EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.11.2015 JOIN(2015) 50 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Přezkum evropské politiky sousedství {SWD(2015) 500 final}



I. ÚVOD Evropská politika sousedství (dále jen „EPS“) byla zahájena v roce 2004, aby Evropské unii pomohla podporovat a posilovat stabilitu, bezpečnost a prosperitu v zemích, které leží nejblíže u jejích hranic. EU je nadále odhodlána tyto cíle naplňovat, události posledních let však ukázaly, že je třeba uplatnit nový přístup, přehodnotit priority a zavést nové způsoby práce. V posledních dvanácti letech došlo ve velkém počtu zemí obklopujících EU k radikálním změnám. Některé změny byly pozitivní: místní aktéři podnikli kroky k zahájení reforem, jejichž cílem je nastolit právní stát, sociální spravedlnost a zvýšenou odpovědnost, jak dokládá udělení Nobelovy ceny za mír tuniskému kvartetu. Zároveň však konflikty, rostoucí extremismus a terorismus, porušování lidských práv i další problémy v oblasti mezinárodního práva a ekonomický rozvrat měly za následek velké toky uprchlíků. Ty poznamenaly celou severní Afriku a Blízký východ, s dozvuky arabských povstání a vzestupem ISIL/Dá'iš. Na východě vedla stále průbojnější ruská zahraniční politika k narušení suverenity, nezávislosti a územní celistvosti Ukrajiny. Vleklé konflikty nadále brání rozvoji tohoto regionu. Mezitím se do centra pozornosti dostala vlastní vzájemná závislost EU a jejích sousedů. K hranicím Evropské unie přicházejí rostoucí počty uprchlíků v naději, že naleznou bezpečnější budoucnost. Energetické krize zdůraznily potřebu spolupráce EU se sousedy v otázkách energetické bezpečnosti, včetně diverzifikace zdrojů energie, zásobovacích tras a dodavatelů. Došlo k teroristickým činům, které postihly EU a sousední země, naposledy například ke zrůdným teroristickým útokům v Paříži dne 13. listopadu. Účelem tohoto přezkumu evropské politiky sousedství je navrhnout, jak mohou EU a její sousedé v rámci sousedství vytvářet účinnější partnerství. Přitom bude EU sledovat své zájmy, které zahrnují prosazování univerzálních hodnot. Vlastní stabilita EU je postavena na demokracii, lidských právech, právním státě a hospodářské otevřenosti a nová evropská politika sousedství bude v rámci tohoto mandátu chápat stabilizaci jako svou hlavní politickou prioritu. Charakteristickým rysem nové evropské politiky sousedství bude diferenciace a větší vzájemná odpovědnost, jež jsou odrazem toho, že ne všichni partneři usilují o zavedení pravidel a norem EU, a zohledňují přání jednotlivých zemí, pokud jde o povahu a zaměření jejich partnerství s EU. EU nemůže sama vyřešit četné problémy regionu a její působení má své meze, avšak nová EPS bude hrát svou úlohu při vytváření podmínek pro pozitivní vývoj. Přezkum, provedený na návrh předsedy Junckera a na žádost členských států EU, přinesl v rámci veřejné konzultace více než 250 odpovědí od členských států, partnerských vlád, orgánů EU, mezinárodních organizací, sociálních partnerů, občanské společnosti, podnikatelské sféry, skupin odborníků, akademické obce a veřejnosti, které z velké části potvrzují potřebu změny v rámci evropské politiky sousedství, a to jak z hlediska její podstaty, tak i z hlediska metodiky. Veřejná konzultace ukázala, že zatímco nabídka užšího vztahu s EU pro ty země, které provedly reformy správy věcí veřejných, podpořila změnu v některých zemích, ostatní partneři považují současnou praxi a politiku za příliš preskriptivní a nedostatečně odrážející jejich vlastní ambice. Konzultace dále naznačila, že je třeba zintenzivnit odpovědnost jak partnerů, tak členských států EU, že spolupráce by měla mít užší, relevantnější zaměření a že je třeba usilovat o větší flexibilitu, která by EU a jejím partnerům umožnila reagovat na neustále se měnící potřeby a okolnosti. Budou hledány účinnější způsoby prosazování demokratické, odpovědné a řádné správy věcí veřejných, jakož i prosazování reformy soudnictví tam, kde existuje společný závazek nastolení právního státu, a prosazování základních práv. Jako klíčové pro stabilizaci společností v sousedních zemích jsou zdůrazněny otevřené trhy a růst, inkluzivní hospodářský rozvoj, a zejména vyhlídky pro mládež. Větší pozornost bude věnována energetické bezpečnosti a opatřením v oblasti klimatu, a to jak v EU, tak v zemích samotných partnerů. Pozornost bude nově zaměřena na zintenzivnění spolupráce s našimi partnery ve věcech reformy bezpečnostního sektoru, politik předcházení konfliktům, boje proti terorismu a proti radikalizaci, v plném souladu s mezinárodním právem v oblasti lidských práv. Po teroristických útocích v Paříži dne 13. listopadu je více než kdy jindy nezbytnější intenzivně spolupracovat v těchto oblastech s našimi sousedy. K prioritám patří také bezpečná a legální mobilita a boj proti nelegální migraci, obchodování s lidmi a převaděčství. Nová EPS bude usilovat o ucelenější a flexibilnější nasazení dostupných nástrojů a zdrojů. Dále bude důležité snažit se o hlubší zapojení členských států EU do oživení práce s našimi sousedy. Stejně tak bude cílem hlubší spolupráce s občanskou společností a sociálními partnery. Na regionální úrovni bude dále posilováno Východní partnerství v souladu se závazky přijatými na summitu v Rize v roce 2015. Unie pro Středomoří může hrát významnější úlohu při podpoře spolupráce mezi jižními sousedy. Nová EPS bude nyní ve vhodných případech usilovat o zapojení dalších regionálních aktérů nad rámec sousedství při řešení regionálních problémů. Přijetí Agendy pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje Valným shromážděním OSN a silná podpora EU při realizaci agendy poskytly nový transformační politický rámec pro zapojení partnerů. Dále je tento přezkum úzce koordinován v rámci širší činnosti týkající se globální strategie EU pro zahraniční a bezpečnostní politiku. Pomocí uvedených i dalších opatření bude EU usilovat o posílení EPS jako rámce budoucích vztahů se všemi partnery. II. STABILIZACE SOUSEDSTVÍ Evropská politika sousedství představuje dlouhodobou spolupráci se sousedy EU, ale musí zohledňovat také nejnaléhavější potřeby. V příštích třech až pěti letech je nejnaléhavější výzvou v mnoha částech sousedství stabilizace. Příčiny nestability mnohdy leží mimo samotnou oblast bezpečnosti. Přístup EU bude usilovat o komplexní řešení zdrojů nestability napříč sektory. Kořeny nestability, které zvyšují náchylnost k radikalizaci, mohou být chudoba, nerovnost, pocit nespravedlnosti, korupce, slabý hospodářský a sociální rozvoj a nedostatek příležitostí, zejména pro mladé lidi. Nová EPS vyvine rozhodné úsilí na podporu ekonomik a zlepšení vyhlídek pro místní obyvatele. Tato politika by měla pomáhat učinit z partnerských zemí místa, kde lidé chtějí vytvářet svou budoucnost, a měla by být nápomocna při zvládání nekontrolovaného pohybu osob. Během veřejné konzultace také velký počet zúčastněných stran včetně mnoha partnerských zemí hlasitě vyjádřil názor, že EU by měla zvýšit svou spolupráci s partnery v bezpečnostním sektoru. Stejně jako v jiných oblastech nabídne revidovaná politika sousedství individuální přístup ke spolupráci v otázkách souvisejících s bezpečností a bude aktivně zajišťovat, aby naše celková angažovanost byla vnímavá vůči konfliktům a plně v souladu s mezinárodním právem, včetně mezinárodního práva v oblasti lidských práv. Nová EPS si klade za cíl pracovat na předcházení konfliktům pomocí včasného varování, spolu s časnými preventivními opatřeními, a zvýšit kapacitu partnerů v tomto ohledu. Opatření stanovená v tomto společném sdělení se snaží nabídnout způsoby, jak posílit odolnost partnerů EU vůči vnějším tlakům a jejich schopnost přijímat vlastní suverénní rozhodnutí.

III. SILNĚJŠÍ SOUSEDSTVÍ, SILNĚJŠÍ PARTNERSTVÍ V rámci konzultace byly kladeny rozsáhlé otázky ohledně toho, zda a v jaké formě by evropská politika sousedství měla pokračovat. Existuje shoda v tom, že: *Naši partneři mají různé cíle: naše vztahy by tuto skutečnost měly odrážet ve větší míře *Evropská politika sousedství by měla odrážet zájmy EU a zájmy našich partnerů *Partnerství by se měla více zaměřit na menší počet priorit *Členské státy by se do evropské politiky sousedství měly více zapojit *Vlastní odpovědnost partnerů by měla být posílena Většina účastníků konzultace týkající se EPS projevila přání mít nějakou formu společného rámce politiky pro východní a jižní sousedství. Zazněl však jasný požadavek na změnu, aby partnerství mezi EU a jednotlivými sousedními partnery byla více individualizovaná a více diferencovaná, a odrážela tak různé ambice, schopnosti a zájmy. Tam, kde partner usiluje o hlubší vztahy s EU na základě sdílených hodnot, bude činnost rozvíjena na stávajícím základě. Gruzie, Moldavská republika a Ukrajina zvolily cestu politického přidružení a hospodářské integrace s EU prostřednictvím nové generace dohod o přidružení / prohloubených a komplexních zón volného obchodu (AA/DCFTA); Maroko ve svých vztazích s EU těží z rozšířeného statusu a Tunisko má privilegované partnerství. EU bude s těmito partnery spolupracovat s cílem dále rozvíjet jejich vztahy a maximalizovat přínosy pro obě strany těchto dohod. Na podporu těchto partnerství by EU měla zvýšit příležitosti pro politický dialog s těmito partnery na ministerské úrovni. EU navrhuje zahájit novou fázi spolupráce s partnery v roce 2016, kdy by proběhly konzultace o budoucím charakteru a zaměření partnerství. Očekává se, že se objeví různé vzorce vztahů, které umožní větší pocit odpovědnosti na obou stranách. EU je připravena projednat možnost společně nastavit nové priority partnerství, které by jednotlivé vztahy jasněji zaměřily na společně vymezené společné zájmy. Přístup založený na pobídkách („více za více“) byl úspěšný při podpoře reforem v oblasti řádné správy věcí veřejných, demokracie, právního státu a lidských práv v případech, kdy existuje oddanost partnerů k těmto reformám. Ukázalo se však, že není dostatečně silnou pobídkou pro vytvoření oddanosti k reformě tam, kde není politická vůle. V těchto případech bude EU zkoumat účinnější způsoby, jak prosadit svou věc zásadních reforem u partnerů, a to i prostřednictvím spolupráce s občanskými, hospodářskými a sociálními aktéry. Nadále již nebude předkládán jediný soubor zpráv o pokroku ve všech zemích současně. Namísto toho bude EU usilovat o vytvoření nového stylu hodnocení, s konkrétním důrazem na plnění cílů dohodnutých s partnery. Tyto zprávy budou načasovány tak, aby poskytovaly základ pro politickou výměnu názorů během příslušných zasedání na vysoké úrovni s partnerskými zeměmi, jako jsou zasedání Rad pro přidružení/spolupráci. Pro partnery, kteří upřednostňují zaměření na užší počet strategických priorit, bude rámec pro podávání zpráv upraven tak, aby toto nové zaměření odrážel. Vedle zpráv o konkrétních zemích budou vývoj v sousedství sledovat pravidelné zprávy. Tyto zprávy budou obsahovat prvky vyžadované nařízením o evropském nástroji sousedství, včetně informací o základních svobodách, právním státu, rovnosti žen a mužů a otázkách lidských práv. Nová EPS by měla být ústředním bodem ucelenějšího úsilí EU a členských států. EU je vlivnější, když je sjednocena ve společném přístupu a sděluje jednotnou myšlenku. Nabízí partnerům více, když využívá své zdroje strategickým a dobře koordinovaným způsobem. Z tohoto důvodu budou mít při určování priorit a při podpoře jejich provádění vedle diskusí s partnery větší úlohu Rada a členské státy. Tato činnost bude zahrnovat společnou přípravu programů. Členské státy budou vyzvány, aby se ujaly úlohy hlavního partnera pro určité iniciativy nebo doprovázely určité reformní úsilí. Komise a vysoká představitelka budou o provádění nové evropské politiky sousedství pravidelně informovat Evropský parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů. IV. ŘÁDNÁ SPRÁVA VĚCÍ VEŘEJNÝCH, DEMOKRACIE, PRÁVNÍ STÁT A LIDSKÁ PRÁVA Konzultace potvrdila velmi silně zastávaný názor, že EU by prostřednictvím evropské politiky sousedství měla podporovat a prosazovat univerzální hodnoty. Rovněž potvrdila, že metody používané v současné době považují někteří za neefektivní a jiní je považují za překážky rovného partnerství. *EU se zavázala k podpoře řádné správy věcí veřejných, demokracie, právního státu a lidských práv *Evropská politika sousedství bude usilovat o účinnější způsoby podpory reforem u jednotlivých partnerů ve vzájemně dohodnutých formátech

*Evropská politika sousedství bude činit více pro podporu občanské společnosti Prioritou EU zůstane zajištění právního státu a nezávislých a účinných systémů soudnictví. Jsou klíčové pro sociální a ekonomickou stabilitu, pro vytvoření důvěry ve státní instituce a pro zajištění právní jistoty. Nezávislý, transparentní a nestranný soudní systém bez politického vlivu, který zaručuje rovný přístup ke spravedlnosti, ochranu lidských práv, rovnost žen a mužů a nediskriminaci a plné uplatňování práva zůstanou i nadále cílem EU u všech jejích partnerů. Odpovědná veřejná správa na úrovni ústředních vládních institucí a místní samosprávy je klíčem k demokratické správě věcí veřejných a hospodářskému rozvoji. Proto je zásadní reforma veřejné správy. Zahrnuje posílení demokratických a nezávislých institucí; rozvoj místních a regionálních orgánů; odpolitizování veřejné služby, rozvoj elektronické veřejné správy a zvýšení institucionální transparentnosti a odpovědnosti. EU bude rovněž podporovat práci na zlepšení kapacity partnera při vytváření politik, poskytování služeb a řízení veřejných financí a bude podporovat i činnost vnitrostátních parlamentů. Účinná protikorupční opatření, většinou na straně prevence, by měla být prováděna v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek velkého rozsahu, (re)privatizací, reformou státem vlastněných nebo státem ovládaných společností nebo v podobných oblastech, kde existuje vysoká zranitelnost vůči korupci, včetně podpory klíčové úlohy občanské společnosti. EU bude i nadále spolupracovat s partnerskými vládami, občanskou společností a občany v otázkách lidských práv a demokracie, včetně volebních procesů, jak je stanoveno ve Smlouvě o Evropské unii a akčním plánu EU pro lidská práva a demokracii. Budeme prosazovat a bránit univerzálnost a nedělitelnost všech lidských práv doma i v partnerstvích se zeměmi všech regionů. EU bude jednat se všemi partnery v inkluzivním dialogu o otázkách lidských práv a demokracie, včetně oblastí, v nichž se zkušenosti mohou lišit. Lidská práva a demokracie budou i nadále na pořadu jednání v našem politickém dialogu se všemi partnery ve vzájemně dohodnutých formátech. Bude poskytována podpora fórům občanské společnosti. Zvláštní pozornost bude věnována provádění akčního plánu EU pro rovnost žen a mužů (2016–2020), který by měl být východiskem programování evropského nástroje sousedství, a podpoře partnerů evropské politiky sousedství při plnění jejich závazků v otázce rovnosti žen a mužů a posilování postavení dívek a žen, rovněž v souladu s univerzální Agendou 2030. Důraz bude kladen na zajištění fyzické a psychické integrity dívek a žen, prosazování sociálních a ekonomických práv a posílení postavení žen a dívek, jejich přístup ke spravedlnosti, vzdělávání, zdravotní péči a ostatním sociálním službám, posílení jejich hlasu a politické účasti a na posun institucionální kultury k naplňování těchto závazků. EU se bude snažit podporovat schopnost občanů pohnat vlády k odpovědnosti a bude pracovat na zlepšení plurality, nezávislosti a profesionality místních sdělovacích prostředků, přičemž jim bude pomáhat k tomu, aby působily jako fórum pro veřejnou diskusi a jako katalyzátor změn v partnerských zemích. Rovněž by mělo být prosazováno otevřené a bezplatné připojení k internetu. Dále by měla být podporována občanská společnost na vnitrostátní a nižší úrovni i na úrovni vnitroregionální, a to jak přímými prostředky, tak usnadněním zapojení jiných organizací. V tomto ohledu může hrát důležitou roli Evropská nadace pro demokracii. EU by měla podporovat rozvoj kapacit odborníků občanské společnosti a schopností vedení v sousedních zemích, a to pomocí programů, jakým jsou například stipendia občanské společnosti, jimiž uzná důležitou úlohu mladých lidí v této oblasti. V mnoha zemích sousedství hrají z hlediska způsobu fungování společnosti klíčovou úlohu etnické, náboženské a kulturní identity a tradice. Během veřejné konzultace zúčastněné strany na tyto faktory poukazovaly a žádaly EU, aby jim umožnila nést větší vlastní podíl na společné odpovědnosti. EU by proto měla rozšířit své působení tak, aby oslovila příslušné členy občanské společnosti v nejširším slova smyslu, jakož i sociální partnery. V. NAVRHOVANÉ SPOLEČNÉ PRIORITY PRO SPOLUPRÁCI V.1 EKONOMICKÝ ROZVOJ PRO STABILIZACI Partneři, kteří odpověděli v rámci konzultace, výrazně projevovali svůj zájem o EU jako partnera pro hospodářský rozvoj a modernizaci, investice a rozvoj možností pro zaměstnávání mládeže. To souvisí s pokračujícím velkým zájmem o mobilitu a možnost cestovat do EU a pracovat zde. Jádrem příspěvku EU ke stabilizaci sousedství a vytváření partnerství by měl být hospodářský a sociální rozvoj. Klíčem k vytvoření ekonomické odolnosti dané země je zlepšení správy ekonomických záležitostí, posílení fiskální stability a podpora strukturálních reforem pro zlepšení konkurenceschopnosti a zajištění růstu podporujícího začlenění a sociální rozvoj. Prioritou je makroekonomická stabilita a ekonomická reforma v sousedství a EU bude i nadále poskytovat podporu zejména prostřednictvím operací makrofinanční pomoci. EU by měla podporovat budování kapacit a nové příležitosti pro odbornou přípravu, aby tak pomohla vytvořit novou generaci pracovníků veřejné správy schopných zajistit efektivní a inkluzivní hospodaření a udržitelné sociální výsledky. Dalšími klíčovými aspekty jsou modernizace ekonomiky, podpora inovací, vytváření pracovních míst a zlepšování znalostí a dovedností a prosazování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Na pomoc vytváření lepších podmínek pro růst a zaměstnanost lze účinněji nasazovat některé nové, ale také mnohé stávající nástroje. EU by měla zintenzivnit spolupráci s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou investiční bankou (EIB), Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD), Světovou bankou a Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti rozvoje soukromého sektoru a iniciativ, které prosazují růst podporující začlenění a zaměstnanost a zlepšení životních podmínek občanů. Dále by měla být prosazována opatření k posílení partnerství se soukromým sektorem a mělo by být zvýšeno využívání inovativních přístupů, jako je kombinování grantů a půjček, které představuje důležitý způsob využití dodatečných zdrojů a zvýšení dopadu pomoci EU. OBCHOD Konzultace ukázala, že přístup na trh zůstává i nadále klíčovou záležitostí, byl však vyjádřen názor, že je nutné více flexibility v obchodních dohodách. *Cílem je vytvoření hospodářského prostoru s těmi, kteří vstoupí do prohloubené a komplexní zóny volného obchodu *Jednodušší, flexibilnější obchodní dohody pro ty, kteří do zóny nevstoupí

Klíčovým nástrojem pro podporu prosperity v rámci evropské politiky sousedství dosud bylo umožnění přístupu na trh EU. Někteří sousedé si vybrali cestu úzké ekonomické integrace s EU. Tři dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu byly uzavřeny s východními partnery (s Ukrajinou, Moldavskou republikou a Gruzií) jako součást dohod o přidružení. V rámci jižního sousedství je jedna dohoda o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu projednávána (s Marokem), zatímco jednání s Tuniskem byla právě zahájena. EU bude podporovat probíhající jednání s partnery z jižního Středomoří, mimo jiné prostřednictvím diferencovaného, progresivního a asymetrického přístupu založeného na vzájemných prioritách. EU podpoří vnitrostátní reformy sousedních zemí, které budou napomáhat provádění dohod o přidružení / prohloubených a komplexních zónách volného obchodu a ostatních dvoustranných dohod. Plné a účinné provádění těchto dohod je klíčovou prioritou pro partnery dohod o přidružení / prohloubených a komplexních zónách volného obchodu. Bude podporovat reformy a udržitelný růst. Jak bylo uvedeno na summitech Východního partnerství ve Vilniusu v roce 2013 a v Rize v roce 2015, povede provádění dohod o přidružení / prohloubených a komplexních zónách volného obchodu, provázené reformami, ke komplexnímu sbližování partnerů s mezinárodními normami a s právními předpisy a normami EU. Výsledkem bude postupná hospodářská integrace partnerů do vnitřního trhu EU, a tím vytvoření hospodářského prostoru. Takto ambiciózní dlouhodobá vize hospodářské integrace mezi dotčenými partnery a EU je žádoucí. Přispěje také k dlouhodobému cíli širší oblasti ekonomické prosperity založené na pravidlech Světové obchodní organizace (WTO) a suverénním rozhodování v celé Evropě a mimo její rámec. Řada partnerů však v současné době o tento model nehodlá usilovat. Pro ty, kteří se nehodlají zapojit do jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu, se budeme snažit společně vymezit atraktivní a realistické alternativy na podporu integrace a posílení obchodních a investičních vztahů, které odrážejí společné zájmy. Tam, kde to bude možné, bude EU nabízet větší flexibilitu a jednodušší varianty přesahující rámec stávajících preferenčních nebo případně nepreferenčních obchodních dohod pro ty, kdo se rozhodnou nezapojit se ve všech odvětvích od samého počátku. V rámci dohod o přidružení / prohloubených a komplexních zónách volného obchodu se například předpokládá možnost podepsat dohody o posuzování shody a akceptaci (ACAA), které umožňují volný pohyb průmyslových výrobků v konkrétních odvětvích. Dohody o posuzování shody a akceptaci by mohly být vhodné i pro jiné země evropské politiky sousedství, jejichž stávající smluvní vztah s EU předjímá sbližování v oblasti technických předpisů, norem a posuzování shody. EU zůstává nadále odhodlána k podpoře obchodu mezi EU, partnerskými zeměmi evropské politiky sousedství a jejich obchodními partnery. HOSPODÁŘSKÁ MODERNIZACE A PODNIKÁNÍ *Podpora reforem, které vedou ke zlepšení obchodního a investičního prostředí *Podpora růstu prostřednictvím podpory malých a středních podniků *Podpora růstu prostřednictvím modernizace stávajících odvětví a diverzifikace do odvětví nových EU bude podporovat partnery, aby modernizovali své ekonomiky pro zajištění inteligentního a udržitelného růstu, a to tím, že se zapojí do hospodářského dialogu, poradenství v oblasti politik a mobilizace finanční pomoci. Bude podporovat lepší podnikatelské prostředí a reformy, které umožní větší investice a zvýšení počtu a kvality pracovních míst. Zaměří se také na podporu odvětví malých a středních podniků (MSP), které je hlavním tvůrcem zaměstnanosti (a je již podporováno v rámci nástroje prohloubené a komplexní zóny volného obchodu), a to zejména snahou o zlepšení přístupu k financím a informacím. Měly by být povzbuzovány a podporovány reformy, které se stanou základem hospodářského a sociálního rozvoje (např. rozvoj dovedností, sociální ochrana, vzdělávání, vodohospodářství a zdraví). Výzkum, věda a inovace mají zásadní význam pro vytvoření důstojných a udržitelných pracovních míst v zemích sousedství, tudíž by měla být podporována modernizace a diverzifikace ekonomik, a to umožněním zvýšené účasti sousedních zemí na iniciativách EU, např. v síti Enterprise Europe Network, v programech EU Horizont 2020 a COSME, zapojením do sítě GÉANT a podporou konceptu „inteligentní specializace“, který rozvíjí regionální politika EU pro navrhování strategií výzkumu a inovací. Mělo by být podporováno vytvoření společného znalostního a inovačního prostoru mezi EU a jejími východními a jižními sousedy, a sice využitím vědeckých poznatků k vytváření znalostních pracovních pozic a přilákání investorů do inovačních podniků v EU a v zemích sousedství. EU bude pokračovat ve sbližování a integraci společných priorit výzkumu a inovací prostřednictvím společných programů, jako je partnerství v oblasti výzkumu a inovací ve středomořské oblasti (PRIMA) a přidružení sousedních zemí k programu Horizont 2020. V mnoha partnerských zemích je významným zdrojem pracovních příležitostí zemědělství a EU by měla i nadále podporovat udržitelné a inkluzivní politiky a investice do modernizace odvětví a dle potřeby diverzifikaci do jiných výdělečných činnosti ve venkovských oblastech. EU bude podporovat ekonomiku účinně využívající zdroje, a to řešením problémů v oblasti životního prostředí, jako je degradace přírodních zdrojů a soutěž o tyto zdroje. Podobně by EU měla rovněž přispět k rozvoji námořních ekonomik a přitom společně pracovat na vytvoření společné vize pro udržitelné využívání sdílených moří. Je třeba zintenzivnit podporu digitální ekonomiky s cílem harmonizovat digitální prostředí mezi EU a jejími sousedy. Tím budou vytvářena pracovní místa, růst a inovace, které přinesou prospěch zejména mladým lidem, a to v podobě příležitostí ke vzdělávání a zaměstnání na místě i na dálku a k zakládání podniků s nízkým počátečním kapitálem. ZAMĚSTNANOST A ZAMĚSTNATELNOST: ZAMĚŘENÍ NA MLÁDEŽ *Zaměření na pracovní místa a dovednosti, a to zejména mladých lidí *Posílit podporu programu Erasmus+ *Nový důraz na odbornou přípravu *Nové pobídky pro oběh mozků EU může pomoci zlepšit zaměstnatelnost místních pracovních sil a pomoci soustředit úsilí na rozvoj dovedností a kompetencí a vytváření příležitostí zejména pro mladé muže a ženy. Tato pomoc by měla sahat od podpory mimoškolního („neformálního“) vzdělávání přes usnadnění přístupu k základnímu a střednímu vzdělání a boj proti negramotnosti až po zajištění rozvoje dovedností, učňovského vzdělávání a odborné přípravy na pracovišti. EU výrazně rozšíří prostor pro zapojení partnerů ze zemí sousedství do programu Erasmus+, včetně vyšší úrovně financování. Zvláštní pozornost by také měla být věnována usnadnění účasti vysokoškolských institucí z konfliktních regionů v programu Erasmus+. EU bude napomáhat mobilitě v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, aby bylo možné poskytovat více podpory v této klíčové oblasti. EU bude rovněž podporovat mobilitu stážistů z evropských a sousedních zemí, kteří chtějí získat pracovní zkušenosti v zahraničí.

EU povede konzultace s partnery o zřízení panelu pro zaměstnanost a zaměstnatelnost mladých lidí v rámci Východního partnerství. EU bude rovněž podporovat výměny v oblasti politik vzdělávání, odborné přípravy a mládeže mezi zeměmi jižního Středomoří v rámci stávajících fór pro spolupráci v regionu. EU vyzve Evropskou nadaci odborného vzdělávání, aby hrála v tomto kontextu aktivní úlohu. EU bude podporovat politiky směřující ke sladění dovedností a potřeb trhu práce, zlepšení spolupráce mezi akademickou obcí a průmyslovým odvětvím a k rozvoji dovedností studentů z hlediska zaměstnatelnosti pro znalostní a udržitelná pracovní místa a bude prosazovat programy pobídek k návratu do domovské země určené těm, kdo studovali nebo získali dovednosti v EU. PARTNERSTVÍ PRO RŮST *Rozvoj partnerství na podporu investic a hospodářské modernizace *Větší zapojení soukromého sektoru k posílení investic a reformy *Nové aliance soukromého sektoru, EU, členských států a mezinárodních finančních institucí k podpoře strategií pro růst, zaměstnanost nebo mládež Se zeměmi sousedství, které projeví zájem, vytvoří EU průřezová partnerství na podporu růstu, zaměstnanosti a hospodářské modernizace. Dojde tak k propojení veřejného a soukromého sektoru, EU a zúčastněných členských států, mezinárodních finančních institucí a dalších partnerů, kteří mohou zemi pomoci rozvíjet se v souladu se strategií pro inteligentní specializaci. Zvláště pak bude EU vybízet podnikatele k přímé spolupráci s partnery v zemích sousedství. Ekonomické diplomatické mise do zemí partnerů evropské politiky sousedství je třeba provádět systematičtěji, a tím účinněji mobilizovat evropské podniky k podpoře obchodu a investic do oblasti sousedství. Dále budou tyto mise využity k tomu, aby sousedním zemím zajistily vhodné partnery za účelem praktické podpory při řešení konkrétních problémů hospodářského rozvoje, včetně posílení jejich dovednostní základny, podnikání a diverzifikace jejich hospodářské činnosti. DOPRAVA A KONEKTIVITA Konzultace potvrdila, že jednou z klíčových oblastí je podpora větší konektivity. *Rozšíření základních sítí TEN-T k východním partnerům *Identifikace regionálních sítí na jihu, které by měly být zařazeny do hlavních směrů pro sítě TEN-T Spolupráce v oblasti dopravní konektivity a telekomunikací přispívá k hospodářskému rozvoji partnerů a může být prostředkem podpory dialogu a výchozím bodem pro regionální spolupráci mezi nimi. Na východě je klíčem k podpoře hospodářského růstu mezi sousedními partnery a EU bezpečný a udržitelný dopravní systém, napojený na transevropskou dopravní síť (TEN-T). EU by proto měla rozšířit základní síť TEN-T k východním partnerům a spolu s mezinárodními finančními institucemi a dalšími partnery podporovat potřebné investice do této rozšířené sítě. Na jihu je třeba usilovat o sbližování a harmonizaci právních předpisů v souladu s regionálním akčním plánem pro dopravu na období 2014–2020 v oblastech námořní, letecké, železniční, silniční a městské dopravy. Zároveň by EU měla určit prioritní projekty v oblasti infrastruktury a připravit orientační mapy budoucí trans-středomořské dopravní sítě. Společný letecký prostor bude podporován prováděním dohod podepsaných dosud s Gruzií, Izraelem, Jordánskem, Marokem a Moldavskem (před finalizací je dohoda s Ukrajinou) a sjednáváním nových dohod. EU by měla také podporovat schopnost svých partnerů využívat přínos mořských dálnic díky lepší přístavní infrastruktuře a souvisejícím službám. Dále bude EU usilovat o sbližování s našimi partnery v odvětví telekomunikací prostřednictvím regionálních skupin regulačních orgánů na východě, resp. na jihu a o další vesmírnou spolupráci se zúčastněnými partnery. ENERGETICKÁ BEZPEČNOST A OPATŘENÍ V OBLASTI KLIMATU Konzultace ukázala silnou podporu pro to, aby spolupráce v oblasti energetiky dostala více prostoru v rámci evropské politiky sousedství, a to jednak jako bezpečnostní opatření (energetická svrchovanost), jednak jako prostředek k udržitelnému hospodářskému rozvoji. *Podpora větší energetické nezávislosti prostřednictvím podpory diverzifikace zdrojů energie, lepší spolupráce v oblasti energetické účinnosti a přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku *Nový rámec pro spolupráci s partnery mimo oblast sousedství

V rámci cíle vybudovat odolnou energetickou unii, jejímž jádrem bude ambiciózní politika v oblasti klimatu, je EU odhodlána posílit svůj energetický dialog se sousedními zeměmi v oblasti energetické bezpečnosti, reforem trhu s energií a prosazování udržitelné energie. EU ve vysoké míře spoléhá na své sousedství, pokud jde o bezpečnou, chráněnou a předvídatelnou výrobu a přepravu energie, a proto potřebuje posílit svůj dialog s partnerskými zeměmi o energetické bezpečnosti a udržitelné výrobě. Stejně tak je energie klíčem ke stabilnímu rozvoji a odolnosti partnerů samotných. Někteří z našich partnerů mají významné nebo potenciálně významné příjmy ze svých energetických zdrojů nebo ze svého postavení tranzitních zemí. Ekonomická stabilita všech partnerů však spočívá ve větší či menší míře na udržitelné rovnováze mezi jejich spotřebou energie a profilem jejich energetických dodávek nebo výroby. Některé partnerské země na východě jsou ohroženy nadměrnou závislostí na konkrétních dodavatelích, a proto mají zásadní zájem na zvýšení svrchovanosti prostřednictvím diverzifikace svých zdrojů dodávek. EU bude toto úsilí nadále podporovat. Také další země na jihu čelí výzvám v oblasti řízení jejich rostoucí poptávky po energii. Pro dosažení celoevropské energetické bezpečnosti jsou důležité iniciativy jako např. vytvoření kapacity pro zpětný tok plynu na Ukrajinu, dokončení jižního koridoru pro zemní plyn a co nejlepší využití nových energetických objevů při současném posuzování a prevenci potenciálních rizik. Zvýšená spolupráce v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie, řízení poptávky a opatření ke zmírnění klimatických změn a přizpůsobení se klimatických změnám přispěje k rozvoji ekonomik, které budou účinnější, konkurenceschopnější, odolnější a stabilnější a současně zvýší svou energetickou soběstačnost a sníží emise. Pro splnění těchto cílů je důležitá podpora plného provádění očekávané dohody o klimatu, která by měla být uzavřena v Paříži, a následných kroků, včetně zejména závazků přijatých našimi partnery. EU bude usilovat o sdílení osvědčených postupů a provádět společný výzkum, mimo jiné v oblasti postupného rušení dotací fosilních paliv, zavádění robustních rámců pro monitorování, vykazování a ověřování emisí, a to i v delším časovém horizontu, a systémů obchodování s emisemi, které by mohly být propojeny se systémem EU pro obchodování s emisemi, jakmile budou připraveny. Za účelem zvýšení příležitostí pro investice a obchod EU zlepší plnou integraci trhu s energií s Moldavskou republikou, Ukrajinou a Gruzií prostřednictvím Energetického společenství. Evropská unie by měla rovněž usilovat o sbližování právních předpisů s dalšími partnery v oblastech společného zájmu. Pokud jde o partnerské země jižního sousedství, EU nabídne na individuálně uzpůsobeném základě spolupráci k podpoře výroby, distribuce, obchodu a účinné spotřeby energie. Prvním krokem bude spolupráce EU se zúčastněnými partnery a Mezinárodní energetickou agenturou s cílem vytvořit komplexní přezkumy energetické politiky zemí, včetně soupisu překážek energetických investic a určení vhodných reforem. EU bude ve vhodných případech podporovat subregionální spolupráci ve východním Středomoří, Maghrebu a jižním Kavkazu. Mimo oblast sousedství je třeba využít nový tematický rámec k rozvoji spolupráce s partnery, jako jsou Turecko, Kazachstán, Turkmenistán, potenciálně Irák a Írán. To usnadní meziregionální spolupráci a investice v těchto oblastech na základě úspěšných iniciativ jako např. INOGATE. Až budou vhodné podmínky, mohla by EU zvážit přehodnocení rámce energetických vztahů s Ruskem na základě mezinárodního a evropského práva. V. 2 BEZPEČNOSTNÍ ROZMĚR Konzultace ukázala velmi rozšířené přání, aby v rámci evropské politiky sousedství měla významnější místo bezpečnost, a partnerské země tak byly odolnější vůči hrozbám, kterým jsou v současné době vystaveny. Nové zaměření na bezpečnost otevře v rámci evropské politiky sousedství celou řadu nových oblastí spolupráce. Spolupráce by mohla zahrnovat reformy bezpečnostního sektoru, ochranu hranic, boj proti terorismu a radikalizaci a řešení krizí. V červnu 2015 Evropská rada potvrdila nutnost posílit pravomoci partnerů a umožnit jim předcházet krizím a řešit krize, a to i prostřednictvím konkrétních projektů budování kapacit s proměnným geografickým rozsahem. Vzhledem ke specifickým bezpečnostním výzvám, kterým partneři čelí, by se EU měla zaměřit na posílení spolupráce v oblasti reformy bezpečnostního sektoru. V návaznosti na Evropský program pro bezpečnost bude prioritou nové evropské politiky sousedství boj proti terorismu a předcházení radikalizaci; potírání závažné a organizované přeshraniční trestné činnosti a korupce; zlepšování justiční spolupráce v trestních věcech a boj proti kyberkriminalitě, a to v plném souladu se zásadami právního státu a mezinárodním právem včetně mezinárodního práva v oblasti lidských práv. Proaktivní spolupráce s partnery v sousedství je nezbytná pro řešení prvotních příčin přeshraničních hrozeb a jako příspěvek k ochraně společných hranic. Společně se zainteresovanými partnerskými zeměmi je třeba zintenzivnit sdílení informací a budování kapacit pro řešení přeshraničních hrozeb. Dále bude nová evropská politika sousedství řešit průřezové bezpečnostní úkoly související s migrací, jako je převaděčství migrantů, obchodování s lidmi, sociální soudržnost a ochrana/správa hranic. Další úsilí bude věnováno úkolu do plánování, provádění a přezkumu společné bezpečnostní a obranné politiky začleňovat a v jeho rámci posilovat provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti, na ni navazujících rezolucí a hlediska rovnosti žen a mužů. Reforma bezpečnostního sektoru: EU hodlá zintenzivnit působení na orgány partnerských zemí, které se zabývají záležitostmi souvisejícími s bezpečností. Zúčastněné partnerské země by měly být podporovány ve své reformě civilní a vojenské bezpečnosti. Tato spolupráce může zahrnovat strategické a politické poradenství, činnosti budování institucí a kapacit, dialogy s občanskou společností a podporu bezpečnostních programů společenství. Boj proti terorismu a předcházení radikalizaci: hrozba terorismu a radikalizace postihuje Evropu i její sousedy. EU proto zintenzivní spolupráci s partnery v boji proti terorismu, včetně předcházení radikalizaci, boje proti násilnému extremismu, podpory reakcí trestního soudnictví v rámci boje proti terorismu a boje proti financování terorismu a potlačování financování terorismu prostřednictvím vhodných forem boje proti praní špinavých peněz. Zásadní význam pro předcházení radikalizaci má zapojení občanské společnosti, zejména organizací mládeže. Stávající síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci a její nedávno založené centrum excelence budou klíčovou platformou pro výměnu a spolupráci. Součástí širšího úsilí o deradikalizaci bude také řešení obecnějších otázek, jako jsou např. neefektivní soudnictví, nerovnost mezi ženami a muži, projevy nenávisti, nezaměstnanost mladých lidí a negramotnost. Klíčový bude mezikulturní dialog, jaký podporuje např. nadace Anny Lindhové. Potírání organizované trestné činnosti: organizovaná trestná činnost a korupce mohou ohrozit stabilitu v širším regionu. EU by měla zvýšit podporu partnerských zemí v jejich boji proti závažné a organizované mezinárodní trestné činnosti, včetně boje proti převaděčství migrantů a obchodování s lidmi a rozbíjení zločineckých sítí prostřednictvím podpory uplatňování finančních vyšetřování jako doplňku k čistě trestněprávním nástrojům. Za tímto účelem Evropský program pro bezpečnost vyjádřil závazek k rozšíření činnosti v rámci „politického cyklu“ (v oblasti závažné a organizované trestné činnosti) na sousední země. EU by také měla prozkoumat možnost zapojení partnerských zemí do stávajících sítí finančního vyšetřování (jako jsou sítě finančních zpravodajských jednotek). Vedle toho bude EU nadále spolupracovat s partnerskými zeměmi v oblasti boje proti nedovolenému obchodování s lidmi, nedovolenému obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a v protidrogové spolupráci a podporovat je při provádění integrovaných a vyvážených vnitrostátních protidrogových politik. Tam, kde je to nezbytné, bude EU usilovat o zlepšení právního rámce pro justiční a policejní spolupráci s partnerskými zeměmi a usilovat o jeho provádění. Společně s Interpolem je třeba posoudit potřebu budování dalších kapacit pro vymáhání práva v sousedních zemích a pracovat na usnadnění výměny informací s členskými státy EU a Europolem. Společně s Eurojustem bude EU podporovat větší zapojení a součinnost s cílem usnadnit justiční spolupráci při všech vyšetřováních závažných trestných činů. Boj proti kyberkriminalitě: strategie kybernetické bezpečnosti EUposkytuje operační rámec pro další zapojení partnerů v oblasti sousedství. EU by měla nabídnout pomoc při budování kapacit pro kybernetickou bezpečnost a odolné informační infrastruktury, pro boj proti kyberkriminalitě a kyberterorismu, a to i prostřednictvím analýzy hrozeb, podpory specializace v oblasti prosazování práva, justiční odborné přípravy a podpory vytváření příslušných vnitrostátních politik, strategií a institucí ve třetích zemích. EU bude nadále prosazovat ratifikaci a provádění Budapešťské úmluvy o kyberkriminalitě u svých partnerů v sousedství. Úmluva poskytuje model pro vypracování vnitrostátních právních předpisů proti kyberkriminalitě a je základem pro mezinárodní spolupráci v této oblasti. Zmírňování chemického, biologického, radiologického a jaderného rizika: pomáhat partnerům zvyšovat jejich připravenost a schopnost reakce, a to i prostřednictvím center excelence financovaných EU. Spolupráce v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a řešení vleklých konfliktů: struktury zřízené v rámci bezpečnostní a obranné architektury EU mohou být fórem pro výměnu osvědčených postupů, spolupráci na společných cílech a budování kapacit. Tím dostane spolupráce v záležitostech týkajících se SBOP nový impuls. Aby byl podpořen duch partnerství a sdílené odpovědnosti, je třeba – případ od případu – podporovat účast partnerských zemí v misích a operacích SBOP, bojových skupinách EU a jejich přidružení k příslušným programům a agenturám, jako je například Evropská obranná agentura a Evropská bezpečnostní a obranná škola. EU bude usilovat o vytvoření bezpečnostních a obranných dialogů s partnerskými zeměmi a o usnadnění účasti úředníků a důstojníků z partnerských zemí v kurzech příslušných obranných vysokých škol. V souladu s komplexním přístupem EU k vnějším konfliktům a krizím budou použity všechny dostupné prostředky (v případě potřeby včetně misí a operací SBOP nebo zvláštních zástupců EU) pro podporu řízení krizí i pro řešení vleklých konfliktů v sousedství. Řešení krizí a reakce: EU by měla budovat kapacitu partnerů v oblasti včasného varování, prevence a připravenosti, s nabídkou úzkých partnerství v oblasti civilní ochrany a spolupráce v rámci mechanismu civilní ochrany EU. Evropská unie bude rovněž klást větší důraz na otázky související se zdravotní bezpečností, a to tím, že bude posilovat kapacity zemí pro účinnou reakci na zdravotní hrozby včetně přenosných chorob. S výhradou rozhodnutí ad hoc je možné z hlediska potřeb reakcí na krizové situace rovněž uvažovat o poskytnutí přístupu ke snímkům, které dodává Satelitní středisko EU. Zásadní význam v tomto přístupu bude mít flexibilita v programování a využívání evropské politiky sousedství a dalších finančních nástrojů. Z tohoto důvodu bude zajištěna úzká koordinace bezpečnostní činnosti prováděné v rámci evropského nástroje sousedství s širšími aktivitami SZBP/SBOP, s prací členských států EU na dvoustranném základě a s příslušnými mezinárodními organizacemi. Je také třeba prozkoumat synergie s dalšími nástroji spolu s vazbami na činnosti týkající se humanitární pomoci založené na zásadách a potřebách, jakož i odolnosti a stabilizace. V souladu s komplexním přístupem bude klíčovou záležitostí zapojení členských států EU a agentur EU při navrhování i provádění podpory v bezpečnostním sektoru.

V. 3 MIGRACE A MOBILITA Výrazný zájem partnerů o větší mobilitu směrem k EU potvrdila konzultace, která se konala v období velkých toků migrantů a uprchlíků mnohdy procházejících sousedními zeměmi. Evropská politika sousedství bude odrážet intenzivnější spolupráci v oblasti legální i nelegální migrace. *Zvýšení spolupráce s partnery mimo sousedství *Zvýšení podpory pro země zajišťující příjem a pomoc pro uprchlíky a vnitřně vysídlené osoby *Zvýšení spolupráce v otázce prvotních příčin nelegální migrace a nuceného vysidlování *Efektivní spolupráce při navracení a zpětném přebírání osob a jejich udržitelné reintegraci Ale také *Lepší identifikace nedostatků v oblasti dovedností v rámci EU s cílem usnadnit vzájemně prospěšnou legální migraci *Lepší podpora pro cirkulační migraci *Podpora uznávání kvalifikací *Zahájení dialogu o akademické mobilitě Jak ukazuje současná uprchlická krize, řešení prvotních příčin nelegální migrace a násilného vysidlování je pro stabilizaci v zemích sousedství zásadní. Evropský program pro migraci; závěry Evropské rady z 25. až 26. června a 15. až 16. října, konference na vysoké úrovni o východní Středozemní / západobalkánské trase dne 8. října a summit o migraci ve Vallettě ve dnech 11. až 12. listopadu 2015 vesměs potvrzují nový politický impuls pro hlubší spolupráci s partnery evropské politiky sousedství. Rozvoj partnerství založených na integrovaném přístupu Spolupráce s partnery v oblasti migrace a mobility se v posledních letech prohloubila prostřednictvím několika rozsáhlých rozhovorů o vízech a řadě partnerství v oblasti mobility. Rovněž byly navázány dialogy s dalšími partnery jak na východě, tak na jihu. EU je odhodlána posílit spolupráci se sousedními i vzdálenějšími zeměmi – v neposlední řadě se západním Balkánem, Tureckem, zeměmi širšího Blízkého východu, oblasti Sahelu a Afrického rohu. V zájmu podpory reforem a upevnění závazku našich partnerských zemí pracovat v užším partnerství bude rozvíjena diferenciace mezi partnerskými zeměmi, kdy bude probíhat užší spolupráce v otázkách víz a mobility s těmi, kdo jsou ochotni k součinnosti s EU, včetně uvolnění vízového režimu a usnadňujících dialogů s partnery. Již probíhají regionální dialogy, jako je například rabatský a chartúmský proces na jihu a budapešťský a pražský proces na východě, jakož i panel pro Východní partnerství v oblasti migrace a azylu pro spolupráci mezi regiony a programování. Mohl by být vytvořen tematický rámec, který by umožnil účinnější spolupráci v oblasti migrace se zeměmi mimo sousedství. Podpora vzájemně prospěšné migrace a mobility Vedle úsilí o řešení nelegální migrace EU unie nadále věří, že je třeba podporovat mobilitu a mezilidské kontakty. EU hodlá prosazovat lepší nástroje pro identifikaci nedostatků v oblasti dovedností na evropském trhu práce a podporovat uznávání kvalifikací státních příslušníků třetích zemí, kteří pracují v EU.

EU posílí svůj právní rámec a bude prosazovat jeho úplné a individuálně přizpůsobené provádění s ohledem na konkrétní situaci partnerů v rámci EPS. V březnu 2016 hodlá Komise předložit revizi směrnice o modré kartě EU s cílem zlepšit a dále usnadnit vstup a pobyt vysoce kvalifikovaných státních příslušníků třetích zemí v EU. EU by měla usnadnit rozšíření akademické mobility a zlepšit právní rámec pro podmínky vstupu a pobytu v EU platný pro státní příslušníky zemí EPS pro účely výzkumu, studia, výměnných pobytů žáků, odborné přípravy a dobrovolné služby. EU bude spolupracovat se zeměmi EPS s cílem podnítit a dosáhnout pokroku v oblasti snadnějšího uznávání dovedností a kvalifikací. Ve spolupráci s členskými státy budeme podporovat program migrace kvalifikovaných pracovních sil, včetně možnosti nabídnout preferenční programy pro státní příslušníky zemí EPS, které budou ochotny zapojit se do další spolupráce s EU v oblasti migrace. Bude vytvořena platforma dialogu s podniky, odborovými svazy a sociálními partnery pro lepší posuzování potřeb trhu práce a úlohy, kterou by v tomto ohledu mohla hrát migrace. V delším časovém horizontu by byl prospěšný nový přístup k legální migraci, který by vycházel z příkladu systémů pro „vyjádření zájmu“ umožňujících zaměstnavatelům identifikovat prioritní uchazeče ze skupiny předběžně vybraných uchazečů. Ve stejném duchu bude EU usilovat o účinnější způsoby budování vztahů s komunitami žijícími v diaspoře, posilování regionálních programů mobility, včetně mobility jih-jih, a práce v oblasti cirkulační migrace, a to i prostřednictvím identifikace programů v příslušných odvětvích (například zemědělství nebo cestovním ruchu), v souladu se směrnicí o sezónních pracovnících z roku 2014. EU by rovněž měla podporovat migrační programy v malých a středních podnicích a programy odborné přípravy pro podnikatele v evropských zemích. Lidem, kteří mají dočasné bydliště v EU, by se měla EU také snažit umožnit, aby se zapojili do podnikatelské, profesní či jiné činnosti ve své zemi původu a zároveň si zachovali hlavní bydliště v jednom z členských států. Rovněž je třeba řešit otázky týkající se efektivních převodů remitencí. Vytvoříme nový fond pro začínající podniky (Startback) k poskytování kapitálu na podporu „oběhu mozků“. Tento fond bude podporovat migranty vracející se do svých zemí původu po pobytu v Evropské unii, aby se mohli reintegrovat a přispívat získanými dovednostmi a znalostmi k místnímu hospodářskému a sociálnímu rozvoji. EU bude nadále podporovat realistickou a spravedlivou prezentaci migrace a bude rázně bojovat proti všem formám a projevům rasismu a diskriminace, podporovat mezikulturní dialog, kulturní rozmanitost a vzájemné porozumění. Zajištění ochrany potřebných osob Širší sousedství EU zahrnuje několik oblastí významných vleklých krizí a přijímá téměř 40 % celosvětového počtu uprchlíků a vnitřně vysídlených osob. EU proto potřebuje integrovanější a komplexnější řešení podporující těsnější provázanost krátkodobých humanitárních potřeb a dlouhodobého rozvoje a reakcí v oblasti bezpečnosti. EU by měla partnerským zemím pomáhat rozvíjet jejich azylové a ochranné systémy podporou osob vysídlených v důsledku konfliktů, se zvláštním přihlédnutím k nezletilým uprchlíkům bez doprovodu, aby byly zajištěny základní potřeby těchto osob, ochrana jejich lidských práv a aby jejich sociálně-ekonomický a lidský potenciál nebyl promarněn a byl k dispozici hostitelským společnostem a komunitám. Pro tento účel budou mít zásadní význam nové regionální programy rozvoje a ochrany v severní Africe a Africkém rohu, které zahájí svou činnost v roce 2016, stejně jako již existující regionální programy rozvoje a ochrany na Blízkém východě (v Jordánsku, Libanonu a Iráku). Jejich cílem je podpořit partnerské země přijímající velká množství vysídlených lidí prostřednictvím budování kapacit a pomoci, především v oblasti mezinárodní ochrany a azylu, částečně zvýšením odolnosti násilně vysídlených populací a jejich hostitelských komunit. Boj proti nelegální migraci EU bude spolupracovat se zeměmi evropské politiky sousedství na řešení a zmírnění prvotních příčin nelegální migrace státních příslušníků těchto zemí, jakož i osob využívajících země EPS pouze k tranzitu. EU bude v rámci spolupráce usilovat o důstojným a udržitelným způsobem prováděné navracení osob, které nemají nebo již nemají právo k pobytu v EU, a to i prostřednictvím uzavírání a plného uplatňování dohod o zpětném přebírání a programů dobrovolného návratu a readmise v souladu s akčním plánem Komise v oblasti navracení. EU bude rovněž pomáhat zemím evropské politiky sousedství rozvíjet jejich vlastní návratovou politiku, která jim umožní navracet osoby do třetích zemí původu. Je třeba dále rozvíjet vhodné mechanismy, které zajistí, aby se ti, kdo se vracejí do svých zemí původu, mohli znovu začlenit a přispívat místnímu hospodářství a společnosti. Budou mobilizovány všechny nástroje ke zvýšení spolupráce v oblasti navracení a zpětného přebírání osob a zpětné přebírání osob se stane ústředním prvkem všech rozhovorů se zeměmi původu a i tranzitu nelegálních migrantů. EU by měla zvýšit podporu úsilí o vypracování vnitrostátních a regionálních strategií zabývající se převaděčstvím migrantů a o vytvoření integrovaných standardů řízení hranic ve spolupráci s příslušnými agenturami EU. Zintenzivnění spolupráce v oblasti správy hranic Proaktivní spolupráce s partnery ze zemí sousedství v oblasti správy hranic je nezbytná pro lepší zvládnutí migračních tlaků. Spolu se zúčastněnými partnerskými zeměmi bude EU dále prohlubovat činnost týkající se výměny informací, správní kapacity a operativní a technické spolupráce. K tomuto účelu by bylo možné využít odbornou přípravu, výzkum, projekty budování kapacit a pilotní projekty s partnerskými zeměmi uskutečňované zejména prostřednictvím příslušných agentur EU, a to včetně agentur FRONTEX a EUROPOL. VI. REGIONÁLNÍ ROZMĚR

Konzultace byla částečně prováděna prostřednictvím stávajících formátů regionální spolupráce, které budou pokračovat. Potvrdila však výrazný zájem na vytvoření nových způsobů práce se sousedy zemí sousedství. *Nové působení za hranicemi oblasti evropské politiky sousedství *Nové tematické rámce pro řešení společných problémů, např. migrace, energetiky, bezpečnosti a zdraví V roce 2009 EU spolu se svými šesti východními partnery vytvořila Východní partnerství, jehož základem je závazek k uplatňování základních hodnot (včetně demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod), tržního hospodářství, udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných. Od té doby se Východní partnerství vyvinulo v živé fórum pro výměnu a spolupráci v otázkách sahajících od obchodu přes energetiku a dopravu až po vzdělávání nebo životní prostředí. Na summitu Východního partnerství v Rize v roce 2015 byly jako společné priority, ve kterých bude třeba s partnery pokročit kupředu, mimo jiné ve vícestranném rámci Východního partnerství, uvedeny tyto body: posílení institucí a řádné správy věcí veřejných, mobilita a mezilidské kontakty, tržní příležitosti a vzájemná propojení. Je výhradním právem EU a jejích partnerů rozhodnout se, jak chtějí ve vzájemných vztazích pokračovat. Regionální spolupráce v oblasti jižního sousedství zaznamenala pokrok prostřednictvím činnosti Unie pro Středomoří. Tato organizace se ukázala jako cenné fórum pro politické a ekonomické diskuse, které poskytuje rámec pro spolupráci v otázkách společného zájmu a v operačních projektech v rámci regionu. Mnozí v rámci veřejné konzultace doporučovali prohloubení této spolupráce. Komise a vysoká představitelka pracují na dalším posílení této regionální spolupráce. Z tohoto důvodu bude EU ve vhodných případech upřednostňovat Unii pro Středomoří v jejím úsilí o regionální spolupráci. Je třeba posilovat vztahy mezi sousedy samotnými a podporovat subregionální spolupráci na východě i na jihu. Tam, kde je to vhodné, bude uskutečňována regionální spolupráce mezi sousedními partnery a členskými státy, společně s kandidátskými a potenciálními kandidátskými zeměmi, a to prostřednictvím makroregionálních strategií a programů územní spolupráce EU, s cílem plně využít jejich potenciál. V případech, kdy propojení a vzájemné závislosti s dalšími partnery vyžadují širší formáty spolupráce, je třeba zapojit třetí země. EU využije tematických rámců k nabídce spolupráce v regionálních otázkách, které znepokojují země v našem sousedství, státním a multilaterálním subjektům v širším regionu, včetně přistupujících zemí a dalších partnerů. Tematické rámce budou použity k vytvoření pravidelného fóra pro diskusi o společných politických přístupech, programování a investicích, které přesahují oblast sousedství. Tato fóra budou mít podobu ad hoc zasedání zúčastněných stran z jižního nebo východního sousedství, na kterých se setkají zainteresované členské státy, sousední země a regionální partneři, společně s mezinárodními finančními institucemi, mezinárodními organizacemi a dalšími dárci. Ve vhodných případech budou přizvány organizace občanské společnosti a soukromého sektoru. Formát těchto tematických rámců a okruh účastníků bude záviset na dané problematice a bude navazovat na stávající struktury. Zvláštními prioritami budou migrace, energetika a bezpečnost. Turecko je kandidátskou zemí EU a důležitým sousedem jak pro samotnou EU, tak pro několik partnerských zemí. Při vytváření tematických rámců, které přesahují oblast sousedství, by EU měla i nadále úzce spolupracovat s Tureckem na otázkách společného zájmu. Vztahy EU s Ruskou federací se zhoršily v důsledku nezákonné anexe Krymu a Sevastopolu a destabilizace východní Ukrajiny. V souvislosti s touto oblastí existuje několik otázek, u nichž by byla konstruktivní spolupráce užitečná z hlediska řešení společných problémů a zkoumání dalších možností, pokud to situace dovolí. Spolupráce v jiných fórech bude tyto regionální závazky doplňovat. EU by měla zintenzivnit své působení na partnery v subsaharské Africe a oblasti Sahelu a v této souvislosti zajistit soulad s probíhajícími činnostmi programu v návaznosti na dohodu z Cotonou. EU by rovněž měla zapojit všechny příslušné partnery na Blízkém východě a v severní Africe v oblastech politického dialogu, investic a pomoci. To bude zahrnovat další rozvoj dialogu s Ligou arabských států, spolupráci s Organizací islámské spolupráce, Radou pro spolupráci v Zálivu, Africkou unií, Svazem arabského Maghrebu a činnost v rámci iniciativy fóra zemí západního Středomoří (dialog 5+5). Iniciativa Černomořská synergie vznikla jako důležité fórum pro řešení společných problémů a zároveň vybízí k politické a hospodářské reformě. EU by měla nadále podporovat regionální spolupráci a zvyšovat koordinaci s Radou Evropy, Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a jejími orgány. Regionální strategie EU pro Sýrii a Irák, jakož i hrozbu, kterou představuje ISIL/Dá'iš, vymezuje opatření, která EU a její členské státy přijímají s cílem pomoci obnovit mír a bezpečnost v Sýrii a Iráku. Pokud jde o Írán, provádí nedávná dohoda, a je zde tudíž prostor pro další spolupráci v regionálních otázkách, včetně oblasti energetiky. Vzhledem ke strategickému významu střední Asie by EU měla rozšířit své působení na příslušné partnery s cílem vytvořit silné, trvalé a stabilní vztahy se zeměmi v regionu. VII. ÚČINNĚJŠÍ PROVÁDĚNÍ VII.1 FLEXIBILITA FINANČNÍCH NÁSTROJŮ EU věnovala na podporu řešení náročné výzvy stabilizace v oblasti sousedství podstatné prostředky, když na období 2014–2020 prostřednictvím evropského nástroje sousedství uvolnila přes 15 miliard EUR. Pro další maximalizaci dopadu se bude EU snažit využít značné dodatečné finanční prostředky dalším posílením své spolupráce s významnými mezinárodními finančními institucemi a prostřednictvím investičního nástroje sousedství. EU bude modernizovat a strategicky slaďovat své nástroje technické pomoci (TAIEX a Twinning) pro poskytování individuálně koncipované podpory. EU a partnerské země budou i nadále spolupracovat na zajištění, aby se finanční pomoc EU dostala k zamýšleným příjemcům a nebyla podvodně odkloněna. Základem pro stanovení priorit pomoci budou programy pro přidružení a priority partnerství. Bilaterální příděly prostředků partnerským zemím budou odrážet priority evropské politiky sousedství a úroveň jejich ambicí a přidělování prostředků v rámci zastřešujícího programu evropské politiky sousedství bude nadále řízeno závazkem k reformě a prováděním reformy. Vývoj v zemích sousedství ukázal, že roste potřeba mezinárodní finanční a ekonomické podpory pro posílení potřebné transformace a stability. Stávající sada nástrojů Evropské unie poskytuje zdroje, které jsou zaměřeny na celou řadu otázek, avšak v mnoha případech jsou omezené co do velikosti v porovnání s potřebami, které byly a ještě mohou být vymezeny. Komise proto v nadcházejících měsících provede hloubkové posouzení s cílem rozpracovat možné varianty, včetně nástroje, který by dokázal lépe a efektivněji řešit finanční potřeby zemí sousedství a zároveň podpořil jejich pokračující nezbytné reformní úsilí. Východiskem této činnosti by mohly být zkušenosti se stávajícími nástroji, včetně nástrojů vytvořených v posledních letech k podpoře členských států EU. K příkladům toho, jak rychle a pružně mohou finanční nástroje EU reagovat, patří reakce na konflikty v Sýrii a na Ukrajině a využívání svěřenských fondů. Je však třeba učinit více k urychlení pomoci a zajistit, aby byla lépe přizpůsobena rychle se měnícím politickým okolnostem a prioritám. Komise a vysoká představitelka se budou snažit urychlit poskytování pomoci zjednodušením postupů. Budou zkoumat možnost „flexibilní rezervy“ v rámci evropského nástroje sousedství, tj. vyčlenění prostředků až do jejich použití pro naléhavé programování nepředvídaných potřeb, zejména pro potřeby během konfliktu a po skončení konfliktu, podporu pro uprchlíky, krize a reakce na katastrofy a bezpečnostní a stabilizační programy. Pozornost bude věnována změně finančních předpisů, aby nevyužité prostředky v rámci této „flexibilní rezervy“ mohly být převedeny do dalšího roku. EU využije přezkum nástrojů vnějšího financování EU v polovině období v roce 2017 k tomu, aby se zaměřila na zjednodušení administrativních postupů, a v případě potřeby budou předloženy návrhy na změnu podkladových právních aktů.