Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2005-2009 /* SEK/2006/0108 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 1.2.2006 SEK(2006) 108 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2005–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První stabilizační program Belgie byl předložen v prosinci 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 15. března 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], k všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005–2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci stabilizačního programu Belgie a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Hodnocení (1) Aktualizace belgického stabilizačního programu z roku 2005 byla předložena dne 5. prosince 2005, tedy jeden týden po stanovené lhůtě. Zahrnuje období let 2005–2009. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování[3]. (2) Reálný roční růst HDP dosahoval v Belgii v posledním desetiletí v průměru téměř 2 %, což je mírně nad průměrem eurozóny. Míra nezaměstnanosti je však nízká (přibližně 60 %) a nezaměstnanost se vyznačuje velkými regionálními rozdíly a vysokým stupněm dlouhodobé nezaměstnanosti. Od roku 2000 Belgie udržuje téměř vyrovnaný stav rozpočtu. (3) Makroekonomický scénář uvedený v programu předpokládá po relativně slabém výkonu v roce 2005 (1,4 %) mírné zlepšení reálného růstu HDP v průměru na 2,2 % v období 2006–2009, což bude doprovázeno pomalým, avšak stabilním růstem zaměstnanosti (0,7 % ročně). Tento scénář lze považovat za hodnověrný a od prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 se liší pouze nepatrně. Ke konci programového období program předpokládá uzavírání negativní mezery výstupu. I když jsou odhady inflace v programu mírně vyšší než v prognóze útvarů Komise z podzimu, zdá se, že jsou vzhledem k poněkud méně příznivým vnějším předpokladům realistické. (4) Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci stabilizačního programu Belgie. Co se týče plnění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 předpokládá pro rok 2005 vyrovnaný rozpočet veřejných financí, což je i přes značně nižší růst HDP v souladu s cílem uvedeným v předchozí aktualizaci stabilizačního programu. Statistický záznam některých jednorázových transakcí je však ještě třeba vyjasnit s Eurostatem a mohlo by vést k jednorázovému značnému nárůstu schodku v roce 2005[4]. (5) Cílem rozpočtové strategie nastíněné v aktualizaci je udržet vyrovnaný stav veřejných financí do roku 2006 a následně vytvářet přebytky (až do výše 0,7 % HDP do roku 2009), aby se zachoval trend snižování míry zadluženosti. Po postupném snížení ze 7,2 % HDP v roce 2001 na 4,3 % v roce 2005 by se měl primární přebytek počínaje rokem 2006 stabilizovat těsně nad 4 % HDP. Program předpokládá pokles podílu státních příjmů (zejména vzhledem ke snížení daňové zátěže práce); tento pokles je však více než vyrovnán snižováním podílu výdajů (zejména výdaje na úroky). Jednorázová a jiná prozatímní opatření hrají významnou úlohu i v roce 2006 (0,6 % HDP), nicméně belgické orgány předpokládají, že uplatňování takových opatření by se mělo od roku 2006 snižovat. Nová aktualizace z velké míry potvrzuje rozpočtovou strategii nastíněnou v předchozím programu na pozadí velmi podobného výhledu růstu. (6) Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) během programového období zlepší téměř o 1 % HDP. Zhoršuje se z nuly v roce 2005 na schodek ve výši 0,25 % HDP v roce 2006 a v roce 2007 se zlepšuje na přebytek ve výši 0,5 % HDP. Zlepšování strukturálního stavu rozpočtu na přebytek ve výši téměř 1 % HDP v roce 2009 probíhá tedy pozvolněji. Belgické orgány stanovily střednědobý cíl ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu jako strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP, kterého má být dosaženo do roku 2007. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu lze na základě současného posouzení považovat za přiměřený, neboť leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. (7) V konečném součtu by rozpočtové výsledky mohly být horší, než se předpokládá v programu, a to zejména v letech 2006–2007. Ačkoli lze makroekonomický scénář považovat za přijatelný a vláda nedávno zavedla nová opatření pro lepší kontrolu výdajů na zdravotní péči, zdá se, že daňové příjmy předpokládané v roce 2006 v programu jsou spíše optimistické a že výdajové výhledy neposkytují odpovídající tlumící prvek proti nepříznivým vývojům. Pro rok 2007 není v programu vysvětleno, jak bude kompenzováno zrušení důležitého balíčku jednorázových a jiných prozatímních opatření. Je však třeba uznat, že belgické orgány v poslední době prokázaly silné odhodlání dosahovat svého cíle vyrovnaného rozpočtu. (8) S ohledem na posouzení výše zmíněných rizik je možné, že přístup k rozpočtu v programu nemusí být dostatečný, aby bylo zajištěno dosažení střednědobého cíle programu do roku 2007, jak předpokládají belgické orgány. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je náročnější, než požaduje Pakt o stabilitě a růstu, a zdá se, že rozpočtová strategie programu je k dosažení strukturálního stavu rozpočtu dostatečná, aby ji bylo možné považovat na základě paktu a během programového období za přiměřenou. Přístup k rozpočtu v programu také zaručuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Ačkoli je průměrné roční zlepšení strukturálního salda malé, lze tempo úprav k dosažení střednědobého cíle považovat za více méně přiměřené. V roce 2006 však úpravy nejsou v souladu s paktem, protože se plánuje, že strukturální saldo se zhorší o 0,25 % HDP v situaci, kdy se mezera výstupu (ačkoli stále ještě negativní) uzavírá. (9) Míra zadlužení v Belgii zůstává značně nad referenční hodnotou 60 % (94 % HDP na konci roku 2005), od roku 1993 však podstatně klesá (137 % HDP). Po dočasném zpomalení v roce 2005 po převzetí dluhu státní železniční společnosti SNCB (ve výši 2,5 % HDP) se odhaduje, že míra zadlužení bude nadále klesat a do roku 2009 dosáhne úrovně nižší než 80 % HDP. Hlavní hnací silou tohoto poklesu zůstává i nadále vysoký primární přebytek (který však poklesl z více než 7 % HDP v roce 2001 na více než 4 % v roce 2005). Protože by rozpočtové výsledky, jak již bylo uvedeno výše, mohly být horší, než se očekává, mohly by se vývoje dluhu vyvíjet méně příznivě, než se předpokládá v programu. Nicméně se zdá, že se míra zadlužení dostatečně snižuje a přibližuje se rychle referenční hodnotě. (10) Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Belgii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Současná úroveň hrubé zadluženosti sice klesá, zůstává však značně nad referenční hodnotou a postupné snižování míry zadluženosti závisí na tom, zda se podaří dlouhodobě udržet vysoké primární přebytky. Belgická strategie učinit dlouhodobé problémy centrálním bodem fiskální politiky, mimo jiné snižováním zadlužení, nepochybně značně zmírní rizika, a „zákon o fondu pro stárnoucí obyvatelstvo“ posílí politický závazek stanovením právně závazných rozpočtových cílů. Nedávná opatření zaměřená na zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu a míry zaměstnanosti by měla pozitivně přispívat k udržitelnosti. Současný stav rozpočtu však nemusí být dostatečný, aby plně pokryl výrazný nárůst výdajů na stárnoucí populaci, takže v příštích letech bude muset být dosaženo vysokých primárních přebytků. (11) Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Zejména míra zadlužení se snižuje uspokojivým tempem a probíhají některé reformy pro zlepšení udržitelnosti systému sociálního zabezpečení. Zhoršení strukturálního salda v roce 2006 však není plně v souladu s integrovanými pokyny, které vyžadují přijetí nezbytných nápravných opatření k dosažení střednědobého cíle. (12) Program vnitrostátní reformy Belgie předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: (i) podpora zaměstnanosti snižováním daňové zátěže práce a (ii) udržení téměř vyrovnaného rozpočtu veřejných financí a zahájení vytváření přebytků od roku 2007, aby byl zachován trend snižování míry zadluženosti. Rozpočtové dopady těchto opatření nastíněné v programu vnitrostátní reformy však nejsou v rozpočtových výhledech stabilizačního programu dostatečně zohledněny. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí plánovaná ve stabilizačním programu jsou obecně v souladu s opatřeními předpokládanými v programu vnitrostátní reformy. Vzhledem k výše uvedenému posouzení lze stav rozpočtu považovat za zdravý a pokračující snižování zadlužení předpokládané v programu poskytuje příklad fiskálních politik prováděných v souladu s paktem. Belgie by však měla v roce 2006 posílit strukturální úpravy a v následujících letech by měla stanovit a provést dodatečná strukturální opatření pro dosažení rozpočtových cílů, a tím omezit používání jednorázových opatření. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2005–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Reálný roční růst HDP dosahoval v Belgii v posledním desetiletí v průměru téměř 2 %, což je mírně nad průměr em eurozóny. Míra nezaměstnanosti je však nízká (okolo 60 %) a nezaměstnanost se vyznačuje značnými regionálními rozdíly a vysokou mírou dlouhodobé nezaměstnanosti. Od roku 2000 má Belgie téměř vyrovnaný stav rozpočtu. 2. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci stabilizačního programu Belgie. 3. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 předpokládá pro rok 2005 vyrovnaný rozpočet veřejných financí, což je i přes značně nižší růst HDP v souladu s cílem předchozí aktualizace stabilizačního programu. Statistický záznam některých jednorázových transakcí je však třeba ještě vyjasnit s Eurostatem a mohlo by vést k jednorázovému značnému nárůstu schodku v roce 2005[6]. 4. Dne [14. února 2006] Rada posoudila aktualizovaný stabilizační program Belgie, který zahrnuje období 2005–2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[7]. 5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 1,4 % v roce 2005 na průměrně 2,2 % v průběhu zbývající části programového období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na přijatelných předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 6. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je udržet vyrovnaný stav veřejných financí do roku 2006 a následně vytvářet přebytky (až do výše 0,7 % HDP do roku 2009), aby se zachoval trend snižování zadluženosti. Po postupném snížení ze 7,2 % HDP v roce 2001 by se primární přebytek měl počínaje rokem 2007 stabilizovat přibližně na úrovni přesahující 4 % HDP. Program předpokládá pokles podílu státních příjmů (zejména vzhledem ke snížení daňové zátěže práce); tento pokles je však více než vyrovnán snížením podílu výdajů (zejména výdaje na úroky). Nová aktualizace z velké míry potvrzuje rozpočtovou strategii nastíněnou v předchozím programu na pozadí velmi podobného výhledu růstu. 7. Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zlepší o 1 % HDP. Orgány stanoví střednědobý cíl pro strukturální přebytek rozpočtu ve výši 0,5 % HDP a jejich cílem je dosažení tohoto stavu do roku 2007. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu lze na základě současného posouzení považovat za přiměřený, neboť leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější, než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. 8. Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než je předpokládáno v programu, a to zejména v letech 2006 a 2007. Ačkoli lze makroekonomický scénář považovat za hodnověrný a vláda nedávno zavedla nová opatření pro lepší kontrolu výdajů na zdravotní péči, zdá se, že daňové příjmy předpokládané v roce 2006 v programu jsou spíše optimistické a že výdajové výhledy neposkytují odpovídající tlumící prvek proti nepříznivým vývojům. Pro rok 2007 není v programu vysvětleno, jak bude kompenzováno zrušení důležitého balíčku jednorázových a jiných prozatímních opatření. Je však třeba uznat, že belgické orgány v poslední době prokázaly silné odhodlání dosáhnout svého cíle vyrovnaného rozpočtu. 9. S ohledem na posouzení rizik přístup k rozpočtu uvedený v programu nemusí být pro dosažení střednědobého cíle programu do roku 2007, jak předpokládá program, dostatečný. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Proto se zdá, že rozpočtová strategie je pro dosažení téměř vyrovnaného strukturálního stavu rozpočtu, který lze na základě paktu v programovém období považovat za přiměřený, dostatečná. Navíc se zdá, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programu. Pokud jde o změnu cesty vedoucí k dosažení střednědobého cíle, ačkoli je průměrné roční zlepšení strukturálního salda malé, tempo úprav k dosažení střednědobého cíle lze považovat za víceméně přiměřený. V roce 2006 však úpravy nejsou v souladu s paktem, protože se plánuje, že strukturální saldo se zhorší o 0,25 % HDP v situaci, kdy se mezera výstupu (ačkoli stále ještě negativní) uzavírá. 10. Odhaduje se, že míra zadlužení na konci roku 2005 dosáhla hodnoty 94 % HDP, což je výrazně nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by měla míra zadlužení za dobu trvání programu klesnout o 16 procentních bodů na 80 % HDP. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, se podíl dluhu bude vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. Nicméně se zdá, že se míra zadlužení dostatečně snižuje a přibližuje se rychle referenční hodnotě. 11. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Belgii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Současná úroveň hrubé zadluženosti sice klesá, zůstává však nad referenční hodnotou a postupné snižování míry zadluženosti závisí na tom, zda se podaří dlouhodobě udržet vysoké primární přebytky. Belgická strategie učinit dlouhodobé problémy centrálním bodem fiskální politiky, mimo jiné snižováním zadlužení, nepochybně značně zmírní rizika, a „zákon o fondu pro stárnoucí obyvatelstvo“ posílí politický závazek stanovením právně závazných rozpočtových cílů. Nedávná opatření zaměřená na zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu a míry zaměstnanosti by měla pozitivně přispět k udržitelnosti. Současný stav rozpočtu však nemusí být dostatečný, aby plně pokryl výrazný nárůst výdajů na stárnoucí populaci, takže v příštích letech bude muset být dosaženo vysokých primárních přebytků. 12. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Zejména míra zadlužení se snižuje uspokojivým tempem a probíhají některé reformy pro zlepšení udržitelnosti systému sociálního zabezpečení. Zhoršení strukturálního salda v roce 2006 však není plně v souladu s integrovanými pokyny, které vyžadují přijetí nezbytných nápravných opatření k dosažení střednědobého cíle. 13. Program vnitrostátní reformy Belgie předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní výzvy, které mají výrazný dopad na veřejné finance: (i) podpora zaměstnanosti snižováním daňové zátěže práce a (ii) udržení téměř vyrovnaného rozpočtu veřejných financí a zahájení vytváření přebytků od roku 2007, aby byl zachován trend snižování míry zadluženosti. Rozpočtové dopady těchto opatření nastíněné v programu vnitrostátní reformy však nejsou v rozpočtových výhledech stabilizačního programu dostatečně zohledněny. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí plánovaná ve stabilizačním programu jsou obecně v souladu s opatřeními předpokládanými v programu vnitrostátní reformy. Vzhledem k výše uvedenému posouzení je Rada toho názoru, že stav rozpočtu je obecně zdravý a pokračující snižování dluhu předpokládané v programu poskytuje příklad fiskálních politik prováděných v souladu s paktem. Belgie by však měla posílit strukturální úpravy v roce 2006 a v následujících letech by měla stanovit a provést dodatečná strukturální opatření pro dosažení rozpočtových cílů, a tím omezit používání jednorázových opatření. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | SP pros 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.2 | 2.1 | 2.3 | 2.2 | KOM list. 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.1 | 2.0 | neuv. | neuv. | SP pros 2004 | 2.4 | 2.5 | 2.5 | 2.1 | 2.0 | neuv. | Inflace HISC (%) | SP pros 2005 | 1.9 | 2.9 | 2.8 | 2.0 | 1.9 | 1.7 | KOM list. 2005 | 1.9 | 2.7 | 2.6 | 1.9 | neuv. | neuv. | SP pros 2004 | 1.9 | 2.0 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | neuv. | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros 20051 | -0.2 | -0.8 | -0.6 | -0.6 | -0.5 | -0.4 | KOM list. 20052 | -0.1 | -0.8 | -0.8 | -1.0 | neuv. | neuv. | SP pros 20041 | -0.8 | -0.5 | -0.2 | -0.4 | -0.5 | neuv. | Saldo veřejných financí (% HDP) | SP pros 2005 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.5 | 0.7 | KOM list. 2005 | 0.0 | 0.0 | -0.3 | -0.5 | neuv. | neuv. | SP pros 2004 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.6 | neuv. | Primární saldo (v % HDP) | SP pros 2005 | 4.8 | 4.3 | 4.1 | 4.2 | 4.1 | 4.1 | KOM list. 2005 | 4.8 | 4.4 | 3.8 | 3.4 | neuv. | neuv. | SP pros 2004 | 4.9 | 4.5 | 4.4 | 4.5 | 4.7 | neuv. | Cyklicky očištěné saldo(v % HDP) | SP pros 20051 | 0.1 | 0.4 | 0.3 | 0.6 | 0.8 | 0.9 | KOM list. 2005 | 0.1 | 0.4 | 0.1 | 0.0 | neuv. | neuv. | SP pros 20041 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.5 | 0.9 | neuv. | Strukturální saldo3 (v % HDP) | SP pros 20054 | neuv. | 0.0 | -0.3 | 0.4 | 0.7 | 0.9 | KOM list. 20055 | -0.6 | 0.0 | -0.4 | 0.0 | neuv. | neuv. | SP pros 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý státní dluh (v % HDP) | SP pros 2005 | 94.7 | 94.3 | 90.7 | 87.0 | 83.0 | 79.1 | KOM list. 2005 | 96.2 | 94.9 | 91.1 | 88.1 | neuv. | neuv. | SP pros 2004 | 96.6 | 95.5 | 91.7 | 88.0 | 84.2 | neuv. | Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Na základě potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % a 2,3 %. 3 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,4 % HDP v roce 2005 a v roce 2005 a 0,6 % v 2007, všechna snižují schodek). Údaje pro jednorázová opatření počínaje rokem 2007 (0,2 % v roce 2007, 0,1 % v roce 2008 a 0,0 % v roce 2009) byly poskytnuty belgickými orgány po předložení programu s upozorněním, že „by se měly považovat za předpoklad, a nemají vliv na žádné rozhodnutí belgických orgánů“. 5 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,4 % HDP v roce 2004, 0,5 % v roce 2006; jež snižují schodek.). Zdroj: Stabilizační program (SP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Program neobsahuje zvláštní část o institucionálních rysech veřejných financí. Vykazuje také nedostatky u povinných údajů a neobsahuje všechny nepovinné údaje předepsané novým kodexem chování. [4] Převzetí dluhu železničářské společnosti (2,5 % HDP) vládou v roce 2005 bylo prozatím chápáno tak, že nemá přímý dopad na schodek veřejných financí, zatímco sekuritizace daňových nedoplatků v roce 2005 (0,2 % HDP) byla zaznamenána jako snižující schodek. [5] Úř. věst. L 209, 2. 8. 1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Převzetí dluhu železničářské společnosti (2,5 % HDP) vládou v roce 2005 bylo prozatím chápáno tak, že nemá přímý dopadu na schodek veřejných financí, zatímco sekuritizace daňových nedoplatků v roce 2005 (0,2 % HDP) byla zaznamenána jako snižující schodek. [7] Program neobsahuje samostatný oddíl o institucionálních rysech veřejných financí, některé informace o těchto záležitostech jsou však uvedeny v jiných oddílech. Vykazuje také nedostatky u povinných údajů a neobsahuje všechny nepovinné údaje předepsané novým kodexem chování.