EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 25.4.2022 COM(2022) 187 final 2022/0130(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1727, pokud jde o shromažďování, uchovávání a analýzu důkazů souvisejících s genocidou, zločinech proti lidskosti a válečných zločinech v Eurojustu



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Agentura Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust) koordinuje vyšetřování a stíhání závažné přeshraniční trestné činnosti v Evropě i mimo ni. Eurojust jako centrum Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech podporuje vnitrostátní orgány pověřené vyšetřováním a stíháním v souvislosti se závažnou trestnou činností, která spadá do působnosti Eurojustu v souladu s nařízením (EU) 2018/1727 (dále jen „nařízení o Eurojustu“). Mezi trestné činy, které spadají do působnosti Eurojustu, patří mimo jiné genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny (souhrnně označované také jako „nejzávažnější mezinárodní zločiny“). Dne 24. února 2022 zahájilo Rusko vojenskou agresi proti Ukrajině. Existuje důvodné podezření, že na Ukrajině byly a jsou páchány válečné zločiny a zločiny proti lidskosti. Dne 2. března 2022 oznámil žalobce Mezinárodního trestního soudu, že zahájil vyšetřování situace na Ukrajině. Státní zastupitelství v několika členských státech i na Ukrajině rovněž zahájila vyšetřování nejzávažnějších mezinárodních zločinů, která podporuje a koordinuje Eurojust. Eurojust disponuje odbornými znalostmi a zkušenostmi, které mu umožňují podporovat vyšetřování a stíhání nejzávažnějších mezinárodních zločinů, mimo jiné tím, že usnadňuje činnost společných vyšetřovacích týmů (SVT), jako je například tým, který v souvislosti se současnými nepřátelskými akcemi zřídily některé členské státy a Ukrajina. Eurojust rovněž spolupracuje se žalobcem Mezinárodního trestního soudu. Vnitrostátní orgány shromažďují důkazy o mezinárodních zločinech, které mohly být na Ukrajině spáchány. Vzhledem k probíhajícím nepřátelským akcím nelze důkazy na Ukrajině bezpečně ukládat, což vyžaduje, aby Unie urychleně zajistila záložní místo, tj. místo pro jejich uložení. V zájmu koordinace úsilí, které členské státy v současné době vyvíjejí při shromažďování důkazů, je proto nezbytné urychleně zřídit centrální úložiště, kde by mohly být uloženy důkazy shromážděné agenturami a orgány Unie, jakož i vnitrostátními a mezinárodními orgány nebo třetími stranami, jako jsou organizace občanské společnosti. Nařízení o Eurojustu sice stanoví, že Eurojust podporuje činnosti členských států při vyšetřování a stíhání závažné trestné činnosti, výslovně však neumožňuje, aby Eurojust v souvislosti s tímto účelem shromažďoval, uchovával a analyzoval tyto důkazy. Za účelem plnění svých úkolů zřídil Eurojust systém řízení případů, který obsahuje osobní údaje uvedené v příloze II nařízení o Eurojustu a jiné údaje. Cílem systému řízení případů je především podpora vedení a koordinace vyšetřování a stíhání, při kterých je Eurojust nápomocen. Nařízení o Eurojustu omezuje nastavení systému správy případů na dočasné pracovní soubory, jejichž cílem je podpořit následná opatření v probíhajících případech, a na rejstřík. Zpracování osobních údajů mimo systém řízení případů je zakázáno. Při koordinaci a podpoře vyšetřování a stíhání může Eurojust dočasně ukládat a vyměňovat si důkazy v souladu s pravidly stanovenými v nařízení. Komise již navrhla zlepšit stávající nastavení systému řízení případů v Eurojustu, pokud jde o činnosti Eurojustu týkající se vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů. Dne 1. prosince 2021 přijala Komise návrh na zlepšení fungování Evropského justičního rejstříku pro boj proti terorismu v Eurojustu. V rámci tohoto návrhu se počítá s modernizací systému řízení případů a digitalizací výměny informací mezi příslušnými vnitrostátními orgány a Eurojustem. Nedávné události spojené s ruskou agresí proti Ukrajině dále ukázaly, že je naléhavě nutné jít nad rámec stávajícího systému řízení případů v Eurojustu. Současná struktura zpracování údajů v Eurojustu neumožňuje Eurojustu shromažďovat, uchovávat a analyzovat důkazy týkající se nejzávažnějších mezinárodních zločinů, včetně těch, které jsou pravděpodobně páchány na Ukrajině, a to vzhledem k rozsahu událostí a obrovskému množství důkazů, které je třeba v případě spáchání takových trestných činů uložit. V této souvislosti je cílem tohoto návrhu umožnit Eurojustu shromažďovat, uchovávat a analyzovat důkazy týkající se genocidy, zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a souvisejících trestných činů a v případě potřeby a pokud je to vhodné, umožnit jejich výměnu nebo je jinak poskytnout příslušným vnitrostátním i mezinárodním justičním orgánům. Shromažďování důkazů neznamená, že by Eurojust plnil výkonnou funkci vyšetřovacího orgánu, což by nespadalo do jeho pravomoci, ale má zajistit, aby Eurojust mohl přijímat a centrálně ukládat důkazy z různých zdrojů. Tímto způsobem může Eurojust účinněji podporovat práci na případech v rámci vnitrostátních a mezinárodních vyšetřování a poskytovat dodatečnou podporu příslušným orgánům pověřených stíháním. Za tímto účelem předpokládá tento návrh zřízení automatizovaného zařízení pro správu a ukládání údajů mimo systém řízení případů. Vzhledem k citlivé povaze dotčených osobních údajů musí jejich zpracování, včetně shromažďování, uchovávání, analýzy a výměny, splňovat nejvyšší standardy ochrany údajů a kybernetické bezpečnosti. Zásadní důkazy o nejzávažnějších mezinárodních zločinech jsou obvykle k dispozici mimo jiné ve formě zvukových záznamů, videí a fotografií. K prokázání spáchání těchto trestných činů mohou být užitečné také satelitní snímky. Z tohoto důvodu je cílem tohoto návrhu rovněž rozšířit kategorie údajů, které může Eurojust legálně zpracovávat, o videozáznamy a zvukové záznamy, jakož i satelitní snímky a veškeré relevantní fotografie. S cílem umožnit vnitrostátním a mezinárodním justičním orgánům využívat plnohodnotnou podporu, kterou může Eurojust poskytnout při probíhajícím vyšetřování nejzávažnějších mezinárodních zločinů v souvislosti s agresí proti Ukrajině, je třeba urychleně přijmout změny nařízení o Eurojustu, které jsou v tomto návrhu uvedené. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh přispívá k dosažení cíle, kterým je nabídnout občanům Unie prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic, v němž jsou přijímána vhodná opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní. Návrh byl přijat v návaznosti na ruskou agresi proti Ukrajině, neboť se brzy ukázalo, že stávající právní rámec Eurojustu bude potřebovat cílené změny, aby Eurojust mohl co nejlépe plnit cíle spočívající v podpoře a posílení koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním v souvislosti s nejzávažnějšími mezinárodními trestnými činy spáchanými stranami konfliktu. Návrh navazuje na návrh na změnu nařízení o Eurojustu a rozhodnutí Rady 2005/671/SVV, pokud jde o elektronickou výměnu informací v případech terorismu, který byl přijat 1. prosince 2021. Oba návrhy mají stejný cíl, a to umožnit Eurojustu plnit významnější úlohu předpokládanou v nařízení o Eurojustu při podpoře a posilování koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány vyšetřujícími a stíhajícími závažnou trestnou činnost. Oba návrhy se vzájemně doplňují, neboť se týkají různých forem trestné činnosti (nejzávažnější mezinárodní zločiny a teroristické trestné činy) a stanoví různé změny struktury zpracování údajů v Eurojustu. Cílem návrhu o rejstříku pro boj proti terorismu je začlenit tento rejstřík lépe do právního a technického rámce Eurojustu, aby Eurojust mohl zjišťovat vazby mezi souběžným vyšetřováním a stíháním teroristických trestných činů. Záměrem tohoto návrhu je umožnit Eurojustu shromažďovat, uchovávat, analyzovat a v případě potřeby a pokud je to vhodné, vyměňovat důkazy o nejzávažnějších mezinárodních zločinech tím, že se stanoví zřízení automatizovaného zařízení pro správu a uchovávání údajů mimo systém řízení případů. Jednání a znění návrhu o rejstříku pro boj proti terorismu bude třeba uvést s tímto návrhem do souladu. •Soulad s ostatními politikami Unie Reakce Unie na ruskou invazi na Ukrajinu se týkala několika politik Unie. Unie například urychleně přijala komplexní a přísný balíček omezujících opatření. Přestala s Ruskem zacházet jako se zemí požívající nejvyšších výhod v rámci Světové obchodní organizace a oznámila přijetí mimořádného balíčku ve výši téměř 550 milionů EUR na řešení humanitárních důsledků invaze. Cílem všech těchto opatření, jakož i tohoto návrhu, je zajistit, aby Unie měla k dispozici odpovídající nástroje, které jí umožní při plném respektování zásad právního státu a základních práv řešit důsledky ruské vojenské agrese proti Ukrajině (včetně trestní odpovědnosti za nejzávažnější mezinárodní zločiny spáchané v souvislosti s konfliktem). Konečným cílem všech těchto opatření je obnovení míru, jehož prosazení je prvním z cílů Unie. Návrh je v souladu s doplňujícími se úlohami Europolu a Eurojustu. Europol podporuje a posiluje činnost příslušných donucovacích orgánů členských států a jejich vzájemnou spolupráci při předcházení genocidě, zločinům proti lidskosti a válečným zločinům a při jejich potírání, zatímco Eurojust plní podobnou úlohu ve vztahu k justičním orgánům. Europol rovněž zřídil „Analytický projekt týkající se nejzávažnějších mezinárodních zločinů“. Zřízením tohoto analytického projektu má Europol v úmyslu podpořit příslušné orgány členských států, třetích stran a organizací při předcházení mezinárodním zločinům, jako je genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny, například analýzou informací a zpravodajských informací týkajících se těchto zločinů, a při jejich potírání. Eurojust a Europol budou koordinovat svou činnost a spolupracovat v rámci svých příslušných pravomocí, mimo jiné aktualizací operativní dohody, kterou podepsaly v roce 2010, aby zvýšily svou účinnost v boji proti závažné trestné činnosti, která spadá do jejich příslušných pravomocí, a aby zabránily zdvojování práce a zdrojů.

Návrh rovněž zohledňuje a plně respektuje acquis Unie v oblasti ochrany údajů. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh vychází z článku 85 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Právním základem nařízení o Eurojustu, které má tento návrh změnit, je článek 85 SFEU. Článek 85 SFEU stanoví, že Eurojust se řídí nařízením, které má být přijato řádným legislativním postupem. Nařízení o Eurojustu stanoví pravidla pro zřízení a fungování systému řízení případů Eurojustu. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Prostor svobody, bezpečnosti a práva, v jehož rámci se tento návrh přijímá, je v souladu s čl. 4 odst. 2 SFEU prostorem sdílené pravomoci Unie a členských států. Podle zásady subsidiarity uvedené v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU) by proto opatření na úrovni Unie měla být přijata pouze tehdy, pokud cílů navrhovaného opatření nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich z důvodu rozsahu nebo účinků navrhovaného opatření může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Nejzávažnější mezinárodní zločiny mají rozsáhlé důsledky pro evropskou a celosvětovou bezpečnost a stabilitu, i když jsou spáchány pouze v jedné zemi a mimo Unii. Pokud stát není ochoten nebo schopen skutečně vést vyšetřování nebo stíhání těchto trestných činů, přestože je k tomu příslušný, může tyto trestné činy v souladu se zásadou komplementarity vyšetřovat a stíhat Mezinárodní trestní soud, spadají-li do jeho jurisdikce. Opatření na vnitrostátní úrovni proto nemohou sama o sobě účinně zajistit stíhání nejzávažnějších mezinárodních zločinů. Členské státy musí při jejich vyšetřování a stíhání a při řešení společných výzev spolupracovat. Mezi těmito výzvami vynikají výzvy spojené se shromažďováním, uchováváním a analýzou důkazů týkajících se nejzávažnějších mezinárodních zločinů, jakož i výzvy týkající se přístupu k těmto důkazům a jejich výměny mezi vnitrostátními a mezinárodními orgány, které mohou dané trestné činy vyšetřovat a stíhat. Eurojust jako agentura Unie pro justiční spolupráci v trestních věcech je výrazným projevem této snahy členských států postavit pachatele těchto ohavných zločinů před soud prostřednictvím spolupráce. Eurojust má ideální předpoklady pro shromažďování, uchovávání a analýzu těchto důkazů a v případě potřeby a pokud je to vhodné, umožňovat jejich výměnu nebo je jinak poskytovat příslušným vnitrostátním nebo mezinárodním justičním orgánům, včetně Mezinárodního trestního soudu. Mezi tyto justiční orgány patří v souladu s nařízením o Eurojustu i státní zastupitelství. Proto je třeba, aby Unie přijala konkrétní opatření. Tento návrh počítá s opatřeními, která mají unijní rozměr. Jejich cílem je zlepšit akceschopnost Eurojustu a umožnit mu plnit jeho klíčový cíl, kterým je podpora a posílení koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním v souvislosti s genocidou, zločiny proti lidskosti a válečnými zločiny. Tohoto cíle lze v souladu se zásadou subsidiarity dosáhnout pouze na úrovni Unie. •Proporcionalita Podle zásady proporcionality uvedené v čl. 5 odst. 4 SEU je třeba přizpůsobit povahu a intenzitu daného opatření zjištěnému problému. Problémy, kterými se tento návrh zabývá, vyžadují podporu členských států na úrovni Unie, aby je bylo možné účinně řešit. Cílem návrhu je zajistit, aby Eurojust kromě svých stávajících úkolů a pravomocí, aniž by byly dotčeny, mohl rovněž shromažďovat, uchovávat a analyzovat důkazy týkající se genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů a v případě potřeby a pokud je to vhodné, je vyměňovat nebo jinak poskytnout příslušným vnitrostátním a mezinárodním justičním orgánům, včetně Mezinárodního trestního soudu; nedotýká se tedy všech ostatních forem závažné trestné činnosti, které v souladu s nařízením o Eurojustu spadají do působnosti Eurojustu. Pokud by tyto změny nebyly v tomto návrhu předloženy, Eurojust by nemusel být schopen plnit svou klíčovou úlohu, kterou je podporovat a posilovat spolupráci mezi vnitrostátními orgány členských států při vyšetřování a stíhání nejzávažnějších mezinárodních zločinů. Tento návrh zavádí minimální změny nařízení o Eurojustu, které nerevidují jeho strukturu ani nemění jeho fungování. Stávající pravomoci a úkoly Eurojustu zůstávají nedotčeny. Navrhované změny posilují úlohu Eurojustu, kterou již nařízení předpokládá, a zohledňují citlivost zpracovávaných údajů a potřebu zajistit jejich ochranu. V souladu se zásadou proporcionality tak tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cíle. •Volba nástroje Návrh mění nařízení o Eurojustu. Právním základem nařízení o Eurojustu je článek 85 SFEU, podle něhož se má Eurojust řídit nařízením, jež má být přijato řádným legislativním postupem. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Komise tento návrh přijala urychleně po několika výměnách názorů – na dvoustranném základě nebo v rámci společných setkání – s Eurojustem a vnitrostátními orgány zapojenými do vyšetřování nejzávažnějších mezinárodních zločinů, jakož i s organizacemi občanské společnosti a dalšími subjekty Unie. Všichni poukázali na potřebu centrálního uchovávání důkazů, jakož i na současná omezení systému řízení případů Eurojustu a jejich dopad na schopnost Eurojustu podporovat a posilovat koordinaci a spolupráci mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním v souvislosti s nejzávažnějšími mezinárodními zločiny, včetně těch, které mohou být spáchány v souvislosti se současnými nepřátelskými akcemi na Ukrajině. V roce 2021 kromě toho proběhly rozsáhlé konzultace v souvislosti s přípravou návrhu o elektronické výměně informací v případech terorismu, které potvrdily potřebu zdokonalit systém řízení případů Eurojustu. Ke dni zveřejnění tohoto návrhu se Eurojust zúčastnil všech šesti zasedání pracovní skupiny Komise pro zmrazení a zajištění, která byla zřízena na začátku března 2022 s cílem zajistit koordinaci mezi členskými státy při prosazování omezujících opatření Unie vůči ruským a běloruským osobám a společnostem uvedeným na seznamu a prozkoumat možnou součinnost mezi omezujícími opatřeními a trestněprávními opatřeními. Komise se zúčastnila dvou mimořádných zasedání sítě pro genocidu – jejíž sekretariát sídlí v Eurojustu – věnovaných situaci na Ukrajině (11. března 2022 a 5. dubna 2022), na nichž zazněla rovněž potřeba centrálního ukládání důkazů, a to i ze strany žalobce Mezinárodního trestního soudu. Stejné otázky zazněly také na několika zasedáních kolegia a výkonné rady Eurojustu.

•Posouzení dopadů Vzhledem k mimořádné naléhavosti nebylo možné provést posouzení dopadů a příslušná povinnost byla zrušena. Cílem návrhu je však pouze dále zlepšit schopnost Eurojustu plnit své cíle stanovené v nařízení o Eurojustu tím, že se v rámci Eurojustu zavede moderní technické řešení na podporu orgánů členských států při řešení případů genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů. Návrh nemění hlavní zásady, na nichž je založeno fungování Eurojustu, ani stávající právní rámec pro justiční spolupráci v trestních věcech, ani nijak neomezuje stávající pravomoci a úkoly Eurojustu. Očekávané dopady navrhovaných změn jsou velmi malé, neboť návrh zavádí pouze jeden konkrétní úkol pro Eurojust navíc. Umožňuje omezenou funkčnost ve stávající celkové struktuře Eurojustu a týká se pouze jedné z 30 forem závažné trestné činnosti, které spadají do působnosti Eurojustu. Posouzení souladu doplňujících se úloh Eurojustu a Europolu bude provedeno podle platného nařízení o Eurojustu. Komise provede nezávislé hodnocení provádění nařízení o Eurojustu a činností Eurojustu do 13. prosince 2024 v souladu s čl. 69 odst. 1 nařízení o Eurojustu. •Základní práva Vzhledem k významu zpracování osobních údajů pro účely prosazování práva a podpůrné činnosti Eurojustu osvětluje návrh potřebu zajistit plný soulad se základními právy zakotvenými v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), zejména právem na ochranu osobních údajů a právem na respektování soukromého života. To má zvláštní význam, neboť návrh zahrnuje zpracování operativních osobních údajů týkajících se trestních vyšetřování a stíhání. Návrh objasňuje, že stávající ustanovení nařízení o Eurojustu, která stanoví přísný režim ochrany údajů Eurojustu, se vztahují na automatizované zařízení pro správu a ukládání údajů, v němž budou analyzovány a uchovávány důkazy týkající se nejzávažnějších mezinárodních zločinů, s výjimkou těch pravidel, která přímo souvisejí s technickým řešením systému řízení případů, tj. dočasných pracovních souborů a rejstříku. Podle čl. 26 odst. 2 nařízení o Eurojustu zahrnují také ustanovení o ochraně údajů uvedená v nařízení (EU) 2018/1725. Návrh rovněž vyžaduje, aby Eurojust nejprve zkonzultoval evropského inspektora ochrany údajů poté, co obdrží oznámení od pověřence pro ochranu osobních údajů obsahující alespoň obecný popis předpokládaných operací zpracování, posouzení rizik pro práva a svobody subjektů údajů, předpokládaná opatření k řešení těchto rizik, ochranná a bezpečnostní opatření a mechanismy k zajištění ochrany osobních údajů a k prokázání souladu s nařízením o Eurojustu, s přihlédnutím k právům a oprávněným zájmům subjektů údajů a dalších dotčených osob. Evropský inspektor ochrany údajů bude zkonzultován. Návrh stanoví, že automatizované zařízení pro správu a ukládání údajů by mělo splňovat nejvyšší standardy kybernetické bezpečnosti. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Tento návrh by měl dopad na rozpočet Eurojustu a jeho personální potřeby. Odhaduje se, že v rámci legislativního finančního výkazu, který je k návrhu přiložen, by bylo na období 2022-2027 zapotřebí dalších 15,705 milionu EUR, aby Eurojust mohl plnit úkoly stanovené tímto návrhem. Tato částka zahrnuje náklady na zřízení a správu automatizovaného zařízení pro správu a ukládání údajů (přibližně 500 000 EUR ročně) a na lidské zdroje nezbytné pro jeho obsluhu. Odhaduje se, že by bylo zapotřebí šestnáct dalších pracovních míst, včetně odborníků na justiční spolupráci, právníků-lingvistů, analytiků, právních odborníků, bezpečnostních pracovníků v oblasti informačních a komunikačních technologií, styčných pracovníků s Mezinárodním trestním soudem a organizacemi občanské společnosti a administrativních pracovníků. Vzhledem k naléhavosti situace by tato místa měla být obsazena co nejdříve. 5.OSTATNÍ PRVKY •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Na shromažďování, uchovávání a analýze důkazů týkajících se nejzávažnějších mezinárodních zločinů se obvykle podílí celá řada různých zúčastněných stran, jako je tomu v současnosti v souvislosti s probíhajícími nepřátelskými akcemi na Ukrajině: vnitrostátní orgány, subjekty Unie, včetně agentur SVV, mise v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky, mezinárodní organizace a soukromé subjekty, včetně nevládních organizací a organizací občanské společnosti. V této souvislosti by měl být Eurojust schopen centralizovat důkazy, které mají veřejné orgány k dispozici, a zároveň uplatňovat nejvyšší bezpečnostní normy a normy v oblasti sledovatelnosti. Tyto informace a (fyzické a elektronické) důkazy by mohly být použity jak pro trestní řízení před vnitrostátními soudy, tak pro stíhání Mezinárodním trestním soudem nebo jiným soudem či mechanismem zřízeným za tímto účelem. Cílem návrhu však není zavést povinnost vnitrostátních orgánů sdílet tyto informace a důkazy. Ustanovení čl. 1 odst. 1 výslovně rozšiřuje operativní pravomoci Eurojustu, pokud jde o shromažďování, analýzu, uchovávání a sdílení důkazů na podporu vyšetřování a stíhání nejzávažnějších mezinárodních zločinů, zejména genocidy, zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a souvisejících trestných činů v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení o Eurojustu. Analytická podpora poskytovaná Eurojustem je jedním z hlavních operativních úkolů, které Eurojust již vykonává, a tento návrh ji dále posiluje. Eurojust může podporovat příslušné orgány členských států při analýze důkazů, zejména pokud jde o posouzení pravosti a spolehlivosti důkazů týkajících se skutečností, které jsou předmětem probíhajících vyšetřování a stíhání, včetně těch, které Eurojust podporuje, aby byla zajištěna následná přípustnost těchto důkazů u vnitrostátních nebo mezinárodních soudů nebo rovnocenných mechanismů. Podle nařízení o Eurojustu může Eurojust již nyní předávat důkazy příslušným vnitrostátním orgánům i mezinárodním organizacím v souladu s ustanoveními, která stanoví rámec ochrany údajů Eurojustu, a dočasně tyto důkazy uložit s cílem podpořit vnitrostátní vyšetřování a stíhání. V čl. 1 odst. 1 se upřesňuje, že stávající rámec se vztahuje rovněž na důkazy shromážděné, uložené a analyzované v automatizovaném zařízení pro správu a ukládání údajů mimo systém řízení případů. Vzhledem k tomu, že současný systém řízení případů Eurojustu nemá technickou kapacitu pro účinnou a bezpečnou centralizaci důkazů týkajících se nejzávažnějších mezinárodních zločinů, je cílem čl. 1 odst. 2 poskytnout Eurojustu operativní prostředky k plnění jeho podpůrných a koordinačních úkolů s ohledem na tyto trestné činy do doby, než bude zřízen a plně funkční nový systém řízení případů. To by Eurojustu umožnilo plnit výše uvedené úkoly ještě předtím, zejména s ohledem na nejzávažnější mezinárodní zločiny, které jsou na Ukrajině pravděpodobně páchány. Toto ustanovení zohledňuje citlivost zpracovávaných údajů a potřebu zajistit jejich ochranu. Zásadní důkazy o nejzávažnějších mezinárodních zločinech jsou obvykle k dispozici ve formě zvukových záznamů a videozáznamů. K prokázání spáchání těchto trestných činů mohou být užitečné také satelitní snímky. Z tohoto důvodu se jeví jako nezbytné rozšířit kategorie údajů, které může Eurojust legálně zpracovávat, a odpovídajícím způsobem změnit přílohu II nařízení o Eurojustu (čl. 1 odst. 3). 2022/0130 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1727, pokud jde o shromažďování, uchovávání a analýzu důkazů souvisejících s genocidou, zločinech proti lidskosti a válečných zločinech v Eurojustu EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 85 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1727 byl zřízen Eurojust a byly stanoveny jeho úkoly, pravomoci a funkce. (2)Do působnosti Eurojustu spadají formy závažné trestné činnosti uvedené v příloze I nařízení (EU) 2018/1727, mezi něž patří genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny. V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1727 se působnost Eurojustu vztahuje rovněž na trestné činy související s trestnými činy uvedenými v příloze I uvedeného nařízení. (3)Dne 24. února 2022 zahájilo Rusko vojenskou agresi proti Ukrajině. Existuje důvodné podezření, že na Ukrajině byly a jsou v rámci současných nepřátelských akcí páchány zločiny proti lidskosti a válečné zločiny. (4)Vzhledem k závažnosti situace by Unie měla urychleně přijmout veškerá nezbytná opatření, aby zajistila, že ti, kdo tyto zločiny na Ukrajině spáchali, za to ponesou odpovědnost. (5)Státní zastupitelství v několika členských státech i na Ukrajině zahájila vyšetřování týkající se událostí na Ukrajině, přičemž se v případě potřeby opírají o podporu Eurojustu. Eurojust uzavřel dne 27. června 2016 dohodu o spolupráci s Ukrajinou. V souladu s touto dohodou je do Eurojustu vyslán ukrajinský styčný státní zástupce, který usnadňuje spolupráci mezi Eurojustem a Ukrajinou. (6)V souladu s Římským statutem má Mezinárodní trestní soud pravomoc vykonávat svou jurisdikci nad osobami odpovědnými za nejzávažnější trestné činy mezinárodního významu, jak je uvedeno v Římském statutu. Jurisdikce Mezinárodního trestního soudu doplňuje vnitrostátní trestní jurisdikce. Úřad žalobce Mezinárodního trestního soudu oznámil, že zahájil vyšetřování situace na Ukrajině. (7)Vzhledem k uplatňování zásady univerzální jurisdikce v několika členských státech a komplementární povaze jurisdikce Mezinárodního trestního soudu je pro zajištění účinnosti vyšetřování a stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů a souvisejících trestných činů, včetně těch, které mohou být páchány na Ukrajině v souvislosti se současnými nepřátelskými akcemi, důležitá koordinace a výměna důkazů mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním v různých jurisdikcích, jakož i s Mezinárodním trestním soudem nebo jiným soudem, tribunálem či mechanismem zřízeným za tímto účelem. (8)Aby bylo zajištěno sdílení důkazů a osvědčených postupů týkajících se stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů s vnitrostátními a mezinárodními justičními orgány, měl by Eurojust posílit svou spolupráci s trestními soudy, tribunály a mechanismy zřízenými k řešení případů porušování mezinárodního práva. Za tímto účelem by měl Eurojust navázat úzkou spolupráci s Mezinárodním trestním soudem a jakýmkoli jiným soudem, tribunálem nebo mechanismem, jehož cílem je řešit zločiny, které mají vliv na mezinárodní mír a bezpečnost. V souladu s tím by měl Eurojust rovněž usnadnit vyřizování žádostí o justiční spolupráci ze strany Mezinárodního trestního soudu nebo zvláštních trestních soudů, tribunálů nebo mechanismů, které se týkají důkazů souvisejících s genocidou, zločiny proti lidskosti, válečnými zločiny a souvisejícími trestnými činy. (9)Důkazy týkající se genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů nelze bezpečně ukládat na území, kde probíhají nepřátelské akce, jako je tomu v případě důkazů souvisejících s probíhajícími nepřátelskými akcemi na Ukrajině. Z toho důvodu je nezbytné centrální úložiště. Důkazy shromážděné agenturami a subjekty Unie a mezinárodními orgány nebo třetími stranami, jako jsou organizace občanské společnosti, mohou rovněž vyžadovat vytvoření centrálního úložiště, které by bylo přístupné příslušným justičním orgánům. (10)Eurojust má odborné znalosti a zkušenosti, které mu umožňují podporovat vyšetřování a stíhání přeshraničních trestných činů, včetně genocidy, zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a souvisejících trestných činů. To zahrnuje uchovávání, analýzu a ukládání důkazů, pokud jde o jejich přípustnost před soudem a spolehlivost. (11)Shromažďováním, uchováváním a analýzou důkazů souvisejících s nejzávažnějšími mezinárodními zločiny a v případě potřeby a pokud je to vhodné i tím, že umožní jejich výměnu, může Eurojust podporovat vytváření případů v rámci vnitrostátních a mezinárodních vyšetřování a poskytovat dodatečnou podporu příslušným vnitrostátním a mezinárodním orgánům. Tyto důkazy mohou být zvláště cenné pro zjištění věrohodnosti svědeckých výpovědí. (12)Mělo by být zřízeno nové dočasné zařízení pro ukládání, které by umožňovalo takové ukládání, analýzu a uchovávání. Jelikož je potřeba tyto důkazy uložit naléhavá, je nutné, aby je Eurojust ukládal v automatizovaném zařízení pro správu a ukládání mimo systém řízení případů, dokud nebude nový systém řízení případů plně funkční. Obecná pravidla zvláštní kapitoly nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 o zpracování operativních osobních údajů by se měla použít, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla ochrany údajů podle nařízení (EU) 2018/1727. Automatické zařízení pro správu a ukládání údajů by mělo být začleněno do nového systému řízení případů, který má být zřízen podle návrhu nařízení o elektronické výměně informací o případech terorismu. (13)Ukládání, analýza a uchovávání důkazů v souvislosti s genocidou, zločiny proti lidskosti, válečnými zločiny a souvisejícími trestnými činy v automatizovaném zařízení pro správu a ukládání údajů, jakož i jejich zpřístupnění příslušným justičním orgánům, kdykoli je to nezbytné a vhodné, by měly splňovat nejvyšší standardy kybernetické bezpečnosti a ochrany údajů v souladu s články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie. (14)Satelitní snímky, fotografie, videozáznamy a zvukové záznamy mohou být užitečné pro prokázání páchání genocidy, zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a souvisejících trestných činů. Eurojust by proto měl v souvislosti s tímto účelem být schopen tyto údaje zpracovávat a uchovávat.

(15)Eurojust a Europol by měly v rámci své příslušné působnosti úzce spolupracovat, zejména pokud jde o zpracování a analýzu informací v souvislosti se stávajícím a specializovaným systémem Europolu (tzv. analytický projekt) pro mezinárodní zločiny s cílem podpořit příslušné orgány při vyšetřování a stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a souvisejících trestných činů. Eurojust proto může Europolu předávat informace, které získal při výkonu svých pravomocí v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. j) nařízení (EU) 2018/1727. Spolupráce by měla zahrnovat pravidelné společné hodnocení operativních a technických otázek. (16)[V souladu s články 1 a 2 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.] NEBO [V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.] (17)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro něj není závazné ani použitelné. (18)Evropský inspektor ochrany údajů byl v souladu s článkem 42 nařízení (EU) 2018/1725 konzultován a vydal své stanovisko dne XX/XX/20XX, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Změny nařízení (EU) 2018/1727 Nařízení (EU) 2018/1727 se mění takto: 1)V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nové písmeno j), které zní: „j) podporuje činnost členských států v boji proti genocidě, zločinům proti lidskosti, válečným zločinům a souvisejícím trestným činům, včetně prostřednictvím shromažďování, uchovávání a analýzy důkazů týkajících se těchto trestných činů, jakož i v případě potřeby a pokud je to vhodné, umožňuje jejich výměnu nebo je jinak přímo poskytne příslušným vnitrostátním a mezinárodním justičním orgánům, zejména Mezinárodnímu trestnímu soudu“. 2)V článku 80 se doplňuje nový odstavec 8, který zní: „8) Odchylně od čl. 23 odst. 6 může Eurojust zpracovávat operativní osobní údaje pro plnění úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. j) v automatizovaném zařízení pro správu a ukládání údajů mimo systém řízení případů. Automatizované zařízení pro správu a ukládání údajů musí splňovat nejvyšší standardy kybernetické bezpečnosti. Provoz automatizovaného zařízení pro správu a ukládání údajů podléhá předchozí konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů. Evropský inspektor ochrany údajů vydá své stanovisko do dvou měsíců od obdržení oznámení od pověřence pro ochranu údajů. Oznámení od pověřence pro ochranu osobních údajů musí obsahovat alespoň tyto prvky: a) obecný popis plánovaných operací zpracování; b) posouzení rizik pro práva a svobody subjektů údajů; c) plánovaná opatření k řešení těchto rizik; d) záruky, bezpečnostní opatření a mechanismy k zajištění ochrany osobních údajů a k prokázání souladu s tímto nařízením s přihlédnutím k právům a oprávněným zájmům subjektů údajů a dalších dotčených osob. Ustanovení tohoto nařízení o ochraně údajů se vztahují na zpracování údajů v automatizovaném zařízení pro správu a ukládání údajů, pokud se přímo netýkají technického nastavení systému řízení případů podle čl. 23 odst. 1 tohoto nařízení. Právo přístupu a lhůty pro údaje uložené v automatizovaném zařízení pro správu a ukládání údajů jsou propojeny s režimem přístupu k dočasným pracovním souborům, na jejichž podporu jsou údaje uloženy. Odchylka stanovená v tomto odstavci končí v okamžiku, kdy je zaveden nový systém řízení případů. Komise stanoví datum, kdy bude nový systém řízení případů zaveden, rozhodnutím, které se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.“ 3)Příloha II se mění takto:

a)bod 1 písm. n) se nahrazuje tímto: „n) profily DNA stanovené z nekódující části DNA, fotografie a otisky prstů a v souvislosti s trestnými činy uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. j) videozáznamy a zvukové záznamy.“ b)v bodě 2 se písmeno f) nahrazuje tímto: „f) popis a druh trestných činů, které se týkají dotčené osoby, datum a místo jejich spáchání, jejich trestněprávní kvalifikace a v souvislosti s trestnými činy uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. j) informace týkající se trestné činnosti, včetně zvukových záznamů, videozáznamů, satelitních snímků a fotografií a stav jejich vyšetřování;“ Článek 2 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ „AGENTURY“ OBSAH 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 15 1.1.Název návrhu/podnětu15 1.2.Příslušné oblasti politik15 1.3.Návrh se týká 15 1.4.Cíle15 1.4.1.Obecné cíle 15 1.4.2.Specifické cíle 15

1.4.3.Očekávané výsledky a dopady16 1.4.4.Ukazatele výkonnosti16 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 16 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného časového harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu16 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.16 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti17 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji17 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků18 1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu19 1.7.Předpokládaný způsob řízení 19 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 20 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 20 2.2.Systémy řízení a kontroly 20 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie20 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění21 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) 21 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí21 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 22 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 22 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 23

3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 23 3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky [subjektu]25 3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje [subjektu]26 3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem 31 3.2.5.Příspěvky třetích stran 31 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy 32 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/1727, pokud jde o shromažďování, uchovávání a analýzu důkazů týkajících se genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů v Agentuře Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojustu) 1.2.Příslušné oblasti politik Oblast politiky: Spravedlnost a základní práva Činnost: Investice do lidí, sociální soudržnosti a hodnot 071007: Agentura Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust) 1.3.Tento návrh se týká ☑ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci 1.4.Cíle 1.4.1.Obecné cíle

Eurojust byl zřízen rozhodnutím Rady 2002/187/SVV jako mezivládní subjekt pro koordinaci vyšetřování a stíhání závažné přeshraniční trestné činnosti v Evropě i mimo ni. Lisabonská smlouva ukončila systém pilířů Evropské unie a harmonizovala prostor svobody, bezpečnosti a práva s acquis communautaire. Nařízením (EU) 2018/1727 (dále jen „nařízení o Eurojustu“) byl podle článku 85 SFEU zřízen nový právní rámec pro novou Agenturu Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust). Eurojust jako centrum Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech podporuje vnitrostátní orgány pověřené vyšetřováním a stíháním v souvislosti se závažnou trestnou činností, kterou je Eurojust příslušný řešit v souladu s nařízením o Eurojustu. Mezi trestné činy, které spadají do působnosti Eurojustu, patří mimo jiné genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny (souhrnně označované také jako „nejzávažnější mezinárodní zločiny“). Nedávné události spojené s ruskou invazí na Ukrajinu odhalily naléhavou potřebu umožnit Eurojustu shromažďovat, uchovávat a analyzovat důkazy týkající se genocidy, válečných zločinů a zločinů proti lidskosti a souvisejících trestných činů a poskytnout je příslušným vnitrostátním nebo mezinárodním orgánům. V této souvislosti je obecným cílem tohoto návrhu umožnit Eurojustu plnit tento dodatečný úkol zřízením dočasného automatizovaného zařízení pro správu a ukládání údajů mimo systém řízení případů. 1.4.2.Specifické cíle Specifický cíl vychází z výše uvedeného obecného cíle: Specifický cíl č. 1: Umožnit Eurojustu shromažďovat, uchovávat a analyzovat důkazy týkající se genocidy, válečných zločinů a zločinů proti lidskosti a souvisejících trestných činů a v případě potřeby a pokud je to vhodné umožnit jejich výměnu nebo je jinak poskytnout příslušným vnitrostátním a mezinárodním orgánům. 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Záměrem tohoto návrhu je umožnit Eurojustu shromažďovat, uchovávat, analyzovat a v případě potřeby a pokud je to vhodné, předávat důkazy o nejzávažnějších mezinárodních zločinech zřízením dočasného automatizovaného zařízení pro správu a ukládání údajů mimo systém řízení případů. 1.4.4.Ukazatele výkonnosti Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků. –množství informací zaslaných jednotlivci, členskými státy, třetími zeměmi, nevládními organizacemi a dalšími příslušnými subjekty, –počet trestních stíhání na základě důkazů uložených v systému, –počet informací zaslaných Eurojustem členským státům, –počet podpořených operativních případů. 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného časového harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Zahájení provádění tohoto legislativního podnětu vyžaduje technická a procedurální opatření na úrovni EU, jež by měla započít, jakmile revidovaný právní předpis vstoupí v platnost. Hlavní požadavky po vstupu návrhu v platnost jsou:

–Eurojust zavede nový systém, který umožní uchovávání a správu shromážděných důkazů. –Eurojust přijme důkazy od příslušných zúčastněných stran (tj. členských států, jednotlivců, třetích států, nevládních organizací...). –Eurojust umožní členským státům přístup k těmto důkazům, aby je mohly použít při vyšetřování a stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a souvisejících trestných činů. Vzhledem k naléhavé potřebě zajistit, aby Eurojust mohl plnit tyto úkoly již s ohledem na nejzávažnější mezinárodní zločiny, které mohou být spáchány v souvislosti se současnými nepřátelskými akcemi na Ukrajině, Eurojust zavede v roce 2022 databázi a zahájí shromažďování a správu důkazů již v roce 2022. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. Dne 24. února 2022 zahájilo Rusko vojenskou invazi na Ukrajinu. Existuje důvodné podezření, že na Ukrajině byly a jsou páchány válečné zločiny a zločiny proti lidskosti. Dne 2. března 2022 oznámil žalobce Mezinárodního trestního soudu, že zahájil vyšetřování situace na Ukrajině. Státní zastupitelství v několika členských státech i na Ukrajině rovněž zahájila vyšetřování nejzávažnějších mezinárodních zločinů, přičemž některá z nich podporuje a koordinuje Eurojust. Eurojust disponuje odbornými znalostmi a zkušenostmi, které mu umožňují podporovat vyšetřování a stíhání nejzávažnějších mezinárodních zločinů, mimo jiné tím, že usnadňuje činnost společných vyšetřovacích týmů (SVT), jako je například tým, který v souvislosti se současnými nepřátelskými akcemi zřídily některé členské státy a Ukrajina. Vnitrostátní orgány shromažďují důkazy o těchto nejzávažnějších mezinárodních zločinech, které mohly být na Ukrajině spáchány všemi stranami konfliktu. Vzhledem k probíhajícím nepřátelským akcím, nemohou být důkazy bezpečně ukládány na Ukrajině. Je nezbytné zřídit centrální úložiště, kde by mohly být uloženy důkazy shromážděné agenturami a orgány Unie, jakož i vnitrostátními a mezinárodními orgány nebo třetími stranami, jako jsou organizace občanské společnosti. Nařízení o Eurojustu sice stanoví, že Eurojust podporuje činnosti členských států při vyšetřování a stíhání závažné trestné činnosti, výslovně však neumožňuje, aby Eurojust v souvislosti s tímto účelem shromažďoval, uchovával a analyzoval důkazy. Komise tento návrh přijala po několika výměnách názorů – na dvoustranném základě nebo v rámci společných setkání – s Eurojustem a vnitrostátními orgány zapojenými do vyšetřování nejzávažnějších mezinárodních zločinů, jakož i s organizacemi občanské společnosti a dalšími subjekty Unie, jako je Poradní mise Evropské unie pro Ukrajinu. Všichni poukázali na potřebu centrálního uchovávání důkazů, jakož i na současná omezení systému řízení případů Eurojustu a jejich dopad na úlohu Eurojustu podporovat a posilovat koordinaci a spolupráci mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním v souvislosti s nejzávažnějšími mezinárodními zločiny, včetně těch, které mohou být spáchány v souvislosti se současnými nepřátelskými akcemi na Ukrajině. Tento návrh je nutný ke zřízení automatizovaného zařízení pro správu a ukládání údajů v rámci EU, které by umožňovalo shromažďovat, uchovávat a analyzovat důkazy řádným způsobem v souladu s právem, jenž by vnitrostátním orgánům umožnil stíhat genocidu, zločiny proti lidskosti, válečné zločiny a související trestné činy. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Návrh vychází z potřeby koordinovat justiční reakci na nejzávažnější mezinárodní zločiny a zabránit beztrestnosti pachatelů těchto zločinů. Evropa se potýká s proměnlivým bezpečnostním prostředím. Mezinárodní krize měly vždy dopad na evropský způsob života i na základní práva jednotlivců. Zločiny jako genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny patří do kategorie velmi závažných zločinů a jejich pachatelé by neměli zůstat nepotrestáni. Soudnictví je založeno na zásadách právního státu a není málo případů, kdy pachatel trestného činu unikl spravedlnosti v důsledku nezákonného postupu při shromažďování důkazů nebo nakládání s nimi. Cílem tohoto návrhu je zřídit jasný rámec pro boj proti této beztrestnosti. 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji Posílení justiční spolupráce v trestních věcech je zásadní součástí vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Toto naléhavé řešení je nutné proto, aby Eurojust mohl vykonávat výše uvedené nové úkoly již v souvislosti se současnými mimořádnými okolnostmi souvisejícími s probíhajícími nepřátelskými akcemi na Ukrajině. Jakmile bude návrh na změnu nařízení o Eurojustu, pokud jde o výměnu údajů o případech terorismu, schválen, bude možné nové automatizované zařízení pro správu a ukládání údajů začlenit do nového systému řízení případů. Sdělení Komise o strategii bezpečnostní unie EU, zveřejněné v červenci 2020, zdůraznilo souvislost mezi vnitřní a vnější bezpečností a význam spolupráce pro účinnou ochranu práv občanů. Tento návrh je jasný příklad toho, jak zařízení pro správu a ukládání je potřebné pro ochranu jednoho z nejdůležitějších práv občanů, práva na život. 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků Od vstupu nařízení o Eurojustu v platnost je patrný trend nárůstu toků údajů agentury a poptávky po jejích službách. Komise si je vědoma finančních omezení Eurojustu a důsledků této naléhavé žádosti na zdroje v důsledku ruské agrese na Ukrajině.

Tento návrh zavede do nařízení o Eurojustu nové omezené úkoly, jejichž cílem je přizpůsobit Eurojust digitálnímu věku a umožnit mu plnit jeho významnější úlohu předpokládanou v nařízení o Eurojustu při podpoře a posilování koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány vyšetřujícími a stíhajícími závažnou trestnou činnost, včetně válečných zločinů, genocidy a zločinů proti lidskosti. Tento návrh nebude možné provést bez nezbytného finančního a personálního posílení. Odhad nákladů činí 15,705 milionu EUR, které budou financovány z rezervy v rámci okruhu 2b víceletého finančního rámce. 1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu ◻ časově omezená doba trvání –◻ návrh/podnět s platností od [DD.MM.]RRRR do [DD.MM.]RRRR –◻ finanční dopad od RRRR do RRRR ☑ časově neomezená doba trvání –provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob řízení ◻ přímé řízení Komisí prostřednictvím –◻ výkonných agentur ◻ sdílené řízení s členskými státy ☑ nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: ◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), ◻EIB a Evropský investiční fond, ☑ subjekty uvedené v článcích 70 a 71, ◻ veřejnoprávní subjekty, ◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, ◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. Poznámky Údaje o finančních a lidských zdrojích zahrnují předpokládanou celkovou částku na technickou realizaci automatizovaného zařízení pro správu a ukládání dat a operativní náklady spojené s některými případy, které s ním mohou být spojeny. 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Monitorování a hodnocení provádění digitalizace výměny údajů agentury bude důležité pro zajištění účinnosti Eurojustu. Sledování a podávání zpráv o návrhu se bude řídit zásadami uvedenými v nařízení o Eurojustu a v souladu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám. Kromě horizontálních obecných pravidel pro řízení agentur musí Eurojust zejména každoročně zasílat Komisi, Evropskému parlamentu a Radě jednotný programový dokument obsahující víceleté a roční pracovní programy a plánování zdrojů. V jednotném programovém dokumentu jsou stanoveny cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti pro účely sledování plnění cílů a výsledků. Eurojust o své práci podává také podrobné výroční zprávy. Eurojust tuto výroční zprávu předává Parlamentu, Radě a vnitrostátním parlamentům Kromě toho Eurojust informuje Parlament a vnitrostátní parlamenty o pracovních ujednáních uzavřených se třetími stranami. Komise zadá externí nezávislé hodnocení provádění nařízení a činností Eurojustu do 13. prosince 2024 a poté každých pět let s cílem vyhodnotit provádění a dopad nařízení a účinnost a účelnost Eurojustu (čl. 69 odst. 1 nařízení o Eurojustu). 2.2.Systémy řízení a kontroly 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie Vzhledem k tomu, že návrh má dopady na roční příspěvek EU pro Eurojust, bude rozpočet EU prováděn prostřednictvím nepřímého řízení. Podle zásady řádného finančního řízení je rozpočet Eurojustu prováděn v souladu s účinnou a účelnou vnitřní kontrolou. Pokud jde o následné kontroly, na Eurojust jako decentralizovanou agenturu se vztahují zejména: –interní audit prováděný útvarem interního auditu Komise, –roční zprávy Účetního dvora s uvedením prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, –roční absolutorium udělené Evropským parlamentem, –případná šetření prováděná úřadem OLAF, aby bylo zejména zajištěno, že se zdroje přidělené agenturám využívají, –a konečně, další vrstvu kontroly a odpovědnosti zajišťuje u Eurojustu evropský veřejný ochránce práv.

2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění V této fázi nebyla zjištěna žádná konkrétní rizika v oblasti řídicích a kontrolních systémů. Eurojust podléhá správním kontrolám včetně rozpočtové kontroly, interního auditu, výročních zpráv Evropského účetního dvora a každoročního udělování absolutoria za plnění rozpočtu EU, jak je uvedeno výše. 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) Poměr „náklady na kontroly / platba souvisejících spravovaných finančních prostředků“ oznamuje Komise. Výroční zpráva o činnosti GŘ pro spravedlnost a spotřebitele za rok 2021 uvádí 0,53% pro tento poměr ve vztahu k subjektům pověřeným nepřímým řízením a decentralizovaným agenturám, včetně Eurojustu. Evropský účetní dvůr potvrdil legalitu a správnost roční účetní závěrky Eurojustu za rok 2020, což znamená, že chybovost byla pod 2 %. Nic nenasvědčuje tomu, že by v následujících letech mělo dojít ke zhoršení chybovosti. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům. Opatření týkající se boje proti podvodům, korupci a dalším protiprávním činnostem jsou mimo jiné uvedena v článku 75 nařízení o Eurojustu. Eurojust se zejména podílí na činnostech Evropského úřadu pro boj proti podvodům a neprodleně informuje Komisi o případech domnělých podvodů a jiných finančních nesrovnalostí. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky ·Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh výdajů Příspěvek Číslo

RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 2b 071007 RP/NRP NE NE ANO NE ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh výdajů Příspěvek Číslo

RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení [XX.YY.YY.YY] ANO/NE ANO/NE ANO/NE ANO/NE 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce Číslo Okruh 2b b – Investice do lidí, sociální soudržnosti a hodnot

Eurojust Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Hlava 1: Výdaje na zaměstnance Závazky 1) 1,081 2,204 2,248 2,293 2,339 2,386 12,551 Platby 2) 1,081 2,204 2,248 2,293 2,339 2,386 12,551 Hlava 2: Výdaje na infrastrukturu a provoz Závazky (1a) Platby (2a) Hlava 3: Operační výdaje Závazky (3a) 0,500 0,510 0,520 0,530 0,541 0,552 3,154 Platby (3b) 0,500 0,510 0,520 0,530 0,541 0,552 3,154 Prostředky CELKEM

pro Eurojust Závazky =1+1a +3a 1,581 2,714 2,769 2,824 2,880 2,938 15,705 Platby =2+2a +3b 1,581 2,714 2,769 2,824 2,880 2,938 15,705

















Okruh víceletého finančního

rámce 7 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM GŘ: <…….> • Lidské zdroje • Ostatní správní výdaje CELKEM GŘ <…….> Prostředky Prostředky CELKEM

z OKRUHU 7

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem) v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Prostředky CELKEM

z OKRUHŮ 1 až 7

víceletého finančního rámce Závazky 1,581 2,714 2,769 2,824 2,880 2,938 15,705 Platby 1,581 2,714 2,769 2,824 2,880 2,938 15,705 3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky [subjektu] –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. –☑ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Druh Průměrné náklady Ne Náklady Ne Náklady Ne Náklady Ne Náklady Ne Náklady Ne Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL č. 1… Umožnit Eurojustu ukládat, analyzovat a uchovávat důkazy v souvislosti s genocidou, válečnými zločiny a zločiny proti lidskosti a souvisejícími trestnými činy Výstup Ukládání, analýza a uchovávání důkazů 1,581 2,714 2,769 2,824 2,880 2,938 15,705 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 NÁKLADY CELKEM 1,581 2,714 2,769 2,824 2,880 2,938 15,705 3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje [subjektu] 3.2.3.1.Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –☑ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Dočasní zaměstnanci (třídy AD) 0,785 1,601 1,633 1,666 1,699 1,733 9,119 Dočasní zaměstnanci (třídy AST) 0,079 0,160 0,163 0,167 0,170 0,173 0,912 Smluvní zaměstnanci 0,085 0,173 0,177 0,180 0,184 0,188 0,987 Vyslaní národní odborníci 0,132 0,269 0,275 0,280 0,286 0,291 1,533 CELKEM 1,081 2,204 2,248 2,293 2,339 2,386 12,551 Požadavky na zaměstnance (FTE): Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Dočasní zaměstnanci (třídy AD) 10 10 10 10 10 10 10 Dočasní zaměstnanci (třídy AST) 1 1 1 1 1 1 1 Smluvní zaměstnanci 2 2 2 2 2 2 2 Vyslaní národní odborníci 3 3 3 3 3 3 3 CELKEM 16 16 16 16 16 16 16 Nábor je plánován na data v polovině roku 2022. Nebyly učiněny žádné předpoklady, pokud jde o korekční koeficient platný pro Nizozemsko, a pouze případné zvýšení o 2 % ohledně indexace platů. Podrobnosti o zvýšení počtu zaměstnanců: Specifický cíl Další zaměstnanci Specifický cíl čl. 1: Umožnit Eurojustu ukládat, analyzovat a uchovávat důkazy v souvislosti s genocidou, válečnými zločiny a zločiny proti lidskosti a souvisejícími trestnými činy. 3* Odborníci v oblasti justiční spolupráce jsou potřební k zajištění zázemí pro trestní stíhání a přímého vhledu do příslušného justičního systému (systémů) a standardů přípustnosti důkazů. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +3 3* Právníci-lingvisti jsou potřební k zajištění příslušných jazykových znalostí pro podporu překladů a analýzy údajů. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +3 3* Analytici jsou potřební ke správě očekávaného velkého objemu údajů, podpoře vytěžování údajů a strukturování informací z výpovědí svědků a obětí. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +3 2* Právní odborníci jsou potřební pro zajištění odborné znalosti v oblasti nejzávažnějších mezinárodních zločinů a vymáhání majetku. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +2 2* Bezpečnostní pracovníci v oblasti IKT jsou potřební k řízení a zmírňování rizika kybernetických útoků. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +2 1* Styčný pracovník pro Mezinárodní trestní soud je potřebný pro koordinaci vztahů a operací s Mezinárodním trestním soudem. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +1 1* Styčný pracovník pro organizace občanské společnosti je potřebný pro koordinaci vztahu a operací s organizacemi občanské společnosti. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +1 1* Administrativní pracovník je potřebný ke správě všech administrativních podpůrných úkolů. Odhad potřebného počtu zaměstnanců na plný úvazek – počet dalších zaměstnanců na plný úvazek najatých za rok (nekumulativní): 2022: +1 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů mateřského GŘ –☑ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –◻ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na jedno desetinné místo)

Rok

N Rok

N+1 Rok N+2 Rok N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ·Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 20 01 02 01 a 20 01 02 02 (v ústředí a v zastoupeních Komise) 20 01 02 03 (při delegacích) 01 01 01 01 (v nepřímém výzkumu) 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) 20 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) 20 02 03 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) Rozpočtové položky (upřesněte) – v sídle

– při delegacích 01 01 01 02 (SZ, VNO, ZAP – v nepřímém výzkumu) 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP – v přímém výzkumu) Jiné rozpočtové položky (upřesněte) CELKEM Potřebné lidské zdroje budou pokryty zaměstnanci GŘ, kteří jsou již přiděleni k řízení akce a/nebo byli v rámci GŘ přeřazeni, případně spolu s dodatečnými prostředky, které mohou být řídícímu GŘ přiděleny v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Externí zaměstnanci Popis výpočtu nákladů na jednotky FTE by měl být zahrnut v příloze V oddíle 3. 3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem –◻ Návrh/podnět je slučitelný se stávajícím víceletým finančním rámcem. –☑ Návrh/podnět bude zahrnovat přeprogramování příslušného okruhu ve víceletém finančním rámci. Návrh vyžaduje použití nepřiděleného rozpětí v rámci okruhu 2b VFR takto: Na BL 07.1007 – Eurojust – v roce 2022: 1,581 milionu EUR, v roce 2023: 2,714 milionu EUR, v roce 2024: 2,769 milionu EUR, v roce 2025: 2,824 milionu EUR, v roce 2026: 2,880 milionu EUR, v roce 2027: 2,938 milionu EUR. –◻ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo revizi víceletého finančního rámce. Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. 3.2.5.Příspěvky třetích stran –☑ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt Spolufinancované prostředky CELKEM



3.3.Odhadovaný dopad na příjmy –☑ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.