připojit se k mezinárodnímu úsilí na vývoji inovativních aplikací a specializovaných aplikací nadregionálních zájmů. Důležitým cílem bude vytvoření tržních příležitostí pro dodavatele technologií a aplikací evropských GNSS. Závažnou zkouškou spolupráce s Čínou bude příští jednání řídícího výboru, které bylo označeno jako významný milník hodnocení pokroku dosaženého v oblasti kritického úkolu dosažení kompatibility COMPASS/Galileo v letech 2008–2009. Evropská strana očekává pozitivní reakce na návrhy, které odborníci předložili. Pokud by se nepodařilo tento problém rychle vyřešit, nelze vyloučit, že se spolupráce s Čínou bude muset zásadně změnit. 3.6 Závěrečné poznámky Zpráva zdůrazňuje stav provádění některých důležitých rozhodnutí, která byla učiněna v roce 2008 v úzké spolupráci Komise, Evropského parlamentu a Rady. Komise se bude snažit případně zapojit i další instituce. Jejich trvalá podpora dalšího provádění programů spolu s jejich společným závazkem představuje klíč k úspěchu programů. [1] Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1. [2] Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 1. [3] EOIG se skládá z řady evropských poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří investovali do programu EGNOS: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide. [4] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1) ve znění nařízení Rady č. 1525/2007 ze dne 17. prosince 2007 (Úř. věst. L 343, 27.12.2007, s. 9). [5] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 367, 22.12.2006, s. 18). [6] Úř. věst. L 101, 21.4.2009, s. 22. [7] Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 1943/2006 ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 367, 22.12.2006, s. 21). [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi, Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10. [9] CDDS spočívají v poskytování rozšířených zpráv EGNOS v reálném čase a výchozích informací měření pozemní stanice v reálném čase oprávněným zákazníkům (např. přidaná hodnota poskytovatele služeb).