Pravomoci Eurojustu (definované v článcích 3, 5, 6 a 7 rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ve znění rozhodnutí 2003/659/SVV a rozhodnutí 2009/426/SVV)

Cíle Článek 3 rozhodnutí Rady o Eurojustu Cíle Eurojustu při vyšetřování a stíhání trestné činnosti uvedené v článku 4 v oblasti závažné trestné činnosti, zejména organizované, týkající se dvou nebo více členských států, jsou: a) podporovat a zdokonalovat koordinaci příslušných orgánů členských států při vyšetřování a stíhání vedeném v těchto členských státech s ohledem na všechny žádosti příslušných orgánů členského státu a na všechny informace poskytnuté jakoukoli institucí, která je příslušná podle předpisů přijatých v rámci Smluv; b) zdokonalovat spolupráci příslušných orgánů členských států, zejména usnadňovat výkon žádostí a rozhodnutí o justiční spolupráci včetně těch, jež se týkají nástrojů uvádějících v účinek zásadu vzájemného uznávání; c) jinak podporovat příslušné orgány členských států za účelem zvyšování účinnosti jejich činnosti při vyšetřování a stíhání. Úkoly Článek 5 rozhodnutí Rady o Eurojustu 1. K dosažení svých cílů plní Eurojust své úkoly: a) prostřednictvím jednoho nebo více dotčených národních členů v souladu s článkem 6 nebo b) jako kolegium v souladu s článkem 7 v případě, že: i) o to požádá jeden nebo více národních členů dotčených věcí, kterou se Eurojust zabývá, ii) se jedná o vyšetřování nebo stíhání, které má dopad na úrovni Unie nebo které by mohlo mít dopad na jiné než přímo zúčastněné členské státy, iii) se jedná o obecnou otázku ohledně plnění cílů Eurojustu nebo iv) je tak stanoveno na jiném místě tohoto rozhodnutí. 2. Při plnění úkolů Eurojust uvádí, zda jedná prostřednictvím jednoho nebo více národních členů ve smyslu článku 6, nebo jako kolegium ve smyslu článku 7. Článek 6 rozhodnutí Rady o Eurojustu 1. Jedná-li Eurojust prostřednictvím dotyčných národních členů: a) může požádat příslušné orgány dotyčných členských států s uvedením odůvodnění, aby: i) zahájily vyšetřování nebo stíhání určitých činů, ii) souhlasily s tím, že jeden z nich je schopen vést lépe vyšetřování nebo stíhání určitých činů, iii) koordinovaly příslušné orgány dotyčných členských států, iv) sestavily společný vyšetřovací tým na základě příslušných mechanismů spolupráce, v) poskytly Eurojustu informace, které jsou nezbytné k plnění jeho úkolů, vi) přijaly zvláštní vyšetřovací postupy, vii) přijaly jakákoliv jiná opatření, která jsou odůvodněná pro vyšetřování nebo stíhání; b) zajišťuje, aby se příslušné orgány dotyčných členských států navzájem informovaly o vyšetřování a stíhání, o kterém byl zpraven; c) pomáhá příslušným orgánům členských států na jejich žádost při zajišťování co nejlepší koordinace vyšetřování a stíhání; d) napomáhá ke zdokonalování koordinace příslušných vnitrostátních orgánů; e) spolupracuje a radí se s Evropskou soudní sítí, přičemž mimo jiné využívá její databázi dokumentů a přispívá k jejímu zdokonalování; f) v případech uvedených v čl. 3 odst. 2 a 3 pomáhá se souhlasem kolegia při vyšetřování a stíhání týkajícím se příslušných orgánů pouze jednoho členského státu. 2. Členské státy zajistí, aby příslušné vnitrostátní orgány odpověděly bez zbytečného odkladu na žádosti předložené podle tohoto článku. Článek 7 rozhodnutí Rady o Eurojustu 1. Jedná-li Eurojust jako kolegium: a) může ohledně forem trestné činnosti a přestupků uvedených v čl. 4 odst. 1 s odpovídajícím odůvodněním požádat příslušné orgány dotyčných členských států, aby: i) zahájily vyšetřování nebo stíhání určitých činů, ii) souhlasily s tím, že jeden z nich je schopen vést lépe vyšetřování nebo stíhání určitých činů, iii) koordinovaly příslušné orgány dotyčných členských států, iv) sestavily společný vyšetřovací tým na základě příslušných mechanismů spolupráce, v) poskytly Eurojustu informace, které jsou nezbytné k plnění jeho úkolů; b) zajišťuje, aby se příslušné orgány členských států navzájem informovaly o vyšetřování a stíhání, o kterých byl zpraven a která mají dopad na úrovni Unie nebo by mohla mít dopad na jiné než přímo zúčastněné členské státy; c) pomáhá příslušným orgánům členských států na jejich žádost při zajišťování co nejlepší koordinace vyšetřování a stíhání; d) napomáhá ke zdokonalování spolupráce příslušných orgánů členských států, zejména na základě analýz Europolu; e) spolupracuje a radí se s Evropskou soudní sítí, přičemž mimo jiné využívá její databázi dokumentů a přispívá k jejímu zdokonalování; f) může pomáhat Europolu, zejména mu poskytovat stanoviska na základě jím provedených analýz; g) může v případech stanovených pod výše uvedenými písmeny a), c) a d) zajišťovat logistickou podporu. Taková logistická podpora může zahrnovat mimo jiné překladatelskou, tlumočnickou a organizační pomoc při koordinačních schůzkách. 2. Pokud se dva nebo více národních členů nemůžou shodnout na tom, jak vyřešit kompetenční spor, pokud jde o zahájení vyšetřování nebo stíhání podle článku 6 a zejména podle čl. 6 odst. 1 písm. c), je kolegium požádáno o vydání nezávazného písemného stanoviska k případu za předpokladu, že tato záležitost nemohla být vyřešena vzájemnou dohodou mezi dotyčnými příslušnými vnitrostátními orgány. Stanovisko kolegia je neprodleně předáno dotyčným členským státům. Tímto odstavcem není dotčen odst. 1 písm. a) bod ii). 3. Bez ohledu na ustanovení jakéhokoli nástroje přijatého Evropskou unií v oblasti justiční spolupráce může příslušný orgán hlásit Eurojustu opakující se odmítnutí nebo obtíže týkající se vyřizování žádostí a rozhodnutí o justiční spolupráci včetně těch, jež se týkají nástrojů uvádějících v účinek zásadu vzájemného uznávání, a požádat kolegium, aby vydalo nezávazné písemné stanovisko k dané záležitosti za předpokladu, že nemohla být vyřešena vzájemnou dohodou příslušných vnitrostátních orgánů nebo prostřednictvím zapojení dotyčných národních členů. Stanovisko kolegia je neprodleně předáno dotyčným členským státům.