Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu rozhodnutí Rady o strategických pokynech Společenství pro rozvoj venkova (Programové období 2007-2013) (KOM(2005)0304 - C6-0349/2005 - 2005/0129(CNS))



Úřední věstník 290 E , 29/11/2006 S. 0379 - 0396



P6_TA(2006)0062 Strategické pokyny Společenství pro rozvoj venkova (období 2007-2013) * Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu rozhodnutí Rady o strategických pokynech Společenství pro rozvoj venkova (Programové období 2007-2013) (KOM(2005)0304 — C6-0349/2005 — 2005/0129(CNS)) (Postup konzultace) Evropský parlament, - s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2005)0304) [1], - s ohledem na článek 37 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0349/2005), - s ohledem na článek 51 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Výboru pro rozvoj venkova (A6-0023/2006), 1. schvaluje pozměněný návrh Komise; 2. vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem; 3. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; 4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; 5. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY PARLAMENTU | Pozměňovací návrh 1 Bod odůvodnění 1a (nový) | (1a) Strategické pokyny Společenství zohledňují mnohostrannou úlohu zemědělství a velké rozdíly mezi regiony rozšířené Unie, což vyžaduje, aby byla členským státům ponechána nezbytná flexibilita při plánování a provádění programů pro rozvoj venkova. | Pozměňovací návrh 2 Bod odůvodnění 2 (2) Strategické pokyny určí oblasti důležité pro naplňování priorit Společenství, a to zejména ve vztahu ke göteborským cílům udržitelnosti a k obnovené lisabonské strategii pro hospodářský růst a zaměstnanost. | (2) Tyto strategické pokyny musí určit oblasti důležité pro naplňování priorit Společenství, a to zejména ve vztahu ke göteborským cílům udržitelnosti a k obnovené lisabonské strategii pro hospodářský růst a zaměstnanost, a současně přihlédnou k požadavkům nové společné zemědělské politiky a k výsledkům jednání, která Evropská unie vede na mezinárodní úrovni. | Pozměňovací návrh 3 Bod odůvodnění 2a (nový) | (2a) Začlenění žen na trh práce by mělo být plošnou prioritou při uplatňování strategických pokynů vyjmenovaných v příloze. | Pozměňovací návrh 4 Příloha bod 1 odst. 2 odrážka 4 —doprovázet provádění nové, tržně orientované společné zemědělské politiky a potřebné restrukturalizace, kterou si vyžádá ve starých i nových členských státech. | —doprovázet provádění nové, tržně orientované společné zemědělské politiky a potřebné restrukturalizace, kterou si vyžádá ve starých i nových členských státech, a rovněž zohlednit očekávání spotřebitelů, pokud jde o zdraví, bezpečnost a kvalitu. | Pozměňovací návrh 5 Příloha bod 1 odst. 2 odrážka 4a (nová) | —zajistit kontinuitu mezi právě probíhajícími programy rozvoje venkova a programy, které budou zahájeny od roku 2007. | Pozměňovací návrh 6 Příloha bod 2.1 název Společná zemědělská politika a rozvoj venkova | Rozvoj venkova v rámci společné zemědělské politiky | Pozměňovací návrh 7 Příloha bod 2.1 odst. 1 Zemědělství je nadále největším uživatelem venkovské půdy a také klíčovým prvkem určujícím kvalitu krajiny a životního prostředí. Společná zemědělská politika a rozvoj venkova získaly na důležitosti a významu s nedávným rozšířením Evropské unie. | Zemědělství je nadále největším uživatelem venkovské půdy a také klíčovým prvkem určujícím kvalitu krajiny a životního prostředí. První pilíř společné zemědělské politiky a rozvoje venkova získal na důležitosti a významu s nedávným rozšířením Evropské unie. | Pozměňovací návrh 8 Příloha bod 2.1 odst. 2 Bez dvou pilířů společné zemědělské politiky, tržní politiky a rozvoje venkova, by mnoho venkovských oblastí v Evropě čelilo rostoucím problémům v oblasti hospodářské, sociální a životního prostředí. Evropský zemědělský model odráží mnohostrannou úlohu zemědělství, pokud jde o bohatost a rozmanitost krajiny, potravinářských výrobků a kulturního a přírodního dědictví. | Bez dvou pilířů společné zemědělské politiky, tržní politiky a rozvoje venkova, by mnoho venkovských oblastí v Evropě čelilo rostoucím problémům v oblasti hospodářské, sociální a životního prostředí. Evropský zemědělský model odráží mnohostrannou úlohu zemědělství, pokud jde o bohatost a rozmanitost krajiny, potravinářských výrobků a kulturního a přírodního dědictví, a je tedy přizpůsobitelný nové společenské poptávce, a to po kvalitních výrobcích, bezpečnosti potravin, ekoturistice, zvyšování hodnoty přírodního dědictví a v alternativních zdrojích energie. | Pozměňovací návrh 9 Příloha bod 2.2 Reformy společné zemědělské politiky v letech 2003 a 2004 představují velký krok kupředu směrem ke zlepšení konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje zemědělské činnosti v EU a připravují rámec pro budoucí reformy. Postupné reformy zvýšily konkurenceschopnost evropského zemědělství snížením záruk cenové podpory. Zavedení přímých plateb nezávislých na produkci podněcuje zemědělce, aby reagovali na tržní signály generované poptávkou spotřebitelů, nikoli pobídkami politik, které souvisí s množstvím. Zahrnutí norem týkajících se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat do podmíněnosti posiluje důvěru spotřebitelů a zvyšuje environmentální udržitelnost zemědělství. | Reformy společné zemědělské politiky v letech 2003 a 2004 představují velký krok kupředu směrem ke zlepšení regionální a místní konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje zemědělské činnosti v EU a připravují rámec pro budoucí reformy. Postupné reformy zvýšily konkurenceschopnost evropského zemědělství snížením záruk cenové podpory. Zavedení přímých plateb nezávislých na produkci podněcuje zemědělce, aby reagovali na tržní signály generované poptávkou spotřebitelů a potřebami společnosti, nikoli pobídkami politik, které souvisí s množstvím a s provozováním intenzivního zemědělství. Zahrnutí norem týkajících se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat do podmíněnosti posiluje důvěru spotřebitelů a zvyšuje environmentální udržitelnost zemědělství. | Pozměňovací návrh 10 Příloha bod 2.3 odst. 1 Budoucí politika rozvoje venkova se zaměřuje na tři klíčové oblasti: zemědělskopotravinářské hospodářství, životní prostředí a obyvatelstvo a hospodářství venkova v širším smyslu. Nová generace strategií a programů rozvoje venkova bude stavěna okolo osy konkurenceschopnosti zemědělství, potravinářství a lesnictví, osy životního prostředí a obhospodařování půdy a osy kvality života/diverzifikace ve venkovských oblastech. | Budoucí politika rozvoje venkova se zaměřuje na tři klíčové oblasti: zemědělství a zpracování potravin, životní prostředí a obyvatelstvo a hospodářství venkova v širším smyslu. Nová generace strategií a programů rozvoje venkova bude stavěna okolo osy konkurenceschopnosti zemědělství, potravinářství a lesnictví, osy životního prostředí a obhospodařování půdy a osy kvality života/diverzifikace ve venkovských oblastech. | Pozměňovací návrh 11 Příloha bod 2.4 odst. 1 Venkovské oblasti charakterizuje značná rozmanitost poloh - od odlehlých venkovských oblastí trpících vylidňováním a úpadkem po příměstské oblasti pod rostoucím tlakem městských center. | Venkovské oblasti charakterizuje značná rozmanitost poloh - od odlehlých horských a znevýhodněných venkovských oblastí trpících vylidňováním a úpadkem po příměstské oblasti pod rostoucím tlakem městských center. To si žádá odlišné strategie pro rozvoj venkova. | Pozměňovací návrhy 12 a 13 Příloha oddíl 2.4 odst. 2 Podle definice OECD založené na hustotě obyvatel [2] představují v zemích EU-25 venkovské regiony 92 % území. Navíc 19% obyvatel žije v převážně venkovských regionech a 37% žije ve výrazně venkovských regionech. Tyto regiony v zemích EU-25 vytváří 45 % hrubé přidané hodnoty a poskytují 53 % pracovních míst, ale ve srovnání s nevenkovskými oblastmi mají tendenci zaostávat v mnoha sociálně ekonomických ukazatelích, včetně strukturálních ukazatelů. Ve venkovských oblastech je přibližně o třetinu nižší příjem na obyvatele, nižší míra zaměstnanosti žen, odvětví služeb je méně rozvinuté, vyšší úrovně vzdělání jsou obecně méně zastoupeny a menší podíl domácností má přístup k širokopásmovému internetu. V některých venkovských regionech činí velké problémy odlehlost a okrajovost. Tyto nevýhody mají tendenci nabývat ještě více na významu v převážně venkovských regionech, ačkoliv se celkový obraz na úrovni EU může mezi členskými státy značně lišit. Nedostatek příležitostí, kontaktů a infrastruktury pro odbornou přípravu je ve venkovských oblastech velkým problémem žen a mladých lidí. | Podle definice OECD [3] založené na hustotě obyvatel představují v zemích EU-25 venkovské regiony 92 % území. Navíc 19% obyvatel žije v převážně venkovských regionech a 37 % žije ve výrazně venkovských regionech. Tyto regiony v zemích EU-25 vytváří 45 % hrubé přidané hodnoty a poskytují 53 % pracovních míst, ale ve srovnání s nevenkovskými oblastmi mají tendenci zaostávat v mnoha sociálně ekonomických ukazatelích, včetně strukturálních ukazatelů. Ve venkovských oblastech je přibližně o třetinu nižší příjem na obyvatele, nižší míra zaměstnanosti žen, odvětví služeb je méně rozvinuté, vyšší úrovně vzdělání jsou obecně méně zastoupeny a menší podíl domácností má přístup k širokopásmovému internetu. V některých venkovských regionech činí velké problémy odlehlost a okrajovost. Tyto nevýhody mají tendenci nabývat ještě více na významu v převážně venkovských regionech a v nejvzdálenějších regionech, kde se zemědělské podniky vyznačují svou izolací, omezenou velikostí a nízkou diverzifikací výroby a potýkají se s obtížnými klimatickými podmínkami. Nedostatek příležitostí, kontaktů a infrastruktury pro odbornou přípravu je ve venkovských oblastech velkým problémem žen a mladých lidí. | Pozměňovací návrh 14 Příloha bod 2.4 odst. 3 V zemích EU-15 činí podíl zemědělství na HDP 2 %, v nových členských státech 3% a v Rumunsku a Bulharsku více než 10 %. V nových členských státech pracuje v zemědělství třikrát více lidí (12 %) než ve starých členských státech (4%). V Bulharsku a Rumunsku jsou míry zaměstnanosti v zemědělství značně vyšší. | V zemích EU-15 činí podíl zemědělství na HDP 2%, v nových členských státech 3 % a v Rumunsku a Bulharsku více než 10 %. V nových členských státech pracuje v zemědělství třikrát více lidí (12%) než ve starých členských státech (4 %). V Bulharsku a Rumunsku jsou míry zaměstnanosti v zemědělství značně vyšší. Zemědělské odvětví nových členských států je poznamenáno palčivým nedostatkem finančních prostředků a úroveň příjmů je zde ve značném nepoměru k úrovni příjmů v ostatních členských státech. Proto je třeba uplatňovat zásadu soudržnosti také ve venkovských oblastech. | Pozměňovací návrh 15 Příloha bod 2.4 odst. 7a (nový) | Je třeba rovněž zdůraznit důležitost řemeslné výroby ve venkovském prostředí. Řemeslná výroba se týká všech odvětví činnosti: stavebnictví, potravinářství, dopravy, textilní výroby atd. Umožňuje vytváření pracovních míst, vzdělávání mládeže v učebních oborech, předávání tradičních dovedností a vytváření sociálních vazeb v nejodlehlejších oblastech. | Pozměňovací návrh 16 Příloha bod 2.4 odst. 8 U příležitosti obnovení lisabonské strategie Evropská rada znovu potvrdila, že lisabonskou strategii je třeba vidět v širších souvislostech udržitelného rozvoje a že je nutno se k přítomnosti stavět tak, aby nebyla ohrožena schopnost budoucích generací uspokojovat své vlastní potřeby. Nové programové období nabízí jedinečnou příležitost změnit zaměření podpory z nového fondu pro rozvoj venkova na hospodářský růst, zaměstnanost a udržitelnost. V tomto ohledu je plně v souladu s Prohlášením o hlavních zásadách pro udržitelný rozvoj a s obnoveným lisabonským akčním programem, který se snaží cílit prostředky tak, aby z Evropy učinil atraktivnější místo pro investice a práci, podporoval znalosti a inovace pro růst a vytvářel kvalitnější a četnější pracovní příležitosti. | U příležitosti obnovení lisabonské strategie Evropská rada znovu potvrdila, že lisabonskou strategii je třeba vidět v širších souvislostech udržitelného rozvoje a že je nutno se k přítomnosti stavět tak, aby nebyla ohrožena schopnost budoucích generací uspokojovat své vlastní potřeby. Nové programové období nabízí jedinečnou příležitost změnit zaměření podpory z nového fondu pro rozvoj venkova na hospodářský růst, zaměstnanost a udržitelnost. V tomto ohledu je plně v souladu s Prohlášením o hlavních zásadách pro udržitelný rozvoj a s obnoveným lisabonským akčním programem, který se snaží cílit prostředky tak, aby z Evropy učinil atraktivnější místo pro investice a práci, podporoval znalosti a inovace pro růst a vytvářel kvalitnější a četnější pracovní příležitosti. Vzhledem k tomu, že venkovské oblasti nemají přístup ke službám, které by dosahovaly stejné úrovně kvality jako služby poskytované v městských oblastech, nacházejí se v nevýhodném postavení. Tento deficit poskytovaných služeb, jako jsou například pozemní komunikace, veřejná doprava nebo informační technologie, ztěžuje lidem, kteří by rádi žili a pracovali ve venkovských oblastech, tento krok učinit. | Pozměňovací návrh 17 Příloha bod 2.4 pododstavec 9 Politika rozvoje venkova musí pomoci venkovským oblastem splnit tyto cíle v období let 2007-2013. K tomu je zapotřebí strategičtější přístup ke konkurenceschopnosti, tvorbě pracovních příležitostí a inovacím ve venkovských oblastech a vylepšenému řízení při uskutečňování programů. Je třeba se více zaměřit na investice zaměřené do budoucnosti - investice do lidí, know-how a kapitálu v odvětvích zemědělství a lesnictví, na nové způsoby poskytování všeobecně prospěšných služeb v oblasti životního prostředí, jakož i na tvorbu lepších pracovních příležitostí a zvýšení jejich počtu prostřednictvím diverzifikace, a to zejména pro ženy a mladé lidi. Politika rozvoje venkova tím, že pomůže venkovským oblastem EU naplnit jejich potenciál jakožto atraktivních míst pro investice, práci a život, může sehrát svou úlohu v udržitelném rozvoji území Evropy. | Politika rozvoje venkova musí pomoci lidem žijícím ve venkovských oblastech zapojit své schopnosti, ve spolupráci vládních orgánů a občanské společnosti, ve prospěch těchto cílů v období let 2007-2013. K tomu je zapotřebí strategičtější přístup EU a členských států, aby bylo dosaženo tří cílů: soudržnosti, konkurenceschopnosti a udržitelnosti. To přispěje k tvorbě pracovních příležitostí a k inovacím ve venkovských oblastech a k vylepšenému řízení při uskutečňování programů ve venkovských oblastech. Je třeba se více zaměřit na investice zaměřené do budoucnosti - investice do lidí, know-how a kapitálu v odvětvích zemědělství a lesnictví, na nové způsoby poskytování všeobecně prospěšných služeb v oblasti životního prostředí, jakož i na tvorbu lepších pracovních příležitostí a zvýšení jejich počtu prostřednictvím diverzifikace, a to zejména pro ženy a mladé lidi. Politika rozvoje venkova tím, že pomůže venkovským oblastem EU naplnit jejich potenciál jakožto atraktivních míst pro investice, práci a život, může sehrát svou úlohu v udržitelném rozvoji území Evropy. Podpora venkovských oblastí by měla zahrnovat zejména poskytnutí nezbytných finančních prostředků novým členským státům, aby měly možnost zmenšit propastný rozdíl, který je dělí od ostatních patnácti členů Evropské unie. | Poměňovací návrh 18 Příloha bod 3 Tyto pokyny určují, v rámci cílů stanovených v nařízení o rozvoji venkova, priority Společenství zaměřené na integraci hlavních priorit politik vyjádřených v závěrech zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu. Pro každý soubor priorit jsou uvedeny klíčové akce. Na základě těchto strategických pokynů vypracují členské státy své vnitrostátní strategie rozvoje venkova, které tvoří referenční rámec pro přípravu programů rozvoje venkova. | Níže uvedené strategické pokyny určují, v rámci cílů stanovených v nařízení o rozvoji venkova, priority Společenství v této oblasti v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1698/2005. Pokyny jsou zaměřeny na integraci hlavních priorit politik vyjádřených v závěrech zasedání Evropské rady v Lisabonu, Göteborgu a Lucemburku. Pro každý soubor priorit jsou jako názorný příklad uvedeny klíčové akce. Na základě těchto strategických pokynů vypracují členské státy své vnitrostátní strategie rozvoje venkova, které tvoří referenční rámec pro přípravu programů rozvoje venkova. Při zavádění národních programů pro rozvoj venkova je členským státům umožněna nezbytná pružnost k upravení priorit Společenství, aby byly přizpůsobeny svým specifickým podmínkám převažujícím na jejich zemí. Mají rovněž možnost je trochu upravit, pokud je takový krok dostatečně odůvodněn. | Pozměňovací návrh 19 Příloha bod 3.1 Pokyn odst. 2 Prostředky vyčleněné na osu 1 by měly přispět k silnému a dynamickému zemědělskopotravinářskému odvětví Evropy, a to tak, že se zaměří na priority přenosu znalostí a inovací v potravinovém řetězci a na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidského kapitálu. | Prostředky vyčleněné na osu 1 by měly přispět k silnému a dynamickému zemědělství, lesnictví a potravinářství v Evropě, a to tak, že se zaměří na priority přenosu znalostí, modernizace a inovací v zemědělském hospodaření a potravinovém řetězci a na prioritní odvětví, pokud jde o investice do fyzického a lidského kapitálu, včetně podpory používání informačních a komunikačních technologií a reakce na specifické potřeby mladých zemědělců. | Pozměňovací návrh 21 Příloha bod 3.1 pododstavec 1 úvodní část Pro splnění těchto priorit by členské státy měly zaměřit podporu na klíčové akce, například na: | Pro splnění těchto priorit se členské státy vyzývají, aby zaměřily podporu na klíčové akce. Tyto klíčové akce by mohly zahrnovat: | Pozměňovací návrh 22 Příloha bod 3.1 pododstavec 1 odrážka 1 —usnadnění inovací a přístupu k výsledkům výzkumu a vývoje. Inovace jsou ve stále větší míře důležité pro evropská odvětví zemědělství, potravinářství a lesnictví. Ačkoliv velké evropské zemědělskopotravinářské společnosti jsou často na špici nových trendů, zavádění nových produktů a procesů může významně přispět k výkonnosti menších zpracovatelských a zemědělských podniků. Zejména nové formy spolupráce mohou usnadnit přístup k výsledkům výzkumu a vývoje, inovacím a akcím uskutečněným v rámci 7. rámcového programu;. | —usnadnění inovací a přístupu k výsledkům výzkumu a vývoje. Inovace jsou ve stále větší míře důležité pro evropská odvětví zemědělství, potravinářství a lesnictví. Ačkoliv velké evropské zemědělskopotravinářské společnosti jsou často na špici nových trendů, zavádění nových produktů a procesů může významně přispět k výkonnosti menších zpracovatelských a zemědělských podniků. Zejména nové formy spolupráce mohou usnadnit přístup k výsledkům výzkumu a vývoje a inovacím, mimo jiné zajištěním přístupu do externích laboratoří pro vyhodnocení a zlepšení kvality, a rovněž k akcím uskutečněným jak v rámci 7. rámcového programu, tak rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci (2007-2013); | Pozměňovací návrh 23 Příloha bod 3.1 pododstavec 1 odrážka 2 —zlepšení integrace v zemědělskopotravinářském řetězci. Evropský potravinářský průmysl je jedním z nejvíce konkurenceschopných a inovačních na světě, ale čelí rostoucí celosvětové konkurenci. Zde má hospodářství venkova značný prostor pro tvorbu nových produktů a jejich uvádění na trh, pro udržení větší hodnoty ve venkovských oblastech prostřednictvím programů na podporu kvality a pro zvýšení profilu evropských produktů v zahraničí. Využití poradenství a podpory pro splnění norem Společenství tomuto integračnímu procesu pomůže. Tržně orientované zemědělství pomůže dále sjednotit pozici evropského zemědělskopotravinářského odvětví jakožto významného zaměstnavatele a zdroje hospodářského růstu; | —přizpůsobení nabídky poptávce a zlepšení integrace v zemědělskopotravinářském řetězci. Evropský potravinářský průmysl je jedním z nejvíce konkurenceschopných a inovačních na světě, ale čelí rostoucí celosvětové konkurenci. Zde má hospodářství venkova značný prostor pro tvorbu nových produktů a jejich uvádění na trh, pro udržení větší hodnoty ve venkovských oblastech. Toho je možné dosáhnout zejména uplatňováním programů kontroly kvality, rozvojem a zaváděním společných norem, informováním spotřebitelů a podporou zemědělských výrobků. Takové kroky mimo jiné umožní zvýšit profil evropských produktů v zahraničí. Měly by být prosazovány zejména místní a regionální produkty.Využití poradenství a podpory pro splnění norem Společenství tomuto integračnímu procesu pomůže. Tržně orientované zemědělství pomůže dále sjednotit pozici evropského zemědělskopotravinářského odvětví jakožto významného zaměstnavatele a zdroje hospodářského růstu; | Pozměňovací návrh 24 Příloha bod 3.1 odrážka 4 —podporu dynamického podnikání. Nedávné reformy vytvořily pro evropské zemědělství tržně orientované prostředí. Tím se zemědělským podnikům otevírají nové příležitosti. Avšak využití tohoto hospodářského potenciálu bude záležet na rozvoji strategických a organizačních dovedností; | —podporu dynamického podnikání. Nedávné reformy a zesílení mezinárodní konkurence vytvořily pro evropské zemědělství tržně orientované prostředí. Tím se zemědělským podnikům otevírají nové příležitosti i nové výzvy. Využití tohoto hospodářského potenciálu bude záležet na rozvoji strategických, obchodních a organizačních dovedností zemědělců a jejich rodin, zvláště při zahajování činnosti mladých zemědělců; | Pozměňovací návrh 25 Příloha bod 3.1 pododstavec 1 odrážka 5 —rozvoj nových odbytišť pro zemědělské a lesnické produkty. Nová odbytiště mohou nabídnout vyšší přidanou hodnotu. Podpora investic a odborné přípravy v oblasti nepotravinářské výroby v rámci rozvoje venkova může doplňovat opatření přijatá v rámci prvního pilíře, a to vytvářením nových, inovačních odbytišť pro výrobu nebo napomáháním vývoji obnovitelných energetických materiálů a biologických paliv a rozvoji zpracovatelských kapacit; | —rozvoj nových odbytišť pro zemědělské produkty a pro lesnictví. Nová odbytiště mohou nabídnout vyšší přidanou hodnotu. Opatření na šíření informací, povědomí a vytváření sítí otevřou nové možnosti a nové perspektivy vnitřnímu trhu každého státu, ale podpoří rovněž iniciativy v oblasti vývozu. Podpora investic a odborné přípravy v oblasti nepotravinářské výroby v rámci rozvoje venkova může doplňovat opatření přijatá v rámci prvního pilíře, a to vytvářením nových, inovačních odbytišť pro výrobu, zhodnocením odpadů nebo napomáháním vývoji obnovitelných energetických materiálů a organických materiálů a rozvoji zpracovatelských kapacit nebo podporou výrobků se specifickými vlastnostmi, včetně kvalitních výrobků a výrobků nesoucích označení původu. | Pozměňovací návrh 26 Příloha bod 3.1 pododstavec 1 odrážka 6 —zlepšování ochrany životního prostředí v zemědělských podnicích a lesnictví. Dlouhodobá udržitelnost bude záviset na schopnosti produkovat produkty, které spotřebitelé chtějí kupovat, při dosahování vysokých standardů ochrany životního prostředí. Investice do zlepšování ochrany životního prostředí mohou rovněž vést ke zvýšení účinnosti výroby, a jsou tedy všeobecně prospěšné; | —zlepšování ochrany životního prostředí v zemědělských podnicích a lesnictví. Dlouhodobá udržitelnost bude záviset na schopnosti produkovat produkty, které spotřebitelé chtějí kupovat, při dosahování vysokých standardů ochrany životního prostředí. Investice do zlepšování ochrany životního prostředí mohou rovněž vést ke zvýšení účinnosti výroby, a jsou tedy všeobecně prospěšné. Je také třeba podpořit ekologické zemědělství a výrobu, která používá tradiční výrobní postupy místních specialit. | Pozměňovací návrh 27 Příloha bod 3.1 odst. 1 odrážka 7 —restrukturalizaci zemědělství. Rozvoj venkova je klíčovým nástrojem restrukturalizace, zejména v nových členských státech. Rozšířením se změnila mapa zemědělství. Úspěšné přizpůsobení zemědělství může být klíčem ke zlepšení konkurenceschopnosti a udržitelnosti odvětví zemědělství, pokud jde o ochranu životního prostředí, a také k posílení růstu a zaměstnanosti v souvisejících oblastech hospodářství. Všechny členské státy by měly podporovat přípravu změn v zemědělství v souvislosti s restrukturalizací a vyvinout aktivní přístup k odborné přípravě a rekvalifikaci zemědělců, a to zejména s ohledem na přenositelné dovednosti. | —restrukturalizaci a modernizaci zemědělství. Rozvoj venkova je klíčovým nástrojem restrukturalizace a modernizace zemědělství a lesnictví. Investice do zemědělských hospodářství musí nadále pokračovat, a to jak ve starých, tak v nových členských státech. Rozšířením a vývojem situace na mezinárodních a vnitřních trzích a vývojem preferencí a poptávky spotřebitelů, se změnila mapa zemědělství a nové členské státy by měly být schopny využít přechodných opatření týkajících se částečně soběstačného hospodaření a seskupení výrobců. Úspěšné přizpůsobení zemědělství může být klíčem ke zlepšení konkurenceschopnosti a udržitelnosti odvětví zemědělství, pokud jde o ochranu životního prostředí, a také k posílení růstu a zaměstnanosti v souvisejících oblastech hospodářství. Všechny členské státy by měly podporovat přípravu změn v zemědělství a podporovat investice v souvislosti s restrukturalizací a modernizací a vyvinout aktivní přístup k odborné přípravě a rekvalifikaci zemědělců, a to zejména s ohledem na přenositelné dovednosti a vytvoření jiných zdrojů příjmů; | Pozměňovací návrh 28 Příloha oddíl 3.1 odst. 1 odrážka 7a (nová) | —podporu místních iniciativ, jako místních zemědělských trhů a programů místního zásobování kvalitními výrobky; | Pozměňovací návrh 29 Příloha bod 3.1 odst. 1 odrážka 7a (nová) | —zlepšení střídání generací. Zajištění střídání generací je nezbytné pro trvalé zachování této činnosti v členských státech. Evropská unie musí snížit na minimum administrativní překážky, s nimiž se mladí zemědělci v minulosti setkali, když chtěli získat podporu na rozvoj venkova. Výměna generací musí být hlavním cílem všech os rozvoje venkova; | Pozměňovací návrh 30 Příloha bod 3.1 odst. 2 K rozšíření generační obnovy zemědělství je třeba zvážit kombinace opatření dostupných v rámci osy 1 a přizpůsobených potřebám mladých zemědělců. | K rozšíření generační obnovy zemědělství je třeba zvážit kombinace opatření dostupných v rámci osy 1 a přizpůsobených potřebám mladých zemědělců. Tato opatření mohou zahrnovat zejména pomoc na zřízení a na převod zemědělských podniků. | Pozměňovací návrh 31 Příloha bod 3.2 Pokyn Za účelem ochrany a rozšiřování přírodních zdrojů a krajin EU ve venkovských oblastech by prostředky vyčleněné na osu 2 měly přispět ke třem prioritním oblastem na úrovni EU: biologické rozmanitosti a zachování systémů zemědělství a lesnictví s vysokou přírodní hodnotou, ochraně vody a změnám klimatu. Opatření dostupná v rámci osy 2 je třeba použít na integraci těchto cílů v oblasti životního prostředí a přispět tak k realizaci zemědělské a lesnické sítě Natura 2000, ke göteborskému závazku obrácení úbytku biologické rozmanitosti do roku 2010, k cílům rámcové směrnice o vodě a k cílům kjótského protokolu, pokud jde o zmírňování změn klimatu. | Za účelem ochrany a rozšiřování přírodních zdrojů a krajin EU ve venkovských oblastech, prostřednictvím co nejširší spolupráce se zemědělci a ostatními správci půdy, by prostředky vyčleněné na osu 2 měly přispět ke čtyřem prioritním oblastem na úrovni EU: k biologické rozmanitosti a zachování systémů zemědělství a lesnictví s vysokou přírodní hodnotou a rovněž tradičních zemědělských krajin, k udržitelnému využívání vodních zdrojů, k zachování a ochraně půdy a ke změnám klimatu. Opatření dostupná v rámci osy 2 je třeba použít na integraci těchto cílů v oblasti životního prostředí, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným venkovským oblastem, a přispět tak k realizaci zemědělské a lesnické sítě Natura 2000, ke göteborskému závazku obrácení úbytku biologické rozmanitosti do roku 2010, k cílům rámcové směrnice o vodě a k cílům kjótského protokolu, pokud jde o zmírňování změn klimatu. | Pozměňovací návrh 32 Příloha bod 3.2 odst. 1. úvodní část Pro splnění těchto priorit by členské státy měly zaměřit podporu na klíčové akce, například na: | Pro splnění těchto priorit se členské státy vyzývají, aby zaměřily podporu na klíčové akce. Mezi nimi by mohly figurovat tyto akce: | Pozměňovací návrh 33 Příloha bod 3.2 odrážka 1 —podporu služeb v oblasti životního prostředí a zemědělských postupů šetrných ke zvířatům. Evropští občané od zemědělců očekávají dodržování povinných norem. Ale mnozí rovněž souhlasí s tím, že zemědělci by měli být odměňováni za převzetí závazků, které jdou ještě dále, a za poskytování služeb, které samotný trh nezajistí, a to zejména s ohledem na zvláštní zdroje, například vodu a půdu; | —podporu služeb v oblasti životního prostředí a zemědělských postupů ochraňujících biodiverzitu a životní prostředí. Evropští občané od zemědělců očekávají dodržování povinných norem. Ale mnozí rovněž souhlasí s tím, že zemědělci by měli být odměňováni za převzetí závazků, které jdou ještě dále, a za poskytování služeb, které samotný trh nezajistí, a to zejména s ohledem na zvláštní zdroje, například vodu a půdu; | Pozměňovací návrh 34 Příloha bod 3.2 odrážka 2 —zachování krajiny využívané k zemědělství. Mnoho hodnotných venkovských prostředí v Evropě je výsledkem zemědělství. Vhodné zemědělské systémy pomáhají zachovat krajiny a přírodní stanoviště, od mokřadů po suché louky a horské pastviny. To je v mnoha oblastech důležitou součástí kulturního a přírodního dědictví, a také celkové atraktivity venkovských oblastí jakožto míst pro život a práci; | —zachování přirozené krajiny a krajiny využívané k zemědělství. Mnoho hodnotných venkovských prostředí v Evropě je výsledkem zemědělství a lesnictví. Vhodné zemědělské systémy pomáhají zachovat krajiny a přírodní stanoviště, od mokřadů po suché louky a horské pastviny.Tam, kde jsou zemědělské postupy předepsány či omezeny a v důsledku toho jsou krajiny a přírodní stanoviště chráněny nebo rozšiřovány, musí být zavedeno partnerství mezi zemědělci, vlastníky půdy a veřejnými orgány, aby byla zajištěna konzultace, spolupráce a případně i kompenzace. To je v mnoha oblastech důležitou součástí kulturního a přírodního dědictví, a také celkové atraktivity venkovských oblastí jakožto míst pro život, turistickou návštěvnost a práci. Za účelem zachování kulturní krajiny je třeba podporovat tradiční technologie zemědělské výroby a celou venkovskou kulturu, která je s tím spojena. Zvláštní podporu je třeba poskytovat na pomoc předcházení katastrofám, jako jsou záplavy, sucha, nedostatek a lesní požáry, k nimž často dochází v zanedbávaných oblastech, a také na pomoc boji proti dezertifikaci; | Pozměňovací návrh 35 Příloha bod 3.2 odrážka 2a (nová) | —podporu lesnictví. Lesy specifickým způsobem přispívají k ochraně životního prostředí prostřednictvím regulace vody, zadržováním hlavních skleníkových plynů a některých látek znečišťujících půdu, zachováním biomasy a předcházením přírodním katastrofám, jako jsou požáry a sesuvy půdy; | Pozměňovací návrh 36 Příloha bod 3.2 odrážka 3 —boj se změnami klimatu. Zemědělství a lesnictví jsou v čele vývoje obnovitelných zdrojů energie a materiálů pro bioenergetická zařízení. Vývoj těchto zdrojů energie musí zohlednit snižování emisí skleníkových plynů a zachování funkce lesů a organické hmoty ve složení půdy, pokud jde o ukládání uhlíku; | —podporu obnovitelných energií pro boj se změnami klimatu. Zemědělství a lesnictví jsou v čele vývoje obnovitelných zdrojů energie a materiálů pro bioenergetická zařízení. Vývoj těchto zdrojů energie musí zohlednit snižování emisí skleníkových plynů a potřebu zvýšit funkci lesů a organické hmoty ve složení půdy, pokud jde o ukládání uhlíku. Všechna podpůrná opatření by měla zohlednit celkovou potravinářskou situaci a to, zda jsou zemědělské plochy využívány za účelem obnovitelných zdrojů energie, nebo na zásobování potravinami; | Pozměňovací návrh 37 Příloha bod 3.2 odrážka 3a (nová) | —předcházení přírodním a jiným pohromám a nápravu jimi způsobených škod, a současně ochranu lesů, boj proti dezertifikaci a přijímání opatření proti záplavám. | Pozměňovací návrh 38 Příloha bod 3.2 odrážka 4a (nová) | —podporu výzkumu energetických plodin a postupů výroby biopaliv za účelem snížení výrobních nákladů a zvýšení ziskové marže v této oblasti, tak aby byla výroba biopaliv schopná konkurovat výrobě tradičních pohonných hmot. | Pozměňovací návrh 39 Příloha bod 3.2 odrážka 6 —podporu územní rovnováhy. Programy rozvoje venkova mohou životně důležitým způsobem přispět k atraktivitě venkovských oblastí. Mohou rovněž pomoci zajistit, že v konkurenčním hospodářství založeném na znalostech bude zachována udržitelná rovnováha mezi městskými a venkovskými oblastmi. Spolu s jinými osami programu mohou opatření v oblasti obhospodařování půdy kladně přispět k rozmístění hospodářských činností a územní soudržnosti. | —podporu územní rovnováhy. Programy rozvoje venkova mohou životně důležitým způsobem přispět k atraktivitě venkovských oblastí. Mohou rovněž pomoci zajistit, že v konkurenčním hospodářství založeném na znalostech bude zachována udržitelná rovnováha mezi městskými a venkovskými oblastmi. Spolu s jinými osami programu mohou opatření v oblasti obhospodařování půdy kladně přispět k rozmístění hospodářských činností a územní soudržnosti. Aby byla půda rovnoměrně využita, je velmi důležité přidělit specifickou podporu činnostem, které probíhají v nejvíce znevýhodněných oblastech nebo v oblastech s přírodním nebo trvalým znevýhodněním. | Pozměňovací návrh 40 Příloha bod 3.3 název 3.3. Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace | 3.3. Zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace hospodářství venkova | Pozměňovací návrh 41 Příloha bod 3.3 Pokyn Prostředky vyčleněné v rámci osy 3 na diverzifikaci hospodářství venkova a na kvalitu života ve venkovských oblastech by měly přispět k zastřešující prioritě vytváření pracovních příležitostí. Soubor opatření dostupných v rámci osy 3 by se měl použít zejména k podpoře budování kapacit, nabývání dovedností a organizace místních strategií pro rozvoj, jakož i na pomoc zachování atraktivity venkovských oblastí i pro budoucí generace. Při podpoře odborné přípravy, informovanosti a podnikání je nutno vzít v úvahu konkrétní potřeby žen a mladých lidí. | Prostředky vyčleněné v rámci osy 3 na diverzifikaci hospodářství venkova a na kvalitu života ve venkovských oblastech by měly přispět k zastřešující prioritě vytváření nových pracovních příležitostí a rovněž k upevnění stávající úrovně zaměstnanosti a vytvoření podmínek pro růst. Soubor opatření dostupných v rámci osy 3 by se měl použít zejména k podpoře budování kapacit, nabývání dovedností a organizace místních strategií pro rozvoj, jakož i na pomoc zachování atraktivity venkovských oblastí i pro budoucí generace a zachování vesnic jako hlavních středisek rozvoje venkova. Při podpoře odborné přípravy, informovanosti a podnikání by se měla věnovat pozornost zejména odstranění překážek, s nimiž se setkávají ti, jejichž přístup na trh práce je nyní omezen kvůli jejich pohlaví, věku nebo postižení. | Pozměňovací návrh 42 Příloha bod 3.3 úvodní část Pro splnění těchto priorit by členské státy měly zaměřit podporu na klíčové akce, například na: | Pro splnění těchto priorit se členské státy vyzývají, aby zaměřily podporu na klíčové akce. Tyto klíčové akce by mohly zahrnovat: | Pozměňovací návrh 43 Příloha bod 3.3 odrážka 1 —růst hospodářské činnosti a zaměstnanosti v širším hospodářství venkova. Diverzifikace je ve venkovských oblastech nezbytná pro růst, zaměstnanost a udržitelný rozvoj, a přispívá tedy k lepší územní rovnováze v hospodářském i sociálním smyslu. Cestovní ruch, řemesla a nabídka venkovských zařízení občanské vybavenosti představují v mnoha regionech růstová odvětví a nabízí příležitosti jak pro diverzifikaci v rámci zemědělských podniků, tak pro rozvoj mikropodniků v rámci širšího hospodářství venkova; | —růst hospodářské činnosti a zaměstnanosti v širším hospodářství venkova. Diverzifikace je ve venkovských oblastech nezbytná pro růst, zaměstnanost a udržitelný rozvoj, a přispívá tedy k lepší územní rovnováze a k větší soudržnosti mezi venkovskými a městskými oblastmi v hospodářském i sociálním smyslu. Cestovní ruch, řemesla a nabídka venkovských zařízení občanské vybavenosti představují v mnoha regionech růstová odvětví a nabízí příležitosti jak pro diverzifikaci v rámci zemědělských podniků, tak pro rozvoj mikropodniků v rámci širšího hospodářství venkova; | Pozměňovací návrh 44 Příloha bod 3.3 odrážka 1a (nová) | —zachování a rozvoj služeb, které udrží obyvatelstvo u půdy a přijímání nových obyvatel. Podle potřeb území, obyvatel a socioekonomických činitelů se může jednat o místní prodejny, zařízení pro malé děti a pro staré lidi, sociální byty a byty k pronájmu, kulturní střediska, dopravu, služby obecného zájmu (např. zdravotní péče) atd.; | Pozměňovací návrh 45 Příloha bod 3.3 odrážka 2 —podporu vstupu žen na trh práce. Místní pobídky na rozvoj zařízení pro péči o děti ve venkovských oblastech mohou zlepšit pracovní příležitosti a usnadnit ženám přístup na trh práce. Mohou zahrnovat rozvoj infrastruktury pro péči o děti, potenciálně ve spojení s iniciativami na podporu tvorby malých podniků souvisejících s venkovskými činnostmi; | —podporu vstupu žen na trh práce. Místní pobídky na rozvoj kvalitní, vhodné a dostupné péče o děti ve venkovských oblastech mohou zlepšit pracovní příležitosti a usnadnit ženám přístup na trh práce. Mohou zahrnovat rozvoj infrastruktury pro péči o děti, školení pracovníků zapojených do péče o děti, poskytování odborné přípravy a přístup k mikroúvěrům na vytvoření malých podniků a rozvoj a upevnění ženských sdružení; | Pozměňovací návrh 46 Příloha bod 3.3 odrážka 2a (nová) | —na podporu obnovy a rozvoje vesnic. Integrované přístupy k diverzifikaci hospodářských činností, ochrana venkovského kulturního dědictví a investice do infrastruktury místních služeb mohou přispět ke zlepšení kvality života ve venkovských oblastech, a tím také zvrátit vylidňování těchto oblastí. | Pozměňovací návrh 47 Příloha bod 3.3 odrážka 3 —rozvoj mikropodniků a řemesel, který může stavět na tradičních dovednostech, nebo přinést schopnosti nové, a to zejména ve spojení s nákupem zařízení, odbornou přípravou a školením, s cílem napomáhat podpoře podnikání a rozvoji hospodářské struktury; | —rozvoj mikropodniků, řemesel a domáckého průmyslu, který může stavět na tradičních dovednostech, nebo přinést schopnosti nové, a to zejména ve spojení s nákupem zařízení, odbornou přípravou a školením, s cílem napomáhat podpoře podnikání a rozvoji hospodářské struktury; | Pozměňovací návrh 48 Příloha bod 3.3 odrážka 4 —školení mladých lidí v tradičních venkovských dovednostech, čímž lze využít poptávku po cestovním ruchu, rekreaci, službách v oblasti životního prostředí a kvalitních produktech; | —upřednostnit tradiční dovednosti venkova a značky kvality, jako jsou listiny nebo etikety, a vyškolit v nich mladé lidi. To umožní využít poptávku po cestovním ruchu, rekreaci, službách v oblasti životního prostředí a kvalitních, zejména tradičních, produktech. Může také poskytnout příležitost starší generaci, aby předala své dovednosti generaci mladší; | Pozměňovací návrh 49 Příloha bod 3.3 odrážka 5 —podporu používání a šíření informačních a komunikačních technologií. Používání a šíření informačních a komunikačních technologií je ve vesnických oblastech nezbytné pro diverzifikaci, jakož i pro místní rozvoj, poskytování místních služeb a podporu začlenění občanů do informační společnosti (e-inclusion). Úspor z rozsahu lze dosáhnout prostřednictvím vesnických iniciativ v oblasti informačních a komunikačních technologií, které prostřednictvím společenských struktur spojují IT zařízení, počítačové sítě a odbornou přípravu v e-dovednostech. Takové iniciativy mohou značně usnadnit používání informačních technologií místními zemědělskými a venkovskými podniky a přijetí elektronického podnikání (e-business) a elektronického obchodování (e-commerce). Je třeba plně využít možností, které nabízí internet a širokopásmové komunikace, například prostřednictvím podpory z regionálních programů v rámci strukturálních fondů, k překonání nevýhod plynoucích ze zeměpisné polohy; | —podporu používání a šíření informačních a komunikačních technologií. Díky informačním a komunikačním technologiím si venkovské oblasti otvírají nové perspektivy pro život i práci. Možnost práce na dálku a připojení se ke světovým informačním sítím zatraktivňuje venkovské oblasti pro inovativní podniky. Používání a šíření informačních a komunikačních technologií je ve vesnických oblastech nezbytné pro diverzifikaci, jakož i pro místní rozvoj, poskytování místních služeb a podporu začlenění občanů do informační společnosti (e-inclusion). Úspor z rozsahu lze dosáhnout prostřednictvím vesnických iniciativ v oblasti informačních a komunikačních technologií, které prostřednictvím společenských struktur spojují IT zařízení, počítačové sítě a odbornou přípravu v e-dovednostech. Takové iniciativy mohou značně usnadnit používání informačních technologií místními zemědělskými a venkovskými podniky a přijetí elektronického podnikání (e-business) a elektronického obchodování (e-commerce). Je třeba plně využít možností, které nabízí internet a širokopásmové komunikace, například prostřednictvím podpory z regionálních programů v rámci strukturálních fondů, k překonání nevýhod plynoucích ze zeměpisné polohy; | Pozměňovací návrh 50 Příloha bod 3.3 odrážka 6 —rozvoj poskytování a inovačního používání obnovitelných zdrojů energie, který může přispět ke tvorbě nových odbytišť pro zemědělské a lesnické produkty, k poskytování místních služeb a k diverzifikaci hospodářství venkova; | —rozvoj poskytování a inovačního používání obnovitelných zdrojů energie a ekologických materiálů, ale také podpora systémů zlepšujících výkonnost energetiky a energetických služeb výrobcům, což může přispět ke tvorbě nových odbytišť pro zemědělské a lesnické produkty, k poskytování místních služeb a k diverzifikaci hospodářství venkova; | Pozměňovací návrh 51 Příloha bod 3.3 odrážka 7 —podporu rozvoje cestovního ruchu. Cestovní ruch je v mnoha venkovských oblastech odvětvím s vysokým růstem. Rostoucí používání informačních a komunikačních technologií v cestovním ruchu pro rezervace, podporu, uvádění na trh, návrh služeb a rekreační činnosti může pomoci zvýšit počet návštěvníků a délky pobytů, a to zejména v případech, kdy se takto poskytuje spojení s menšími zařízeními a podporuje agroturistika; | —podporu rozvoje cestovního ruchu. Cestovní ruch je v mnoha venkovských oblastech odvětvím s vysokým růstem a měl by se zakládat na stávajícím přírodním a kulturním dědictví. Rostoucí používání informačních a komunikačních technologií v cestovním ruchu pro rezervace, podporu, uvádění na trh, návrh služeb a rekreační činnosti může pomoci zvýšit počet návštěvníků a délky pobytů, a to zejména v případech, kdy se takto poskytuje spojení s menšími zařízeními a podporuje agroturistika, další formy ekologicky udržitelného cestovního ruchu a cestovní ruch zaměřený na sport; | Pozměňovací návrh 52 Příloha bod 3.3 odrážka 7a (nová) | —zachování venkovské kultury. Kultura venkovského obyvatelstva může přinést ekonomickou přidanou hodnotu, zejména ve prospěch turistického ruchu. Řemesla, gastronomie, zemědělské speciality a s tím související tradiční technologie výroby, folklór a venkovská architektura musí být chráněny a v určitých případech obnoveny. Tyto tradice, přestože přinášejí přidanou hodnotu, jsou ohroženy zánikem kvůli vylidňování venkova, stárnutí venkovského obyvatelstva a nedostatku zájmu mladých lidí, zejména v nejvíce oslabených oblastech. | Pozměňovací návrh 53 Příloha oddíl 3.3 odrážka 8 —modernizaci místní infrastruktury, zejména v nových členských státech. V nadcházejících letech budou učiněny významné investice do hlavních telekomunikačních, dopravních, energetických a vodohospodářských infrastruktur. Bude dostupná výrazná podpora ze strukturálních fondů, od podpory transevropských sítí po rozvoj připojení podniků nebo vědeckých institutů. Pro plné využití multiplikačního účinku ve smyslu růstu a zaměstnanosti může při spojování uvedených významných investic s místními strategiemi diverzifikace a rozvoje potenciálu zemědělství a potravinářství hrát životně důležitou úlohu místní infrastruktura malého rozsahu podporovaná v rámci programů rozvoje venkova. | —modernizaci místní infrastruktury, zejména v nových členských státech. V nadcházejících letech budou učiněny významné investice do hlavních telekomunikačních, dopravních, energetických a vodohospodářských infrastruktur. Bude dostupná výrazná podpora ze strukturálních fondů, od podpory transevropských sítí po rozvoj připojení podniků nebo vědeckých institutů. Spravedlivá část těchto prostředků by měla být přidělena také venkovským oblastem, aby byla zaručena skutečná rovnováha mezi rozvojem venkovských a městských oblastí. Pro plné využití multiplikačního účinku ve smyslu růstu a zaměstnanosti může při spojování uvedených významných investic s místními strategiemi diverzifikace a rozvoje potenciálu zemědělství a potravinářství hrát životně důležitou úlohu místní infrastruktura malého rozsahu podporovaná v rámci programů rozvoje venkova. | Pozměňovací návrh 54 Příloha oddíl 3.4 Pokyn Prostředky vyčleněné na osu 4 (iniciativa Leader) by měly přispět k prioritám os 1 a 2 a zejména osy 3, ale rovněž mohou hrát důležitou úlohu v prioritě zlepšení řízení a uvolnění endogenního potenciálu pro rozvoj venkovských oblastí. | Prostředky vyčleněné na osu 4 (iniciativa Leader) by měly přispět k prioritám os 1 a 2 a zejména osy 3, ale rovněž mohou hrát důležitou úlohu v prioritě zlepšení řízení, podpory občanů k podnícení udržitelného rozvoje a uvolnění potenciálu, který je pro danou oblast vlastní. | Pozměňovací návrh 55 Příloha bod 3.4 pododstavec 1 V souvislosti s místní strategií rozvoje stavící na místních potřebách a silných stránkách nabízí podpora v rámci osy iniciativy Leader možnost spojit všechny tři cíle - konkurenceschopnost, životní prostředí a kvalitu života/diverzifikaci. Integrované přístupy zahrnující zemědělce, lesníky a ostatní venkovské subjekty mohou chránit a rozšiřovat místní přírodní a kulturní dědictví, zvyšovat povědomí o ochraně životního prostředí, jakož i podporovat výrobu specialit, cestovní ruch a obnovitelné zdroje a energii, a investovat do nich. | V souvislosti s místní strategií rozvoje stavící na místních potřebách a silných stránkách nabízí podpora v rámci osy iniciativy Leader možnost spojit všechny tři cíle - konkurenceschopnost, životní prostředí a kvalitu života/diverzifikaci. Integrované přístupy zahrnující zemědělce, lesníky a ostatní venkovské subjekty mohou chránit a rozšiřovat místní přírodní a kulturní dědictví, zvyšovat povědomí o ochraně životního prostředí, jakož i podporovat výrobu specialit, cestovní ruch a obnovitelné zdroje a energii a investovat do nich. Projekty Leader by měly být zaměřeny na prioritní témata a na přinášení výsledků. | Pozměňovací návrh 56 Příloha oddíl 3.4 odst. 2 odrážka 1 —budování kapacit pro místní partnerství, oživování a podporu získávání dovedností, což může pomoci uvolnit místní potenciál; | —budování kapacit pro místní partnerství, oživování a podporu získávání dovedností, což může pomoci uvolnit místní potenciál, předcházet sociálnímu vyloučení a bojovat proti vylidňování; | Pozměňovací návrh 57 Příloha oddíl 3.4 odst. 2 odrážka 2 —podporu partnerství soukromého a veřejného sektoru. Zejména iniciativa Leader bude nadále hrát důležitou úlohu při podpoře inovačních přístupů k rozvoji venkova a sbližování soukromého a veřejného sektoru; | —podporu partnerství soukromého a veřejného sektoru. Zejména iniciativa Leader bude nadále hrát důležitou úlohu při zajišťování účasti Společenství, podpoře inovačních přístupů k rozvoji venkova a sbližování soukromého a veřejného sektoru; | Pozměňovací návrh 58 Příloha bod 3.4 odst. 2 odrážka 3 —podporu spolupráce a inovací. Místní iniciativy, například iniciativa Leader a podpora diverzifikace, mohou hrát podstatnou úlohu při spojování lidí s novými myšlenkami a přístupy, podněcování inovací a podnikání, jakož i podpoře začlenění a poskytování místních služeb. On-line komunity mohou pomoci rozšiřovat znalosti, vyměňovat osvědčené postupy a inovovat venkovské produkty a služby; | —podporu spolupráce a inovací. Místní iniciativy, například iniciativa Leader a podpora diverzifikace, mohou hrát podstatnou úlohu při spojování lidí s novými myšlenkami a přístupy, podněcování inovací a podnikání, jakož i podpoře začlenění a poskytování místních služeb. Zvláště se musí zohlednit začlenění nových skupin obyvatelstva. On-line komunity mohou pomoci rozšiřovat znalosti, vyměňovat osvědčené postupy a inovovat venkovské produkty a služby; | Pozměňovací návrh 59 Příloha oddíl 3.4 odst. 2 odrážka 4 —zlepšování místního řízení. Iniciativa Leader může pomoci podpořit inovační přístupy k propojení zemědělství, lesnictví a místního hospodářství, a pomoci tak diverzifikovat hospodářskou základnu a posílit sociálně ekonomické podloží venkovských oblastí. | —zlepšování místního řízení. Iniciativa Leader může pomoci podpořit inovační přístupy k propojení zemědělství, lesnictví a místního hospodářství, a pomoci tak diverzifikovat hospodářskou základnu a posílit sociálně ekonomickou strukturu zejména venkovských oblastí. | Pozměňovací návrh 60 Příloha bod 3.4 odst. 2 odrážka 4a (nová) | —podporu Místní agendy 21 ve venkovském prostředí a přizpůsobení se silným a slabým stránkám každého území s ohledem na rozmanitost venkovského prostředí, se zapojením místních činitelů, a podporu místních územních projektů regionálního rozvoje. Plány strategického rozvoje založené na Místní agendě 21 musí podpořit systém účasti občanů. V rámci těchto plánů, které mají širší dosah než plány na rozvoj venkova, by se měla zvážit společná představa budoucnosti oblastí, strategické oblasti provádění, opatření zavádějící téma životního prostředí do různých oblastí společnosti a akce na zlepšení kvality života místního obyvatelstva; | Pozměňovací návrh 61 Příloha bod 3.5 odst. 1 Prostředky vyčleněné na priority Společenství týkající se rozvoje venkova (v rámci spodních limitů financování uložených právními předpisy pro každou osu) budou záležet na konkrétní situaci a slabých a silných stránkách každé programové oblasti. Všechny priority Společenství a jejich příspěvky k lisabonským a göteborským cílům bude třeba převést do souvislostí v každém členském státu ve vnitrostátním strategickém plánu a v programech rozvoje venkova. V mnoha případech budou existovat vnitrostátní nebo regionální priority pro specifické problémy související se zemědělskopotravinářským odvětvím, nebo se situací zemědělství a lesnictví, pokud jde o životní prostředí, klimatické podmínky a zeměpisnou polohu. Venkovské oblasti se možná budou muset vypořádat s jinými konkrétními otázkami, například tlakem příměstských oblastí, nezaměstnaností, odlehlostí či nízkou hustotou obyvatelstva. | Prostředky vyčleněné na priority Společenství týkající se rozvoje venkova (v rámci spodních limitů financování uložených právními předpisy pro každou osu) budou záležet na konkrétní situaci a slabých a silných stránkách každé programové oblasti a na zvláštních charakteristikách oblastí, v souladu se Smlouvou. Všechny priority Společenství a jejich příspěvky k lisabonským a göteborským cílům bude třeba převést do souvislostí v každém členském státu ve vnitrostátním strategickém plánu a v programech rozvoje venkova. V mnoha případech budou existovat vnitrostátní nebo regionální priority pro specifické problémy související se zemědělskopotravinářským odvětvím, nebo se situací zemědělství a lesnictví, pokud jde o životní prostředí, klimatické podmínky a zeměpisnou polohu. Venkovské oblasti se možná budou muset vypořádat s jinými konkrétními otázkami, například tlakem příměstských oblastí, nezaměstnaností, odlehlostí, horskou nebo ostrovní povahou či nízkou hustotou obyvatelstva. | Pozměňovací návrh 62 Příloha bod 3.5 Pokyn Při přípravě svých vnitrostátních strategií by členské státy měly zajistit maximální součinnost v rámci jednotlivých os i mezi sebou navzájem a vyhnout se potenciálním rozporům. Rovněž budou chtít přemýšlet, jak zohlednit jiné strategie na úrovni EU, například akční plán pro ekologické zemědělství, nejnovější sdělení Komise o obnovitelných zdrojích energie, nedávné sdělení Komise o změnách klimatu a potřebu předvídat pravděpodobné vlivy na zemědělství a lesnictví, zprávu Komise o strategii EU v oblasti lesního hospodářství (která může pomoci dosáhnout jak cíle růstu a zaměstnanosti, tak cíle udržitelnosti), jakož i nadcházející tématické strategie v oblasti životního prostředí. | Při přípravě svých vnitrostátních strategií by členské státy měly zaujmout integrovaný přístup zahrnující vhodné územní plánování a maximální součinnost mezi osami a měly by usilovat o co nejširší zapojení všech příslušných orgánů v souladu se zásadou partnerství uvedenou v článku 6 nařízení (ES) č. 1698/2005. Rovněž budou chtít přemýšlet, jak zohlednit jiné strategie na úrovni EU, například akční plán pro ekologické zemědělství a sdělení Komise"Více výzkumu a inovací - investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti: společný přístup" ze dne 16. října 2005, nejnovější sdělení Komise o obnovitelných zdrojích energie, nedávné sdělení Komise o změnách klimatu a potřebu předvídat pravděpodobné vlivy na zemědělství a lesnictví, zprávu Komise o strategii EU v oblasti lesního hospodářství (která může pomoci dosáhnout jak cíle růstu a zaměstnanosti, tak cíle udržitelnosti), jakož i nadcházející tématické strategie v oblasti životního prostředí. | Pozměňovací návrh 63 Příloha bod 3.5 odst. 2 Na úrovni EU a členských států je k dispozici několik prostředků pro zlepšení řízení a uskutečňování politik. Technickou pomoc lze využít pro výstavbu evropských a vnitrostátních sítí pro rozvoj venkova jakožto platformy pro výměnu osvědčených postupů a zkušeností se všemi aspekty návrhu politiky, řízení a provádění mezi zúčastněnými stranami. Informovanost a publicitu pro zajištění včasného zapojení různých subjektů bude třeba zvážit při přípravě vnitrostátních strategií a vypracovat pro pozdější fáze provádění. | Na úrovni EU a členských států je k dispozici několik prostředků pro zlepšení řízení a uskutečňování politik. Technická pomoc se musí využít pro výstavbu evropských a vnitrostátních sítí pro rozvoj venkova jakožto platformy pro výměnu osvědčených postupů a zkušeností se všemi aspekty návrhu politiky, řízení a provádění mezi zúčastněnými stranami. Při zřizování a rozvoji sítí se musí zohlednit zkušenost revizních středisek Leader a národních sítí, pokud jde o posílení místních partnerství a výměny vyzkoušených a ověřených postupů. Informovanost a publicitu pro zajištění včasného zapojení různých subjektů bude třeba zvážit při přípravě vnitrostátních strategií a vypracovat pro pozdější fáze provádění. Je tedy třeba zajistit, aby povolené lhůty pro zapojení subjektů byly dostatečné, a dbát na to, aby se tyto subjekty zapojovaly nepřetržitě. | Pozměňovací návrh 64 Příloha bod 3.6 Pokyn Je třeba podporovat součinnost mezi strukturálními politikami, politikami zaměstnanosti a politikami rozvoje venkova. V této souvislosti by členské státy měly zajistit komplementaritu a soudržnost mezi akcemi financovanými z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského rybářského fondu (EFF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) na daném území a v dané oblasti činností. Hlavní zásady, pokud jde o "demarkační čáru" a koordinační mechanismus mezi akcemi podporovanými z různých fondů, musí být stanoveny na úrovni vnitrostátního strategického referenčního rámce/vnitrostátního strategického plánu. | Je třeba podporovat součinnost mezi strukturálními politikami, politikami zaměstnanosti a politikami rozvoje venkova a následně také spolupráci mezi různými regionálními partnery. V této souvislosti by členské státy měly zajistit komplementaritu a soudržnost mezi akcemi financovanými ze sedmého rámcového programu, z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci, TEN-T, LIFE +, Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského rybářského fondu (EFF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) na daném území a v dané oblasti činností. Hlavní zásady, pokud jde o "demarkační čáru" a koordinační mechanismus mezi akcemi podporovanými z různých fondů, musí být stanoveny na úrovni regionálního nebo vnitrostátního strategického referenčního rámce/regionálního nebo vnitrostátního strategického plánu, podle toho která z variant bude v příslušném členském státě vhodnější. | Pozměňovací návrh 65 Příloha bod 3.6 pododstavec 1a (nový) | (1a) Je možné uplatnit různá kritéria vymezení, jako je rozsah projektu, územní dopad (na regionální nebo místní úrovni), typ investice, typ příjemce atd. | Pozměňovací návrh 66 Příloha bod 3.6 odst. 2 Pokud jde o rozvoj lidského kapitálu, měla by být podpora v rámci rozvoje venkova cílena na zemědělce a hospodářskésubjekty podílející se na diverzifikaci hospodářství venkova. Obyvatelstvo venkovských oblastí by mohlo obdržet podporu jako součást integrovaného přístupu zdola nahoru. Činnosti v těchto oblastech by se měly provádět plně v souladu s cíli evropské strategie zaměstnanosti, jak je stanoví integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost, a v souladu s činnostmi prováděnými na základě vnitrostátních reformních programů v rámci lisabonského procesu. Pracovní program Vzdělávání a odborná příprava 2010 se snaží dosáhnout lisabonských cílů, které se týkají vzdělávání a odborné přípravy. Jádrem programu je celoživotní vzdělávání, které se vztahuje na všechny úrovně a typy vzdělávání a odborné přípravy, a to i v odvětví zemědělství, lesnictví a potravinářství. | Pokud jde o rozvoj lidského kapitálu, měla by být podpora v rámci rozvoje venkova cílena na zemědělce a jejich rodiny a na hospodářské subjekty podílející se na diverzifikaci hospodářství venkova. Byly by koordinováni také pomocí podpory poskytnuté dalšími strukturálními nástroji. Obyvatelstvo venkovských oblastí by mohlo obdržet podporu jako součást integrovaného přístupu zdola nahoru. Činnosti v těchto oblastech by se měly provádět plně v souladu s cíli evropské strategie zaměstnanosti, jak je stanoví integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost, a v souladu s činnostmi prováděnými na základě vnitrostátních reformních programů v rámci lisabonského procesu. Pracovní program Vzdělávání a odborná příprava 2010 se snaží dosáhnout lisabonských cílů, které se týkají vzdělávání a odborné přípravy. Jádrem programu je celoživotní vzdělávání, které se vztahuje na všechny úrovně a typy vzdělávání a odborné přípravy, a to i v odvětví zemědělství, lesnictví a potravinářství. | Pozměňovací návrh 67 Příloha oddíl 4 odst. 2 Rámec poskytne omezený soubor společných ukazatelů a společnou metodiku. Doplní jej ukazatele specifické pro programy, které budou odrážet povahu každé programové oblasti. | Rámec poskytne omezený soubor společných ukazatelů, zejména ukazatelů územních, jako jsou ty, které požaduje Parlament ve svém usnesení ze dne 28. září 2005 o úloze územní soudržnosti v regionálním rozvoji [4], a společnou metodiku. Doplní jej ukazatele specifické pro programy, které budou odrážet povahu každé programové oblasti. | [1] Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. --------------------------------------------------