Dobrovolná vyšetřovací mise potvrdila závěry ukončených procesů hodnocení z roku 2011 a prokázala, že Bulharsko a Rumunsko nejenže pokračují v provádění nového acquis a nástrojů, ale také výrazně posílily celkové uplatňování schengenského acquis, a to komplexním způsobem ve všech jeho dimenzích.

V souladu s čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 Bulharsko a Rumunsko v roce 2011 úspěšně dokončily své příslušné procesy schengenského hodnocení. Proces byl zahájen v roce 2009 a v souladu s platnými postupy byly důkladně posouzeny všechny příslušné části acquis. Rada uznala dokončení procesu hodnocení ve dvou samostatných závěrech Rady ze dne 9. června 2011 . K návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku vydal Evropský parlament dne 8. června 2011 kladné stanovisko . Navzdory pozitivnímu výsledku a dokončení procesu schengenského hodnocení nebylo po více než jedenáct let přijato žádné rozhodnutí Rady týkající se plného uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku a zrušení kontrol na jejich vnitřních hranicích.

Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko mají strategickou zeměpisnou polohu a hrají klíčovou úlohu při ochraně našich společných vnějších hranic, přičemž účinně přispívají k vysoké úrovni bezpečnosti a prosperity, jak ukázaly nedávné krize. Mají zavedeny všechny nezbytné nástroje, struktury a postupy pro účinné řízení překračování vnějších hranic, jakož i možných bezpečnostních hrozeb na těchto hranicích, což přispívá k řešení závažné trestné činnosti s přeshraničním rozměrem. Tyto země rovněž prokázaly vysokou míru odhodlání zajistit účinnou reakci na migrační tlak a související výzvy a rozvinuly pevnou spolupráci se svými blízkými sousedy. Kromě toho v souladu s novým nařízením o schengenském hodnotícím mechanismu budou členské státy, pro které bylo přijato rozhodnutí Rady o uplatňování schengenského acquis v plném rozsahu, hodnoceny nejpozději do jednoho roku ode dne uplatňování schengenského acquis v plném rozsahu v daných členských státech . To se bude po přijetí příslušných rozhodnutí týkat Bulharska, Rumunska a Chorvatska.

Tyto členské státy po léta významně přispívaly k dobrému fungování schengenského prostoru, a to i v době migrační krize, pandemických omezení i nedávno, když čelily bezprecedentním důsledkům války na Ukrajině. Po úspěšném dokončení všech schengenských hodnocení existuje oprávněné očekávání, že Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko se plně připojí k schengenskému prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Nedávná dobrovolná vyšetřovací mise do Bulharska a Rumunska, jakož i poslední návštěva Chorvatska a její výsledky týkající se sledování situace v oblasti základních práv na vnějších hranicích rozhodným způsobem potvrzují, že tyto země nadále účinně plní přísné schengenské standardy a prokázaly příkladné výsledky provádění. Ačkoli tyto členské státy aktivně provádějí většinu schengenského acquis, nevyužívají všech výhod, které přináší členství v schengenském prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.

Toto osmé rozšíření schengenského prostoru by tak potvrdilo a posílilo vzájemnou důvěru a jednotu mezi členskými státy, na nichž je Schengen založen, a zároveň by přispělo k trvalému přizpůsobování a rozvoji tohoto zásadního projektu.

Toto sdělení hodnotí výrazné úspěchy Bulharska, Rumunska a Chorvatska, které přijaly všechna opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly splněny podmínky nutné pro uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis, jak je stanoveno v jejich příslušných aktech o přistoupení z let 2005 a 2011. Vyzývá Radu, aby neprodleně přijala nezbytná rozhodnutí a umožnila těmto třem zemím, které dosud nejsou plně součástí prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích, aby se k tomuto prostoru připojily.

Proces schengenského hodnocení, jehož cílem je posoudit připravenost na přistoupení k schengenskému prostoru, navíc probíhá i na Kypru. Schengenský informační systém na Kypru bude brzy uveden do provozu a tento proces bude ověřen ve zvláštním schengenském hodnocení v roce 2023.

Schengenské acquis je nedílnou součástí právního rámce EU, s nímž jsou spojeny významné závazky a povinnosti, které musí každý nový členský stát jako kandidát na přijetí převzít v plném rozsahu. Zejména musí být tyto státy připraveny a schopny účinně spravovat vnější hranice jménem všech ostatních států schengenského prostoru a vydávat jednotná schengenská víza. Musí být schopny účinně spolupracovat s donucovacími orgány v jiných státech a připojit se k příslušným informačním systémům, například k Schengenskému informačnímu systému, a využívat je s cílem zachovat vysokou úroveň bezpečnosti i poté, co se přestanou provádět kontroly na vnitřních hranicích. A konečně musí zajistit, aby při těchto činnostech byla dodržována základní práva a požadavky na ochranu údajů.

To, co začalo v roce 1985 jako mezivládní projekt pěti členských států – Francie, Německa, Belgie, Nizozemska a Lucemburska –, se během sedmi fází rozšiřování postupně rozrostlo a dnes se z tohoto projektu stal největší prostor volného pohybu na světě. Přínosy zrušení vnitřních hranic jsou dnes stejně přesvědčivé jako v roce 1985. Schengen je realitou pro miliony: každý den překračuje vnitřní hranice přibližně 3,5 milionu lidí za účelem práce, studia nebo návštěvy rodiny a přátel. Schengen posílil naši kolektivní bezpečnost a umožnil orgánům členských států úzce spolupracovat. Kromě toho je schengenský prostor koncipován jako základ Evropské unie a jejího jednotného trhu jako celku. V současné náročné geopolitické a hospodářské situaci je plně funkční a dokončený schengenský prostor zásadní pro stabilitu, odolnost a oživení.

Rumunsko, které sousedí se Srbskem, Ukrajinou a Moldavskem, hraje při přispívání k dobrému fungování schengenského prostoru velmi důležitou roli. Existuje kvalitní a silná správa hranic, včetně ostrahy hranic a systematických hraničních kontrol, a dobře funguje mezinárodní policejní spolupráce se sousedními zeměmi, stejně jako velmi aktivní spolupráce s agenturou Frontex. Celostní přístup k řízení migrace je zajištěn opatřeními prováděnými i ve třetích zemích. Jako prioritní opatření v boji proti nelegální migraci a neoprávněnému druhotnému pohybu se provádí navracení, což vede k ucelenému přístupu k navracení a zpětnému přebírání osob. Rumunsko má národní pohotovostní a operační plán pro mimořádné situace, který úspěšně aktivovalo v reakci na ukrajinskou krizi. Rumunsko se dále zapojuje do účinné a aktivní mezinárodní policejní spolupráce, zejména s Europolem. Boj proti nelegální migraci a obchodování s lidmi jsou dvě priority, v nichž je Rumunsko obzvláště aktivní. Schengenský informační systém je dobře zaveden a nyní je třeba pokračovat v úsilí o zajištění nezbytné automatizace pracovního postupu u žádostí SIRENE. Rumunsko má vnitrostátní protikorupční strategii, přičemž na všech úrovních rumunského prosazování práva byla zavedena protikorupční opatření. Pokud jde o dodržování základních práv, disponuje Rumunsko účinnými strukturami k zaručení přístupu k mezinárodní ochraně a k zajištění dodržování zásady nenavracení, jakož i nezbytnými strukturami k dodržování požadavků na ochranu údajů, pokud jde o používání Schengenského informačního systému a policejní spolupráci.

Tým odborníků provádějící hodnocení na místě předložil zprávu o misi na zasedání Pracovní skupiny Rady pro schengenské záležitosti dne 26. října 2022 a dospěl k závěru, že nezjistil žádné problémy, pokud jde o uplatňování nejnovějšího vývoje schengenského acquis ze strany Bulharska a Rumunska, a že oba členské státy nadále splňují podmínky nezbytné k plnému uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis. Bulharsko i Rumunsko jsou od okamžiku přistoupení připraveny plně provádět vízový kodex a vydávat schengenská víza. Komise vítá rozhodnutí Bulharska a Rumunska přesunout po zrušení kontrol na vnitřních hranicích potřebný personál ze sektoru pohraniční policie na vnější hranice, aby bylo možné čelit případnému nárůstu nelegální migrace.

Chorvatsko, které sousedí se Srbskem, Bosnou a Hercegovinou a Černou Horou, hraje stejně zásadní úlohu při ochraně vnějších hranic EU a zajišťování dobrého fungování schengenského prostoru. V návaznosti na „prohlášení o připravenosti“ Chorvatska zahájit proces schengenského hodnocení za účelem přijetí rozhodnutí Rady o plném uplatňování schengenského acquis se proces hodnocení uskutečnil v období 2016–2020.

Dne 22. října 2019 přijala Komise sdělení, v němž dospěla k závěru, že Chorvatsko přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly splněny podmínky pro uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis, a potvrdila, že Chorvatsko nadále plní závazky spojené se schengenským acquis, které přijalo v rámci přístupových jednání . Bylo rovněž zmíněno, že je třeba, aby Chorvatsko i nadále důsledně pracovalo na provádění všech probíhajících opatření, zejména v oblasti správy vnějších hranic s cílem zajistit, že tyto podmínky budou i nadále plněny.

Za účelem monitorování a ověření provádění těchto opatření v oblasti správy vnějších hranic uspořádala Komise ve dnech 23. až 27. listopadu 2020 cílenou ověřovací návštěvu Chorvatska. Návštěva dospěla k závěru, že Chorvatsko již většinu opatření provedlo. Na základě výsledků této návštěvy a poslední zprávy o pokroku Chorvatska při provádění akčního plánu pro vnější hranice Komise dne 2. února 2021 akční plán uzavřela.

Rada pro spravedlnost a vnitřní věci na svém zasedání v prosinci 2021 potvrdila závěr Komise uvedený ve sdělení ze dne 22. října 2019, že Chorvatsko splnilo nezbytné podmínky pro uplatňování všech částí schengenského acquis . Rada dále vyzvala Chorvatsko, aby pokračovalo v důsledné práci na provádění schengenského acquis a závazků s tím spojených. Dne 29. června 2022 Rada konzultovala s Evropským parlamentem návrh rozhodnutí o plném uplatňování schengenského acquis v Chorvatské republice. Dne 10. listopadu 2022 obdržel návrh rozhodnutí Rady kladné stanovisko od Evropského parlamentu.

Chorvatsko vyvinulo značné úsilí, aby zajistilo, že kontroly na vnějších hranicích budou v souladu se závazky v oblasti základních práv, a zavázalo se k „nulové toleranci“ jakéhokoli násilí. Komise kladně hodnotí, že Chorvatsko je prvním členským státem, který v červnu 2021 zřídil nezávislý monitorovací mechanismus, jak je navrženo v paktu o migraci a azylu. Jedná se o jedinečné fórum, které umožňuje nezávisle sledovat postupy pohraniční stráže a policie a řešit případná obvinění z porušování základních práv na hranicích, zvyšovat povědomí o platných právních předpisech a zárukách základních práv, mimo jiné prostřednictvím školení příslušníků pohraniční stráže a policie, a zajistit zlepšení vnitřních postupů. Tento mechanismus přímo zapojuje příslušné chorvatské zúčastněné strany a je řízen nezávislým poradním výborem, který se skládá mimo jiné ze dvou ombudsmanů, včetně jednoho pro děti, zástupců Evropské komise, Agentury Evropské unie pro základní práva a mezivládních organizací.

Po jednom roce fungování mechanismu byla v červenci 2022 přijata závěrečná zpráva koordinačního výboru nezávislého monitorovacího mechanismu. Na tomto základě poradní výbor ocenil dne 27. října 2022 činnost nezávislého monitorovacího mechanismu, zejména zahájení odborného a plodného dialogu s chorvatskými orgány, který navázal na závěry mechanismu, a provedení dvaceti pozorovatelských misí na místě. Rovněž přijal doporučení pro další možná zlepšení týkající se širšího mandátu, včetně neohlášených pozorování, zejména na zelené hranici, přístupu k informacím od ministerstva vnitra a potřeby zajistit pokračování v provádění nezávislého monitorovacího mechanismu.

Komise vítá závazek chorvatské vlády zachovat nezávislý monitorovací mechanismus a pokračovat v jeho provádění, přičemž kladně hodnotí skutečnost, že doporučení poradního výboru jsou plně zohledněna v nové dohodě o prodloužení platnosti nezávislého monitorovacího mechanismu, která byla podepsána dne 4. listopadu 2022. Nová dohoda zejména stanoví, že mechanismus se zřizuje na automaticky prodlužovaná období 18 měsíců, čímž se zajistí, že jeho plánované cíle budou trvalým a udržitelným způsobem plněny, a stanoví možnost provádět neohlášená pozorování, a to kdykoli a na jakémkoli místě, včetně zelené hranice. Tato dohoda rovněž stanoví, že mechanismus bude moci požadovat zahájení úředního vyšetřování ze strany příslušných státních orgánů, pokud dojde ke zjištění nesrovnalostí a možnému porušení základních práv. Kromě toho dohoda obsahuje zvláštní mechanismy k zajištění větší účinnosti a transparentnosti, včetně usnadnění komunikace se zainteresovanou veřejností. Dohoda klade větší důraz na průběžné sledování dodržování základních práv, neboť upřesňuje, že mechanismus sleduje dodržování základních práv za všech okolností, přičemž zvláštní pozornost věnuje právu na účinný přístup k azylovému řízení a mezinárodní ochraně, dodržování zásady nenavracení, zákazu kolektivního vyhoštění, jakož i zákazu mučení či jiných forem špatného zacházení.

III.Výrazné úspěchy při posilování a upevňování Schengenu

Výrazné úspěchy Bulharska, Rumunska a Chorvatska odpovídají výrazným úspěchům, jichž bylo postupně dosaženo v schengenském prostoru jako celku. Schengenský prostor se neustále vyvíjí a přizpůsobuje novým výzvám a prioritám. Náš schengenský prostor je dnes silný a je připraven na toto nové rozšíření, které přispěje k dalšímu zvýšení jeho odolnosti, zejména tváří v tvář novým geopolitickým výzvám. Během uplynulých 37 let byl postupně vypracován komplexní právní rámec a společné operační nástroje, které mají za cíl lépe chránit prostor bez kontrol na vnitřních hranicích.

Nedávno zavedený systém správy Schengenu zaručuje větší a společnou odpovědnost podporující provádění strukturálních reforem. Schengenský cyklus, jak jej navrhla Komise, stanoví struktury pro koordinovaný přístup ke společným výzvám a intenzivnější politický dialog.

Schengenská architektura se neustále obnovuje. Právní rámec je neustále posilován a již dnes poskytuje pevný základ pro účinnou správu vnějších hranic a zároveň zaručuje, že kontroly na vnitřních hranicích budou nadále krajním opatřením. Připravovaná revize Schengenského hraničního kodexu tato pravidla dále posílí, přičemž zaručí větší spolupráci mezi členskými státy a plnou koordinaci na úrovni Unie. Navíc u členských států vzrůstá povědomí a odhodlání, pokud jde o potřebu řešit udržitelným způsobem problém dlouhodobých kontrol na vnitřních hranicích.

V uplynulých letech EU intenzivně pracovala na zavedení jednoho z technologicky nejvyspělejších systémů správy hranic na světě, jehož přínosy jsou již dnes patrné v praxi. Zahájení provozu modernizovaného Schengenského informačního systému na začátku roku 2023 a Systému vstupu/výstupu v květnu 2023 přinese další zabezpečení naší správy vnějších hranic a schengenského prostoru. Očekává se, že do konce roku 2023 bude zavedena celá nová architektura IT, včetně Evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS), a následná interoperabilita propojí evropské systémy pro hranice, migraci a bezpečnost. Po tomto zavedení budou mít všechny relevantní a příslušné vnitrostátní orgány k dispozici úplné, spolehlivé a přesné informace, které potřebují, a to při plném respektování požadavků na ochranu údajů.

Vízový kodex, který vstoupil v platnost v letech 2010–2011, byl v roce 2020 revidován, čímž se zrychlily a zpřehlednily postupy pro cestující a zároveň se rozšířily nástroje, které jsou k dispozici v reakci na problémy spojené s nelegální migrací. Nová možnost využívat pákový efekt víz vůči třetím zemím, s nimiž je spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob nedostatečná, již přinesla pozitivní výsledky. Vízový informační systém, který byl nedávno reformován a rozšířen o nové funkce (např. integrace dlouhodobých víz a povolení k pobytu), účinně podporuje orgány členských států a umožňuje lepší kontrolu žadatelů o víza s cílem určit osoby, které mohou představovat bezpečnostní hrozbu nebo u nichž hrozí riziko zneužití imigračních pravidel. Kromě toho Unie pokračovala v úsilí o zatraktivnění Schengenu a přidala na seznam zemí, jejichž státní příslušníci mohou cestovat do EU bez víz, nové třetí země a uzavřela dohody o zjednodušení vízového režimu s dalšími zeměmi. Připravovaná digitalizace postupu udělování víz převede současný způsob podávání žádostí o víza založený na listinných dokladech na digitální postup, který bude rychlejší a bezpečnější. Jednotná on-line platforma vtiskne postupu udělování víz tvář EU a vytvoří jedinečné vstupní místo pro žadatele o víza po celém světě, čímž zvýší atraktivitu EU jako cestovního cíle.

Důkladná správa vnějších hranic je klíčová ke kompenzaci zrušení kontrol na vnitřních hranicích při zajištění vzájemné důvěry. Unie a členské státy aktivně pracují na dosažení plně účinné a integrované evropské správy hranic v praxi, včetně opatření na zefektivnění navracení státních příslušníků třetích zemí bez práva k pobytu. Kromě toho zřízení Evropské pohraniční a pobřežní stráže a každodenní provádění jejího posíleného mandátu patřilo k zásadním rozhodnutím, která Unie přijala za účelem úplného splnění požadavků Schengenu. Bezpečnost a fungování schengenského prostoru jsou podporovány také účinným prováděním celního kodexu Unie v úzké spolupráci s orgány Evropské pohraniční a pobřežní stráže. Tato spolupráce zaručuje, že kontrola zboží je dobře integrována do týchž bezpečnostních procesů.

Silnější Schengen také přispívá k lepšímu řešení problémů vnitřní bezpečnosti. Zrušení hraničních kontrol umožnilo členským státům cíleněji využívat policejní zdroje k boji proti trestné činnosti a vnitřnímu terorismu. Donucovací orgány členských států si mohou účinněji vyměňovat informace díky častějšímu využívání nástrojů a prostředků EU. To vede k lepší koordinaci vyšetřovacích akcí. Na základě legislativních návrhů, které Komise předložila v prosinci 2021, pokračují Evropský parlament a Rada v legislativní práci na dalším posílení výměny informací. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby urychleně dosáhly dohody o návrhu směrnice o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států . Kromě toho Komise do konce roku předloží legislativní návrh nařízení o shromažďování a předávání předběžných informací o cestujících (API) za účelem boje proti závažné trestné činnosti a terorismu, a to i na vybraných letech uvnitř EU.

Jelikož opatření na vnitrostátní úrovni sama o sobě nestačí k řešení těchto nadnárodních bezpečnostních výzev, donucovací orgány členských států v boji proti závažné trestné činnosti a terorismu stále více využívají podporu a odborné znalosti, které nabízí Agentura EU pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol). Nedávný vstup posíleného mandátu Europolu v platnost dále posiluje prostředky, které má agentura k dispozici na podporu členských států při vyšetřování přeshraniční závažné trestné činnosti a terorismu, například při zpracování dat velkého objemu, spolupráci se soukromými subjekty nebo práci na inovacích a umělé inteligenci na podporu vymáhání práva . Europol rovněž posílil svou podporu členským státům v boji proti terorismu prostřednictvím svého Evropského centra pro boj proti terorismu. Členské státy se také aktivně zapojují do evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT), která představuje celkový rámec pro spolupráci v boji proti organizované a závažné trestné činnosti mající dopad na EU, a to za zvýšené finanční podpory ze strany Unie.

Členské státy posílí svou operativní spolupráci provedením doporučení Rady ze dne 9. června 2022 o operativní spolupráci v oblasti prosazování práva, přičemž k potírání přeshraniční trestné činnosti využívají přeshraniční pronásledování a sledování, společné operace nebo společné hlídky . Komise podporuje členské státy při provádění opatření uvedených v doporučení, a to i prostřednictvím finančních prostředků z Fondu pro vnitřní bezpečnost. Členské státy rovněž spolupracují prostřednictvím společných policejních kontrol, které provádějí v příhraničních oblastech v souladu s doporučením Komise o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru.

Silný a dobře fungující schengenský prostor vyžaduje nejen řádné provádění schengenského acquis, ale také úzkou spolupráci mezi členskými státy na dalších doplňkových opatřeních, včetně opatření v oblasti migrace a azylu. Za účelem zajištění účinného zvládání výzev spojených s migrací bylo a bude vykonáno mnoho práce. V návaznosti na prohlášení o dobrovolném mechanismu solidarity, které bylo schváleno v červnu, Komise usnadňuje členským státům práci při hledání společných řešení problému neoprávněného druhotného pohybu. Zejména v návaznosti na jednání kontaktního výboru o nařízení Dublin III, které se konalo dne 24. června 2022, se dohodly členské státy, Komise a Agentura Evropské unie pro otázky azylu (dále jen „EUAA“), že budou pracovat na plánu, který by umožnil zlepšit a zajistit provádění přemístění podle uvedeného nařízení ve všech členských státech. Spolupráce na základě opatření společně stanovených v tomto plánu pomůže přinést hmatatelná zlepšení dublinského systému, což je pro další budování důvěry zásadní.