[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.6.2006 KOM(2006) 350 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Zpráva o kvalitě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 ze dne 10. června 2002 o čtvrtletních nefinančních účtech vládních institucí SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Zpráva o kvalitě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 ze dne 10. června 2002 o čtvrtletních nefinančních účtech vládních institucí V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 ze dne 10. června 2002[1] se v článku 8 uvádí, že Komise (Eurostat) předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu hodnotící spolehlivost čtvrtletních údajů poskytovaných členskými státy. Zpráva měnového výboru o požadavcích na informace, schválená Radou ve složení Ecofin dne 18. ledna 1999, zdůraznila potřebu komplexního statistického informačního systému na podporu přijímání politických rozhodnutí. V této souvislosti byla dána vysoká priorita konjunkturálním statistikám veřejných financí s cílem sestavit zjednodušenou verzi čtvrtletních nefinančních účtů za sektor vládních institucí podle pravidel ESA 95. Dělo se tak ve dvou fázích. První fází bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 264/2000 ze dne 3. února 2000[2]. Ve druhé fázi bylo v nařízení (ES) č. 1221/2002 stanoveno, že údaje vztahující se ke zbývajícím transakcím ESA 95 se mají předávat[3]. Tato zpráva o kvalitě obsahuje všeobecnou část a také shrnutí závěrů a doporučení pro jednotlivé země. Ve všeobecné části jsou vysvětleny základní pojmy a technické aspekty a obsahuje i krátké shrnutí části o jednotlivých zemích. Je třeba upozornit na to, že rozsáhlejší přezkoumání bude k dispozici na internetových stránkách Eurostatu v průběhu roku 2006. Cílem této právy je zachytit rozličné dimenze kvality ve statistikách. Zpráva se řídí hlavními kritérii, která se běžně používají při hodnocení kvality[4]. Její struktura byla v širokém smyslu projednána s členy pracovní skupiny pro konjunkturální statistiky veřejných financí, kteří s ní souhlasili. Struktura zprávy o kvalitě 1. Instituční uspořádání 2. Dostupnost a jasnost 3. Včasnost a pokrytí při předávání údajů 4. Soudržnost 4.1. Soudržnost mezi čtvrtletními a ročními údaji 4.2. Soudržnost mezi předběžnými a konečnými statistikami 5. Časová srovnatelnost 6. Přesnost a spolehlivost 6.1. Pokrytí zdrojů údajů 6.2. Metodiky a předpoklady použité v odhadech statistik 6.3. Úpravy s ohledem na změny pojmů ESA 95 6.4. Revize statistik 7. Závěry a doporučení Zpráva o kvalitě 1. INSTITUčNÍ USPOřÁDÁNÍ Ve všech členských státech sestavují čtvrtletní nefinanční účty vládních institucí národní statistické úřady, s výjimkou Belgie (Belgická národní banka jménem Národního účetního institutu) a Španělska (Ministerstvo hospodářství a financí). V několika členských státech se čtvrtletními metodickými otázkami zabývají pracovní skupiny složené ze zástupců národního statistického úřadu, národní centrální banky a ministerstva financí (podobný přístup byl zvolen u roční účetní závěrky). Kromě toho pracovní skupiny často analyzují soulad mezi čtvrtletními nefinančními a finančními účty[5]. 2. DOSTUPNOST A JASNOST Dostupností se rozumí skutečné podmínky, za kterých mohou uživatelé získávat údaje, tj. kam se obrátit, jak provést objednávku, jaký je čas dodání a formáty pro získání přístupu k údajům. Kromě toho ukazuje, zda údaje doprovázejí příslušná metadata a metodické příručky. Eurostat v současné době na svých internetových stránkách zveřejňuje údaje členských států týkající se daní a sociálních plateb podle nařízení Komise (ES) č. 264/2000. Zbývající čtvrtletní transakce ESA 95 budou veřejnosti k dispozici na začátku roku 2006. Pokud jde o politiky šíření údajů na vnitrostátní úrovni, situace je následující: 12 členských států – Česká republika, Dánsko, Španělsko, Itálie, Kypr, Malta, Nizozemsko, Rakousko, Slovinsko, Finsko, Švédsko a Spojené království – v současné době zveřejňuje čtvrtletní nefinanční účty vládních institucí, třebaže tak v některých zemích činí jen částečně (tj. zveřejňují především čtvrtletní údaje o daních a sociálních platbách). Několik členských států – Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko a Švédsko – má v plánu v roce 2006 zveřejnit nebo dále rozšířit zveřejňovaný soubor údajů. Zveřejněné statistiky jsou obvykle k dispozici na internetových stránkách národních statistických úřadů, a to převážně v příslušném jazyce dané země. Údaje někdy doprovázejí metadata nebo stručné metodické poznámky. Eurostat vydal dvě příručky o metodice v oblasti čtvrtletních vládních účtů. První vydání, Příručka o sestavování údajů o daních a sociálních platbách na čtvrtletní bázi (Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis )[6] , vyšlo v roce 2002 a zaměřovalo se na transakce obsažené v nařízení Komise (ES) č. 264/2000. Tuto příručku doplnila nová Příručka o čtvrtletních nefinančních účtech vládních institucí (Manual on quarterly non-financial accounts for general government) , která zahrnuje všechny zbývající transakce ESA 95. Má podobnou strukturu, poskytuje metodické rady a popisuje vnitrostátní postupy pro každý ze subsektorů vládních institucí. Tato příručka bude k dispozici pro širokou veřejnost na internetových stránkách Eurostatu na začátku roku 2006. Je třeba poznamenat, že na základě podmínek těchto dvou nařízení o konjunkturálních statistikách veřejných financí se po členských státech požaduje, aby Eurostatu poskytly popis zdrojů a metod používaných pro sestavování čtvrtletních údajů a aby při předání revidovaných údajů uvedly podrobnosti i o jakékoli případné změně úvodního popisu. Jediným členským státem, který ještě popis zdrojů a metod pro transakce uvedené v nařízení (ES) č. 1221/2002 neposkytl, je Irsko. 3. VčASNOST A POKRYTÍ PřI PřEDÁVÁNÍ ÚDAJů Včasnost odráží časový odstup mezi dostupností údajů a skutečností, kterou popisují. Podle nařízení o konjunkturálních statistikách veřejných financí se údaje předávají Eurostatu nejpozději do tří měsíců od konce čtvrtletí, jehož se týkají. Po přezkoumání čtvrtletního předávání údajů v období od prosince 2004 do září 2005 bylo zjištěno, že patnáct členských států oznámilo čtvrtletní nefinanční účty vládních institucí bez prodlení. Jednalo se o Dánsko[7], Německo, Řecko, Irsko, Itálii, Lotyšsko, Lucembursko, Maltu, Nizozemsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko, Finsko, Švédsko a Spojené království. Ostatní členské státy (Belgie[8], Česká republika, Španělsko, Francie, Kypr, Maďarsko, Rakousko a Polsko) se alespoň při jednom z předání opozdily o 3 až 5 dnů. Litva se v případě všech čtyř předání zpozdila v průměru o 5 dnů. Eurostat v současné době analyzuje údaje, které teprve nedávno obdržel od Estonska. Je třeba poukázat na to, že některé ze zemí (Německo, Slovinsko a Švédsko) předávají své údaje až s dvacetidenním předstihem, v závislosti na čtvrtletích. Pokud jde o pokrytí při předávání údajů, u daní a sociálních plateb (článek 5 nařízení (ES) č. 264/2000) se po členských státech žádá, aby Eurostatu předávaly čtvrtletní údaje počínaje prvním čtvrtletím roku 1991. U nových členských států se požadují údaje od roku 1995, a to v souvislosti s revidovaným programem předávání údajů ESA 95[9]. U zbývajících transakcí ESA 95 (nařízení (ES) č. 1221/2002, článek 6) by se čtvrtletní údaje měly předávat počínaje prvním čtvrtletím roku 1999. Řecko, Španělsko, Irsko, Lucembursko a Švédsko stále ještě musí nahlásit zpětné řady. Pokud jde o ostatní transakce ESA 95 podle nařízení (ES) 1221/2002, většina zemí žádostem vyhověla. Nicméně u Kypru, Maďarska a Malty chybějí časové řady týkající se období 1999–2003 (v případě Malty chybí pouze rok 1999). Ačkoliv u Slovinska chybějí časové řady pouze za rok 1999, pokrytí několika transakcí ESA 95 je malé. Nejzávažnější mezery v pokrytí byly zjištěny u Kypru a Maďarska. 4. SOUDRžNOST Soudržností statistik se rozumí jejich vhodnost pro spolehlivé kombinování nejrůznějšími způsoby a pro různá použití. 4.1. Soudržnost mezi čtvrtletními a ročními údaji V obou nařízeních se uvádí, že čtvrtletní údaje (podle článku 3) a odpovídající roční údaje (podle článku 4) musejí být konsistentní. Při analýze míry konsistence mezi čtvrtletními a ročními údaji je možné dojít k závěru, že i nadále existují nesrovnalosti v některých konkrétních transakcích u Dánska, Lucemburska, Polska, Švédska a Spojeného království, pokud jde o dobu před rokem 1999. V údajích za rok 1999 a za následující období byly zjištěny nesrovnalosti u těchto členských států: Česká republika u několika transakcí ESA 95 (za rok 2003 a 2004), Dánsko (u D211 v roce 2003), Irsko (většinou u P2 a D4, a to u všech časových řad), Polsko (několik nesrovnalostí před rokem 2001) a Spojené království (nesrovnalosti zejména u D4, D5 a D7 u všech časových řad). Slovensko je členským státem s největším počtem nesrovnalostí mezi čtvrtletními a ročními údaji, což lze do značné míry vysvětlit tím, že za období 2001-2004 nekonsoliduje D4, D7 a D9 na čtvrtletní bázi. 4.2. Soudržnost mezi předběžnými a konečnými statistikami Průměrná revize hodnot po dvou letech, tj. po osmi čtvrtletích, byla analyzována v absolutních i v nominálních hodnotách, aby se posoudilo, zda se konečné statistiky podstatným způsobem liší od předběžných statistik. Je třeba poznamenat, že tento výpočet byl možný pouze u těch členských států, které provedly alespoň osm čtvrtletích předání pro každou z transakcí ESA 95[10]. U těch členských států, které v tomto období vykazují podstatné revize, se odkazuje na transakce ESA 95, které významným způsobem ovlivnily buď celkové výdaje nebo celkové příjmy (nebo obojí). Tento ukazatel napomáhá při posuzování dopadu revizí, zejména volatility čistých půjček / čistých výpůjček B.9, která je hlavní vyrovnávací položkou.[11] Na revize má vliv několik faktorů. U čtvrtletních statistik tyto faktory souvisejí nejenom s tím, zda jsou k dispozici konečné roční účetní závěrky, ale také s jinými faktory, jako je například aktualizace, přezkum kvality, změny zdrojů údajů nebo metod, úpravy s ohledem na změny pojmů ESA 95 atd. Důležitým aspektem obou nařízení je, že k sestavování nefinančních účtů vládních institucí se musejí používat přímé zdroje a že se Komisi nemají předávat žádné sezónně upravené údaje (nýbrž nezpracované údaje ). Pokud dostupnost údajů provedení této analýzy umožnila, bylo celkově zjištěno, že se průměrná revize B.9 v absolutním vyjádření pohybuje mezi 0,2 % a 0,4 % hrubého domácího produktu (HDP). To se týká Belgie, Německa, Francie a Spojeného království. Druhá skupina členských států – Dánsko, Španělsko, Nizozemsko, Portugalsko a Finsko – vykazuje průměrné revize během dvou let v absolutním vyjádření ve výši 0,6 % až 0,9 % HDP. Třetí skupina vykazuje průměrnou revizi v absolutním vyjádření vyšší než 1 % HDP, přičemž tato skupina zahrnuje Řecko (3,2 %), Itálii (1,5 %), Lotyšsko (2,1 %), Lucembursko (8,1 %), Rakousko (1,1 %) a Švédsko (1,2 %). Podíváme-li se na aritmetický průměr revizí hodnot zjištěných o dva roky později, mají tendenci vykazovat menší dopad revizí. Mezi členské státy, které předložily nejpodstatnější průměrné revize za toto období, patřilo Řecko (-3,2 %)[12], Lucembursko (5,7 %) a Švédsko (1,2 %). Cílem sestavování těchto statistik by bylo u každého čtvrtletí minimalizovat rozdíly mezi prvními odhady a konečnými čísly. Třebaže se u ročních statistik neprovádí žádné podobné posouzení kvality, od roku 1999 činil nevážený průměr absolutních revizí u ročních poměrů deficitu členských států 0,27 % HDP po šesti měsících, 0,34 % po jednom roce a 0,43 % po 18 měsících. 5. ČASOVÁ SROVNATELNOST Účelem srovnatelnosti je posoudit dopad rozdílů v použitých statistických pojmech a nástrojích nebo postupech měření při srovnávání statistik mezi zeměpisnými oblastmi, nezeměpisnými doménami nebo v průběhu času. Nařízení (ES) č. 1221/2002 poskytlo přechodné období pro ty členské státy, které nebyly schopny využívat zdroje a metody a / nebo dodržet časové rozvrhy stanovené v tomto nařízení. Původně se měly předávat „nejlepší čtvrtletní odhady“ postupně zahrnující nové informace, které se staly dostupnými během procesu sestavování zdokonaleného systému. Přechodné období skončilo dne 31. března 2005 (čl. 9 odst. 4). Většina členských států nenahlásila žádné přerušení[13] v časových řadách během období předávání. Výjimkou byla Česká republika (nové zdroje čtvrtletních údajů byly začleněny počínaje rokem 2003), Španělsko (nový referenční rok počínaje rokem 2000), Nizozemsko (referenční revize mezi léty 2000 a 2001; začlenění nových zdrojů údajů), Polsko (nová metodika použitá v roce 2004) a Portugalsko (nový referenční rok počínaje rokem 2000). 6. PřESNOST A SPOLEHLIVOST 6.1. Pokrytí zdrojů údajů Pokud jde o používání zdrojů údajů, uvádí článek 3 nařízení Komise (ES) č. 264/2000, že u daní a sociálních plateb se čtvrtletní údaje zakládají na přímých informacích ze základních zdrojů, jakými jsou např. veřejné účty nebo správní zdroje, které za každou kategorii představují alespoň 90 % objemu kategorie. V nařízení (ES) č. 1221/2002, které se týká všech zbývajících transakcí ESA 95, je upřesněno, že čtvrtletní údaje se v nejvyšší možné míře zakládají na přímých informacích ze základních zdrojů s cílem případně minimalizovat za každé čtvrtletí rozdíly mezi prvními odhady a konečnými údaji. Většina členských států kritérium 90 % pro daně a sociální platby splňuje, zejména u daní (D2, D5, D91). Kategorie sociálních dávek (D62) způsobuje více potíží, zejména u Belgie (87 %), Francie (85 %) a Irska (75 %). Požadavky na přímé informace v nařízení (ES) č. 1221/2002 nejsou tak přísné, přičemž se v něm uvádí, že čtvrtletní údaje se v nejvyšší možné míře zakládají na přímých informacích. Situace se v jednotlivých členských státech liší a některé z nich – Belgie, Francie, Irsko, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Maďarsko, Portugalsko a Švédsko – upozorňují na potíže při používání přímých základních zdrojů pro sestavování čtvrtletních transakcí ESA 95. 6.2. Metodiky a předpoklady použité při odhadech statistik V obou nařízeních se uvádí, že přímé informace budou v případě potřeby upraveny s ohledem na úplnost pokrytí a na změny pojmů tak, aby čtvrtletní údaje byly v souladu s pojmy ESA 95. Ve všech členských státech jsou zapotřebí úpravy pro odhad čtvrtletních nefinančních účtů za sektor vládních institucí, zejména u transakcí ESA 95 podle nařízení (ES) č. 1221/2002. Problém dostupnosti údajů se většinou týká místních samospráv (například v Belgii, Lucembursku, Rakousku, Portugalsku, Spojeném království) a/nebo specifických jednotek ve vládních institucích. Míra použití statistických modelů pro odhad chybějících údajů se mezi členskými státy liší. Tyto modely byly dále rozvinuty v Belgii, České republice, Francii a Itálii, a to za použití základních zdrojů jako ukazatelů a / nebo předpovědí. Některé země si zvolily smíšený přístup založený na kodifikaci čtvrtletních základních zdrojů do transakcí ESA 95, který se podobá metodice použité v ročních účetních závěrkách s tím, že se chybějící údaje odhadují. 6.3. Úpravy s ohledem na změny pojmů ESA 95 Jak bylo uvedeno výše, úpravy s ohledem na změny pojmů je třeba provést tak, aby čtvrtletní údaje byly v souladu s pojmy ESA 95. Většina úprav provedených ve čtvrtletních účtech vládních institucí je podobná změnám provedeným v ročních účetních závěrkách. Řídí se zásadami ESA 95, pokud jde o dobu zaznamenání, ale kdykoli jsou základní zdroje na hotovostním základě, provádí se akruální úpravy (hlavně u daní a sociálních příspěvků). 6.4. Revize statistik Za účelem provedení kvantitativní analýzy revizí byla jako ukazatel použita revize provedená ve čtvrtém čtvrtletí za tři předchozí čtvrtletí od roku 2002 do roku 2004, a to u každé z transakcí ESA 95. Zjištění uvedená níže popisují dopad revizí v B.9 (čisté půjčky / čisté výpůjčky). U Belgie, České republiky, Dánska, Německa, Španělska, Francie, Kypru, Lotyšska, Litvy, Nizozemska a Spojeného království změnila průměrná revize tří předchozích čtvrtletí provedená ve čtvrtém čtvrtletí v absolutním vyjádření B.9 o 0,1 % až 0,5 % HDP. U Itálie činily tyto revize 0,7 %, u Portugalska 0,6 % a u Finska 0,9 % HDP. Mezi země s nejvyššími průměrnými revizemi u B.9 patřilo Řecko (1,9 % HDP), Lucembursko (3,4 %), Maďarsko (2,8 %), Rakousko (1,1 %) a Polsko (1,0 %). Vzhledem k tomu, že B.9 je vyrovnávací položka, posuzovalo se také, zda měly revize ve čtvrtém čtvrtletí odlišný vliv na celkové výdaje a příjmy ve třech předchozích čtvrtletí. U Řecka byly v průměru podstatným způsobem revidovány jak celkové výdaje, tak i příjmy (3,3 % HDP u výdajů a 2,8 % HDP u příjmů). U Lucemburska a Rakouska byly celkové výdaje revidovány výrazněji než příjmy, zatímco v případě Maďarska tomu bylo naopak. V Polsku byl poměr revizí učiněných ve výdajích a příjmech téměř stejný (2,4 % HDP u výdajů a 2,6 % HDP u příjmů). Odchylka při analýze hodnot aritmetického průměru je téměř u všech zemí menší než 1 %, s výjimkou Maďarska (2,3 %). Význam těchto revizí není příliš velký, vezmeme-li v úvahu, že jedenáct členských států revidovalo tři předchozí čtvrtletí v průměru o 0,1 % až 0,5 % HDP. Zkušenosti se sestavováním těchto statistik postupem času pravděpodobně povedou k menším revizím. 7. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Bylo dosaženo významného pokroku a čtvrtletní nefinanční účty vládních institucí byly od doby prvních předání dále propracovány. Údaje u většiny zemí mají přiměřenou kvalitu a jsou užitečné pro analytické účely, a proto by se měly dále šířit. Některé členské státy musí provést zvláštní opatření ke zvýšení kvality oznamovaných údajů. V některých případech lze zlepšení dosáhnout dodržením závazku Společenství podávat zprávy o časových řadách Eurostatu. To by na druhou stranu zabránilo Komisi v tom, aby zahajovala řízení pro porušení práva podle Smlouvy s cílem zajistit plné dodržení právních předpisů Společenství. Zjištěné revize se podobají revizím ostatních konjunkturálních (čtvrtletních) statistik. Mělo by se podporovat zveřejňování čtvrtletních nefinančních účtů vládních institucí společně s příslušnými pokyny pro uživatele. To bude obnášet poskytnutí příslušných metadat, která odrážejí vnitrostátní postupy a která upozorňují uživatele na volatilitu těchto čtvrtletních údajů, zejména u některých členských států. Zveřejnění bude stimulem kvality a Eurostat plánuje po poradě s členskými státy, že tyto statistiky na začátku roku 2006 začne šířit. Ze zkušeností vyplývá, že na vnitrostátní úrovni obeznámenost uživatelů s těmito statistikami stoupá, uživatelé si více přivykli na volatilitu čtvrtletních statistik a postupem času jim také lépe rozumějí. Doporučuje se, aby se v tomto posuzování časem pokračovalo za účelem sledování dalšího pokroku členských států a za účelem zvyšování kvality. Níže jsou popsána některá konkrétnější doporučení pro jednotlivé členské státy: - Belgie: je zapotřebí dalšího pokroku, pokud jde o pokrytí přímých zdrojů, zejména pro D62, kde není splněno kritérium 87 %. - Česká republika: je zapotřebí zajistit konsistenci mezi čtvrtletními a ročními údaji. Úrok je třeba konsolidovat na čtvrtletní bázi za všechny časové řady. Rovněž je vítán pokrok při postupném začleňování vylepšených čtvrtletních základních zdrojů. - Dánsko: žádné zvláštní poznámky, kromě potřeby zajistit postupem času konsistenci mezi čtvrtletními a ročními statistikami. - Estonsko: údaje byly předány teprve nedávno. Eurostat v současné době analyzuje poskytnuté informace a vrátí se k nim, pokud budou zjištěny problémy v kvalitě. - Řecko: doporučuje se, aby byly dále rozvinuty základní zdroje a zvýšena kvalita. Dopad revizí po dvou letech byl značný, stejně jako ve čtvrtém čtvrtletí za tři předchozí čtvrtletí. - Španělsko: Eurostatu je třeba předložit chybějící časové řady a v tomto ohledu je zapotřebí vypracovat akční plán. - Francie: očekává se další pokrok tak, aby se zvýšilo pokrytí přímých zdrojů. Pokrytí přímých informací u D.62 činí 85 %. Pokud jde o další transakce ESA 95 obsažené v nařízení (ES) č. 1221/2002, přímé zdroje se kromě jiného využívají hlavně u D.1, D.4 (výdaje) a P.1. - Irsko: Eurostatu by se měl předložit metodický popis vnitrostátních postupů pro transakce ESA 95 obsažené v nařízení (ES) č. 1221/2002. Očekává se, že dojde k dalšímu pokroku při rozšiřování pokrytí přímých zdrojů. Kritérium 90 % podle nařízení (ES) č. 264/2000 není u kategorie sociálních dávek D62 (75 %) splněno. Je třeba zajistit konsistenci mezi čtvrtletními a ročními údaji. - Itálie: očekává se, že dojde k dalšímu pokroku, pokud jde o soudržnost mezi předběžnými a konečnými statistikami. - Kypr: Eurostatu by se měly předložit chybějící časové řady a za tímto účelem musí být vypracován akční plán. Očekává se, že dojde k dalšímu pokroku ve zlepšování dostupnosti čtvrtletních základních zdrojů pro místní samosprávu. - Lotyšsko: je třeba dosáhnout dalšího pokroku, pokud jde o soudržnost mezi předběžnými a konečnými statistikami. - Litva: Eurostatu je třeba předložit chybějící časové řady, a proto musejí být vypracovány příslušné plány. Měla by se zlepšit včasnost při předávání. - Lucembursko: Eurostatu je třeba předložit chybějící časové řady a je zapotřebí vytvořit akční plán. Očekává se další pokrok za účelem zvýšení souboru čtvrtletních základních zdrojů pro místní samosprávu. Dopad revizí po dvou letech byl značný, stejně jako ve čtvrtém čtvrtletí za tři předchozí čtvrtletí. Kvalita v této oblasti by se měla zvýšit. - Maďarsko: Eurostatu je třeba předložit chybějící časové řady a je zapotřebí vytvořit akční plán. Měla by se zlepšit včasnost při předávání. Další vylepšení se očekává v souboru čtvrtletních základních zdrojů od místní samosprávy. Dopad revizí zjištěný při analýze revizí, která byla učiněna ve čtvrtém čtvrtletí za tři předchozí čtvrtletí, byl značný. Kromě toho by se v této oblasti měla zvýšit kvalita. - Malta: Eurostatu je třeba předložit chybějící časové řady a je zapotřebí vypracovat akční plán. - Nizozemsko: očekává se další pokrok, aby mohly být postupně zahrnovány vylepšené čtvrtletní základní zdroje. - Rakousko: dopad revizí po dvou letech byl značný, stejně jako ve čtvrtém čtvrtletí za tři předchozí čtvrtletí. V tomto ohledu by mělo dojít ke zvýšení kvality. Očekává se další pokrok, aby mohly být postupně zahrnovány vylepšené zdroje čtvrtletních základních údajů. - Polsko: postupem času je zapotřebí zajistit konsistenci mezi čtvrtletními a roční údaji. Téměř u všech proměnných za období 1995–2000 se vyskytují závažné nesrovnalosti. Očekává se další zlepšení, pokud jde o zvyšování sběru čtvrtletních základních zdrojů. Dopad revizí ve čtvrtém čtvrtletí za tři předchozí čtvrtletí byl značný a mělo by v tomto ohledu dojít ke zvýšení kvality. - Portugalsko: ve sběru čtvrtletních údajů od regionálních a místních samospráv je zapotřebí dalšího zlepšení, zejména pokud jde o sběr pro P.51. - Slovinsko: Eurostatu je třeba předložit chybějící transakce ESA 95, přičemž by se měly provést plány na předání těchto informací v roce 2006. - Slovensko: měla by se zajistit konsistence mezi čtvrtletními a ročními údaji, přičemž by zejména mělo dojít ke konsolidaci D4, D7 a D9. Další zlepšení se očekávají při odhadu akruálních údajů na čtvrtletní bázi. - Švédsko: Eurostatu je třeba oznámit chybějící časové řady a je zapotřebí vypracovat akční plán. Očekává se další pokrok při sběru čtvrtletních základních zdrojů, zejména u fondů sociálního zabezpečení. Je zapotřebí, aby na roční i čtvrtletní bázi došlo k dalšímu zlepšení při konsolidaci D.4. Je zapotřebí vyvinout úsilí o zabezpečení soudržnosti mezi předběžnými a konečnými statistikami. - Spojené království: postupem času je zapotřebí zajistit soudržnost mezi čtvrtletními a ročními údaji a dále zlepšit dostupnost čtvrtletních základních zdrojů pro místní samosprávu. [1] Viz http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf. [2] Viz http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf. [3] Obsah čtvrtletních nefinančních účtů vládních institucí byl definován odkazem na seznam transakcí ESA 95 tvořící výdaje a příjmy vládních institucí. [4] Viz zájmová skupina Eurostatu CIRCA „Kvalita ve statistikách“, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [5] V některých členských státech, jako je například Belgie, Litva, Nizozemsko či Lucembursko, sestavuje čtvrtletní nefinanční i finanční účty vládních institucí jedna a tatáž instituce. [6] Evropská společenství (2002), Příručka o sestavování údajů o daních a sociálních platbách na čtvrtletní bázi ( Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis ), Lucembursko: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství. [7] Dánsko podalo zprávu Eurostatu s předstihem v prosinci 2004 i v březnu 2005. [8] Při posledních třech předáních. [9] Revidovaný program předávání údajů ESA 95 má vstoupit v platnost v roce 2006. [10] Průměrný rozdíl následujících hodnot: druhé čtvrtletí roku 2005 mínus druhé čtvrtletí roku 2003, první čtvrtletí roku 2005 mínus první čtvrtletí roku 2003, čtvrté čtvrtletí roku 2004 mínus čtvrté čtvrtletí roku 2002, třetí čtvrtletí roku 2004 mínus třetí čtvrtletí roku 2002, druhé čtvrtletí roku 2004 mínus druhé čtvrtletí roku 2002 a první čtvrtletí roku 2004 mínus první čtvrtletí roku 2002. [11] Otázka revizí je dále analyzována v bodě 6, který se týká přesnosti a spolehlivosti. [12] Znaménko mínus znamená údaje o zvyšujícím se deficitu. [13] K přerušením ve statistických časových řadách dochází, když se postupem času změní zásady definování a sledování proměnné. Tyto změny mohou vyplynout z jediné změny nebo z kombinace četných změn kdykoli během sledování proměnné. Mezi konkrétní příčiny přerušení ve statistické časové řadě patří změny v použitých klasifikacích, definicích proměnné, pokrytí atd. ( v OECD, Glosář statistických pojmů (Glossary of Statistical Terms) ).