ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ První zpráva o pokroku v provádění akčního plánu Gruzie na uvolnění vízového režimu /* COM/2013/0808 final */





1. Souvislosti Dne 4. června 2012 byl v Bruselu zahájen dialog o uvolnění vízového režimu mezi Evropskou unií (dále jen EU) a Gruzií, jehož cílem je prozkoumání všech příslušných podmínek pro bezvízový styk občanů Gruzie s EU. Dne 15. října 2012 Rada znovu potvrdila odhodlání EU dosáhnout „společného cíle, kterým je v patřičnou dobu zavést bezvízový styk za předpokladu, že existují podmínky pro dobře řízenou a bezpečnou mobilitu“[1]. Dne 25. února 2013 předložila Evropská komise (dále jen Komise) v gruzínském Tbilisi gruzínským úřadům akční plán na uvolnění vízového režimu (dále jen VLAP). VLAP je rozdělen do čtyř bloků, konkrétně: 1) bezpečnostní prvky dokladů, včetně biometrických údajů, 2) integrovaná správa hranic, řízení migrace, azyl, 3) veřejný pořádek a bezpečnost a 4) vnější vztahy a základní práva. Obsahuje dvě úrovně kritérií: předběžná kritéria týkající se celkového politického rámce (legislativa a plánování), jejichž cílem je připravit podmínky pro splnění specifičtějších kritérií (účinné a udržitelné provádění příslušných opatření). Dne 20. března 2013 při zasedání vyšších úředníků dohlížejících na dialog o uvolnění vízového režimu představily gruzínské orgány opatření, která již byla realizována s cílem provést VLAP, a objasnily další kroky. Dne 5. dubna předložila Gruzie svou první zprávu o pokroku, která byla následně aktualizována a znovu předložena dne 8. května. Po předběžném posouzení dne 19. června zaslala Komise gruzínským orgánům písemné připomínky ke struktuře a obsahu zprávy o pokroku a zdůraznila, že je nezbytné předložit všechny příslušné zákony a politické dokumenty. Dne 31. července předložila Gruzie zásadně revidovanou verzi s požadovanými redakčními úpravami a vysvětleními souvisejícími s obsahem a rovněž značné množství právních předpisů a politických dokumentů. Ve dnech 9. – 11. října proběhlo v gruzínském Tbilisi hodnocení na místě za účasti odborníků z Evropské komise, členských států EU a delegace EU v Gruzii. Tato hodnoticí mise se zaměřila na bloky, jejichž provádění bylo považováno za nejpokročilejší, konkrétně blok 1 a blok 2. 2. Metodika V souladu s metodikou nastíněnou ve VLAP informuje Komise Evropský parlament a Radu o provádění VLAP ze strany Gruzie. Tato zpráva je prvním sdělením tohoto druhu. Faktické informace ve zprávě jsou založeny na zprávě o pokroku, kterou Gruzie předložila dne 31. července 2013, na následných aktualizacích, které Komise obdržela, a na informacích sdělených během hodnoticí mise EU. Toto posouzení bylo založeno na administrativní práci, kterou provedly útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost včetně delegace EU v Gruzii. Kritéria bloku 1 a bloku 2 navíc posuzovali úředníci Komise a odborníci z jednotlivých států v průběhu hodnoticí mise v říjnu 2013 na místě. Proto jsou kritéria bloku 1 a bloku 2 hodnocena podrobně, zatímco posouzení kritérií bloku 3 a bloku 4 je předběžné a bude dále rozvíjeno v průběhu hodnoticích misí, které se uskuteční, jakmile se provádění těchto kritérií dostane do pokročilejší fáze. Zpráva kopíruje strukturu VLAP. V oddílech odpovídajících jednotlivým blokům VLAP uvádí zpráva všechna příslušná kritéria z první (legislativní a plánovací) fáze. Popisuje stav jejich provádění a tam, kde je to s ohledem na pokročilost tohoto provádění a dostupné informace možné, poskytuje gruzínským orgánům doporučení. Závěrečná část zprávy obsahuje celkové posouzení a nastiňuje další kroky. 3. Blok 1: Bezpečnostní prvky dokladů, včetně biometrických údajů Konsolidace právního a institucionálního rámce zajišťující integritu a bezpečnost právního postavení a procesu evidence obyvatelstva včetně evidence všech gruzínských občanů v jednotné a bezpečné elektronické evidenci obyvatelstva s ochrannými opatřeními, která vyhovují nejvyšším normám na ochranu údajů Hlavním orgánem odpovědným za evidenci občanů a vydávání dokladů totožnosti a cestovních dokladů je Agentura pro rozvoj veřejných služeb Ministerstva spravedlnosti. Agentura pro rozvoj veřejných služeb poskytuje služby prostřednictvím svých 65 regionálních kanceláří. Jednotná databáze evidence občanů a cestovních dokladů existuje již od roku 2005. Digitalizace záznamů o evidenci občanů byla zahájena v roce 2007, ale značný počet záznamů o občanech dosud digitalizován nebyl. V roce 2008 byla zavedena automatizace celého procesu evidence občanů. Od roku 2008 rovněž funguje systém rozpoznávání obličejů, jehož databáze v současné době obsahuje přibližně 11 milionů fotografií. Od roku 1994 se všem osobám, které obdrží průkaz totožnosti nebo cestovní pas, přiřazuje osobní identifikační číslo (dále jen PIN). Od roku 2008 se tento PIN registruje v databázi v době zápisu narozeného dítěte do matriky, případně pro občany narozené před rokem 2008 v době získání průkazu totožnosti nebo cestovního pasu, případně při registraci v místě bydliště. Vyhledávání v databázi lze provádět na základě PIN, jména, příjmení, data narození nebo fotografie. Zákon stanoví podmínky, které je nutno splnit při změně příjmení. Neexistuje však žádné omezení změny křestního jména, které má za následek změnu totožnosti dané osoby a v souladu s tím i vydání nového pasu nebo cestovního dokladu. Přestože PIN zůstává beze změny, je tato skutečnost důležitá pouze pro vnitrostátní orgány, protože členské státy EU nemají při kontrole překročení vnějších hranic přístup k osobním údajům souvisejícím s PIN. Právní akty týkající se organizace jednotlivých procesů souvisejících s evidencí občanů, včetně výnosu č. 98 ze dne 27. července 2011, rozdělují úkoly mezi oddělení front-office a back-office. Existuje řada mechanismů kontroly kvality včetně softwaru, který přiděluje spisy zaměstnancům v back-office v náhodném pořadí, což omezuje možnosti korupce a podvodů. Ze stejného důvodu se každý úkon zaznamenává do systému a je v něm dohledatelný. Od května 2012 je v platnosti zákon o ochraně osobních údajů, kterým se stanoví základní definice a zásady. V červnu 2013 byl jmenován inspektor ochrany osobních údajů, na jehož popud v současné době odborníci zjišťují možnosti dalšího zlepšení stávajícího právního rámce[2]. Celkové posouzení příslušných ustanovení o ochraně osobních údajů bude proto provedeno v pozdější fázi. Konsolidace právního a institucionálního rámce pro vydávání strojově čitelných biometrických pasů v plném souladu s nejvyššími normami ICAO a doporučenými postupy na základě zabezpečené správy identity (evidence občanů a dokumentů dokládajících totožnost) v souladu se zásadou „jedna osoba, jeden dokument“ včetně diplomatických a služebních pasů Gruzie v současné době vydává dva druhy cestovních pasů, a to strojově čitelné pasy bez biometrických prvků (od roku 2006) a biometrické pasy (od roku 2010), které byly zavedeny s finanční podporou EU. První druh vydávají primárně konzuláty, druhý se vydává na území Gruzie. V současné době není možno posoudit právní rámec týkající se shromažďování otisků prstů a souvisejících výjimek vzhledem k tomu, že gruzínské orgány dosud neposkytly nezbytný právní nástroj[3]. Prodlužování platnosti pasů již není povoleno, příslušná ustanovení byla zrušena v roce 2005 a podle gruzínských orgánů jsou nová ustanovení stanovena nařízením[4]. Podle gruzínských orgánů je zásada „jedna osoba, jeden dokument“ stanovena ve výnosu Agentury pro rozvoj veřejných služeb z roku 2012[5]. Podmínky, za kterých je určitá osoba oprávněna k držení více než jednoho pasu, budou upřesněny v zákoně, jehož přijetí se předpokládá v listopadu 2013. Hlášení ztrát a odcizení pasů do databáze Interpolu je pravidelný a běžný postup. Pro osoby s bydlištěm v Abcházii a Jižní Osetii (oblast Cchinvali) bylo až dosud vydáno 233 neutrálních průkazů totožnosti a 29 neutrálních cestovních dokladů[6]. Přijetí jednoznačného časového rámce pro dokončení zavádění biometrických pasů včetně gruzínských konzulátů v zahraničí a pro úplné vyřazení starých pasů neodpovídajících normám ICAO K přijetí právního rámce upravujícího zavádění biometrických pasů na konzulátech společně s plánem postupného vyřazování pasů bez biometrických prvků dojde dle předpokladu v listopadu 2013. Přijetí etického kodexu a zpracování programů odborné přípravy pro boj proti korupci, bezpečnou správu osobních dokumentů a ochranu údajů pro úředníky všech orgánů státní moci, kteří se zabývají pasy, průkazy totožnosti a dalšími dokumenty prokazujícími totožnost Právní rámec boje proti korupci v oblasti bezpečnostních prvků dokladů je z větší části zaveden. Platné právní předpisy vstoupily v platnost v roce 2008; v současné době jsou přepracovávány a měly by být přijaty do konce roku 2013. Přestože neexistují žádné specifické vzdělávací programy zaměřené na prevenci korupce a boj proti ní, Agentura pro rozvoj veřejných služeb pořádá dvakrát do roka interní vzdělávací semináře. Existuje rovněž útvar auditu, který odpovídá za vyšetřování porušení hmotného a procesního práva a za vyšetřování korupce. Tento útvar auditu je přímo podřízen vedoucímu Agentury pro rozvoj veřejných služeb. Na základě výše uvedených zjištění se doporučuje, aby gruzínské orgány ve vztahu ke kritériím bloku 1: · přijaly zákon o zavádění biometrických pasů na konzulátech, plán úplného vyřazení pasů bez biometrických prvků a ustanovení upravující získání druhého pasu, · přijaly kodex chování pro úředníky působící v Agentuře pro rozvoj veřejných služeb, · vytvořily plán úplné digitalizace evidence osobního stavu občanů s orientačním časovým rámcem, · dále se zabývaly problematikou změny křestního jména, · poskytly všechny příslušné právní nástroje týkající se snímání a uchovávání otisků prstů, zákazu prodloužení platnosti pasu a provádění zásady „jedna osoba, jeden dokument“, · poskytly informace o možných změnách týkajících se režimu ochrany osobních údajů ve vztahu ke kritériím bloku 1. 4. Blok 2: Integrovaná správa hranic, řízení migrace, azyl 4.1. Integrovaná správa hranic Konsolidace právního a institucionálního rámce pro správu hranic podle norem EU a mezinárodních norem, který zaručí také účinnou spolupráci mezi všemi agenturami zapojenými do správy hranic, zejména oddělení pořádkové policie, pohraniční policie a pobřežní stráž pohraniční policie V několika uplynulých letech se Gruzii podařilo transformovat svůj bývalý vojenský systém ochrany hranic na systém prosazování práva vycházející z evropského modelu. Právní a institucionální rámec existuje. Příslušné právní předpisy jsou stanoveny v Ústavě, v mezinárodních a dvoustranných dohodách, v zákoně o gruzínské státní hranici z roku 1998, v zákoně o policii z roku 2013[7], v zákoně o pohraniční policii z roku 2006, v zákoně o námořním prostoru z roku 1998, v zákoně o obraně z roku 1997, ve výnosech prezidenta republiky (například výnos o pravidlech upravujících režim a ochranu hranic z roku 1999, výnos o strategii integrované správy hranic Gruzie z roku 2008 atd.), ve výnosu ministra vnitra k nařízení o hraničních zástupcích – komisařích pro státní hranici z roku 2012, v zákoně o mezinárodní spolupráci při prosazování práva z roku 2013 a v různých společných výnosech, dohodách a standardních prováděcích pravidlech. Reforma institucionálního rámce byla zahájena již v roce 2004. V důsledku této skutečnosti převzaly odpovědnost za provádění integrované správy hranic Gruzie sbory pohraniční policie a pořádkové policie Ministerstva vnitra a finanční úřad Ministerstva financí. Spolupráci mezi agenturami komplexně upravuje například společný výnos ministra vnitra a ministra financí o úkolech a kompetencích z roku 2010, společný výnos ministra spravedlnosti, ministra zahraničních věcí a ministra vnitra Gruzie o výměně informací z roku 2010 a memorandum o vzájemném porozumění mezi Ministerstvem vnitra a Ministerstvem financí ve věci obecných pravidel spolupráce v otázkách obrany státních hranic mezi sborem pořádkové policie, sborem pohraniční policie Ministerstva vnitra a finančním úřadem Ministerstva financí z roku 2013. Vymezování státních hranic pokračuje. Hranice s Tureckem je již plně vymezena a byly zřízeny komise pro vymezování státních hranic s ostatními sousedními zeměmi. Bylo dohodnuto již 71 % hranic s Arménií a 66 % hranic s Ázerbájdžánem. 86 % hranic s Ruskem bylo dohodnuto na úrovni komisí pro vymezování hranic a skupin odborníků, tato práce však byla přerušena v důsledku vojenského konfliktu v roce 2008. Hranice s Tureckem, Arménií a Ázerbájdžánem jsou kontrolovány. Hranice s Ruskem je sledována pouze částečně; gruzínské úřady nekontrolují hranice dvou okupovaných území – Jižní Osetie[8] a Abcházie[9]. Přijetí národní strategie a akčního plánu integrované správy hranic, obsahující časový rámec a konkrétní cíle pro další rozvoj právních předpisů, organizaci, infrastrukturu, vybavení, dostatečné lidské a finanční zdroje v oblasti správy hranic, jakož i mezinárodní spolupráci V roce 2008 byla přijata a v roce 2012 s podporou EU upravena strategie integrované správy hranic, založená na modelu integrované správy hranic. Tato strategie stanoví cíle, jichž má být dosaženo v období 2008–2013. Po schválení této strategie vypracovala meziagenturní pracovní skupina akční plán strategie integrované správy hranic, který byl schválen v roce 2009. Gruzínská strategie integrované správy hranic je velmi komplexní; strategie integrované správy hranic a akční plán stanovují dosažitelné cíle, jednoznačně přidělují odpovědnost a zajišťují nezbytný dohled. Strategie integrované správy hranic a akční plán se zaměřují na budování kapacit a spolupráci mezi agenturami. Gruzie se podílí na mezinárodní spolupráci v oblasti správy hranic. Spolupracuje s členskými státy EU[10], s dalšími zeměmi a s mezinárodními organizacemi. Na velmi pokročilé úrovni je regionální spolupráce s Tureckem. Gruzie předložila Ázerbájdžánu návrh dohody o komisařích pro hranici a v poslední době byla posílena spolupráce s arménskou pohraniční agenturou[11]. Existuje rovněž právní rámec pro spolupráci s Ruskem. Přijetí etického kodexu a programů odborné přípravy týkajících se boje proti korupci a boje proti organizovanému zločinu, dodržování lidských práv, azylového řízení a opatření proti obchodování s lidmi, které jsou konkrétně zaměřeny na příslušníky pohraniční stráže, celníky a další úřední osoby zapojené do správy hranic a/nebo dohledu nad nimi V květnu 2013 přijalo Ministerstvo vnitra (dále jen MV) etický kodex policie, který se vztahuje i na pohraniční policii a pořádkovou policii. V dubnu 2013 přijal generální ředitel gruzínského finančního úřadu kodex etiky a chování gruzínských celních úředníků. V květnu 2013 MV rovněž přijalo samostatné pokyny pro zaměstnance pohraniční policie, pořádkové policie a pro úředníky pracující na hraničních přechodech. Tyto pokyny se týkají lidských práv a zdůrazňují povinnosti zaměstnanců při setkání s úplatkářstvím, případy organizované trestné činnosti atd. Akademie Ministerstva vnitra (dále jen „akademie MV“) odpovídá za poskytování základní odborné přípravy novým pracovníkům, rekvalifikační kurzy a propagační kurzy. Poskytuje také základní odbornou přípravu pro nové celníky a specializovanou odbornou přípravu pro celníky (např. kontrola cestovních dokladů). Učební osnovy odborné přípravy pro příslušníky pohraniční policie a pořádkové policie vycházejí z doporučení odborníků z EU a z USA. Součástí učebních osnov akademie MV jsou společné hlavní osnovy agentury FRONTEX. Základní odborná příprava je kombinací teoretických a praktických kurzů. Je poskytována specializovaná odborná příprava ad hoc týkající se témat, jako jsou například řízení ochrany hranic, nelegální migrace a organizovaný zločin, obchodování s lidmi, korupce a padělané doklady. Akademie MV poskytuje rovněž kurzy týkající se etického kodexu policie a služeb policie určených veřejnosti, mezi něž patří vztahy s národními, rasovými a náboženskými menšinami. Za účelem podpory zácviku na pracovišti vytvořila Akademie mobilní výcvikové jednotky. Od počátku roku 2013 bylo prodlouženo trvání základních kurzů pro příslušníky pořádkové policie a pohraniční policie[12]. Kromě toho byla v nedávné době zavedena řada nových témat (např. protiprávní jednání a zneužití pravomoci, policie a média a obchodování s lidmi a s drogami) a některé kurzy na pokročilé úrovni byly rozšířeny (u pohraniční policie se například jednalo o ochranu lidských práv, boj proti organizovanému zločinu, žadatele o azyl a uprchlíky a o korupci a protiprávní jednání v úřadu). Na základě výše uvedených zjištění se doporučuje, aby gruzínské orgány ve vztahu ke kritériím integrované správy hranic: · vytvořily novou víceletou strategii integrované správy hranic a doprovodný akční plán na období po roce 2013, aby bylo možno dále rozvíjet práci, která byla dosud provedena. Budoucí strategie integrované správy hranic by měla mít silnou složku budování kapacit s cílem i nadále posilovat správu hranic, zejména na zelené hranici, kde existuje prostor pro další zlepšení možností v oblasti technologie, infrastruktury a vybavení, · pokračovaly v navazování spolupráce se sousedními zeměmi; je zapotřebí uzavřít nezbytné dohody s cílem připravit půdu pro technickou spolupráci na hranicích v budoucnosti, posilovaly odbornou přípravu pohraničních stráží, celníků a všech ostatních úředníků zapojených do správy a/nebo ostrahy hranic vytvořením pokročilé odborné přípravy a podporovaly zácvik na pracovišti tím, že budou vedle mobilních výcvikových jednotek věnovat obzvláštní pozornost rozvoji možností e-learningu, a zvážily další prodloužení trvání základní odborné přípravy a další rozvoj pokročilé odborné přípravy. 4.2. Řízení migrace Konsolidace právního a institucionálního rámce pro migrační politiku v souladu s normami EU a mezinárodními normami včetně oblasti legální/pracovní migrace, opatření na podporu integrace cizinců a reintegrace gruzínských občanů (kteří se vracejí dobrovolně nebo nedobrovolně) a pro boj proti nelegální migraci (včetně pokračování snah o uzavírání readmisních dohod s hlavními zeměmi původu a/nebo tranzitu a odhalování nelegálních migrantů ve vnitrozemí) Vytváří se právní rámec pro migrační politiku. 30. října 2013 schválila vláda předlohu zákona o právním postavení cizinců a osob bez státní příslušnosti, která by měla být v nejbližší době předložena parlamentu. Tato předloha zákona obsahuje ustanovení týkající se legální a nelegální migrace a integrace cizinců. Jakmile bude tento zákon přijat, nastane potřeba přijmout také přibližně asi 10 místních nařízení s cílem vytvořit komplexní právní režim. Institucionální rámec pro koordinaci migrační politiky je dobře rozvinut. V roce 2010 byla vytvořena státní komise pro otázky migrace. Komise je složena ze zástupců 12 příslušných ministerstev[13] a odpovídá za celkovou koordinaci řízení migrace. V oblasti boje proti nelegální migraci se plánuje další zjednodušení. Až vstoupí v platnost zákon o právním postavení cizinců a osob bez státní příslušnosti a zákon o policii z roku 2013, bude policie oprávněna identifikovat a kontrolovat cizince a provádět řízení o vyhoštění. V rámci struktury MV bude zřízen rovněž migrační úřad, který bude odpovídat za koordinaci boje proti nelegální migraci. Za účelem pomoci při reintegraci vracejících se gruzínských migrantů bylo v rámci partnerství v oblasti mobility a s podporou EU založeno středisko pro mobilitu. Toto středisko pomáhá vracejícím se migrantům na základě vytvoření osobního reintegračního plánu včetně podnikatelského plánu a v případě potřeby rovněž poskytováním lékařské pomoci a dočasného ubytování. Gruzie rovněž pracuje na vytvoření dočasného ubytovacího střediska pro nelegální migranty pobývající na území Gruzie. Architektonické plány již byly schváleny a předpokládá se, že stavba budovy bude zahájena v listopadu 2013. V centru bude možno ubytovat až 70 osob a budou zavedena zvláštní opatření pro ohrožené migranty a rodiny. Byl již vypracován návrh statutu ubytovacího střediska. Gruzie uzavřela readmisní dohody s EU, Švýcarskem, Norskem a s Ukrajinou. Podepsala rovněž prováděcí protokoly v rámci působnosti readmisní dohody s EU, a to s Bulharskem, Estonskem, Maďarskem, Rakouskem a Belgií, Nizozemskem a Lucemburskem. Protokol se Slovenskem je připraven k podpisu a další protokoly s Českou republikou, Litvou, Polskem a Portugalskem jsou ve stadiu jednání. Jednání s Kyprem, Francií, Německem, Řeckem, Itálií, Španělskem a Švédskem byla zahájena diplomatickou cestou. Návrh readmisní dohody s Dánskem a s Moldavskem je připraven k podpisu. Gruzie navíc zahájila jednání o readmisních dohodách s Arménií, Ázerbájdžánem, Bangladéšem, Běloruskem, Indií a Pákistánem. Gruzie rovněž zavedla elektronický systém řízení případů zpětného přebírání osob, který koordinuje Ministerstvo zahraničních věcí, financuje EU a který je zaváděn ve spolupráci s Mezinárodní organizací pro migraci. Přijetí národní strategie v oblasti migrace pro účinné provádění právního rámce pro migrační politiku a příslušného akčního plánu obsahujícího rozvrh, zvláštní cíle, činnosti, výsledky, výkonnostní ukazatele a ustanovení zajišťující dostatečné lidské a finanční zdroje Gruzínské orgány zavedly s pomocí odborníků EU v rámci projektu cílené iniciativy partnerství v oblasti mobility strategii Gruzie pro migraci na období 2013–2015. Tato strategie byla přijata v březnu 2013 a doprovodný akční plán byl schválen v červnu 2013. Strategie se zaměřuje na oblasti, jako je například prevence a kontrola nelegální migrace, podpora legální migrace a opětovného začlenění občanů v Gruzii a rozvoj azylového systému v Gruzii. Akční plán obsahuje výčet konkrétních činností, stanovuje termíny a určuje odpovědné orgány a provádějící partnery. Zřízení mechanismu pro sledování migračních stavů a toků, který umožňuje pravidelnou aktualizaci migračního profilu Gruzie se sjednocenou elektronickou databází obsahující údaje o nelegální i legální migraci a o žadatelích o azyl / uprchlících a zřízení orgánů odpovědných za účinný sběr a analýzu těchto údajů. Jednotný systém pro analýzu migrace se nachází v počáteční fázi vývoje. Příslušná ministerstva a agentury již shromažďují informace a údaje týkající se osob překračujících hranice, povolení k pobytu, víz a doby jejich trvání, cizinců v zemi, cizinců vyhoštěných ze země, právnických osob založených cizinci atd. Jakmile bude tento systém plně zprovozněn, bude tyto informace shromažďovat a zpracovávat. V rámci MV byla zřízena elektronická databáze nelegálních migrantů, která se v současné době nachází ve fázi testování. Tato databáze bude dle předpokladu zprovozněna poté, co vstoupí v platnost zákon o právním postavení cizinců a osob bez státní příslušnosti, k čemuž s největší pravděpodobností dojde v roce 2014. Dosud Gruzie vypracovala migrační profily na období 2005–2010 a na období 2011–2013, který byl přijat v září 2013. Na základě výše uvedených zjištění se doporučuje, aby gruzínské orgány ve vztahu ke kritériím řízení migrace: · vytvořily právní rámec pro řízení migrace přijetím zákona o právním postavení cizinců a osob bez státní příslušnosti a všech nezbytných místních nařízení, · dále konsolidovaly a zefektivňovaly institucionální kapacity, například zřízením migračního úřadu v rámci Ministerstva vnitra, · posílily institucionalizaci střediska pro mobilitu v rámci vládních struktur, například přidělením dostatečných lidských a finančních zdrojů umožňujících poskytování pomoci při znovuzačleňování, · urychlily práci na dočasném ubytovacím středisku pro nelegální migranty a zajistily, aby byly k dispozici finanční a lidské zdroje potřebné k zajištění provozní kapacity tohoto střediska, · pokračovaly v provádění strategie pro migraci a akčního plánu a zahájily práci na strategii pro příští programové období, · urychlily vývoj jednotného systému pro analýzu migrace v souladu s normami na ochranu údajů a · posílily kapacitu pro shromažďování údajů mimo jiné dokončením elektronické databáze nelegální migrace. 4.3. Azyl Konsolidace právního a institucionálního rámce pro azylovou politiku podle norem EU a mezinárodních norem v plném souladu se zásadou nenavracení a včetně podpůrné ochrany, a to cestou přijetí právních předpisů zajišťujících účinný přístup ke spravedlivému řízení při určování právního postavení, ochranu práv (svoboda pohybu, zdravotnictví, školství, ostatní pracovní a sociální práva), trvalá řešení včetně začlenění uprchlíků nebo osob požívajících jiné formy mezinárodní ochrany, jakož i věnování zvláštní pozornosti ohroženým skupinám. V roce 2011 byl schválen zákon o uprchlících a humanitárním statusu (dále jen „zákon o uprchlících“)[14]. Po jeho přijetí byla zavedena tři místní nařízení, kterými se stanoví postupy přiznání postavení uprchlíka či jiné formy ochrany, reguluje ubytování v přijímacím středisku a určují se pravidla pro roční registraci žadatelů o azyl v Gruzii. V zákoně o uprchlících je dostatečně zakotvena zásada nenavracení. Zákon také řádně předepisuje důvody pro udělení humanitárního statusu v souladu s článkem 3 Evropské úmluvy o lidských právech. Podle zákona o uprchlících musí osoba nelegálně pobývající v Gruzii požádat o azyl do 24 hodin od vstupu na gruzínské území a prodloužení této lhůty lze odůvodnit pouze zvláštními okolnostmi, které tato osoba nemůže ovlivnit. Při nedodržené této lhůty se žádost zamítne. Tato lhůta se nevztahuje na osoby, které v Gruzii pobývají legálně. Po předběžném posouzení žádosti o azyl se vypracuje profil žadatele o azyl a dané osobě je uděleno postavení žadatele o azyl na dobu šesti měsíců. Případné zamítavé rozhodnutí v této předběžné fázi lze soudně napadnout. Jakmile je daná osoba zaregistrována jako žadatel o azyl, je s ní proveden pohovor, jsou získány informace o zemi původu a je přijato rozhodnutí o právním postavení. V případě zamítavého rozhodnutí může být zahájeno odvolací řízení. Za azylová řízení a za ubytování žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany odpovídá Ministerstvo pro osoby vnitřně vysídlené z okupovaných území, uprchlíky a ubytování. Rozhodováním o udělení azylu je pověřeno šest úředníků. Informace o zemích původu v současné době shromažďuje jeden úředník na plný úvazek a jeden na částečný úvazek. V roce 2014 plánuje ministerstvo zřídit specializovaný útvar pro země původu. Teprve po přijetí rozhodnutí o evidenci se žadatelům o azyl vydává doklad osvědčující jejich právní postavení. Tento dokument obsahuje fotografii a základní údaje. Příslušný orgán má 10 dní na přijetí rozhodnutí o evidenci žadatele o azyl. V případě zamítavého rozhodnutí se lze odvolat u tří po sobě jdoucích soudních instancí, což vzhledem k době trvání soudního řízení může způsobit situace, kdy žadatelé o azyl nemají až do konce odvolacího řízení doklady potvrzující jejich právní postavení. K přijímání žadatelů o azyl dochází ve specializovaném přijímacím středisku s kapacitou 60 osob[15]. Zvláštní pozornost je věnována potřebám ohrožených skupin. Podle obdržených informací je každému dítěti bez doprovodu žádajícímu o azyl ustanoven opatrovník a ve středisku jsou k dispozici tlumočnické služby. Lékařskou péči poskytuje veřejné zdravotnictví a je financována ze státního rozpočtu. Uprchlíci a osoby, kterým byl poskytnut humanitární status, mají nárok na ubytování v přijímacím středisku na dobu tří měsíců po udělení tohoto statusu, na přístup ke vzdělání a na zdravotní a sociální pomoc. Mohou cestovat do jiné země a/nebo se vrátit do země původu. Je jim vydáno dočasné povolení k pobytu a cestovní doklad (pas vydaný podle Ženevské úmluvy OSN). Je jim poskytován rovněž přístup k jazykovým kurzům (gruzínštiny i cizích jazyků). Na základě výše uvedených zjištění se doporučuje, aby gruzínské orgány ve vztahu ke kritériím azylu: · dále zlepšovaly stávající právní a institucionální rámec zavedením nezbytných změn včetně těch, které zajistí žadatelům o azyl doklady od samého počátku azylového řízení, · přehodnotily ustanovení ukládající povinnost požádat o azyl do 24 hodin po vstupu na území státu; podání žádosti po uplynutí předepsaných 24 hodin by nemělo být jediným důvodem pro zamítnutí evidence žadatele o azyl, · posílily institucionální kapacity ministerstva včetně oblasti lidských zdrojů, zejména pokud jde o pracovníky odpovědné za informace o zemi původu, · zvýšily kapacitu přijímání a ubytování žadatelů o azyl, · posílily kapacity pro shromažďování údajů, · poskytly Komisi příslušné statistické údaje a · dále zkoumaly azylové řízení s cílem posoudit, zda možnost odvolání včetně jeho odkladného účinku až do poslední (třetí) soudní instance neohrozí účinnost azylového řízení a azylové politiky obecně. 5. Blok 3: Veřejný pořádek a bezpečnost 5.1. Předcházení organizované trestné činnosti, terorismu a korupci a boj proti nim Konsolidace právního a institucionálního rámce pro předcházení organizované trestné činnosti a boj proti ní v souladu s normami EU a mezinárodními normami společně s národní strategií a akčním plánem, které obsahují v jasném časovém rámci konkrétní cíle, činnosti, výsledky, výkonnostní ukazatele a dostatečné lidské a finanční zdroje Gruzie pokračuje v upevňování svého legislativního rámce pro předcházení organizované trestné činnosti a boj proti ní. Vedle již platných zákonů – zákona o organizovaném zločinu a vymáhání peněz za ochranu, příslušných ustanovení trestního zákoníku a trestního řádu a zákona o zpravodajských informacích o trestné činnosti – byl 4. října 2013 přijat nový zákon o policii, který vstoupí v platnost dne 1. ledna 2014. V říjnu 2013 byla nařízením vlády schválena národní strategie boje proti organizované trestné činnosti na období 2013–2014. Tato strategie pokrývá širokou škálu organizované trestné činnosti včetně tzv. „vorů v zakoně“, vymáhání peněz za ochranu, krádeží vozidel, nelegálního oběhu zbraní a počítačové trestné činnosti. Dne 4. listopadu 2013 byl přijat akční plán boje proti organizované trestné činnosti. Pracuje se rovněž na institucionálním rámci. V souladu s nařízením vlády ze dne 13. června 2013 byla založena meziagenturní Rada pro boj proti organizovanému zločinu. Tato Rada se skládá ze zástupců příslušných ministerstev a jejím hlavním úkolem je dohlížet na provádění výše uvedené strategie a akčního plánu. Konsolidace právního a institucionálního rámce pro řešení obchodování s lidmi v souladu s normami EU a mezinárodními normami a s příslušným národním akčním plánem včetně jasného časového horizontu, konkrétních cílů, činností, výsledků, výkonnostních ukazatelů a dostatečných lidských a finančních zdrojů Gruzie dosti pokročila v provádění kritéria týkajícího se obchodování s lidmi. Trestní zákoník Gruzie od roku 2003 kriminalizuje obchodování s lidmi. Následné změny zákoníku zvýšily sankce za trestný čin obchodování s lidmi, zavedly trestní odpovědnost právnických osob a kriminalizaci využívání služeb obětí obchodu s lidmi. V dubnu 2012 byl na základě doporučení skupiny odborníků Rady Evropy pro opatření proti obchodování s lidmi (GRETA) novelizován zákon z roku 2006 o boji proti obchodování s lidmi a zákon o dětských obětech obchodování s lidmi, do nichž bylo mimo jiné zavedeno ustanovení o individuálním posouzení rizik na základě nejlepších zájmů dítěte[16]. Od roku 2006 funguje Státní fond na ochranu obětí obchodování s lidmi a meziagenturní Rada pro boj proti obchodování s lidmi. Tato Rada je řízena Ministerstvem spravedlnosti a skládá se ze zástupců příslušných ministerstev a vládních orgánů. Dne 15. března 2013 přijal gruzínský prezident národní akční plán boje proti obchodování s lidmi na období 2013–2014, který vypracovala tato Rada. Tento akční plán zahrnuje například problematiku prevence obchodování s lidmi, spolupráce s místními a mezinárodními nevládními organizacemi, zlepšení konkrétních vyšetřovacích metod státního zastupitelství a koordinace činností souvisejících s obchodováním s lidmi mezi příslušnými agenturami. Konsolidace právního a institucionálního rámce pro prevenci korupce a boj proti ní v souladu s normami EU a mezinárodními normami, jakož i národní protikorupční strategie a akční plán, které obsahují v jasném časovém horizontu konkrétní cíle, činnosti, výsledky, výkonnostní ukazatele a dostatečné lidské a finanční zdroje, včetně koordinace úsilí protikorupčních orgánů, jako je například Meziagenturní koordinační rada pro boj s korupcí, v boji proti korupci, jehož cílem je především zajistit nezávislost, efektivitu, posílení postavení a odpovědnost orgánů odpovědných za boj proti korupci a posílení výměny informací mezi nimi; zajištění řádného právního a institucionálního rámce včetně sekundárních právních předpisů nezbytných pro efektivní fungování vnitřních kontrolních mechanismů, které přispívají k prevenci a potlačování korupce včetně korupce na vysoké úrovni a korupce při mezinárodních transakcích, a stanovení norem integrity v rámci veřejných institucí/orgánů; návaznost na doporučení Skupiny států proti korupci (GRECO) v rámci Rady Evropy Během posledního desetiletí se Gruzie věnuje komplexnímu protikorupčnímu reformnímu procesu a zavedla právní a institucionální rámec, který přináší hmatatelné výsledky v oblasti prevence korupce a boje proti ní[17]. Gruzie je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů proti korupci a ratifikovala příslušné úmluvy Rady Evropy o korupci, konkrétně Občanskoprávní úmluvu o korupci z roku 2003, Trestněprávní úmluvu o korupci z roku 2008 a dodatkový protokol k této úmluvě z roku 2013. Gruzie dosáhla významného pokroku v oblasti kriminalizace korupce. Trestný čin aktivního a pasivního úplatku v gruzínském trestním zákoníku zahrnuje nabídku a příslib úplatku, úplatek ve prospěch třetí osoby a úplatek přes prostředníka. V listopadu 2011 byla novelizována definice trestného činu aktivního obchodování s vlivem tak, aby se vztahovala i na třetí strany. Trestní odpovědnost právnických osob vzniká na základě pasivního a aktivního úplatku, obchodování s vlivem, praní peněz a obchodní korupce. Podle zprávy o plnění z třetího kola hodnocení skupiny GRECO týkající se skutkových podstat trestných činů[18] provedla Gruzie tři z pěti doporučení uspokojivě a dvě doporučení, která se týkala ratifikace dodatkového protokolu k Trestněprávní úmluvě o korupci a ustanovení o účinné lítosti, byla provedena částečně. Dne 27. července 2013 ratifikovala Gruzie dodatkový protokol a čtyři z pěti doporučení lze tedy považovat za zcela provedená. V roce 2008 zahájila činnost Meziagenturní koordinační rada pro boj s korupcí. Má 34 členů[19] a jejím úkolem je koordinace protikorupčních opatření, účast na sledování provádění protikorupčních opatření a příprava návrhů zákonů v oblasti prevence korupce a boje proti ní. Klíčovými strategickými prioritami Meziagenturní koordinační rady pro boj s korupcí jsou v současné době prevence korupce u donucovacích orgánů a celních a daňových systémů a transparentnost financování politických stran. V roce 2011 Gruzie pozměnila svůj ústavní zákon o politickém sdružování občanů. Nová pravidla financování politických stran zahrnují zákaz darů od právnických osob, omezení výše darů, metoda poskytování darů prostřednictvím bankovních převodů za účelem zajištění transparentnosti a kvalitnějšího účtování financování politických stran, omezení přijímání úvěrů politickými stranami a omezení členských poplatků. Dozorem nad financováním kampaní stran a volebních kampaní je pověřen Státní kontrolní úřad. Gruzínský zákon z roku 2009 o střetu zájmů a korupci ve státní službě vyžaduje mimo jiné zveřejňování ekonomických zájmů veřejných činitelů a ochranu informátorů. Gruzínská kancelář pro veřejnou službu a Meziagenturní koordinační rada pro boj s korupcí dokončují novou předlohu gruzínského zákona o ochraně informátorů. Předcházení korupci a boji proti ní napomáhá rovněž internetový mechanismus majetkových přiznání pro vysoce postavené státní úředníky[20]. V září 2013 byla přijata novela zákona o střetu zájmů a korupci ve státní službě, která tento mechanismus rozšiřuje na 400 dalších státních úředníků. Nedávné změny zákona o veřejné službě zahrnují novou kapitolu o kodexu chování státních úředníků na základě modelového kodexu chování státních úředníků Výboru ministrů Rady Evropy[21]. Tyto změny zavádějí pro všechny státní úředníky povinnost oznámit nadřízenému nebo donucovacím orgánům veškeré důkazy nebo důvodné podezření na nezákonnou činnost včetně korupce. Tyto změny předpokládají rovněž povinnou odbornou přípravu nových státních úředníků týkající se problematiky korupce. V květnu 2013 přijal gruzínský parlament změny zákona o pravomoci obecných soudů Gruzie, které posilují nezávislost a integritu soudnictví. Cílem těchto změn bylo zajistit soulad s mezinárodními a evropskými normami a rovněž se stanoviskem Benátské komise přijatým na 94. plenárním zasedání[22]. Gruzie plánuje další reformy týkající se jmenování a povyšování soudců. Parlament přijal změny gruzínského zákona o státním zastupitelství, které vstoupily v platnost v červnu 2013. V důsledku toho byly veškeré pravomoci státního zastupitelství, které byly dříve svěřeny ministru spravedlnosti, převedeny do pravomoci gruzínského hlavního státního zástupce. Hlavního státního zástupce jmenuje a odvolává prezident Gruzie na návrh ministra spravedlnosti. Hlavní státní zástupce jmenuje a odvolává všechny státní zástupce a zaměstnance státního zastupitelství, provádí vyšetřování a stíhání trestných činů včetně trestných činů souvisejících s korupcí spáchaných vysoce postavenými státními úředníky, jako je například prezident, členové parlamentu nebo vlády, předseda Nejvyššího soudu, veřejný ochránce práv a nejvyšší auditor. V roce 2010 proběhla reforma státního systému zadávání veřejných zakázek, v jejímž rámci byl vytvořen jednotný elektronický systém zadávání státních zakázek. V současné době jsou všechna nabídková řízení prováděna elektronicky. Jednotný elektronický systém zadávání státních zakázek zavedl „černou listinu“ společností, které jsou z účasti na postupech zadávání státních zakázek vyloučeny na dobu jednoho roku, a „bílou listinu“ způsobilých společností. Konsolidace právního a institucionálního rámce pro prevenci praní peněz a financování terorismu a boj proti nim v souladu s normami EU a s mezinárodními normami, které stanovil Finanční akční výbor (FATF) proti praní peněz a financování terorismu a pravidelná aktualizace příslušné vnitrostátní strategie; zřízení a konsolidace nezávislé finanční zpravodajské jednotky s odpovídajícími pravomocemi a zdroji V posledních letech Gruzie zlepšila svůj právní rámec proti praní peněz a financování terorismu zvýšením technického souladu s mezinárodními normami proti praní peněz a financování terorismu i s právními předpisy EU. Například v roce 2012 byla provedena klasifikace leasingových společností, auditorů, účetních a kvalifikovaných úvěrových institucí jako „povinných osob“[23] a byla posílena preventivní opatření pro finanční instituce. Přestože Gruzie má v úmyslu do seznamu povinných osob zahrnout v blízké budoucnosti i právníky, není tento seznam dosud plně v souladu s mezinárodními a evropskými požadavky vzhledem k tomu, že zákon o boji proti praní peněz se nevztahuje na realitní makléře, poskytovatele služeb pro svěřenectví a obchodní společnosti a na instituce elektronických peněz. Gruzie přijala řadu právních aktů založených na zákonu o boji proti praní peněz, které podrobněji definují požadavky na povinné osoby, jako jsou úvěrová družstva, směnárny, remitenti, kasina, loterie, notáři atd. Pokud jde o potřebu posílit institucionální spolupráci, řada příslušných ministerstev sice podepsala memorandum o porozumění o zvýšení účinnosti meziagenturní spolupráce v oblasti vymáhání práva včetně trestného činu praní peněz, avšak Gruzie dosud nevytvořila radu proti praní peněz a financování terorismu, která by mohla mít zásadní význam při řízení a koordinaci všech činností zaměřených proti praní peněz a financování terorismu. Gruzie má v úmyslu přijmout národní strategii proti praní peněz a financování terorismu společně s prováděcím akčním plánem a za tímto účelem zřídila meziagenturní pracovní skupinu. Významným prvním krokem při prevenci zneužívání právnických osob je zřízení Národní agentury pro veřejný rejstřík s cílem řídit systém registrace právnických osob. Hodnocení Gruzie, které v roce 2012 provedl Výbor expertů pro hodnocení opatření proti praní peněz a financování terorismu (dále jen „MONEYVAL“) však zaznamenalo řadu významných nedostatků[24]. Hodnocení výboru MONEYVAL také přesto, že Gruzie v prosinci roku 2011 pozměnila svůj právní rámec za účelem provedení rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1267 a 1373, poukázalo na to, že se některé právní normy nepodařilo plně dodržet. V souladu s článkem 10 zákona proti praní peněz z roku 2003 byl založen Útvar pro finanční monitoring – finanční zpravodajská jednotka Gruzie. Útvar pro finanční monitoring je funkčně nezávislý a při provádění své činnosti nepodléhá žádné agentuře. Slouží jako vnitrostátní středisko pro shromažďování, analýzu a šíření zpráv o podezřelých transakcích, zpráv o peněžních transakcích a dalších souvisejících informací týkajících se praní peněz a financování terorismu. V současné době připravuje Útvar pro finanční monitoring ve spolupráci s příslušnými institucemi změny zákona proti praní peněz a financování terorismu zaměřené na řešení nedostatků zjištěných v hodnocení výboru MONEYVAL z roku 2012. Podle informací poskytnutých Gruzií byl v prosinci 2011 zaveden nový software, který podporuje ohlašování podezřelých transakcí. I když jeho účinnost nelze v této fázi plně posoudit, hlášený nárůst počtu případů předaných Útvarem pro finanční monitoring donucovacím orgánům je povzbuzující[25]. Přijetí národní protidrogové strategie a souvisejícího akčního plánu v souladu s normami EU a mezinárodními normami, které obsahují v jasném časovém horizontu konkrétní cíle, činnosti, výsledky, výkonnostní ukazatele a dostatečné lidské a finanční zdroje V listopadu 2011 byla pod záštitou Ministerstva spravedlnosti zřízena meziagenturní rada pro koordinaci boje proti zneužívání drog (dále jen Rada). Součástí Rady jsou mezinárodní a nevládní organizace. V červnu navrhla Rada národní strategii boje proti drogám na období 2013–2015 a doprovodný akční plán. Podle informací získaných od gruzínských úřadů se Rada při přípravě obou těchto dokumentů opírala o protidrogovou strategii EU na období 2012 a o odborné poradenství skupiny Pompidou Rady Evropy odpovědné za boj proti zneužívání drog a obchodu s drogami. V době vypracování této zprávy zapracovávala Rada připomínky skupiny Pompidou do obou těchto dokumentů, jejichž přijetí vládou se očekává do konce roku 2013. Pokračují rovněž práce na přípravě pozměňovacích návrhů příslušných legislativních nástrojů[26] . Podpis a ratifikace všech příslušných úmluv OSN a Rady Evropy a příslušných protokolů ve výše uvedených oblastech a v oblasti boje proti terorismu a jejich provedení do vnitrostátních právních předpisů včetně Úmluvy Rady Evropy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a o financování terorismu z roku 2005 a rovněž Haagské úmluvy o ochraně dětí (úmluva z roku 1996 o pravomoci orgánů, použitelném právu, uznávání, výkonu a spolupráci ve věcech rodičovské zodpovědnosti a opatření k ochraně dětí), Úmluvy Rady Evropy o ochraně dětí proti sexuálnímu vykořisťování a pohlavnímu zneužívání z roku 2007 a dodatkového protokolu k Trestněprávní úmluvě o korupci V červenci 2013 ratifikoval gruzínský parlament dodatkový protokol k Trestněprávní úmluvě o korupci a v říjnu 2013 byla ratifikována Úmluva Rady Evropy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a o financování terorismu z roku 2005. Pokud jde o nástroje ochrany dětí, již probíhají nezbytné vnitřní právní postupy. 5.2. Justiční spolupráce v trestních věcech Konsolidace právního a institucionálního rámce pro vzájemnou pomoc V říjnu 2010 vstoupil v platnost zákon o mezinárodní spolupráci v trestních věcech, který se zabývá otázkami mezinárodní spolupráce[27]. Tento zákon se vztahuje na mezinárodní spolupráci včetně takových aspektů, jako je například vzájemná právní pomoc, vydávání, předávání odsouzených osob, předávání trestního řízení a výkon trestních rozsudků. Gruzie je také smluvní stranou celé řady dvoustranných dohod a úmluv OSN a Rady Evropy, které poskytují právní základ pro spolupráci s jinými státy[28]. Gruzie rovněž zkoumá možnost podpisu třetího dodatkového protokolu k Evropské úmluvě o vydávání z roku 1957. Podpis a ratifikace příslušných mezinárodních úmluv a protokolů a jejich provedení do vnitrostátních právních předpisů, konkrétně druhého dodatkového protokolu k Evropské úmluvě o vzájemné pomoci ve věcech trestních Druhý dodatkový protokol k Evropské úmluvě o vzájemné pomoci ve věcech trestních byl podepsán v březnu 2013 a gruzínský parlament ho ratifikoval v říjnu 2013. Dne 22. října 2013 vstoupil v platnost nový zákon o mezinárodní spolupráci v oblasti vymáhání práva, který do gruzínských právních předpisů zavádí nezbytná ustanovení plánovaná v dvoustranných i vícestranných mezinárodních smlouvách. 5.3. Spolupráce v oblasti prosazování práva Zavedení přiměřeného mechanismu koordinace mezi příslušnými vnitrostátními agenturami a zřízení společné databáze, která zaručí přímý přístup pro příslušné úředníky Dne 16. května 2013 vstoupilo v platnost memorandum o porozumění mezi Ministerstvem vnitra, Ministerstvem spravedlnosti, Ministerstvem financí, hlavním státním zastupitelstvím a útvarem pro finanční monitoring o spolupráci mezi agenturami v oblasti vymáhání práva. Toto memorandum s cílem usnadnit koordinaci v oblasti vymáhání práva upravuje mimo jiné vytvoření kontaktních míst, zabezpečený e-mailový systém, vytváření ad-hoc vyšetřovacích týmů atd. Ministerstvo vnitra vyvíjí software umožňující elektronickou výměnu údajů mezi agenturami, aby se usnadnila výměna důvěrných údajů. 5.4. Ochrana údajů Konsolidace právního a institucionálního rámce pro ochranu osobních údajů v souladu s normami EU a mezinárodními normami včetně přijetí příslušných místních nařízení, pokynů a směrnic upravujících postupy, funkce a odpovědnost V květnu 2012 vstoupil v platnost zákon o ochraně osobních údajů. V lednu 2013 vstoupila v platnost ustanovení kapitoly VII o správní odpovědnosti a některá ustanovení týkající se pravomocí inspektora ochrany osobních údajů vůči soukromému sektoru vstoupí v platnost až v roce 2016. Nově jmenovaný inspektor ochrany osobních údajů zvažuje možnost revize zákona o ochraně osobních údajů z roku 2012 a za tímto účelem v současné době odborníci zkoumají stávající právní rámec. Podpis a ratifikace příslušných mezinárodních úmluv, protokolů a doporučení a jejich provedení do vnitrostátních právních předpisů včetně dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy č. 108 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat, pokud jde o orgány dohledu a přeshraniční tok údajů z roku 2001 a doporučení Výboru ministrů Rady Evropy č. R (87) 15 o používání osobních údajů v policejním sektoru Gruzie v květnu 2013 podepsala dodatkový protokol k Úmluvě Rady Evropy o ochraně údajů z roku 2001 a parlament tento protokol ratifikoval v červenci 2013. Ministerstvo vnitra dokončuje po konzultaci s inspektorem ochrany osobních údajů pokyny pro zpracování a ochranu osobních údajů v rámci gruzínského Ministerstva vnitra. Zřízení nezávislého orgánu dozoru nad ochranou údajů s odpovídajícími pravomocemi a povinnostmi Podle zákona o ochraně osobních údajů je inspektor nezávislý, neměl by být podřízen jinému veřejnému činiteli ani orgánu a ve své práci se řídí gruzínskou ústavou, mezinárodními dohodami, zákonem o ochraně osobních údajů a dalšími příslušnými normativními akty a statuty. Dne 28. června 2013 byl výnosem předsedy vlády jmenován inspektor ochrany osobních údajů v souladu se zákonem o ochraně osobních údajů. Během prvních měsíců v úřadu vypracoval inspektor strukturu a statut úřadu a zahájil nábor personálu. Nařízením vlády č. 699 ze dne 3. července 2013 byl založen rezervní fond úřadu inspektora ochrany osobních údajů na rok 2013. Kanceláře a potřebné vybavení poskytne vláda. Na základě výše uvedených předběžných zjištění se doporučuje, aby gruzínské orgány ve vztahu ke kritériím bloku 3: · nadále vyvíjely úsilí v oblasti předcházení organizované trestné činnosti a boje proti ní, a zejména dále upevňovaly právní a institucionální rámec, například přijetím akčního plánu pro boj proti organizovanému zločinu, · nadále pokračovaly v zavádění norem EU a mezinárodních norem týkajících se prevence a boje proti obchodování s lidmi; doporučuje se zejména, aby gruzínské orgány při opětovném posuzování zavedeného legislativního rámce zvážily mimo jiné zavedení pozice národního zpravodaje nebo ekvivalentního mechanismu odpovědného za posuzování trendů v oblasti obchodování s lidmi, měření výsledků opatření boje proti obchodování s lidmi, podávání zpráv a rozšíření odborné přípravy v oblasti obchodování s lidmi, která je v současné době poskytována soudcům a policistům, i na další prvořadé úředníky, jako jsou konzulární služby, odbory a nevládní organizace, nadále pokračovaly ve vytváření legislativního a politického rámce prevence korupce a boje proti ní, a zejména zajistily zavedení legislativních, institucionálních a provozních záruk zajišťujících nezávislost státních zástupců na jakýchkoli politických zásazích, pokračovaly v provádění reforem s cílem dále posílit integritu a nezávislost soudnictví, zajistily efektivní a nezávislé mechanismy ověřování a rovněž účinné, přiměřené a odrazující systémy sankcí v oblasti majetkových přiznání a střetů zájmů, dále revidovaly předpisy týkající se financování politických stran s přihlédnutím k doporučením skupiny GRECO, Benátské komise a OBSE/ODIHR, zajistily, aby protikorupční rada měla potřebné analytické a organizační schopnosti včetně odpovídajících finančních a lidských zdrojů, přijaly právní předpisy o ochraně informátorů a nastavily systém ochrany informátorů z řad zaměstnanců soukromých společností, které poskytují služby financované z veřejných zdrojů, zvýšily úsilí při zavádění právního a institucionálního rámce pro prevenci praní peněz a financování terorismu a boj proti nim. Je nutno řešit zejména nedostatky zjištěné ve zprávě výboru MONEYVAL. Rovněž je třeba zlepšit provozní kapacity a meziresortní koordinaci; zřízení rady proti praní peněz a financování terorismu může pomoci práci v této oblasti urychlit. A konečně by měla být přijata národní strategie proti praní peněz a financování terorismu a doprovodné akční plány, přijaly národní strategii boje proti drogám a doprovodný akční plán v souladu s evropskými a mezinárodními standardy, zajistily dostupnost lidských a finančních zdrojů pro jejich provádění, a dále upevnily právní a politický rámec, · provedly do vnitrostátních právních předpisů Úmluvu Rady Evropy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a financování terorismu z roku 2005, dodatkový protokol k Trestněprávní úmluvě o korupci a rovněž Haagskou úmluvu o ochraně dětí (úmluva z roku 1996 o pravomoci orgánů, použitelném právu, uznávání, výkonu a spolupráci ve věcech rodičovské zodpovědnosti a opatření k ochraně dětí) a Úmluvu Rady Evropy o ochraně dětí proti sexuálnímu vykořisťování a pohlavnímu zneužívání z roku 2007, · poskytly další informace o legislativním a institucionálním rámci pro justiční spolupráci ve věcech trestních včetně příslušných ustanovení trestního řádu, · pokračovaly v posilování spolupráce v oblasti vymáhání práva, mimo jiné prostřednictvím vytvoření softwaru pro bezpečnou výměnu dat, · poskytly další informace o legislativním a institucionálním rámci pro ochranu údajů, včetně změn stávajícího právního rámce, které jsou přezkoumávány, · dokončily návrh pokynu pro zpracování a ochranu osobních údajů v rámci gruzínského Ministerstva vnitra a přijaly tento pokyn a · počítaly s lidskými, logistickými a finančními zdroji nezbytnými pro úřad inspektora ochrany osobních údajů. 6. Blok 4: Vnější vztahy a základní práva 6.1. Svoboda pohybu v Gruzii Konsolidace právního a regulačního rámce pro evidenci oprávněně pobývajících cizinců nebo osob bez státní příslušnosti s cílem zabránit zbytečnému omezování Na tomto legislativním a regulačním rámci se pracuje. Pracovní skupina pro omezení případů bezdomovectví vypracovala předlohu zákona o gruzínském občanství, který prošel meziresortním připomínkovým řízením a očekává se, že by měl být v nadcházejících měsících předložen parlamentu. Tato předloha zákona zavádí řadu mechanismů zaměřených na prevenci a omezení případů bezdomovectví, jak je stanoveno v úmluvě Organizace spojených národů z roku 1961 o omezení případů bezdomovectví. Gruzie rovněž zvažuje přistoupení k této úmluvě z roku 1961. 6.2. Podmínky a postupy pro vydávání cestovních dokladů a dokladů totožnosti Konsolidace právního a regulačního rámce s cílem zajistit úplný a efektivní přístup k cestovním dokladům a průkazům totožnosti bez diskriminace, a to i pro ženy, děti, osoby se zdravotním postižením, vnitřně vysídlené osoby, osoby patřící k menšinám a další ohrožené skupiny Agentura pro rozvoj veřejných služeb ve spolupráci s UNHCR a UNICEF realizovala několik projektů financovaných EU, jejichž cílem je řešení otázky osob bez dokumentů. Od roku 2008 bylo údajně identifikováno více než 11 000 osob bez dokumentů, z nichž přibližně 7 000 prošlo procesem evidence obyvatelstva a obdrželo příslušné dokumenty. Od roku 2008 jsou uprchlíkům poskytovány cestovní doklady a od roku 2010 tyto cestovní doklady obsahují biometrické údaje. Byly učiněny praktické kroky k řešení potřeb lidí se zdravotním postižením. 6.3. Práva občanů včetně ochrany menšin Přijetí komplexních právních předpisů pro boj proti diskriminaci podle doporučení monitorovacích orgánů OSN a Rady Evropy s cílem zajistit účinnou ochranu proti diskriminaci Gruzie v současné době pracuje na vytvoření komplexního legislativního rámce pro boj s diskriminací. Kromě ústavních antidiskriminačních ustanovení a ustanovení obsažených v různých trestních[29], občanskoprávních a správních zákonech připravilo Ministerstvo spravedlnosti předlohu zákona o zákazu diskriminace, která je předmětem přezkumu mezinárodních odborníků a očekává se, že bude předložena parlamentu před koncem roku 2013. Tato předloha zákona si klade za cíl „odstranit všechny formy diskriminace na území Gruzie nebo v její jurisdikci a zajistit pro všechny osoby stejné požívání práv stanovených zákonem, a to bez ohledu na rasu, barvu pleti, jazyk, pohlaví, věk, občanství, původ, místo narození, místo bydliště, rodinný stav, těhotenství nebo mateřství, materiální nebo společenské postavení, zdravotní stav, zdravotní postižení, náboženské vyznání nebo přesvědčení, národnostní, etnickou nebo sociální příslušnost, politické nebo jiné smýšlení nebo názor, sexuální orientaci, pohlavní identitu nebo z jakéhokoli jiného důvodu“[30]. Zakazuje vícenásobnou diskriminaci[31], definuje přímou a nepřímou diskriminaci[32] a upravuje ochranu obětí diskriminace před viktimizací[33]. Přestože se tento zákon má uplatnit pro všechny oblasti činnosti veřejných institucí i fyzických a právnických osob[34], není zřejmé, zda se bude vztahovat i na soukromý sektor. Předloha zákona rovněž zavádí institut inspektora ochrany rovnosti[35] a stanoví ustanovení o odvolacích postupech[36] včetně ustanovení o důkazním břemenu. Podpis a ratifikace příslušných nástrojů OSN a Rady Evropy v boji proti diskriminaci a jejich provedení do vnitrostátních právních předpisů při zohlednění Úmluvy OSN o omezení případů bezdomovectví a stálých doporučení Rady Evropy o Evropské chartě regionálních či menšinových jazyků Gruzie ratifikovala řadu mezinárodních smluv o ochraně národnostních menšin a odstranění různých forem diskriminace včetně Mezinárodní úmluvy OSN o odstranění všech forem rasové diskriminace a Rámcové úmluvy Rady Evropy o ochraně národnostních menšin. Gruzie se také připravuje na ratifikaci Evropské charty regionálních či menšinových jazyků. Za tímto účelem zřídila vláda v červnu 2013 meziagenturní komisi na vysoké úrovni, která odpovídá za tvorbu politiky v tomto ohledu. Komise úzce spolupracuje s orgány státní správy, s občanskou společností a menšinovými komunitními skupinami a s odborníky Rady Evropy. Stanovení spravedlivých a transparentních podmínek pro získání gruzínského občanství Jak bylo uvedeno výše, připravuje Gruzie nový zákon o gruzínském občanství. Předloha si klade za cíl zavést právní rámec pro získávání gruzínského občanství, který zohledňuje normy stanovené v Úmluvě OSN o omezení případů bezdomovectví. Přijetí komplexní vnitrostátní strategie a akčního plánu v oblasti lidských práv; aktivně plnit v této strategii a akčním plánu konkrétní doporučení orgánů OSN, OBSE/ODIHR, Rady Evropy / Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti (ECRI) a mezinárodních organizací pro lidská práva, zejména při provádění politik boje proti diskriminaci, ochrany menšin a soukromého života a zajištění svobody vyznání Vládním nařízením ze dne 5. července 2013 byla zřízena meziagenturní rada pro vypracování strategie ochrany lidských práv a akčního plánu. Rada se skládá ze zástupců příslušných ministerstev a dalších státních orgánů. K účasti na práci rady je přizvána řada zástupců nevládních organizací a mezinárodních institucí[37] včetně delegace EU v Gruzii. Na základě výše uvedených předběžných zjištění se doporučuje, aby gruzínské orgány ve vztahu k bloku 4: · přijaly nový zákon o gruzínském občanství v souladu s evropskými a mezinárodními normami, · uvedly legislativní rámec do souladu s Úmluvou Organizace spojených národů z roku 1961 o omezení případů bezdomovectví, · vytvořily strategii řešení otázky osob bez dokumentů na systematičtější a udržitelné bázi, · poskytovaly informace o platných právních předpisech a komplexní statistické údaje týkající se postupů při evidenci legálně pobývajících cizinců a osob bez státní příslušnosti, · přijaly komplexní antidiskriminační zákon v souladu s evropskými a mezinárodními normami a vzhledem k citlivosti této záležitosti zvážily veřejnou kampaň vysvětlující tento zákon a zvyšující povědomí o něm a zajistily, aby osnovy odborné přípravy veřejných činitelů zahrnovaly školení vysvětlující tento nový právní rámec, · pokračovaly ve vypracovávání politiky vedoucí k přijetí Evropské charty regionálních či menšinových jazyků a zvažovaly činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí a · přijaly komplexní vnitrostátní strategii v oblasti lidských práv a doprovodný akční plán. 7. Celkové posouzení a další kroky V souladu se zavedenou metodikou posoudila Komise provádění akčního plánu Gruzie na uvolnění vízového režimu na základě informací a příslušných legislativních a politických dokumentů, které Gruzie poskytla. Administrativní vyhodnocení bloku 1 a bloku 2 bylo doplněno hodnoticí misí na místě provedenou útvary Komise za asistence odborníků z členských států EU a delegace EU v Gruzii. Komise dále sledovala také pokrok, jehož Gruzie dosáhla v oblastech souvisejících s VLAP prostřednictvím smíšeného výboru EU – Gruzie pro usnadnění vízového režimu, smíšeného readmisního výboru EU – Gruzie a podvýboru EU – Gruzie pro svobodu, bezpečnost a právo, lidská práva a demokracii. V každém z těchto rámců se dialog a spolupráce mezi EU a Gruzií nacházejí v pokročilé fázi. Na základě výše uvedených skutečností má Komise za to, že Gruzie dosáhla velmi dobrého pokroku při provádění kritérií první fáze VLAP. Provádění legislativního a politického rámce vyžadovaného na základě kritérií týkajících se bezpečnostních prvků dokladů včetně biometrických údajů a kritérií týkajících se integrované správy hranic se nachází již v pokročilé fázi. Gruzie také úspěšně pokračuje v provádění kritérií první fáze týkajících se řízení migrace, azylu, veřejného pořádku a bezpečnosti a vnějších vztahů a základních práv. Komise bude dále nápomocna Gruzii při provádění tohoto VLAP a bude aktivně sledovat plnění všech kritérií v rámci čtyř bloků VLAP s cílem informovat Evropský parlament a Radu o budoucím pokroku při provádění VLAP v roce 2014. [1] Závěry Rady o Gruzii, 3191. zasedání Rady pro zahraniční věci, Lucemburk, 15. října 2012, odrážka 3. [2] Viz kritéria týkající se ochrany údajů. [3] Výnos č. 98 ze dne 27. července 2011. [4] Tamtéž. [5] Tento výnos musí vydat gruzínské orgány. [6] Podle poskytnutých informací uznávají neutrální cestovní doklad Spojené státy americké, Japonsko, Izrael a osm členských států EU, konkrétně Rumunsko, Polsko, Bulharsko, Slovensko, Česká republika, Estonsko, Lotyšsko a Litva. [7] Tento zákon vstoupí v platnost dne 1. ledna 2014. [8] 75 km státní hranice. [9] 258 km státní hranice. [10] Například s Litvou, Lotyšskem, Estonskem, Maďarskem, Bulharskem, Polskem, Finskem a Německem. [11] Připravuje se „Dohoda o spolupráci v otázkách pohraniční politiky“ mezi gruzínskou pohraniční policií a arménskou pohraniční agenturou. Připravuje se rovněž návrh dohody o hraničních zástupcích mezi gruzínským Ministerstvem vnitra a arménským Úřadem pro národní bezpečnost a návrh protokolu o pravidlech výměny informací mezi gruzínským Ministerstvem vnitra a arménským Úřadem pro národní bezpečnost. [12] Odborná příprava pořádkové policie byla prodloužena z 12 týdnů (376 hodin) na 20 týdnů (600 hodin) a pohraniční policie z 6 týdnů (235 hodin) na 14 týdnů (420 hodin). [13] Ministerstvo školství a vědy, úřad ministra pro otázky diaspory, úřad ministra pro evropskou a euroatlantickou integraci, Ministerstvo hospodářství a udržitelného rozvoje, Ministerstvo spravedlnosti (předseda), Ministerstvo pro osoby vnitřně vysídlené z okupovaných území Gruzie, uprchlíky a ubytování, Ministerstvo pro místní rozvoj a infrastrukturu, Ministerstvo zahraničních věcí, národní statistický úřad, Ministerstvo financí, Ministerstvo vnitra (spolupředseda), Ministerstvo práce, zdravotnictví a sociálních věcí. [14] Návrh tohoto zákona byl zpracován na základě projektu podpořeného EU a realizovaného UNHCR . [15] Podle informací získaných od gruzínských úřadů se ve výjimečných případech ve středisku může ubytovat až 120 osob. [16] V dubnu roku 2012. [17] Zpráva Světové banky (2012) oceňuje úspěch Gruzie v boji proti korupci ve veřejném sektoru od roku 2003. Podle Globálního barometru korupce z roku 2013 pouze 4 % Gruzínců uvedla, že v uplynulých 12 měsících poskytli úplatek některému z uvedených osmi útvarů. Celých 70 % respondentů se domnívalo, že se úroveň korupce v průběhu posledních dvou let výrazně snížila. Gruzie se umístila na 51. místě v indexu vnímání korupce sestavovaném organizací Transparency International za rok 2012, přičemž dosáhla skóre 52 ze 100 možných bodů. [18] Třetí kolo hodnocení skupiny GRECO: Zpráva o plnění Gruzie ze dne 21. června 2013. Zpráva je k dispozici na adrese http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf [19] 15 vládních zástupců vysoké úrovni, dva poslanci, jeden zástupce soudnictví a 16 pozorovatelů zastupujících místní a mezinárodní nevládní organizace, mezinárodní organizace, dárce a obchodní sdružení. [20] V současné době se povinnost podat majetkové přiznání týká více než 2 800 úředníků. [21] Istanbulský protikorupční akční plán OECD. Druhé kolo monitorování. Zpráva o pokroku Gruzie (2011). Síť pro boj proti korupci pro východní Evropu a Střední Asii. Zpráva je k dispozici na adrese: http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf [22] Společné stanovisko Benátské komise a ředitelství pro spravedlnost a lidskou důstojnost v rámci generálního ředitelství Rady Evropy pro lidská práva a právní stát o návrhu změn ústavního zákona o pravomoci obecných soudů Gruzie přijaté na 94. plenárním zasedání Benátské komise. Benátky 8. – 9. března. Toto stanovisko je k dispozici na adrese: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e. [23] Termínem „povinné osoby“ se rozumí fyzické a právnické osoby, které podléhají povinnostem vyplývajícím z gruzínského zákona o boji proti praní peněz. [24] Zpráva ze 4. kola hodnocení; Boj proti praní peněz a financování terorismu, Gruzie, 3. července 2012, dostupná na adrese: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf. [25] V roce 2012 to bylo 12 a v první polovině roku 2013 již 27 případů. [26] Např. zákon o správních deliktech, trestní zákoník, zákon o omamných a psychotropních látkách, prekurzorech a narkotické pomoci. [27] Podle tohoto zákona předává žádosti jiným orgánům pouze jediný ústřední orgán, kterým je Ministerstvo spravedlnosti. [28] Včetně Evropské úmluvy o vydávání z roku 1957 včetně jejích dodatkových protokolů z roku 1975 a 1978, Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních z roku 1957 včetně jejího dodatkového protokolu z roku 1978, Evropské úmluvy o mezinárodní platnosti trestních rozsudků z roku 1970, Evropské úmluvy o potlačování terorismu z roku 1977 a Úmluvy o právní právní pomoci a právních vztazích ve věcech občanských, rodinných a trestních z roku 1993. [29] Například ustanovení trestního zákoníku z roku 2012, podle něhož je diskriminace přitěžující okolností. [30] Článek 1 předlohy zákona. [31] Článek 2 předlohy zákona. [32] Tamtéž. [33] Článek 21 předlohy zákona. [34] Včetně pracovněprávních vztahů, sociálního zabezpečení a zdravotní péče, přístupu ke vzdělání a k odbornému vzdělávání, kultury, voleb, občanské a politické činnosti, veřejných informací a sdělovacích prostředků, soudnictví, vězeňství, vymáhání práva, vojenství, státních služeb a využívání zboží a služeb – článek 3 předlohy zákona. [35] Článek 7 a následující předlohy zákona. [36] Články 16–18 předlohy zákona. [37] Úřad OSN v Gruzii, kancelář Rady Evropy v Gruzii, kancelář USAID v Gruzii, gruzínská asociace advokátů, asociace mladých gruzínských právníků, Transparency International Gruzie, gruzínská iniciativa Open Society Foundation atd.