EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 29.5.2018 COM(2018) 375 final 2018/0196(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU Dne 2. května 2018 přijala Komise návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. V diskusním dokumentu o financích EU i při následném hodnocení a veřejných konzultacích bylo jako klíčový cíl definováno administrativní zjednodušení. Zkušenosti ukazují, že pravidla jsou příliš složitá a fragmentovaná mezi jednotlivými fondy a formami financování, což má za následek zbytečnou zátěž pro programové manažery a konečné příjemce. Tento návrh nařízení o společných ustanoveních stanoví společná ustanovení pro sedm fondů se sdíleným řízením. Tento návrh nenahrazuje stávající nařízení (EU) č. 1303/2013, kterým se budou programy přijaté na období 2014–2020 i nadále řídit. Návrh omezuje roztříštěnost pravidel a předkládá společný soubor základních pravidel pro sedm fondů: ·FS: Fond soudržnosti ·ENRF: Evropský námořní a rybářský fond ·EFRR: Evropský fond pro regionální rozvoj ·ESF+: Evropský sociální fond Plus ·AMIF: Azylový a migrační fond ·BMVI: Nástroj pro správu hranic a víza ·ISF: Fond pro vnitřní bezpečnost Tyto návrhy stanoví jako datum použití 1. leden 2021 a jsou předkládány pro Unii 27 členských států v souladu s oznámením záměru Spojeného království vystoupit z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Článek 317 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví, že Komise plní rozpočet ve spolupráci s členskými státy v souladu s finančním nařízením přijatým na základě článku 322 SFEU. V čl. 322 odst. 1 písm. a) SFEU se stanoví právní základ pro přijímání nařízení, kterými se zavádějí finanční pravidla stanovící zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu a předkládání účetnictví a jeho auditu. Zásada subsidiarity se nevztahuje na finanční pravidla, u nichž je zřejmé, že jednat může, či dokonce musí pouze Unie. Činnosti EU v oblasti evropských strukturálních a investičních fondů jsou odůvodněny cíli stanovenými v článku 174 SFEU. Právo jednat je zakotveno v článku 175 SFEU, který výslovně vyzývá k tomu, aby Unie prováděla tuto politiku prostřednictvím strukturálních fondů, ve spojení s článkem 177, v němž je vymezena úloha Fondu soudržnosti. Cíle ESF, EFRR a Fondu soudržnosti jsou vymezeny v článcích 162, 176 a 177 SFEU. Činnosti týkající se zemědělství jsou odůvodněny článkem 39 SFEU. Článek 174 SFEU stanoví, že zvláštní pozornost se má věnovat venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovou transformací a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami. Mezi uvedené regiony patří nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony. Článek 349 SFEU stanoví, že se mají přijímat konkrétní opatření s ohledem na strukturální sociální a hospodářskou situaci nejvzdálenějších regionů, kterou prohlubují určité zvláštní rysy, jež vážným způsobem ohrožují jejich rozvoj. Nařízení, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond, vychází z čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 a 4 SFEU. Nařízení, kterým se v rámci Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz, vychází z čl. 77 odst. 2 SFEU. Nařízení, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost, vychází z čl. 82 odst. 1, článku 84 a čl. 87 odst. 2 SFEU. Článek 317 SFEU stanoví právní základ pro společný soubor pravidel týkajících se plnění rozpočtu ve spolupráci s členskými státy. Článek 322 SFEU definuje oblast působnosti a postupy jeho vytváření.

Subsidiarita a proporcionalita jednotlivých výše uvedených fondů je uvedena v důvodové zprávě pro každý fond. Nařízení o společných ustanoveních však navíc přispívá: ·k subsidiaritě tak, že podporuje sdílené řízení: programy neřídí přímo Evropská komise, ale místo toho jsou prováděny v partnerství s členskými státy, ·k proporcionalitě tak, že sjednocuje a konsoliduje pravidla (a tím zmírňuje zátěž zúčastněných stran). Článek 11 SFEU stanoví, že požadavky na ochranu životního prostředí by měly být zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Unie, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje, a tento prvek je v tomto nařízení zohledněn. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Každý z těchto fondů má své vlastní hodnocení a mnoho zjištění se vztahuje právě na jejich příslušná nařízení. Klíčová zjištění týkající se nařízení o společných ustanoveních jsou uvedena níže. 1. Zjednodušení: nutnost zmírnění administrativní zátěže. Jednalo se o klíčové a opakované zjištění při hodnocení všech fondů: ·Při hodnoceních EFRR a Fondu soudržnosti ex post bylo zjištěno, že systémy řízení, kontroly a auditu jsou příliš složité. To bylo zdrojem administrativní nejistoty a prodlev při provádění. Složitost byla problémem především v zemích EU-15, kde bylo financování relativně menší, což poukazuje na potřebu proporcionality, ·Hodnocení ESF dospělo k závěru, že je nutné zjednodušit jak celý systém financování (tj. rozsah a složení nástrojů), tak i proces provádění. ·Vysoká administrativní zátěž byla zjištěna i při hodnocení ENRF. Ve fázi podávání žádostí o podporu tato zátěž působila jako demotivační faktor. Navíc se zdá, že pro potenciální příjemce představovala demotivační faktor i složitost určitých projektů, zejména v případech, kdy se na nich podílela rozsáhlá síť partnerů. ·Při průběžných hodnoceních příslušných prvků AMF, BMVI a ISF byla také zjištěna potřeba zjednodušení. Hlavní doporučení představovalo použití zjednodušeného vykazování nákladů. Tímto bodem se zabývá celé nařízení o společných ustanoveních. Mezi klasické příklady patří hlava V (např. zjednodušené vykazování nákladů, platby na základě splněných podmínek, eliminace konkrétních pravidel pro velké projekty a investice vytvářející výnosy) a hlava VI (zjednodušená a přiměřenější kontrola a audit). 2. Nutnost flexibility pro reakci na vznikající potřeby: ·Při následném hodnocení EFRR a Fondu soudržnosti bylo zjištěno, že úpravy programů během hospodářské krize byly jedním z faktorů vedoucích k úspěchu v letech 2007 až 2013 a je třeba z nich vycházet. ·při následném hodnocení ESF byl učiněn závěr, že flexibilita je jedním z klíčových faktorů pro zlepšování. ·Z průběžných hodnoceních fondů, jež byly předchůdci AMIF, BMVI a ISF, vyplývá, že tyto fondy přiměřeně reagovaly na krize v oblasti migrace a bezpečnosti. Jsou však zapotřebí flexibilnější mechanismy pro přidělování finančních prostředků. Tímto bodem se zabývá hlava III (která umožňuje relativně malé převody bez potřeby změny programu) a II (prostředky přidělené na program jsou stanoveny na prvních pět let a na poslední dva roky budou prostředky přiděleny na základě přezkumu), přičemž v nařízeních pro jednotlivé fondy jsou vymezena doplňující pravidla pro AMIF, BMVI a ISF. Kromě toho se díky možnosti používat záruční nástroj InvestEU zvýší flexibilita pro členské státy. 3. Potenciál finančních nástrojů: ·při následném hodnocení EFRR a Fondu soudržnosti bylo zjištěno, že finanční nástroje mají potenciál v některých oblastech politik fungovat jako ještě efektivnější prostředek financování investic, avšak při provádění dochází k prodlevám a rozšiřování jejich využívání je náročné, ·při přezkumu programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace v polovině období bylo zjištěno, že odlišnost pravidel komplikuje možnost využívat doplňkovosti fondů. Hodnocení doporučilo zefektivnění a sladění pravidel pro finanční nástroje.

Tímto bodem se zabývá hlava V, která zjednodušuje provádění finančních nástrojů a mnoho ustanovení sjednocuje s ustanoveními pro granty. •Veřejné konzultace Komise provedla tyto veřejné konzultace: ·fondy EU v oblasti politiky soudržnosti (od 10. ledna 2018 do 9. března 2018), ·konzultace zúčastněných stran v souvislosti s následným hodnocením ENRF (od února do května 2016), ·fondy EU v oblasti migrace (od 10. ledna 2018 do 9. března 2018), ·fondy EU v oblasti bezpečnosti (od 10. ledna 2018 do 9. března 2018). Konzultace zúčastněných stran dospěla k podobnému závěru jako hodnocení ex post – hlavním závěrem relevance pro nařízení o společných ustanoveních je zjednodušení (zejména z pohledu postupů auditu a kontroly), následované flexibilitou: ·při konzultacích na téma politiky soudržnosti došly zúčastněné strany k závěru, že složité postupy jsou zdaleka nejvýznamnější překážkou pro úspěch a následují je náročné požadavky na audit a kontrolu, nedostatečná flexibilita, problémy se zajištěním finanční udržitelnosti a prodlevy při platbách, ·v případě ENRF je jako největší nedostatek vnímáno složité administrativní zajištění a mnoho zúčastněných stran volá po radikálním zjednodušení a flexibilitě. Má se za to, že intervenční logika je příliš neflexibilní a neumožňuje členským státům řešit jejich vlastní specifické problémy, ·při konzultacích v oblasti migrace a bezpečnosti bylo zjištěno, že mezi respondenty má velkou podporu jednodušší realizace a větší flexibilita (konkrétně ve vztahu ke schopnosti reagovat na migrační a bezpečnostní krize). Obavami zúčastněných stran se zabývají různá zjednodušující opatření v celém nařízení o společných ustanoveních (viz níže). •Odborné znalosti a administrativní náklady Z hlediska odborných znalostí byla svolána „pracovní skupina na vysoké úrovni“ složená z odborníků, aby projednala zjednodušení politiky soudržnosti. Tato skupina dospěla k následujícím závěrům: ·sladění pravidel mezi jednotlivými fondy EU. Touto otázkou se částečně zabývá oblast působnosti platného nařízení, ·zavedení jasnějších a stručnějších pravidel a snížení jejich počtu. Jak je uvedeno výše, platné nařízení obsahuje mnoho zjednodušení, ·skutečná subsidiarita a proporcionalita: je třeba se mnohem více spoléhat na vnitrostátní systémy a postupy řízení a kontroly. Touto otázkou se zabývá hlava VI (viz níže), ·stabilní, avšak flexibilní rámec: není nutné opětovně jmenovat instituce pro následující programové období. Vedle toho by měly být snazší změny programů. Touto otázkou se zabývají hlavy VI a III, ·zásada jediného auditu: rozšíření zásady jediného auditu. Touto otázkou se zabývá hlava VI. Existují důkazy o významných administrativních nákladech souvisejících s EFRR a s Fondem soudržnosti, odhadované nedávnou studií na 3 % průměrných nákladů programu pro EFRR a 2,2 % pro Fond soudržnosti. Administrativní zátěž pro příjemce (včetně malých a středních podniků) je vyšší.

Mnoho zjednodušení obsažených v nařízení o společných ustanoveních lze z finančního hlediska předem těžko kvantifikovat, avšak studie odhadla, že: ·větší využívání zjednodušeného vykazování nákladů (nebo plateb na základě splněných podmínek) pro EFRR a Fond soudržnosti by mohlo významně snížit celkové administrativní náklady – o 20 až 25 %, pokud by se toto vykazování používalo paušálně, ·přiměřenější přístup ke kontrole a auditům by přinesl významné snížení počtu kontrol a auditní zátěže u programů s nízkým rizikem, čímž by se snížily celkové administrativní náklady EFRR a Fondu soudržnosti o 2–3 % a náklady na dotčené programy o mnohem více. •Posouzení dopadů Nařízení o společných ustanoveních samo o sobě není předmětem posouzení dopadů, protože stanoví společná pravidla a mechanismus pro provádění jiných politik. Každý příslušný fond je doprovázen vlastním posouzením dopadů. •E-soudržnost a výměna údajů Programy v období 2014–2020, kromě předchůdců AMIF, BMVI a ISF, vyžadovaly zřízení systému elektronické výměny údajů mezi příjemci a řídicími orgány i mezi různými orgány systému řízení a kontroly. Stávající nařízení na tuto skutečnost navazuje a dále rozvíjí určité aspekty shromažďování údajů. Veškeré údaje potřebné ke sledování pokroku při provádění včetně výsledků a výkonnosti programů budou nyní předávány elektronicky jednou za dva měsíce Komisi, což znamená, že platforma veřejně přístupných údajů bude aktualizována téměř v reálném čase. Údaje o příjemcích i provozní údaje budou podobně zveřejňovány v elektronické formě na zvláštních internetových stránkách provozovaných řídicím orgánem. Tím se více zviditelní dosažené výsledky a umožní se lepší komunikace. •Základní práva Zavedením základní podmínky zajistit dodržování Listiny základních práv EU bude mít toto nařízení pozitivní dopad na dodržování a ochranu všech základních práv při řízení všech sedmi fondů. Dodržování zásad právního státu je předmětem samostatného nařízení založeného na článku 322 SFEU. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh víceletého finančního rámce předložený Komisí stanoví částku 330 miliard EUR na hospodářskou, sociální a územní soudržnost na období 2021–2027. Politika soudržnosti celkem 330 624 Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) 200 629 ·Investice pro růst a zaměstnanost 190 752 ·Evropská územní spolupráce 8 430 ·Nejvzdálenější a řídce osídlené regiony 1 447 Fond soudržnosti (FS) 41 349 ·z toho příspěvek na Nástroj pro propojení Evropy – Doprava 10 000 Evropský sociální fond+ (1) 88 646 (1) Tato částka nezahrnuje částku pro zdraví, zaměstnanost a sociální inovace (1 042 milionů EUR). Jedná se o největší finanční okruhy, na něž se vztahuje nařízení o společných ustanoveních. Návrh Komise na financování ENRF, AMIF, BMVI a ISF bude zahrnut do zvláštních nařízení pro jednotlivé fondy. 5.SHRNUTÍ OBSAHU NAŘÍZENÍ

Hlavní cíle architektury a ustanovení navrhovaného nařízení o společných ustanoveních jsou následující: 1.významně snížit zbytečnou administrativní zátěž pro příjemce a řídicí orgány a současně udržet vysokou úroveň zajištění legality a správnosti. To je hlavní zásada reformy a spadá pod ní mnoho procesů zjednodušení a slaďování v celém nařízení – avšak zejména z pohledu: i.Převzetí systémů řízení a kontroly (a dalších opatření, která zjednodušují zahájení programu). Širší využívání „přiměřených opatření“, kdy se programy s nižším rizikem mohou více opírat o vnitrostátní systémy. ii.Použití zjednodušeného vykazování nákladů a plateb na základě splněných podmínek. iii.Finančních nástrojů; 2.zvýšit flexibilitu pro úpravy cílů a zdrojů programů podle měnících se okolností i z hlediska dobrovolných příspěvků na nástroje přímo řízené na úrovni EU; 3.více programy sladit s prioritami EU a zvýšit jejich účinnost. To zahrnuje: i.Sladění intervenční logiky a podávání zpráv s kapitolami víceletého finančního rámce a zvýšení požadavků na zaměření prioritních oblastí. ii.Vytvoření pevnější vazby na proces evropského semestru. iii.stanovení smysluplnějších podmínek umožňujících podporu, které musí být plněny během celého prováděcího období. Hlava I: Cíle a obecná podpora Nařízení o společných ustanoveních slučuje sedm evropských fondů pod sdíleným řízením. Cílem je vytvořit společný soubor zjednodušených a konsolidovaných pravidel a snížit administrativní zátěž programových orgánů a příjemců. Je zde uveden základ pro velký důraz na sdílené řízení a partnerství, ze kterých nařízení vycházejí. Článek 5 obsahuje základ pro sdílené řízení, článek 6 pro partnerství s regionálními a místními orgány, městskými úřady a orgány veřejné správy, ekonomickými a sociálními partnery, občanskou společností a orgány prosazujícími sociální začleňování, základní práva, rovnost žen a mužů, nediskriminaci a práva osob se zdravotním postižením. Návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 předložený Komisí stanoví ambicióznější cíl pro zohledňování oblasti klimatu ve všech programech EU, přičemž obecným cílem je, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Příspěvek tohoto programu k dosahování zmíněného obecného cíle bude sledován prostřednictvím systému klimatických ukazatelů EU na odpovídající úrovni rozčlenění, mimo jiné s využitím přesnějších metodik, pokud budou k dispozici. Komise bude nadále každoročně předkládat informace v podobě prostředků na závazky v souvislosti s návrhem ročního rozpočtu. Aby Komise podpořila využívání plného potenciálu programu pro plnění cílů v oblasti klimatu, bude se snažit identifikovat příslušná opatření během postupů přípravy, provádění, přezkumu a hodnocení programu. Hlava II: Strategický přístup Jedenáct tematických cílů používaných v období 2014–2020 bylo v tomto nařízení zjednodušeno na pět jasně stanovených cílů politiky: 1.inteligentnější Evropa – inovativní a inteligentní ekonomická transformace; 2.zelenější, nízkouhlíková Evropa;

3.propojenější Evropa – mobilita a regionální konektivita k sítím IKT; 4.sociálnější Evropa – provádění evropského pilíře sociálních práv; 5.Evropa bližší občanům – trvale udržitelný a integrovaný rozvoj městských, venkovských a pobřežních oblastí prostřednictvím místních iniciativ. Kromě toho byly v nařízeních pro jednotlivé fondy stanoveny cíle politik pro AMIF, BMVI a ISF. Toto zjednodušení umožňuje synergie a flexibilitu mezi různými složkami v rámci daného cíle, a odstraňuje tak umělé rozlišování mezi různými politikami směřujícími ke stejnému cíli. Vedle toho stanoví základy pro tematické zaměření EFRR a ESF. „Předběžné podmínky“ platné v období 2014–2020 jsou nahrazeny „základními podmínkami“. Je jich méně, více se soustředí na cíle příslušného fondu a – oproti období 2014 až 2020 – jsou monitorovány a uplatňovány v průběhu celého období. Bude posílena tato zásada: členské státy nebudou moci vykazovat výdaje související se specifickými cíli, dokud nebude splněna základní podmínka. Tím se zajistí, že všechny spolufinancované operace budou v souladu s rámcem politiky EU. Aby bylo možné vycházet z osvědčeného postupu zaměřeného na výkonnost, navrhuje se efektivní a vyjasněná správa výkonnostního rámce. Podobně je zachována i podmíněnost související s evropským semestrem, avšak v jednodušší podobě. Při programování budou především doporučení pro jednotlivé země zohledněna přinejmenším při dvou příležitostech: na začátku programování a během přezkumu v polovině období. Jsou v platnosti opatření pro podporu řádné správy ekonomických záležitostí. Pozastavení ale budou vázána pouze na závazky, ne na platby, aby nedocházelo k nepříznivým ekonomickým krizím. Nařízení o společných ustanoveních vytváří flexibilitu pro EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti. Zpočátku bude program sestaven pouze na prvních pět let. Prostředky na poslední dva roky budou přiděleny na základě důkladného a hloubkového přezkumu v polovině období, který povede k příslušným změnám programu v roce 2025. Toto hodnocení přezkoumá původní priority a cíle programu a zohlední: pokrok při dosahování cílů do konce roku 2024, změny socioekonomické situace; nové úkoly identifikované v doporučeních pro jednotlivé země. To vychází z koncepce výkonnostního rámce a výkonnostní rezervy a dále posiluje výkonnostní prvek politiky, a to i prostřednictvím změn programu. Výkonnostní rezerva je však pozastavena. Součinnost mezi jednotlivými nástroji EU bude podporována prostřednictvím procesu strategického plánování, který určí společné cíle a společné oblasti činnosti v rámci různých programů, například se společnou zemědělskou politikou (SZP), Horizontem Evropa, Nástrojem pro propojení Evropy, programem Digitální Evropa, programem Erasmus+, fondem InvestEU, programem LIFE, Erasmus+ a vnějším nástrojem. Hlava III: Programování Obsah programů bude zefektivněn a bude strategický. Aby se proces programování a provádění na začátku období harmonizoval a urychlil, je k tomuto nařízení připojen společný vzor programu pro programy EFRR, Fondu soudržnosti, ESF+ a ENRF a zvláštní vzor pro AMIF, BMVI a ISF. Pro vyšší flexibilitu při programování bude stanoven 5% finanční limit pro úroveň priority, pod kterým bude možné upravit prostředky přidělené v rámci programu bez nutnosti formální změny programu. Aby nařízení o společných ustanoveních řešilo konkrétní úkoly na subregionální a místní úrovni, zavádí zjednodušený přístup ke komunitně vedenému místnímu rozvoji (včetně možnosti určit hlavní fond, aby se snížila administrativní zátěž pro příjemce). Vedle toho nařízení o společných ustanoveních harmonizuje přístup k dalším územním nástrojům, včetně současných integrovaných územních investic. Nařízení o společných ustanoveních také obsahuje ustanovení, která umožňují dobrovolný převod zdrojů do pěti politických oken nástrojů programu InvestEU, a ty tak budou moci využívat výhod mechanismu rozpočtových záruk na úrovni EU. Členské sáty by navíc mohly požádat o převod až 5 % programových finančních přídělů z kteréhokoli z fondů do kteréhokoli jiného fondu v rámci sdíleného řízení nebo kteréhokoli nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení. Tím by se mělo usnadnit plnění cílů stanovených pro programy během jejich provádění. Byl zjednodušen přístup k technické pomoci členských států. Je zaveden mechanismus paušálních sazeb, jenž umožňuje navýšit každou průběžnou platbu o procentní podíl ve výši mezi 2,5 % a 6 %, a tím propojuje úhradu technické pomoci EU s pokrokem při provádění. Kromě toho mohou pokračovat činnosti v rámci budování administrativních kapacit v podobě plateb na základě splněných podmínek. Hlava IV: Monitorování, hodnocení, informace a komunikace Elektronická data umožňují současně zjednodušení a transparentnost. V období 2014–2020, kromě předchůdců AMIF, BMVI a ISF, existoval požadavek zřídit systém elektronické výměny údajů mezi příjemci a řídicími orgány i rovněž mezi různými orgány systému řízení a kontroly. Aktuálně platné nařízení na tuto skutečnost navazuje a dále rozvíjí určité aspekty shromažďování údajů. Veškeré údaje nutné pro sledování průběhu provádění, včetně výsledků a výkonnosti programů, budou nyní přenášeny elektronicky a každé dva měsíce, což znamená, že platforma veřejně přístupných údajů bude aktualizována téměř v reálném čase. Navrhuje se dát monitorovacím výborům významnější úlohu při dohledu na výkonnost programu a na všechny faktory, které na ni mají vliv. Aby se zvýšila transparentnost, budou muset být dokumenty předkládané monitorovacím výborům veřejně přístupné. U všech fondů bude každoroční přezkum výkonnosti představovat příležitost k politickému dialogu o klíčových otázkách provádění a výkonnosti programu. Častý přenos dat umožňuje zjednodušení procesu přezkumu výkonnosti. V případě fondů politiky soudržnosti tak bude možné eliminovat každoroční zprávu – výroční přezkumné jednání bude vycházet z nejnovějších výsledků a omezeného souboru předložených kvalitativních údajů. Byla posílena odpovědnost programových orgánů i příjemců za viditelnost a komunikaci. Společné požadavky na komunikaci, transparentnost a viditelnost zajišťují soudržnější, efektivnější a účinnější opatření v oblasti komunikace.

Hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v němž uvedené tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. V rámci hodnocení se budou posuzovat účinky programu v praxi na základě ukazatelů a cílů programu a podrobné analýzy toho, do jaké míry je program relevantní, účinný a efektivní, přináší přidanou hodnotu EU a je v souladu s dalšími politikami EU. Hodnocení se budou zabývat dosavadními zkušenostmi, problémy a příležitostmi k dalšímu zlepšení opatření a jejich dopady. Hlava V: Finanční podpora Pro snížení administrativní zátěže nařízení o společných ustanoveních systematizuje a zvyšuje využívání zjednodušeného vykazování nákladů, tj. paušální náhrady, standardní stupnice jednotkových nákladů nebo jednorázové částky. Aby bylo toto vykazování jednodušší, zjednodušuje nařízení o společných ustanoveních pravidla a způsoby výpočtu, a poskytuje tak více dostupných možností vycházejících ze souhrnného návrhu Komise. Možnost plateb na základě splněných podmínek také přispěje k zaměření na výkonnost, protože umožní platby podle dosažené a ověřené výkonnosti. Finanční nástroje budou zásadním mechanismem pro provádění investic vytvářející příjmy nebo úspory nákladů v období 2021–2027; ustanovení o jejich používání byla zjednodušena a aktualizována, aby se zajistilo lepší a snadnější provádění, jakož i rychlejší zavedení: ·Finanční nástroje budou lépe začleněny do procesu programování a provádění od samého počátku a předběžné hodnocení bude odpovídajícím způsobem zefektivněno. ·Řídicí orgány budou mít stejné základní možnosti flexibilního provádění – řízení v rámci odpovědnosti řídicího orgánu nebo přímé řízení řídicím orgánem –, ale související podmínky byly zjednodušeny. ·Kombinace zdrojů EU bude možná v rámci jednoho souboru pravidel; nebudou se již přijímat žádná další odlišná pravidla pro obdobné situace. ·Navrhuje se flexibilita pro kombinování grantů s finančními nástroji. ·Pravidla způsobilosti byla vyjasněna a pravidla pro náklady a poplatky za správu byla zjednodušena, avšak v rámci podpory efektivní správy stále vychází z výkonnosti. ·Pravidla týkající se plateb byla značně zjednodušena a zároveň zůstala zachována nesmírně důležitá vazba mezi platbami do finančních nástrojů a odpovídajícími úhradami konečným příjemcům. ·zpětné toky a recyklace fondů mají jednoduché kódování, které umožňuje plynulejší překlápění z jednoho období do druhého. ·Nebude se provádět žádné další samostatné podávání zpráv o finančních nástrojích, jelikož nástroje jsou součástí téhož systému podávání zpráv jako všechny ostatní formy financování. Mezi další zjednodušení patří: ·kombinace různých fondů – a finančních nástrojů a grantů – je kodifikována jednoduchými pravidly, ·již nebudou stanovena konkrétní pravidla pro investice vytvářející výnosy, ·nebude zaveden proces velkých projektů (místo toho budou strategické projekty sledovány monitorovacím výborem), ·financování bude zjednodušeno, například díky pečeti excelence. Aby nedošlo k nehospodárné soutěži v oblasti subvencí, byla posílena ustanovení o přemístění podniku. Hlava VI: Řízení a kontrola

Jsou srozumitelněji stanoveny úkoly a odpovědnosti různých orgánů v rámci systému řízení a kontroly. Není nutné realizovat proces určování; ustanovení podporují převzetí stávajících systémů a jednodušší pravidla pro určování nových subjektů. Požadavky na způsobilost pomohou zajistit, že k podpoře budou přijaty pouze kvalitní operace s nejvyšším možným přínosem pro dohodnuté cíle a s nejlepším poměrem nákladů a přínosů. Současně se navrhuje systematická kontrola toho, zda je operace finančně udržitelná a zda byl její přezkum z hlediska ochrany životního prostředí založen na nejnovějších požadavcích. Bude významně snížen počet kontrol a auditů. Tím se sníží administrativní zátěž pro programové orgány i příjemce. Kromě ustanovení uvedených v předchozích hlavách, která snižují auditní zátěž, dále tato hlava snižuje zátěž díky: ·rozšíření zásady jediného auditu, ·menšímu počtu kontrol, ·u programů s nízkou chybovostí díky posílenému přiměřenému přístupu na základě funkčního vnitrostátního systému s minimálními opatřeními pro audit za účelem poskytnutí jistoty. Návrhy projektů, které obdržely pečeť excelence v rámci programu Horizont Evropa, nebudou muset projít dalším procesem podávání žádosti a výběru, pokud odpovídají strategii pro inteligentní specializaci. Tím se sníží zátěž pro vedoucí pracovníky i příjemce. Tento přístup by podobně mohl být rozšířen i na další nástroje EU, jako je program LIFE+ nebo Erasmus+. Hlava VII: Finanční řízení, předkládání a kontrola účetní závěrky a finanční opravy Je zachován systém roční účetní závěrky, včetně zadržení 10 % částek vykázaných v průběžných platbách. Žádosti o platbu budou předkládány podle pravidelného harmonogramu, a to čtyřikrát ročně. Nulové účty nevyžadují příslušný postup. Tato kapitola obsahuje také pravidla pro zrušení závazku. Jelikož bude díky zjednodušení snazší zkracovat při programech prodlevy a aby se podpořilo řádné finanční řízení a včasné provádění, obsahuje nařízení o společných ustanoveních pravidlo „n+2“. Ze stejného důvodu byla úroveň předběžného financování snížena na roční platby ve výši 0,5 % celkové podpory z fondů. V této souvislosti může být pro zajištění dostatečných zdrojů nezbytná revize opatření pro roční předběžné financování fondů EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti a ENRF platných v období 2014–2020. Hlava VIII: Finanční rámec Tato hlava stanoví finanční příděly a spolufinancování na základě kategorií regionů a použije se na EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti. Nařízení o společných ustanoveních také vrací míry spolufinancování pro tyto tři fondy na úrovně před finanční krizí. Míry spolufinancování EU pro tyto tři fondy v období 2007–2013 vzrostly. Šlo o reakci na finanční krizi, aby se podařilo udržet základní investice v době napjatých veřejných rozpočtů. Vysoké míry spolufinancování EU již ale nejsou nutné a nižší míry podporují vlastní odpovědnost. Nižší míry spolufinancování EU také zvyšují celkový rozpočet na politiku soudržnosti s přihlédnutím k národním příspěvkům. Navíc se tak zvyšuje finanční flexibilita členských států, protože lze flexibilně určovat míry spolufinancování na úrovni programu a priority. Hlava IX: Ustanovení o přenesení pravomoci, prováděcí, přechodná a závěrečná ustanovení Aby se zajistilo včasné zahájení provádění v příštím období, budou v legislativním balíčku zahrnuta všechna potřebná legislativní ustanovení (buď v nařízení o společných ustanoveních, nebo v nařízeních pro dané fondy). Zejména je podstatně snížen počet zmocnění, který je nyní na absolutním minimu. Tím se zabrání případným prodlevám při sestavování a přijímání sekundárních právních předpisů. Současně se tak zajistí vnitřní soudržnost legislativních ustanovení a předvídatelnost pro zúčastněné strany, protože všechny platné předpisy EU budou sjednoceny. Zavádí se podmínky pro operace prováděné po fázích, aby byla zajištěna srozumitelnost a právní jistota okolností v případě, že je toto provádění po fázích přijato. 2018/0196 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 177, čl. 322 odst. 1 písm. a) a článek 349 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, s ohledem na stanovisko Účetního dvora, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) stanoví, že za účelem posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti se Unie má zaměřit na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, přičemž zvláštní pozornost má být věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami. Článek 175 SFEU požaduje, aby Unie podporovala dosahování těchto cílů činností, kterou provádí prostřednictvím orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropské investiční banky a jiných nástrojů. Článek 322 SFEU stanoví základ pro přijímání finančních pravidel stanovících podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu a předkládání účetnictví a jeho auditu a pravidel pro kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. (2)Pro další rozvoj koordinovaného a harmonizovaného provádění fondů Unie se sdíleným řízením, konkrétně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Fondu soudržnosti, opatření financovaných pod sdíleným řízením v Evropském námořním a rybářském fondu (ENRF), Azylového a migračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a Fondu pro integrovanou správu hranic (BMVI), by měla být pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy“) přijata finanční pravidla na základě článku 322 SFEU, která jasně stanoví oblast působnosti příslušných ustanovení. Kromě toho by měla být na základě článku 177 SFEU stanovena společná ustanovení, která by se týkala pravidel specifických pro jednotlivé politiky EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti a ENRF. (3)Vzhledem ke zvláštnostem jednotlivých fondů by měla být zvláštní pravidla vztahující se na každý fond a na cíl Evropská územní spolupráce (Interreg) v rámci EFRR stanovena v samostatných nařízeních (dále jen „nařízení pro jednotlivé fondy“), která doplní ustanovení tohoto nařízení. (4)Nejvzdálenější regiony a severní řídce osídlené regiony by měly požívat zvláštních opatření a dodatečného financování podle článku 349 SFEU a článku 2 Protokolu č. 6 k aktu o přistoupení z roku 1994. (5)Při provádění fondů by měly být dodržovány horizontální zásady podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a článku 10 SFEU, včetně zásad subsidiarity a proporcionality podle článku 5 Smlouvy o EU, s přihlédnutím k Listině základních práv Evropské unie. Členské státy by rovněž měly respektovat Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením a zajistit dostupnost v souladu s článkem 9 této úmluvy a v souladu s právem Unie, kterým se harmonizují požadavky na dostupnost v případě výrobků a služeb. Členské státy a Komise by měly usilovat o odstranění nerovností, o prosazování rovnosti žen a mužů a o systematické zohledňování genderových aspektů a měly by bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Fondy by neměly podporovat činnosti, které přispívají k jakékoli formě segregace. Cíle fondů by měly být sledovány v rámci udržitelného rozvoje a prosazování cíle Unie zachovat a chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článku 11 a čl. 191 odst. 1 SFEU, při zohlednění zásady „znečišťovatel platí“. V zájmu ochrany integrity vnitřního trhu musí být operace ve prospěch podniků v souladu s pravidly Unie v oblasti státní podpory, jak jsou stanovena v článcích 107 a 108 SFEU. (6)Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a stanoví zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání zakázek, cen a nepřímého provádění a stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se týkají rovněž ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, jelikož právní stát je zásadním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování ze strany EU. (7)Pokud je Komisi stanovena lhůta pro přijetí opatření vůči členským státům, měla by Komise včas a efektivně zohlednit všechny nezbytné informace a dokumenty. Pokud jsou údaje předané členskými státy neúplné nebo neodpovídají požadavkům tohoto nařízení a nařízení pro jednotlivé fondy, takže Komisi neumožňují přijmout plně informované opatření, tato lhůta by měla být pozastavena do doby, než členské státy dosáhnou souladu s regulačními požadavky. (8)Aby fondy přispívaly k prioritám Unie, měla by se jejich podpora zaměřit na omezený počet cílů politiky v souladu se zvláštními úlohami jednotlivých fondů podle jejich cílů stanovených ve Smlouvě. Cíle politik pro AMIF, ISF a BMVI by měly být stanoveny v příslušných nařízeních pro jednotlivé fondy. (9)S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj budou fondy přispívat k začleňování oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle 25 % výdajů EU na podporu cílů v oblasti klimatu. (10)Část rozpočtu Unie přidělená fondům by měla být Komisí prováděna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy, ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) [číslo nového finančního nařízení] (dále jen „finanční nařízení“). Proto by při provádění fondů pod sdíleným řízením měla Komise a členské státy dodržovat zásady uvedené ve finančním nařízení, například zásadu řádného finančního řízení a nediskriminace.

(11)Zásada partnerství je klíčovým prvkem při provádění fondů, vychází z přístupu víceúrovňové správy a zajišťuje zapojení občanské společnosti a sociálních partnerů. Aby byla zajištěna kontinuita v organizaci partnerství, mělo by se nadále používat nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014. (12)Na úrovni Unie je rámcem pro určování priorit reforem jednotlivých států a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Členské státy vypracovávají na podporu těchto priorit reforem své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Tyto strategie by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní projekty pro investice, jež mají být podpořeny vnitrostátními finančními prostředky a prostředky Unie. Měly by rovněž sloužit k využívání finančních prostředků Unie soudržným způsobem a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, která bude poskytnuta zejména z fondů, evropské funkce investiční stabilizace a fondu InvestEU. (13)Členské státy by měly určit, jak jsou při přípravě programových dokumentů zohledňována příslušná doporučení pro jednotlivé země přijatá podle čl. 121 odst. 2 SFEU a příslušná doporučení Rady přijatá podle čl. 148 odst. 4 SFEU. Během programového období 2021–2027 (dále jen „programové období“) by členské státy měly pravidelně informovat monitorovací výbor a Komisi o pokroku při provádění programů na podporu doporučení pro jednotlivé země. Během přezkumu v polovině období by členské státy měly mimo jiné zvážit potřebu změn programu tak, aby zohledňoval příslušná doporučení pro jednotlivé země přijatá nebo změněná po zahájení programového období. (14)Členské státy by měly zohlednit obsah svých návrhů vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které mají být vypracovány podle nařízení o správě energetické unie, a výsledek procesu, který vyústil v doporučení Unie týkající se těchto plánů, u svých programů i finančních potřeb na investice do nízkouhlíkových technologií. (15)Dohoda o partnerství vypracovaná každým členským státem by měla představovat strategický dokument, kterým se budou řídit jednání o koncepci programů mezi Komisí a dotčeným členským státem. Aby se snížila administrativní zátěž, nemělo by být během programového období nutné dohody o partnerství měnit. Aby se usnadnilo programování a zabránilo se překrývání obsahu programových dokumentů, mohou být dohody o partnerství zahrnuty jako součást programu. (16)Každý členský stát by měl mít možnost přispívat do fondu InvestEU za účelem poskytnutí rozpočtových záruk pro investice v daném členském státě. (17)Aby se zajistily nezbytné předpoklady pro účinné a efektivní využívání podpory Unie poskytované prostřednictvím fondů, měl by být vytvořen omezený seznam základních podmínek a stručný a vyčerpávající soubor objektivních kritérií pro jejich posuzování. Každá základní podmínka by měla být vázána na specifický cíl a měla by se automaticky použít, pokud bude daný specifický cíl vybrán k podpoře. Pokud uvedené podmínky nejsou splněny, neměly by být výdaje související s operacemi v rámci souvisejících specifických cílů zahrnuty do žádostí o platby. V zájmu zachování příznivého investičního rámce by se mělo pravidelně sledovat průběžné plnění základních podmínek. Je rovněž důležité zajistit, aby operace vybrané pro podporu byly prováděny v souladu se zavedenými strategiemi a plánovacími dokumenty, aby splňovaly základní podmínky, a tím zajistit, že všechny spolufinancované operace budou v souladu s rámcem politiky Unie. (18)Členské státy by měly pro každý program vytvořit výkonnostní rámec, který bude zahrnovat všechny ukazatele, milníky a cíle pro monitorování, podávání zpráv a hodnocení výkonnosti programu. (19)Členský stát by měl provést přezkum v polovině období pro každý program podporovaný z EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti. Uvedený přezkum by měl zajistit plnohodnotnou úpravu programů na základě jejich výkonnosti a současně vytvořit příležitost k zohlednění nových úkolů a příslušných doporučení pro jednotlivé země vydaných v roce 2024. Souběžně by Komise v roce 2024 měla, společně s technickou úpravou na rok 2025, přezkoumat celkové příděly všech členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst politiky soudržnosti na roky 2025, 2026 a 2027 a uplatnit metodu přidělování stanovenou v příslušném základním právním aktu. Uvedený přezkum by měl společně s výsledky přezkumu v polovině období vést ke změnám programů spočívajícím v úpravě finančních přídělů pro roky 2025, 2026 a 2027. (20)Měly by být dále upřesněny mechanismy zajišťující vazbu mezi politikami financování Unie a správou ekonomických záležitostí Unie, přičemž Komise bude mít možnost předložit Radě návrh na pozastavení všech nebo některých závazků v rámci jednoho nebo více programů dotčeného členského státu, pokud uvedený členský stát nepřijme v souvislosti s procesem správy ekonomických záležitostí účinná opatření. Aby se zajistilo jednotné provádění, a s ohledem na význam finančních dopadů zaváděných opatření by měly být svěřeny prováděcí pravomoci Radě, která by měla jednat na základě návrhu Komise. Aby se usnadnilo přijímání rozhodnutí, jež jsou nezbytná k zajištění účinných opatření v souvislosti se správou ekonomických záležitostí, mělo by se hlasovat obrácenou kvalifikovanou většinou. (21)Je nezbytné stanovit společné požadavky na obsah programů s přihlédnutím ke konkrétní povaze každého fondu. Uvedené společné požadavky mohou být doplněny zvláštními pravidly pro jednotlivé fondy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) [XXX] (dále jen „nařízení o EÚS“) by mělo stanovit zvláštní ustanovení týkající se obsahu programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce (Interreg). (22)Aby byla zajištěna flexibilita při provádění programu a snížila se administrativní zátěž, měly by být mezi prioritami jednoho a téhož programu povoleny omezené finanční převody, aniž by bylo vyžadováno rozhodnutí Komise, kterým by se takový program změnil. Komisi by měly být předloženy revidované finanční tabulky, aby se zajistila dostupnost aktuálních informací o finančních přídělech pro každou prioritu. (23)Aby se posílil integrovaný přístup k územnímu rozvoji, měly by investice v podobě územních nástrojů, například integrované územní investice, komunitně vedený místní rozvoj nebo jakýkoli jiný územní nástroj v rámci cíle politiky „Evropa bližší občanům“, který podporuje iniciativy vyvíjené členským státem pro investice naplánované z EFRR, vycházet ze strategií územního a místního rozvoje. Pro účely integrovaných územních investic a územních nástrojů vytvářených členskými státy by měly být stanoveny minimální požadavky na obsah územních strategií. Uvedené územní strategie by měly být vytvářeny a schvalovány v rámci odpovědnosti příslušných orgánů nebo subjektů. Aby se zajistilo zapojení příslušných orgánů nebo subjektů do provádění územních strategií, měly by být uvedené orgány nebo subjekty odpovědné za výběr operací, které budou podpořeny, nebo by měly být do tohoto výběru zapojeny. (24)Pro lepší mobilizaci potenciálu na místní úrovni je nezbytné posílit a usnadnit komunitně vedený místní rozvoj. Ten by měl zohledňovat místní potřeby a potenciál i příslušné sociokulturní charakteristiky a měl by zajišťovat strukturální změny, budovat kapacity komunit a stimulovat inovace. Měla by být posílena úzká spolupráce a integrované využívání fondů pro provádění strategií místního rozvoje. Měla by platit základní zásada, že místní akční skupiny zastupující zájmy komunity budou odpovědné za koncepci a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje. Aby se zjednodušila koordinovaná podpora strategií komunitně vedeného místního rozvoje z různých fondů i jejich provádění, je třeba usnadnit využívání přístupu s hlavním fondem. (25)Pro snížení administrativní zátěže by měla být technická pomoc z podnětu členského státu prováděna prostřednictvím paušální sazby na základě pokroku při provádění programu. Uvedená technická pomoc může být doplněna cílenými opatřeními pro budování administrativních kapacit na základě metod úhrady nesouvisejících s náklady. Činnosti a výstupy i příslušné platby Unie mohou být dohodnuty v plánu a mohou vést k platbám za výsledky přímo na místě. (26)Je vhodné objasnit, že pokud členský stát navrhne Komisi, že určitá priorita programu nebo jeho část je podporována prostřednictvím systému financování, který není spojen s náklady, dohodnutá opatření, výstupy a podmínky by měly být spojeny s konkrétními investicemi realizovanými v rámci programů v režimu sdíleného řízení v daném členském státě nebo regionu. (27)Pro přezkum výkonnosti programů by měl členský stát ustavit monitorovací výbory. V případě EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti by měly být výroční zprávy o provádění nahrazeny každoročním strukturovaným politickým dialogem na základě nejnovějších informací a údajů o provádění programu, které předloží členský stát. (28)Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba fondy hodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků, zároveň však omezovat nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou ve vhodných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků fondů v praxi. (29)Aby se zajistila dostupnost podrobných aktuálních informací o provádění programu, je třeba vyžadovat častější podávání elektronických zpráv obsahujících kvantitativní údaje. (30)Za účelem podpory přípravy souvisejících programů a činností v příštím programovém období by Komise měla provést hodnocení fondů v polovině období. Na konci programového období by Komise měla provádět zpětná hodnocení fondů, která by se měla zaměřit na dopad fondů.

(31)Programové orgány, příjemci a zúčastněné strany v členských státech by měly zvyšovat povědomí o úspěších financování Unie a v tomto smyslu informovat širokou veřejnost. Činnosti související s transparentností, komunikací a viditelností mají zásadní význam pro zviditelňování činnosti Unie v praxi a měly by vycházet z pravdivých, přesných a aktualizovaných informací. Aby tyto požadavky byly vymahatelné, programové orgány a Komise by měly být schopny uplatnit nápravná opatření v případě, že se nedodržují. (32)Řídicí orgány by měly zveřejňovat strukturované informace o vybraných operacích a příjemcích na internetových stránkách programu, který operaci podporuje, a současně by měly zohledňovat požadavky na ochranu osobních údajů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679. (33)S cílem zjednodušit využívání fondů a snížit riziko chyb je vhodné vymezit jak formy příspěvku Unie členským státům, tak i formy podpory poskytnuté členskými státy příjemcům. (34)Pokud jde o granty poskytnuté příjemcům, měly by členské státy stále více využívat zjednodušeného vykazování nákladů. Finanční limit pro povinné používání zjednodušeného vykazování nákladů by měl být vázán na celkové náklady na operaci, aby se zajistil stejný přístup ke všem operacím pod limitem bez ohledu na to, zda je podpora veřejná nebo soukromá. (35)Aby bylo možné ihned provádět paušální sazby, měly by být veškeré paušální sazby zavedené členskými státy v období 2014–2020 na základě přiměřené, spravedlivé a ověřitelné metody výpočtu používány i nadále pro podobné operace podporované v rámci tohoto nařízení, aniž by byla vyžadována nová metoda výpočtu. (36)V zájmu optimalizace využívání spolufinancovaných investic do ochrany životního prostředí by měla být zajištěna součinnost s programem LIFE pro opatření v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména prostřednictvím strategických integrovaných projektů LIFE a strategických projektů na ochranu přírody. (37)Za účelem zajištění právní srozumitelnosti je vhodné stanovit období způsobilosti výdajů nebo nákladů souvisejících s operacemi, kterým fondy poskytují podporu podle tohoto nařízení, a omezit podporu ukončených operací. Kromě toho by mělo být vyjasněno datum, od kterého jsou výdaje způsobilé k podpoře z fondů v případě přijetí nových programů nebo změn programů, včetně výjimečné možnosti prodloužení období způsobilosti do začátku výskytu přírodní katastrofy, pokud panuje naléhavá potřeba mobilizovat zdroje na reakci na takovou katastrofu. (38)Aby byla zajištěna účinnost, spravedlnost a trvale udržitelný dopad fondů, měla by být přijata ustanovení, která zaručí, že investice do infrastruktury nebo produktivní investice budou mít dlouhou životnost, a zabrání tomu, aby se fondy využívaly k získání nepatřičných výhod. Řídicí orgány by měly věnovat zvláštní pozornost tomu, aby při výběru operací nepodporovaly přemisťování a aby se částky neoprávněně vyplacené na operace, které nesplňují požadavek na trvalost, považovaly za nesrovnalosti. (39)Za účelem zlepšení doplňkovosti a jednoduššího provádění by mělo být možné podporu z Fondu soudržnosti a EFRR kombinovat s podporou z ESF+ ve společných programech v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. (40)S cílem maximálně zúročit investice, které jsou zcela či částečně financovány z rozpočtu Unie, by se mělo usilovat o součinnost zejména mezi fondy a přímo řízenými nástroji, včetně nástroje pro provádění reforem. K dosažení této součinnosti by měly sloužit klíčové mechanismy, konkrétně uznávání paušálních sazeb pro způsobilé náklady programu Horizont Evropa v případě podobných operací a možnost kombinovat financování z různých nástrojů Unie v rámci téže operace, aniž by docházelo ke dvojímu financování. Toto nařízení by proto mělo stanovit pravidla pro doplňkové financování z fondů. (41)Finanční nástroje by neměly být používány na podporu činností souvisejících s refinancováním, jako je nahrazení stávajících smluv o úvěru nebo jiných forem financování investic, které již byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny ke dni, kdy bylo přijato investiční rozhodnutí, nýbrž spíše k podpoře jakéhokoli typu nových investic v souladu s hlavními politickými cíli. (42)Rozhodnutí o financování podpůrných opatření prostřednictvím finančních nástrojů by mělo být stanoveno na základě předběžného hodnocení. Toto nařízení by mělo stanovit minimální povinné prvky předběžných hodnocení a mělo by umožnit členským státům využívat předběžného hodnocení realizovaného pro období 2014–2020 a jeho případné aktualizace, aby se zamezilo administrativní zátěži a prodlevám při sestavování finančních nástrojů. (43)Aby se zjednodušilo provádění určitých typů finančních nástrojů v případech, kdy se počítá s doplňkovým grantem, je možné uplatnit na tuto kombinaci pravidla o finančních nástrojích v jedné operaci finančního nástroje. V takových případech by měly být stanoveny zvláštní podmínky k zamezení dvojího financování. (44)Při plném dodržování platných pravidel pro státní podporu a zadávání veřejných zakázek, která byla objasněna již během programového období 2014–2020, by řídicí orgány měly mít možnost rozhodnout o nejvhodnějších variantách pro provádění finančních nástrojů, aby byly schopny řešit konkrétní potřeby cílových regionů. (45)V souladu se zásadou a pravidly sdíleného řízení by měly být členské státy a Komise odpovědné za řízení a kontrolu programů a měly by poskytnout jistotu zákonného a řádného využívání fondů. Vzhledem k tomu, že členské státy by měly nést hlavní odpovědnost za řízení a kontrolu a měly by zajistit, aby operace podporované z fondů byly v souladu s platnými právními předpisy, měly by být přesně stanoveny jejich povinnosti v tomto ohledu. V této souvislosti by měly být rovněž stanoveny pravomoci a odpovědnosti Komise. (46)Aby se usnadnil rychlý začátek provádění programu, mělo by se zjednodušit převzetí prováděcích opatření z předchozího programového období. S patřičnými úpravami podle potřeby by se mělo zachovat využívání počítačového systému, který již byl zaveden v předchozím programovém období, pokud nebude nutná nová technologie. (47)Aby se zjednodušily řídicí funkce programu, začlenění účetních funkcí s funkcemi řídicího orgánu by mělo zůstat zachováno pro programy podporované z fondů AMIF, ISF a BMVI a mělo by být k dispozici pro ostatní fondy. (48)Jelikož řídicí orgán nese hlavní odpovědnost za účinné a efektivní provádění fondů, a proto zastává značné množství funkcí, měly by být podrobně stanoveny jeho funkce v souvislosti s výběrem projektů, řízením programu a podporou monitorovacího výboru. Vybrané operace by měly odpovídat horizontálním principům. (49)S cílem optimalizovat součinnost mezi fondy a přímo řízenými nástroji by mělo být zjednodušeno poskytování podpory operacím, které již obdržely certifikaci pečeť excelence. (50) Aby se zajistila vhodná rovnováha mezi účinným a efektivním prováděním fondů a souvisejícími administrativními náklady a zátěží, měla by četnost, rozsah a působnost řídicích kontrol vycházet z posouzení rizik, které zohlední faktory, jako například druh prováděné operace, příjemce a úroveň rizik identifikovaných při předchozích řídicích kontrolách a auditech.

(51)Audity by měl provádět auditní orgán, který by měl současně zajistit spolehlivost výroku auditora předloženého Komisi. Uvedený výrok auditora by měl Komisi poskytnout jistotu ve třech bodech, kterými jsou legalita a správnost vykázaných výdajů, účinné fungování systémů řízení a kontroly a úplnost, přesnost a věrohodnost účetní závěrky. (52)Snížení požadavků na kontroly a audit by mělo být možné, pokud existuje záruka, že program účinně fungoval během posledních dvou po sobě jdoucích let, neboť to svědčí o tom, že fondy jsou v průběhu delšího období prováděny účinně a efektivně. (53)Aby se snížila administrativní zátěž pro příjemce a administrativní náklady, mělo by být pro fondy konkrétně stanoveno použití zásad jediného auditu. (54)Aby se zlepšilo finanční řízení, měl by být stanoven zjednodušený plán předběžného financování. Plán předběžného financování by měl zajistit, že členský stát má k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění programu. (55)Aby se snížila administrativní zátěž pro členské státy i pro Komisi, měl by být vytvořen závazný harmonogram čtvrtletních žádostí o platby. Nadále by se mělo zadržovat 10 % výše plateb Komise až do úhrady ročních účetních zůstatků, kdy je Komise schopna dospět k závěru, že účetní závěrka je úplná, přesná a věrná. (56)Aby se snížila administrativní zátěž, měl by být postup ročního schválení účetní závěrky zjednodušen tak, že budou stanoveny snazší způsoby platby a vracení peněz, pokud mezi Komisí a členským státem nebude žádná neshoda. (57)S cílem zajistit finanční zájmy a rozpočet Unie by měla být stanovena a provedena přiměřená opatření na úrovni členských států a Komise. Pokud jsou splněny příslušné podmínky, Komise by měla mít možnost přerušit platební lhůty, pozastavit průběžné platby a použít finanční opravy. Komise by měla dodržovat zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu, závažnost a četnost nesrovnalostí a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie. (58)Členské státy by rovněž měly předcházet veškerým nesrovnalostem včetně podvodů ze strany příjemců, odhalovat je a účinně je odstraňovat. Kromě toho v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízeními (Euratom, ES) č. 2988/95 a (ES) č. 2185/96 může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a další trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici (EU) 2017/1371 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie. Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření, aby veškeré osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovaly při ochraně finančních zájmů Unie, udělily nezbytná práva a přístup ke Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) a zajistily, aby veškeré třetí strany podílející se na provádění fondů Unie udělily rovnocenná práva. Členské státy by měly podat Komisi zprávu o zjištěných nesrovnalostech, včetně podvodů, a o následných opatřeních, jakož i o opatřeních navazujících na vyšetřování úřadu OLAF. (59)Za účelem podpory finanční kázně je vhodné stanovit opatření ke zrušení rozpočtových závazků na úrovni programu. (60)Aby se přispělo k plnění cílů SFEU souvisejících s hospodářskou, sociální a územní soudržností, měl by cíl Investice pro zaměstnanost a růst podporovat všechny regiony. Aby se poskytovala vyrovnaná a postupná podpora a zohlednil se hospodářský a sociální rozvoj, měly by se zdroje v rámci tohoto cíle přidělovat z EFRR a ESF+ na základě klíče pro přidělování, který je založen především na HDP na obyvatele. Členské státy, jejichž hrubý národní důchod (HND) na obyvatele je nižší než 90 % průměru Unie, by měly z Fondu soudržnosti čerpat prostředky v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. (61)Pro určování regionů a oblastí, jež jsou způsobilé k poskytnutí podpory z fondů, by se měla stanovit objektivní kritéria. Za tímto účelem by mělo být určení těchto regionů a oblastí na úrovni Unie založeno na společném systému třídění regionů stanoveném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003, ve znění nařízení Komise (EU) č. 868/2014. (62)Aby bylo možné určit přiměřený finanční rámec pro EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti, měla by Komise stanovit orientační roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, společně se seznamem způsobilých regionů, a rozpis přídělů pro cíl Evropská územní spolupráce (Interreg). Jelikož by příděly jednotlivých členských států měly být stanoveny na základě statistických údajů a prognóz dostupných v roce 2018, a s ohledem na nejistoty při prognózování, měla by Komise na základě nejnovějších statistik dostupných v dané době přezkoumat celkové příděly všech členských států v roce 2024 a měla by tyto příděly na roky 2025 až 2027 upravit, pokud bude kumulativní rozdíl činit více než +/– 5 %, aby byly ve změnách programů zároveň zohledněny výsledky přezkumu v polovině období a provedení technických úprav. (63)Projekty transevropských dopravních sítí v souladu s nařízením (EU) [nové nařízení o Nástroji pro propojení Evropy] budou nadále financovány z Fondu soudržnosti prostřednictvím sdíleného řízení i přímého provádění v rámci Nástroje pro propojení Evropy. Na základě úspěšného přístupu v programovém období 2014–2020 by pro tento účel měla být do Nástroje pro propojení Evropy převedena částka 10 000 000 000 EUR z Fondu soudržnosti. (64)Určitá výše prostředků z EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti by měla být přidělena na Evropskou městskou iniciativu, která by se měla provádět pod přímým nebo nepřímým řízením Komise. (65)Aby byl zajištěn přiměřený příděl pro kategorie regionů, neměly by být celkové příděly pro členské státy na méně rozvinuté regiony, regiony s přechodnou podporou a rozvinutější regiony mezi kategoriemi v zásadě převoditelné. Aby však členské státy mohly reagovat na nutnost řešit konkrétní problémy, měly by mít možnost požádat o převod svých přídělů pro rozvinutější regiony nebo pro regiony s přechodnou podporou do méně rozvinutých regionů a uvedené rozhodnutí by měly odůvodnit. Aby se zajistil dostatek finančních zdrojů pro méně rozvinuté regiony, měl by být stanoven strop pro převody do rozvinutějších regionů nebo do regionů s přechodnou podporou. Převoditelnost zdrojů mezi cíli by neměla být možná. (66)Vzhledem k jedinečným a specifickým okolnostem na ostrově Irsko a s cílem podpořit spolupráci mezi severem a jihem podle Velkopáteční dohody by měl pokračovat nový přeshraniční program PEACE PLUS, který by měl vycházet z činností realizovaných předchozími programy Peace a INTERREG mezi pohraničními okresy Irska a Severního Irska. S ohledem na jeho praktický význam by tento program měl být podpořen specifickým přídělem, aby mohl dále podporovat opatření pro zajištění míru a usmíření a na tento program by měl být vyčleněn i vhodný podíl irského přídělu v rámci cíle Evropská územní spolupráce (Interreg). (67)Je nutné stanovit míry spolufinancování v oblasti politiky soudržnosti podle kategorií regionů, aby se zajistilo respektování zásady spolufinancování pomocí vhodné míry vnitrostátní podpory z veřejných nebo soukromých prostředků. Uvedené míry by měly odpovídat úrovni hospodářského rozvoje regionů z hlediska HDP na obyvatele ve vztahu k průměru EU-27. (68)Aby bylo možné doplnit a změnit určité jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o změnu některých prvků obsažených v přílohách tohoto nařízení, tj. pro dimenze a kódy pro typy intervencí, šablony dohod o partnerství a programů, šablony pro předávání údajů, použití znaku Unie, prvky dohod o financování a strategických dokumentů, auditní stopu, systémy pro elektronickou výměnu údajů, šablony pro popis systému řízení a kontroly, pro prohlášení řídicího subjektu, výrok auditora, výroční kontrolní zprávu, strategii auditu, žádosti o platby, účetní závěrky, jakož i pro určení úrovně finančních oprav. (69)Kromě toho by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o stanovení kritérií pro určení případů nesrovnalostí, které mají být vykázány, definice jednotkových nákladů, jednorázových částek, paušálních sazeb a financování nesouvisejícího s náklady vztahujícího se na všechny členské státy, jakož i zavedení standardizovaných rutinních metod výběru vzorků. (70)Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

(71)Za účelem zajištění jednotných podmínek pro přijímání dohod o partnerství, přijímání nebo změnu programů a rovněž uplatňování finančních oprav by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Prováděcí pravomoci týkající se formátu pro podávání zpráv o nesrovnalostech, elektronických údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, a vzoru závěrečné zprávy o výkonnosti by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. Ačkoliv tyto akty mají obecnou povahu, měl by být použit poradní postup, jelikož pouze stanoví technické aspekty, formuláře a šablony. Prováděcí pravomoci týkající se určení rozdělení finančních přídělů pro EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti by měly být přijaty bez projednávání ve výborech, jelikož pouze odrážejí použití předem stanovené metodiky výpočtu. (72)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 nebo jakýkoli akt použitelný na programové období 2014–2020 by se měly i nadále použít na programy a operace podporované z fondů, na něž se vztahuje programové období 2014 až 2020. Jelikož se očekává, že prováděcí období nařízení (EU) č. 1303/2013 bude rozšířeno na programové období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých operací schválených uvedeným nařízením, měla by být zavedena ustanovení týkající se jednotlivých fází. Každá jednotlivá fáze takové vícefázové operace, která sleduje stejný obecný cíl, by měla být prováděna podle pravidel programového období, tj. období, ve kterém jsou přiděleny finanční prostředky, (73)Cíle tohoto nařízení, tj. posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost a stanovit společná finanční pravidla pro tu část rozpočtu Unie, která se provádí v rámci sdíleného řízení, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, na jedné straně z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, jakož i nedostatku finančních prostředků členských států a regionů, a na druhé straně proto, že je zapotřebí soudržného prováděcího rámce zahrnujícího několik fondů Unie ve sdíleném řízení. Jelikož uvedených cílů tedy může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. (74)Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: hlava i

cíle a obecná pravidla podpory KAPITOLA I

Předmět a definice Článek 1

Předmět a oblast působnosti 1.Toto nařízení stanoví: a)finanční pravidla pro Evropský fond pro regionální rozvoj (dále jen „EFRR“), Evropský sociální fond plus (dále jen „ESF+“), Fond soudržnosti, Evropský námořní a rybářský fond (dále jen „ENRF“), Azylový a migrační fond (dále jen „AMIF“), Fond pro vnitřní bezpečnost (dále jen „ISF“) a Nástroj pro správu hranic a víza (dále jen „BMVI“) (dále jen „fondy“); b)společná ustanovení pro EFRR, ESF+, Fond soudržnosti a ENRF. 2.Toto nařízení se nepoužije na složky ESF+ Zaměstnanost a sociální inovace a Zdraví a na složky ENRF, AMIF, ISF a BMVI s přímým nebo nepřímým řízením, s výjimkou technické pomoci z podnětu Komise. 3.Články 4 a 10, hlava II kapitola III, hlava III kapitola II a hlava VIII se nepoužijí na AMIF, ISF a BMVI. 4.Hlava VIII se nepoužije na ENRF. 5.Hlava II kapitola II čl. 11 a kapitola III čl. 15, hlava III kapitola I, hlava IV kapitola I čl. 33 až 36 a čl. 38 odst. 1 až 4, kapitola II čl. 39 a kapitola III čl. 45 a hlava VI kapitola II čl. 67, 71, 73 a 74 a kapitola III se nepoužijí na programy Interreg. 6.Níže uvedená nařízení pro jednotlivé fondy mohou stanovit doplňující pravidla k tomuto nařízení, která nesmí být v rozporu s tímto nařízením. V případě pochybnosti, zda použít toto nařízení nebo nařízení pro jednotlivé fondy, má přednost toto nařízení: a)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o EFRR a FS“); b)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o ESF+“); c)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o EÚS“); d)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o ENRF“);

e)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o AMIF“); f)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o ISF“); g)nařízení (EU) […] (dále jen „nařízení o BMVI“); Článek 2

Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1)„příslušnými doporučeními pro jednotlivé země“ doporučení Rady přijatá v souladu s čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 SFEU týkající se strukturálních problémů, které je vhodné řešit prostřednictvím víceletých investic, která podle nařízení pro jednotlivé fondy spadají do oblasti působnosti fondů, a příslušná doporučení přijatá v souladu s článkem [XX] nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) [číslo nového nařízení o správě energetické unie]; 2)„platným právem“ právo Unie a vnitrostátní právo týkající se jeho uplatňování; 3)„operací“: a)projekt, smlouva, činnost nebo skupina projektů, které byly vybrány v rámci dotčených programů; b)v souvislosti s finančními nástroji příspěvek z programu na finanční nástroj a následná finanční podpora, kterou tento finanční nástroj poskytuje konečným příjemcům; 4)„operací strategického významu“ operace, která zásadně přispívá k dosažení cílů programu a která je předmětem zvláštních monitorovacích a komunikačních opatření; 5)„prioritou“ v souvislosti s AMIF, ISF a BMVI specifický cíl; v souvislosti s ENRF typ oblastí podpory podle nomenklatury uvedené v příloze III nařízení o ENRF; 6)„specifickým cílem“ v souvislosti s ENRF oblasti podpory uvedené v příloze III nařízení o ENRF; 7)„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejnoprávní nebo soukromoprávní subjekt, za jehož činnost odpovídá řídicí orgán, nebo který z pověření takového orgánu vykonává funkce nebo úkoly; 8)„příjemcem“: a)veřejnoprávní nebo soukromoprávní subjekt, s právní subjektivitou nebo bez ní, popř. fyzická osoba, odpovědné za zahájení nebo za zahájení a provádění operací; b)v souvislosti s partnerstvím veřejného a soukromého sektoru (PPP) veřejnoprávní subjekt, který zahájí operaci prováděnou v partnerství veřejného a soukromého sektoru, nebo soukromý partner vybraný pro její provádění; c)v souvislosti se systémy státní podpory podnik, který dostává podporu; d)v souvislosti s finančními nástroji subjekt, který provádí holdingový fond, nebo, pokud není zavedena struktura holdingového fondu, subjekt, který provádí zvláštní fond, nebo, pokud finanční nástroj spravuje řídicí orgán, samotný řídicí orgán; 9)„fondem malých projektů“ operace v programu Interreg, jejímž cílem je výběr a provádění projektů omezeného finančního objemu;

10)„cílem“ předem dohodnutá hodnota, které má být dosaženo na konci programového období ve vztahu k ukazateli zahrnutému pod specifický cíl; 11)„milníkem“ průběžná hodnota, které má být dosaženo v daný okamžik během programového období ve vztahu k ukazateli zahrnutému pod specifický cíl; 12)„ukazatelem výstupů“ ukazatel, který měří konkrétní výstupy intervence; 13)„ukazatelem výsledků“ ukazatel, který měří krátkodobé účinky podporovaných zásahů, se zvláštním zřetelem na přímé adresáty, cílovou populaci nebo uživatele infrastruktury; 14)„operací prováděnou v partnerství veřejného a soukromého sektoru“ operace, která se provádí v rámci partnerství mezi veřejnými orgány a soukromým sektorem v souladu s dohodou o partnerství veřejného a soukromého sektoru a jejímž cílem je poskytovat veřejné služby prostřednictvím sdílení rizik a odborných znalostí soukromého sektoru nebo poskytováním dalších zdrojů kapitálu; 15)„finančním nástrojem“ struktura, jejímž prostřednictvím jsou poskytovány finanční produkty; 16)„finančním produktem“ kapitálové nebo kvazikapitálové investice, půjčky a záruky podle definice v článku 2 nařízení (EU, Euratom) [...] (dále jen „finanční na nařízení“); 17)„konečným příjemcem“ právnická nebo fyzická osoba, která dostává podporu z fondů prostřednictvím příjemce fondu malých projektů nebo z finančního nástroje; 18)„příspěvkem z programu“ podpora finančního nástroje z fondů a vnitrostátního veřejného a případně soukromého spolufinancování; 19)„subjektem provádějícím finanční nástroj“ subjekt, který se řídí veřejným nebo soukromým právem a vykonává úkoly holdingového fondu nebo zvláštního fondu; 20)„holdingovým fondem“ fond zřízený řídicím orgánem v rámci jednoho nebo několika programů za účelem provádění finančních nástrojů prostřednictvím jednoho nebo více zvláštních fondů; 21)„zvláštním fondem“ fond zřízený řídicím orgánem nebo holdingovým fondem za účelem poskytování finančních produktů konečným příjemcům; 22)„aktivačním účinkem“ podíl objemu návratného financování poskytnutého konečným příjemcům a výše příspěvku z fondů; 23)„multiplikačním poměrem“ v souvislosti se záručními nástroji poměr mezi hodnotou vyplacených podkladových nových půjček, kapitálových a kvazikapitálových investic a částky vyčleněné z příspěvku z programu podle ujednání v záručních dohodách na očekávané i neočekávané ztráty z těchto nových půjček, kapitálových a kvazikapitálových investic; 24)„náklady na správu“ přímé či nepřímé náklady na provádění finančních nástrojů, hrazené na základě předloženého výdajového dokladu; 25)„poplatky za správu“ cena poskytnutých služeb stanovená dohodou o financování uzavřenou mezi řídicím orgánem a subjektem provádějícím holdingový fond nebo zvláštní fond; a případně mezi subjektem provádějícím holdingový fond a subjektem provádějícím zvláštní fond; 26)„přemístěním“ převedení stejné nebo podobné činnosti nebo její části ve smyslu čl. 2 odst. 61a nařízení Komise (EU) č. 651/2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 SFEU prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem; 27)„příspěvkem z veřejných zdrojů“ jakýkoli příspěvek na financování operací, jehož zdrojem je rozpočet celostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy nebo jakéhokoli evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) zřízeného podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006, rozpočet Unie, který je vyčleněn pro fondy, rozpočet veřejnoprávních subjektů nebo rozpočet sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů a který může – pro účely stanovení podílu spolufinancování pro programy ESF+ nebo priority – zahrnovat případné finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci; 28)„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června následujícího roku, s výjimkou prvního účetního období programového období, u nějž se tím rozumí období od počátečního dne způsobilosti výdajů do 30. června 2022; v případě posledního účetního období se tím rozumí období od 1. července 2029 do 30. června 2030; 29)„nesrovnalostí“ jakékoli porušení platného práva, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění fondů a v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by byl z uvedeného rozpočtu uhrazen neoprávněný výdaj;

30)„závažným nedostatkem“ nedostatek v účinném fungování systému řízení a kontroly programu, který vyžaduje podstatné vylepšení systémů řízení a kontroly a u kterého je kterýkoli z klíčových požadavků 2, 4, 5, 9, 12, 13 a 15 uvedených v příloze X nebo dva či více ostatních klíčových požadavků hodnoceno v kategorii 3 a 4 uvedené přílohy; 31)„celkovou chybovostí“ součet projektovaných náhodných chyb, případných systémových chyb a neopravených anomálií vydělený základním souborem; 32)„zbytkovou chybovostí“ celková chybovost po odečtení finančních oprav uplatněných členským státem, jejichž záměrem je snížit rizika identifikovaná auditním orgánem při auditech operací; 33)„dokončenou operací“ operace, která je fyzicky dokončena nebo zcela provedena a v souvislosti s níž příjemci provedli všechny příslušné platby a byl jim vyplacen odpovídající příspěvek z veřejných zdrojů; 34)„jednotkou vzorku“ jedna z jednotek, na které je základní soubor rozdělen pro účely výběru vzorku; může jít o operaci, projekt v rámci operace nebo žádost o platbu od příjemce; 35)„účelově vázaným účtem“ v případě operace prováděné v partnerství veřejného a soukromého sektoru bankovní účet podle písemné dohody mezi veřejným subjektem, který je příjemcem, a soukromým partnerem schváleným řídicím orgánem nebo zprostředkujícím subjektem použitý pro platby během období způsobilosti a/nebo po něm; 36)„účastníkem“ fyzická osoba, která má z operace prospěch, ale není příjemcem finanční podpory z fondů; 37)„posouzením klimatické odolnosti“ proces, který zajišťuje, aby byla infrastruktura odolná vůči nepříznivým dopadům klimatu v souladu s vnitrostátními pravidly a pokyny, jsou-li k dispozici, nebo mezinárodně uznávanými normami. Článek 3

Výpočet lhůt pro činnost Komise Pokud je pro opatření Komise stanovena lhůta, tato lhůta začíná plynout v okamžiku, kdy členský stát předloží všechny informace podle požadavků stanovených v tomto nařízení nebo nařízeních pro jednotlivé fondy. Tato lhůta se přerušuje od dne následujícího po dni, kdy Komise zašle své připomínky nebo žádost o revidované dokumenty členskému státu, do dne, kdy členský stát Komisi odpoví. KAPITOLA II

Cíle politiky a zásady podpory fondů Článek 4

Cíle politiky 1.EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti a ENRF podporují tyto cíle politiky: a)inteligentnější Evropa díky podpoře inovativní a inteligentní ekonomické transformace; b)zelenější, nízkouhlíková Evropa díky podpoře přechodu na čistou a spravedlivou energii, zelených a modrých investic, oběhového hospodářství, přizpůsobení se změnám klimatu a prevence a řízení rizik; c)propojenější Evropa díky zvyšování mobility a regionálního propojení IKT; d)sociálnější Evropa díky provádění evropského pilíře sociálních práv; e)Evropa bližší občanům díky podpoře udržitelného a integrovaného rozvoje městských, venkovských a pobřežních oblastí a místních iniciativ. 2.EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti přispívají k činnostem Unie, které vedou k posilování její hospodářské, sociální a územní soudržnosti v souladu s článkem 174 SFEU, a to na základě plnění následujících cílů:

a)Investice pro zaměstnanost a růst v členských státech a regionech, který má být podporován z EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti, a b)Evropská územní spolupráce (Interreg), který má být podporován z EFRR. 3.Členské státy poskytují informace o podpoře plnění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu s použitím metodiky založené na typech intervence v závislosti na daném fondu. Tato metodika spočívá v přidělení konkrétního koeficientu poskytované podpoře, který odráží rozsah, v jakém tato podpora přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu. V případě EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti jsou koeficienty přiděleny dimenzím a kódům pro typy intervencí stanoveným v příloze I. 4.Členské státy a Komise zajistí koordinaci, doplňkovost a soudržnost mezi fondy a jinými nástroji Unie, jako je program na podporu reforem, včetně nástroje pro provádění reforem a nástroje pro technickou podporu. Optimalizují mechanismy koordinace mezi odpovědnými subjekty za účelem zabránění zdvojování úsilí během plánování a provádění. Článek 5

Sdílené řízení 1.Členské státy a Komise plní rozpočet Unie přidělený fondům v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem [63] nařízení (EU, Euratom) [číslo nového finančního nařízení] (dále jen „finanční nařízení“). 2.Částku podpory z Fondu soudržnosti převedenou na Nástroj pro propojení Evropy, Evropskou městskou iniciativu, meziregionální investiční inovace, částku podpory převedenou z ESF+ na nadnárodní spolupráci, částky přidělené na InvestEU a technickou pomoc z podnětu Komise však Komise provádí v rámci přímého nebo nepřímého řízení v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a) a c)] finančního nařízení. 3.Komise může provádět spolupráci s nejvzdálenějšími regiony v rámci cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) v rámci nepřímého řízení. Článek 6

Partnerství a víceúrovňová správa 1.Každý členský stát naváže partnerskou spolupráci s příslušnými regionálními a místními orgány. Partnerská spolupráce zahrnuje minimálně tyto partnery: a)městské a jiné orgány veřejné správy; b)hospodářské a sociální partnery; c)příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, partnery v oblasti životního prostředí a subjekty zodpovědné za prosazování sociálního začlenění, základních práv, práv osob se zdravotním postižením, rovnosti žen a mužů a nediskriminace. 2.V souladu se zásadou víceúrovňové správy zapojí členský stát uvedené partnery do přípravy dohod o partnerství a po celou dobu přípravy a provádění programů, včetně účasti v monitorovacích výborech v souladu s článkem 34. 3.Partnerská spolupráce se navazuje a provádí v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014. 4.Nejméně jednou za rok uspořádá Komise s organizacemi, které zastupují partnery na úrovni Unie, konzultace ohledně provádění programů. hlava ii

strategický přístup KAPITOLA I

Dohoda o partnerství Článek 7

Příprava a předložení dohody o partnerství 1.Každý členský stát připraví dohodu o partnerství, která stanoví opatření pro účinné a efektivní využívání fondů na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027.

2.Členský stát předloží dohodu o partnerství Komisi před předložením prvního programu nebo současně s ním. 3.Dohodu o partnerství lze předložit společně s příslušným ročním národním programem reforem. 4.Členský stát vypracuje dohodu o partnerství podle šablony stanovené v příloze II. Dohodu o partnerství může začlenit do jednoho ze svých programů. 5.Programy Interreg lze Komisi předkládat před předložení dohody o partnerství. Článek 8

Obsah dohody o partnerství Dohoda o partnerství obsahuje tyto prvky: a)vybrané cíle politiky s uvedením toho, které fondy a programy budou tyto cíle plnit, a jejich odůvodnění, a v příslušných případech odůvodnění použití realizačního modelu InvestEU, přičemž se zohlední příslušná doporučení pro jednotlivé země; b)pro každý z vybraných cílů politiky uvedených v písmenu a): i) souhrn politických rozhodnutí a očekávaných hlavních výsledků pro každý fond, včetně případně použitím InvestEU; ii) koordinaci, vymezení a doplňkovost mezi fondy a případně i koordinaci mezi národními a regionálními programy; iii) doplňkovost mezi fondy a jinými nástroji Unie, včetně strategických integrovaných projektů a strategických projektů na ochranu přírody programu LIFE; c)předběžné finanční příděly z každého fondu podle cílů politiky na vnitrostátní úrovni v souladu s pravidly pro jednotlivé fondy týkajícími se tematického zaměření; d)v příslušném případě rozdělení finančních zdrojů podle kategorií regionů v souladu s čl. 102 odst. 2 a výše prostředků, jejichž převod mezi kategoriemi regionů se navrhuje podle článku 105; e)částky, které se mají přispět do InvestEU, podle fondů a kategorií regionů; f)seznam plánovaných programů v rámci fondů s příslušnými předběžnými finančními příděly podle fondů a s odpovídajícím národním příspěvkem podle kategorií regionů; g)souhrn opatření, která dotčený členský stát přijme pro posílení vlastních administrativních kapacit potřebných k provádění fondů. Pokud jde o cíl Evropská územní spolupráce (Interreg), obsahuje dohoda o partnerství pouze seznam plánovaných programů. Článek 9

Schválení dohody o partnerství 1.Komise posoudí dohodu o partnerství a její soulad s tímto nařízením a s pravidly pro jednotlivé fondy. Komise v rámci svého posouzení zejména vezme v úvahu příslušná doporučení pro jednotlivé země. 2.Komise může vyjádřit své připomínky do tří měsíců ode dne předložení dohody o partnerství členským státem.

3.Členský stát přezkoumá dohodu o partnerství s přihlédnutím k připomínkám Komise. 4.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení partnerské dohody nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení partnerské dohody dotčeným členským státem. Dohoda o partnerství nesmí být měněna. 5.Pokud je podle čl. 7 odst. 4 partnerská dohoda zahrnuta do programu, přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení daného programu nejpozději do šesti měsíců ode dne předložení daného programu dotčeným členským státem. Článek 10

Použití EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti a ENRF prostřednictvím InvestEU 1.Členské státy mohou v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu vyčlenit částku z ERDF, ESF+, Fondu soudržnosti a ENRF, kterou se má přispět do InvestEU a poskytnout prostřednictvím rozpočtových záruk. Částka, kterou se má přispět do InvestEU, nepřekročí 5 % celkového přídělu z každého fondu s výjimkou řádně odůvodněných případů. Takové příspěvky nepředstavují převod zdrojů podle článku 21. 2.Na dohodu o partnerství mohou být přiděleny zdroje pro běžný rozpočtový rok a pro budoucí kalendářní roky. V případě žádosti o změnu programu mohou být přiděleny pouze zdroje pro budoucí kalendářní roky. 3.Částka uvedená v odstavci 1 se použije na tvorbu rezerv části záruky EU v rámci složky pro členský stát. 4.Pokud do 31. prosince 2021 nebyla uzavřena dohoda o přiznání příspěvku podle článku [9] [nařízení o InvestEU], ve výši uvedené v odstavci 1 vyčleněné v dohodě o partnerství, předloží členský stát žádost o změnu programu nebo programů k použití odpovídající částky. Dohoda o přiznání příspěvku ve výši uvedené v odstavci 1 vyčleněné v žádosti o změnu programu se uzavře souběžně s přijetím rozhodnutí o změně programu. 5.Pokud záruční dohoda podle článku [9] [nařízení o InvestEU] nebyla uzavřena do devíti měsíců od schválení dohody o přiznání příspěvku, převedou se příslušné částky vložené do společného rezervního fondu k tvorbě rezerv zpět do programu nebo programů a členský stát předloží příslušnou žádost o změnu programu. 6.Pokud záruční dohoda podle článku [9] [nařízení o InvestEU] nebyla plně provedena do čtyř let od jejího podpisu, může členský stát požádat, aby se k částkám, které jsou vázané v záruční dohodě, ale nepokrývají příslušné půjčky či jiné rizikové nástroje, přistupovalo v souladu s odstavcem 5. 7.Zdroje vytvořené z částek nebo připsatelné částkám, které se přispěly do InvestEU, a poskytnuté prostřednictvím rozpočtových záruk se dají k dispozici členskému státu a použijí se na podporu v rámci stejného cíle nebo stejných cílů ve formě finančních nástrojů. 8.Komise opětovně zapíše do rozpočtu příspěvky, které se nepoužily pro InvestEU za rok, ve kterém byla schválena příslušná změna programu. Takové opětovné zapsání nelze provést po roce 2027. Lhůta pro zrušení závazků v případě částek opětovně zapsaných do rozpočtu v souladu s článkem 99 začíná rokem, ve kterém je závazek opětovně zapsán do rozpočtu. KAPITOLA II

Základní podmínky a výkonnostní rámec Článek 11

Základní podmínky 1.Pro každý specifický cíl jsou v tomto nařízení stanoveny nezbytné podmínky pro jeho účinné a efektivní plnění (dále jen „základní podmínky“). Příloha III stanoví horizontální základní podmínky vztahující se na všechny specifické cíle a kritéria nezbytná pro posouzení jejich plnění. Příloha IV stanoví tematické základní podmínky pro EFRR, Fond soudržnosti a ESF+ a kritéria nezbytná pro posouzení jejich plnění. 2.Při přípravě programu nebo stanovení nového specifického cíle v rámci změny programu členský stát posoudí, zda jsou splněny základní podmínky, které souvisí s vybraným specifickým cílem. Základní podmínka je splněna, pokud jsou splněna všechna související kritéria. Členský stát v každém programu nebo ve změně programu uvede splněné i nesplněné základní podmínky, a pokud považuje základní podmínku za splněnou, poskytne odůvodnění.

3.Pokud základní podmínka není v okamžiku schválení programu nebo změny programu splněna, uvědomí členský stát Komisi, jakmile považuje takovou základní podmínku za splněnou, a poskytne odůvodnění. 4.Do tří měsíců od obdržení informace uvedené v odstavci 3 provede Komise posouzení a uvědomí členský stát, pokud se splněním podmínky souhlasí. Pokud Komise nesouhlasí s posouzením členského státu, členský stát o tom uvědomí a dá mu příležitost do jednoho měsíce předložit připomínky. 5.Výdaje související s operací týkající se daného specifického cíle nelze zahrnout do žádostí o platbu, dokud Komise neuvědomí členský stát o splnění základní podmínky podle odstavce 4. První pododstavec se nevztahuje na operace, které přispívají ke splnění odpovídající základní podmínky. 6.Členský stát zajistí splnění a uplatňování základních podmínek po celé programové období. Uvědomí Komisi o každé změně, jež má dopad na splnění základních podmínek. Pokud se Komise domnívá, že základní podmínka již není nadále splněna, uvědomí o tom členský stát a dá mu příležitost do jednoho měsíce předložit připomínky. Pokud Komise dojde k závěru, že nesplnění podmínky stále trvá, není možné ode dne, kdy o tom Komise uvědomí členský stát, výdaje související s dotčeným specifickým cílem zahrnovat do žádostí o platbu. 7.Příloha IV se nepoužije na podporované z ENRF. Článek 12

Výkonnostní rámec 1.Členský stát stanoví výkonnostní rámec, jenž umožní monitorování, podávání zpráv a hodnocení výkonnosti programu v průběhu jeho provádění a přispěje k měření celkové výkonnosti fondů. Výkonnostní rámec je tvořen: a)ukazateli výstupů a výsledků souvisejícími se specifickými cíli, které jsou stanoveny v nařízeních pro jednotlivé fondy; b) pro ukazatele výstupů milníky, kterých je třeba dosáhnout do konce roku 2024, a c) pro ukazatele výstupů a výsledků cíli, kterých je třeba dosáhnout do konce roku 2029. 2.Milníky a cíle se stanoví s ohledem na každý specifický cíl v rámci programu, s výjimkou technické pomoci a specifického cíle zaměřeného na materiální deprivaci stanoveného v čl. [4 písm. c) bodě vii)] nařízení o ESF+. 3.Milníky a cíle umožňují Komisi a členskému státu měřit pokrok směrem k dosažení specifických cílů. Musí rovněž splňovat požadavky stanovené v čl. [33 odst. 3] finančního nařízení. Článek 13

Metodiky pro stanovení výkonnostního rámce 1.Metodiky pro stanovení výkonnostního rámce zahrnují: a)kritéria uplatňovaná členským státem při výběru ukazatelů; b)použité údaje nebo podklady, zajištění kvality údajů a způsob výpočtu;

c)faktory, které mohou ovlivnit dosažení milníků a cílů, a způsob jejich zohlednění. 2.Členský stát tyto metodiky na žádost Komise zpřístupní. Článek 14

Přezkum v polovině období 1.Členský stát přezkoumá všechny programy podporované z EFRR, ESF+ a Fondu soudržnosti a zohlední při tom tyto prvky: a)úkoly uvedené v příslušných doporučeních pro jednotlivé země přijatých v roce 2024; b)socioekonomickou situaci dotčeného členského státu nebo regionu; c)pokrok při dosahování milníků; d)v příslušném případě výsledek technické úpravy, jak je stanoveno v č. 104 odst. 2. 2.Do 31. března 2025 předloží členský stát Komisi žádost o změnu každého programu v souladu s čl. 19 odst. 1. Členský stát odůvodní změnu na základě prvků stanovených v odstavci 1. Revidovaný program musí obsahovat: a)příděly finančních zdrojů podle priorit, včetně částek na roky 2026 a 2027; b)revidované nebo nové cíle; c)revidované příděly finančních zdrojů v důsledku technické úpravy stanovené v čl. 104 odst. 2, včetně v příslušných případech částek na roky 2025, 2026 a 2027. 3.Pokud přezkum vede k předložení nového programu, musí plán financování podle čl. 17 odst. 3 písm. f) bodu ii) obsahovat celkovou výši finanční podpory pro každý fond platnou od roku schválení programu. KAPITOLA III

Opatření spojená s řádnou správou ekonomických záležitostí Článek 15

Opatření propojující účinnost fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí 1.Komise může členský stát požádat, aby přezkoumal příslušné programy a navrhl jejich změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Taková žádost může být učiněna z těchto důvodů: a)na podporu provádění příslušného doporučení pro jednotlivé země přijatého v souladu s čl. 121 odst. 2 SFEU a příslušného doporučení Rady přijatého v souladu s čl. 148 odst. 4 SFEU, které je určeno dotyčnému členskému státu; b)na podporu provádění příslušných doporučení Rady určených dotyčnému členskému státu, která byla přijata v souladu s čl. 7 odst. 2 nebo čl. 8 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011, má-li se za to, že uvedené změny jsou nezbytné k nápravě makroekonomické nerovnováhy.

2.Žádost Komise adresovaná členskému státu v souladu s odstavcem 1 musí být odůvodněná s odkazem na potřebu podporovat provádění příslušných doporučení a musí uvádět dotčené programy nebo priority a povahu očekávaných změn. 3.Členský stát předloží svou odpověď na žádost uvedenou v odstavci 1 do dvou měsíců od jejího obdržení a uvede změny v příslušných programech, které považuje za nezbytné, důvody těchto změn, určí dotčené programy a popíše povahu navrhovaných změn a jejich očekávané účinky na provádění doporučení i na provádění fondů. Komise v případě potřeby sdělí své připomínky do jednoho měsíce od obdržení této odpovědi. 4.Členský stát předloží návrh na změnu příslušných programů do dvou měsíců ode dne předložení odpovědi uvedené v odstavci 3. 5.Pokud Komise žádné připomínky nesdělí nebo pokud je Komise přesvědčena, že připomínky byly řádně zohledněny, přijme rozhodnutí o schválení změn příslušných programů ve lhůtě stanovené v čl. [19 odst. 4]. 6.Pokud členský stát nepřijme účinná opatření v reakci na žádost učiněnou v souladu s odstavcem 1 ve lhůtách stanovených v odstavcích 3 a 4, může Komise zcela nebo částečně pozastavit platby pro dotčené programy nebo priority v souladu s článkem 91. 7.Komise podá návrh Radě, aby zcela nebo částečně pozastavila závazky nebo platby u jednoho nebo více programů členského státu v těchto případech: a)pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 nebo 11 Smlouvy o fungování EU rozhodne, že členský stát nepřijal účinná opatření k nápravě nadměrného schodku; b)pokud Rada v rámci téhož postupu při nerovnováze přijme dvě po sobě jdoucí doporučení v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 s odůvodněním, že členský stát předložil nedostatečný plán nápravných opatření; c)pokud Rada v rámci téhož postupu při nerovnováze přijme dvě po sobě jdoucí doporučení v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 1176/2011, v nichž konstatuje, že členský stát neplní požadavky, jelikož nepřijal doporučená nápravná opatření; d)pokud Komise dospěje k závěru, že členský stát nepřijal opatření podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002, a v důsledku toho rozhodne, že nepovolí vyplacení finanční pomoci udělené tomuto členskému státu; e)pokud Rada rozhodne, že členský stát neplní makroekonomický ozdravný program uvedený v článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 nebo opatření požadovaná v rozhodnutí Rady přijatém v souladu s čl. 136 odst. 1 SFEU. Upřednostňuje se pozastavení závazků; platby se pozastavují pouze v případě, kdy je žádoucí okamžité opatření, a v případě významného neplnění požadavků. Pozastavení plateb se vztahuje na žádosti o platbu předložené v souvislosti s dotčenými programy po dni přijetí rozhodnutí o pozastavení. Komise může z důvodu výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí rozhodnutí nebo doporučení uvedeného v předchozím pododstavci doporučit, aby Rada pozastavení uvedené v témže pododstavci zrušila. 8.Návrh Komise týkající se pozastavení závazků je považován za přijatý Radou, pokud Rada nerozhodne prostřednictvím prováděcího aktu o zamítnutí takového návrhu kvalifikovanou většinou do jednoho měsíce od předložení návrhu Komise. Pozastavení závazků se vztahuje na závazky z fondů pro dotčený členský stát od 1. ledna roku následujícího po přijetí rozhodnutí o pozastavení. Rada přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o návrhu Komise uvedeném v odstavci 7 a týkajícím se pozastavení plateb. 9.Rozsah a míra pozastavení ukládaných závazků nebo plateb jsou úměrné, respektují rovné zacházení mezi členskými státy a berou ohled na hospodářskou a sociální situaci dotčeného členského státu, zejména úroveň nezaměstnanosti, míru chudoby nebo sociálního vyloučení v dotčeném členském státě ve srovnání s průměrem Unie a dopad pozastavení na hospodářství dotčeného členského státu. Dopad pozastavení na programy, které mají zásadní význam pro řešení nepříznivých hospodářských či sociálních podmínek, je specifickým faktorem, který je třeba zohlednit. 10.Výše pozastavených závazků dosahuje maximálně 25 % závazků týkajících se následujícího kalendářního roku u fondů, nebo 0,25 % nominálního HDP, podle toho, která hodnota je nižší, v kterémkoli z těchto případů: a)v prvním případě neplnění požadavků ohledně postupu při nadměrném schodku podle odst. 7 písm. a); b)v prvním případě neplnění požadavků ohledně plánu nápravných opatření v rámci postupu při nadměrné nerovnováze podle odst. 7 písm. b);

c)při neplnění doporučených nápravných opatření v rámci postupu při nadměrné nerovnováze podle odst. 7 písm. c); d)v prvním případě neplnění podle odst. 7 písm. d) a e). V případě přetrvávajícího neplnění může výše pozastavených závazků překročit maximální podíly stanovené v prvním pododstavci. 11.Rada pozastavení závazků zruší na návrh Komise v souladu s postupem podle odstavce 8 v těchto případech: a)pokud je postup při nadměrném schodku pozastaven v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 nebo pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU rozhodla, že rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zruší; b)pokud Rada schválila plán nápravných opatření předložený dotčeným členským státem v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 1176/2011 nebo pokud je postup při nadměrné nerovnováze dočasně pozastaven v souladu s čl. 10 odst. 5 uvedeného nařízení nebo pokud Rada postup při nadměrné nerovnováze v souladu s článkem 11 uvedeného nařízení uzavřela; c)pokud Komise dospěla k závěru, že dotčený členský přijal vhodná opatření podle nařízení (ES) č. 332/2002; d)pokud Komise dospěla k závěru, že dotčený členský stát přijal vhodná opatření k plnění ozdravného programu uvedeného v článku 7 nařízení Rady (EU) č. 472/2013 nebo opatření vyžadovaná rozhodnutím Rady v souladu s čl. 136 odst. 1 SFEU. Poté, co Rada zruší pozastavení závazků, Komise opětovně zapíše pozastavené závazky do rozpočtu v souladu s článkem [8] nařízení Rady (EU, Euratom) [ […] (nařízení o víceletém finančním rámci)]. Pozastavené závazky nelze opětovně zapsat do rozpočtu po roce 2027. Lhůta pro zrušení závazků v případě částek opětovně zapsaných do rozpočtu v souladu s článkem 99 začíná rokem, ve kterém je pozastavený závazek opětovně zapsán do rozpočtu. Rozhodnutí o zrušení pozastavení plateb přijme Rada na návrh Komise, pokud jsou splněny platné podmínky stanovené v prvním pododstavci. 12.Komise průběžně informuje Evropský parlament o provádění tohoto článku. Zejména Komise neprodleně informuje Evropský parlament v případě, kdy některý členský stát splňuje jednu z podmínek uvedených v odstavci 7, a sdělí mu podrobnosti o fondech a programech, u nichž by mohlo dojít k pozastavení závazků. Evropský parlament může Komisi vyzvat ke strukturovanému dialogu o uplatňování tohoto článku s ohledem na předávání informací uvedených v prvním pododstavci. Komise předá návrh na pozastavení závazků nebo návrh na zrušení tohoto pozastavení Evropskému parlamentu a Radě. 13.Odstavce 1 až 12 se nepoužijí na priority či programy podle čl. [4 písm. c) bodu v) podbodu ii)] nařízení o ESF+. Hlava III

Programování KAPITOLA I

Obecná ustanovení o fondech Článek 16

Příprava a předkládání programů 1.Členské státy připraví programy pro provádění fondů na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027.

2.Členské státy předloží programy Komisi nejpozději do tří měsíců od předložení dohody o partnerství. 3.Členské státy připraví programy v souladu se šablonou programu stanovenou v příloze V. V případě AMIF, ISF a BMVI připraví členský stát programy v souladu se šablonou stanovenou v příloze VI. Článek 17

Obsah programů 1.Každý program stanoví strategii svého přispění k dosažení cílů politiky a komunikaci o výsledcích programu. 2.Program se skládá z priorit. Každá priorita odpovídá jednomu cíli politiky nebo technické pomoci. Priorita odpovídající jednomu z cílů politiky se skládá z jednoho nebo několika specifických cílů. Jednomu cíli politiky může odpovídat více než jedna priorita. V případě programů podporovaných z ENRF může každá priorita odpovídat jednomu nebo několika cílům politiky. Specifické cíle odpovídají oblastem podpory vymezeným v příloze [III] nařízení o ENRF. Programy podporované z AMIF, ISF a BMVI se skládají ze specifických cílů. 3.Každý program stanoví: a)souhrn hlavních úkolů s přihlédnutím k: i) hospodářským, sociálním a územním rozdílům, s výjimkou programů podporovaných z ENRF; ii)selháním trhu, investičním potřebám a doplňkovosti s jinými formami podpory; iii)úkolům uvedeným v příslušných doporučeních pro jednotlivé země a ostatních příslušných doporučeních Unie adresovaných členskému státu; iv)úkolům v oblasti administr