P9_TA(2020)0069

Geneticky modifikovaná sója MON 87708 × MON 89788 × A5547-127

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. května 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D065067/03 – 2020/2535(RSP))

(2021/C 323/02)

Evropský parlament,

— vzhledem k návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D065067/03,

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení,

— s ohledem na hlasování Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003 ze dne 9. prosince 2019, kdy nebylo vydáno stanovisko, a na hlasování odvolacího výboru ze dne 23. ledna 2020, kdy opět nebylo vydáno stanovisko,

— s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2),

— s ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 22. května 2019, které bylo zveřejněno dne 5. července 2019 (3),

— s ohledem na svá předchozí usnesení o námitkách proti povolení geneticky modifikovaných organismů (GMO) (4),

— s ohledem na čl. 112 odst. 2 a 3 jednacího řádu,

— s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

A. vzhledem k tomu, že dne 28. října 2016 předložila společnost Monsanto Europe N. V. jménem společnosti Monsanto Company příslušnému nizozemskému orgánu žádost v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 (dále jen „žádost“); vzhledem k tomu, že žádost se týkala uvádění potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547–127, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, jakož i uvádění na trh produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547–127 nebo z ní sestávají, pro jiná použití než v potravinách a krmivech, s výjimkou pěstování;

B. vzhledem k tomu, že dne 22. května 2019 přijal úřad EFSA k dotyčné žádosti kladné stanovisko, které bylo zveřejněno dne 5. července 2019;

C. vzhledem k tomu, že geneticky modifikovaná sója MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 byla vyvinuta tak, aby vykazovala toleranci vůči dikambě, glufosinátu amonnému a herbicidům na bázi glyfosátu (5);

Doplňkové herbicidy

D. vzhledem k tomu, že bylo prokázáno, že pěstování geneticky modifikovaných plodin, které jsou odolné vůči herbicidům, vede k vyššímu používání herbicidů, a to z velké části kvůli výskytu plevele odolného vůči herbicidům (6); vzhledem k tomu, že v důsledku toho je třeba očekávat, že plodiny geneticky modifikované sóji MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 budou vystaveny jednak vyšším, a jednak opakovaným dávkám doplňkových herbicidů (glufosinátu, dikamby a glyfosátu), což může vést k vyššímu množství reziduí ve sklizni;

E. vzhledem k tomu, že se v rámci odborně recenzované studie zjistilo, že glyfosát se hromadí v geneticky modifikované sóje (7); vzhledem k tomu, že pilotní projekt realizovaný v Argentině zaznamenal překvapivě vysokou úroveň reziduí glyfosátu u geneticky modifikované sóji (8);

F. vzhledem k tomu, že stále přetrvávají otázky ohledně karcinogenity glyfosátu; vzhledem k tomu, že úřad EFSA dospěl v listopadu 2015 k závěru, že glyfosát pravděpodobně není karcinogenní, a Evropská agentura pro chemické látky dospěla v březnu 2017 k závěru, že jeho klasifikace není nutná; vzhledem k tomu, že Mezinárodní agentura pro výzkum nádorových onemocnění (specializovaná agentura Světové zdravotnické organizace zabývající se nádorovými onemocněními) v roce 2015 naopak označila glyfosát za látku, která u člověka pravděpodobně působí karcinogenně; vzhledem k tomu, že potenciálně karcinogenní účinky glyfosátu byly potvrzeny v řadě nejnovějších odborných vědeckých studií (9);

G. vzhledem k tomu, že glufosinát je klasifikován jako látka toxická pro reprodukci (1B), a splňuje proto kritéria pro vyloučení vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (10); vzhledem k tomu, že platnost povolení glufosinátu pro použití v Unii skončila dne 31. července 2018 (11);

H. vzhledem k tomu, že v případě geneticky modifikovaných rostlin může samotná genetická modifikace ovlivňovat způsob, jakým rostlina odbourává doplňkové herbicidy, a složení, a tedy i toxicitu produktů rozkladu (metabolitů) (12);

I. vzhledem k tomu, že navzdory tomu se má za to, že posouzení reziduí herbicidů a jejich metabolitů v geneticky modifikovaných rostlinách nespadá do působnosti vědecké komise EFSA pro geneticky modifikované organismy;

J. vzhledem k tomu, že ačkoli úřad EFSA ve svém stanovisku uvádí, že „posouzení reziduí herbicidů, které jsou relevantní pro tuto žádost, bylo vyšetřeno oddělením EFSA pro pesticidy“, není samo o sobě dostačující, neboť nebyla vzata v úvahu kombinovaná toxicita doplňkových herbicidů a metabolitů a jejich potenciální interakce se samotnou geneticky modifikovanou rostlinou, v tomto případě nebyla geneticky modifikovaná sója MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 vzata v úvahu;

K. dále vzhledem k tomu, že podle oddělení EFSA pro pesticidy chybí toxikologické údaje (13) umožňující provést posouzení rizika pro spotřebitele pro několik metabolitů glyfosátu, které jsou relevantní pro pěstování geneticky modifikovaných rostlin odolných vůči glyfosfátu, a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici dostatečné údaje pro stanovení maximálních limitů reziduí pro glyfosát na geneticky modifikovanou sóju (14);

L. vzhledem k tomu, že řada příslušných orgánů členských orgánů vyjádřila obavy v souvislosti s chybějící analýzou reziduí herbicidů v geneticky modifikovaných plodinách a možnými zdravotními riziky pro spotřebitele (15);

M. vzhledem k tomu, že v důsledku závěrů mezinárodního výzkumného projektu nazvaného „Posouzení rizik geneticky modifikovaných organismů v EU a ve Švýcarsku“, který byl předložen v lednu 2020, bylo zjištěno, že hodnocení rizik GMO ze strany Unie uspokojivě neřeší rizika pro veřejné zdraví a životní prostředí, a to i pokud jde o zdravotní rizika spojená se spotřebou produktů získaných z geneticky modifikovaných rostlin tolerantních k herbicidům (16);

Maximální limity reziduí a související kontroly

N. vzhledem k tomu, že podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (17), jež usiluje o zajištění vysoké míry ochrany spotřebitelů v souvislosti s maximálními limity reziduí, by měla být rezidua účinných látek, které nejsou povoleny pro použití v Unii, u dovážených plodin pro potravinářské a krmné účely důkladně kontrolována a sledována (18);

O. vzhledem k tomu, že v rámci posledního koordinovaného víceletého kontrolního programu Unie (pro roky 2020, 2021 a 2022) nejsou naopak členské státy povinny měřit rezidua glufosinátu u žádných produktů, včetně sójových bobů (19); vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že rezidua glufosinátu u geneticky modifikované sóji MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 nebo produkty z ní získané používané v potravinách a krmivech překročí maximální limity reziduí, které byly stanoveny s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele;

Nedemokratické rozhodování

P. vzhledem k tomu, že hlasování Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003, které proběhlo dne 9. prosince 2019, nevedlo k vydání žádného stanoviska, což znamená, že příslušné povolení nepodpořila kvalifikovaná většina členských států; vzhledem k tomu, že odvolací výbor hlasoval dne 23. ledna 2020 a opět nebylo vydáno žádné stanovisko;

Q. vzhledem k tomu, že Komise označuje skutečnost, že rozhodnutí o povolení GMO jsou i nadále přijímána Komisí, aniž by se pro ně vyslovila kvalifikovaná většina členských států (což je do velké míry výjimka u povolování produktů obecně, ale u rozhodování o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv se to stalo pravidlem), jako problematickou (20);

R. vzhledem k tomu, že Parlament ve svém osmém volebním období přijal celkem 36 usnesení o námitkách proti uvádění potravin a krmiv vyrobených z GMO na trh (33 usnesení) a proti pěstování GMO v Unii (tři usnesení); vzhledem k tomu, že Parlament ve svém devátém volebním období přijal dosud sedm námitek; vzhledem k tomu, že u žádného z těchto GMO nebylo dosaženo kvalifikované většiny členských států pro jeho povolení; vzhledem k tomu, že bez ohledu na uznání vlastních nedostatků z hlediska demokratických principů, nedostatečnou podporu ze strany členských států a na námitky Parlamentu, Komise i nadále povoluje GMO;

S. vzhledem k tomu, že pro to, aby Komise měla možnost GMO nepovolit, pokud se kladně nevysloví kvalifikovaná většina členských států v odvolacím výboru, není zapotřebí žádné změny právních předpisů (21);

Dodržování mezinárodních závazků Unie

T. vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1829/2003 stanoví, že geneticky modifikované potraviny nebo krmiva nesmí mít nepříznivé účinky na zdraví lidí a zvířat či na životní prostředí, a požaduje, aby Komise při návrhu svého rozhodnutí zohlednila veškerá příslušná ustanovení právních předpisů Unie a další opodstatněné faktory důležité pro danou záležitost; vzhledem k tomu, že tyto opodstatněné faktory by měly zahrnovat závazky Unie vyplývající z cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, Pařížské dohody o změně klimatu a Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti;

U. vzhledem k tomu, že nedávná zpráva zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny zjistila, že zejména v rozvojových zemích mají nebezpečné pesticidy katastrofické dopady na zdraví (22); vzhledem k tomu, že podle cíle udržitelného rozvoje č. 3.9 se má do roku 2030 podstatně snížit počet úmrtí a nemocí způsobených nebezpečnými chemickými látkami a znečištěním ovzduší a kontaminací vody a půdy (23);

V. vzhledem k tomu, že úřad EFSA zjistil, že odhadovaná expozice obsluhy vůči glufosinátu, který je klasifikován jako toxický pro reprodukci, když se používá pro regulaci plevelu u geneticky modifikované kukuřice, přesahovala přijatelnou úroveň expozice obsluhy (AOEL) i tehdy, když bylo použito osobních ochranných prostředků (24); vzhledem k tomu, že riziko zvýšené expozice obsluhy je zvláště znepokojivé v souvislosti s větším množstvím herbicidů používaných u geneticky modifikovaných plodin, které jsou vůči herbicidům tolerantní;

W. vzhledem k tomu, že odlesňování je hlavní příčinou úbytku biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že emise z využívání půdy a změny ve využití půdy zejména v souvislosti s odlesňováním jsou po spalování fosilních paliv druhou nejvýznamnější příčinou změny klimatu (25); vzhledem k tomu, že Pařížská dohoda o změně klimatu a strategický plán pro biologickou rozmanitost na období 2011–2020 přijatý v rámci Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti podporují udržitelné obhospodařování lesů a úsilí o jejich ochranu a obnovu (26); vzhledem k tomu, že cíl udržitelného rozvoje č. 15 zahrnuje cíl zastavit do roku 2020 odlesňování (27); vzhledem k tomu, že lesy plní mnoho funkcí, které přispívají k dosažení většiny cílů udržitelného rozvoje (28);

X. vzhledem k tomu, že produkce sóji je klíčovou hnací silou odlesňování v Amazonii, v oblasti Cerrado a Gran Chaco v Jižní Americe; vzhledem k tomu, že 97 % a 100 % sóji vypěstované v Brazílii a Argentině je geneticky modifikovaná sója (29);

Y. vzhledem k tomu, že Unie je druhým největším dovozcem sóji na svět, z níž se většina dováží jako krmivo pro zvířata; vzhledem k tomu, že v analýze provedené Komisí bylo zjištěno, že sója má historicky největší podíl Unie na celosvětovém odlesňování a souvisejících emisích, což představuje téměř poloviční podíl na odlesňování u všech dovozů do Unie (30);

1. domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise překračuje prováděcí pravomoci stanovené v nařízení (ES) č. 1829/2003;

2. domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise není v souladu s právními předpisy Unie, neboť není slučitelný s cílem nařízení (ES) č. 1829/2003, který podle obecných zásad, jež jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 31 ) , spočívá ve vytvoření základních ustanovení pro zajištění vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zájmů v oblasti životního prostředí a zájmů spotřebitele v souvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivy při současném zajištění účinného fungování vnitřního trhu;

3. vyzývá Komisi, aby návrh prováděcího rozhodnutí vzala zpět;

4. vyzývá Komisi, aby pro účely použití jako potraviny nebo krmiva nepovolila dovoz žádné geneticky modifikované rostliny, u níž byla vytvořena tolerance vůči herbicidu, který není povolen pro použití v Unii, v tomto případě glufosinátu;

5. vyzývá Komisi, aby se v nadcházejícím posouzení právních předpisů týkajících se maximálního limitu reziduí prováděném v rámci programu REFIT i ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ zavázala k tomu, že u potravin a krmiva dovážených do Unie nebude povolovat přítomnost reziduí toxických pesticidů, jako je glufosinát; připomíná Komisi a členským státům, aby zajistily účinné kontroly zemědělských produktů dovážených ze třetích zemí s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví a rovné podmínky pro evropskou produkci potravin ( 32 )

6. vyzývá Komisi, aby plně začlenila posouzení rizik doplňkových reziduí herbicidů a jejich metabolitů, včetně kombinovaných účinků, do posouzení rizik geneticky modifikovaných rostlin tolerantních k herbicidům bez ohledu na to, zda je daná geneticky modifikovaná rostlina určena k pěstování v Unii nebo k dovozu do Unie jako potravina a krmivo;

7. vyzývá Komisi, aby vzala zpět návrhy na povolení geneticky modifikovaných organismů, ať už pro účely pěstování nebo použití jako potraviny nebo krmivo, pokud Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nevydá žádné stanovisko;

8. bere na vědomí a vítá, že v pověřovacím dopise každého komisaře se uvádí, že komisaři zajistí plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje v rámci své oblasti politiky. Kolegium jako celek bude odpovědné za celkové plnění cílů ( 33 )

9. vítá, že Zelená dohoda pro Evropu, stěžejní projekt Komise, byla předložena jako nedílná součást strategie Komise k provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje;

10. připomíná, že cílů udržitelného rozvoje může být dosaženo pouze tehdy, pokud se dodavatelské řetězce stanou udržitelnými a mezi politikami vznikne synergické působení ( 34 )

11. připomíná své znepokojení, že vysoká závislost Unie na dovozu krmiva pro zvířata v podobě sójových bobů je příčinou odlesňování ve třetích zemích ( 35 )

12. vyzývá Komisi, aby nepovolila dovoz geneticky modifikovaných sójových bobů, pokud nelze prokázat, že jejich pěstování nepřispívá k odlesňování;

13. naléhavě vyzývá Komisi, aby přezkoumala veškerá svá stávající povolení pro geneticky modifikované sójové boby s ohledem na mezinárodní závazky Unie, včetně závazků v rámci Pařížské dohody o klimatu, Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a cílů udržitelného rozvoje;

14. opakuje svou výzvu k provádění evropské strategie produkce a zásobování rostlinnými bílkovinami ( 36 ) , která by Unii umožnila stát se méně závislou na dovozu geneticky modifikovaných sójových bobů a vytvořit kratší potravinové řetězce a regionální trhy; trvá na tom, aby byl tento aspekt začleněn do připravované strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“;

15. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám i parlamentům členských států.

(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) vědecké stanovisko vědecké komise úřadu EFSA pro geneticky modifikované organismy k posouzení geneticky modifikované sóji MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 pro použití v potravinách a krmivech podle nařízení (ES) č. 1829/2003 (žádost EFSA-GMO-NL-2016-135), EFSA Journal 2019; 17(7):5733, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5733.

(4) Parlament přijal ve svém osmém volebním období 36 usnesení o námitkách proti povolení GMO. Ve svém devátém volebním období Parlament dále přijal tato usnesení:

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0028),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0029).

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři nebo čtyři z genetických modifikací MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0030),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0054).

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 89788 (MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0055).

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a podkombinace MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0056).

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři, čtyři nebo pět z genetických modifikací Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0057).

(5) Stanovisko úřadu EFSA, s. 3:

(6) Viz například Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneticky modifikované plodiny odolné vůči herbicidům, plevele a herbicidy: přehled a dopad), Environmental Management, leden 2016, 57(1), s. 31–48:

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, a Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Vliv geneticky upravených plodin na používání pesticidů v USA – prvních šestnáct let), Environmental Sciences Europe, 24, 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(8) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate_Argentina_0.pdf

(9) Viz například https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 a

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

(11) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12) To je i případ glyfosátu, jak je uvedeno v přezkumu úřadu EFSA týkajícím se stávajících maximálních limitů reziduí pro glyfosát v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(13) Závěr EFSA o přezkumu posouzení rizik účinné látky glyfosát z hlediska jejího použití jako pesticidu, EFSA Journal, 2015, 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14) Přezkum EFSA ohledně stávajících maximálních limitů reziduí pro glyfosát v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 396/2005 – revidovaná verze, která zohledňuje vynechané údaje, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, s. 4.;https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862

(15) připomínky členských států ke geneticky modifikované sóje MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 lze nalézt v rejstříku otázek úřadu EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(16) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_%20Factsheet_Overview_0.pdf

(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).

(18) Viz 8. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 396/2005.

(19) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/533 ze dne 28. března 2019 o koordinovaném víceletém kontrolním programu Unie pro roky 2020, 2021 a 2022 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů (Úř. věst. L 88, 29.3.2019, s. 28).

(20) Viz například důvodová zpráva k legislativnímu návrhu Komise předloženému dne 22. dubna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, pokud jde o možnost členských států omezit či zakázat používání geneticky modifikovaných potravin a krmiv na svém území, a důvodová zpráva k legislativnímu návrhu Komise předloženému dne 14. února 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 182/2011.

(21) Podle nařízení (EU) č. 182/2011 (čl. 6 odst. 3) Komise může, ale nemusí dané povolení vydat, pokud se v odvolacím výboru nevyjádří pro kvalifikovaná většina členských států.

(22) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(23) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(24) Závěr Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) o přezkumu posouzení rizik účinné látky glufosinát z hlediska jejího použití jako pesticidu, vědecká zpráva EFSA (2005) 27, 1-81, s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(25) Sdělení Komise ze dne 23. července 2019 s názvem „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“, COM(2019)0352, s. 1.

(26) Tamtéž, s. 2.

(27) Viz cíl 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(28) Sdělení Komise ze dne 23. července 2019 s názvem „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“, COM(2019)0352, s. 2.

(29) International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years“, ISAAA Brief č. 53 (2017), s. 16 a 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(30) Technická zpráva Komise – 2013 – 063: „Dopad spotřeby EU na odlesňování: komplexní analýza dopadu spotřeby EU na odlesňování“, studie, kterou financovala Evropská komise (GŘ ENV) a provedly ji VITO, IIASA, HIVA a IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23–24: V letech 1990 až 2008 dovezla Unie plodiny a produkty živočišné výroby, které nepřímo způsobily odlesnění 90 000 km2 plochy. Rostlinné produkty z toho odpovídaly za 74 000 km2 (82 %), přičemž největší podíl měly olejniny (52 000 km2). Sójové boby a sójové pokrutiny představovaly 82 % této hodnoty (42 600 km2), což odpovídá 47 % celkového dovozu Unie spjatého s odlesňováním.

(31) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

(32) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. ledna 2019 o postupu Unie pro povolování pesticidů (přijaté texty, P8_TA(2019)0023, bod 32).

(33) Viz například https://ec.europa.eu/commission/commissioners/sites/comm-cwt2019/files/commissioner_mission_letters/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf, s. 2.

(34) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. září 2018 o transparentním a zodpovědném využívání přírodních zdrojů v rozvojových zemích: případ lesů (Úř. věst. C 433, 23.12.2019, s. 50), bod 67.

(35) Tamtéž.

(36) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (Přijaté texty, P9_TA(2020)0005, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0005_CS.html, odst. 64.