Ve svém projevu o stavu Unie ze dne 16. září 2020 oznámila předsedkyně Evropské komise záměr Komise zajistit bezpečnou a důvěryhodnou digitální identitu pro všechny občany EU: „Chceme soubor pravidel, která staví lidi do středu zájmu. (…) Ten zajistí kontrolu nad našimi osobními údaji, kterou dodnes až příliš často postrádáme. Pokaždé, když nás aplikace nebo webové stránky požádají o vytvoření nové digitální identity nebo o snadné přihlášení přes velkou platformu, nemáme ponětí, co se stane s našimi údaji ve skutečnosti. Komise proto brzy navrhne bezpečnou evropskou e-identitu. Takovou, které věříme a kterou může každý občan využít kdekoli v Evropě k čemukoli, od placení daní až po půjčení jízdního kola. Půjde o technologii, díky níž si můžeme sami kontrolovat, jak se jaká data používají.“

Poskytování digitální identity prochází zásadními změnami. Subjekty jako banky, poskytovatelé služeb elektronické komunikace nebo podniky veřejných služeb, z nichž některé mají zákonnou povinnost shromažďovat atributy identity, využívají své postupy k tomu, aby mohly působit jako poskytovatelé ověřené identity. Zprostředkovatelé internetových služeb, včetně velkých platforem sociálních médií a internetových prohlížečů, působí de facto jako strážci identity a nabízejí řešení BYOI (bring your own identity, „přineste si vlastní identitu“), která jejich uživatelům umožňují autentizaci na internetových stránkách a u služeb třetích stran pomocí vlastního uživatelského profilu. Tuto výhodu mohou využívat za cenu ztráty kontroly nad zpřístupněnými osobními údaji, jelikož tyto prostředky elektronické identifikace nejsou spojeny s ověřenou fyzickou totožností, což znesnadňuje zmírňování hrozeb podvodů a kybernetických bezpečnostních hrozeb. Velká většina občanů EU by chtěla mít k dispozici bezpečnou digitální identitu, kterou by mohli používat k přístupu k online službám . A konečně ačkoli existuje mnoho různých názorů na budoucnost digitální identity, je třeba náležitě zvážit klíčovou úlohu vnitrostátních vlád v rozvoji jakéhokoli rozsáhlého ekosystému elektronické identifikace.

Jak je uvedeno v právním základě nařízení, v článku 114 SFEU, jeho cílem bylo odstranit stávající překážky fungování vnitřního trhu prosazováním sbližování právních předpisů členských států, a to zejména pokud jde o přeshraniční vzájemné uznávání a přijímání elektronické identifikace, autentizaci, podpisy a související služby vytvářející důvěru, je-li to nutné pro přístup k elektronickým postupům nebo transakcím či jejich dokončení.

Pokud jde o elektronickou identifikaci, cílem systému oznamování a vzájemného hodnocení stanoveného v rámci eIDAS bylo zajistit společné chápání úrovně záruky, kterou režim elektronické identifikace poskytuje, ale z hodnocení praktického provádění vyplývá, že tomu tak vždy není. Ačkoli systém podporuje flexibilitu a technologickou neutralitu, společné chápání toho, co představuje značnou a vysokou úroveň záruky, stále chybí. Zaměření na veřejné služby je v protikladu k možnosti uživatele omezit přenášená data na minimum nezbytné k autentizaci pro účely určité služby, jelikož stanovená minimální data se přenášejí vždy, aby bylo možné určitou osobu identifikovat. Provádění stávajícího systému eIDAS neumožňuje uživateli usnadnit prosazování zásad obecného nařízení o ochraně osobních údajů týkajících se minimalizace údajů a standardního nastavení ochrany soukromí tím, že by mohl ovlivnit, které údaje bude sdílet a s kým.

Hlavním zdrojem napětí je schopnost eIDAS zůstat v souladu s nejnovějším technologickým vývojem v oblasti služeb vytvářejících důvěru. Rozšíření seznamu služeb vytvářejících důvěru, zejména zavedením služby vytvářející důvěru pro nástroj eArchiving, služby vytvářející důvěru na podporu přenosných údajů k ověření totožnosti a služby vytvářející důvěru pro elektronické účetní knihy, by řešilo řadu případů použití a poskytlo občanům a podnikům možnost digitálně prokázat svou totožnost nebo prokázat své znaky/vlastnosti, aniž by potřebovali papírové doklady.

Nařízení eIDAS motivovalo členské státy, aby zavedly vnitrostátní řešení elektronické identifikace, ale přidaná hodnota rámce pro elektronickou identifikaci je značně omezená kvůli nízkému stupni pokrytí, zavádění a využívání. Nařízení poskytlo společný právní rámec pro využívání služeb vytvářejících důvěru, snížení roztříštěnosti trhu a zvýšení jejich využívání. Pomocí služeb vytvářejících důvěru jsou orgány veřejné správy schopny modernizovat a digitalizovat služby a vydávat důkazy v digitální podobě, a tím snížit administrativní zátěž.

Pokud jde o elektronickou identifikaci, původně vymezená potřeba přijmout nařízení je stále relevantní a zrušení nařízení by vedlo k roztříštěnosti a mělo by negativní dopady na jiné legislativní oblasti, které na eIDAS závisejí. Některé úpravy regulačního rámce by mohly přidanou hodnotu EU zvýšit (např. usnadnění použití důvěryhodné elektronické identifikace z oblasti veřejné správy v soukromém sektoru nebo vymezení rámce pro výměnu zvláštních atributů a ověřovacích údajů poskytovaných veřejným a soukromým sektorem). Pokud jde o služby vytvářející důvěru, některé překážky vyplývající z vnitrostátního výkladu a/nebo z protichůdného vnitrostátního práva stále přetrvávají a omezují zavádění těchto služeb.

3.Přezkum rámce eIDAS

Nařízení eIDAS má zásadní význam pro usnadnění fungování jednotného trhu v řadě odvětví (např. v bankovním sektoru, kde poskytuje některé požadované údaje o totožnosti k usnadnění dodržování pravidel proti praní peněz, směrnice o platebních službách (PSD2) vychází ze služeb vytvářejících důvěru, jako jsou eSeals nebo kvalifikované certifikáty pro autentizaci internetových stránek (QWAC) ze strany poskytovatelů platebních služeb jednajících jako třetí strana, elektronická identifikace založená na nařízení eIDAS je podmínkou přeshraniční výměny správních osvědčení a nařízení je také nezbytné pro úspěšné uplatňování a fungování zásady „pouze jednou“ od roku 2023 ). Rámec pro služby vytvářející důvěru je mezinárodně uznáván a představuje základ pro návrh předpisu, který by se v roce 2021 měl stát vzorovým právním předpisem OSN o službách vytvářejících důvěru v oblasti elektronického obchodu, jakož i pro probíhající jednání o elektronickém obchodu v rámci WTO.

Od přijetí nařízení eIDAS v roce 2014 se toho však hodně změnilo. Rámec je založen na vnitrostátních systémech elektronické identifikace řídících se různými normami a zaměřuje se na poměrně malou část potřeb občanů a podniků v oblasti elektronické identifikace: bezpečný přeshraniční přístup k veřejným službám. Služby, na které je zacílen, se týkají zejména 3 % obyvatel EU, kteří žijí v jiném členském státě, než ve kterém se narodili.

Od té doby se dramaticky rozšířila digitalizace všech funkcí společnosti. Kromě toho měla na rychlost digitalizace velmi silný vliv pandemie COVID-19. V důsledku toho jsou veřejné i soukromé služby stále častěji poskytovány v digitální podobě. Občané a podniky očekávají, že bude zajištěna vysoká bezpečnost a usnadnění veškerých činností online, jako je podávání daňových přiznání, podávání přihlášek na zahraniční univerzity, založení bankovního účtu na dálku nebo žádání o úvěr, půjčení auta, založení podniku v jiném členském státě, ověřování u plateb na internetu, předložení nabídky v reakci na online veřejné nabídkové řízení a další.

V důsledku toho výrazně vzrostla poptávka po prostředcích pro online identifikaci a autentizaci, jakož i po bezpečné digitální výměně informací týkajících se identity, atributů či kvalifikace při vysoké úrovni ochrany údajů . To vedlo ke změně paradigmatu a přechodu k pokročilým a pohodlným řešením, která dokážou integrovat různé ověřitelné údaje a certifikáty uživatele. Dnes již prostředky pro elektronickou identifikaci a služby vytvářející důvěru upravené v nařízení eIDAS tuto poptávku vzhledem ke stávajícím omezením nařízení eIDAS nemohou uspokojit. Prostředky pro identifikaci či autentizaci, jež vyvinul soukromý sektor mimo rámec eIDAS, tento problém řeší jen částečně. Nabízejí sice uživatelsky vstřícné služby autentizace (např. použití účtu na Facebooku nebo Googlu k přihlášení k jiným službám), ale často jsou využívány k přístupu k neregulovaným soukromým online službám, které nevyžadují vysokou úroveň bezpečnosti. Nemohou nabídnout stejnou míru právní jistoty, ochrany údajů a soukromí především proto, že jsou samostatné a nemohou nabídnout vazbu na důvěryhodnou a bezpečnou elektronickou identifikaci v oblasti veřejné správy.

V únoru 2020 se Komise ve své strategii pro formování digitální budoucnosti Evropy zavázala k přezkumu nařízení eIDAS s cílem zvýšit jeho účinnost, rozšířit jeho působnost na soukromý sektor a prosazovat důvěryhodné digitální identity pro všechny občany a podniky EU. Naléhavost tohoto přezkumu se ukázala po vypuknutí pandemie COVID-19. Narušení veřejných a soukromých offline služeb a náhlá potřeba přístupu ke všem možným druhům veřejných a soukromých online služeb a jejich využívání odhalily nedostatky nařízení eIDAS, které občanům, podnikům a vládám ani šest let po přijetí nepřináší očekávané přínosy. Přezkoumané a posílené nařízení eIDAS by mohlo reagovat na nové požadavky trhu a společnosti tím, že by řešilo potřebu důvěryhodných řešení s vazbou na elektronickou identifikaci v oblasti veřejné správy, ale také potřebu atributů a ověřovacích údajů poskytovaných veřejným a soukromým sektorem, přičemž by vše v plném rozsahu spravoval uživatel a vše by bylo uznáváno za účelem přístupu k veřejným i soukromým službám v celé EU. Tím by bylo podpořeno velké množství stávajících nebo navrhovaných právních rámců posilujících jednotný trh EU.

4.Závěry

Celkově lze říci, že nařízení eIDAS přispělo k dalšímu rozvoji jednotného trhu. Poskytlo základ pro rozvoj trhu identity a služeb vytvářejících důvěru v EU, čímž podpořilo neustále narůstající potřebu bezpečných digitálních transakcí. Z hlediska zaměřeného na budoucnost, které se vyvinulo, pokud jde o cíle a očekávání uživatelů, je však potřeba zlepšit účelnost, účinnost, soudržnost a relevanci nařízení eIDAS, aby mohlo plnit nové politické cíle, očekávání uživatelů a uspokojit poptávku na trhu i s ohledem na nejnovější vývoj v oblasti digitalizace.