EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.1.2023 SWD(2023) 12 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE



SOUHRN ZPRÁVY O POSOUZENÍ DOPADŮ

Průvodní dokument k návrhu NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské statistice o obyvatelstvu, domech a bytech, kterým se mění nařízení (ES) č. 862/2007 a zrušují nařízení (ES) č. 763/2008 a (EU) č. 1260/2013



{COM(2023) 31 final} - {SEC(2023) 38 final} - {SWD(2023) 11 final} - {SWD(2023) 13 final} - {SWD(2023) 14 final} - {SWD(2023) 15 final}



Úvod a souvislosti Eurostat, statistický úřad Evropské unie, zajišťuje tvorbu vysoce kvalitních a srovnatelných evropských statistik podle statistických zásad stanovených v nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice. Hlavní využití evropských statistik spočívá v tom, že slouží k tvorbě, provádění a monitorování politik EU, přičemž jejich hlavními uživateli jsou orgány EU. Evropský statistický systém je partnerská síť mezi Eurostatem a národními statistickými úřady (NSÚ). Úkolem Eurostatu je vést harmonizaci statistik v úzké spolupráci s národními statistickými úřady, které shromažďují údaje a sestavují statistiky pro vnitrostátní účely a pro účely EU. Podle článku 9 Smlouvy o Evropské unii je každý občan členského státu ke svému národnímu občanství také občanem Evropské unie. Aby mohly orgány EU navrhovat a provádět politiky a činnosti ve prospěch obyvatelstva a občanů EU v oblastech působnosti EU, jak je stanoveno v článcích 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, potřebují úplné, včasné, spolehlivé, podrobné, harmonizované a srovnatelné evropské statistiky týkající se obyvatelstva. Tyto statistiky jsou rovněž základem všech sociálních statistik a jsou nezbytné pro jakékoli podrobnější roční odhady obyvatelstva, výběrová šetření, regionální analýzy a pro vypracování populačních prognóz. V souvislosti s touto iniciativou zahrnují evropské statistiky týkající se obyvatelstva: i) oficiální evropské statistiky týkající se obyvatelstva, demografických událostí a migrace; ii) statistiky ze sčítání lidu, domů a bytů a iii) různé ukazatele založené na těchto statistikách. Tyto statistiky se v současné době řídí třemi právními základy, které vznikly nezávisle na sobě: -nařízením (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, -nařízením (ES) č. 763/2008 o sčítání lidu, domů a bytů a -nařízením (EU) č. 1260/2013 o evropské demografické statistice. Toto posouzení dopadů stanoví a zkoumá sedm různých možností politiky směřujících k návrhu Komise na nový jednotný modernizovaný právní rámec, který by odpovídal vyvíjejícím se potřebám uživatelů v oblasti statistik o obyvatelstvu. Vzhledem k tomu, že to s sebou nese i potenciální příležitosti pro zjednodušení administrativy a integraci procesů ve srovnání se současným stavem v rámci tří nesjednocených právních základů, je tato iniciativa zařazena do pracovního programu Komise na rok 2022 jako iniciativa REFIT. Posouzení dopadů bylo provedeno souběžně s hodnocením stávajícího právního rámce, jak je uvedeno výše. Pro účely posouzení a hodnocení dopadů byla provedena jediná konzultace se zúčastněnými stranami. Vymezení problému Hodnocení dospělo k závěru, že tato tři nařízení vedla k významnému zlepšení evropských statistik o obyvatelstvu. Ve statistikách vypracovávaných podle současného rámce však existuje několik mezer a nedostatků. Prvním problémem stávajícího právního rámce je, že výsledné statistiky nejsou dostatečně úplné, ucelené a srovnatelné, což může vést k neoptimálnímu rozhodování. To se týká klíčových statistických definic (zejména populační základny pro statistiku), které jsou nejednoznačné, což způsobuje nedostatečnou soudržnost a srovnatelnost. Za druhé, dostupnost údajů o obyvatelstvu z hlediska četnosti a termínů je nedostatečná, protože předávání údajů o různých důležitých tématech a členění údajů zůstalo dobrovolné. To je na úrovni EU z dlouhodobého hlediska neefektivní, neboť to nevytváří přidanou hodnotu EU z hlediska úplnosti, srovnatelnosti a včasnosti, a to navzdory nákladům, které většina členských států na vypracování těchto statistik vynakládá. Za třetí, statistiky o obyvatelstvu nezachycují charakteristiky a podrobnosti politicky a společensky relevantních témat nebo skupin. Současný právní rámec odráží politické priority platné v době přijetí nařízení, ale postrádá dostatečnou pružnost, která by umožnila přizpůsobení statistik novým prioritám, jako je Zelená dohoda EU, stále dynamičtější pohyb obyvatelstva včetně mobility v EU a v regionech a politiky rovnosti a nediskriminace. A konečně, statistiky o obyvatelstvu také procházejí obdobím velkých změn, kdy mnoho členských států přechází na vyšší míru využívání administrativních údajů a dalších nových zdrojů. To potenciálně umožňuje vypracovávat statistiky častěji, včasněji a s nižšími náklady. Za současného právního rámce však není možné takový vývoj využít. Hodnocení zjistilo, že bez legislativních opatření budou tyto problémy v budoucnu přetrvávat nebo se mohou ještě zhoršit. Cíle Obecným cílem tohoto opatření EU je lépe reagovat na potřeby uživatelů a modernizovat a zlepšit relevanci, harmonizaci a soudržnost evropské statistiky o obyvatelstvu. Tento cíl lze rozdělit do čtyř specifických cílů, které jsou v souladu s výše uvedenými problémy, a to: -zajistit úplné, soudržné a srovnatelné evropské statistiky o obyvatelstvu, -zajistit včasné a četné statistiky pro uspokojení potřeb uživatelů,

-poskytovat statistiky, které jsou dostatečně souhrnné z hlediska příslušných témat a dostatečně podrobné z hlediska charakteristik a rozdělení, -podporovat právní rámce a rámce pro shromažďování údajů, které jsou dostatečně pružné, aby bylo možné přizpůsobovat soubory údajů vyvíjejícím se potřebám politiky a příležitostem, které se objevují v souvislosti s novými zdroji. Možnosti politiky a jejich dopady Možnosti politiky byly vytvořeny seskupením detailních politických opatření zaměřených na konkrétní cíle podle čtyř charakteristik možného zásahu: -harmonizace statistik, kde je hlavním cílem definovat populační základnu, -integrace statistických procesů, -statistické výstupy, -pružnost rámce. Table 1 ukazuje výsledné možnosti, které mají zvyšující se ambice, pokud jde o čtyři uvedené charakteristiky. Možnost A je základním scénářem s oddělenými statistickými procesy a právními předpisy, omezenou harmonizací definice populace a žádnými novými statistickými výstupy. Hlavním rysem možností B.1 a B.2 je zdokonalení statistických výstupů a pružnosti rámce (s rostoucími ambicemi), avšak s ponecháním omezené harmonizace populační základny. Možnosti C.1 a C.2 jsou stejné jako možnosti B.1 a B.2, ale s ambicióznějším pokusem o harmonizaci populační základny. Možnosti B.2 a C.2 zahrnují rozsáhlejší zdokonalení statistických výstupů a pružnosti rámce než možnosti B.1 a C.1. Možnosti D.1 a D.2 by znamenaly úplnou harmonizaci a větší modernizaci výstupů, jakož i dostatečnou pružnost pro budoucí vývoj statistik, aby vyhovovaly novým potřebám. Možnost D.2 rovněž obsahuje zavedení statistického registru obyvatelstva ve všech členských státech. Náklady na všechny možnosti byly kvantifikovány v maximální možné míře na základě těchto kritérií: i) úrovně harmonizace populační základny; ii) modernizace statistických výstupů a iii) integrace statistických procesů prostřednictvím národních statistických registrů obyvatelstva. Nakonec byly přínosy podrobně rozepsány, ale většinu z nich nebylo možné kvantifikovat kvůli jejich často nepřímé nebo rozptýlené povaze, a proto byly posouzeny kvalitativně. Porovnání možností a upřednostňovaná možnost Vzhledem k nedostatku kvantifikovaných přínosů není možné sestavit přímé pořadí možností. Posouzení účinnosti však z kvalitativního hlediska ukázalo, že žádná z možností není zjevně nákladově efektivnější než kterákoli jiná. Možnosti spíše nabízejí zvýšené přínosy (přímo pro uživatele statistik a nepřímo pro celou společnost) za vyšší náklady (především pro tvůrce statistik, tj. národní systémy tvorby statistik). Hluboké rozdíly mezi tvůrci a uživateli statistik tento vzorec odráží, protože tvůrci se soustředili na náklady, zatímco uživatelé upřednostňovali přínosy. Posouzení však jasně ukázalo, že ambiciózní opatření ohledně potřeb v oblasti údajů pro politické priority EU má svou cenu v podobě dodatečných zdrojů potřebných pro tvůrce statistik, které jsou ve srovnání se současnými základními náklady značné (až okolo 10 % u možnosti D.2). Přesněji řečeno, pouze nejambicióznější možnosti D.1 a D.2 obsahují razantní opatření k řešení potřeb klíčových oblastí politiky EU, jako je integrace měst a venkova, Zelená dohoda a základní práva a nediskriminace. Kromě toho pouze možnost D.2 zahrnuje statistické registry obyvatelstva jako razantní opatření ke zvýšení efektivity tvorby statistik, a tím usnadňuje dosažení ambiciózních cílů v oblasti výstupů. Proto je celkově upřednostňována možnost D.2. Je nejambicióznější, pokud jde o statistické výstupy a pružnost rámce, a dosahuje nejlepších výsledků díky podobně ambicióznímu zjednodušení, integraci systémů tvorby statistik a udržitelným a dlouhodobým úsporám z důvodu vyšší efektivity. Vedle značných nákladů na úpravy v důsledku zavedení interoperabilních statistických registrů obyvatelstva ve všech členských státech však přetrvávají nejistoty ohledně subsidiarity a proporcionality. Z tohoto důvodu by byl rozumný i alternativní (konzervativní) přístup upřednostňující možnost C.2, pokud by se větší váha přikládala obavám ohledně proporcionality a účinnosti možnosti D.2 – to by bylo přijatelnější i pro tvůrce statistik jako klíčové subjekty při provádění. Upřednostňované možnosti D.2 nebo C.2 pravděpodobně vytvoří určitý prostor pro možné úspory nákladů související s Programem pro účelnost a účinnost právních předpisů, které vyplynou ze zjednodušení, zefektivnění a integrace statistických procesů (viz Tab ulka 2 ). Významné zjednodušení se očekává v oblasti sdílení údajů mezi vlastníky zdrojových údajů a národními statistickými úřady, přizpůsobení předpisů vyvíjejícím se potřebám údajů pro národní statistické úřady a Eurostat a při postupech předávání údajů národních statistických úřadů Eurostatu. Uživatelé budou moci využívat zjednodušený a centralizovaný přístup ke statistikám na internetových stránkách Eurostatu. V neposlední řadě se očekává, že zavedení národních statistických registrů obyvatelstva ve všech členských státech povede k významnému dlouhodobému zvýšení efektivity. Posouzení dopadů zhruba odhaduje potenciální opakované úspory nákladů na sčítání na úrovni EU až na půl miliardy EUR na jedno kolo sčítání. Pokud jde o to, zda by došlo k nějakému novému zatížení obyvatel, jediným potenciálním zdrojem takových dopadů v rámci upřednostňované možnosti D.2 je politické opatření zavádějící nové způsoby sběru údajů o rovnosti. Vzhledem k tomu, že alespoň některé z těchto proměnných by měly být zjišťovány prostřednictvím vlastního prohlášení, bude obecně nutná určitá forma dodatečné přímé interakce s lidmi. Při uplatnění zásady „jeden přijmout – jeden zrušit“ ukazuje analýza pouze zanedbatelné přírůstkové zatížení respondentů, které by tak nevytvořilo žádné významné „nové povinnosti“.