Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění programu Kultura 2000 /* KOM/2008/0231 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.4.2008 KOM(2008) 231 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o provádění programu Kultura 2000 OBSAH 1. ÚVOD 3 2. VÝCHODISKO PROGRAMU 3 3. EXTERNÍ HODNOCENÍ 4 3.1. Podmínky a účel hodnocení 4 3.2. Metodika 4 3.3. Zjištění 5 4. Hlavní doporučení na základě hodnocení a připomínky komise 7 5. Závěry Komise 11 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o provádění programu Kultura 2000 1. ÚVOD Tato zpráva se předkládá podle článku 8 nařízení č. 508/2000/ES[1] ze dne 14. února 2000 o programu Kultura 2000 (dále jen „program“), který vyžaduje, aby při ukončení programu bylo vypracováno závěrečné hodnocení toho, jak byl dotyčný program prováděn. Zpráva obsahuje stanovisko Komise k hlavním závěrům a doporučením závěrečného externího hodnocení programu, které je k dispozici na níže uvedeném odkazu: http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm Tyto závěry a doporučení jsou založeny na rozsáhlých zjišťováních provedených u účastníků a hlavních subjektů zapojených do programu Kultura 2000, jejichž podrobné výsledky tvoří přílohu závěrečné hodnotící zprávy. 2. VÝCHODISKO PROGRAMU Podle rozhodnutí č. 508/2000 (dále jen „rozhodnutí“) byla cílem programu podpora kulturní oblasti společné evropským národům prostřednictvím spolupráce mezi umělci, kulturními činiteli, soukromými a veřejnými pořadateli a prostřednictvím podpory činností kulturních sítí. Tyto činnosti měly, alespoň potenciálně, přispět dosažení těchto cílů: - podpora kulturního dialogu a vzájemných poznatků o kultuře a historii evropských národů, - podpora tvořivosti a nadnárodního šíření kultury se silným důrazem na mladé a společensky znevýhodněné osoby a na kulturní rozmanitost, - zdůraznění kulturní rozmanitosti a rozvoj nových forem kulturního projevu, - sdílení společného kulturního dědictví evropského významu, - zohlednění úlohy kultury v sociálně ekonomickém rozvoji, - pěstování dialogu mezi kulturami a vzájemné výměny mezi evropskými a mimoevropskými kulturami, - uznání kultury jako ekonomického faktoru a jako faktoru v sociální integraci a občanství, - zlepšený přístup a účast na kultuře v Evropské unii pro co možná nejvíce občanů. Program sestával ze tří hlavních akcí. Jsou to: akce 1 – zvláštní inovační a/nebo experimentální akce, akce 2 – integrované akce ve smyslu víceletých nadnárodních dohod o kulturní spolupráci a akce 3 – zvláštní kulturní události evropského nebo mezinárodního rozměru. Program byl zaveden na období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004. Jelikož však byla v roce 2004[2] doba trvání programu prodloužena, byl definitivně ukončen ke dni 31. prosince 2006. Jeho hlavní složky však byly začleněny do současného programu Kultura na období 2007–2013. 3. EXTERNÍ HODNOCENÍ 3.1. Podmínky a účel hodnocení Na základě rámcové smlouvy o poskytování služeb č. EAC/03/06[3] byla pro provedení hodnocení vybrána společnost ECOTEC Ltd. Cílem externího hodnocení bylo posoudit provádění programu a dosažení jeho cílů, podat zprávu o tom, do jaké míry dosud přijaté akce přispěly k cílům specifikovaným v uvedeném rozhodnutí a k celkovým cílům činnosti Společenství v oblasti kultury podle článku 151 Smlouvy[4], a shrnout nabyté poznatky, aby mohly být využity na podporu provádění dalších programů v oblasti kultury, zejména pak nového programu Kultura 2007–2013. Toto závěrečné hodnocení následuje po prvním a druhém externím prozatímním hodnocení[5]. Věnuje se všem akcím financovaným během období 2000–2006. Analýza vypracovaná Výkonnou agenturou pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) se omezila pouze na úlohu, kterou tato agentura hrála při řízení a provádění programu Kultura 2000 od data svého zřízení, k němuž došlo v lednu 2006. 3.2. Metodika Metody, které externí hodnotitel používal, lze shrnout takto: - dokumentární přezkum podkladů obsažených v projektové dokumentaci, - rozhovory s pracovníky Evropské komise a agentury EACEA, - strukturovaná zjišťování provedená u členů řídícího výboru programu, „kulturních kontaktních bodů“, odborníků zapojených do výběru a dalších odborníků v oblasti kultury a kulturních činitelů působících v rámci programu jako vedoucí projektů nebo spoluorganizátoři, - případové studie věnované jednotlivým zemím a projektům, - hodnotící seminář a - konzultace elektronickou cestou. Výsledkem byla řada doporučení, k nimž Komise zaujala stanovisko, které je shrnuto v této zprávě. 3.3. Zjištění 1. Vnější soudržnost Vnější soudržnost se týká toho, jak program Kultura 2000 zapadá do širších souvislostí politiky a programů v oblasti kultury. Hodnocením bylo zjištěno, že velký podíl programů EU, jako jsou strukturální fondy, programy Media a Aktivní občanství, obsahuje kulturní prvky a že pokud jde o cíle, cílové skupiny, výstupy, výsledky a dopady, lze mezi nimi a programem Kultura 2000 nalézt určitou podobnost. Stejně tak existuje řada regionálních iniciativ spolupráce mezi kulturami a dvoustranných iniciativ. Z přezkumu programů EU i ze zjišťování prováděných prostřednictvím elektronické pošty u zúčastněných subjektů však jasně vyplývá, že program Kultura 2000 zaujímal zvláštní postavení. Neexistovaly totiž žádné jiné programy s působností v celé Evropské unii, jejichž cílem by bylo podporovat a pěstovat evropskou kulturní spolupráci, a přihlédneme-li k jasnému zaměření a zamýšleným výsledkům programů EU na jedné straně a programů na regionální úrovni na straně druhé, je zřejmé, že duplicita byla pouze povrchním dojmem. Hodnotitel ve svých závěrech uvádí, že program Kultura 2000 zcela doplňoval ostatní kulturní programy na úrovni EU a na národní/regionální úrovni a neopakoval činnosti, které byly uskutečňovány jinde prostřednictvím jiných obdobných programů. Zintenzívnění výměny informací a osvědčených postupů mezi zúčastněnými zeměmi zůstává výzvou, ale hodnocení ukazuje, že program Kultura 2000 ve zúčastněných zemích upozornil na význam dialogu mezi kulturami a zlepšil o něm povědomí. Dotazovaní a respondenti v rámci zjišťování se shodli na tom, že cíle programu byly relevantní a podporované činnosti vhodné k jejich dosažení. Některé zúčastněné subjekty zpochybnily potenciál programů dosáhnout vytyčených cílů vzhledem k poměrně malým finančním prostředkům. 2. Účelnost Z přezkumu projektové dokumentace a z webového zjišťování o projektech vyplývá, že program dosáhl výsledků a vlivu alespoň do určité míry. Hodnotitel dochází k závěru, že existovaly některé překážky, jež bránily kulturním činitelům v účasti na programu, konkrétně z hlediska organizačních zkušeností a finančních zdrojů. Bylo však zjištěno, že vzhledem k omezenému rozpočtu programu Kultura 2000 by bylo obtížné nalézt v jeho rámci možnosti k překonání těchto překážek. Celkovou viditelnost programu Kultura 2000 vnímali kulturní činitelé jako dobrou, ale respondenti zapojení do zjišťování vyjádřili pochybnosti ohledně hloubky pochopení programu ze strany kulturních činitelů. 3. Účinnost Pracovníci Komise a agentury EACEA uvedli, že jejich pracovní vytížení je trvale vysoké v důsledku náročných administrativních úkolů, což omezuje jejich schopnost poskytovat podporu projektům. Vzhledem k předpokládané pravdivosti výpovědí dotazovaných pracovníků dochází hodnotitel k závěru, že využití personálních zdrojů nebylo v průběhu trvání programu v souladu s objemem práce, a to zejména v období špičky. Ohledně používaných systémů informačních technologií se hodnotitel domnívá, že vedoucí programů neměli k dispozici odpovídající infrastrukturu. V zájmu propagace programu a jednoduššího přístupu k němu byly v členských státech a ve většině ostatních zúčastněných zemí zřízeny tzv. kulturní kontaktní body. Podle hodnocení tyto kontaktní body obecně využívaly své prostředky k tomu, aby kulturním činitelům poskytovaly účelné a efektivní služby. Účastníci byli spokojeni s procesem souvisejícím se žádostmi a příznivě hodnotili rovněž informace, které byly o programu poskytovány. Většina respondentů v rámci webového zjišťování vnímala tento proces jako srozumitelný a četnost výzev jako odpovídající, byť jejich načasování bylo nevhodné. Druhou příčinou kritiky byla zdlouhavost samotného procesu. Hodnocení však uznává, že faktory, jako je postup řídícího výboru a právo Evropského parlamentu provádět kontrolu, ovlivňují délku procesu a nelze se jim vyhnout. Hodnotitel došel k závěru, že zkrácení výběrového řízení u programu Kultura 2000 by bylo možno dosáhnout zejména využitím dalších lidských zdrojů s cílem zrychlit zpracování žádostí a jejich posuzování. Podle respondentů zapojených do zjišťování je třeba výrazně zlepšit činnosti programu zaměřené na šíření výsledků a informací. Hodnocením bylo zjištěno, že závěrečné zprávy o projektech byly rozdílné kvality a užitečnosti, jelikož informace týkající se výstupů, výsledků a vlivu nebyly systematicky shromažďovány a analyzovány z hlediska cílů programu. Téměř všichni respondenti zapojení do zjišťování vyjádřili názor, že použití formulářů pro sledování a podávání zpráv bylo snadné a že kvalita pokynů pro vyplňování těchto formulářů byla přijatelná, i když určité oblasti by bylo vhodné zlepšit. Posouzení závěrečných zpráv Komisí a agenturou EACEA nezahrnovalo žádnou významnější kontrolu financování, která by zjistila a odstranila nezpůsobilé výdaje. V tomto ohledu byl při odhalování a odstraňování těchto výdajů z konečných plateb na projekty účinný proces sledování. 4. Užitečnost Pokud jde o změny, k nimž díky programu Kultura 2000 v Evropě došlo, hodnotitel uvádí jasně prokazatelný a dalekosáhlý vliv, a to zejména na kulturní činitele a na postupy a politiky v oblasti kultury. Zavedení programu Kultura 2000 dalo kulturním činitelům v Evropě příležitost zúčastnit se komplexního programu nadnárodní spolupráce s partnerstvím zahrnujícím více než 30 zemí. Takovou příležitost neposkytl a dosud neposkytuje žádný jiný mechanismus a výsledkem toho je, že kulturní činitelé, kteří se dříve zaměřovali spíše na činnosti v rámci své země, jsou nyní otevřenější vůči nadnárodní spolupráci mezi kulturami. 5. Udržitelnost Kulturní činitelé uvedli, že vytvořili, upevnili a rozšířili nadnárodní sítě po celé Evropě, které nejenže podporují jejich vazby a činnosti, ale vytvářejí nové projekty založené na spolupráci. Tyto nové projekty spolupráce probíhají jak v kontextu kulturních programů EU, tak nezávisle na nich. Posouzení hodnotitele, založené jak na projektové dokumentaci, tak na případových studiích, navíc prokazuje, že alespoň část činností a výsledků projektů v rámci programu Kultura 2000 pokračuje i poté, co bylo financování ukončeno. Ačkoli není doloženo, že by program Kultura 2000 vedl k vytvoření nových mezikulturních iniciativ spolupráce na regionální nebo národní úrovni, měl tento program zřejmý vliv na politiky v oblasti kultury v některých zúčastněných zemích. Program podnítil úpravu některých stávajících struktur spolupráce a v jeho důsledku došlo v mnoha zemích k zavedení nových modelů spolufinancování, což zvýšilo celkovou sumu financování, které je k dispozici zejména pro dialog mezi kulturami. 4. HLAVNÍ DOPORUČENÍ NA ZÁKLADĚ HODNOCENÍ A PŘIPOMÍNKY KOMISE Hlavní doporučení[6] hodnotitele jsou uvedena proloženým písmem a tam, kde je to vhodné, uspořádána podle témat. Stanovisko Komise je uvedeno běžným písmem. 1. Systém řízení programu Doporučení 1 Řídící orgány by měly zhodnotit stávající způsoby práce z hlediska současných modelů osvědčených postupů, a prozkoumat tak nepoměr mezi využitím personálních zdrojů a objemem práce během trvání programu. Doporučení 2 Řídící orgány by měly stanovit roční program návštěv části projektů s cílem poskytnout podporu a vedení v technických otázkách. Doporučení 3 Řídící orgány by měly všem žadatelům v rámci programu Kultura poskytovat podrobnou kvalitativní zpětnou vazbu. To jim umožní rozhodnout, zda mají svou žádost opakovat s přepracovaným návrhem projektu, a stanovit, jak lze jejich návrh zlepšit. Doporučení 8 Řídící orgány by měly prozkoumat možnost vytvoření internetové databáze pro výběr vhodných partnerů, která by byla kulturním činitelům nápomocna při hledání partnerů a rozvíjení projektů. Doporučení 9 Řídící orgány by měly převzít odpovědnost za správu a údržbu databáze projektu CUPID, nebo by měly vytvořit její rovnocennou obdobu. Doporučení 14 Řídící orgány by měly vytvořit prozatímní databázi pro řízení programu, která by napomáhala sledování žádostí a projektů, dokud nebude k dispozici databáze SYMMETRY. Tento nástroj by měl obsahovat základní informace o každé žádosti (např. kontaktní údaje hlavního partnera projektu, kontaktní údaje spoluorganizátora a nástin rozpočtu) a měl by zaznamenávat hlavní administrativní informace (např. uzavírání smluv, platby a výkaznictví). Doporučení 15 Řídící orgány by měly pokračovat v krocích s cílem zlepšit vedení poskytované žadatelům při podávání žádostí. Toto vedení by mělo být rozšířeno tak, aby zahrnovalo průběžné a závěrečné zprávy o projektech a řízení projektů. Kvalitní vedení a podpora poskytovaná žadatelům a propagátorům projektů zlepší kvalitu žádostí o podporu a zvýší také kvalitu financovaných projektů. Dobrým vzorem může být např. SOCRATES Guide for Applicants (Průvodce pro žadatele v rámci programu SOKRATES) vydaný v červnu 2004. Doporučení 16 Řídící orgány by měly provést kroky vedoucí k omezení délky procesu spojeného s žádostmi tím, že zajistí krátkodobé administrativní zdroje na zpracování žádostí a na uzavírání smluv na projekty a rovněž další odborníky v oblasti kultury pro účely posuzování žádostí. Stanovisko Komise Komise s těmito doporučeními obecně souhlasí. Zahájila již dalekosáhlý proces zjednodušování, který v roce 2007 přinesl výrazné zlepšení, včetně hloubkové revize výzev pro podávání návrhů a postupu podávání žádostí, transparentnějšího vymezení kritérií výběru pro udělení grantu, zjednodušení formulářů a dokumentů, která je třeba poskytnout, podrobnější zpětné vazby poskytované žadatelům, zefektivnění současné programové databáze, zvýšení flexibility pro trvání podpory poskytované subjektům činným v oblasti kultury, jmenovitě zavedení nové možnosti financování na víceletém základě. Připravují se další opatření, která budou z větší části nebo úplně provedena v roce 2008. Jde například o zavedení programového průvodce pro nadcházející roky, jehož cílem bude zjednodušit žadatelům plánování a přípravu, dále podrobnější sledování prostřednictvím četnějších návštěv projektů, širší využití paušálních sazeb a postupné vytvoření systému pro podávání žádostí a zpráv online. Dále byly učiněny interní kroky, jejichž cílem bylo proces související s žádostmi co nejvíce zkrátit. U mnohých linií programu budou navíc v roce 2008 smlouvy stále častěji nahrazovány rozhodnutími o udělení grantu, což tento proces zkrátí v průměru o měsíc. Větší využití paušálních sazeb spolu se zjednodušením postupu podávání žádostí rovněž urychlí zpracování žádostí v rámci GŘ EAC a agentury EACEA. Jak hodnotitel upozornil, radikálnímu zkrácení tohoto procesu však brání i vnější faktory a právní překážky. Komise však usiluje o úpravu právního základu, která by jí umožnila – s výminkou víceletých projektů – přijímat rozhodnutí o udělení grantu přímo. Bude-li tato úprava schválena Radou a Evropským parlamentem, mohl by být proces výběru zkrácen o několik týdnů. Pro řešení nepoměru mezi využitím personálních zdrojů a objemem práce v průběhu programu bylo v Komisi pro program vytvořeno zvláštní oddělení a v rámci agentury EACEA se příslušné oddělení reorganizovalo. Ačkoli tato opatření situaci výrazně zlepší, nadále platí závěr hodnotitele, že trvale vysoké pracovní zatížení Komise a agentury EACEA v důsledku rozsáhlých administrativních úkolů může omezovat jejich schopnost poskytovat podporu projektům. 2. Komunikační systém programu Doporučení 4 Komise by měla jmenovat úředníka pro publikace a komunikaci. Tento úředník by měl odpovídat za organizaci, redakční obsah a kontrolu kvality webových stránek programu Kultura a všech publikací oddělení pro kulturu/ programu Kultura, jako jsou programové tematické zprávy, kompendium projektů a zpravodaj oddělení pro kulturu. Doporučení 5 Řídící orgány by měly zveřejnit roční kompendium projektů, které by bylo dostupné na webových stránkách GŘ EAC věnovaných kultuře. Toto kompendium by mělo obsahovat rejstřík a projekty by v něm měly být seřazeny podle oblasti kultury a podle země původu hlavního žadatele. Doporučení 6 Řídící orgány by měly znovu zavést pravidelný zpravodaj Kultura 2007. Doporučuje se, aby se tento zpravodaj zabýval politikou EU v oblasti kultury spíše než pouze programem Kultura, což umožní větší pestrost obsahu. Doporučení 7 Stránky GŘ EAC věnované kultuře by měly být přepracovány a znovu spuštěny tak, aby byly v souladu s Pokyny Komise pro poskytovatele informací (Commission's Information Providers Guide) a se základními požadavky na dostupnost. Stanovisko Komise Komise se domnívá, že vhodné komunikační činnosti jsou hlavním nástrojem pro správné provádění programu. Webové stránky GŘ EAC věnované kultuře byly zcela přepracovány počátkem roku 2008 a vydávání kulturního zpravodaje bude obnoveno. Komunikační a publikační činnosti byly zefektivněny jako součást výše zmíněné reorganizace v rámci GŘ EAC a agentury EACEA. Agentura EACEA zveřejní kompendium projektů. Informační dny o kultuře ( Culture Infodays ), které byly zahájeny v roce 2007, budou v budoucnosti organizovány pravidelně a budou sloužit jako hodnotná příležitost pro poskytování informací potenciálním žadatelům. 3. Činnosti programu zaměřené na šíření výsledků a informací Doporučení 10 Řídící orgány by měly zveřejňovat tematické zprávy o programu, aby podpořily šíření úspěchů dosažených v rámci programu a nabytých poznatků o osvědčených postupech. Doporučení 11 Řídící orgány by měly uskutečňovat program akcí (nebo uspořádat jedinou akci), kde lze stávající projekty předvést politickým činitelům a kde se mohou zástupci nově vybraných projektů zúčastnit informačních schůzek věnovaných řízení projektů pro řízení programů v oblasti kultury (např. sledování, hodnocení, vedení finančních záznamů atd.). Doporučení 12 Evropská komise by měla zlepšit shromažďování informací o osvědčených postupech plynoucích z programů v oblasti kultury v EU a předávat politické poznatky týkající se mezikulturního dialogu ministrům kultury zúčastněných zemí. Doporučení 13 Řídící orgány by měly přepracovat šablony závěrečných pro shromažďování podrobných informací o úspěších dosažených v rámci projektů, o jejich výstupech, výsledcích a vlivech. Tyto informace by měly být použity na podporu činností programu zaměřených na šíření výsledků a informací. Stanovisko Komise Komise v roce 2007 vyvinula značné úsilí, aby zlepšila shromažďování a šíření výsledků, včetně zavedení zvláštního kritéria pro udělení do výzev k předkládání návrhů. Právě jsou přijímána opatření, která mají zjednodušit nahrávání výsledků do nové databáze pro šíření informací, jež bude brzy dokončena. Výsledky těchto změn budou k dispozici ve střednědobém horizontu po uplynutí doby trvání projektů. Plánují se další iniciativy, jako je organizování seminářů nebo konferencí (pokud možno tematicky zaměřených), kde by bylo možno prostřednictvím projektů předvést nejlepší postupy, dále shromažďování osvědčených postupů v souvislosti s dialogem mezi kulturami v rámci programu, které by měly být využity v kontextu roku 2008 jakožto Evropského roku mezikulturního dialogu, nebo lepší využívání kulturních kontaktních bodů pro činnosti zaměřené na šíření jak na evropské, tak místní úrovni. 5. ZÁVěRY KOMISE Komise sdílí celkový závěr hodnotitele, že program poskytl podnět k přeshraniční kulturní spolupráci a podpořil otevřenější přístup, čímž jedinečným způsobem přispěl k podpoře kulturní oblasti společné evropským národům. Z tohoto závěrečného hodnocení vyplývá, že program Kultura 2000 představuje řádné provádění činnosti Společenství v oblasti kultury podle článku 151 Smlouvy a že splnil své cíle vytyčené v rozhodnutí. Kulturním činitelům bylo během období 2000–2006 v rámci akcí programu uděleno více než 1 500 grantů, přičemž vyplacené granty přesáhly částku 190 milionů EUR. Závěry hodnotitele ukazují, že ačkoli je v některých oblastech prostor pro zlepšení, účastníci přesto projevili spokojenost s programem a uznali jeho evropskou přidanou hodnotu. Komise významným způsobem zintenzívnila konzultaci s kulturním odvětvím a věnuje velkou pozornost názorům, které v rámci tohoto procesu vyjádřily zúčastněné subjekty a které našly odezvu v této hodnotící zprávě. Díky zkušenostem z programu Kultura 2000 již byla do současného programu Kultura na období 2007–2013 zapracována řada zlepšení. Další opatření se připravují a budou pravděpodobně uskutečněna v průběhu roku 2008. Komise výsledky tohoto hodnocení zúročí v dlouhodobém horizontu, a to při přípravě nové generace programů Společenství v oblasti kultury po roce 2013. [1] Úř. věst. L 63 ze dne 10. března 2000. [2] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 626/2004/ES ze dne 31. března 2004, Úř. věst. L 99, 3.4.2004. [3] Rámcová smlouva o hodnocení, službách souvisejících s hodnocením a podpoře pro posouzení dopadu. [4] Článek 151 Smlouvy stanoví, že „Společenství přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví.“ Zdůrazňuje rovněž zvláštní oblasti, kde lze podporu Společenství poskytnout. [5] Tato hodnocení jsou k dispozici online na adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. [6] Pokud byla doporučení adresována „řídícím orgánům“, rozumí se tím, že příjemcem je jak Evropská komise, tak Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA).