EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.6.2010 
SEK(2010) 716 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
Akční plán pro aplikace glob álního družicového naviga čního systému (GNSS) 
 
{KOM(2010)308} 
{SEK(2010)717} 
 
 
CS 2   CS 2
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
1. V YMEZENÍ PROBLÉMU : V ČEM PŘESNĚ SPOČÍVÁ PROBLÉM , KOHO SE NEJVÍCE TÝKÁ 
A PROČ JE NUTNÝ VE ŘEJNÝ ZÁSAH ? 
V roce 2000 byla celému sv ětu zpřístupněna nová technologie, kterou Spojené státy mnoho 
let využívaly jen pro vlastní vojenské ú čely: určování polohy a času za pomoci družice. 
Spojené státy ji daly k dispozici pr o civilní použití tím, že umožnily p řístup ke svému signálu 
GPS, a to zdarma, avšak bez záruky pr ovozu. Díky tomu vznikl nový trh s výrobky 
a službami využívajícími GNSS, tzv. návazným i aplikacemi GNSS, který v roce 2008 dosáhl 
hodnoty 124 miliard EUR. 
Základem tohoto trhu je p ředevším využívání základních signál ů s údaji o poloze a čase, ale 
očekává se, že dojde k jeho dalšímu rozvoji díky plánovanému zavedení ov ěřování pravosti 
a kódování signál ů. Podle odhad ů odborník ů bude 75 % tohoto trhu p řipadat na výrobky 
a služby související s mobilními telekomunikacemi a osobními koncovými za řízeními, 20 % 
na inteligentní dopravní systémy pro silni ční dopravu a zbývajících 5 % na ostatní oblasti 
využití. 
Vzhledem k tomu, že GPS neposkytoval žádnou záruku kvality fungování nebo spolehlivosti, 
rozhodly se členské státy EU v roce 2001 zahájit pr ojekt GNSS Evropské unie zahrnující dva 
systémy – EGNOS a GALILEO –, jež by se zár ukou poskytovaly signály pro civilní použití. 
Jiné země (Rusko, Čína, Indie a Japonsko) pochopily, jakou strategickou hodnotu GNSS má, 
a ohlásily sv ůj úmysl pracovat na rozvíjení možností GNSS v oblasti civilního použití a také 
nechat vlastní pr ůmyslové subjekty vyvíjet aplikace zalo žené na jejich vlastním systému. 
Ačkoli Evropa investovala do své infrastruktury GNSS mnoho prost ředků a disponuje 
systémem EGNOS, má evropský pr ůmysl na trhu s aplikacemi GNSS jen malý podíl ve 
srovnání s tím, jaké podíly je Ev ropa schopna získat v jiných odv ětvích vysp ělých 
technologií. To p ředstavuje problém z t ěchto důvodů: 
– Využití GNSS na základ ě systémů GALILEO a EGNOS by rozhodující m ěrou přispělo 
k rozvoji spole čnosti založené na znalostech a k vytvo ření vysoce hodnotných pracovních 
míst v EU. Pokud si tedy Evropa  neukrojí odpovídající díl z kolá če předpokládaného 
hospodářského přínosu, jenž mají aplikace GNSS mít, propásne obrovskou p říležitost. 
Stejně tak, jestliže se systémy GALILEO a EGNOS nestanou základní normou GNSS 
v Evropě, mohlo by mnoho oblastí možného využití z ůstat zablokováno technologiemi, jež 
jim znemožní t ěžit z přidané hodnoty nových vysp ělejších služeb. 
– Omezená míra používání aplikací využívajíc ích systémy EGNOS a GALILEO vede 
k vážné závislosti, nebo ť technologie GNSS mají mnohostranné využití, p řičemž poskytují 
navigační informace a informace o poloze a čase, na nichž závisí celá řada každodenních 
činností a bezpe čnost a sociální a hospodá řský rozvoj Evropy. Pokud by se EU spoléhala 
pouze na aplikace založené na GPS, musela by čelit důsledkům případné nedostupnosti 
signálu GPS, nad kterým nemá kontrolu, nebo ť jeho hlavním ú čelem je podporovat 
vojenské operace t řetí země. 
V důsledku toho tak má tento problé m dopad na celou evropskou spole čnost, a to v mnoha 
ohledech. 
 
CS 3   CS 3
Nejistota kolem evropského GNSS se mezitím již odráží v oslabené d ůvěře v případné 
podnikatelské aktivity navazujících odv ětví. V důsledku rostoucí „konkurence“ ze strany 
třetích zemí (Spojené státy, Rusko, Čína, Indie) se rovn ěž pro evropské subjekty zhoršily 
podmínky pro vývoj aplikací GNSS, nebo ť tyto systémy by mohly být uvedeny do provozu 
zhruba ve stejnou dobu jako GALILEO. V p řípadě GNSS však nelze hovo řit o tradičním trhu, 
neboť americké, ruské a čínské systémy jsou pod vojenskou kontrolou a jejich specifikace 
jsou ovlivn ěny spíše vojenskými než obchodními faktory: domácí pr ůmyslové subjekty t ěchto 
zemí mají možnost získat p římou podporu z armádou financovaných program ů, díky níž 
mohou aplikace a služby v rámci vývoje dosáhnout dostate čné úrovně vyspělosti, než jsou 
uvedeny na civilní trh.  
Vzhledem k tomu, že v Evrop ě takové zdroje nejsou k dis pozici, je nutné tuto nevýhodu 
nějakým zp ůsobem vyvážit, aby systémy EGNOS a GALILEO p řinesly stejný celkový 
nepřímý užitek jako GPS ve Spojených státech. 
Současné plány v této souvisl osti zahrnují pou ze tato opat ření: zlepšování informovanosti 
odborných kruh ů v odvětví letecké dopravy o zavád ění systém ů EGNOS a GALILEO pro 
aplikace související s bezpe čností a ochranou zdraví (p ředevším pro ú čely navigace za letu 
a postupů při přistávání), provád ění průzkumů trhu a poskytování informací subjekt ům 
v ostatních tržních segmentech, kt eré by mohly mít zájem využívat ve řejně přístupný signál 
nebo komer ční služby systém ů EGNOS a GALILEO (nap ř. přesné zem ědělství, výb ěr 
poplatků za používání silni čních komunikací, sl edování majetku, v ědecké aplikace, ropný 
a plynárenský pr ůmysl, geodézie, kartografie) nebo budoucí pátrací a záchrannou službu 
systému GALILEO (p ředevším pro ú čely rybolovu a námo řní dopravy), poskytnutí 
38 milion ů EUR, které zbývají na financování výzkumu a vývoje v oblasti využití GNSS, 
a sledování již rozb ěhnutých projekt ů v této oblasti, na které bylo poskytnuto zhruba 
50 milion ů EUR.  
Jak vyplývá z tohoto hodnocení dopad ů, je zapot řebí obsáhlejšího ak čního plánu. Za tímto 
účelem bude provedena analýza řady možných politických opat ření, kterými by m ěl být 
podpořen rozvoj využívání systém ů EGNOS a GALILEO v navazujících odv ětvích 
a dosaženo co nejrychlejšího, nejd ůkladnějšího a nejrozsáhlejšího vývoje aplikací ve všech 
oblastech. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY : JSOU OPAT ŘENÍ NA ÚROVNI EU POTŘEBA? A PŘINESOU 
NĚJAKOU P ŘIDANOU HODNOTU ? 
Právo EU jednat je zakotveno zejména v článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie 
a v následných na řízeních o systémech GALILEO a EGNOS1. 
Využívání družicových naviga čních systém ů EU může mít dalekosáhlý /výrazný hospodá řský, 
sociální a environmentální dopad. Podpora GNSS Evropské unie p římo přispívá k pln ění 
strategických priori t EU, jako je nap ř. lisabonská agenda. Jedná se p řitom o opat ření 
nadnárodní povahy, jež se dotýká n ěkolika oblastí politiky, kter é je nutné koordinovat na 
úrovni EU. 
                                                 
1 Na řízení Rady (ES) č. 1321/2004 o z řízení řídících struktur pro evropské družicové naviga ční programy 
a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provád ění 
evropských program ů družicové navigace (EGNOS a GALILEO). 
 
CS 4   CS 4
Pro zavedení signál ů GNSS Evropské unie v ur čitých oblastech využi tí je nutná shoda 
s mezinárodními normami a certifikace. Nap říklad v odv ětví letecké nebo námo řní dopravy. 
Opatření na úrovni EU, by ta k zamezila redundantní činnosti a zbyte čně vynakládanému úsilí 
na úrovni členských stát ů.  
Kdyby nebyla p řijata žádná opat ření na úrovni EU nebo kdyby členské státy postupovaly na 
vlastní pěst, nejednotn ě a nekoordinovan ě, by byla d ůsledkem horší prodejnost aplikací 
určených pro výše zmín ěná odvětví (např. kvůli odlišným normám v p řípadě systémů pro 
výběr poplatk ů za používání silni čních komunikací založených na GNSS), vznikly by 
překážky volnému pohybu zboží a služeb a z hlediska evropských ob čanů by byl navozen stav 
nerovného zacházení. 
3. C ÍLE INICIATIVY EU:  JAKÉ JSOU HLAVNÍ POLITICKÉ CÍLE ?  
Cílem opat ření EU je odstranit p řekážky, jež brání tomu, aby systémy EGNOS a GALILEO 
měly pro ob čany a průmyslové subjekty členských stát ů Evropské unie maximální možný 
přínos, a to prost řednictvím krok ů, které zajistí, aby: 
1) technologie EGNOS a GALILEO byly v obl astech souvisejících i nesouvisejících 
s odvětvím dopravy, kde m ůže být jejich použití p řínosné, využívány a zavád ěny co 
nejdříve; 
2) evropské pr ůmyslové subjekty (zejména malé a st řední podniky) získaly na trhu 
s návaznými aplikacemi GNSS rostoucí podíl (nejmén ě 33 %2). 
4. V ARIANTY POLITICKÝCH OPAT ŘENÍ: JAKÉ MOŽNOSTI BYLY ZVAŽOVÁNY A KTERÉ 
BYLY POSUZOVÁNY PODROBN Ě? 
Předmětem posuzování byly tyto možné politiky: 
Varianta 1:  Beze změny politiky (tj. základní scéná ř). 
Komise by neprovád ěla žádná další opat ření nad rámec toho, co je  již naplánováno. Nebyly 
by také pot řeba žádné další finan ční prostředky či zdroje. 
Varianta 2:  Přerušení stávajících opat ření EU (nap ř. omezení finan čních prost ředků na 
výzkum a vývoj). 
Evropská komise by se mohla rozhodnout p řerušit jakoukoli činnost zam ěřenou na podporu 
vývoje návazných aplikací. 
Varianta 3:  Zavedení povinného používání systém ů EGNOS a GALILEO na základ ě 
regulačního opatření s platností nap říč spektrem oblastí využití. 
                                                 
2 Velikost podílu na sv ětovém trhu, jakého je Evropa schopna dosáhnout v jiných odv ětvích vysp ělých 
technologií, se pohybuje řádově kolem jedné t řetiny. Nap říklad v oblasti telekomunikací dosahuje 
38% podílu na trhu (zdroj: Zpráva poradní skupiny pro technologie informa ční společnosti (ISTAG) pro 
Evropskou komisi: „Shaping Europe's Future through ICT“, 2006). Tento cíl je rozhodn ě v souladu 
s lisabonským cílem, aby se EU stala nejkonkurenceschopn ější a nejdynami čtější znalostní ekonomikou 
na světě. 
 
CS 5   CS 5
Evropská komise navrhne Rad ě a Parlamentu rozsáhlá regula ční opatření s cílem zavést 
povinné používání GNSS v co nejv ětším počtu klíčových oblastí využití. 
Varianta 4a:  Zlepšení rámcových podmínek pro fungující trh pomocí komplexního ak čního 
plánu. 
Evropská komise by podnikla p řes 70 opat ření, pomocí nichž by řešila všechny problémy 
(týkající se více než des ítky oblastí souvisejícíc h i nesouvisejících s odv ětvím dopravy) 
zdůrazněné během konzultací zú častněných stran zahájených zelenou knihou z roku 2006. 
Varianta 4b:  Zlepšení rámcových podmínek pr o fungující trh pomocí cíleného ak čního plánu.  
Evropská komise by z opat ření uvažovaných v rámci varianty 4a vybrala jen n ěkteré. První 
krok by v p řípadě varianty 4b spo číval v tom, že by se stanovila ur čitá specifická opat ření 
zaměřená jen na n ěkolik málo konkrétních nejslibn ějších oblastí a zárove ň by se zajistily 
dostatečné podmínky p říznivé pro inovace ve všech oblastech a pro zavád ění služeb GNSS na 
základě potřeb uživatel ů. Evropská komise by provád ěla 24 opat ření. 
Varianta 5:  Přijetí přístupu orientovaného na  konzultace (tj. koordi nování a vyzývání všech 
zúčastněných stran, aby provád ěly nezbytná opat ření). 
Evropská komise by všechny relevantní zú častněné strany z ve řejného i soukromého sektoru 
sdružila do stálého poradního orgánu z řízeného ad hoc , jehož úkolem by bylo bedliv ě 
sledovat zavád ění návazných aplikací systém ů EGNOS a GALILEO a usilovat o odstran ění 
příčin základního problému s cílem us nadnit fungování tržních sil. 
5. P OSOUZENÍ DOPAD Ů: S JAKÝMI HLAVNÍMI HOSPODÁ ŘSKÝMI , 
ENVIRONMENTÁLNÍMI A SOCIÁLNÍMI DOPADY JE T ŘEBA PO ČÍTAT , POKUD JDE 
O PŘÍNOSY A NÁKLADY ? 
Uskutečňování stanovených cíl ů bude spojeno s významnými hospodá řskými, sociálními 
a environmentálními dopady v celé EU-27 i mimo ni. GNSS Evropské unie se rovn ěž může 
vyvinout ve spolehlivý ná stroj na podporu vnit řních a vnějších politik. 
Jak bylo v rámci n ěkolika pokus ů, testů a výzkumných projekt ů prokázáno, m ůže využívání 
systémů EGNOS a GALILEO zvýšit ú činnost a bezpe čnost letecké, železni ční a námo řní 
dopravy. M ůže také umožnit zavedení nových systém ů stanovení poplatk ů za používání 
silničních komunikací, zcela v souladu s pl ány na snížení emisí CO2, a je klí čovým faktorem 
pro zavedení nových strategií a služeb ke zlepšení silni ční dopravy. Zvýší se mobilita 
zdravotně postižených a starších osob a ze služeb založených na ur čení přesné geografické 
polohy, jako nap ř. informace v reálném čase o hromadné doprav ě, o službách poskytovaných 
v blízkém okolí či o pohotovostní záchranné služb ě, budou mít prosp ěch všichni ob čané. 
V případě návazných aplikací družicových naviga čních systém ů se jedná o podnikatelskou 
činnost náro čnou na znalosti, díky níž mohou vznikat pracovní místa s vysokou p řidanou 
hodnotou po celé délce hodnotového řetězce (tj. od výroby hardwaru a softwaru až po 
poskytování služeb). Podle p ředpokladů má trh s návaznými aplikacemi GNSS b ěhem příštích 
11 let růst ročně v průměru o 22 %3. 
                                                 
3 Len Jacobson, na základ ě různých zdroj ů (2007). 
 
CS 6   CS 6
Některé aplikace p řinášejí zvýšení kvality infrastruktury, a nap římo tak znamenají 
znásobený pozitivní p řínos pro celé hospodá řství. Zvyšující se kapacita stávající 
infrastruktury a její ú činnější využívání p řispěje také ke snížení dopravního zatížení, ke 
zmírnění znečištění životního prost ředí a jiných environmentálních škod4. 
Různé varianty politických opat ření si od roku 2010 vyžádají finan ční prostředky v rozmezí 
od 3 do 50 milion ů za rok, v četně finančních prost ředků na výzkum a vývoj. V této fázi se 
nepředpokládá žádný výrazný nár ůst administrativní zát ěže, ani žádné významné náklady na 
dodržení požadavk ů, neboť cílem navrhovaného politického opat ření je vytvo řit lepší 
rámcové podmínky pro fungování  tržních sil. Celkov ě lze konstatovat, že náklady, které bude 
třeba vynaložit na provedení t ěchto opat ření, jsou nepatrné ve srovnání s o čekávaným 
přínosem. 
6. P OROVNÁNÍ VARIANT : KTERÁ VARIANTA POLITICKÝCH OPAT ŘENÍ JE 
UPŘEDNOST ŇOVÁNA A  NA ZÁKLAD Ě JAKÝCH KRITÉRIÍ ČI DŮVODŮ?  
Varianta 1  nepřináší žádnou zm ěnu současného stavu. Její nejv ětší přednost spo čívá v tom, že 
Evropská komise nemusí řešit žádné nové úkoly, nemusí provád ět žádná nová opat ření ani 
hledat nové zdroje. Budou provedena stávající opat ření (krom ě oblasti výzkumu a vývoje, 
které se po roce 2011 nebude dostávat finan čních prost ředků), avšak to nebude sta čit 
k vyřešení problému pomalého rozvoj e návazných aplikací. V kone čném důsledku tak odv ětví 
GNSS Evropské unie nezíská sebev ědomí, ani nebude schopno p řekonat sou časný stav 
nejistoty. 
Jedinou výhodou varianty 2  je nepatrné snížení finan čních prost ředků, kterých je již tak 
v současné době věnováno na vývoj návazných aplikací  GNSS velmi málo. Tato varianta 
však s sebou p řináší, a to dokonce citeln ěji než varianta 1, velmi negativní dopad na odv ětví 
GNSS Evropské unie, na členské státy a ob čany EU. 
Varianta 3  vysílá odv ětví GNSS Evropské unie jasný poz itivní signál a mohla by dokonce 
vzbudit dostate čnou pozornost, a dát tak impuls k zavád ění aplikací GNSS v ur čitých 
oblastech. Je však t řeba počítat se silným odporem ze strany n ěkterých členských stát ů 
a některých zú častněných stran, jež považují regula ční opatření za násilné a nevhodné řešení. 
Rovněž náklady na realizaci regula čních opat ření a vynucování jejich dodržování, které by 
Evropská komise musela nést, jsou zna čné. 
Varianta 4a  má dalekosáhlý dopad na mnoho segment ů trhu a nabízí vyvážený soubor 
regulačních a podp ůrných opat ření pro trh s návaznými aplikacemi. Nicmén ě kapacitou 
lidských zdroj ů, jež si uskute čnění této varianty vyžádá, se mohou dosti zvýšit náklady této 
varianty, což podstatn ě zhorší pom ěr přínosů a náklad ů v porovnání s variantou následující. 
Tato politika by sice možná umožn ila dosáhnout všech našich cíl ů, ale vyžádala by si 
podstatně více zdroj ů, než kolik m ůže Evropská komise poskytnout. 
Varianta 4b  soustředí omezené množství zdroj ů, jež jsou k dispozici, na prioritní oblasti 
využití, a tím vytvá ří pozitivní impulsy pro navazující pr ůmyslová odv ětví působící na trzích 
                                                 
4 N ěkolik příkladů: Výzkum spole čnosti Navteq z roku 2009 prokázal, že naviga ční systémy automobil ů 
snižují spot řebu paliva o 12 %; p ři přistání letadel za podpory systému EGNOS dochází ke snížení 
spotřeby paliva i hlu čnosti (což je p řínosné zejména nad obydlenými oblastmi), železni ční síť lze 
optimalizovat. 
 
CS 7   CS 7
s nejslibn ějšími předpoklady, které zase mohou podpo řit další úsilí nad rámec vlastního 
akčního plánu. Náklady této varianty budou z v ětší části vykompenzovány výsledky, jež má 
tento akční plán p řinést. Tato politika si vyžádá mén ě zdrojů než varianta 4a, p řičemž je 
využije tak, aby byla spln ěna většina našich cíl ů. Odpovídá p řitom názor ům vysloveným 
během konzultací. 
Varianta 5  by mohla být atraktivní pro n ěkteré zúčastněné strany v rámci program ů GNSS 
Evropské unie, a mohla by tak zajistit, aby systémy EGNOS a GALILEO byly pozitivn ě 
vnímány. Pokud však nebudou zavedeny n ějaké další stimuly, lze o čekávat, že skute čné 
výsledky této politiky budou spíše omezené, a to i vzhledem k tomu, že koordinovat takové množství aktér ů by bylo p říliš náročné a zdlouhavé, než aby bylo možné zabývat se 
problémem s pat řičným ohledem na jeho naléhavost. V dlouhodobém horizontu by však tato 
varianta mohla p řinést výsledky, nap ř. v podobě zlepšení uživatelských požadavk ů na GNSS. 
S ohledem na výsledky  tohoto posouzení dopad ů navrhuje Evropská komise Rad ě 
a Evropskému parlamentu řešit problém zp ůsobený omezeným a pomalým vývojem 
a zaváděním návazných aplikací využívajíc ích systémy EGNOS a GALILEO p řijetím 
cíleného ak čního plánu popsaného v rámci varianty 4b
. 
 
CS 8   CS 8
Tabulka: Klady a zápory posuzovaných p ěti variant a kritéria vedoucí ke zvolení navrhované varianty:  
 Efektivita s ohledem 
na dosažení cíl ů Efektivita s ohledem 
na množství použitých zdroj ů Soulad s cíli, 
strategiemi a prioritami EU 
Varianta 1 Velmi 
pravděpodobně 
neefektivní : příliš 
malé vynaložené úsilíBude použito jen 
omezené množství zdrojů Je v souladu  
Varianta 2  Velmi neefektivní : 
vyšle špatné signály odvětví GNSS 
a zúčastněným 
stranám  Úspory finan čních 
prostředků na 
výzkum a vývoj, zaměření opatření na 
jiné problémy  Není v souladu  
Varianta 3 Neefektivní , hlavně 
kvůli silnému odporu 
členských stát ů a 
průmyslu v ůči 
násilné regulaci  Omezená náro čnost, 
vysoká administrativní zát ěž 
členských stát ů / 
soukromého sektoru  Není zcela v souladu  
Varianta 4a Velmi 
pravděpodobně 
neefektivní  kvůli 
zaměření na p říliš 
mnoho oblastí a nutnosti použít zdroje, jež nelze poskytnout  Značná náro čnost 
z hlediska administrativy, řízení 
i financí  Je v souladu  
Option 4b Efektivní: rozumné 
množství zdroj ů 
zaměřeno omezený 
soubor priorit Koncentrace zdroj ů 
z hlediska administrativy/ řízen
í a p řiměřená 
finanční náročnost Je v souladu 
Varianta 5 Velmi neefektivní : 
chybí orientace na konkrétní cíl, existuje vysoká pravděpodobnost 
neúspěchu, 
i v nejlepším p řípadě 
není možné jednat dostatečně rychle, 
dokud k tomu je ješt ě 
příležitost  Časová náro čnost, 
úspora finan čních 
prostředků na 
výzkum a vývoj  Je v souladu  
 
CS 9   CS 9
7. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ : JAKÉ JSOU MECHANISMY PRO STANOVENÍ 
SKUTEČNÝCH NÁKLAD Ů A PŘÍNOSŮ A PRO DOSAŽENÍ POŽADOVANÝCH Ú ČINKŮ? 
Časový rámec navrhovaných politických opat ření sice p řekračuje horizont roku 2020, ale 
zpočátku je zam ěřen na období 2010–2013. Je možné, že ak ční plán bude výrazn ě 
přepracován s ohledem na plány provozu systém ů EGNOS a GALILEO, jež mají být 
předloženy ješt ě v roce 2010. Navrhovaná opat ření bude provád ět Evropská komise 
a agentury, pod jejichž oblast p ůsobnosti bude p říslušná problematika spadat. Zapojeny budou 
podle potřeby i orgány členských stát ů na celostátní i regionální úrovni. 
Komise bude sledovat trendy na trzích a bude neustále hodnotit dopad provedených opat ření. 
V důsledku toho je možné, že se budou provád ět pravidelné aktualizace n ěkterých aspekt ů 
akčního plánu, a to možná každoro čně, jako v případě „klouzavého programu“. 
V případě upřednostňované varianty politických opat ření spočívá důraz zejména na rozvoji 
trhu. Hlavním ukazatelem pokroku proto bude podíl na trhu, kterého budou systémy GALILEO a EGNOS schopny dosáhnout v každé oblasti, které se ak ční plán týká, a také 
rychlost rozvíjení nový ch navazujících trh ů s technologiemi GNSS v d ůsledku spušt ění 
systému GALILEO/EGNOS. 
Ostatní ukazatele se budou lišit podle jednotlivých oblastí. Nap říklad v odv ě
tví silniční 
dopravy se bude úsp ěšnost měřit i podle míry snížení po čtu osob usmrcených nebo zran ěných 
při dopravních nehodách, kterého bude dosaženo v souvislosti s p říslušnými provedenými 
opatřeními. V odv ětví letecké dopravy budou ukazatele zahrnovat po čet letadel vybavených 
systémem EGNOS a po čet letišť, která přijala a nechala si cer tifikovat postupy EGNOS. 
Pokud jde o aplikace ur čené pro tělesně postižené nebo starší osoby, mohl by jako ukazatel 
sloužit podíl evropských ob čanů, kteří takové služby využívají. 
Po celou dobu provád ění akčního plánu bude sledován vývoj  objemu prodeje, investic, 
zaměstnanosti a inova ční činnosti v rámci odv ětví GNSS Evropské unie v absolutních 
i relativních číslech, možná s p řispěním Eurostatu. Rozvoj návazných aplikací GNSS 
v Evropě bude srovnáván s rozvojem v jiných zemích, a to v rámci pracovních skupin již 
zřízených v souvislosti se zvláštními mezi národními dohodami týkajícími se GNSS, p řičemž 
budou sledovány mezinárodní sout ěže, jako nap ř. Galileo Masters, a budou podporována 
informační centra v Asii, v Latinské Americe a ve st ředomořských zemích. 
Do konce roku 2010 bude k dispozici makroekonomický model, pomocí n ěhož bude 
sledováno n ěkolik aspekt ů dopadu, který bude mít zavád ění aplikací GNSS. Bude používán 
ke sledování ú činků této politiky Evropské ko mise. Posuzování pokroku p ři provádění 
akčního plánu umožní srovnávací tabul ka, jež bude široce dostupná zú častněným stranám. 
Radě Evropské unie a Evropskému parlamentu budou p ředkládány zprávy.