PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

PŘEHLED

10.1 Kapitola 10 se skládá ze čtyř částí. Začíná zvláštním posouzením v rámci prohlášení o věrohodnosti (viz body 10.2–10.34, po němž následují výsledky opakovaných auditů Záručního fondu pro vnější vztahy (viz body 10.36–10.39) a Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (viz body 10.40–10.42). Kapitolu uzavírá část věnovaná kontrole opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předešlých let.

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

10.2 Tato kapitola se zabývá zjištěními Účetního dvora, která se týkají skupiny politik „hospodářské a finanční věci“, jež zahrnuje tyto oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod. V roce 2007 činil celkový objem závazků 697 milionů EUR (639 milionů EUR v roce 2006) a celkový objem plateb 490 milionů EUR (501 milionů EUR v roce 2006). Rozdělení plateb podle oblastí politiky zobrazuje graf 10.1 . Podrobnější informace o výdajích v daném roce uvádí příloha I této zprávy.

10.3 Z pohledu plateb jsou dvěma hlavními oblastmi činností oblasti politiky „podniky“ (266 milionů EUR) a „hospodářské a finanční věci“ (208 milionů EUR). Plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2007 zahrnovalo nové víceleté programy v rámci finančního rámce 2007–2013. Platby na tyto nové programy jsou zatím omezené, avšak během příštích let budou postupně narůstat.

Rozsah auditu

10.4 Zvláštní posouzení vychází: a) z testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku jedné závazkové operace a 55 platebních operací, které provedla Komise v roce 2007. Testování zahrnovalo hodnocení postupů při výzvě k podávání nabídek a při zadávacím řízení; b) z posouzení těchto systémů dohledu a kontroly: — dokumentárních kontrol ex ante u plateb, které Komise provedla za veřejné zakázky, — dokumentárních kontrol ex ante u plateb, které Komise provedla za granty, — usvědčení o auditu, která ve vztahu k prohlášením o výdajích na projekty poskytují nezávislí auditoři, — kontroly ex post v rámci společné strategie auditů pro šestý rámcový program (6. RP).

10.5 Reprezentativní statistický vzorek 55 platebních operací obsahoval 15 záloh a 40 průběžných, konečných nebo jednorázových plateb. Z těchto 40 platebních operací bylo na úrovni příjemce kontrolováno osm. U těchto osmi průběžných a konečných plateb nebylo možné získat dostatečné důkazní informace na místě. Zbývající platební operace mohly být zkontrolovány na základě dokumentace, která byla k dispozici na úrovni Komise.

Zvláštní charakteristiky oblasti politiky

10.6 Audit se týkal plateb, které byly provedeny pro mnoho různých oblastí politiky nebo (pod)programů. Všechny ty, u nichž platby přesahovaly 20 milionů EUR, zachycuje tabulka 10.1 (1).

Tabulka 10.1 – Platby nad 20 milionů EUR provedené pro hlavní oblasti politiky nebo (pod)programy v auditované oblasti politiky v roce 2007 Hlava rozpočtu Oblast politiky nebo (pod)program Platby 2007 (v mil. EUR) V poměru k platbám celkem 02 Šestý rámcový program pro výzkum a technologický vývoj 75,60 15,4 % 01 Finanční nástroje v rámci víceletého programu (MAP) 71,60 14,6 % 01 Finanční nástroje rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) 71,40 14,6 % 02 Financování tradičních agentur 52,40 10,7 % 01 Zvýšení základního kapitálu EIF 30,63 6,3 % 02 Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický vývoj 28,01 5,7 % 01 Makroekonomická pomoc 20,21 4,1 % 02 Celoevropské služby elektronické správy poskytované veřejné správě, podnikům a občanům (IDABC) 20,16 4,1 % Celkem 370,01 75,5 %

10.7 Většina plateb jsou granty určené konečným příjemcům, avšak u podstatné části kontrolovaných platebních operací vznikají související výdaje až po ukončení zadávacích řízení na veřejné zakázky. Ze vzorku platebních operací, který byl podroben testování věcné správnosti, se 29 z vybraných platebních operací týkalo grantů a dalších osm platebních operací provedených na základě víceletého programu (MAP) a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) se týkalo svěřeneckých účtů. Platby za zakázky na základě zadávacího řízení představovaly 15 ze všech kontrolovaných platebních operací. Účast na zvýšení základního kapitálu Evropského investičního fondu (EIF) představovala zbývající tři kontrolované platební operace.

10.8 Výdaje jsou většinou řízeny přímým centralizovaným způsobem. Hlavní programy v oblasti politiky „hospodářské a finanční věci“, tj. finanční nástroje v rámci programů MAP a CIP, jsou řízeny nepřímým centralizovaným způsobem (program MAP) nebo společným řízením (program CIP). Tyto programy řídí EIF na základě dohody o správě a řízení.

10.9 Vzhledem ke zvláštní povaze těchto finančních nástrojů se audit plateb Komise ve prospěch EIF omezil na převod prostředků na svěřenecké účty (2). EIF tyto svěřenecké účty používá pro provádění programů.

Hlavní rizika pro legalitu a správnost

10.10 Některé granty se vyplácejí poté, co příjemci předloží prohlášení o výdajích (3). Hlavní riziko pro legalitu a správnost grantů spočívá v tom, že prohlášení o výdajích jsou nadhodnocena a že kontroly Komise to neodhalí. 10.10 Riziko, že příjemci nadhodnotí prohlášení o výdajích, plyne především ze složitých mechanismů financování, jež jsou stanoveny v platném právním rámci a jsou založeny na úhradě skutečných výdajů. Výsledné chyby lze většinou odhalit prováděním auditů na místě a dokumentárních kontrol. Komise proto svůj systém vnitřní kontroly upravila tak, aby zvýšila záruky legality a správnosti výdajů na víceletém základě prostřednictvím vyššího počtu auditů a výrazně rozsáhlejšího pokrytí rozpočtu. Dopad víceletého programu auditů se bude během čtyřletého prováděcího období postupně zvyšovat.

10.11 Toto riziko se považuje za vysoké. Jelikož počet prohlášení o výdajích je značný, není Komise s to zkontrolovat každé z nich na místě na úrovni příjemců. To se týká hlavně výzkumných projektů financovaných v oblasti politiky „podniky“, které spadají do pátého a šestého rámcového programu. Viz též kapitola 7 této výroční zprávy, která pojednává o dalších výdajích na výzkum.

10.12 U dalších grantů ve vzorku se riziko posuzuje jinak. Granty v rámci makroekonomické pomoci se vyplácejí ve prospěch vnitrostátních rozpočtů třetích zemí, jejichž hospodářské programy úspěšně postupují. Komisi se nepředkládají žádná prohlášení o výdajích. Riziko nelegálních či nesprávných plateb je v tomto případě omezené.

10.13 Podobně se za vysoce rizikové z hlediska legality a správnosti nepovažují platby na svěřenecké účty u finančních nástrojů v rámci programů MAP a CIP a financování agentur.

10.14 U veřejných zakázek se zpravidla předpokládá platba pevně stanovených cen při dodávce zboží a poskytnutí služeb (např. hlavní platby pro IDABC). Hlavní rizika spočívají v tom, že zboží nebude dodáno nebo že služby nebudou poskytnuty dle smluvních podmínek a že kontroly Komise to neodhalí. Toto riziko se díky stávajícím kontrolním opatřením nepovažuje za vysoké.

10.15 A konečně se za vysoce rizikové z hlediska legality a správnosti nepovažují ani platby související s účastí na zvýšení základního kapitálu EIF.

Auditní zjištění

Legalita a správnost uskutečněných operací

10.16 Účetní dvůr zjistil chyby v legalitě a/nebo správnosti ve čtyřech z 55 kontrolovaných platebních operací. U tří platebních operací nemohly dokumentární kontroly Komise ex ante tyto chyby odhalit (viz bod 10.24). Tyto tři chybné platební operace byly financovány na základě pátého nebo šestého rámcového programu pro výzkum a technologický vývoj. U všech tří plateb byly zjištěny jak závažné vyčíslitelné chyby, tak nevyčíslitelné chyby (4). Zjištěné chyby byly typově shodné s chybami, o nichž informuje kapitola 7. 10.16 Komise souhlasí s tím, že tři vyčíslitelné chyby v platbách provedených na základě rámcového programu pro výzkum jsou podstatné. Komise zdůrazňuje, že Účetní dvůr považuje za „závažné“ všechny chyby ve výši 2 % nebo více. Komise přijímá nezbytné kroky ke zpětnému získání finančních prostředků, které se vztahují k nezpůsobilým výdajům.

10.17 Tyto chyby se vyskytly v kontextu složitého právního rámce s mnoha (ne vždy jasnými) kritérii způsobilosti výdajů (5). Příčinou chyb zjištěných v těchto třech operacích byly: — nedostatečné nebo chybějící doklady zdůvodňující požadované náhrady výdajů (např. náležité časové výkazy dokládající vzniklé personální výdaje nebo dostatečné doklady k cestovním výdajům), — použití rozpočtovaných částek, které neodpovídá smluvním požadavkům na používání skutečných výdajů, — žádosti o náhradu výdajů vzniklých mimo období způsobilosti, — žádosti o náhradu výdajů, které přímo nesouvisejí s financovaným projektem, — zahrnutí různých nezpůsobilých výdajů (např. daně z přidané hodnoty).

10.18 Pátá platba se týkala zadávacího řízení, u něhož Soud prvního stupně v březnu 2008 zrušil rozhodnutí o zadání zakázky (6). Tímto zrušením vzniklo finanční riziko pro Evropské společenství, které bylo tudíž posouzeno jako nevyčíslitelná chyba.

10.19 Celkově jsou kontrolované závazkové a platební operace bez významných chyb v legalitě a správnosti. Účetní dvůr zjistil chyby ve čtyřech z 55 platebních operací, které byly předmětem auditu. Jejich finanční dopad je však pod 2 % prahem významnosti.

Posouzení systémů dohledu a kontroly

Finanční postupy a dokumentární kontroly ex ante u veřejných zakázek

10.20 Účetní dvůr posuzoval finanční postupy generálních ředitelství, která se hlavně podílejí na provádění oblastí politiky „hospodářské a finanční věci“, „podniky“ a „vnitřní trh“ (7). U každé z 15 platebních operací založených na zadávacích řízeních (viz bod 10.7) a také u platebních operací souvisejících se zvýšením základního kapitálu EIF se kontrolovalo, zda se důsledně používají finanční postupy a dostatečné dokumentární kontroly ex ante. V generálním ředitelství, které především odpovídá za oblast politiky „vnitřní trh“, byly provedeny dodatečné testy spolehlivosti kontrol, protože do vzorku nebyly vybrány žádné operace týkající se této oblasti politiky.

10.21 Účetní dvůr zjistil, že finanční postupy a dokumentární kontroly ex ante u veřejných zakázek jsou obecně navrženy tak, že předcházejí nelegálním anebo nesprávným platbám. Přestože kontroly ex ante v jednom případě neodhalily chybu zjištěnou Účetním dvorem, jsou systémy dohledu a kontroly v oblasti veřejných zakázek účelné. 10.21 Komise souhlasí s tím, že finanční postupy a dokumentární kontroly ex ante u veřejných zakázek jsou obvykle nastaveny tak, aby předcházely nelegálním anebo neoprávněným platbám, a že systémy dohledu a kontroly byly v případě veřejných zakázek účinné.

Dokumentární kontroly ex ante u hlavních grantových programů

10.22 U průběžných a konečných plateb grantů, které jsou založeny na prohlášeních o výdajích, Komise před proplacením vykázaných výdajů provádí předběžné kontroly prohlášení o výdajích předložených příjemci. U grantů, které nejsou založeny na prohlášeních o výdajích, se kontroluje splnění podmínek grantu. Účetní dvůr posuzoval dokumentární kontroly ex ante provedené u každé platební operace ve vzorku, která zahrnovala průběžnou nebo konečnou platbu grantů (23 platebních operací).

10.23 Z posouzení vyplynulo, že u grantů založených na prohlášení o výdajích se používaly náležité kontrolní seznamy a tabulkové kalkulátory (8), které pomáhaly zjišťovat chyby v přesnosti a v menší míře chyby ve způsobilosti a výskytu.

10.24 Zejména v případě projektů financovaných na základě rámcových programů jsou dokumentární kontroly ex ante přirozeně omezeny, a tudíž představují slabé místo systému. Komise se tak, pokud jde o způsobilost a výskyt, musí spoléhat na osvědčení o auditu a/nebo kontroly ex post (viz body 10.11, 10.16 a 10.27–10.31).

10.25 Finanční nařízení stanoví, že tytéž výdaje nesmějí být ze souhrnného rozpočtu financovány dvakrát (9). Pokud jde o projekty financované na základě rámcových programů, které jsou založeny na prohlášeních o výdajích, Komise v současné době není v tomto ohledu schopna konzistentní dokumentární kontroly ex ante provádět. Úplná databáze pro celou Komisi obsahující všechny příjemce, která by umožňovala lepší kontroly, nebyla ještě vytvořena. 10.25 Žadatelé v rámcových programech pro výzkum (10) musí učinit prohlášení, že akce navrhovaného projektu nejsou spolufinancovány z žádného dalšího zdroje Společenství. Pokud se zjistí, že toto prohlášení není pravdivé, může být příjemce (11) vyřazen ze všech zakázek a grantů financovaných Společenstvím a může mu být rovněž uložena finanční pokuta (12). Příjemce se může účastnit více projektů a na každý z nich účtovat jiné výdaje. Výdaje vykázané v jiných projektech nejsou v žádném případě způsobilé. Ačkoli generální ředitelství pro výzkum sdílejí díky nastavení šestého rámcového programu údaje o účastnících, Komise není přesvědčena o tom, že by zavedení databáze pro kontroly ex ante tak, jak navrhuje Účetní dvůr, eliminovalo riziko duplicitní úhrady výdajů. V navrhované databázi by musel být u všech projektů financovaných Společenstvím, včetně projektů s různými formami řízení, zaznamenán každý řádek každého prohlášení o výdajích všech účastníků. Musel by v ní být zaznamenán například i počet hodin odpracovaných každý den na každém projektu, pokud poskytování takových údajů vyžaduje smlouva. Údaje potřebné pro databázi se neuvádějí ve zprávách, které příjemci běžně podávají na základě smluv, a Komise by je musela výslovně vyžadovat, protože jsou k dispozici pouze během kontrol na místě. Výdaje na záznam, aktualizaci a ověřování těchto údajů by byly prohibitivní. Z těchto důvodů Komise zmírňuje toto riziko následnými kontrolami na místě. Komise zavedla modul sdílení údajů o auditech, jenž umožňuje generálním ředitelstvím pro výzkum sdílet informace o plánovaných a dokončených auditech a pomáhá jim koordinovat vlastní práci, včetně odhalování případného duplicitního vykazování výdajů.

10.26 Pokud jde o ostatní granty a platby na svěřenecké účty ve vzorku (13), Účetní dvůr zjistil, že náležité kontrolní seznamy a tabulkové kalkulátory jsou k dispozici. Prováděné dokumentární kontroly ex ante celkově zajišťují legální a správné platby.

Osvědčení o auditu prohlášení o výdajích na projekty

10.27 Finanční předpisy EU obecně stanoví, že prohlášení o výdajích přesahující určitý práh musí být doplněno osvědčením o auditu. V rámci kontrolované oblasti politiky to platí zejména pro šestý rámcový program. Prohlášení o výdajích musí v těchto případech osvědčit na dodavateli nezávislý externí auditor nebo příslušný státní úředník. Osvědčení o auditu představují pro Komisi u výzkumných projektů klíčovou kontrolu, neboť dokumentární kontroly ex ante prováděné Komisí jsou svou povahou omezené (viz bod 10.24).

10.28 U každého projektu kontrolovaného na úrovni příjemců, pro nějž bylo vydáno osvědčení o auditu, posuzoval Účetní dvůr, zda tato kontrola účelně snižuje rizika, pokud jde o způsobilost, výskyt a přesnost.

10.29 Účetní dvůr zjistil, že u tří projektů kontrolovaných na úrovni konečných příjemců mělo být vydáno osvědčení o auditu. Všechny projekty byly financovány na základě pátého a šestého rámcového programu. Ve všech třech případech vydal auditor vydávající osvědčení výrok bez výhrad, zatímco Účetní dvůr zjistil závažné vyčíslitelné chyby. Kromě toho byla v jednom z těchto případů pochybná i nezávislost auditora, protože dotyčná osoba osvědčovala účty, které zčásti sama sestavila. 10.29 Komise souhlasí s tím, že tři vyčíslitelné chyby v platbách provedených na základě rámcového programu pro výzkum jsou podstatné. Komise informovala příjemce o požadavcích šestého rámcového programu, které se týkají nezávislosti osvědčujících auditorů, a vyzvala jej, aby zajistil osvědčení svých prohlášení o výdajích nezávislým auditorem.

10.30 Toto zjištění je ve shodě s výsledky z předchozího roku (14) a s výsledky vlastního posouzení provedeného Komisí. Komise zjistila, že u 95 následně zkontrolovaných zakázek v oblasti politiky „podniky“ se v 38 případech objevily chyby na úrovni příjemců, přestože byla vydána osvědčení o auditu (15). To naznačuje, že osvědčení o auditu zatím funkci spolehlivé kontroly plní jen částečně. 10.30 Komise souhlasí s tím, že spolehlivost osvědčení předkládaných v rámci šestého rámcového programu není zcela dostačující vzhledem k úrovni chybovosti, která byla zjištěna při jejich auditech. Celková úroveň chybovosti v šestém rámcovém programu je nicméně nižší než chybovost zaznamenaná v neověřených žádostech o úhradu výdajů předkládaných v souvislosti s pátým rámcovým programem. To naznačuje, že osvědčení o auditu přispívají ke zvyšování přesnosti žádostí o úhradu výdajů. V případě šestého rámcového programu neexistuje žádný závazný vzor osvědčení o auditu. Většina předložených osvědčení o auditu se přesto držela navrhovaného vzoru. Pro sedmý rámcový program Komise dále zvýšila spolehlivost osvědčení o auditu použitím „dohodnutého postupu“, který podrobně stanoví, jakou auditní práci má osvědčující auditor provádět, a doporučuje dobrovolné osvědčení metodiky výpočtu výdajů.

Kontroly ex post v kontextu společné strategie auditů pro šestý rámcový program

10.31 Zjištění Účetního dvora o projektech financovaných na základě šestého rámcového programu v oblasti politiky „podniky“ jsou obdobná jako zjištění, o nichž informuje kapitola 7.

Celkový závěr a doporučení

10.32 Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že skupina politik „hospodářské a finanční věci“ je bez významných chyb. Účetní dvůr však upozorňuje na chyby popsané v bodech 10.16 a 10.17, které přesto, že nejsou významné pro legalitu a správnost operací ve skupině politik jako celku, si zasluhují další pozornost.

10.33 Účetní dvůr posoudil systémy dohledu a kontroly pro skupinu politik „hospodářské a finanční věci“ jako účelné. Účetní dvůr však upozorňuje na nedostatky popsané v bodech 10.24 a 10.25 a v bodech 10.27–10.31, které přesto, že nejsou významné pro účelnost systémů pro skupinu politik jako celek, si zasluhují další pozornost.

10.34 Obecně by Komise měla v souvislosti s prováděním plateb u zakázek v oblasti výzkumu přijmout tato vhodná opatření: 10.34

— zavézt zjednodušená finanční pravidla pro způsobilé výdaje, — Komise souhlasí s tím, že je nutné provést další zjednodušení v oblasti způsobilosti výdajů, zvláště v případě personálních a nepřímých výdajů. Upozorňuje na právní omezení sedmého rámcového programu a na obtíže při vymezení jednorázových částek a paušálních sazeb, které by byly reprezentativní. Osvědčení metodiky výpočtu výdajů ex ante zavedené v sedmém rámcovém programu je důležitým krokem ke zjednodušení. Co se týče rozvoje alternativních mechanismů financování, které by bylo možné zavést v budoucnu (např. financování na základě jednorázových částek a výsledků), je Komise přístupná diskuzi s Účetním dvorem a dalšími zainteresovanými stranami.

— nadále poskytovat příjemcům a auditorům vydávajícím osvědčení podporu v procesu vydávání osvědčení o auditu a zajistit účelné provádění opatření, která byla zavedena s cílem zlepšit osvědčování prohlášení o výdajích pro sedmý rámcový program, — V případě sedmého rámcového programu Komise zlepšila spolehlivost osvědčení o auditu použitím „dohodnutých postupů“, které podrobně stanoví, jakou auditní práci má osvědčující auditor provádět. Komise také doporučuje dobrovolné osvědčení metodiky výpočtu výdajů na základě prováděcích opatření, která se nyní dokončují.

— připomenout příjemcům, že zvolení auditoři musí být nezávislí a nesmějí osvědčovat prohlášení o výdajích, která zcela nebo zčásti vypracovali sami, — Komise s tímto doporučením souhlasí.

— zřídit databázi umožňující konzistentně kontrolovat, zda tytéž výdaje nejsou ze souhrnného rozpočtu financovány dvakrát. — Ačkoli generální ředitelství pro výzkum sdílejí údaje o účastnících, Komise není přesvědčena o tom, že by zavedení databáze pro kontroly ex ante, jak navrhuje Účetní dvůr, eliminovalo riziko duplicitní úhrady výdajů při současném stavu techniky. V navrhované databázi by musel být u všech projektů financovaných Společenstvím, včetně projektů s různými formami řízení, zaznamenán každý řádek každého prohlášení o výdajích všech účastníků. Musel by v ní být zaznamenán například i počet hodin odpracovaných každý den na každém projektu, pokud poskytování takových údajů vyžaduje smlouva. Údaje potřebné pro databázi nejsou zahrnuty ve zprávách, které příjemci běžně podávají na základě smlouvy, a Komise by je musela výslovně vyžadovat, protože jsou k dispozici pouze během kontrol na místě. Výdaje na záznam, aktualizaci a ověřování těchto údajů by byly prohibitivní a důležitým aspektem by byla i ochrana údajů. Z těchto důvodů Komise toto riziko zmírňuje následnými kontrolami na místě. Komise zavedla modul sdílení údajů o auditech, jenž umožňuje generálním ředitelstvím sdílet informace o plánovaných a dokončených kontrolách a pomáhá jim koordinovat vlastní práci, včetně odhalování případného duplicitního vykazování výdajů.

Monitorovací prvky

10.35 Viz příloha 10.1 .

VÝSLEDKY AUDITU ZÁRUČNÍHO FONDU PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

10.36 Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (16) (dále jen „záruční fond“), jež poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům Společenství (17) v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (ECFIN) a za správu finančních prostředků (18) odpovídá EIB. Celkové zdroje záručního fondu k 31. prosinci 2007 činily 1 152 milionů EUR ve srovnání s částkou 1 379 milionů EUR ke 31. prosinci 2006. Rozdíl je především dán částkou 261 milionů EUR, která byla do souhrnného rozpočtu vrácena kvůli přistoupení Rumunska a Bulharska k EU dne 1. ledna 2007 (19).

10.37 Počínaje 1. lednem 2007 bylo poskytování prostředků pro záruční fond změněno z mechanismu ex ante na mechanismus ex post a spočívá pouze v jedné roční platbě do záručního fondu. Aby se předešlo vysokým platbám ze souhrnného rozpočtu v případě prodlení při splácení úvěrů nebo zaručených úvěrů, byl zaveden vyrovnávací mechanismus, který by měl roční platby ze souhrnného rozpočtu do záručního fondu omezit na 200 milionů EUR. V roce 2007 nebyly vůči záručnímu fondu vzneseny žádné nároky na plnění záruk.

10.38 EIB na záruční fond uplatňuje srovnávací index. I když byl v roce 2007 roční výkon portfolia záručního fondu 3,1 %, je tato hodnota o 0,16 % nižší než srovnávací index. 10.38 Vážná finanční krize, která se na trzích projevuje od srpna 2007, samozřejmě ovlivnila tržní hodnoty, a tedy i výkonnost. Během současné krize utrpěla portfolia s dluhopisy s úvěrovým rizikem převyšujícím jejich referenční hodnoty relativní ztráty kvůli rozšíření rozpětí způsobenému „poptávkou po kvalitě“, tedy zvýšeným zájmem o vládní dluhopisy s ratingem tři A. Ačkoli nebylo dosaženo indexu referenčních hodnot, kladný absolutní roční výkon 3,1 % vyznívá ve srovnání s velkými soukromě řízenými globálními dluhopisovými fondy, z nichž řada doznala záporného celkového výkonu, příznivě.

10.39 Účetní dvůr shledal, že v roce 2007 bylo řízení záručního fondu uspokojivé.

VÝSLEDKY AUDITU ESUO V LIKVIDACI

10.40 Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (20). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem.

10.41 Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci probíhá v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých finančních pokynů.

10.42 K 31. prosinci 2007 činila celková aktiva ESUO v likvidaci 2 152 milionů EUR ve srovnání s částkou 2 174 milionů EUR k 31. prosinci 2006. Čistý zisk za rok 2007 byl 5,3 milionu EUR ve srovnání s částkou 23,8 milionu EUR v roce 2006. Tento stav byl především způsoben ztrátou při prodeji realizovatelných dluhopisů a dalšími finančními náklady (21). Výkon portfolia ESUO v likvidaci za celý rok 2007 byl 2,13 %, zatímco srovnávací referenční hodnota pro ESUO v likvidaci byla 2,75 %. Poměrný roční výkon tak činil –0,62 %, a byl tudíž mimo přijatelný rozsah –0,44 % stanovený Komisí. 10.42 Pokles zisku (18 milionů EUR) souvisel s likvidačními operacemi („ESUO v likvidaci“) a vyplývá především z poklesu celkových částek zrušených závazků spojených s provozním rozpočtem (7 milionů EUR) a z nárůstu dalších finančních nákladů (11 milionů EUR) spojených s výpočtem čisté současné hodnoty. Rozsah spreadů je mechanismus pro sledování řízení určený k posuzování chování portfolia ESUO v likvidaci v porovnání s jeho referenčními hodnotami v běžných dobách. V kontextu krize, jakou je současná „krize trhů s rizikovými hypotékami“, jež začala v srpnu 2007, bychom měli očekávat, že se rozpětí začnou chovat abnormálně, a dostanou se tudíž mimo rozpětí vypočítaná na základě historických údajů z dob bez krize. Přestože nebylo indexu referenčních hodnot dosaženo, kladný absolutní roční výkon 2,13 % vyznívá ve srovnání s velkými soukromě řízenými globálními dluhopisovými fondy, z nichž řada doznala záporného celkového výkonu, příznivě.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY