Prevence radikalizace je významnou součástí přístupu EU k boji proti terorismu: použitím „měkkých“ nástrojů dosahovat hmatatelných výsledků. Osoby provádějící nábor teroristů se zaměřují na mladé lidi a zranitelné skupiny a zneužívají pocitů vyloučení, izolace a odcizení. My musíme zacílit na tytéž jednotlivce pomocí místních komunitních projektů, abychom jim nabídli alternativní, lepší cestu. Proto Komise zřídila a podporuje síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN), která sdružuje místní aktéry a v níž se sdílí osvědčené postupy ohledně toho, co v boji proti radikalizaci funguje. Na konferenci na vysoké úrovni, kterou síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN) uspořádala dne 9. listopadu 2016, byla zahájena činnost nové platformy „RAN Young“ (RAN pro mladé), která má posílit postavení mladých lidí při převzetí aktivní úlohy v oblasti prevence radikalizace těch, kteří jsou hlavní cílovou skupinou pro osoby provádějící nábor teroristů. Komise představila také „databázi strategií, přístupů a politik členských států v oblasti prevence“ podpořenou novou sítí kontaktních míst k zajištění účinné výměny osvědčených postupů v celé EU. Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci rovněž zveřejnila rozsáhlou příručku týkající se školicí programů pro policisty v Evropě, která se vztahuje k různým aspektům radikalizace. Začaly se připravovat kontrolní seznamy pro členské státy týkající se opatření, která je nutné uplatňovat při identifikaci navracejících se teroristických bojovníků.

Ani po dvou zasedáních v rámci trialogu se spoluzákonodárci nebyli schopni dohodnout na revizi směrnice o střelných zbraních. Tato jednání je nutné odblokovat, aby bylo možné vojenské útočné zbraně, včetně těch, které byly upraveny pro poloautomatické použití, odstranit z běžného oběhu. Komise je přesvědčena, že poloautomatické útočné zbraně patřící do skupiny zbraní „typu AK47 Kalašnikov“ a „typu AR15“ by měly být pro civilní použití zakázány, neboť byly navrženy k vojenským účelům. Velikosti zásobníků pro krátké a dlouhé střelné zbraně by měly být omezeny na 10 nábojů a podléhat povolení a zpřísněným kontrolám a veškeré odchylky by měly být přísně omezeny a důsledně kontrolovány. Občané EU očekávají v této oblasti rychlý pokrok, aby byla zajištěna jejich ochrana, proto musíme ohledně tohoto klíčového právního předpisu dosáhnout dohody do konce roku 2016. Komise se současně bude znovu zasazovat o to, aby se zakročilo proti nezákonnému obchodu se střelnými zbraněmi, mj. na konferenci ministrů spravedlnosti a vnitra zemí EU a západního Balkánu ve dnech 15. a 16. prosince.

V souladu s prioritou, kterou zdůraznil ve svém projevu o stavu Unie v roce 2016 předseda Juncker, a jak je podrobně rozvedeno ve sdělení Komise ze dne 14. září 2016 o posilování bezpečnosti ve světě mobility , Komise prosazuje další důležitá opatření s cílem uzavřít prostor pro teroristy prostřednictvím návrhů na posilování ochrany hranic. Součástí toho je přednést v tuto chvíli návrh systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS) s cílem umožnit předběžné kontroly státních příslušníků třetích zemí, kteří pro cesty do Unie nepotřebují víza, a přijmout nezbytná operativní opatření po zahájení činnosti Evropské pohraniční a pobřežní stráže za účelem posílení kontrolních opatření na vnějších hranicích. Komise rovněž dále zintenzivnila práci na potírání radikalizace, a to posílením sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci, jejímž cílem je zabránit tomu, aby se mladí a zranitelní jedinci stali obětí osob provádějících nábor teroristů a jejich propagandy. S prosincovou zprávu budou předloženy konečné návrhy v rámci akčního plánu pro boj proti financování terorismu, jejichž cílem je zabránit teroristům v přístupu k finančním prostředkům; tyto návrhy se týkají kriminalizace praní peněz, posílení vzájemného uznávání zmrazení majetku a příkazů ke konfiskaci, jakož i boje proti nezákonným platbám v hotovosti.

Toto je druhá měsíční zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii a zahrnuje vývoj v rámci dvou hlavních pilířů: boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, jakož i proti prostředkům, které tyto jevy podporují, a posílení naší obrany a budování odolnosti vůči uvedeným hrozbám. První zpráva o pokroku, přijatá dne 12. října 2016 , zahrnovala období od dubna do října 2016. Toto sdělení informuje o pokroku od té doby a přináší výhled na období do prosince 2016.

Agentury EU hrají při provádění programu pro bezpečnost klíčovou úlohu. Komise dostála svému závazku, že posílí Europol, a navrhla rozšířit Evropské centrum pro boj proti terorismu o 20 dalších zaměstnanců, aby zlepšila jeho schopnost nepřetržitě reagovat na situaci v členských státech v případě rozsáhlého teroristického útoku. Toto navržené posílení je nad rámec 35 zaměstnanců schválených v rámci opravného rozpočtu EU č. 1/2016 přijatého rozpočtovým orgánem dne 13. dubna 2016 .

Také Eurojust hraje v boji proti terorismu důležitou úlohu, rovněž s ohledem na současnou situaci v Iráku a Sýrii a zvýšené riziko navracejících se zahraničních teroristických bojovníků. Eurojust členským státům již nyní pomáhá při složitých přeshraničních vyšetřováních a Komise členské státy vybízí, aby Eurojust využívaly ve společných vyšetřovacích týmech (SVT) k posílení reakce justičních orgánů na problém zahraničních teroristických bojovníků. V této souvislosti musí členské státy přijmout nezbytná opatření, aby dodržely lhůtu 22. května 2017 pro provedení evropského vyšetřovacího příkazu , kterým usnadní a zrychlí shromažďování a předávání důkazů.

III. POSÍLENÍ NAŠÍ OBRANY A ODOLNOSTI

a) Lepší výměna informací

Účinná a cílená výměna informací je klíčovým nástrojem v boji proti terorismu. Komise aktivně podněcuje provádění směrnice EU o jmenné evidenci cestujících (PNR), aby zajistila, že bude provedena ve lhůtě do května 2018. Tato směrnice vyžaduje nejen to, aby všechny členské státy shromažďovaly údaje o cestujících v letecké dopravě, ale aby také byly schopné údaje zpracovávat a odhalovat vzorce a nesrovnalosti. V návaznosti na poslední zprávu o pokroku se Komise písemně obrátila na jedenáct členských států, které ještě nezačaly pracovat na provádění směrnice o PNR, aby jim nabídla další podporu v této oblasti. Komise předloží do konce listopadu 2016 prováděcí plán pro zlepšování právní úpravy. Tento prováděcí plán poskytne členským státům vodítko tím, že určí průběžné cíle pro klíčové prvky ke zřízení systému PNR a vymezí různé druhy podpory (právní, technické a finanční), kterou Komise poskytuje na pomoc a podporu včasného a účinného provádění.

Boj proti přeshraniční trestné činnosti a terorismu vyžaduje účinné kanály spolupráce mezi různými donucovacími orgány. Střediska policejní a celní spolupráce v pohraničních oblastech sdružují donucovací orgány různých členských států. Padesát středisek policejní a celní spolupráce z celé Evropy se v říjnu 2016 setkalo v sídle Europolu s cílem určit způsoby, jak zlepšit hlavní úkoly těchto středisek, výměnu informací a spolupráci s Europolem a Evropskou pohraniční a pobřežní stráží.

b) Posílení informačních systémů a odstranění nedostatků v přístupu k informacím

Evropská rada na svém zasedání v říjnu 2016 vyslovila podporu návrhu Komise na zřízení systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS) , který umožní předběžné bezpečnostní kontroly cestujících osvobozených od vízové povinnosti. Dne 16. listopadu předložila Komise návrh nařízení na zřízení systému ETIAS, který bude automatizovaným systémem předběžného odbavení a bude se používat k rozpoznání možných imigračních nebo bezpečnostních rizik cestujících osvobozených od vízové povinnosti dříve, než přicestují na vnější hranice EU. Zatímco informace o držitelích víz jsou v současnosti registrovány ve Vízovém informačním systému (VIS), jediné informace o osobách osvobozených od vízové povinnosti pocházejí z jejich cestovního dokladu, když přicestují. V současné době nejsou o osobách osvobozených od vízové povinnosti, které vstupují do EU přes pozemní hranice, dostupné žádné předběžné informace před jejich přicestováním na vnější hranici EU. Tento systém rovněž podpoří politiku liberalizace víz EU a posílí kvalitu správy schengenských hranic.

Bezpečnější hranice podpořené propojenými informačními systémy jsou hlavním nástrojem pro odhalování navracejících se zahraničních teroristických bojovníků a dalších potenciálních teroristů. Útoky v Paříži zvýraznily nedostatky související s existencí řady samostatných informačních systémů, což pracovníkům v terénu znemožňuje zajistit komplexní kontrolu osob ve všech databázích. Komise aktivně pracuje na způsobu, jak zlepšit interoperabilitu informačních systémů pro hranice a bezpečnost pomocí postupu, který zahájila v letošním roce . Komise pracuje na vytvoření jediného rozhraní pro vyhledávání – klíčového nástroje, jenž by přinášel skutečné výhody donucovacím, pohraničním a imigračním orgánům členských států –, čímž by vznikl jednotný technický portál pro systémy provozované Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých IT systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA). Takové jediné rozhraní pro vyhledávání by nenahrazovalo vnitrostátní uživatelská rozhraní, ale doplňovalo by je a v souladu se stávajícími pravidly pro přístup k systémům a jejich používání by bylo dostupné všem členským státům. Komise požádala Odbornou skupinu na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu, aby do konce roku předložila průběžnou zprávu o svých zjištěních.

Dne 14. října 2016 předložila Komise zprávu o hodnocení provádění Vízového informačního systému (VIS) s cílem analyzovat způsob, jakým jsou prováděny kontroly na vnější hranici EU za pomoci snímání otisků prstů a biometrických prvků, jakož i používání systému donucovacími orgány pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů. VIS je i nadále jedním z nejpokročilejších systémů svého druhu; na konci března 2016 v něm bylo registrováno téměř 23 milionů žádostí o vízum a 18,8 milionu otisků prstů. Na vnějších hranicích je však členskými státy pouze jedno ze dvou vydaných víz kontrolováno pomocí systému VIS a používání systému VIS pro účely vymáhání práva je stále značně nejednotné. Komise bude tyto problémy používání systému VIS řešit s dotčenými členskými státy na základě osvědčených postupů těch členských států, které systém již plně využívají.

c) Posílení bezpečnosti na vnějších hranicích

Klíčovým krokem pro posílení bezpečnosti vnějších hranic EU bylo zahájení činnosti Evropské pohraniční a pobřežní stráže dne 6. října. Každý členský stát musí nyní přispívat do týmu rychlého nasazení, což je stálý útvar příslušníků pohraniční stráže a dalších příslušných pracovníků, kteří jsou agentuře k dispozici. Agentuře bude tento rezervní tým bezprostředně k dispozici pro řešení naléhavé situace na vnější hranici nebo zahájení rychlého pohraničního zásahu. V souladu se závěry říjnového zasedání Evropské rady by pracovníci a vybavení měli být vysíláni tak, aby do konce roku byla zajištěna schopnost rychlé reakce v plném rozsahu. Jako konkrétní příklad spolupráce s Evropskou pohraniční a pobřežní stráží mimo hranice EU bylo dohodnuto zvýšení analytických, preventivních a provozních kapacit orgánů třetích zemí, zejména v Africe, v boji proti zločineckým sítím odpovědným za převaděčství migrantů a budování skutečné důvěry a vytváření sítí mezi klíčovými zeměmi.

Říjnové zasedání Evropské rady rovněž vyzvalo k rychlému přijetí revidovaného znění Schengenského hraničního kodexu navrženého Komisí s cílem uplatňovat systematické kontroly všech cestujících, kteří překračují vnější hranice EU, a posílit tak bezpečnost. Vzhledem k rozhodujícímu významu těchto změn pro boj proti terorismu, a zejména pro pomoc při odhalování navracejících se zahraničních bojovníků, je nutné, aby se o nich spoluzákonodárci rychle dohodli, a to před koncem tohoto roku.

V prosinci Komise předloží první soubor návrhů, jak zlepšit funkce Schengenského informačního systému (SIS), zejména pro účely vymáhání práva. Aby se maximalizovala jeho účinnost, musí pohraniční stráže pomocí systému systematicky kontrolovat všechny osoby, které překračují vnější hranici. Dokud nebude dosaženo dohody o změnách Schengenského hraničního kodexu, měly by členské státy zajistit, aby byly plně uplatňovány společné ukazatele rizik, pokud jde o zahraniční teroristické bojovníky, a to ve spojení s aktualizovanými pokyny poskytnutými Evropskou pohraniční a pobřežní stráží.

Falšování cestovních dokladů a průkazů totožnosti je rostoucí bezpečnostní hrozbou, jak se ukázalo na případu pařížských útočníků, kteří použili nepravou totožnost. Komise v prosinci předloží akční plán ke zlepšení bezpečnostních prvků cestovních dokladů.

Posílení bezpečnosti vnější hranice se netýká jen jednotlivých cestujících, ale také zboží, a v tomto případě jsou nejvíce dotčeny celní orgány. Cílem reformy systému pro předběžné informace o nákladu (ICS 2.0) je tento systém rozšířit a modernizovat, aby bylo možné od obchodníků prostřednictvím zabezpečené databáze EU získávat více informací a ve vyšší kvalitě týkajících se pohybu zboží a zpřístupňovat je všem celním orgánům. Cílem je překonat stávající omezení (neúplné údaje z kvalitativního ani kvantitativního hlediska; omezená dostupnost pro dotčené členské státy; omezená kapacita pro využívání zpravodajství). Rada hodlá přijmout závěry k této otázce v prosinci 2016.

d) Zvyšování bezpečnosti EU prostřednictvím dialogů za hranicemi EU

Vzhledem k tomu, že terorismus má mezinárodní charakter a teroristé nerespektují hranice, EU se nadále aktivně zapojuje do jednání se svými sousedy a jiným mezinárodními partnery s cílem vyvinout účinná v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu.

Aktuální vývoj zahrnuje: