ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
a) cíl Konvergence musí být zaměřen na urychlení konvergence nejméně rozvinutých členských států a regionů zlepšením podmínek pro růst a zaměstnanost prostřednictvím zvyšování a zlepšováním kvality investic do hmotného a lidského kapitálu, do rozvoje inovací a do vědecké společnosti, do přizpůsobivosti na hospodářské a sociální změny, do ochrany a zlepšování životního prostředí a do účinnosti administrativy. Tento cíl představuje prioritu fondů.

a) cíl Konvergence musí být zaměřen na urychlení konvergence nejméně rozvinutých členských států a regionů zlepšením podmínek pro růst a zaměstnanost prostřednictvím zvyšování a zlepšováním kvality investic do hmotného a lidského kapitálu, do infrastruktury, do podnikavosti, do rozvoje inovací a do vědecké společnosti, do přizpůsobivosti na hospodářské a sociální změny, do ochrany a zlepšování životního prostředí a do účinnosti administrativy. Tento cíl představuje prioritu fondů.
1.11

podotýká, že návrhy Komise by ponechaly v platnosti právo pracovníků odmítnout maximální průměrnou pracovní dobu 48 hodin týdně, a to v těch členských státech, jež se rozhodnou pro tuto možnost, ovšem na některých pracovištích bude tato možnost záviset na kolektivní smlouvě. Bude-li pokračovat diskuse o této oblasti návrhu, bude nutno ji dále upřesnit, neboť za současného znění by jednotlivci mohli také odmítnout maximální průměr na pracovištích, kde neexistuje kolektivní smlouva. Není proto dostatečně jasné, kdy má tato možnost platit. Může se například vztahovat jen na malé zaměstnavatele v členských státech, které tradičně nemají rozšířené struktury kolektivního vyjednávání, jako např. Spojené království. Může mít však rovněž význam pro některý z nových členských států, které nemají rozvinuté procesy sociálního dialogu,
2.7

žádá, aby místní a regionální orgány byly schopny přispět k přípravě národních akčních plánů pro integraci a zaměstnanost. To by usnadnilo srovnání přístupů a stavělo by na dobré praxi a rovněž analyzovalo skutečný dopad a výsledky strategií členských států;
1.6

bere v úvahu tvrzení uvedená ve třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti, která se zabývá problémem stárnutí obyvatelstva v Evropě, a vlivy, které to má na svět práce. Jak se v tomto dokumentu uvádí a jak se podle posledních předpokladů očekává, počet osob ve věku mezi 15 a 64 lety v EU do roku 2025 poklesne o 10 %. Tato situace bude mít za následek větší počet lidí ve věku nad 65 let. Stárnutí obyvatelstva zkrátka zapříčiní postupné snižování počtu ekonomicky činného obyvatelstva v EU. Tyto vyhlídky ukazují potřebu udržet hospodářský růst EU a zvýšit míru zaměstnanosti a současně omezovat předčasné odchody do důchodu. Výbor by chtěl odkázat na své stanovisko (přijaté v průběhu plenárního zasedání dne 29. září 2004) ke sdělení Komise týkající se Zvyšování zaměstnanosti starších pracovníků a prodlužování odchodu z trhu práce;
2.10

doporučuje, aby členské státy EU znovu zvážily fond pro úpravu růstu nebo fond pro přizpůsobení globalizaci prostřednictvím strukturálních fondů EU, jenž by EU umožnil intervenovat v případě, že místní nebo regionální ekonomika bude kvůli restrukturalizacím zasažena krizí; VR se domnívá, že tento fond by mohl intervenovat jen při dosažení regionálních mezních hodnot, jež jsou definovány počtem pracovníků, kteří byli postiženi nepředvídatelnou restrukturalizací, mírou nezaměstnanosti v regionu a dopadem na regionální hrubý národní důchod. Souhlasí, že z fondu by měla být pokryta opatření na zmírnění šoku, co se týče lidského kapitálu, tj. prostřednictvím školení a přemístění pracovníků, a doporučuje zřízení tohoto fondu v rámci rozpočtu EU jako stálého nezávislého fondu s vlastním pevným ročním rozpočtem. VR podporuje přidělení částky tomuto fondu ve výši 1 miliardy eur ročně;
1.6

se domnívá, že rozvoj sociálně-vzdělávacích služeb pro děti do tří let věku a zařízení pro péči o seniory a závislé osoby ze strany veřejného i soukromého sektoru lze zlepšit – pokud tak ještě nebylo učiněno – vytvořením legislativních podmínek pro vstup soukromého sektoru do této oblasti, např. úlevami pro provozovatele i uživatele těchto služeb;
2.18

podporuje rozpočtový orgán Společenství v tom, aby snížil hranici finanční způsobilosti projektů předložených v rámci programů Společenství, které se týkají aplikování rovnosti mužů a žen, aniž by došlo ke snížení jejich limitů. A to tak, aby byl rozměr projektů, zejména těch, které jsou zaměřeny na výměnu osvědčených postupů, a rovněž těch, které jsou zapojeny do projektů decentralizované spolupráce, přizpůsoben spolufinancování, jež jsou nevládní organizace působící na místní a regionální úrovni schopny poskytnout. Kromě toho by měly mít ženské organizace, které jsou aktivní na místní, regionální nebo národní úrovni a které jsou schopné realizovat přeshraniční projekty, možnost získat finanční prostředky na projekty a nebýt z této možnosti vyloučeny, protože nejsou organizovány na evropské úrovni;
4.7

zdůrazňuje nutnost poskytnout vysokým školám v rámci všeobecné odpovědnosti za národní a regionální okruh působnosti co největší svobodu při formování vzdělávání a výzkumu. Poměr svobody a odpovědnosti by měl být upraven strategickými víceletými rámcovými dohodami, aby dosažení cíle mohlo být transparentně a účinně kontrolováno ex post. Výbor regionů zároveň zdůrazňuje odpovědnost regionů za rozvoj vysokého školství a význam vysokých škol pro regionální rozvoj;
5.

je přesvědčen, že Evropská unie musí brát vážně výsledky francouzského a holandského referenda a musí být zřejmé, že je bere vážně; zastává názor, že pokračovat v ratifikačním procesu Ústavní smlouvy a přitom nezměnit původní plán a nepodrobit se vážné reflexi na evropské úrovni by znamenalo vyslat negativní signál občanům Evropy a mohlo by to způsobit další odmítnutí v členských státech;
1.10

podporuje vytvoření trvaleji udržitelných modelů mobility, ve kterých kritickou úlohu hraje založení pěších zón a zákaz nebo omezení provozu motorových vozidel v centrech měst; domnívá se také, že by měl být vytvořen přitažlivý systém hromadné dopravy, který by do značné míry doplňoval individuální dopravu a v mnoha případech ji nahradil;
4.4

doporučuje, aby v budoucnu byly regionální a místní orgány Chorvatska aktivně zapojeny do koordinačních mechanismů předpřístupových podpor, které Evropská komise zavedla a které byly integrovány do plánování strategie a do definice priorit regionálního rozvoje; za tímto účelem znovu důrazně žádá, aby byly administrativní síly regionálních a místních orgánů prostřednictvím předpřístupových podpor příslušně vyškoleny;
2.7

Jinak by tyto regiony byly ještě více penalizovány, protože důsledky zahrnutí do kategorie regionů v písmenu c) nebo a) článku 87 odst. 3 se v současném legislativním rámci o státní podpoře neomezují na pouhou mez podpory, jak je dále uvedeno v odstavci 2.12. To by navíc způsobilo problémy skloubit metody působení se systémem strukturálních fondů cíle konvergence a to vzhledem k zařazení některých regionů, které využívají podpůrných režimů, na něž se vztahují jiné odstavce než odstavec 87 Smlouvy.
1.10

domnívá se, že přijetí jednotlivých pracovníků musí být v zásadě podřízeno existenci specifického pracovního místa. V určitých specifických segmentech trhu práce, pro něž je v zemích původu obtížné šířit informace o specifických volných pracovních místech, by právní předpisy Společenství pro zákonné přijímání migrantů mohly obsahovat povolení k přechodnému pobytu na hledání práce, které by bylo platné po omezenou dobu a které by bylo řízeno každým členským státem. Budoucími opatřeními musí být zohledněny také možnosti změny pracovního místa a sektoru s tím, že se stanoví maximální období nezaměstnanosti migrujícího pracovníka v rámci doby platnosti povolení, po jejímž vypršení se bude muset migrující pracovník vrátit do země svého původu. Nicméně tak přísný požadavek by měl za následek to, že mnoho imigrantů by se dál uchylovalo k převáděčům. Tudíž určitá flexibilita by na jedné straně dodala imigrantům naději a chránila je před mafiemi, na straně druhé by umožnila členským státům přijímat občany ze zemí mimo Evropskou unii na základě předvídatelných potřeb trhu práce. Jakákoli případná budoucí opatření týkající se maximální možné doby nezaměstnanosti migrujícího pracovníka, po jejímž vypršení by se musel vrátit do země svého původu, musí zohlednit mimo jiné míru integrovanosti pracovníka, to znamená přítomnost jeho rodinných příslušníků, stupeň školního vzdělání dětí, délku jeho pobytu, počet let odpracovaných před obdobím nezaměstnanosti;
2.10

doporučuje, že by se měla překonat abstraktní stanoviska typu „je nezbytné intenzivně zapojit územní samosprávy“ a měla by být převedena do skutečnosti, například tím, že by se upravilo fungování Rady, Komise a Evropského parlamentu. Bylo by například možné uvažovat o tom, že by se do vysvětlovacích pasáží sdělení, návrhů a rozhodnutí pro oblast svobody, bezpečnosti a práva systematicky zahrnovala kapitola s názvem Úloha územních samospráv. Přidaná hodnota takovéto kapitoly by nespočívala tolik v jejím konečném obsahu jako spíše v impulsu, jejž by představovala pro přípravnou fázi dokumentů.
1.13

doporučuje, aby se bez ohledu na sloučení oblastí ochrany zdraví a spotřebitele do společného programu i v budoucnu nezbytně braly v úvahu jejich zvláštnosti. To se může dít cestou účelové vazby prostředků na ochranu zdraví, respektive na ochranu spotřebitele. V programu Komise se podrobně popisuje rozdělování prostředků v období 2007-2013. Pokud je to uskutečnitelné, měla by se vytvořit možnost, jak v dalším průběhu programu přeskupovat priority, třeba v rámci plánovaného vyhodnocování za tři roky. To by bylo slučitelné se záměrem programu pracovat s pružnými akčními plány;
2. Každý příslušný orgán dbá na to, aby: a) alespoň polovina jeho veřejných zakázek na služby autobusové dopravy byla, pokud jde o hodnotu, v souladu s tímto nařízením zadána do čtyř let po vstupu tohoto nařízení v platnost a b) všechny jeho veřejné zakázky na služby autobusové dopravy byly v souladu s tímto nařízením zadány do osmi let. 3. Každý příslušný orgán dbá na to, aby: a) alespoň polovina jeho veřejných zakázek na služby železniční dopravy byla, pokud jde o hodnotu, v souladu s tímto nařízením zadána do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost a b) všechny jeho veřejné zakázky na služby železniční dopravy byly v souladu s tímto nařízením zadány do deseti let.

2. Každý příslušný orgán dbá na to, aby: a) alespoň polovina jeho veřejných é zakázeky na služby autobusové dopravy byla y , pokud jde o hodnotu, v souladu s článkem 4 tímto tohoto nařízením zadána y do čtyř let po vstupu tohoto nařízení v platnost a b) všechny jeho veřejné zakázky na služby autobusové dopravy byly v souladu s článkem 5 tímto tohoto nařízením zadány do osmi let. 3. Každý příslušný orgán dbá na to, aby: a) alespoň polovina jeho veřejných é zakázeky na služby železniční dopravy byla y , pokud jde o hodnotu, v souladu s článkem 4 tímto tohoto nařízením zadána y do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost a b) všechny jeho veřejné zakázky na služby železniční dopravy byly v souladu s článkem 5 tímto tohoto nařízením zadány do deseti let.
1.26

sdílí názor, že informační a komunikační technologie by mohly umožnit lepší kvalitu života. Větším nasazením těchto technologií by mohly být například zlepšeny stávající veřejné zdravotní služby založené na IKT nebo vytvořeny nové služby tohoto druhu. Tím by se mohlo přispět ke zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva a občanům by se mohl zajistit lepší a účinnější přístup k veřejným službám ve zdravotnictví;
2.11

vyzývá Komisi k zohledňování kritérií energetické účinnosti ve všech oblastech politik spadajících do působnosti EU. Komise by mohla určit energetickou účinnost za závazné kritérium při výběru projektů zejména v oblasti strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, v oblasti rozvoje venkova a v oblasti podporování výzkumu. To by bylo možné považovat i za nepřímý podnět pro místní a regionální úroveň (otázka 12);
5.4

Mobilita mládeže se nyní již neomezuje na pohyb uvnitř Unie, ale týká se stále více také zemí mimo ni. Výbor doufá, že na podporu zapojení mládeže do dobrovolné činnosti a mezinárodní solidarity dojde mezi Komisí, členskými státy a orgány místní a regionální samosprávy k užší spolupráci ohledně mobility. Zvláštní pozornost by měla být věnována přeshraniční mobilitě. Populace EU v současnosti zahrnuje velké menšiny pocházející z bezprostředně sousedících oblastí, jejichž mobilita by měla být podporována a jejichž kontakty by měly být využívány. V této oblasti by systém sítí nevládních organizací v různých členských státech, které fungují ve stejné oblasti rozvoje, mohl představovat pole pro zkoušení podpůrných činností ve vzájemné součinnosti mezi místní, národní a komunitární úrovní.
2.13

podporuje specifické cíle v oblasti: i) práv – zvýšení povědomí o právu na rovnost a nediskriminaci; protože místní a regionální orgány jsou volenými orgány, které jsou občanům nejbližší, je Výbor názoru, že v této záležitosti mají hrát klíčovou roli, a to zejména při šíření informací v evropských regionech mimo hlavní oblasti velkých měst. Vítá práci, kterou vykonal autobus používaný Komisí za účelem šíření informací o právech občanů EU s ohledem na rovné příležitosti, a vyzývá jej teď, aby se přesunul mimo hlavní města členských států. K propagaci návštěv autobusu v místních oblastech by měl být využit proaktivní přístup zahrnující místní a regionální orgány a VR; ii) zastoupení – vydání podnětu k zahájení debaty o způsobech zvýšení míry zapojení do společnosti včetně všech menšin s obzvláštním zřetelem na větší zapojení romských a muslimských komunit; iii) uznání – projev úcty a respektu k rozmanitosti; iv) respekt a tolerance – podpora soudržnější společnosti a snaha o odstranění stereotypů a předsudků. Hlavním nástrojem pro dosažení tohoto stavu by mohlo být využití kulturních akcí zahrnujících hudbu, divadlo a sport. Komise by mohla být sponzorem a spolupracovat s národními, místními a regionálními orgány a občanskou společností, aby zajistila konání těchto akcí v zúčastněných zemích a jejich vyvrcholení v podobě velkého evropského festivalu spojujícího jak Evropský rok rovných příležitostí pro všechny (2007) tak Rok mezikulturního dialogu (2008). Akce by se měla konat v jedné ze dvou zemí předsedajících v roce 2008 (Slovinsko/Francie);
1.11

podporuje rozvoj certifikace lesů, která by se měla stát nástrojem pro výrobce, umožňující jim představit na vnitřním trhu své vlastní dřevo, a vytvořit tak prvek hospodářské soutěže, který by vnímali uživatelé i občané. Systémy certifikace musí zůstat dobrovolné a obsahovat prvky, o nichž rozhodnou různé organizace, které je navrhují. Je nezbytné, aby úřady nezasahovaly do vypracovávání různých systémů tím, že by předepisovaly normy, s výjimkou těch, které jsou nezbytné pro zaručení transparentnosti a zamezení falešných informací;
2.2

vyzývá Evropskou komisi, aby zahrnula do všech svých návrhů, zejména do těch, které se týkají oblasti vzdělávání, kultury, mládeže a ochrany základních práv, uvědomění si občanského rozměru a aby přenesla některé prvky z ostatních programů do tohoto programu za předpokladu, že podpora občanství je jejich hlavním cílem;
2.10

Výbor se domnívá, že téma demografických změn včetně stárnutí populace by se mělo zkoumat za prvé v rámci vnitrostátních výzkumných programů, které by následně musely být více koordinovány na evropské úrovni. Postupy pro koordinaci programů by měly být rozvíjeny v rámci spolupráce nad úrovní regionů podle schématu Evropského výzkumného prostoru (ERA-NET) na základě článku 169 Smlouvy o ES. Za druhé by podpora výzkumu o otázkách stárnutí obyvatelstva měla být podstatným způsobem posílena samotným sedmým rámcovým programem. V této souvislosti je závažným tématem např. „aktivní stárnutí“, kterým se Komise zabývá ve svém sdělení o větším zaměstnávání starších pracovníků a oddálení odchodu z trhu práce. Aktivní stárnutí však znamená daleko širší přístup; musela by se například zvýšit úroveň znalostí o lidech, kteří stárnou zdravě, a ukázat, jaký přínos pro společnost by starší generace mohla mít. V členských státech EU existují kulturní rozdíly a různé zkušenosti s demografickými změnami, které by se mohly stát východiskem pro řadu různých výzkumných témat, která by měla být projednávána mezioborově. Závažné otázky jsou příliš nízká porodnost, migrace a drastický úbytek obyvatelstva a témata jako je vliv stárnutí populace na potřebu zdravotnických a pečovatelských služeb, jakož i na potřebu péče o sebe sama. Koordinace evropských a vnitrostátních výzkumných programů je sice zmíněna v programu Spolupráce, podle názoru Výboru by však měla být posílena. Pojem „stárnutí“ obsahuje jak sociální, tak i ekonomické a kulturní složky. Vývoj společenských řešení a koncepcí adaptace jako odpovědi na demografické změny je jednou z největších politických výzev následujících let zejména na regionální úrovni. Proto je nesmírně důležité, aby do vypracovávání národních programů byly zapojeny místní a regionální úrovně.
1.5

Základní prvky evropské kooperace v oblasti bezpečnosti dopravy již existují, ale toto úsilí je třeba zvýšit. Provozovatelé dopravy spolupracují prostřednictvím fóra jako je pracovní skupina pro bezpečnost Mezinárodní asociace veřejné dopravy (UITP – The International Union of Public Transport). Železniční policie a železniční společnosti v Evropě spolupracují přes COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), což je přidružený orgán Mezinárodního svazu železnic (UIC – International Union of Railways) (2). Policie železnic a metra v Nizozemí, Německu, Belgii, Itálii a Spojeném království sdílejí informace a osvědčené postupy a hledají oblasti spolupráce pomocí RAILPOLu. Holandská policie má předsednictví a vede sekretariát RAILPOLu, který dostává na svou činnost určitou finanční podporu od EU. Řada dalších členských států má zájem se k této skupině připojit a tento proces by se měl podporovat.
1.11

požaduje přijetí opatření, která by účinně řešila problematiku velkého počtu zaměstnanců, kteří do EU vstoupili a pobývají v ní nelegálně. Je třeba přijmout rozhodnutí a zavést mechanismy, které by umožnily přistěhovalcům porušujícím platné imigrační zákony co nejrychleji legalizovat své postavení, a to zejména v případě, kdy nelegálnost jejich pobytu vyplývá z administrativních těžkostí nebo zvláštních geopolitických okolností, jimž čelí členské státy. Tato opatření musejí být považována za výjimečná a nezvratná a musejí být provázena následujícími činnostmi: a) zajistit zájemcům slušné přijímací podmínky, b) jasně deklarovat, že nelegální přistěhovalectví nelze tolerovat, c) bojovat s maximálním úsilím proti obchodu s lidmi a sociálnímu vyloučení, d) vytvářet instance a politiky, jež budou účinně podporovat legální přistěhovalectví z pracovních důvodů;
21.

Zcela stejně jako v oblasti služeb obecně není ani v oblasti veřejných služeb využívání informačních a telekomunikačních technologií dostatečné. Výbor je toho názoru, že územní orgány by se zde rovněž měly snažit jít příkladem. Pokud jsou jejich kapacity nebo finanční zdroje nedostatečné, měly by mít při hledání tvůrčích řešení možnost využít podporu jiných orgánů na úrovni národní nebo komunitární, přičemž by maximálně využívaly také vlastní zdroje v oblasti své zodpovědnosti.
—

potenciální zátěž uvalená na vybraná města, co se týče předkládání zpráv v polovině období, monitorovacích a hodnotících zpráv; toto by mohlo být nepoměrné ve srovnání s velmi omezeným finančním příspěvkem EU k celkovému rozpočtu EHMK a zejména by to mohl být problém pro menší města, která by chtěla EHMK pořádat,
1.8

upozorňuje na využívání evropských fondů pro financování či spolufinancování národních politik či politik Společenství (transevropské dopravní sítě, rámcový program pro výzkum a vývoj, program pro konkurenceschopnost a inovace), které by byly logicky podřízeny národní konkurenceschopnosti bez ohledu na celý rozměr územní soudržnosti, a které by tudíž nepodléhaly politice soudržnosti. Má-li být legitimní a prvořadé, aby regiony, jejichž rozvoj zaostává, mohly využívat strukturálních fondů pro tento druh financování, bylo by naopak na škodu, aby regiony způsobilé pro budoucí cíl konkurenceschopnosti a zaměstnanosti nemohly soustředit své fondy na skutečné priority regionálního rozvoje;
2.1.7

doporučuje Komisi a členským státům, aby vedly aktivnější politiku zaměřenou na podporu dálkového vytápění a kogeneraci tepla a elektřiny. Tím by se zároveň přispělo k zamezení znečišťování ovzduší spalováním biomasy v malých spalovacích zařízeních. V rámci úsilí vynaloženého na zlepšení kvality ovzduší na místní úrovni je nezbytné odstranit na úrovni státu překážky pro dálkové vytápění, např. takové, jež vyplývají z práva hospodářské soutěže Způsoby vytápění nových obytných a pracovních prostor by měly být stanoveny již ve fázi plánování využití pozemků. To lze často nejlépe provést na místní úrovni.
2.13

vítá iniciativu Evropské komise podniknutou ve spojení s EIB k podpoře inovace a udržitelnosti v regionální politice, včetně nových forem finančního inženýrství v regionech, jako je JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, Společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí) a JEREMIE (podpora MSP v oblasti finančního inženýrství);
1.5.8

odmítá zrušení nástrojů pro řízení trhu „…od prvního dne…“, neboť přestože by tyto nástroje mohly být zdokonaleny ve své koncepci i při svém použití, neměly by být zrušeny bez přechodného období tak, aby mohly být využity dobré stránky některých nástrojů. Během tohoto přechodného období by částky přidělené tržním opatřením měly být postupně snižovány a zároveň by mělo dojít k nárůstu opatření pro zlepšení kvality, propagace a marketingu;
1.8

Zásady, které vzešly z těchto setkání, se shodují v tom, že do diskuse opět vnášejí problematiku spojenou s ochranou zdraví a životního prostředí. Sedm z osmi členských států opět připomenulo klíčovou úlohu zásady předběžné opatrnosti. Co se týče kukuřice BT11, osm z devíti členských států předložilo připomínky, které Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) nevzal v úvahu. Co se týče kukuřice 1570, osm z devíti členských států si postěžovalo na nedostatek údajů o dopadech na životní prostředí. Co se týče plánů monitorování, předložené kritické připomínky nevzal EFSA v sedmi případech z devíti v úvahu.
1.3

zdůrazňuje, že pokračování ústavního procesu je i nadále jedním z jeho cílů, staví se však proti tomu, aby se upustilo od Smlouvy o ústavě pro Evropu ve prospěch Niceské smlouvy, a proti formám výběru v provádění předpisů („cherry picking“), doufá, že bude přijata ústavní smlouva zaměřená na pevné budování politické, prosperující a mocné Evropy blízké občanům, žádá, aby se do roku 2009 dosáhlo ratifikace takové ústavní smlouvy, která by zohledňovala jak obtíže, ke kterým došlo v některých členských státech, tak postoj těch, kteří smlouvu již ratifikovali; proto je nutné prodloužit období pro úvahu, během kterého musí být využita každá možnost postupu při budování Evropy, která by vylepšila obrázek EU v očích občanů, a to prostřednictvím dílčí či globální dohody;
1.14

přivítal by posílení zvláštních programů, které by usnadnily přístup MSP k informačním technologiím (IKT), jež by MSP umožnily být na trhu konkurenceschopné;
2.2.3

má za to, že orgány místní a regionální samosprávy by měly poskytovat kvalitní místní služby přístupné všem, které by reagovaly na potřeby různých čtvrtí a městských komunit, a zajišťovat rámec, v němž by mohla vzkvétat soudržnost komunity a udržitelný rozvoj, prostřednictvím doposud zjištěných osvědčených postupů, mezi něž patří: — právní pomoc v podobě poradenství ve vztahu k postavení jednotlivých osob; — financování komunitních center; — zakládání integračních fór s veřejnými debatami ke zintenzivnění styků mezi stávajícími obyvateli a nově příchozími; — ustavování konzultačních orgánů pro boj proti diskriminaci a jmenování zvláštních poradců zodpovědných za případy diskriminace na základě rasy a pohlaví;