CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 23/05/2008 
SEK(2008) 1912 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
    
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
  
LEPŠÍ KARIÉRA A V ĚTŠÍ MOBILITA: EVROPSKÉ PARTNERSTVÍ PRO 
VÝZKUMNÉ PRACOVNÍKY 
    
POSOUZENÍ DOPAD Ů  
SHRNUTÍ  
 
 
{KOM(2008) 317v kone čném znění} 
{SEK(2008)1911} 
CS 2   CS Návrh, k n ěmuž je p řiloženo toto posouzení dopad ů, představuje jednu z p ěti iniciativ1 
plánovaných v roce 2008 v návaznosti na zelen ou knihu z roku 2007, která se týká toho, jak 
dosáhnout otev řenější, konkuren čnější a atraktivn ější podoby Evropského výzkumného 
prostoru, a tvo ří součást širších snah o transformaci hospodá řství EU sm ěrem k činnostem, 
které jsou více založeny na znalostech.   
Na jarním zasedání Evropské rady v roce 2008  bylo potvrzeno, že prioritami obnovené 
Lisabonské strategie pro r ůst a zaměstnanost jsou investice do lidí a modernizace trh ů práce 
a investice do znalostí a inovací2, a byla zd ůrazněna potřeba vytvo ření „páté svobody“ 
v Evropě – svobody znalostí.  
Výzkumní pracovníci hrají nejd ůležitější roli p ři vytváření a předávání znalostí. Zajišt ění 
dostupnosti nezbytných výzkumných pracovník ů je proto pro konkuren ční a znalostní 
ekonomiku EU naprosto nezbytné. Výsledky veřejné konzultace , která následovala po 
zveřejnění zelené knihy, nazna čují, že jednotný  trh práce pro výzkumné pracovníky je 
naprostou prioritou pro opat ření na úrovni EU .  
Obecným cílem „evropského partn erství pro výzkumné pracovníky“ je  dosažení rychlého 
a měřitelného pokroku na úrovni členských stát ů i EU  v tom, aby se Evropa stala 
atraktivnějším místem pro zahájení a rozvíjení v ědecké dráhy.  
Přestože lze pozorovat jistý pokrok, zkušenosti s prováděním stávajících evropských 
strategií pro mobilitu a kariéru a doporu čení týkajícího se  Evropské charty pro 
výzkumné pracovníky  a Kodexu chování pro p řijímání výzkumných pracovník ů ukazují, 
že absence integrovaného právního rámce, který by řešil otázky kariéry i mobility, 
a nedostate čné nasazení ze strany členských stát ů vedou k tomu, že tento pokrok je p říliš 
pomalý nebo není rovnom ěrný.  
V rámci právních p ředpisů Společenství o koordinaci sociálního zabezpe čení byla mobilita 
pracovník ů postupně zásadním zp ůsobem zjednodušována. V dob ě, kdy byly uvedené právní 
předpisy přijímány, byla pravidlem dlouhodobá mobilita. Avšak, jak bylo zd ůrazněno 
v nedávném ak čním plánu EU pro pracovní mobilitu3, stávající pravidla p řijatá před několika 
desítkami let nemusí být dostate čná pro nov ější formy mobility pracovník ů, jako jsou 
výzkumní pracovníci, kte ří pracují často na základ ě krátkodobých smluv a v r ůzných 
členských státech.  
EU by mohla p řinést významnou p řidanou hodnotu se svou novou iniciativou pro 
výzkumné pracovníky , která by mohla vycházet z jiných již zapo čatých reforem a opat ření. 
Byly zkoumány r ůzné možnosti, pokud jde o politická řešení a provád ěcí mechanismy. 
Na základ ě stávajících právních p ředpisů by bylo legislativní opat ření Spole čenství možné 
pouze v oblasti koordinace sociálního zabezpe čení a dopl ňkových d ůchodových práv. Práv ě 
se však projednává nové provád ěcí nařízení týkající se koordinace systém ů sociálního 
zabezpečení a směrnice, která by se týkala p řenositelnosti dopl ňkových d ůchodových práv, 
                                                 
1 T ěmito iniciativami jsou: řízení v oblasti duševního vlastnictví ve ve řejných výzkumných organizacích, 
výzkumní pracovníci, celoevropské výzkumné infrastruktury, mezinárodní spolupráce v oblasti v ědy 
a techniky a spole čné plánování.  
2 Záv ěry předsednictví Evropské rady, 13. a 14. b řezna 2008. 
3 Mobilita, nástroj pro zajišt ění většího počtu a vyšší kvality pracovních míst: Evropský ak ční plán pro 
pracovní mobilitu (2007-2010), KOM(2007) 773 ze dne 6.12.2007. 
CS 3   CS a cílem Evropského ak čního plánu pro pracovní mobilitu (2007–2010) je zdokonalit stávající 
právní předpisy a administrativní post upy, pokud jde o mobilitu pracovník ů. Bylo by tedy 
předčasné nyní doporu čovat další kroky v t ěchto oblastech. Místo toho by m ěla být v rámci 
navrhovaného partnerství proz koumána možnost budoucích legi slativních nebo jiných krok ů, 
například doporu čení Rady nebo Komise, pokud se b ěhem provád ění objeví zjevné 
nedostatky. Konečnou volbou je sd ělení, kterým se z řizuje tříleté partnerství s členskými 
státy a které má p řispět k cílům a procesu Lisabonské strategie.  Očekává se, že p řínos 
partnerství s členskými státy bude spo čívat v zahájení dynamického procesu koordinovaných 
kroků a v tom, že úsilí a zdroje budou soust ředěny na klí čové oblasti spole čného zájmu. 
Konkrétn ě se navrhuje, aby bylo v rámci partnerství dosaženo rychlého a m ěřitelného 
pokroku v t ěchto oblastech:  
• systematicky otev řený proces p řijímání pracovník ů;  
• zajištění sociálního zabezpe čení a dopl ňkových d ůchodů pro mobilní výzkumné 
pracovníky;  
• poskytování atraktivních podmínek zam ěstnání a pracovních podmínek a 
• zdokonalování odborné p řípravy, dovedností a zkuše ností výzkumných pracovník ů. 
V rámci partnerství se mohou členské státy v plné mí ře zúčastnit tvorby p řesné podoby 
a provád ění procesu  a mohou p řizpůsobit jednotlivé kroky a priority svým pot řebám.  
Komise  bude v zájmu podpory partnerství a dopln ění vnitrostátních opat ření usilovat 
o optimalizaci stávajících nástroj ů Společenství , včetně těch, které jsou dostupné v rámci 
programu „Lidé“ sedmého rámcového program u. Dopad individuálních iniciativ by byl 
podstatně vyšší, kdyby se zajistilo, aby byly plánovány a provád ěny komplexním, jednotným 
a vzájemn ě se posilujícím zp ůsobem, aby byly založeny na spole čně stanovených cílech a aby 
se soustředily na klí čové oblasti. Jednotlivé kroky by m ěly být na úrovni členských stát ů 
i EU sledovány na základ ě dohodnutých ukazatel ů. Očekává se, že výsledkem tohoto 
partnerství budou významné pozitivní zm ěny ve prosp ěch výzkumných pracovník ů 
a znalostní ekonomiky a spole čnosti. Mohlo by p řispět k odstran ění strukturálních, 
institucionálních, vnitrostátních a kulturních p řekážek, které brání lepší karié ře a větší 
mobilitě výzkumných pracovník ů.  
Pokud jde o další čtyři politické iniciativy týkající se Evropského výzkumného prostoru, 
celkový dohled nad nimi bude provád ět Rada ve složení pro konkurenceschopnost , která 
se při provádění iniciativy bude opírat o Lisabonský pr oces a vnitrostátní opat ření, jež 
jsou obsahem národních program ů reforem členských stát ů.