SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ OCHRANA ROZPOČTU EU DLE STAVU KE KONCI ROKU 2013 /* COM/2014/0618 final */





Obsah 1............ SHRNUTÍ A ZÁVĚRY.. 3 2............ CÍL A SOUVISLOSTI. 4 2.1......... Cíl 4 2.2......... Souvislosti 4 2.3......... Postup finančních oprav a inkasa finančních prostředků. 5 2.4......... Další důsledky finančních oprav a inkasa finančních prostředků. 6 3............ FinanČNÍ OPRAVY A INKASO FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ V ROCE 2013. 7 3.1......... Přehled. 7 3.2......... Finanční opravy. 8 3.3......... Inkasa. 11 4............ KUMULATIVNÍ FINANČNÍ OPRAVY A inkasované PROSTŘEDKY DO KONCE ROKU 2013 11 4.1......... Přehled. 11 4.2......... Finanční opravy. 12 4.3......... Inkasa. 22 5............ ČISTÉ FINANČNÍ OPRAVY A PLÁNOVANÁ ZLEPŠENÍ V PROGRAMOVÉM OBDOBÍ 2014–2020. 22 5.1......... Souvislosti 22 5.2......... Čisté finanční opravy v roce 2013: dopad na rozpočet EU.. 23 5.3......... Dopad na rozpočty členských států. 24 5.4......... Zemědělství 24 5.5......... Soudržnost 26 6............ PREVENTIVNÍ OPATŘENÍ. 30 6.1......... Zemědělství 30 6.2......... Soudržnost 32 7............ NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ, KTERÁ ČLENSKÉ STÁTY PŘIJALY Z VLASTNÍHO PODNĚTU 34 7.1......... Zemědělství 34 7.2......... Soudržnost 34 8............ OSTATNÍ INKASOVANÉ ČÁSTKY.. 36 8.1......... Inkaso částek z předběžného financování 36 8.2......... Inkaso příjmů z vlastních zdrojů. 36 1. SHRNUTÍ A ZÁVĚRY Toto sdělení o ochraně rozpočtu Evropské unie (EU) má podrobně popsat fungování preventivních a nápravných mechanismů, které se používají k ochraně rozpočtu EU před protiprávními a neoprávněnými výdaji, a poskytnout co nejlepší odhad číselných údajů vyplývajících z jejich uplatňování. Preventivní opatření a povinnosti závisejí na způsobu plnění rozpočtu EU – v rámci politiky soudržnosti se například široce využívá přerušení a/nebo pozastavení plateb, které bylo nyní zavedeno i u výdajů na zemědělství. Nápravná opatření, tj. finanční opravy a zpětné získávání („inkaso“) finančních prostředků, vyplývají z dohledu a kontrol týkajících se způsobilosti výdajů financovaných z rozpočtu EU, které provádí Komise a v případě výdajů v rámci sdíleného řízení i členské státy. Vzhledem k víceleté povaze programů a kontrolního rámce a složitosti nápravných mechanismů a postupů jsou výsledky (tj. opravy) obvykle provedeny několik let poté, co byly nedostatky nebo nesrovnalosti zjištěny. Toto sdělení se zaměřuje v prvé řadě na výsledky úlohy Komise v oblasti dohledu, v oddíle 7 jsou však uvedeny číselné údaje o finančních opravách a inkasu prostředků v důsledku kontrol prováděných členskými státy. Komise zdůrazňuje, že hlavním cílem finančních oprav a inkasa finančních prostředků je zajistit, aby byly finanční prostředky EU použity v souladu s právním rámcem. Finanční opravy a inkaso finančních prostředků v souvislosti se společnou zemědělskou politikou (SZP) a vnitřními a vnějšími politikami vedou k navrácení neoprávněně vyplacených částek do rozpočtu EU (čisté finanční opravy). Neoprávněné částky, které byly zjištěny v rámci politiky soudržnosti, jsou doposud opravovány tak, že jsou nahrazeny novými výdaji, které by měly být správné – v tomto případě se peněžní prostředky do rozpočtu EU nevracejí. Na základě úspěšného fungování čistých finančních oprav v oblasti zemědělství po mnoho let normotvůrce rozhodl, že by se v programovém období 2014–2020 měl podobný mechanismus vztahovat i na politiku soudržnosti. Co se týká dopadu nápravných opatření, která přijala Komise, hlavní číselné údaje pro rozpočtový rok 2013 jsou následující: potvrzené finanční opravy a inkasa (rozhodnuté nebo přijaté) v roce 2013 činily celkem 3,4 miliardy EUR, tj. 2,3 % plateb z rozpočtu v uvedeném roce; viz tabulka 3.1; provedené finanční opravy a inkasa v roce 2013 byly v podobné výši, tj. 3,3 miliardy EUR neboli 2,2 % plateb z rozpočtu; viz tabulka 3.1. Užitečnější informace o významu nápravných mechanismů, které Komise používá, však poskytují kumulativní údaje, jelikož přihlížejí k víceleté povaze většiny výdajů EU a vyrovnávají dopad jednorázových událostí: v období 2009–2013 vykazují potvrzené a rozhodnuté částky finančních oprav a inkasa vzestupnou tendenci. Průměrná potvrzená částka činila 2,9 miliardy EUR, tj. 2,2 % průměrné výše plateb uskutečněných z rozpočtu EU, zatímco průměrná částka provedená v tomto období činila 2,7 miliardy EUR, tj. 2,1 % plateb; viz graf 4.1; v případě Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) činila v období 1999–2013 průměrná míra oprav za rozpočtový rok 1,5 % výdajů; viz bod 4.2.2; · u Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF) na období 2000–2006 (které je téměř uzavřeno) činila na konci roku 2013 kombinovaná míra finančních oprav pouze na základě práce Komise v oblasti dohledu 4,5 % přidělených prostředků (vezmou-li se v úvahu dodatečné finanční opravy nahlášené členskými státy, které souvisejí s jejich vlastní kontrolní činností, vzroste míra oprav na 5,1 % přidělených prostředků). Viz oddíl 4.2.4. Číselné údaje uvedené v tomto sdělení ukazují pozitivní výsledky víceletých preventivních a nápravných činností prováděných jak Komisí, tak členskými státy, přičemž konečným výsledkem je to, že rozpočet EU je náležitě chráněn před výdaji, které byly vynaloženy v rozporu s použitelnými právními předpisy – viz rovněž „souhrnná zpráva“ Komise za rok 2013, zejména oddíl 4.1[1]. Význam vykázaných částek finančních oprav a inkas je nutno považovat za potvrzení závazku obou stran zajistit, aby byly peníze evropských daňových poplatníků použity v souladu s právními požadavky. 2. CÍL A SOUVISLOSTI 2.1. Cíl Toto sdělení o ochraně rozpočtu EU se vyhotovuje každý rok na základě zvláštní žádosti Evropského parlamentu v rámci udělení absolutoria za rok 2011, a je tudíž určeno tomuto orgánu a rovněž Radě. Sdělení je předloženo rovněž Evropskému účetnímu dvoru (dále jen „EÚD“). Je nutno je číst společně s údaji zveřejněnými v bodě 6 přílohy roční účetní závěrky EU, souhrnnou zprávou Komise a příslušnými částmi výročních zpráv o činnosti dotčených generálních ředitelství. Toto sdělení má poskytnout: (1) přehled týkající se mechanismů stanovených v právních předpisech, jež stanoví postup identifikace a řešení administrativních chyb, nesrovnalostí a podezření na podvod[2], které zjistily instituce EU a členské státy, a (2) nejlepší možný odhad celkových částek[3] finančních oprav a inkas za rok 2013 a kumulativně s cílem ukázat v reálných hodnotách: a. jak je rozpočet EU chráněn před výdaji vynaloženými v rozporu s právními předpisy a b. nakolik se na tom podílejí členské státy a jak jsou tímto dotčeny. Poskytnuty jsou rovněž informace o dalších provedených opravách, které členské státy nahlásily na základě vlastních kontrol a auditů v rámci politiky soudržnosti (pouze programové období 2007–2013) a v oblasti zemědělství. Uvedeny jsou i údaje o inkasu záloh (předběžného financování), které byly příjemcům vyplaceny, avšak nebyly jimi využity, a dále o inkasu příjmů z vlastních zdrojů plynoucích do rozpočtu EU. 2.2. Souvislosti Významná práce Komise i členských států za účelem řízení rizik souvisejících s legalitou a správností operací financovaných z rozpočtu EU a výsledného dopadu je prováděna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“[4]), finančním nařízením[5], jeho prováděcími pravidly[6] a různými odvětvovými právními předpisy. Komise chrání rozpočet EU, tj. výdaje EU, před nesprávnými nebo neoprávněnými výdaji dvěma způsoby, a to prostřednictvím: (1) preventivních opatření a (2) nápravných mechanismů (především finančních oprav uložených členským státům a v menším rozsahu inkasa finančních prostředků od příjemců plateb EU). Komise zdůrazňuje, že výsledkem finančních oprav je skutečnost, že z financování Unie jsou vyloučeny výdaje, jež byly vyplaceny v rozporu s použitelnými právními předpisy, s cílem zajistit, aby byly finanční prostředky EU použity v souladu s právními požadavky. Je nutné rozlišovat mezi různými druhy finančních oprav: – finančními opravami uplatňovanými u fondů, z nichž je financována politika soudržnosti, jsou ve většině případů částky, s ohledem na něž členské státy souhlasí s odečtením od výdajů předložených Komisi a které jsou nahrazeny správnými výdaji. Tyto částky se nevracejí do rozpočtu EU; – finančními opravami uplatňovanými u zemědělských fondů jsou částky, které Komise s konečnou platností inkasuje nazpět a které členské státy nemohou nahradit jinými výdaji. Tyto částky se v rozpočtu EU pokládají za „účelově vázané příjmy“ a používají se k snížení vnitrostátních příspěvků do rozpočtu na zemědělství. Jsou označovány jako „čisté finanční opravy“. Je důležité zdůraznit, že u významné části výdajů EU, například v rámci politiky soudržnosti, výzkumné politiky a politiky rozvoje venkova, jsou dotyčné programy víceleté. Podle čl. 32 odst. 2 písm. e) finančního nařízení se toto bere v úvahu při navrhování a provádění preventivních a nápravných opatření a rovněž při posuzování výsledků těchto opatření. K finančním opravám a inkasu ve skutečnosti dochází ve všech fázích provádění programů, jakmile byly vynaloženy výdaje a/nebo byla provedena platba. V politice soudržnosti dochází vzhledem k právním předpisům vztahujícím se na programové období 2000–2006 k většině oprav při uzavírání projektu/programu, což může nastat až několik let poté, co byly vynaloženy první výdaje a/nebo provedena první platba. U programového období 2007–2013 však v důsledku přijatých preventivních opatření vzrostla část finančních oprav uplatněných během provádění programů; lze proto očekávat, že při uzavírání programů bude uloženo finančních oprav méně. V programovém období 2014–2020 bude tato tendence potvrzena zavedením určitých ustanovení v odvětvových předpisech, jež se týkají ročních účetních závěrek a čistých finančních oprav. Co se týká politiky rozvoje venkova, čisté finanční opravy lze použít během celé doby provádění programu. Význam finančních oprav a inkasa finančních prostředků se ukazuje zejména při posouzení míry zbytkových chyb za víceleté období. Důvodem je skutečnost, že tato míra zohledňuje jak míru zjištěných chyb, tak i finanční opravy a inkaso prostředků za celou dobu provádění programů a projektů. Udává proto skutečný dopad neoprávněných výdajů a představuje klíčový ukazatel pro posouzení toho, jak systémy dohledu a kontroly řídí rizika související s legalitou a správností operací financovaných z rozpočtu EU během provádění programů (viz souhrnná zpráva Komise za rok 2013, zejména oddíl 4.1). 2.3. Postup finančních oprav a inkasa finančních prostředků Finanční opravy a inkaso finančních prostředků sledují stanovený a logický postup[7]: Komise nebo jiná instituce EU (úřad OLAF, EÚD) uskuteční audit na místě (nebo kontrolu či inspekci) nebo posoudí zprávu o auditu EU nebo vnitrostátní zprávu o auditu; audit nebo posouzení vede k určení možných systémových nedostatků a/nebo odhadu nezpůsobilých výdajů, jež Komise sdělí dotyčnému členskému státu nebo konečnému příjemci v rámci formálního řízení o sporných otázkách („projednávané“ finanční opravy a inkasa); po těchto jednáních a případném obdržení dodatečných důkazních informací od členských států nebo od konečných příjemců jsou finanční oprava nebo inkaso potvrzeny, tj. jsou členským státem přijaty nebo je o nich rozhodnuto (vydáno rozhodnutí Komise); posledním krokem je v případě zjištění nesprávných výdajů konečná oprava („provedené“ finanční opravy a inkasa) prostřednictvím různých mechanismů, které jsou stanoveny v odvětvových regulačních rámcích. Finanční opravy a inkasa oznámené Komisí jsou výsledkem její úlohy v oblasti dohledu a auditorské činnosti, jak bylo popsáno výše. U politik v rámci sdíleného řízení provádějí kontroly a ukládají opravy rovněž členské státy z vlastního podnětu v souladu se svou povinností „přijmout veškerá opatření…, která jsou nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie“ – viz oddíl 7. To znamená, že finanční prostředky EU v rámci sdíleného řízení jsou vždy předmětem dvojí ochrany zajišťované oběma stranami. Pokud jde o číselné údaje uvedené v tomto sdělení, je důležité uvést, že v rámci sdíleného řízení představují opravy v jednotlivých případech zjištěných Komisí, avšak rovněž opravy na základě extrapolace nebo paušální sazby. Posledně uvedenými opravami jsou opravy uložené Komisí na úrovni programu, které jsou stanoveny v čl. 80 odst. 4 finančního nařízení: „Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, může Komise v souladu s odvětvovými pravidly provést opravy na základě extrapolace nebo paušální sazby.“ Tyto opravy se provádějí, jsou-li u vnitrostátních správních orgánů zjištěny chyby a nedostatky v systémech řízení a kontroly, které se vztahují na dané opatření nebo program, a mají podobu pevně stanoveného procentního podílu použitého na veškeré obdržené žádosti týkající se příslušných výdajů, dokud členské státy nepřijmou nápravná opatření a zjištěné chyby neodstraní. Opravy na základě paušální sazby se proto nevypočítávají podle jednotlivých zjištěných nesrovnalostí na úrovni příjemce, nýbrž jsou přiměřeně spojeny se závažností zjištěných chyb. 2.4. Další důsledky finančních oprav a inkasa finančních prostředků Zavedené právní předpisy poskytují Komisi a členským státům řadu nástrojů a kontrolních mechanismů. Kromě značných částek, které byly zmíněny výše, existují další částky finančních oprav přijatých členskými státy v důsledku úlohy Komise v oblasti dohledu. Akční plány nápravných opatření mohou mít preventivní dopad na výdaje, které již příjemci vynaložili a které jsou na vnitrostátní úrovni zaevidovány v účetní závěrce certifikačního orgánu, dosud však nejsou vykázány Komisi. U těchto výdajů certifikační orgán (v rámci politiky soudržnosti) uplatní finanční opravu požadovanou Komisí před vykázáním výdajů. Zejména v případě oprav na základě extrapolace nebo paušální sazby, kdy se nedostatky v systémech řízení a kontroly týkají velkého souboru projektů, mohou být dotyčné částky značné. Tento preventivní účinek úlohy Komise v oblasti dohledu se neodráží vždy v oficiálních zprávách, ačkoli příslušné částky mohou být značné a ačkoli to vede k větší ochraně rozpočtu EU. Další příklad se týká varování, která generální ředitelství zasílají v případě zjištění systémových nedostatků před předložením žádosti o platbu Komisi. Varování zasílají generální ředitelé z vlastního podnětu jakožto odpovědné pověřené schvalující osoby zastupující Komisi, nikoli z důvodu výslovného právního požadavku. Tato varování mohou mít na ochranu rozpočtu EU stejný preventivní dopad, v tomto případě však Evropská komise / členský stát nevykáže žádnou finanční opravu. Finanční prostředky mohou být od příjemců inkasovány nazpět na základě auditů a finančních oprav provedených útvary Komise v rámci zemědělské politiky a politiky rozvoje venkova. Pokud členský stát inkasuje od zemědělců neoprávněné částky nazpět před tím, než o finanční opravě rozhodne Komise, jsou tyto částky vráceny do rozpočtu EU a jsou odečteny od finanční opravy. Částky inkasované nazpět od konečných příjemců po provedení finanční opravy nemusí být vráceny do rozpočtu EU. Tento systém podporuje členské státy v jejich úsilí o vymožení a inkaso neoprávněných plateb bez zbytečných prodlev. Dodatečná kontrola ze strany Komise, pokud se tato domnívá, že doba potřebná k tomu, aby členský stát inkasoval od konečného příjemce nazpět dotčenou částku, je příliš dlouhá, zahrnuje zahájení řízení o nesplnění povinnosti proti dotyčnému členskému státu. Tento krok je prováděn samozřejmě nad rámec toho, že rozpočet EU je již případně chráněn v důsledku původní finanční opravy. V oblasti SZP existuje rovněž zvláštní mechanismus, podle něhož je 50 % neoprávněných plateb, které členské státy neinkasují od příjemců nazpět do čtyř let (nebo osmi let v případě soudního řízení), automaticky zapisováno k tíži jejich rozpočtů. To pro vnitrostátní orgány představuje silnou pobídku k tomu, aby postup vymáhání částek dokončily včas. Členské státy mají i nadále povinnost inkasovat nazpět zbývajících 50 %, jež je nutno vrátit do rozpočtu EU. Komise může mimoto zaúčtovat celou částku, která má být inkasována nazpět (a nikoli pouze 50 %), pokud se domnívá, že orgány členského státu postupují při vymáhání částek v konkrétních jednotlivých případech nedbale. 3. FinanČNÍ OPRAVY A INKASO FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ V ROCE 2013 3.1. Přehled Finanční opravy uvedené v tomto oddíle (a rovněž v oddílech 4 a 5) jsou výsledkem dohledu Komise, při němž byla zjištěna potřeba dodatečných oprav, o nichž dříve nerozhodly členské státy (v rozporu se svou povinností „nést v prvé řadě odpovědnost za (…) provedení požadované finanční opravy“). Objem finančních oprav a inkas závisí především na rozsahu nesrovnalostí zjištěných v předchozích letech. Kontroly Komise nebo členských států za řadu let tedy mohou odhalit větší nedostatky či nesrovnalosti, a zvýšit tudíž částku finančních oprav a inkas, jež mají být provedeny. Vzhledem k víceleté povaze kontrolního rámce a složitosti nápravných mechanismů a postupů jsou výsledky (tj. opravy) obvykle provedeny několik let poté, co byly nedostatky nebo nesrovnalosti zjištěny. Vzhledem k povaze finančních oprav a víceleté povaze výdajů, s nimiž tyto opravy souvisejí, je obecně vhodnější posouzení kumulativních údajů (viz oddíl 4). Pokud se však zaměříme výhradně na rok 2013 s cílem poskytnout představu o výši provedených a potvrzených finančních oprav a inkas v roce 2013, je patrné, že částky – ač se většinou týkají systémových nedostatků nebo nesrovnalostí z minulých let – představují z finančního hlediska 2,3 % resp. 2,2 % všech plateb z rozpočtu (podrobnosti viz oddíly níže). Tabulka 3.1: Přehled finančních oprav a inkas prostředků za rok 2013 || || || || || || || || || || v mil. EUR || Oblast politiky || Celkové platby z rozpočtu EU v roce 2013 || Projednávané finanční opravy na konci roku 2013 celkem || Potvrzené finanční opravy v roce 2013 celkem || Potvrzená inkasa v roce 2013 celkem || Celkem potvrzeno v roce 2013 || % plateb z rozpočtu EU || Provedené finanční opravy v roce 2013 celkem || Provedená inkasa v roce 2013 celkem || Celkem provedeno v roce 2013 || % plateb z rozpočtu EU || Zemědělství || || || || || || || || || || || EZZF || 45 011 || 3 258 || 843 || 227 || 1 070 || 2,4 % || 481 || 155 || 636 || 1,4 % || Rozvoj venkova || 12 960 || 660 || 247 || 139 || 386 || 3,0 % || 230 || 129 || 359 || 2,8 % || Politika soudržnosti ** || || || || || || || || || || || EFRR || 31 133 || 1 459 || 337 || 1 || 338 || 1,1 % || 622 || – || 622 || 2,0 % || Fond soudržnosti || 11 906 || 148 || 220 || – || 220 || 1,8 % || 277 || – || 277 || 2,3 % || ESF || 13 776 || 583 || 834 || 40 || 874 || 6,3 % || 842 || 40 || 882 || 6,4 % || FNOR/ERF || 566 || 18 || 10 || 24 || 34 || 6,0 % || 4 || 23 || 27 || 4,8 % || Orientační sekce EZOZF || 192 || – || 1 || 2 || 3 || 1,6 % || 14 || 2 || 16 || 8,3 % || Ostatní || 116 || – || – || 16 || 16 || 13,8 % || – || 16 || 16 || 13,8 % || Mezisoučet v rámci sdíleného řízení || 115 660 || 6 126 || 2 492 || 449 || 2 941 || 2,5 % || 2 469 || 365 || 2 834 || 2,5 % || Oblasti vnitřní politiky || 16 986 || 1 || 3 || 393 || 396 || 2,3 % || 3 || 398 || 401 || 2,4 % || Oblasti vnější politiky || 7 055 || Nepouž. || Nepouž. || 93 || 93 || 1,3 % || Nepouž. || 93 || 93 || 1,3 % || Správa || 8 693 || Nepouž. || Nepouž. || 6 || 6 || 0,1 % || Nepouž. || 6 || 6 || 0,1 % || CELKEM || 148 394* || 6 127 || 2 495 || 941 || 3 436 || 2,3 % || 2 472 || 862 || 3 334 || 2,2 % || *Nezahrnuje částku ve výši 75 milionů EUR vyplacenou Chorvatsku z okruhu „Náhrady“. ** Z celkové částky potvrzených finančních oprav ve výši 1 402 milionů EUR souvisí částka ve výši 514 milionů EUR s programovým obdobím 2007–2013, částka ve výši 714 milionů EUR s programovým obdobím 2000–2006 a zbývající částka ve výši 174 milionů EUR s programovým obdobím 1994–1999. Z celkové částky provedených finančních oprav ve výši 1 759 milionů EUR, které se týkaly politiky soudržnosti, souvisela částka ve výši 693 milionů EUR s programovým obdobím 2007–2013, částka ve výši 889 milionů EUR souvisela s programovým obdobím 2000–2006 a zbývající částka ve výši 177 milionů EUR souvisela s programovým obdobím 1994–1999. Největší a nesložitější programy z období 2000–2006 byly v roce 2013 uzavřeny, v důsledku čehož byly vykázány finanční opravy a inkasa ve vysokém objemu. Částky související s programovým obdobím 2007–2013 jsou relativně nízké v důsledku preventivních opatření, která Komise přijala (viz oddíl 6), přičemž je třeba mít na paměti, že se opravy kumulují při uzavírání programů. Celková výše finančních oprav a inkas potvrzených v roce 2013 oproti roku 2012 vzrostla o 20 % (finanční opravy vzrostly o 15 % a inkasa se zvýšila o 35 %). Provedené finanční opravy a inkasa se snížily ze 4,4 miliardy EUR v roce 2012 na 3,3 miliardy EUR v roce 2013. Tento pokles je způsoben významným případem souvisejícím s provedením finanční opravy ve výši 1,8 miliardy EUR v roce 2012, která se týkala programů soudržnosti na období 2000–2006 ve Španělsku. Výsledné snížení finančních oprav provedených v roce 2013 o 34 % (z částky ve výši 3,7 miliardy EUR na 2,5 miliardy EUR) bylo částečně vyrovnáno zvýšením inkas provedených v roce 2013 o 27 % (z částky ve výši 0,7 miliardy EUR na 0,9 miliardy EUR). 3.2. Finanční opravy 3.2.1 Projednávané finanční opravy ke dni 31. 12. 2013 V rámci zemědělství a rozvoje venkova je výše projednávaných čistých finančních oprav založena na odhadu částky výdajů, která bude členským státem pravděpodobně vrácena do rozpočtu EU v důsledku postupu pro schválení souladu. V případě politiky soudržnosti je částka zveřejněná v rámci projednávaných finančních oprav založena na zjištěních auditů Komise a EÚD nebo úřadu OLAF, v návaznosti na něž přijímají příslušná generální ředitelství v probíhajících řízeních o sporných otázkách s dotčenými členskými státy následná opatření. Graf 3.2.1.1: Projednávané finanční opravy v rámci sdíleného řízení ke dni 31. 12. 2013; rozčlenění podle fondů Jelikož programy v období 2007–2013 jsou financovány z několika fondů, zahrnuje částka z EFRR částky z FS související s tímto obdobím. Graf 3.2.1.2: Projednávané finanční opravy v rámci sdíleného řízení ke dni 31. 12. 2013; rozčlenění podle členských států Co se týká EZZF, případy dosahují částky ve výši 2 387 milionů EUR, z toho částka ve výši 1 697 milionů EUR souvisí s Francií. Komise zdůrazňuje, že tyto částky odpovídají jejím předběžným odhadům rizika pro rozpočet EU před skončením postupu pro schválení souladu a že (jak je stanoveno v právních předpisech) Komise při konečném posouzení náležitě zohlední všechny protichůdné důkazy, které členský stát poskytne. Konečná částka čisté finanční opravy může být proto nižší, například v případech, kdy první odhad Komise vyplýval z přístupu založeného na paušální sazbě a členský stát později předložil další důkazy, které umožnily provést přesnější odhad. Z tohoto důvodu mohou být odhady projednávaných částek vyšší než konečná čistá finanční oprava, o které Komise rozhodne. Dále Komise zdůrazňuje, že rozčlenění podle členských států je významně ovlivněno probíhajícími postupy pro schválení souladu, jež se v určitém okamžiku soustředí pouze na několik málo členských států, jelikož o auditech se rozhoduje po provedení analýzy rizik, a pozornost je tudíž věnována nejrizikovějším členským státům. V případě EZZF tabulka 4.2.2 znázorňuje dlouhodobé rozčlenění podle členských států. Co se týká EFRR, částky souvisejí především s programovým obdobím 2000–2006 a uzavřením nevyřešených záležitostí u programů v Itálii (966 milionů EUR), Irsku (142 milionů EUR), Španělsku (119 milionů EUR) a Řecku (65 milionů EUR). Pokud jde o ESF, většina projednávaných finančních oprav na konci roku 2013 se týká uzavírání programů na období 2000–2006. Jejich výše zohledňuje finanční opravy, jež Komise navrhla v dopisech zasílaných členským státům u příležitosti uzavírání programů („dopisy k uzávěrce programů“), jež však členské státy dosud nepřijaly. Největší finanční opravy se týkají Itálie (388 milionů EUR) a Španělska (141 milionů EUR). 3.2.2 Potvrzené finanční opravy v roce 2013 Komise upozorňuje na skutečnost, že níže uvedené údaje a mapy se týkají pouze jednoho roku, a to roku 2013. Výše celkových oprav a rozdělení podle členských států se mohou významně měnit v závislosti na daném roce. Smysluplné posouzení schopnosti systémů dohledu a kontroly zajistit nápravu je proto nutno založit v souladu s povahou s těchto výdajů na víceleté perspektivě (viz oddíl 4). Mapa a tabulka 3.2.2: Finanční opravy v rámci sdíleného řízení, které byly potvrzeny v roce 2013, ve srovnání s obdrženými platbami EU; rozčlenění podle členských států Členský stát || Platby z rozpočtu EU v roce 2013 (v milionech EUR) || Finanční opravy potvrzené v roce 2013 (v milionech EUR) || Finanční opravy potvrzené v roce 2013 a vyjádřené jako % plateb z rozpočtu EU v roce 2013 Belgie || 1 144 || 18 || 1,6 % Bulharsko || 1 829 || 5 || 0,3 % Česká rep. || 4 771 || 146 || 3,1 % Dánsko || 1 066 || 12 || 1,1 % Německo || 11 179 || 37 || 0,3 % Estonsko || 914 || 0 || 0,0 % Irsko || 1 607 || 26 || 1,6 % Řecko || 6 866 || 138 || 2,0 % Španělsko || 12 408 || 458 || 3,7 % Francie || 12 170 || 222 || 1,8 % Chorvatsko || 2 || 1 || 43,4 % Itálie || 11 091 || 370 || 3,3 % Kypr || 178 || 0 || 0,0 % Lotyšsko || 1 003 || 23 || 2,3 % Litva || 1 718 || 14 || 0,8 % Lucembursko || 67 || 0 || 0,4 % Maďarsko || 5 676 || 158 || 2,8 % Malta || 125 || 0 || 0,1 % Nizozemsko || 1 321 || 82 || 6,2 % Rakousko || 1 546 || 4 || 0,2 % Polsko || 15 782 || 175 || 1,1 % Portugalsko || 5 948 || 17 || 0,3 % Rumunsko || 5 409 || 278 || 5,2 % Slovinsko || 726 || 23 || 3,2 % Slovensko || 1 943 || 63 || 3,3 % Finsko || 1 243 || 7 || 0,5 % Švédsko || 1 174 || 1 || 0,2 % Spoj. král. || 4 554 || 214 || 4,7 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % CELKEM || 115 660 || 2 492 || 2,2 % Výše uvedená mapa zohledňuje relativní váhu finančních oprav potvrzených u jednotlivých členských států ve srovnání s platbami obdrženými z rozpočtu EU v roce 2013. Světle šedá barva označuje členské státy, které nedosahují průměrného procentního podílu ve výši 2,2 %. Červená barva označuje členské státy, které překračují průměrný procentní podíl ve výši 2,2 %. 3.2.3 Finanční opravy provedené v roce 2013 Mapa a tabulka 3.2.3: Finanční opravy v rámci sdíleného řízení provedené v roce 2013 ve srovnání s obdrženými platbami EU; rozčlenění podle členských států Členský stát || Platby z rozpočtu EU v roce 2013 (v milionech EUR) || Finanční opravy provedené v roce 2013 (v milionech EUR) || Finanční opravy provedené v roce 2013 a vyjádřené jako % plateb z rozpočtu EU v roce 2013 Belgie || 1 144 || 24 || 2,1 % Bulharsko || 1 829 || 19 || 1,0 % Česká rep. || 4 771 || 76 || 1,6 % Dánsko || 1 066 || 12 || 1,1 % Německo || 11 179 || 39 || 0,3 % Estonsko || 914 || 10 || 1,1 % Irsko || 1 607 || 9 || 0,6 % Řecko* || 6 866 || –18 || –0,3 % Španělsko || 12 408 || 717 || 5,8 % Francie || 12 170 || 96 || 0,8 % Chorvatsko || 2 || 1 || 43,4 % Itálie || 11 091 || 381 || 3,4 % Kypr || 178 || 0 || 0,0 % Lotyšsko || 1 003 || 24 || 2,3 % Litva || 1 718 || 8 || 0,5 % Lucembursko || 67 || 0 || 0,1 % Maďarsko || 5 676 || 160 || 2,8 % Malta || 125 || 0 || 0,1 % Nizozemsko || 1 321 || 47 || 3,5 % Rakousko || 1 546 || 1 || 0,1 % Polsko || 15 782 || 195 || 1,2 % Portugalsko || 5 948 || 31 || 0,5 % Rumunsko || 5 409 || 284 || 5,3 % Slovinsko || 726 || 23 || 3,2 % Slovensko || 1 943 || 73 || 3,8 % Finsko || 1 243 || 6 || 0,4 % Švédsko || 1 174 || 22 || 1,9 % Spoj. král. || 4 554 || 228 || 5,0 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % CELKEM || 115 660 || 2 469 || 2,1 % Výše uvedená mapa zohledňuje relativní váhu finančních oprav provedených u jednotlivých členských států ve srovnání s platbami obdrženými z rozpočtu EU v roce 2013. Světle šedá barva označuje členské státy, které nedosahují průměrného procentního podílu ve výši 2,1 %. Červená barva označuje členské státy, které překračují průměrný procentní podíl ve výši 2,1 %. * Záporné procento v případě Řecka vyplývá z opravy, která byla v roce 2013 provedena u dříve vykázaných částek. Bez této opravy by procentní podíl pro Řecko činil 2,1 % a celkový procentní podíl by činil 2,3 %. 3.3. Inkasa Číselné údaje týkající se potvrzených a provedených inkas v roce 2013 jsou uvedeny v tabulce 3.1, přičemž částka ve výši 941 milionů EUR byla v roce 2013 potvrzena a částka ve výši 862 milionů EUR byla v témže roce provedena. Jak je patrné z tabulek 4.3.1 a 4.3.2, tyto částky vykazují oproti roku 2012 významný nárůst, který byl způsoben především vyššími inkasovanými částkami v oblastech vnitřní politiky. 4. KUMULATIVNÍ FINANČNÍ OPRAVY A inkasované PROSTŘEDKY DO KONCE ROKU 2013 4.1. Přehled Kumulativní údaje poskytují užitečné informace o významu nápravných mechanismů, které Komise používá, zejména kvůli skutečnosti, že přihlížejí k víceleté povaze programů a projektů a vyrovnávají dopad jednorázových událostí. Níže uvedené grafy ukazují vývoj potvrzených a provedených finančních oprav a inkas za posledních pět let: Grafy 4.1: Finanční opravy a inkasa v období 2009–2013 Potvrzené finanční opravy a inkasa v období 2009–2013 Provedené finanční opravy a inkasa v období 2009–2013 Průměrná výše finančních oprav a inkas, které Komise potvrdila pro daný rok v období od roku 2009 do roku 2013, činila 2,9 miliardy EUR tj. 2,2 % průměrné výše plateb z rozpočtu EU v hodnotě 131 miliard EUR (sdílené řízení: 2,6 miliardy EUR, tj. 2,5 % průměrné výše plateb v hodnotě 101 miliardy EUR); všechny ostatní typy řízení: 353 milionů EUR, tj. 1,2 % průměrné výše plateb v hodnotě 30 miliard EUR. Tendence u potvrzených částek je mírně vzestupná, což prokazuje, že víceletý kontrolní rámec v průběhu času úspěšně chrání rozpočet EU. Průměrná částka provedených finančních oprav a inkas za období 2009–2013 činila 2,7 miliardy EUR, což představuje 2,1 % průměrné výše plateb z rozpočtu EU v tomto období. Vzestupnou tendenci lze vysvětlit uzavíráním programového období 2000–2006, jelikož značný počet finančních oprav a inkas se provádí pouze v této fázi (viz níže). 4.2. Finanční opravy 4.2.1 Přehled Tabulka 4.2.1: Kumulativní potvrzené finanční opravy a procento provedených oprav ke konci roku 2013 v milionech EUR || Výdaje || Programové období || Kumulovaná rozhodnutí o EZZF || Potvrzené finanční opravy na konci roku 2013 celkem || Finanční opravy neprovedené do konce roku 2013 || Provedeno/ potvrzeno na konci roku 2013 || Potvrzené finanční opravy na konci roku 2012 || 1994–1999 || 2000–2006 || 2007–2013 || Zemědělství || 0 || 112 || 374 || 9 148 || 9 634 || 1 001 || 89,6 % || 8 525 || EZZF || – || – || – || 9 148 || 9 148 || 920 || 90,0 % || 8 286 || Rozvoj venkova || 0 || 112 || 374 || Nepouž. || 486 || 82 || 83,2 % || 239 || Politika soudržnosti || 2 719 || 7 729 || 1 741 || Nepouž. || 12 189 || 756 || 93,8 % || 10 786 || EFRR || 1 788 || 5 188 || 667 || Nepouž. || 7 643 || 477 || 93,8 % || 7 305 || Fond soudržnosti || 271 || 688 || 245 || Nepouž. || 1 204 || 113 || 90,7 % || 984 || ESF || 560 || 1 678 || 820 || Nepouž. || 3 057 || 65 || 97,9 % || 2 224 || FNOR/ERF || 100 || 102 || 9 || Nepouž. || 211 || 102 || 51,8 % || 201 || Orientační sekce EZOZF || 0 || 73 || 0 || Nepouž. || 73 || 0 || 100,0 % || 72 || Ostatní || – || – || – || Nepouž. || 4 || 0 || 100,0 % || 2 || CELKEM || 2 719 || 7 840 || 2 116 || 9 148 || 21 827 || 1 757 || 91,9 % || 19 313 || Jednotlivá programová období v politice soudržnosti jednoznačně ukazují víceletou povahu rozpočtového cyklu EU. Jelikož se období 2000–2006 blíží ke svému uzavření, objem finančních oprav je značně vysoký, zejména v porovnání s obdobím 2007–2013. Finanční opravy u tohoto časově bližšího období budou podle očekávání v následujících letech růst, jelikož se programy začínají uzavírat (některé dosáhly 95% prahové hodnoty pro platby), měly by však být v porovnání s předchozím programovým obdobím nižší kvůli úspěšnému provádění preventivních opatření. Zejména se ukázalo, že využívání mechanismů přerušení a pozastavení plateb představuje pro členské státy silnou pobídku k zlepšování systémů řízení a kontroly ve spolupráci s útvary Komise. 4.2.2 Zemědělství: finanční opravy v rámci schválení účetní závěrky EZZF Co se týká EZZF, výše finančních oprav uložených Komisí od roku 1999 činí celkem 9 148 milionů EUR (na základě 43 přijatých rozhodnutí). Průměrná míra oprav v rozpočtovém roce v období 1999–2013 činila 1,5 % výdajů. Jakmile Komise vydá rozhodnutí, jsou částky obvykle automaticky provedeny, pokud nebylo členskému státu povoleno splácení ve formě splátek. Tabulka 4.2.2: Kumulativní finanční opravy, o nichž bylo rozhodnuto v rámci schválení účetních závěrek EZZF od roku 1999 do konce roku 2013; rozčlenění podle členských států || v milionech EUR Členský stát || Platby EZZF obdržené z rozpočtu EU || Procentní poměr obdržených plateb k platbám celkovým || Kumulované finanční opravy u EZZF na konci roku 2013 || Procentní poměr k platbám z rozpočtu EU || Procentní poměr k celkové výši finančních oprav Belgie || 11 638 || 1,9 % || 42 || 0,4 % || 0,5 % Bulharsko || 1 980 || 0,3 % || 37 || 1,9 % || 0,4 % Česká republika || 4 742 || 0,8 % || 6 || 0,1 % || 0,1 % Dánsko || 16 345 || 2,7 % || 183 || 1,1 % || 2,0 % Německo || 82 340 || 13,5 % || 186 || 0,2 % || 2,0 % Estonsko || 523 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Irsko || 19 474 || 3,2 % || 48 || 0,2 % || 0,5 % Řecko || 38 139 || 6,3 % || 2 328 || 6,1 % || 25,4 % Španělsko || 85 336 || 14,0 % || 1 457 || 1,7 % || 15,9 % Francie || 133 217 || 21,9 % || 1 272 || 1,0 % || 13,9 % Chorvatsko || 0 || 0,0 % || – || Nepouž. || Nepouž. Itálie || 68 953 || 11,3 % || 1 757 || 2,5 % || 19,2 % Kypr || 338 || 0,1 % || 10 || 2,9 % || 0,1 % Lotyšsko || 749 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Litva || 2 089 || 0,3 % || 8 || 0,4 % || 0,1 % Lucembursko || 435 || 0,1 % || 5 || 1,2 % || 0,1 % Maďarsko || 7 279 || 1,2 % || 45 || 0,6 % || 0,5 % Malta || 27 || 0,0 % || 0 || 1,1 % || 0,0 % Nizozemsko || 16 371 || 2,7 % || 212 || 1,3 % || 2,3 % Rakousko || 10 459 || 1,7 % || 11 || 0,1 % || 0,1 % Polsko || 16 755 || 2,8 % || 92 || 0,6 % || 1,0 % Portugalsko || 10 278 || 1,7 % || 193 || 1,9 % || 2,1 % Rumunsko || 4 782 || 0,8 % || 97 || 2,0 % || 1,1 % Slovinsko || 629 || 0,1 % || 10 || 1,5 % || 0,1 % Slovensko || 2 077 || 0,3 % || 2 || 0,1 % || 0,0 % Finsko || 7 916 || 1,3 % || 26 || 0,3 % || 0,3 % Švédsko || 10 542 || 1,7 % || 116 || 1,1 % || 1,3 % Spojené království || 55 077 || 9,1 % || 1 007 || 1,8 % || 11,0 % CELKEM || 608 491 || 100,0 % || 9 148 || 1,5 % || 100,0 % Výše uvedená tabulka uvádí strukturu finančních oprav, které dotčené členské státy uhradí do rozpočtu EU. Celkové částky finančních oprav zůstávají rok co rok poměrně stálé s pozitivní tendencí v průběhu období, a to v absolutních částkách i z hlediska procentního podílu výdajů. Následující graf znázorňuje celkové finanční opravy na členský stát spolu s procentním podílem těchto finančních oprav ve srovnání s platbami obdrženými z rozpočtu EU. Komise podotýká, že devět členských států vykazuje míru oprav nad průměrem ve výši 1,5 % a k celkové částce oprav přispívá 75 %, současně je však třeba vzít v úvahu skutečnost, že těchto devět členských států obdrželo 44 % plateb z rozpočtu EU. Graf 4.2.2: Kumulativní finanční opravy podle členských států v rámci schválení účetní závěrky EZZF v období od roku 1999 do konce roku 2013 ve srovnání s platbami obdrženými z rozpočtu EU 4.2.3 Zemědělství: nedostatky v kontrolních systémech členských států Významné nedostatky zaznamenané v systémech řízení a kontroly v jednotlivých členských státech, jak je zjistily samotné členské státy, GŘ AGRI, EÚD a/nebo úřad OLAF (vyšetřování podvodů), podrobně sleduje GŘ AGRI do doby, než získá spolehlivé důkazy o tom, že nedostatky byly odstraněny provedením vhodných opatření ze strany členského státu, že byly opraveny neoprávněné výdaje vykázané v minulosti a že nový systém prokázal svou spolehlivost v praxi. Co se týká například režimů podpor v Polsku, GŘ AGRI v roce 2013 zjistilo závažné strukturální nedostatky v předběžném uznání seskupení producentů ovoce a zeleniny. U částek, které již byly vyplaceny, je finanční riziko pro fond ošetřeno postupem pro schválení souladu, který zajistí vrácení neoprávněně vynaložených peněžních prostředků EU. Do budoucna se požaduje, aby Polsko přijalo potřebná nápravná opatření. GŘ AGRI bude tato opatření sledovat. Co se týká nedostatků v odvětví vína, v únoru a dubnu 2013 byly vydány dva soubory pokynů k uplatňování vnitrostátního programu podpory. V rámci přímých plateb byly u patnácti španělských platebních agentur a v Řecku zjištěny přetrvávající nedostatky týkající se nesprávného vymezení určitých druhů pastvin jako způsobilých. Ve Španělsku byla nápravná opatření v polovině roku 2013 předmětem auditu, při němž bylo zjištěno, že situace nebyla zcela napravena. V důsledku toho bude španělský prováděcí plán předmětem většího sledování a ověřování a budou pokračovat finanční opravy. V Řecku zahrnoval systém evidence půdy (LPIS) zřízený v roce 2008 oblasti, které nemohly být vzhledem ke své poloze způsobilé pro podporu ze SZP. Rozhodnutí o odložení finančních oprav stanovilo podmínku, aby Řecko tuto situaci vyřešilo prostřednictvím akčního plánu. Žádosti týkající se období 2009–2012 a následných let jsou předmětem probíhajících postupů pro schválení souladu, při nichž jsou ukládány čisté finanční opravy. V důsledku neprovedení nápravných opatření podle plánu byl zrušen odklad čistých finančních oprav v důsledku nedostatků zjištěných u pastvin a řeckým orgánům byl dne 24. června 2014 zaslán dopis o předběžném pozastavení plateb, který stanovil lhůtu pro splnění zbývajících dílčích kroků. V roce 2013 provedlo Portugalsko komplexní akční plán k nápravě závažných nedostatků v kvalitě systému evidence půdy a geografického informačního systému (LPIS-GIS), zatímco v případě Francie byl zahájen rozsáhlý akční plán k aktualizaci a dokončení LPIS, který má být podle očekávání plně proveden pro rok pro podání žádostí 2016. Co se týká Portugalska, postup pro schválení souladu zajistil inkaso částky ve výši více než 100 milionů EUR ve formě čistých finančních oprav za rozpočtové roky 2007 až 2009, zatímco pro následné roky dosud postupy pro schválení souladu probíhají. V případě Francie je projednávána řada významných finančních oprav s ohledem na rozpočtové roky 2008–2010, u nichž postup schvalování účetních závěrek náležitě pokročil. Při misi, která se uskutečnila v únoru 2014, bylo zjištěno, že zatímco akční plán obecně směřuje k dosažení cíle, některé průběžné cíle nebyly splněny. Francie byla proto požádána, aby se těmito záležitostmi zabývala a aby předkládala podrobnější zprávy, které GŘ AGRI umožní přímější sledování. Je třeba podotknout, že ve Francii byl úspěšně proveden akční plán týkající se řízení platebních nároků a systému podmíněnosti. Za sledování kvality integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) a LPIS, včetně potřebných pokynů a podpory, nyní odpovídá nové oddělení v rámci GŘ AGRI, které zahájilo svou činnost v roce 2014. Akční plány k úpravě míry chyb vyšší než 5 % byly vypracovány v důsledku hodnocení některých kontrolních systémů ze strany EÚD jako „neúčinných“ nebo „částečně účinných“ (např. Rumunsko, Bulharsko, Portugalsko) nebo auditů GŘ AGRI a nedostatečné jistoty ohledně nahlášených kontrolních statistik (např. Řecko, Nizozemsko). Významné systémové nedostatky byly zjištěny například v rámci auditů souladu provedených GŘ AGRI a auditů EÚD v Rumunsku, které se týkaly opatření č. 312 „podpora zakládání a rozvoje mikropodniků“. Na žádost GŘ AGRI provedly rumunské orgány akční plán k nápravě situace. V průběhu roku 2013 byly mimoto v souvislosti s tímto opatřením přerušeny platby Komise pro Rumunsko. Ze soustavné spolupráce GŘ AGRI s rumunskými orgány vyplynul v květnu 2014 závěr, že ačkoli úsilí o provedení zvláštního akčního plánu pro opatření č. 312 musí pokračovat, je možné platby obnovit pod podmínkou, že rumunské orgány budou souhlasit s podrobným sledováním ze strany GŘ AGRI, což zmírní riziko. Úspěšné odstranění systémových nedostatků souvisejících s prováděním opatření č. 312 však bude však možné s konečnou platností potvrdit až po budoucím auditu. Rozpočet EU bude chráněn prostřednictvím auditů souladu, při nichž lze ukládat čisté finanční opravy a inkasovat finanční prostředky od členského státu nazpět; rumunské programy rozvoje venkova jsou současně předmětem cílených následných opatření. V Bulharsku odhalily audity GŘ AGRI týkající se rozvoje venkova závažné nedostatky u správních kontrol a rovněž nedostatky u kontrol na místě. Hlavní nedostatky se týkaly kontrol postupu zadávání veřejných zakázek, existence nezpůsobilých a/nebo nepřiměřených nákladů, rozsahu kontrol na místě a předčasné a vysoké výplaty záloh. Co se týká vysoké výše záloh, to je nutno posoudit na základě pravidla n+2 týkajícího se zrušení závazku. Bulharské orgány byly vyzvány, aby vysvětlily, proč byly takovéto předčasné a vysoké zálohové platby nezbytné. Tato vysvětlení budou náležitě zohledněna při vyvozování závěru ohledně existence možného obcházení pravidla n+2 a při rozhodování o potřebě finanční opravy. Po prvním dopise, který GŘ AGRI zaslalo všem členským státům počátkem roku 2013, byl zaveden postup pro vypracovávání a sledování vnitrostátních akčních plánů k snížení míry chyb. Členské státy předložily své akční plány v úzké spolupráci s útvary GŘ AGRI a v roce 2013 a 2014 byly uspořádány tři semináře s cílem představit současný stav a poskytnout členským státům vodítka. 4.2.4 Politika soudržnosti: EFRR a ESF na období 2000–2006 Jelikož je období 2000–2006 již téměř uzavřeno, lze provést užitečné srovnání celkových výsledků nápravných opatření s celkovými vynaloženými peněžními prostředky, a získat tudíž úplnější představu o dopadu nápravných mechanismů. U finančních prostředků z EFRR a ESF činila na konci roku 2013 souhrnná částka finančních oprav pouze na základě práce Komise v oblasti dohledu 8,8 miliardy EUR. Tato částka odpovídá přibližně 4,5 % přidělených prostředků (196,9 miliardy EUR) na konci roku 2013. Vezmou-li se v úvahu další finanční opravy nahlášené členskými státy, které souvisejí s jejich vlastní kontrolní činností, vzroste míra oprav na 5,1 % přidělených prostředků. Na finanční opravy uložené Komisí ve fázi uzavírání programů připadá přibližně jedna třetina z celkových finančních oprav, které Komise za toto programové období uložila. Patří k nim opravy projednávané na konci roku 2013, které odpovídají 0,8 % přidělených prostředků (1 502 milionů EUR), na něž se vztahují dopisy k uzávěrce programů, které byly oficiálně předány orgánům členských států, dosud však nebyly členskými státy přijaty. Tyto informace představují aktualizaci údajů, které dotyčná generální ředitelství poskytla Evropskému parlamentu ve své zprávě[8] ze dne 12. dubna 2013 o „finančních opravách provedených u programů EFRR a ESF za období 2000–2006“. Tabulka 4.2.4: Programové období 2000–2006 – finanční opravy u EFRR a ESF potvrzené a projednávané ke dni 31. 12. 2013; rozčlenění podle členských států || v milionech EUR Členský stát || Výše příspěvku EFRR+ESF || Procentní poměr příspěvku k celkovým příspěvkům || Potvrzené finanční opravy || Projednávané finanční opravy (zaslány dopisy o ukončení) || Celkové finanční opravy uložené za období 2000–2006 || Procentní poměr finančních oprav k příspěvkům EFRR+ESF || Poměr finančních oprav uložených k finančním opravám celkovým Belgie || 1 945 || 1,0 % || 15 || 0 || 16 || 0,8 % || 0,2 % Česká republika || 1 456 || 0,7 % || 5 || 6 || 11 || 0,8 % || 0,1 % Dánsko || 570 || 0,3 % || 1 || – || 1 || 0,1 % || 0,0 % Německo || 26 960 || 13,7 % || 50 || 0 || 50 || 0,2 % || 0,6 % Estonsko || 305 || 0,2 % || 2 || – || 2 || 0,5 % || 0,0 % Irsko || 3 067 || 1,6 % || 21 || 142 || 163 || 5,3 % || 1,9 % Řecko || 20 211 || 10,3 % || 1 154 || 66 || 1 221 || 6,0 % || 13,9 % Španělsko || 40 686 || 20,7 % || 3 246 || 260 || 3 506 || 8,6 % || 40,0 % Francie || 14 825 || 7,5 % || 332 || 23 || 355 || 2,4 % || 4,1 % Itálie || 27 501 || 14,0 % || 1 229 || 1 354 || 2 582 || 9,4 % || 29,5 % Kypr || 53 || 0,0 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Lotyšsko || 518 || 0,3 % || 4 || – || 4 || 0,8 % || 0,1 % Litva || 773 || 0,4 % || 3 || – || 3 || 0,3 % || 0,0 % Lucembursko || 71 || 0,0 % || 2 || – || 2 || 2,6 % || 0,0 % Maďarsko || 1 695 || 0,9 % || 12 || – || 12 || 0,7 % || 0,1 % Malta || 57 || 0,0 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Nizozemsko || 2 702 || 1,4 % || 44 || – || 44 || 1,6 % || 0,5 % Rakousko || 1 647 || 0,8 % || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Polsko || 7 032 || 3,6 % || 180 || – || 180 || 2,6 % || 2,1 % Portugalsko || 18 178 || 9,2 % || 190 || – || 190 || 1,0 % || 2,2 % Slovinsko || 215 || 0,1 % || 2 || – || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovensko || 1 245 || 0,6 % || 44 || 1 || 45 || 3,6 % || 0,5 % Finsko || 1 789 || 0,9 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švédsko || 1 634 || 0,8 % || 12 || – || 12 || 0,7 % || 0,1 % Spojené království || 16 129 || 8,2 % || 293 || 1 || 294 || 1,8 % || 3,4 % INTERREG || 5 645 || 2,9 % || 26 || 41 || 67 || 1,2 % || 0,8 % CELKEM || 196 911 || 100,0 % || 6 866 || 1 895 || 8 761 || 4,5 % || 100,0 % U čtyř členských států je míra oprav nad průměrem ve výši 4,5 % a představuje 85 % celkové výše oprav a 47 % celkových obdržených příspěvků. Je třeba zdůraznit, že velká většina problémů vedoucích k finančním opravám, které Komise nahlásila u těchto čtyř členských států, je nyní vyřešena. Tak je tomu zejména například u částky oprav EFRR ve výši 2,6 miliardy EUR nahlášené v případě Španělska (v souvislosti s nedostatky, které Komise zjistila ve španělských systémech řízení a kontroly v období 2000–2006, jež byly odstraněny a v operačních programech na období 2007–2013 se již nevyskytují). Dalším příkladem je oprava u EFRR ve výši 1,1 miliardy EUR v případě Řecka (v důsledku opatření přijatých k odstranění nedostatků v zadávání veřejných zakázek a plnění smluv před rokem 2005). V případě Itálie a Irska se u většiny nahlášených oprav jedná o „projednávané“ opravy, které Komise navrhla ve fázi uzavírání programů a které tyto členské státy zpochybnily předložením dodatečných informací ke zvážení. Významná část těchto oprav v případě Itálie souvisí s nedokončenými projekty. Co se týká ESF, cílem GŘ EMPL do budoucna je přejít od nutnosti napravovat chyby k situaci, kdy se chybám předchází. To je obzvláště důležité u členských států, u nichž byly finanční opravy v minulých letech nejvyšší, jako je Španělsko, Itálie a Rumunsko (viz tabulka 4.2.4 a tabulka 4.2.5). Vzhledem k významnému a opakujícímu se počtu výhrad v souvislosti se španělskými programy se GŘ EMPL v roce 2011 rozhodlo zahájit zvláštní akční plán zaměřený na španělské orgány, do jejichž působnosti spadá čerpání ESF. Smyslem akčního programu je zejména podporovat plné využití všech možností zjednodušení, které nabízí regulace EU, a odstranit zbytečně přísnější vnitrostátní pravidla způsobilosti (např. u režimů podpory zaměstnanosti). Byla zřízena pracovní skupina složená z auditorů a úředníků zeměpisné sekce, která má sledovat účinné provádění dohodnutých opatření. Podobné činnosti se uskutečňují v Itálii. K dalším příkladům úzké spolupráce s členskými státy v zájmu odstranění příčin opakujících se zjištěných problémů patří Rumunsko, kde Komise spolupracovala s vnitrostátními orgány na posílení systémů řízení a kontroly pro předchozí i nové programové období. Z širšího hlediska by zdokonalený regulační rámec pro období 2014–2020 – ve spojení se zachováním stávajících přísných zásad přerušování a pozastavování plateb a s důrazným apelem na využívání všech možností ke zjednodušení – měl vést k dalšímu zlepšení, pokud jde o provádění evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) v novém programovém období. Uvedený regulační rámec stanoví zejména, jaké dokumenty mají členské státy Komisi každoročně předkládat v rámci postupu, jímž Komise nabývá jistoty o spolehlivosti jí předkládaných údajů. Dále tento rámec předvídá možnost použít v případě závažných nedostatků čisté finanční opravy. GŘ EMPL naváže rovněž na snahy vyvíjené v minulých letech s cílem napomáhat těmto členským státům při zlepšování jejich systémů pomocí dostupných osvědčených postupů. Graf 4.2.4: Kumulativní finanční opravy uložené členským státům v souvislosti s čerpáním EFRR a ESF za programové období 2000–2006, jež byly potvrzeny nebo projednávány ke dni 31. 12. 2013, v poměru k obdrženým příspěvkům 4.2.5 Politika soudržnosti: EFRR/FS a ESF na období 2007–2013 Jelikož dosud nejsou uzavírány programy z období 2007–2013, je obvyklé, že dosavadní kumulativní opravené částky jsou mnohem nižší než za období 2000–2006. To odráží skutečnost, že nejvýznamnější finanční opravy jsou prováděny právě při uzavírání programů. V nadcházejících letech by se měl objem oprav zvyšovat. Komise odkazuje rovněž na opravy provedené v tomto období členskými státy – viz oddíl 7. Tabulka 4.2.5: Programové období 2007–2013 – finanční opravy u EFRR/FS a ESF potvrzené a projednávané ke dni 31. 12. 2012; rozčlenění podle členských států || v milionech EUR Členský stát || Výše příspěvku EFRR/FS+ESF na období 2007–2013 || Procentní poměr příspěvku k příspěvkům celkovým || Potvrzené finanční opravy || Projednávané finanční opravy (zaslány dopisy o ukončení) || Celkové finanční opravy uložené za období 2007–2013 || Procentní poměr finančních oprav k příspěvkům EFRR/FS+ESF || Poměr uložených finančních oprav k celkovým finančním opravám Belgie || 2 063 || 0,6 % || 10 || 0 || 10 || 0,5 % || 0,5 % Bulharsko || 6 674 || 1,9 % || 8 || 8 || 16 || 0,2 % || 0,8 % Česká republika || 26 540 || 7,6 % || 285 || 2 || 287 || 1,1 % || 15,0 % Dánsko || 510 || 0,1 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Německo || 25 488 || 7,3 % || 19 || 0 || 19 || 0,1 % || 1,0 % Estonsko || 3 403 || 1,0 % || 10 || – || 10 || 0,3 % || 0,5 % Irsko || 751 || 0,2 % || 21 || 0 || 21 || 2,8 % || 1,1 % Řecko || 20 210 || 5,8 % || 144 || – || 144 || 0,7 % || 7,5 % Španělsko || 34 649 || 10,0 % || 276 || 39 || 316 || 0,9 % || 16,5 % Francie || 13 449 || 3,9 % || 26 || 0 || 27 || 0,2 % || 1,4 % Chorvatsko || 858 || 0,2 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Itálie || 27 923 || 8,0 % || 72 || 0 || 72 || 0,3 % || 3,7 % Kypr || 612 || 0,2 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Lotyšsko || 4 530 || 1,3 % || 23 || – || 23 || 0,5 % || 1,2 % Litva || 6 775 || 2,0 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lucembursko || 50 || 0,0 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Maďarsko || 24 908 || 7,2 % || 174 || – || 174 || 0,7 % || 9,1 % Malta || 840 || 0,2 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Nizozemsko || 1 660 || 0,5 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Rakousko || 1 204 || 0,3 % || 2 || 7 || 9 || 0,7 % || 0,5 % Polsko || 67 186 || 19,3 % || 205 || 3 || 208 || 0,3 % || 10,9 % Portugalsko || 21 412 || 6,2 % || 1 || 26 || 28 || 0,1 % || 1,4 % Rumunsko || 19 058 || 5,5 % || 358 || 5 || 362 || 1,9 % || 18,9 % Slovinsko || 4 101 || 1,2 % || 14 || 1 || 15 || 0,4 % || 0,8 % Slovensko || 11 496 || 3,3 % || 102 || 30 || 132 || 1,1 % || 6,9 % Finsko || 1 596 || 0,5 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švédsko || 1 626 || 0,5 % || 1 || – || 1 || 0,1 % || 0,1 % Spojené království || 9 891 || 2,8 % || 36 || 7 || 43 || 0,4 % || 2,2 % Přeshraniční || 7 987 || 2,3 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % CELKEM || 347 450 || 100,0 % || 1 790 || 128 || 1 918 || 0,6 % || 100,0 % Jelikož programy na období 2007–2013 jsou financovány z více fondů, není v tabulce uvedeno rozdělení mezi EFRR a FS. U osmi členských států je míra oprav nad průměrem ve výši 0,6 %. Na tyto státy připadá 75 % celkové částky finančních oprav a 40 % obdržených příspěvků. Graf 4.2.5: Kumulativní finanční opravy uložené členským státům za čerpání EFRR/FS+ESF za programové období 2007–2013, které byly potvrzeny nebo projednávány ke dni 31. 12. 2013, v poměru k obdrženým příspěvkům Co se týká EFRR/FS a Fondu soudržnosti, v roce 2013 pokračovala Komise v důsledném vykonávání své úlohy v oblasti dohledu a zajistila, aby se členské státy zabývaly zjištěnými nedostatky ve svých systémech řízení a kontroly. Cílem bylo určit a odstranit případné zbývající významné riziko v zájmu zajištění náležité ochrany rozpočtu EU a dosáhnout do uzavření programů přijatelného zbytkového rizika. V případě programového období 2007–2013 bylo výsledkem celkové zlepšení v porovnání s obdobím 2000–2006. V důsledku řady opatření, která Komise přijala ve spolupráci s členskými státy, se podařilo dosáhnout též pozitivního trendu, co se týká výskytu chyb ve výdajích na soudržnost v průběhu let. Za prvé byla posílena schopnost vnitrostátních systémů řízení a kontroly předcházet chybám, odhalovat je a napravovat ještě předtím, než jsou Komisi vykázány příslušné výdaje. Útvary Komise na straně jedné vynaložily značné úsilí v oblasti řízení a auditů k zlepšení ověřování na první úrovni členskými státy. Na straně druhé nařízení pro období 2007–2013 uložila auditním orgánům povinnost používat u auditů operací statistické vzorky. Ve spojení s důkladným auditním dohledem a pokyny ze strany Komise, které muselo doprovázet intenzivní budování kapacit, se tak podařilo významně zvýšit spolehlivost míry chyb, kterou každoročně hlásí členské státy Komisi ve svých výročních kontrolních zprávách. Komise při nabývání jistoty o spolehlivosti jí předkládaných údajů používá míru chyb jako ukazatel účinnosti systémů řízení a kontroly. Auditorská činnost Komise se tudíž mohla soustředit na získání jistoty ohledně činnosti auditních orgánů a zaměřit se na nejslabší orgány nebo na orgány zajišťující nejvyšší pokrytí fondů EU. Komise mimoto přijímá průběžně opatření v návaznosti na zjištěné nedostatky a sleduje, zda je kvalita práce auditního orgánu uspokojivá, jakmile je programu udělen status jednotného auditu. Úzká spolupráce s auditními orgány zajišťuje včasné odhalování a řešení problémů již na vnitrostátní úrovni. Přispívá rovněž k tomu, že se zkvalitňuje postup, jímž Komise nabývá jistotu o spolehlivosti údajů, které jí členské státy předkládají. Komise provádí také vlastní audity na místě na základě analýzy rizik, včetně auditů na úrovni příjemců, pokud se domnívá, že by určité nedostatky (týkající se zejména složitých otázek, jako je zadávání veřejných zakázek nebo záležitosti související se státními podporami u EFRR/FS) mohly zůstat neodhaleny, nebo by nemusely být odhaleny včas. V této souvislosti ověřuje, jak jsou prováděny akční plány nápravných opatření v případě přerušení plateb a finančních oprav. Tyto audity přispívají k zdokonalování systémů řízení a kontroly u programů, u nichž byla vyslovena výhrada, což zajišťuje, že minulé a budoucí výdaje vykázané Komisi jsou legální a správné. Komisi to poskytuje rovněž dodatečný, přímější zdroj informací při nabývání jistoty o spolehlivosti jí předkládaných údajů. Větší schopnost odhalovat problémy je za druhé aktivně využívána k zlepšení fungování systémů řízení v členských státech při současném provádění potřebných finančních oprav. Komise od roku 2008 systematicky a konzistentně využívá právní možnosti přerušit a/nebo pozastavit platby ve prospěch programů, které jsou stiženy významnými nedostatky v řízení, a rozhodnutí generálních ředitelů o vydání varování v případě, že nemají být provedeny žádné platby. Díky tomu nehrozí, aby EU nahrazovala výdaje, u nichž existuje vysoké riziko chyb, a současně jsou členské státy silně motivovány k rychlému zlepšení svých systémů řízení a kontroly. Postupy přerušení a pozastavení plateb jsou totiž ukončovány až poté, co byla získána přiměřená jistota ohledně pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění potřebných opatření, včetně provedení finančních oprav (viz oddíl 6). Spolupráce kontrolních orgánů EU a členských států současně umožnila lepší dohodu o potřebných finančních opravách a jejich provedení s cílem náležitě chránit rozpočet EU před neoprávněnými výdaji, mj. prostřednictvím oprav na základě paušální sazby. Členské státy zase mohly použít zdroje EU, jichž se tyto opravy týkaly, znovu na jiné projekty. Tyto opravy však mají v dotčených členských státech významný finanční a politický dopad, jelikož neoprávněné výdaje musí být financovány z vnitrostátních zdrojů, nejsou-li inkasovány nazpět od příjemců. V zájmu zmírnění zbývajících rizik a nedostatků zjištěných v členských státech a u programů na úrovni řídicích orgánů přijalo GŘ REGIO iniciativy k budování dalších kapacit ve prospěch programů na období 2007–2013. Počátkem roku 2013 bylo zřízeno nové kompetenční centrum pro budování správních kapacit s cílem podpořit orgány veřejné správy, které řídí EFRR a Fond soudržnosti. V oblasti zadávání veřejných zakázek vypracovalo kompetenční centrum v koordinaci s GŘ pro vnitřní trh a ostatními ESI fondy akční plán pro zadávání veřejných zakázek. Přijímají se rovněž opatření k zlepšení řádného uplatňování pravidel státní podpory a vyvíjí se platforma pro výměnu mezi správními orgány, které řídí fondy, s cílem využít stávající osvědčené postupy v praxi. Co se týká ESF, vývoj v roce 2013 potvrzuje dlouhodobou tendenci k nižšímu výskytu chyb ve výdajích GŘ EMPL, přičemž objem plateb významně vzrostl. Kromě společných faktorů, které byly zmíněny výše u EFRR a Fondu soudržnosti, se pravděpodobnost výskytu chyb významně snížila od zavedení možnosti vykazovat výdaje související s ESF na základě zjednodušeného vykazování nákladů. Využívání této metody v minulých letech vzrostlo v důsledku značného úsilí, které Komise vyvíjela s cílem přesvědčit členské státy, aby plně využívaly možnosti zjednodušení, které nabízejí nařízení o strukturálních fondech na období 2007–2013 a které byly v programovém období 2014–2020 dále posíleny. Komise současně s řadou členských států úzce spolupracovala na odstranění zbytečně složitých vnitrostátních pravidel způsobilosti a zavedení potřebných změn ve vnitrostátních právních předpisech. Tak tomu bylo zejména v případě Španělska a Itálie. Vzhledem k prostoru pro další zlepšení systémů řízení a kontroly a pro sladění mezi jednotlivými oblastmi politiky byl pro programové období 2014–2020 přijat posílený regulační rámec. Větší možnost Komise ukládat čisté finanční opravy v rámci politiky soudržnosti, jakož i větší odpovědnost na úrovni členských států bude působit jako významná motivace k dalším změnám – viz oddíl 5. 4.3. Inkasa Níže uvedené tabulky udávají objem potvrzených a provedených inkas za období 2009–2013. Obě kategorie vykazují vzestupnou tendenci. Tabulka 4.3.1: Potvrzená inkasa za období 2009–2013 v milionech EUR || Roky || Celkem 2009–2013 || Celkem 2008–2012 Inkasa || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Zemědělství || || || || || || || EZZF || 163 || 178 || 174 || 162 || 227 || 905 || 1 038 Rozvoj venkova || 25 || 114 || 161 || 145 || 139 || 585 || 446 Soudržnost || 102 || 24 || 50 || 22 || 83 || 280 || 228 Oblasti vnitřní politiky || 100 || 188 || 270 || 252 || 393 || 1 202 || 849 Oblasti vnější politiky || 81 || 137 || 107 || 107 || 93 || 524 || 463 Správa || 9 || 5 || 8 || 7 || 6 || 35 || 30 CELKEM || 480 || 646 || 770 || 695 || 941 || 3 530 || 3 053 Tabulka 4.3.2: Provedená inkasa za období 2009–2013 v milionech EUR || Roky || Celkem 2009–2013 || Celkem 2008–2012 Inkasa || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Zemědělství || || || || || || || EZZF || 148 || 172 || 178 || 161 || 155 || 814 || 1 015 Rozvoj venkova || 25 || 114 || 161 || 166 || 129 || 595 || 466 Soudržnost || 102 || 25 || 48 || 14 || 81 || 270 || 219 Oblasti vnitřní politiky || 100 || 162 || 268 || 229 || 398 || 1 157 || 799 Oblasti vnější politiky || 81 || 136 || 77 || 99 || 93 || 486 || 425 Správa || 9 || 5 || 2 || 9 || 6 || 31 || 25 CELKEM || 464 || 614 || 734 || 678 || 862 || 3 353 || 2 949 5. ČISTÉ FINANČNÍ OPRAVY A PLÁNOVANÁ ZLEPŠENÍ V PROGRAMOVÉM OBDOBÍ 2014–2020 5.1. Souvislosti Dopad různých nápravných mechanismů na rozpočet EU je ovlivněn způsobem plnění rozpočtu a danou oblastí politiky. Ve všech případech však mají nápravné mechanismy týž výsledek – ochranu rozpočtu EU před výdaji vynaloženými v rozporu s právními předpisy. Čistou finanční opravou se rozumí oprava, kdy dotyčný členský stát nemůže opravené a inkasované částky použít znovu, a tudíž o tyto finanční prostředky přichází. Financování dotyčných výdajů ze strany EU se proto sníží. Zejména v rámci SZP vedou nápravná opatření k vrácení vyplacených částek ve formě účelově vázaných příjmů do rozpočtu EU. V oblasti soudržnosti právní předpisy na období 2007–2013 předpokládají, že opravené částky mohou být za určitých podmínek použity opětovně k financování jiných způsobilých projektů, což umožní dosažení cílů programu. Čisté finanční opravy vedoucí k vrácení vyplacených částek do rozpočtu EU představovaly obvykle výjimku. Na základě úspěšného fungování čistých finančních oprav v oblasti zemědělství po mnoho let normotvůrce rozhodl, že by se v novém programovém období 2014–2020 měly čisté finanční opravy šířeji vztahovat i na politiku soudržnosti. Je třeba uvést, že Komise nebude o čistých finančních opravách (u jiných fondů než v zemědělství) podávat zprávy nejméně do roku 2016 vzhledem k rytmu provádění programů (první účetní závěrky programů mají být předloženy do 15. února 2016). 5.2. Čisté finanční opravy v roce 2013: dopad na rozpočet EU Tabulka 5.2: Dopad finančních oprav a inkas na rozpočet EU Oblast politiky || Celková výše finančních oprav a inkas provedených v roce 2013 (v milionech EUR) || Vyloučení výdajů vynaložených v rozporu s právními předpisy (ano/ne) || Vrácení do rozpočtu EU (ano/ne) || Dopad na rozpočet EU || Hlavní dotčené výdajové kapitoly rozpočtu Zemědělství: || 995 || || || || Finanční opravy u EZZF || 481 || A || A || Účelově vázané příjmy || 05 02 05 03 Inkasa u EZZF || 155 || A || A || Účelově vázané příjmy || 05 02 05 03 Finanční opravy v oblasti rozvoje venkova || 230 || A || A || Účelově vázané příjmy || 05 04 Inkasa v oblasti rozvoje venkova || 129 || A || A* || - || - Politika soudržnosti: || 1 839 || || || || Finanční opravy provedené formou odejmutí prostředků || 775 || A || N || - || - Finanční opravy provedené formou inkasa || 489 || A || A || Účelově vázané příjmy || 13 03 13 04 04 02 11 06 Finanční opravy provedené formou zrušení závazku / odpočtu při uzavírání programu || 494 || A || A** || - || - Inkasa || 81 || A || A || Účelově vázané příjmy || 13 03 13 04 04 02 11 06 Ostatní oblasti politiky: || 500 || || || || Finanční opravy provedené formou zrušení závazku / odpočtu při uzavírání programu || 1 || A || N** || - || - Finanční opravy provedené formou inkasa || 2 || A || A || Účelově vázané příjmy || 18 03 Inkasa || 497 || A || A || Účelově vázané příjmy || Různé CELKEM || 3 334 || || || || * Podle stávajícího právního rámce EZFRV jsou inkasa kompenzována platbami s tím, že uvolněné částky lze opětovně vynaložit pro dotčený členský stát; při uzavření programů (po roce 2015) nebude opětovné použití možné a bude nutno vydat inkasní příkaz. V případě SAPARD a TRDI jsou finanční prostředky inkasovány nazpět vydáním inkasních příkazů, jelikož probíhá uzávěrka čerpání těchto fondů. ** Podle stávajícího právního rámce, zejména pro politiku soudržnosti, avšak i pro jiné oblasti politiky, mohou finanční opravy vést k snížení výdajů / finančního krytí (nikoli však ke skutečnému vrácení peněžních prostředků do rozpočtu EU) pouze tehdy: – pokud členské státy nemohou předložit dostatečně způsobilé výdaje; – po uzavření programů, kdy již není nahrazení výdajů možné; – v případě neshody s Komisí. Čistými finančními opravami jsou generovány „příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek“ a zachází se s nimi jako s účelově vázanými příjmy[9]. Až na dvě výjimky neobsahuje finanční nařízení[10] zvláštní ustanovení o možnostech použití účelově vázaných příjmů plynoucích z čistých finančních oprav. V článku 7 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení je však stanoveno, že v poznámkách k rozpočtu jsou uvedeny položky, do nichž lze zapsat poskytované prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům. Stručně řečeno, účelově vázané příjmy se vracejí do položky rozpočtu nebo fondu, z nichž byly výdaje původně proplaceny, a mohou být použity znovu (viz níže uvedená tabulka), nejsou však vyhrazeny pro konkrétní členské státy. 5.3. Dopad na rozpočty členských států V rámci sdíleného řízení mají všechny finanční opravy a inkasa dopad na rozpočty členských států bez ohledu na způsob provedení. Je třeba zdůraznit, že i když nedojde k vrácení do rozpočtu EU, dopad finančních oprav je na úrovni členského státu vždy negativní. Důvodem je skutečnost, že aby členský stát nepřišel o financování EU, musí nahradit nezpůsobilé výdaje způsobilými operacemi. To znamená, že členský stát nese z vlastních zdrojů (ze státního rozpočtu) finanční důsledky ztráty spolufinancování EU určeného na výdaje považované podle programových pravidel EU za nezpůsobilé (ve formě oportunitních nákladů), pokud příslušné částky neinkasuje nazpět od jednotlivých příjemců. To není vždy možné, například v případě oprav na základě paušální sazby na úrovni programu (kvůli nedostatkům u vnitrostátních správních orgánů řídících program), jež nejsou vždy přímo spojeny s jednotlivými nesrovnalostmi na úrovni projektu. 5.4. Zemědělství 5.4.1 Situace do roku 2013 Finanční opravy, které Komise členským státům uloží při dokončení postupu pro schválení souladu, podle právního rámce SZP vždy byly a budou i nadále čistými opravami, a to od prvního rozhodnutí o schválení účetní závěrky pro EZZF i EZFRV. V případě EZZF přijme Komise každý rok dvě až čtyři rozhodnutí o schválení souladu týkající se souboru jednotlivých finančních oprav. V roce 2013 přijala Komise čtyři takováto rozhodnutí vztahující se na 147 jednotlivých čistých finančních oprav s celkovou potvrzenou částkou ve výši 1,1 miliardy EUR (2,4 % výdajů na SZP stanovených v rozpočtu na rok 2013) – viz tabulka 3.1. 70 % schválených finančních oprav se soustředí na čtyři členské státy: Řecko, Francii, Spojené království a Polsko. To se však může z roku na rok měnit v závislosti na vývoji kvality vnitrostátních a regionálních kontrolních systémů. V roce 2013 byly provedeny finanční opravy v celkové výši 636 milionů EUR. V případě EZZF jsou finanční opravy provedeny odečtením dotyčných částek od měsíčních plateb, které Komise uskutečňuje pro dotyčný členský stát, ve druhém měsíci následujícím po rozhodnutí Komise o finanční opravě. U EZFRV jsou finanční opravy členskými státy hrazeny do rozpočtu EU. V roce 2013 činily účelově vázané příjmy plynoucí z finančních oprav u EZFRV 212 milionů EUR a dalších 18 milionů EUR dosáhly u přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova (TRDI). K zmírnění tlaku na rozpočty členských států byla zavedena možnost, aby na žádost dotčeného členského státu mohly být opravy do určité výše provedeny ve třech ročních splátkách. Provedení oprav formou splátek bylo dosud schváleno v případě Bulharska, Řecka, Portugalska, Rumunska, Španělska a Litvy. Pokud jsou při schvalování souladu zjištěny neoprávněné platby nebo pokud lze takovéto platby zjistit, musí členské státy přijmout následná opatření k inkasu finančních prostředků od konečných příjemců. V roce 2013 činily neoprávněné částky inkasované nazpět od příjemců 94 milionů EUR v případě EZZF a 103 milionů EUR v oblasti rozvoje venkova – viz rovněž oddíl 7.1. 5.4.2 Zlepšení plánovaná v období 2014–2020 Zaměření se na rizikovější výdaje V důsledku vyšší míry chyb, kterou Účetní dvůr uvedl ve svém prohlášení o věrohodnosti v roce 2011 a 2012, se počet auditů EZFRV v roce 2013 významně zvýšil (35) a pak znovu v roce 2014 (45), a oproti roku 2012 se tudíž zdvojnásobil (23). Dalším důsledkem je skutečnost, že u některých členských států se audit provádí každý rok, dokud nejsou odstraněny všechny závažné nedostatky. Strategie auditu pro období 2014–2020 je založena na posílené analýze rizik a na klouzavém tříletém programu, který zajistí lepší kontrolu celkových výdajů, zejména k dosažení lepšího záběru auditu. Tato strategie se zaměřuje především na závažné a/nebo systémové nedostatky v systémech řízení a kontroly v členských státech. V nejrizikovějších oblastech bude pokračovat intenzivnější auditorská práce s použitím systémového přístupu. Žádný prostor pro uvážení a méně oprav na základě paušální sazby Každé zjištěné riziko pro rozpočet EU povede systematicky k čisté finanční opravě, jelikož Komise má podle právních předpisů povinnost vyloučit z financování EU veškeré zjištěné protiprávní výdaje. U EZZF i EZFRV se čisté finanční opravy řídí novým horizontálním nařízením o SZP, které postup ještě zpřísňuje, takže způsob a kritéria určení výše finančních oprav jsou nyní stanoveny v aktu v přenesené pravomoci. Finanční nařízení i nové horizontální nařízení o SZP nyní stanoví pořadí druhů čistých finančních oprav, kdy opravy na základě paušální sazby lze použít pouze v případě, nelze-li s přiměřeným úsilím určit vypočítané nebo extrapolované opravy. Kratší postup pro schválení souladu Komise bude pokračovat v opatřeních, která mají celý postup zjednodušit. Za prvé, nové horizontální nařízení o SZP přesně popisuje povahu, rozsah a pořadí jednotlivých kroků a rovněž různé druhy finančních oprav. Za druhé, ustanovení aktu v přenesené pravomoci (způsob a kritéria výpočtu finanční opravy) a prováděcích aktů (podrobné údaje o postupu pro schválení souladu se závaznými lhůtami) mají právní rámec dále zjednodušit a omezit riziko zbytečných prodlev. Za třetí, na tomto silnějším základě zintenzivní GŘ AGRI své sledování pokroku při provádění postupů pro schválení souladu s cílem zajistit důsledné dodržování lhůt. Posílení úlohy Komise v oblasti dohledu Regulační nástroje SZP byly ve finančním období 2014–2020 posíleny, včetně jednotného systému monitorování a hodnocení pro oba pilíře, zjednodušení/zrychlení postupu pro schválení souladu, lepšího stanovení kritérii a metodiky pro používání čistých finančních oprav, zavedení nového modelu pro získání jistoty certifikačního orgánu ohledně legality a správnosti vykázaných údajů na základě reprezentativních vzorků. Zjednodušené platební režimy GŘ AGRI bude pokračovat ve svém úsilí o určení příčin chyb (byla zřízena pracovní skupina ad hoc) a navrhne a podpoří co nejširší využívání zjednodušených platebních režimů, které jsou méně náchylné k chybám. 5.4.3 Přerušení a pozastavení plateb u SZP bude sladěno s fondy politiky soudržnosti Podle nového horizontálního nařízení o SZP vstoupil v roce 2014 v platnost nový právní rámec pro přerušení a pozastavení plateb ze SZP, který posílí pravomoci Komise pozastavit financování EU v případech, kdy byla zjištěna rizika neoprávněných plateb. Komise proto může měsíční (EZZF) nebo průběžné (EZFRV) platby snížit nebo pozastavit, jestliže „z důvodu závažnosti nebo přetrvávání zjištěných nedostatků neexistuje nebo není účinná jedna nebo více základních součástí daného vnitrostátního kontrolního systému“ (nebo existují podobné závažné nedostatky v systému inkasa neoprávněných plateb) a: - nedostatky jsou trvalé povahy a byly důvodem pro přijetí nejméně dvou rozhodnutí o finanční opravě, nebo - Komise dospěla k závěru, že daný členský stát není schopen bezodkladně provést nezbytná nápravná opatření v souladu s akčním plánem obsahujícím jasné ukazatele pokroku, který má být vypracován po konzultaci s Komisí. U EZZF mohou podle nových pravidel měsíční platby pro členské státy pokračovat, dokud nejsou splněny podmínky pro rozhodnutí o pozastavení, rytmus měsíčních plateb neumožňuje použít postup přerušení plateb. V případě EZFRV však nové nařízení o společných ustanoveních umožňuje přerušení průběžných plateb ze strany pověřené schvalující osoby (tj. generálního ředitele) jako dodatečný, rychlý a reaktivní nástroj v případě obav ohledně legality a správnosti plateb. Kombinace obou preventivních opatření (přerušení u EZFR, pozastavení u obou fondů) a čistých finančních oprav Komisi umožní jednat rychle a účinně a chránit rozpočet EU: nové platby nebudou provedeny, nebo budou během pozastavení sníženy na úroveň odhadovaného rizika; neoprávněné platby, které již byly provedeny, budou v plném rozsahu předmětem čistých finančních oprav. 5.5. Soudržnost 5.5.1 Situace do roku 2013 Kvůli právnímu rámci představovaly v případě politiky soudržnosti čisté finanční opravy vedoucí k vrácení vyplacených částek do rozpočtu EU obvykle výjimku. Jak je však patrné v tabulce 5.2, v roce 2013 dosáhly finanční opravy a finanční prostředky inkasované od členských států výše 570 milionů EUR a s těmito prostředky se v rámci politiky soudržnosti zacházelo jako s účelově vázanými příjmy. Oproti roku 2012 tak dochází k jejich velkému nárůstu (63 milionů EUR), který je zapříčiněn řadou faktorů. U ESF činila v roce 2013 částka finančních oprav provedených prostřednictvím inkasního příkazu celkem 282 milionů EUR. V roce 2013 došlo k více případům inkasa, především v důsledku uzavírání programů na období 1994–1999 (153 milionů EUR) a nejsložitějších programů na období 2000–2006 (82 milionů EUR) týkajících se Španělska. U EFRR na období 1994–1999 vzrostly částky vrácené členskými státy z přibližně 0,5 milionu EUR v roce 2012 na 22 milionů EUR v roce 2013, a to především kvůli uzavírání některých starých programů v Itálii (14,6 milionu EUR) a Belgii (7,5 milionu EUR). U EFRR na období 2000–2006 vzrostly nahlášené částky z 34 milionů EUR v roce 2012 na 170 milionů EUR v roce 2013 především kvůli uzavírání programů EFRR v Itálii (82 milionů EUR) a Španělsku (80 milionů EUR). Zbývající částky souvisejí s orientační sekcí EZZOF a FNOR/ERF. 5.5.2 Plánovaná zlepšení v období 2014–2020 V programovém období 2014–2020 je zavedena významná změna: za určitých podmínek stanovených v čl. 145 odst. 6 nařízení o společných ustanoveních musí Komise přijmout rozhodnutí o použití čisté finanční opravy. V těchto případech je zrušena stávající možnost, aby členský stát opravu přijal a dotyčné finanční prostředky EU použil znovu, přičemž čisté finanční opravy byly v rámci politiky soudržnosti před obdobím 2014–2020 uplatňovány pouze výjimečně. Povinnost uložit čisté finanční opravy v období 2014–2020 proto zavede za prvé dodatečnou pobídku na straně členských států k dalšímu zlepšování svého řízení a kontroly, jelikož tyto opravy sníží finanční prostředky vyhrazené pro určitý členský stát, jsou-li při auditech EU odhaleny závažné nedostatky, které nebyly dříve zjištěny, nahlášeny a opraveny na úrovni členského státu. Za druhé, zavedení nových postupů finanční kontroly v období 2014–2020 bude členské státy silně motivovat k tomu, aby před ověřením ročních účetních závěrek programů provedly včasné, účinné a důkladné kontroly, včetně řídících kontrol a auditů. Při sestavování účetní závěrky, prohlášení řídicího subjektu a výroku auditora by programové orgány měly prostřednictvím těchto kontrolních postupů získat přiměřenou jistotu, že všechny významné nesrovnalosti byly napraveny a že byly odstraněny nebo jsou odstraňovány možné závažné nedostatky na jakékoli úrovni systému řízení a kontroly. Auditní orgány budou mít při každoročním předkládání výroků auditora k jednotlivým programům posílenou úlohu. Výroky auditora totiž budou vycházet z ročního zbytkového rizika chyb ve výdajích, které budou vykázány v účetní závěrce; toto riziko chyb bude vypočteno po opravách, které vzejdou z veškerých auditů a kontrol provedených před sestavením účetní závěrky a jejichž předmětem budou výdaje, které certifikační orgány v účetní závěrce osvědčí. Míra zbytkových chyb, kterou členské státy nahlásí, bude jednotlivými GŘ Komise posouzena a potvrzena při vyhotovování jejich výročních zpráv o činnosti. V rámci nového cyklu finančního řízení je mezním datem pro použití nového ustanovení o čistých finančních opravách týkajících se výdajů za předchozí účetní období 15. únor následujícího účetního období[11]. Do tohoto data musí členské státy předložit Komisi účetní závěrku programu, prohlášení řídicího subjektu, výrok auditora a odpovídající zprávy. To znamená, že veškeré kontroly a ověřování musí členské státy provést do tohoto dne, aby mohly osvědčit legalitu a správnost výdajů v ročních účetních závěrkách. Finanční opravy v případě nesrovnalostí/nedostatků zjištěných před 15. únorem každého roku Pravidla programového období 2014–2020 týkající se finančních oprav v případě nesrovnalostí zjištěných před 15. únorem každého roku jsou podobná jako v programovém období 2007–2013. Cílem je zachovat pro členské státy motivaci zjišťovat a napravovat nesrovnalosti a vyloučit neoprávněné částky z výdajů vykázaných Komisi, a tudíž zamezit ztrátě finančních prostředků EU. Neoprávněné výdaje zjištěné prostřednictvím vnitrostátních kontrol a auditů je nutno z účetní závěrky, která má být Komisi předložena do 15. února každého roku, vyjmout. Pokud tak členský stát učiní, bude moci takto opravené částky znovu použít na nové způsobilé operace v rámci programu, stejně jak tomu bylo v programovém období 2007–2013. V případě auditů EU, které jsou prováděny u výdajů před tím, než jsou Komisi předloženy ověřené účetní závěrky, a v jejichž rámci jsou zjištěny nesrovnalosti vyžadující finanční opravy, jsou – stejně jako v současném období – možné dva scénáře: 1. pokud členský stát souhlasí s provedením finanční opravy a přijme opatření, bude moci opravené částky použít znovu na nové způsobilé operace (čl. 145 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních); 2. pokud členský stát s opravou nesouhlasí, přijme Komise v návaznosti na řízení o sporných otázkách stanovené v článku 145 nařízení o společných ustanoveních rozhodnutí o finanční opravě. Tato finanční oprava bude vždy představovat čistou opravu a prostředky přidělené programu a členskému státu se úměrně sníží. Členský stát nebude moci tuto částku znovu použít. Posouzení legality a správnosti ze strany Komise na základě účetní závěrky, výroku auditora a průvodních dokumentů předkládaných do 15. února každého roku V důsledku zavedení nových ustanovení týkajících se výročních zpráv členských států a čistých finančních oprav se změní způsob, jakým bude Komise plnit své povinnosti. Komise posoudí a přezkoumá výroky auditora (údaje týkající se fungování systémů a legality a správnosti) a výroční kontrolní zprávy, včetně vykázané chybovosti, jakož i prohlášení řídicích subjektů a shrnutí výsledků za daný rok, a to do tří měsíců od obdržení dokumentů zaslaných do 15. února. Na tomto základě Komise posoudí rizika a vypracuje plán auditů, který stanoví požadované audity vycházející z analýzy rizik, jež jsou zaměřeny na vybrané vysoce rizikové programy. Komise provede audity vycházející z analýzy rizik do konce kalendářního roku, v němž členský stát předložil výroky auditora, prohlášení řídicích subjektů a související dokumenty. Prostřednictvím dokumentárních kontrol, auditů na místě a opětovným auditováním týchž vzorků, které již prošly vnitrostátním auditem (mj. na úrovni operací), Komise ověří, zda jsou nahlášené informace spolehlivé, a představují tudíž přiměřený základ k získání jistoty o legalitě a správnosti. Upřednostněny budou audity programů, které mají v daném účetním období významný dopad na platby Komise u příslušného fondu. V kritériích pro stanovení priorit auditu na základě rizik se zohlední rovněž dosavadní výkonnost orgánů členských států. Zjištění nesrovnalostí v rámci auditů EU, které poukazují na závažné nedostatky, po 15. únoru každého roku Pokud budou při auditech EU (Komise včetně úřadu OLAF nebo EÚD) provedených po 15. únoru každého roku zjištěny nesrovnalosti prokazující závažné nedostatky, které mají vliv na příslušné účetní období, má Komise povinnost přijmout formální rozhodnutí o uplatnění finanční opravy, jsou-li splněny podmínky stanovené v nařízení. Komise nemá v této věci žádný prostor pro volné uvážení. Výsledná finanční oprava bude vždy představovat čistou opravu. To znamená, že prostředky přidělené na program a celkové prostředky přidělené dotyčnému členskému státu se automaticky sníží o opravenou částku, a to i tehdy, pokud členský stát během řízení o sporných otázkách výsledky auditu přijme a souhlasí s finanční opravou. V důsledku toho nemůže dotčený členský stát použít částku, na niž se tato čistá finanční oprava vztahuje, znovu v jiném programu. V nařízení, které Komisi ukládá povinnost uplatňovat čisté finanční opravy, jsou stanoveny tyto podmínky: - nesrovnalosti zjištěné při auditech EU prokazují závažné nedostatky ovlivňující účetní období, za které členský stát předložil prohlášení řídicího subjektu a výrok auditora, v nichž nebylo na problém upozorněno, - členský stát po 15. únoru a před zjištěním při auditech EU neuvedl problém v jiných zprávách o auditu předložených Komisi (s příslušnými opatřeními) nebo nepřijal náležitá nápravná opatření. Jsou-li splněny podmínky pro čistou finanční opravu, má členský stát právo předložit ve lhůtě dvou měsíců[12] své připomínky a další důkazní informace z auditu v rámci slyšení před tím, než Komise přijme rozhodnutí o finanční opravě. Bez ohledu na to, zda členský stát přijme či nepřijme stanovisko Komise, pokud jde o požadovanou finanční opravu, musí Komise vydat formální rozhodnutí nejpozději do šesti měsíců ode dne slyšení s členským státem. Podle nařízení o společných ustanoveních je Komisi svěřena pravomoc stanovit v aktu v přenesené pravomoci podrobná pravidla týkající se kritérií pro posouzení fungování systémů řízení a kontroly, dále základní typy závažných nedostatků, kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritéria pro použití paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav. Akt v přenesené pravomoci přijatý dne 3. března 2014 (nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014) je založen na rámci pro posuzování klíčových požadavků na systémy řízení a kontroly a pro určení výše finančních oprav založených na paušální sazbě. Komise má proto v porovnání se současným programovým obdobím, které obsahovalo podobné prvky v právně nezávazných pokynech, k dispozici pevnější právní základ. Kritéria pro posouzení a určení výše oprav na základě paušální sazby budou všem účastníkům programu předem dostatečně známá. V tomto aktu v přenesené pravomoci se předpokládá přístup založený na tom, že Komise dospěje k závěru ohledně existence závažného nedostatku na základě posouzení systémových klíčových požadavků, pokud se nejméně jeden z hlavních systémových klíčových požadavků nebo dva z ostatních systémových klíčových požadavků považují za částečně fungující či nefungující. V těchto případech bude použita finanční oprava na základě paušální sazby, nebude-li členský stát do čtyř měsíců s to na základě auditu odpovídajícího a reprezentativního vzorku příslušných výdajů předložit přesnější odhad rizika, z něhož by vycházela extrapolovaná oprava. Jsou zachovány procentní podíly pro opravy na základě paušální sazby, které se používaly již v předchozích programových obdobích, tj. 5 %, 10 %, 25 % a 100 %. Tento přístup byl potvrzen v judikatuře Soudního dvora. Rozhodnutí o uplatnění určité výše finanční opravy však musí přihlížet k zásadě proporcionality a zbytkovému riziku pro rozpočet EU, jak se vyžaduje v nařízení o společných ustanoveních. Pokud by uplatnění paušální sazby stanovené v souladu s aktem v přenesené pravomoci nebylo přiměřené, použije Komise nižší úroveň opravy na základě paušální sazby. Vyšší úroveň opravy v případě opakujících se nedostatků Pro případ, že by při auditech EU byly zjišťovány stejné nedostatky, a to navzdory předchozí finanční opravě, zapracovala Komise do aktu v přenesené pravomoci ustanovení, které umožňuje použít opravu s vyšší sazbou než v případě první opravy. To představuje pro členské státy jasný signál, že musí zajistit rychlou a trvalou úpravu svých systémů řízení a kontroly poté, co bude zjištěn závažný nedostatek. Nadále se budou uplatňovat ostatní opatření, která jsou již v platnosti Obě nové možnosti, které nabízí zdokonalený regulační rámec na období 2014–2020 a které byly popsány výše (tj. možnost uložit čisté finanční opravy a zavedení balíčku dokumentů, jež členské státy mají Komisi každoročně předkládat v rámci postupu, jímž Komise nabývá jistoty o jí předkládaných údajích), budou spojeny se zachováním stávajících přísných zásad přerušování a pozastavování plateb a se silným apelem na využívání všech možností ke zjednodušení. Výsledkem by měla být další vylepšení při uplatňování politiky soudržnosti v novém programovém období. 6. PREVENTIVNÍ OPATŘENÍ 6.1. Zemědělství V oblasti zemědělství byly kromě nápravných opatření Komise prostřednictvím čistých finančních oprav zavedeny v členských státech struktury a postupy k ochraně rozpočtu EU. Jak bylo vysvětleno v bodě 5.4.3, podle nového horizontálního nařízení o SZP vstoupí v roce 2014 v platnost nový právní rámec pro přerušení a pozastavení plateb v rámci SZP. Na úrovni členských států byla mimoto zřízena povinná správní struktura: · Řízení a kontrola výdajů jsou svěřeny specializovaným platebním agenturám, které musí členský stát před zahájením činnosti akreditovat na základě komplexního souboru akreditačních kritérií stanovených v právních předpisech EU. Splnění těchto kritérií ze strany platebních agentur je předmětem podrobného přezkumu, který provádí externí auditní orgán, a rovněž trvalého dohledu ze strany příslušného vnitrostátního orgánu. K řešení a nápravě případných problémů jsou pak zavedeny jednoznačné postupy. · Vedoucí platebních agentur musí mimoto předkládat výroční prohlášení o věrohodnosti, které se týká úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetní závěrky platební agentury, a prohlášení o věrohodnosti k legalitě a správnosti uskutečněných operací. Tato prohlášení o věrohodnosti ověřují nezávislé certifikační orgány, které musí vydat výrok. V případě členských států s pouze jednou platební agenturou představuje toto prohlášení o věrohodnosti obdržené od ředitele platební agentury spolu s osvědčením a výrokem certifikačního orgánu z podstaty věci „každoročním souhrnem“ uvedeným v čl. 59 odst. 5 písm. b) finančního nařízení. Členské státy musí zavést systémy kontrol ex ante a odrazující sankce: · U každého režimu podpory financovaného z EZZF nebo EZFRV se provádějí správní kontroly ex ante a kontroly na místě a v případě zjištění nesouladu u příjemce se uplatňují odrazující sankce. Tyto kontrolní systémy musí být uplatňovány platebními agenturami a zahrnují společné znaky a zvláštní pravidla přizpůsobená zvláštnostem každého režimu podpory. Mají zajistit důkladné správní kontroly ex ante týkající se veškerých žádostí o podporu, případné křížové kontroly s ostatními databázemi a rovněž kontroly na místě týkající se předběžného financování na základě vzorku operací v rozmezí od 1 % a 100 % souboru podle rizika spojeného s dotyčným režimem. Pokud kontroly na místě odhalí vysoký počet nesrovnalostí, je nutno provést dodatečné kontroly. · V této souvislosti je nejdůležitějším systémem IACS, který v rozpočtovém roce pokrýval 92 % výdajů z EZZF (v roce 2012 pak 91,4 %). V možném rozsahu se IACS používá rovněž k řízení a kontrole opatření pro rozvoj venkova, která se týkají pozemků nebo hospodářských zvířat a na něž v roce 2013 připadalo 44,7 % plateb v rámci EZFRV. U obou fondů IACS v roce 2013 pokrýval 81,4 % celkových výdajů. · V právních předpisech jsou stanoveny podrobné zprávy, které členské státy předkládají Komisi a které se týkají provedených kontrol a uložených sankcí. Systém podávání zpráv umožňuje vypočítat pro hlavní režimy podpory míru chyb, které členské státy zjistily na úrovni konečných příjemců. U přímých podpor a opatření pro rozvoj venkova je přesnost nahlášených statistických údajů a kvalita příslušných kontrol na místě ověřena a potvrzena certifikačními orgány. Z posledně uvedených zpráv členských států vyplývá, že provedené správní kontroly ex ante a kontroly na místě mají preventivní účinek: Tabulka 6.1: Vlastní opravy použité členskými státy před provedením plateb příjemcům v milionech EUR Členský stát || Tržní opatření v rámci EZZF || Přímé platby z EZZF || EZFRV || Celkem 2013 Belgie || 0,33 || 1,00 || 0,81 || 2,14 Bulharsko || 2,14 || 9,31 || 5,60 || 17,05 Česká republika || 0,70 || 0,23 || 1,34 || 2,27 Dánsko || 0,12 || 1,35 || 0,78 || 2,25 Německo || 4,26 || 5,52 || 7,57 || 17,35 Estonsko || 0,03 || 0,40 || 1,94 || 2,37 Irsko || 0,00 || 1,73 || 0,79 || 2,52 Řecko || 0,24 || 6,03 || 3,53 || 9,80 Španělsko || 23,75 || 4,03 || 19,37 || 47,15 Francie || 19,13 || 2,90 || 3,79 || 25,82 Chorvatsko || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 Itálie || 1,93 || 18,38 || 7,58 || 27,89 Kypr || 0,00 || 064 || 0,22 || 0,86 Lotyšsko || 0,00 || 1,78 || 1,92 || 3,70 Litva || 0,07 || 0,78 || 3,00 || 3,85 Lucembursko || 0,00 || 0,04 || 0,09 || 0,13 Maďarsko || 4,02 || 6,43 || 5,08 || 15,52 Malta || 0,02 || 0,01 || 0,08 || 0,11 Nizozemsko || 21,76 || 0,56 || 2,26 || 24,57 Rakousko || 0,78 || 0,80 || 3,49 || 5,07 Polsko || 10,23 || 8,40 || 12,67 || 31,30 Portugalsko || 0,44 || 0,92 || 5,46 || 6,82 Rumunsko || 2,67 || 6,70 || 9,81 || 19,17 Slovinsko || 0,66 || 0,15 || 1,12 || 1,93 Slovensko || 0,18 || 1,94 || 1,15 || 3,27 Finsko || 0,01 || 0,44 || 0,86 || 1,31 Švédsko || 0,68 || 1,28 || 1,80 || 3,77 Spojené království || 0,00 || 2,52 || 3,39 || 5,90 CELKEM || 94,14 || 84,28 || 105,48 || 283,90 6.2. Soudržnost Kromě výše uvedených nápravných mechanismů používá Komise na ochranu rozpočtu EU řadu preventivních mechanismů před tím, než provede platby pro členské státy, pokud si je vědoma možných nedostatků. To má obzvláštní význam při zlepšování kontrolních systémů v členských státech, a tudíž omezení potřeby budoucích finančních oprav ze strany Komise. V souladu s článkem 91, resp. 92 nařízení č. 1083/2006 pro programové období 2007–2013 může Komise v rámci politiky soudržnosti kromě provedení finančních oprav a inkasa finančních prostředků: – stavit u programů na období 2007–2013 platební lhůtu po dobu nejvýše šesti měsíců, pokud: a) existují důkazy o možných významných nedostatcích ve fungování řídicích a kontrolních systémů v dotčeném členském státě; nebo b) útvary Komise musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží informaci, že určitý výdaj v certifikovaném výkazu výdajů je spojen se závažnou nesrovnalostí, která nebyla napravena, – pozastavit u programů na období 2007–2013 všechny průběžné platby pro členský stát nebo jejich část v těchto třech případech: a) v řídicím a kontrolním systému programu existují závažné nedostatky, a členský stát nepřijal nezbytná nápravná opatření; nebo b) určitý výdaj v certifikovaném výkazu výdajů je spojen se závažnou nesrovnalostí, která nebyla napravena; nebo c) členský stát závažným způsobem porušil své závazky týkající se řízení a kontroly. Pokud členský stát požadovaná opatření nepřijme, může Komise uložit finanční opravu. Tabulka 6.2: Stavení platební lhůty v milionech EUR Fond || Politika soudržnosti: programové období 2007–2013 Otevřené případy ke dni 31.12.2012 celkem || Nové případy v roce 2013 || Případy uzavřené během roku 2013 || Otevřené případy ke dni 31.12.2013 celkem Počet případů || Částka || Počet případů || Částka || Počet případů || Částka || Počet případů || Částka EFRR a Fond soudržnosti || 38 || 1 638 || 220 || 4 242 || 157 || 4 272 || 101 || 1 608 ESF || 15 || 181 || 25 || 349 || 20 || 258 || 20 || 272 ERF || 30 || 108 || 20 || 339 || 40 || 350 || 10 || 97 CELKEM || 83 || 1 927 || 265 || 4 930 || 217 || 4 880 || 131 || 1 977 Výše uvedená tabulka podává za EFRR, Fond soudržnosti, ESF a ERF přehled o vývoji případů stavení platební lhůty, a to z hlediska počtu i částky. Počáteční zůstatek zahrnuje všechny případy, které byly otevřeny na konci roku 2012, bez ohledu na rok, kdy bylo stavení lhůty oznámeno členskému státu. Nové případy se týkají pouze případů stavení lhůty, jež byly oznámeny v roce 2013. Uzavřené případy představují případy, u nichž bylo v roce 2013 obnoveno proplácení žádostí o uhrazení výdajů bez ohledu na rok, kdy byla platební lhůta stavena. V případech otevřených na konci roku 2013 je stavení lhůty ke dni 31. prosince 2013 nadále účinné, tj. běh platební lhůty pro proplácení žádostí o úhradu nákladů je přerušen do doby, než dotyčný členský stát přijme nápravná opatření. Pozastavení plateb Co se týká EFRR a Fondu soudržnosti a dvou rozhodnutí o pozastavení plateb, jež byla stále účinná na konci roku 2012, bylo v roce 2013 vydáno rozhodnutí zrušit pozastavení plateb v případě Německa. Rozhodnutí vztahující se na Itálii však bylo na konci roku 2013 dosud účinné. V roce 2013 byla přijata čtyři nová rozhodnutí: tři související se Španělskem byla na konci roku dosud účinná; jedno související s Estonskem bylo před koncem roku zrušeno. Je třeba uvést, že v lednu 2014 byla vydána dvě nová rozhodnutí o pozastavení plateb na programy prováděné ve Španělsku. Co se týká ESF, dvě rozhodnutí tohoto druhu přijatá v roce 2012 byla na konci roku 2012 dosud účinná. Pozastavení plateb bylo v roce 2013 zrušeno v případě České republiky, v případě Slovenska však zůstalo v účinnosti. V roce 2013 bylo přijato jedenáct rozhodnutí o pozastavení plateb. Na konci roku byla všechna rozhodnutí s výjimkou jednoho (Německo) dosud účinná (Belgie, Česká republika, Španělsko, Francie, Itálie, Slovensko a Spojené království). Na konci roku bylo dosud v účinnosti jedno rozhodnutí z roku 2011 (Francie). Pokud jde o ERF, nebyly platby v roce 2013 rozhodnutím pozastaveny ani v jednom případě. Opatření proti podvodům Pokud dojde k podvodu, vyvolává to značnou pozornost a poškozuje to pověst EU. V této souvislosti přijala GŘ, do jejichž působnosti spadá politika soudržnosti, v roce 2013/2014 důležitou iniciativu uspořádat pro členské státy v prosinci 2013 konferenci věnovanou opatřením proti podvodům. Poté následovala řada konferencí v Řecku, Rumunsku, Bulharsku, České republice, na Slovensku, v Itálii a Chorvatsku a další se plánují (Slovinsko, Španělsko, Polsko, Litva, Lotyšsko a Estonsko). Komise vypracovala rovněž zvláštní pokyny na podporu posuzování rizika podvodů ze strany členských států a vyvinula přizpůsobené nástroje informačních technologií s cílem pomoci jim zaměřit úsilí v boji proti podvodům na vysoce rizikové projekty. Tato opatření jsou v souladu s větší odpovědností na úrovni členských států vyplývající z nového nařízení o politice soudržnosti (čl. 125 odst. 4 písm. c)), podle něhož musí „zavést účinná a přiměřená opatření proti podvodům s přihlédnutím k zjištěným rizikům“. 7. NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ, KTERÁ ČLENSKÉ STÁTY PŘIJALY Z VLASTNÍHO PODNĚTU 7.1. Zemědělství Nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování SZP (které bylo nahrazeno nařízením č. 1306/2013) vyžaduje, aby členské státy inkasovaly nazpět částky, jež byly ztraceny v důsledku zjištěných neoprávněných plateb, a aby tyto částky vrátily do rozpočtu EU. V souladu se zásadou subsidiarity odpovídají za inkasní postupy zcela dotčené členské státy, na tyto postupy se tudíž vztahují vnitrostátní soudní řízení. Tabulka 7.1: Částky inkasované od konečných příjemců a vrácené do rozpočtu EU v roce 2013 na základě vlastních kontrol provedených členskými státy v milionech EUR Členský stát || EZZF || EZFRV || CELKEM 2013 Belgie || 1,57 || 1,30 || 2,88 Bulharsko || 0,01 || 1,61 || 1,62 Česká republika || 0,06 || 2,02 || 2,08 Dánsko || 0,77 || 0,59 || 1,36 Německo || 6,52 || 7,97 || 14,49 Estonsko || 0,05 || 1,67 || 1,71 Irsko || 2,71 || 1,54 || 4,25 Řecko || 1,98 || 0,67 || 2,65 Španělsko || 11,74 || 2,75 || 14,49 Francie || 13,72 || 2,08 || 15,80 Chorvatsko || – || – || – Itálie || 9,16 || 3,55 || 12,71 Kypr || 0,41 || 0,59 || 1,00 Lotyšsko || 0,27 || 0,56 || 0,83 Litva || 0,45 || 0,62 || 1,07 Lucembursko || 0,04 || 0,03 || 0,07 Maďarsko || 2,14 || 9,25 || 11,39 Malta || 0,00 || 0,11 || 0,11 Nizozemsko || 5,89 || 0,85 || 6,74 Rakousko || 3,76 || 11,95 || 15,70 Polsko || 10,26 || 11,30 || 21,56 Portugalsko || 5,07 || 4,90 || 9,96 Rumunsko || 3,79 || 28,69 || 32,48 Slovinsko || 0,61 || 0,51 || 1,12 Slovensko || 0,09 || 0,83 || 0,92 Finsko || 2,64 || 1,07 || 3,71 Švédsko || 5,15 || 1,13 || 6,28 Spojené království || 5,42 || 4,60 || 10,02 CELKEM || 94,31 || 102,71 || 197,02 7.2. Soudržnost V rámci sdíleného řízení mají členské státy prvořadou povinnost předcházet nesrovnalostem a odhalovat je, a na provádění finančních oprav a inkasa neoprávněných částek od příjemců proto vynakládají značné úsilí a poskytují zdroje. Mimoto provádějí řídící a další kontroly, jakož i audity na prvním stupni, které doplňují výše podrobně popsané kontroly a audity Komise. Podle nařízení pro stávající programové období musí členské státy podávat Komisi každoročně zprávy o opravách vyplývajících ze všech provedených kontrol. Tento požadavek byl zaveden teprve pro období 2007–2013. Komise provádí audity vycházející z analýzy rizik, aby ověřila věrohodnost těchto údajů v rámci postupu, jímž nabývá jistoty o spolehlivosti jí předkládaných údajů. Níže jsou uvedeny kumulativní opravy provedené do konce roku 2013 na základě kontrol členských států v programovém období politiky soudržnosti 2007–2013. Tyto částky jdou nad rámec oprav, které Komise souhrnně uvádí výše a které v tabulce níže nejsou zohledněny. Tabulka 7.2: Kumulativní opravy na konci roku 2013 nahlášené členskými státy pro období politiky soudržnosti 2007–2013 v milionech EUR || Členský stát || EFRR/FS || ESF || ERF || CELKEM 2013 || Belgie || 3 || 9 || 0 || 12 || Bulharsko || 13 || 3 || 0 || 16 || Česká republika || 201 || 0 || 0 || 201 || Dánsko || 1 || 0 || 1 || 1 || Německo || 458 || 100 || 0 || 558 || Estonsko || – || 0 || 0 || 1 || Irsko || 0 || 5 || 0 || 5 || Řecko || 115 || 14 || 0 || 130 || Španělsko || 256 || 91 || 20 || 367 || Francie || 84 || 57 || 1 || 142 || Chorvatsko || 0 || – || – || 0 || Itálie || 208 || 36 || 3 || 247 || Kypr || 1 || 1 || 0 || 1 || Lotyšsko || 33 || 2 || 1 || 37 || Litva || 11 || 0 || 0 || 11 || Lucembursko || – || 1 || || 1 || Maďarsko || 55 || 0 || 0 || 55 || Malta || 1 || 0 || 0 || 1 || Nizozemsko || 6 || 3 || 0 || 9 || Rakousko || 6 || 2 || 0 || 8 || Polsko || 392 || 0 || 1 || 392 || Portugalsko || 85 || 38 || 1 || 124 || Rumunsko || 111 || 0 || 4 || 115 || Slovinsko || 2 || 6 || 0 || 7 || Slovensko || 54 || 4 || 0 || 59 || Finsko || 1 || 0 || 1 || 2 || Švédsko || 3 || 1 || 1 || 5 || Spojené království || 76 || 21 || 2 || 99 || INTERREG || 16 || || || 16 || PROVEDENO CELKEM || 2 191 || 396 || 35 || 2 622 || Komise zdůrazňuje, že použila kvůli určitým nedostatkům v údajích členských států obezřetný přístup s cílem zajistit, aby výše uvedené částky nebyly nadhodnoceny – v důsledku čehož mohou být některé z nich ve skutečnosti vyšší. To však nemá dopad na spolehlivost vlastních údajů Komise. Dotyčné částky jsou velmi významné a připočítají-li se k výsledkům práce Komise, poskytují velmi jasný signál o úspěšnosti kontrol zavedených oběma stranami. 8. OSTATNÍ INKASOVANÉ ČÁSTKY 8.1. Inkaso částek z předběžného financování Další důležitou kontrolou Komise, která není zahrnuta do žádného z výše uvedených mechanismů, je inkaso nevyužitých (tj. nevynaložených) předběžného financování. Pokud příjemce nepoužil (nevynaložil) zálohy, které obdržel od EU k úhradě způsobilých výdajů, vydá Komise inkasní příkaz k vrácení peněžních prostředků do rozpočtu EU. Tento postup představuje v kontrolním systému EU důležitý krok, který má zajistit, aby si příjemce bez řádného zdůvodnění nákladů neponechal případné nadbytečné prostředky, což přispívá k ochraně rozpočtu EU. Částky plynou z vystavení inkasního příkazu Komisí a jako takové jsou zaznamenány v účetním systému. Níže uvedené částky plynoucí z inkasa nevyužitého předběžného financování však nelze zaměňovat s inkasem neoprávněných výdajů. Pokud útvary Komise takové výdaje identifikují a inkasují v souvislosti s vyplaceným předběžným financováním, jsou tyto výdaje podrobeny běžným finančním opravám nebo výše popsaným inkasním postupům. Tabulka 8.1: Inkaso předběžného financování v milionech EUR || || || 2013 Zemědělství || || || EZZF || || || 0 Rozvoj venkova || || || 0 Politika soudržnosti: || || || EFRR || || || 68 Fond soudržnosti || || || 4 ESF || || || 53 FNOR/ERF || ||