Sdělení komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Rychlý přístup služeb bezdrátové elektronické komunikace ke spektru prostřednictvím větší pružnosti /* KOM/2007/0050 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 8.2.2007 KOM(2007) 50 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ RYCHLÝ PŘÍSTUP SLUŽEB BEZDRÁTOVÉ ELEKTRONICKÉ KOMUNIKACE KE SPEKTRU PROSTŘEDNICTVÍM VĚTŠÍ PRUŽNOSTI SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ RYCHLÝ PŘÍSTUP SLUŽEB BEZDRÁTOVÉ ELEKTRONICKÉ KOMUNIKACE KE SPEKTRU PROSTŘEDNICTVÍM VĚTŠÍ PRUŽNOSTI(Text s významem pro EHP) OBSAH 1. Úvod 4 2. Navrhovaný přístup 5 3. Odůvodnění 6 3.1. Politické a hospodářské souvislosti 6 3.2. Potřeba změny: současné problémy vyžadují změnu stávajícího stavu 7 4. Jak vytvořit podmínky 7 4.1. Určení dostatečného rozsahu spektra pro pružné využívání 7 4.2. Cesta k jednotnému povolovacímu režimu 8 4.3. Větší spolupráce účastníků odvětví 8 5. Opatření 9 6. Závěr 10 SHRNUTÍ Využití inovativních bezdrátových služeb a technologií je stále více brzděno vyhrazením určitých kmitočtových pásem spektra pro úzce definované služby a nepružnými podmínky pro využívání, které využívání spektra zbytečně omezují. Zpružnění využívání spektra umožňuje jeho uživatelům přijímat včasná obchodní rozhodnutí orientovaná tržně. Současný předpisový rámec EU pro elektronické komunikace již uznává význam konvergence technologií a služeb na trhu a zdůrazňuje potřebu prostředí orientovaného na hospodářskouá soutěž a inovace. Nicméně panuje stále větší shoda, že jsou nezbytná další zlepšení politiky pro spektrum a že práce musí začít co nejdříve. Komise v současnosti provádí přezkum předpisového rámce, jehož hlavním tématem je zavedení nového přístupu pro správu spektra[1]. Předpisový rámec aktualizovaný po tomto přezkumu však vstoupí v platnost až v roce 2010. Smyslem tohoto sdělení je proto definovat praktické kroky potřebné pro vytvoření podmínek pro pružnější správu spektra v pásmech s individuálními právy na využívání do roku 2010, pro něž přezkum rámce elektronické komunikace navrhne právní základ. Opatření navrhovaná v tomto sdělení na základě současného předpisového rámce budou zároveň zahrnovat případy, které urychleně vyžadují pružnější přístup k využívání spektra. Sdělení nezahrnuje zpružnění prostřednictvím zvýšení počtu bezlicenčních pásem, kterým se budou zabývat pozdější sdělení. Zamezení rušení stále zůstává klíčovým prvkem správy spektra, ale způsob, jak jej dosáhnout, se díky technologickému pokroku změnil. Tento pokrok znamená, že tradiční přístup ke správě spektra by měl být nahrazen pružnějším, který při využívání spektra podporuje nejen technickou, ale i ekonomickou efektivitu. Zajištění okamžité dostupnosti rádiového spektra a zabezpečení jeho efektivního využívání jsou klíčovými prostředky k povzbuzení soutěže, zachování inovace a růstu a vytváření pracovních míst. Uvolnění vysílacího výkonu rádiového spektra ke stimulaci investic do inovace a ke zvýšení produktivity může podíl informačních a komunikačních technologií (ICT) na obnovené lisabonské strategii EU k podpoře růstu a vzniku pracovních míst ještě více zefektivnit. Na spektru je při zajišťování služeb elektronické komunikace závislá významná a dynamická část evropského průmyslu. Podle odhadu získaného extrapolací dostupných dat by celkový obrat tohoto odvětví za rok 2006 dosáhl 240 až 260 miliard EUR. Očekává se, že tržně orientovaná správa spektra, společně s pružností práv k využívání spektra, přinesou v rámci celé Evropy čistý zisk 8 až 9 miliard EUR ročně. Pružnost ve využívání spektra neznamená nesourodost národních přístupů, ale podporu odvětví při dosahování dobrovolné harmonizace tam, kde je to možné. Koordinace Společenství při dosahování cílů vnitřního trhu a zamezení rádiového rušení má zásadní význam a rozměr EU zabezpečuje jednotnou identifikaci pásem, pro něž platí pružnost a společně dohodnuté minimální nezbytné podmínky. Koordinované úsilí o umožnění pružnějšího využívání spektra by navíc mohlo snížit náklady na získání přístupu ke spektru díky omezení zbytečných právních překážek a odstranění nedostatku spektra. To je nejen v souladu se zásadami zlepšení právní úpravy, ale umožňuje také věnovat ušetřené prostředky na inovaci. Zavedení pružnější správy spektra v postupných krocích, v rámci přípravy na nový přístup, vyžaduje: - určení příslušných pásem spektra, u nichž je možné uvolnit regulativní omezení, a tím zavést větší konkurenci, včetně konkurence mezi různými rádiovými infrastrukturami. Pro tento účel je nezbytné vzít v úvahu dostatečný objem spektra, který by všem účastníkům trhu poskytl příležitosti k obchodním výměnám a přístupu. Sdělení jako první krok navrhuje soubor pásem, tvořící celkem 1350 MHz, u nichž by se měla řádným postupem přezkoumat současná zákonná omezení s ohledem na možnost pružnějšího využívání. Tato pásma se dnes používají pro odvětví vysílání, mobilních sítí a informačních technologií (IT) a - schválení souboru přiměřených práv a povolovacích podmínek v rámci Společenství, které by měly platit pro vybraná pásma spektra. Ty by měly být nezbytným minimem pro umožnění pružného a efektivního využívání bez vzniku nežádoucího rušení. Tyto povolovací podmínky budou sloužit rovněž jako reference pro usnadnění postupné úpravy stávajících práv v dotčených pásmech, která získali operátoři na základě předchozích vnitrostátních pravidel (takzvaná „historická“ práva). Určité specifické případy zřejmě vyžadují okamžité řešení a budou se řešit přednostně. Některé již v současnosti zjevné případy jsou: - přezkoumání platnosti směrnice o GSM[2] s cílem umožnit operátorům zavést nové, efektivnější a inovativní technologie v rámci pásma 900 MHz, jako je UMTS; toto pásmo se bude řešit společně s ostatními pásmy[3] s cílem dosáhnout jednotného a vyváženého řešení a - uplatnění nového přístupu ke kmitočtům, které jsou uvolněny v důsledku technicky efektivnějšího využívání spektra díky zavedení digitálního vysílání (takzvaná „digitální dividenda“). Větší pravomoci držitelů oprávnění ke spektru při využívání oprávnění ke spektru bude vyžadovat aktivní přístup účastníků trhu. To znamená: - uznání jejich větší odpovědnosti v pružném prostředí, pokud jde o zamezení vzniku rušení a poskytování bezproblémových služeb spotřebitelům, a - zajištění dialogu mezi účastníky trhu doposud oddělených průmyslových odvětví, tj. mezi vysíláním, mobilními komunikacemi a odvětvím informačních technologií, a to s pomocí Evropské komise. 1. ÚVOD Během posledních dvou let Komise úzce spolupracovala s členskými státy na strategické úrovni, aby zajistila, že pokrok související se stále větší a rozvíjející se pestrostí technologií bezdrátové komunikace je v souladu s celkovým politickým cílem rozvoje vnitřního trhu EU a evropské konkurenceschopnosti. Jako klíčový cíl bylo určeno zajištění právního prostředí příznivého pro inovace, které usnadňuje novým technologiím rychlý přístup ke spektru a umožňuje poskytování široké palety bezdrátových služeb. Důležitého milníku bylo dosaženo v listopadu 2005, kdy Skupina pro politiku rádiového spektra ( Radio Spectrum Policy Group - RSPG) přijala konsensuální stanovisko o směru budoucí politiky v této oblasti[4]. Toto stanovisko podporuje pružnější přístup ke správě spektra, včetně dlouhodobých politických cílů, které budou zohledněny při průběžném přezkumu rámce elektronické komunikace, který podle předpokladů vstoupí v platnost v roce 2010. Toto sdělení bere v úvahu stanovisko RSPG a zkoumá, jak lze jeho politická doporučení zavést postupně, avšak bez zdržení, do praxe. Zdůrazňuje praktické kroky potřebné od nynějška do roku 2010 k tomu, aby se vytvořily podmínky pro pružnější správu spektra, pro niž přezkum rámce elektronické komunikace EU navrhne právní základ a metodiku pro řešení individuálních případů, které vyžadují neodkladný zásah. 2. NAVRHOVANÝ PřÍSTUP Navrhuje se, aby byl od nynějška pravidlem pružný, neomezující přístup k použití rádiových zdrojů pro služby elektronické komunikace, který umožňuje uživatelům spektra zvolit si služby a technologii, a to místo omezujícího přístupu, který se v současnosti stále často uplatňuje. Opatření, která se odchylují od nového přístupu, lze nadále přijímat, ale musí být řádně odůvodněná (např. z důvodů veřejného pořádku a bezpečnosti) a musí se zohledňovat jejich vliv na inovaci, hospodářskou soutěž, investice a sociální hodnotu. Kromě toho, v oblasti působnosti „služeb elektronické komunikace“, jak jsou definovány v rámcové směrnici, musí být odstraněno výhradní využívání určité služby, například mobilních komunikací nebo vysílání. To nevylučuje povinnost poskytovat určitou službu v rámci určitého kmitočtového pásma. Pružný přístup musí plně zohlednit potřebu zamezit nežádoucímu rušení z důvodu ochrany současných a budoucích aplikací a nesmí ve svém důsledku vést k roztříštění trhu EU s výrobky. Bylo by možné toho dosáhnout prostřednictvím „obecných“ omezení užívání[5], ale nikoliv prostřednictvím určení jedné nebo několika technologií s výhradními právy na využívání určitých kmitočtových pásem, neboť by tím byla porušena zásada technologické neutrality. Opatření, jako jsou spektrální plány a spektrální masky, schválená na úrovni Společenství, kromě toho, že pomáhají zamezit vzniku nežádoucího rušení, přispívají také k ustavení jednotného trhu a usnadnění přeshraniční koordinace. Společné podmínky v celé Evropě platí i nadále a při jejich formulování méně omezujícím způsobem se jejich koordinace a jednotné uplatňování v EU stává stále důležitějším. Společné, méně omezující podmínky, otevírají více obchodních příležitostí v celém Společenství. Usnadnění ekonomické efektivity prostřednictvím větší pružnosti je slučitelné s pravidly jednotného trhu, a to za předpokladu, že členské státy se dohodnou na koordinaci povolovacích režimů v rámci Společenství[6] (viz odstavec 4.2), a účastníci odvětví budou odhodláni spolupracovat s cílem dosáhnout interoperability služeb a úspor z rozsahu (viz odstavec 4.3). 3. ODůVODNěNÍ Přechod na větší pružnost by naplnil potřeby trhu v odvětví bezdrátové komunikace, kde stále vyšší počet bezdrátových technologií slouží rostoucímu počtu konvergentních služeb. Pružná správa spektra je proto klíčovým prvkem umožňujícím investice do inovace a usnadňujícím vstup novým účastníkům na trh v konkurenčním prostředí. Pružnost a usnadnění vstupu na trh jsou hlavními požadavky pro to, aby informační a komunikační technologie v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií pomáhaly růstu a tvorbě nových pracovních příležitostí,. 3.1. Politické a hospodářské souvislosti Služby bezdrátové komunikace již v celém světě využívá přes 2 miliardy spotřebitelů, které proto bezpochyby lákají nové možnosti, které společně přinášejí video, hlas a data. Na tomto zavedeném globálním trhu spotřebitelé vyžadují a hospodářská soutěž stimuluje investice a inovace. Rámec pro elektronickou komunikaci[7] a iniciativa i2010[8] povzbuzují soutěž, a to i na úrovni infrastruktury. V případě bezdrátové elektronické komunikace je vstup na trh úzce svázán se snadným přístupem operátorů sítě ke spektru a jejich upřednostňovanými technologiemi. Bezdrátové technologie jsou důležitým prostředkem, jak přinést širokopásmové připojení do vzdálených venkovských oblastí Evropy, a tím překonat „digitální propast“[9]. Podle místních podmínek mohou pro překlenutí propasti v širokopásmovém připojení existovat různá technologická řešení. Spotřebitelé a místní orgány budou muset přijmout rozhodnutí na základě ekonomických zásad a potřeb; tyto volby by neměly být a priori omezovány regulativními omezeními, které by upřednostňovaly jednu bezdrátovou technologii před jinou. Možnost změnit využívání spektra, která je usnadněna pružným přístupem ke správě spektra, je nezbytnou podmínkou pro to, aby tržně orientovaná správa spektra rozvinula svůj plný potenciál růstu. Provedené průzkumy[10] odhadují v rámci Evropy čistý zisk ve výši 8 až 9 miliard EUR ročně, pokud budou do společného režimu obchodování se spektrem začleněna práva pružného využívání spektra. Podle odhadu získaného extrapolací dostupných dat by celkový obrat evropského odvětví závislého na spektru pro poskytování služeb elektronických komunikací za rok 2006 dosáhl 240–260 miliard EUR. 3.2. Potřeba změny: současné problémy vyžadují změnu stávajícího stavu Konvergence služeb nabízených spotřebitelům ovlivňuje využívání spektra pro vysílání, mobilní komunikace a bezdrátové širokopásmové služby. Spektrum používané pro tyto účely je stále rozděleno na samostatná pásma, zejména z historických důvodů. Možnost nabízet kombinaci vysílání, mobilních a širokopásmových služeb (tzv. nabídka „triple play“) v bezdrátovém prostředí by mohla být zbrzděna, pokud by se s operátory sítě nezacházelo rovně, pokud jde o jejich přístup ke specifickým pásmům spektra a povolovací podmínky, kterým podléhají. Problémy z praxe, které vyžadují urychlené řešení, zdůraznily potřebu přechodu k pružnější správě spektra: - Současní a noví operátoři, kteří si přejí zavádět odlišné technologie (např. UMTS a WiMAX), chtějí využívat pásmo 2,6 GHz (dostupné v roce 2008), které je předmětem mimořádného zájmu pro mobilní komunikace a bezdrátový přístup k internetu. Pro toto pásmo v současnosti chybí koordinovaný přístup Společenství, který musí být jasný, přiměřený a připravený na situaci v budoucnu. - Stávající operátoři mobilních sítí druhé generace chtějí rozšířit své současné využívání pásma 900 MHz v současnosti upravené směrnicí o GSM. Směrnice v uplynulých dvou desetiletích sloužila dobře všem , ale její užitečnost se nyní zpochybňuje, protože je nyní technicky proveditelné zavedení nových služeb využívajících mobilní služby třetí generace. - Stávající a noví operátoři se zajímají o využití pásma 470 až 862 MHz nyní používaného pro vysílání, zejména o „digitální dividendu“ uvolněnou přechodem z analogového na digitální vysílání (které využívá užší rozsah spektra). Tyto kmitočty jsou velmi zajímavé pro nové služby, jako jsou mobilní televize, a pro rozšíření dosahu všech typů služeb elektronické komunikace do venkovských oblastí. Tyto případy se musí řešit co nejdříve, aby bylo možné zajistit inovaci, investice a dynamické odvětví elektronické komunikace. Nabízejí rovněž příležitost postupně zavádět nový přístup k pružnému využívání spektra. 4. JAK VYTVOřIT PODMÍNKY 4.1. Určení dostatečného rozsahu spektra pro pružné využívání Diskuse o jednotných, jednotlivých kmitočtových pásmech svázaných se specifickým využitím, jako je vysílání, mobilní komunikace nebo širokopásmový přístup, stále více vedou k problémům, neboť nejsou řešeny příležitosti vyvstávající v alternativních kmitočtových pásmech. Kolektivní určení nebo svázání kmitočtových pásem do podoby balíku může zajistit, že spektrální zdroje všech odvětví budou považovány za společný zdroj, což díky větší pružnosti otevře nové příležitosti na soutěžním základě pro všechna odvětví. Evropa se musí zbavit chaosu v oblasti spektra, způsobeného historickými zásadami a pravidly a namísto toho usilovat o kolektivní řešení výhodné pro všechna odvětví. Řešení na bázi „balíků“ navíc může zajistit přiměřené zacházení se všemi odvětvími. Koncepci pružnosti lze v zásadě uplatnit na široký rozsah kmitočtových pásem a členské státy jsou k tomuto povzbuzovány. Nicméně je nezbytné zaměřit se na počáteční soubor pásem, aby mohlo být dosaženo praktických výsledků během příštích několika let a řešeny současné problémy. V roce 2007 Komise s pomocí Výboru pro rádiové spektrum ( Radio Spectrum Committee - RSC) a Komunikačního výboru ( Communications Committee - COCOM) důkladně prošetří balík kmitočtových pásem používaný v odvětvích vysílání, mobilní komunikace a informačních technologií (viz příloha) z hlediska úplného nebo částečného zavedení pružnosti. 4.2. Cesta k jednotnému povolovacímu režimu Z důvodu jednotného trhu, konvergence a globalizace je stále důležitější, aby se členské státy dohodly na vzájemně slučitelných nebo společných povolovacích režimech pro rádiové spektrum, včetně časového vymezení, metodiky a podmínek souvisejících s právy na využívání spektra. Současné rozdíly povolovacích podmínek pro specifická pásma uvedená v příloze stále více narušují hospodářskou soutěž. Omezení spojená s právy na využívání by měla být omezena pouze na to, co je nezbytné a postačující pro efektivní využívání s jednotným zavedením v rámci Společenství pro všechna pásma uvedená v příloze. Hlavní otázka zní: jaké rozdíly jsou stále odůvodněné v konvergujícím prostředí, kde se zvyšuje konkurence mezi sítěmi pro vysílání, mobilní komunikace a širokopásmové bezdrátové připojení? Komise a RSC s pomocí COCOM a CEPT prošetřují současné podmínky, které platí pro práva na využívání spektra v rámci výše popsaného balíku pásem. Účelem je dohodnout se na společných a co nejméně omezujících podmínkách spojených s právy na využívání[11]. Na základě současného předpisového rámce pro elektronickou komunikaci by měly být prostřednictvím doporučení Komise[12] , které by mělo být dokončeno v roce 2007, zavedeny dohodnuté pokyny pro jednotně uplatňované povolovací podmínky. Toto doporučení bude usilovat o zpružnění správy spektra jako prostředek k uplatňování nového přístupu ke správě spektra navrhovaného Komisí v souvislosti s přezkumem rámce. Minimální technické podmínky využívání pásem budou stanoveny prostřednictvím technických zaváděcích opatření přijatých v rámci rozhodnutí o rádiovém spektru[13] a harmonizovaných norem přijatých v rámci směrnice R&TTE v zájmu usnadnění jednotného trhu, zamezení vzniku rušení, přeshraniční koordinace a ochrany zdraví. 4.3. Větší spolupráce účastníků odvětví Zpružnění využívání spektra dává uživatelům spektra možnost volby. Od účastníků trhu zároveň vyžaduje, aby přijali odpovědnost za vytváření bezproblémového prostředí služeb pro spotřebitele. Spolupráce všech účastníků má zásadní význam pro nalezení jednotného řešení pro kmitočtová pásma ovlivněná konvergencí v digitální oblasti. Jako výchozí bod by mělo odvětví v pružném prostředí na pozadí „lehkého vedení“ regulativních pokynů podporovat interoperabilitu služeb stejně jako harmonizaci spektra za účelem úspor z rozsahu. Komise monitoruje vývoj a poznamenává, že zatím zřejmě není nutné předepisovat určité technologie[14], neboť proces normalizace[15] iniciuje odvětví v souladu s pravomocemi pro správu spektra, o nichž se na základě mandátu Komise diskutuje v CEPT. Komise podporuje rozvoj otevřených norem pro bezdrátové technologie v zájmu usnadnění interoperability a bezproblémových služeb. Má za to, že pro trh je v současnosti nejlepší nadále se spoléhat na dobrovolné normalizační iniciativy vedené odvětvím. 5. OPATřENÍ S ohledem na balík kmitočtových pásem uvedený v příloze, následující opatření zajistí postupné zavádění nového přístupu. Členské státy se žádají o neprodlené vyjasnění stávajících povolovacích podmínek (technických a netechnických) a o odstranění omezujících podmínek, kdekoli je to možné v zájmu usnadnění pružnosti, rychlého přístupu ke spektru a hospodářské soutěže, a to i v oblasti rádiové infrastruktury. V pásmech, která jsou určena k pružnému využívání, budou prostřednictvím doporučení Komise na konci roku 2007 stanoveny společné a minimální nezbytné podmínky spojené s právy na využívání. Evropská komise využije současné mechanismy k důkladnému prošetření a návrhu praktických zaváděcích opatření v rámci balíku pásem, zejména pokud jde o případy čekající na neprodlené vyřešení a s ohledem na zavedení přístupu pružnější správy spektra v celé Evropě. V této souvislosti Komise přezkoumá platnost směrnice o GSM a bude usilovat o společný evropský přístup k pásmu 2,6 GHz v zájmu nalezení přiměřeného a jednotného řešení pro tato dvě pásma, při zohlednění potřeby rozvoje nových inovativních technologií a služeb v městských i venkovských oblastech. Normalizační organizace, zejména ETSI, budou pověřeny vypracováním odpovídajících harmonizačních norem pro zařízení pracující v pružných pásmech, aby bylo zajištěno, že nebude docházet k rušení. Odvětví se vyzývá k výměně stanovisek a k nalezení osvědčených postupů pro otázky spektra, a to na základě pružného rámce pro využívání spektra, které nadále zajistí zamezení vzniku rušení a interoperabilitu pro spotřebitele. Výchozí bod, pokud jde o příslušná kmitočtová pásma, je stanoven v příloze. Tato pásma mají využití ve všech třech odvětvích, která se vyzývají k aktivnímu zapojení do navrhovaného dialogu. Komise je připravena tento proces podporovat. 6. ZÁVěR Pružnost při využívání spektra, zavedená prostřednictvím přístupu k vydávání práv na využívání, který je nestranný z hlediska technologie a služby, je předpokladem pro využití schopnosti odvětví bezdrátové elektronické komunikace inovovat a poskytovat nové a diverzifikované služby. Může značně přispět k zesílení hospodářského růstu a konkurenceschopnosti Evropy. Zavedení tohoto přístupu bude vyžadovat počáteční regulativní předpisy, které by za základní přístup přijaly nestrannost z hlediska technologie a služby. Technická omezení obecné povahy budou platit i nadále jako prostředek proti vzniku nežádoucího rušení. Pro definování těchto zásadních technických parametrů se využijí vhodná opatření Společenství. Pružnější přístup ke správě spektra tvoří součást přezkumu předpisového rámce EU pro elektronickou komunikaci, který vstoupí v platnost až v roce 2010. Mezitím bude postupně zaváděn nový přístup ke správě spektra, a to na základě stávajících předpisů. Komise zamýšlí předložit v roce 2007 doporučení, které stanoví pokyny pro povolovací podmínky pro první soubor pásem, u nichž se má uplatnit pružné užívání. Všem zúčastněným stranám to umožní řešit specifické otázky, které již v této fázi volají po svém řešení. Pružné využívání kmitočtového spektra dovoluje účastníkům trhu přijímat vlastní rozhodnutí, znamená pro ně ale také větší odpovědnost za zajištění bezproblémových a interoperabilních komunikačních systémů. Komise je odhodlána za tímto účelem aktivně napomáhat spolupráci mezi účastníky trhu. PřÍLOHA Počáteční soubor kmitočtových pásem, které jsou předmětem prošetřování za účelem zavedení větší pružnosti (celkem 1350 MHz) - 470–862 MHz: pásmo se v současnosti využívá pro vysílání, ale vznikají problémy kvůli digitální dividendě a opatření si žádá i konvergence služeb vysílání a mobilních komunikací; - 880–915 MHz / 925–960 MHz a 1710–1785 MHz / 1805–1880 MHz : tato pásma se v současnosti používají pro mobilní služby GSM, avšak otázky spojené se zaváděním služeb mobilní komunikace třetí generace a trvající omezení daná směrnicí o GSM si žádají opatření; - 1900–1980 MHz / 2010–2025 MHz / 2110–2170 MHz : tato pásma se v současnosti využívají pro služby mobilní komunikace třetí generace (IMT-2000/UMTS), ale vývoj trhu s ohledem na konvergenci směřuje k zavedení vysílacích služeb a širokopásmového připojení v obytných a ve venkovských oblastech; - 2500 – 2690 MHz (pásmo 2,6 GHz) : toto pásmo (pro něž ještě není udělena licence) je určeno pro použití službami mobilní komunikace třetí generace (IMT-2000/UMTS), ale stejně tak je předmětem zájmu pro poskytování širokopásmového připojení pomocí jiných technologií[16]; - 3,4–3,8 GHz : toto pásmo se používá pro širokopásmové připojení k prostorám zákazníka, ale je také předmětem zájmu pro poskytování služeb mobilní komunikace v rámci EU. Nicméně se v Rusku a řadě afrických zemí také intenzivně využívá pro družicovou komunikaci. [1] Sdělení o přezkumu předpisového rámce EU pro sítě a služby elektronických komunikací, KOM(2006) 334. [2] Směrnice Rady 1987/372/EHS, která vyhrazuje pásmo 900 MHz pro služby mobilní komunikace GSM. [3] Jako jsou pásma 1800 MHz a 2,6 GHz. [4] Dokument RSPG05–102: Konečné stanovisko k „bezdrátovému přístupu ke službám elektronických komunikací“ (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services, WAPECS). [5] Tj. ta, která určují kanály, výkonové limity a ochranná pásma (tzv. spektrální plány a spektrální masky). [6] Stanovisko RSPG k WAPECS, odstavec 5.5.2: „WAPECS usnadní vypracování souboru jednotných schvalovacích podmínek, které bude možné uplatňovat na všechna významná kmitočtová pásma v souladu s kritérii stanovenými v rámcové směrnici. Tyto podmínky by měly být omezeny na minimum nezbytné pro efektivní využívání spektra a měly by proto dovolovat větší pružnost způsobu využívání každého kmitočtového pásma. Koncepce WAPECS slouží pro usnadnění rozvoje správy spektra v Evropě směrem k prostředí s podobným a minimálním souborem podmínek v rámci všech členských států. Nevylučuje to však uplatnění dalších podmínek v určitém kmitočtovém pásmu, buď v členském státě nebo v rámci celé EU, za předpokladu, že jakékoli takové dodatečné podmínky jsou odůvodnitelné, přiměřené a nediskriminující.” [7] Směrnice 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES, 2002/22/ES a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES. [8] Viz sdělení „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“, KOM(2005) 229. [9] Viz sdělení „Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“, KOM(2006) 129. [10] Viz studie „Podmínky a možnosti zavedení sekundárního obchodování s rádiovým spektrem v Evropském společenství“, květen 2004. [11] Příloha B autorizační směrnice (2002/20/ES) obsahuje vyčerpávající seznam podmínek, které lze spojit s právy na využívání spektra. [12] Doporučení bude přijato na základě článku 19 rámcové směrnice 2002/21/ES. [13] Rozhodnutí 676/2002/ES. [14] Pokud by nebylo dosaženo odpovídající interoperability, čl. 18 odst. 3 rámcové směrnice by Komisi umožnil iniciovat postup popsaný v článku 17 uvedené směrnice, podle něhož lze určité normy učinit povinnými. [15] Například v rámci normalizačního orgánu ETSI. [16] Např. WiMAX.