CS Úřední věstník Evropské unie C 345/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Odvětví padělaných a pirátských výrobků

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2017/C 345/04)

Zpravodaj: Antonello PEZZINI Spoluzpravodaj: Hannes LEO

Rozhodnutí plenárního shromáždění 26. 1. 2017 Právní základ čl. 29 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědný orgán Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) Přijato v CCMI 22. 6. 2017 Přijato na plenárním zasedání 5. 7. 2017 Plenární zasedání č. 527 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 119/0/0

1. Závěry a doporučení

1.1. Evropská ekonomika se ve stále větší míře opírá o kreativitu a inovace. Průmyslová odvětví v Evropě, která využívají práv duševního vlastnictví, se 39 % podílejí na HDP EU a připadá na ně 26 % pracovních míst v EU (1). EHSV má za to, že podniky musí mít k dispozici řadu podmínek, které usnadňují inovace, investice a zaměstnanost.

1.2. Podle odhadů OSN (2) a OECD představují padělané výrobky 5–7 % (OSN) nebo až 2,5 % (OECD) světového obchodu. Většina padělaných výrobků v Evropě se vyrábí mimo EU, jejich výroba je však na vzestupu i v členských státech. Internet značně zjednodušil a výrazně rozšířil možnosti prodeje padělaných výrobků on-line, přičemž riziko trestního stíhání je i nadále velmi malé.

1.3. Odvětví padělaných výrobků využívá jednak rozdílné míry účinnosti celních kontrol v hlavních místech vstupu na jednotný trh a jednak roztříštěnosti a nejednotnosti provádění předpisů a norem EU na vnitrostátní úrovni, na základě čehož se do EU snáze dostávají výrobky, které ohrožují zdraví spotřebitelů, veřejnou bezpečnost a konkurenceschopnost podniků.

1.4. V důsledku toho musí plně funkční a interoperativní celní unie zajistit efektivní provoz nového systému, který bude zaveden prostřednictvím celního kodexu a bude chránit podniky před nekalou hospodářskou soutěží, zejména ze strany celosvětového průmyslu padělaných a pirátských výrobků – nejenom v zájmu podniků, ale také s ohledem na to, že má přímý dopad na zdraví a bezpečnost v celosvětovém měřítku a na hospodářský růst.

1.5. Vzhledem k tomu, že je třeba rozlišovat mezi dvěma druhy padělání – „paděláním“ jakožto porušením práv duševního vlastnictví, tj. prostou nekalou hospodářskou soutěží, která neohrožuje bezpečnost a veřejné zdraví, a „zločinem padělání“ jakožto trestným činem definovaným v úmluvě Medicrime (3) –, je EHSV toho názoru, že by vymýcení padělání a pirátského napodobování výrobků mělo být jednou z klíčových priorit EU nejenom proto, aby byl zajištěn zdravý růst volného světového obchodu bez protekcionismu, ale také s ohledem na profesionalizaci organizované trestné činnosti v oblasti obchodu s padělanými a pirátskými výrobky a na rizika, jež to přináší spotřebitelům. S tím by mohla být spojena odpovídající trestní řízení s cílem odradit od těchto zločinů padělání.

1.6. Pro omezení negativního dopadu narůstajícího objemu padělků a nedovolených napodobenin na trhu je na odvětvové, vnitrostátní, evropské a mnohostranné úrovni třeba přijmout opatření, která budou bojovat proti: — neúspěšné snaze navýšit výrobu a investice; — poškozování image a kvality, včetně nedodržování technických požadavků, nepravých osvědčení o shodě a nepravých označení shody, a zneužívání těchto osvědčení a označení; — rizikům pro zdraví, bezpečnost a životní prostředí; — absenci jakéhokoliv typu certifikace, norem a kontrol kvality u padělaného zboží; — ztrátě pracovních míst a nezdarům v oblasti zakládání nových podniků; — ztrátě fiskálních a parafiskálních příjmů; — narůstajícím problémům v oblasti bezpečnosti a boje proti organizované trestné činnosti, včetně financování terorismu.

1.7. EHSV je přesvědčen, že je zapotřebí společného úsilí všech veřejných a soukromých aktérů s cílem určit a provádět společnou strategii koordinovaných opatření zaměřených na prevenci, odhalování a potírání tohoto jevu, která bude podpořena odpovídajícím společným technickým a legislativním rámcem.

1.8. EHSV však zastává názor, že tato iniciativa se týká především soukromého sektoru EU, který se skládá z odvětví a poskytovatelů služeb, jichž se daný problém nejvíce dotýká, stejně jako celého hodnotového řetězce se zapojením držitelů práv a malých a středních podniků, zatímco Evropská komise musí aktualizovat regulační rámec v oblasti práv duševního vlastnictví s cílem modernizovat stávající předpisy a přizpůsobit trestněprávní možnosti, které jsou momentálně v EU a jejích členských státech k dispozici. Společně by pak tyto subjekty měly dosáhnout silné společné motivace procházející od zdroje celým dodavatelským řetězcem a určit interoperativní mechanismy pro mezinárodní spolupráci a monitorování dodavatelů/zákazníků, aby tak bylo minimalizováno riziko padělání v dodavatelském řetězci.

1.9. Důraznější společný postup soukromého sektoru má podle EHSV zásadní význam pro zajištění účinného partnerství s poskytovateli internetových stránek, výrobci obsahu, vlastníky značek, provozovateli elektronického platebního styku, zadavateli reklamy/reklamními sítěmi a registry internetových domén a také dobrovolných memorand o společných opatřeních, jež mohou přinést rychlá přizpůsobení náhlým změnám trhu.

1.10. Důrazné prosazování ze strany soukromého sektoru by mělo být doplněno veřejnými opatřeními, například: — vyvinutí nových postupů, jež by doplňovaly soudní postupy, pro omezení narůstajícího obchodování s padělanými výrobky, přičemž by měla být umožněna spolupráce soukromého a veřejného sektoru s cílem optimalizovat zásahy celních orgánů prostřednictvím označování a sledovatelnosti; — interoperativní detekční systémy, které komunikují s automatickými systémy řízení rizik na základě vhodných technologií a umožňují vlastníkům elektronického obchodu a držitelům práv zjišťovat porušování práv a předcházet jim; — zavedení nového strategického plánu na období 2018–2021 s obnoveným a lépe koordinovaným akčním rámcem, který se bude opírat o odpovídající finanční zdroje a bude nabízet větší transparentnost a schopnost předvídat, propracovanější zpravodajské techniky, „černou listinu zemí EU“, posílené poradenské služby v oblasti práv duševního vlastnictví na místě, včetně snah o potírání zločinu padělání, a pokročilejší nástroje dozoru nad trhem (interaktivní databáze) s účinnou společnou celní službou, v souladu s návrhem směrnice o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí (4); — iniciativy s cílem poskytnout lepší statistické údaje a analýzu ohledně rozsahu a dopadu padělatelské činnosti.

1.11. EHSV zastává názor, že by měla být financována evropská kampaň proti padělání, včetně evropského dne proti padělání a zvláštní telefonní horké linky, které budou upozorňovat na: — závažnou ztrátu, kterou vstup padělaných a pirátských výrobků na trh a jejich nákup působí v celých sektorech hospodářství, v oblasti zdraví, bezpečnosti, životního prostředí, evropských inovací a kreativity a v oblasti zaměstnanosti, veřejných příjmů a hospodářského růstu obecně; — nutnost vyvinout značné úsilí zaměřené na vylepšení databáze padělaných výrobků a posuzování souvisejících ztrát výroby a pracovních míst, aby bylo možné vypracovat odpovídající politická opatření. Je nutné zvýšit přesnost, spolehlivost a porovnatelnost stávající statistické základny a ekonometrických odhadů.

1.12. EHSV má za to, že je naprosto nezbytná užší koordinace jednotlivých útvarů Evropské komise s evropskými agenturami, které se této problematice věnují, a jejich protějšky v členských státech. Naplnění tohoto cíle lze zajistit poskytnutím dostatečných zdrojů pro spolupráci v celé Evropě a úsilím o vybudování skutečné kultury spolupráce. Účinnému dosažení tohoto cíle by mělo napomoci zřízení centrální pracovní skupiny proti padělání na odpovídající dobu.

1.13. EHSV naléhavě žádá Radu a Evropský parlament, aby neprodleně vyzvaly Evropskou komisi k těmto krokům: — rychle pokročit s technologickými a strukturálními opatřeními a novým akčním plánem proti padělaným a pirátským výrobkům na období 2018–2021; — podpořit důraznější společný postup soukromého sektoru pomocí pravidel a struktur, které zajistí, aby se volný mezinárodní obchod rozvíjel na spravedlivém a proaktivním základě.

2. Úvod: povaha a kvantitativní a kvalitativní charakteristiky daného jevu

2.1. K definování předmětu tohoto stanoviska odkazujeme na pojmy týkající se padělání, které vymezuje nařízení (EU) č. 608/2013. Toto stanovisko se nezabývá „elektronickým a digitálním pirátstvím“, obchodováním s IT softwarem nebo nelegálními soubory a jejich šířením, které je v rozporu s příslušnými právními předpisy v oblasti duševního vlastnictví, neboť má úzkou spojitost s Digitální agendou, pro kterou EHSV zřídil stálou studijní skupinu.

2.2. Kvantifikace fenoménu padělání je složitý úkol, neboť stejně jako ve všech oblastech nelegální činnosti vycházejí dostupné údaje v přílišné míře z odhadů a aproximací, vzhledem k tomu, že padělatelské kanály ovládají z větší části zločinná spolčení, která chytře odhalila obrovský potenciál tohoto druhu nelegální činnosti s minimálním rizikem odhalení.

2.3. V posledních letech se druhy zboží, na které se padělání soustředí, znásobily do té míry, že nyní neexistují žádné výrobky, které nelze napodobit a prodat: kopíruje se všechno, od oděvních doplňků po mechanické náhradní díly a nástroje, stavební materiál a zařízení, šperky, obuv, designové předměty, hračky, kosmetiku a léčivé přípravky a padělané zboží nyní samo o sobě zřejmě představuje paralelní odvětví, skutečného konkurenta, kterému se podniky musí postavit a před kterým musí bránit svůj podíl na trhu.

2.4. To, jak snadné je tyto výrobky koupit, často znamená, že spotřebitelé zvolí padělané výrobky, což má závažné dopady na podniky, především na podniky malé a střední. Elektronický obchod a on-line aukce, které jsou nedostatečně regulované a obtížně kontrolovatelné, představují účinnou a bezpečnou metodu pro vybudování široké zákaznické základny a pro obchodování s padělky za nízkou cenu.

2.5. Padělání se stalo jedním z hlavních prostředků, jak napomáhat organizované trestné činnosti a financovat ji. Zapojení zločineckých organizací vedlo k obrovskému nárůstu profesionality padělatelského odvětví: pachatelé organizované trestné činnosti vybudovali nezbytné sítě, které jim umožňují optimalizovat výsledky v celosvětovém měřítku.

2.6. Výroba padělků se obecně považuje za externí jev: celní statistiky jasně ukazují, že země, z nichž padělané výrobky pocházejí, většinou nejsou členskými státy EU. Jedním z hlavních aktérů tohoto odvětví zůstává Čína, i přes svou maximální snahu vymýtit padělání.

2.7. Rozvoj internetu vytvořil nové kanály pro distribuci padělaných výrobků, přičemž prodejce nese malé riziko, jelikož je obtížné stíhat zprostředkovatele v hodnotovém řetězci. Je nezbytná rozsáhlejší spolupráce v celém hodnotovém řetězci, aby bylo možné účinně bojovat proti elektronickému obchodování s padělanými výrobky.

2.8. Průmyslová odvětví v Evropě, která využívají práv duševního vlastnictví, se 39 % podílejí na HDP EU a připadá na ně 26 % pracovních míst v EU (5). Podle nejnovějších studií (6) představují padělky 5 až 7 % světového obchodu, což znamená přibližně 600 miliard EUR ročně, zatímco OECD (7) uvádí hodnotu dovážených padělků jako 2,5 % mezinárodního obchodu v roce 2013, což se rovná 338 miliardám EUR, a odhaduje, že až 5 % zboží dováženého do EU, neboli zboží v hodnotě 85 miliard EUR, jsou padělky nebo nedovolené napodobeniny, do čehož nejsou zahrnuty výrobky, jež jsou jak vyrobeny, tak prodány v tomtéž členském státě, a výrobky nakupované přes internet a prostřednictvím nepřímé hospodářské činnosti.

2.9. Z jiných mezinárodních statistik z roku 2017 (8) vyplývá, že podle odhadů přináší celosvětový obchod s padělaným a pirátským zbožím 923 miliard až 1,13 bilionu USD ročně.

2.10. Na vzestupu je výroba padělaných výrobků v členských státech, a to včetně velkovýroby, neboť padělatelé se pokoušejí obcházet celní kontroly na vnějších hranicích EU.

2.11. Uvádění padělaných a pirátských výrobků na trh způsobuje hospodářství nesmírné škody a usnadňuje rozvoj „šedé ekonomiky“, která je na úkor příjmů (9) potřebných pro základní veřejné služby a vede k většímu daňovému zatížení daňových poplatníků a ztrátě řádných pracovních míst.

2.12. V EU způsobuje padělání ztrátu přibližně 800 000 pracovních míst ročně a roční ušlé daňové příjmy ve výši zhruba 14,3 miliardy EUR, včetně DPH a spotřebních daní (10).

2.13. Evropský parlament přijal k tomuto tématu sérii usnesení, zejména usnesení ze dne 9. června 2015 (11), v němž doporučil uplatňovat přístup, který spojí všechny aktéry v boji proti padělání, zvyšovat povědomí spotřebitelů a poskytovat jim více informací, rozvíjet nové obchodní modely, zlepšovat obranné mechanismy pro malé a střední podniky, prosazovat sbližování zájmů členských států a třetích zemí a více využívat údaje, které shromažďuje Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO).

2.14. Dne 19. března 2013 přijala Rada usnesení o akčním plánu EU v celní oblasti pro boj proti porušování práv duševního vlastnictví pro období let 2013–2017, v němž stanoví jasné cíle, vymezuje odpovídající zdroje a definuje ukazatele výsledků a výkonnosti na základě jasně vymezeného plánu, který se týká: — provádění a monitorování nových právních předpisů k prosazování práv duševního vlastnictví; — opatření, která mají řešit porušování práv duševního vlastnictví v oblasti obchodu se zbožím a službami; — spolupráce s klíčovými zdrojovými, tranzitními a cílovými zeměmi s cílem bojovat proti nelegálnímu obchodu v rozsahu celého mezinárodního dodavatelského řetězce; — zvýšené spolupráce s úřadem EUIPO a donucovacími orgány.

2.15. Dne 18. května 2017 zdůraznila Rada ve svých závěrech, jimiž se stanoví priority EU pro boj proti organizované a závažné mezinárodní trestné činnosti na období let 2018 až 2021, že „trhy spojené s trestnou činností jsou stále složitější a dynamičtější […]. Internetovému obchodu s nezákonným zbožím a službami, včetně padělaného zboží, je tedy třeba věnovat […] zvláštní pozornost“.

3. Mezinárodní přehled

3.1. Celní statistiky jasně ukazují, že země, z nichž padělané výrobky pocházejí, většinou nejsou členy EU, vzhledem k tomu, že k hlavním aktérům v padělatelském odvětví patří nejen Čína a Hongkong, ale i další asijské země specializované na konkrétní odvětví: Indie v odvětví léčivých přípravků, Egypt v potravinářském odvětví a Turecko v odvětví parfémů, kosmetiky a obuvi, spolu s Malajsií, Běloruskem, Spojenými arabskými emiráty, Indonésií, Thajskem a Filipínami.

3.2. Z celních statistik EU za rok 2014 vyplývá, že více než 66 % padělaného textilního a oděvního zboží pocházelo ze zemí mimo EU.

3.3. Zvláště důležitou úlohu při přepravě zboží z Asie do Evropy hrají tranzitní místa, neboť ta fungují jako centrální zóny pro přepravu kontejnerů se zbožím v síti 3 000 svobodných pásem, která se nacházejí ve 135 různých zemích. Tyto oblasti se využívají jako místa k výměně obsahu kontejnerů a jeho opatření dokumentací a novým označením.

3.4. Dalším faktorem, který je třeba vzít v úvahu, je značný nárůst domácí výroby padělků a nedovolených napodobenin v EU, což je činnost, která se podle Europolu stává pro pachatele organizované trestné činnosti stále ziskovější, je zatížena daleko nižšími riziky a je vázána na jiné druhy trestné činnosti, například na podvody, padělání dokladů, daňové úniky a obchodování s lidmi.

3.5. V souvislosti s přemisťováním zařízení na výrobu padělků a nedovolených napodobenin dovnitř EU, výslednými nižšími přepravními náklady a nižšími riziky záchytu a s rozvojem dobře organizovaných zločineckých sítí s dostatečnými zdroji patrně vzniká nový model: očekávané rozšiřování svobodného pásma Tanger Med v Maroku, pouhých 15 km od EU, by mohlo zločineckým sítím nabídnout další příležitosti k uvádění větších množství padělků na evropský trh.

3.6. K zemím, jejichž podniky byly nejvíce zasaženy padělatelskou činností v letech 2011 až 2013, patří Spojené státy americké, které vykazují 20 %, Itálie s 15 %, Francie a Švýcarsko s 12 %, Japonsko a Německo s 8 %, Spojené království a Lucembursko. Neměly by se podceňovat ani nepřímé ztráty a dodatečné náklady, které vznikají v souvislosti s novými koncepčními či inovativními řešeními v reakci na padělatelskou činnost.

4. Boj proti padělání a pirátství na jednotném trhu

4.1. EHSV důrazně vyzývá členské státy, aby zavedly opatření, která budou zaměřena na: — posílení vnitrostátních opatření a právních předpisů proti padělání, prosazování harmonizace právních předpisů na úrovni EU, vytvoření účinných rámců pro administrativní kontrolu padělaného zboží a přizpůsobení trestněprávních možností, které jsou k dispozici v členských státech; — zajištění společné vysoké úrovně provádění evropských právních předpisů na vnitrostátní úrovni prostřednictvím výměny osvědčených postupů; — pověření příslušných orgánů shromažďováním porovnatelných statistických údajů, včetně údajů o souvislostech mezi padělanými výrobky a úmrtími nebo nehodami, např. podle skupin výrobků; — vypracování politik pro účinnější sledování, kontrolu a prevenci rizik, jež představují padělané výrobky pro veřejné zdraví; — zajištění toho, aby byli spotřebitelé pomocí technologie chytrých telefonů sami schopni posoudit pravost výrobků a ověřit a zkontrolovat znaky, hodnotu a bezpečnost zboží, které kupují; — zlepšení komunikace se spotřebiteli, varování spotřebitelů před riziky padělaných výrobků a předvádění způsobu využití nových metod k snadnému rozpoznání padělků – je třeba zvýšit povědomí spotřebitelů a provádět vnitrostátní informační a vzdělávací kampaně; — aktivnější zapojení místních subjektů, mezioborových skupin a sdružení spotřebitelů do boje proti padělání na vnitrostátní úrovni, zejména prostřednictvím informačních kampaní; — zajištění dostatečných prostředků a zdrojů pro celní úředníky a jejich odpovídající odborné přípravy v oblasti metod a postupů pro odhalování padělaných výrobků; — usnadnění zápisu ochranných známek, modelů a dalších práv duševního vlastnictví pro malé a střední podniky a současně udržení vysoké úrovně technických standardů a práv duševního vlastnictví.

4.2. EHSV požaduje, aby byl zaveden nový rámec EU na období 2018–2021, včetně plně financovaného a koordinovaného akčního plánu, s cílem posílit právní předpisy a iniciativy proti padělání na úrovni EU, například prostřednictvím těchto opatření: — zrychlit budování jednotného evropského celního systému pomocí sdílených postupů, nástrojů a jednotných databází, do nichž lze okamžitě nahlížet; — přijmout společná kritéria pro shromažďování statistických údajů, s důrazem na odvětvové iniciativy, jelikož neexistují univerzální řešení; — prosazovat inovativní sledovací a monitorovací aplikace; — provádět větší koordinaci na evropské úrovni tak, aby se standardy boje proti padělání dostaly ve všech členských státech na stejnou úroveň; — zintenzivnit zpravodajskou činnost a dvoustranné dohody o prosazování práva v celém dodavatelském řetězci, a to i za pomoci rozšířené poradenské služby EU v oblasti práv duševního vlastnictví na místě; — přijmout okamžitá opatření k prosazování zjednodušeného rámce EU pro podporu a pomoc poskytovanou evropským malým a středním podnikům; — zahrnovat do nových dohod o volném obchodu ustanovení o boji proti padělání; — provádět a koordinovat preventivní opatření na mezinárodní úrovni pro monitorování 3 000 svobodných pásem a celého dodavatelského řetězce; — pověřit příslušné orgány EU, aby shromažďovaly plně porovnatelné statistické údaje o souvislostech mezi padělanými výrobky a úmrtími nebo nehodami; — zavést společná opatření EU pro účinnější kontrolu a prevenci rizik, jež představují padělané výrobky pro veřejné zdraví; — zlepšit komunikaci v EU se spotřebiteli, zvýšit jejich obezřetnost a naučit je rozpoznávat tyto výrobky (model JRC); — pobídnout podnikatelskou sféru v EU, aby účinněji sdílela informace o problémech souvisejících s paděláním a zintenzivnila opatření zaměřená na boj proti padělání, jako jsou například zvláštní telefonní horké linky pro spotřebitele a dokonalejší systémy správy dat; — uplatnit koordinovaný postup v oblasti elektronického obchodu (platební metody a reklama) a přijmout zvláštní společná pravidla pro monitorování prodeje léčivých přípravků a dalších citlivých výrobků po internetu se zapojením příslušných subjektů, mezioborových skupin a sdružení spotřebitelů; — rozvinout přístup související s trestným činem padělání proti zločineckým organizacím a jejich dopadu na bezpečnost a veřejné zdraví a použít zavedené právní zásady spojené s úmluvou Medicrime a rozšířit je na padělané průmyslové výrobky, které ohrožují bezpečnost a veřejné zdraví; — ve spolupráci s EMA, Europolem, EFSA a ENISA navrhnout zvláštní pravidla pro monitorování prodeje léčivých přípravků, potravin a dalších citlivých výrobků po internetu; — posoudit, jakou úlohu mohou při ochraně práv duševního vlastnictví sehrát zprostředkovatelé, a to i pokud jde o padělané zboží, a zvážit změnu zvláštního právního rámce EU pro prosazování předpisů (12); — vypracovat a podpořit důraznou evropskou kampaň proti padělání na vnitřním trhu a mimo něj, vedle kampaní vnitrostátních; — podpořit společnou technologickou iniciativu proti padělání v rámci programu Horizont 2020; — přidělit odpovídající finanční prostředky na opatření přijatá v rámci nového akčního plánu na období 2018–2021.

5. Zajištění optimální správy

5.1. Podle EHSV je naprosto nezbytné zajistit užší koordinaci jednotlivých útvarů Komise a evropských agentur, které se dané problematice věnují. Toho lze dosáhnout zřízením pracovní skupiny odpovědné přímo předsedovi Komise, která bude moci být v kontaktu s příslušnými segmenty soukromého sektoru, mezinárodními subjekty a příslušnými orgány členských států.

5.2. Tato pracovní skupina pro boj proti padělání by měla předkládat komplexní výroční zprávu o pokroku dosaženém v technologické, strukturální a regulační sféře, zvláště na mezinárodní úrovni.

5.3. Evropská komise a evropské agentury, zejména EUIPO, Europol a OLAF, jakož i nevládní organizace zapojené do boje proti padělání, musí zintenzivnit svou mezinárodní koordinaci pořádáním výročních mezinárodních konferencí.

V Bruselu dne 5. července 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) Společná zpráva EPO a OHIM o průmyslových odvětvích využívajících práv duševního vlastnictví v EU, září 2013.

(2) http://www.springer.com/978-1-4614-5567-7 – Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC).

(3) http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/211

(4) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52016AE4500

(5) Společná zpráva EPO a OHIM o průmyslových odvětvích využívajících práv duševního vlastnictví v EU, září 2013.

(6) UNODC, The Globalisation of Crime. A Transnational Crime Threat Assessment.

(7) OECD/EUIPO (2016), Trade in Counterfeit and Pirated Goods: Mapping the Economic Impact.

(8) Global Financial Integrity, Transnational Crime and the Developing World, březen 2017 (statistické údaje potvrdila nadace WAITO – duben 2017).

(9) V roce 2013 činily ušlé daňové příjmy odhadem 90 až 120 miliard EUR – Frontier Economics, 2016.

(10) Odvětvové studie týkající se devíti odvětví zasažených paděláním: kosmetické přípravky a produkty pro osobní péči; oděvy, obuv a doplňky; sportovní potřeby, hračky a hry; šperky a hodinářské výrobky; tašky a kabelky; hudební záznamy; víno a alkohol; léčivé přípravky.

(11) Europarl P8_TA(2015)0219 – 09/06/2015

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0219+0+DOC+XML+V0//CS.

(12) Viz COM(2016) 288 final.