1.Pevná a jednotná Unie

„Celý kontinent se semkl v solidaritě… Evropané se nezalekli a nezaváhali.“ Předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyenová, projev o stavu Unie, 14. září 2022.

V minulém roce se Evropa i zbytek světa potýkaly s řadou krizí. Barbarská ruská invaze na Ukrajinu vrátila do Evropy děsivou realitu války. Tragická daň v podobě lidských životů a devastace stále narůstá, stejně jako ozvěna konfliktu v Evropě i ve zbytku světa. Následná energetická krize prohloubila již tak velký tlak zvyšujících se životních nákladů, který narušil silné oživení Evropy po pandemii. Zároveň dochází k novému zpochybňování globálního řádu založeného na dodržování pravidel, což zdůrazňuje potřebu jednoty a spolupráce s našimi partnery a udržování diplomatického kontaktu a investic v zemích celého světa.

Tento jedinečný soubor okolností slouží jako pozadí pro letošní pracovní program Komise. Ten je rámován třemi vzájemně se doplňujícími skutečnostmi. První skutečností je, že výzvy takového rozsahu lze skutečně řešit pouze společně, jako jednotná Unie. A Evropa opakovaně prokázala, že se k této příležitosti postaví čelem, ať už jde o vakcíny, hospodářskou obnovu, sankce nebo podporu Ukrajiny. Evropa v každém případě ukázala, čeho umí dosáhnout, jak ambiciózně umí reagovat a jak rychle umí jednat, pokud existuje společný záměr a jednotný přístup. To musí být hnací silou naší práce i v nadcházejícím roce.

Druhou skutečností je, že tyto krize jen podtrhují potřebu, aby Evropa dále urychlila radikální transformaci, která byla nastíněna na začátku tohoto mandátu, ať už jde o řešení klimatické a přírodní krize, zvýšení odolnosti našich ekonomik a demokracií, zlepšení konkurenceschopnosti našeho průmyslu, vytváření spravedlivější společnosti nebo posílení našeho geopolitického postavení. Důvodem vzniku tohoto programu, který byl poprvé uveden v politických směrech, bylo budování lepší budoucnosti pro příští generace a to, abychom byli lépe vybaveni a připraveni čelit výzvám, které přijdou. To platí dnes stejně jako tehdy.

Třetí skutečností je, že s touto specifickou mnohostrannou krizi, kterou Evropané ve svém každodenním životě výrazně pociťují, není možné se vypořádat beze změny přístupu. Abychom dokázali předvídat budoucí výzvy a zároveň řešit nejnaléhavější potřeby, bude nutné i nadále reagovat rychle. V tomto duchu se naše činnost zaměří na podporu Evropanů v této náročné době. Ať už jde o snížení cen energií, zajištění klíčových dodávek potřebných pro naši průmyslovou konkurenceschopnost a potravinové zabezpečení, posílení našeho sociálně tržního hospodářství nebo nepolevování v reakci na pandemii COVID-19, která je stále přítomna v celé naší Unii – bude to hlavní prioritou Komise v nadcházejícím roce.

Tyto tři skutečnosti formují práci uvedenou v přílohách tohoto pracovního programu napříč všemi šesti hlavními cíli. Ty vycházejí z práce a pokroku, kterého jsme již dosáhli při řešení nejnaléhavějších výzev, a zároveň udržují náš dlouhodobý kurz. V souvislosti s plánem REPowerEU, jehož cílem je zbavit Evropu závislosti na dovozu energie z Ruska, jsme zaznamenali, že stálý pokles dodávek z Ruska je díky úspěšnému úsilí o oslovení našich mezinárodních partnerů kompenzován nárůstem alternativ. Stále čelíme náročné zimě, ale díky nařízení o skladování plynu bylo naplněno téměř 91 % skladovací kapacity EU a členské státy zavádějí plány úspor plynu v souladu s Evropským plánem na snížení poptávky po plynu. Komise rovněž přijala navrhovaná mimořádná intervenční opatření na trhu s energiemi, aby řešila nedávný dramatický nárůst cen a snížila pro Evropany a evropské podniky účty za energie. Abychom se vypořádali s klimatickou krizí, snížili naši závislost a zvýšili naši konkurenceschopnost, budeme také pokračovat v urychlování transformace energetiky. Klíčem pro tuto práci bude rovněž zvýšení odolnosti a schopnosti reakce kritické infrastruktury, což je jádrem pětistupňového plánu oznámeného předsedkyní von der Leyenovou.

Abychom podpořili občany a podniky v celé Evropě, musíme nyní pokračovat v práci na investicích a reformách prostřednictvím programu NextGenerationEU. Stejně tak musíme i nadále využívat sílu rozpočtu EU. Abychom mohli řešit energetickou krizi, musíme chránit základy naší ekonomiky, a zejména zabezpečit náš jednotný trh a vysokou úroveň zaměstnanosti. Pro řešení vážného rizika roztříštěnosti Unie je kromě zachování rovných podmínek na jednotném trhu prostřednictvím jasných pokynů pro získání státní podpory (které se budou řídit zastřešujícími zásadami proporcionality a nezbytnosti) nesmírně důležité také jednotné a společné evropské řešení. V rámci plánu REPowerEU učinila Komise první důležité solidární kroky, je však nutné udělat více. Proto je třeba plán REPowerEU posílit dalším financováním na základě posouzení potřeb a s ohledem na absorpční kapacitu investic. Budeme zkoumat doplňkové zdroje pro jeho financování a jsme připraveni navrhnout další kroky, ve kterých budeme vycházet také ze zkušeností získaných z mechanismů finanční solidarity EU v rámci nástroje NextGenerationEU a dalších úspěšných nástrojů.

V době, kdy v EU čelíme důsledkům ruské invaze, zůstane naše podpora Ukrajině stejně pevná, odhodlaná a jednotná, jako byla 24. února. V nadcházejícím roce je v sázce Ukrajina a její budoucnost. Jde však také o budoucnost Evropské unie a všeho, co představuje: tedy o svobodu, demokracii, základní práva, právní stát a všechny hodnoty, na nichž je EU založena.

V rámci skutečné solidarity mezi EU a jejími členskými státy již Unie v reakci na invazi přijala 180 opatření, která zasáhnou Rusko tam, kde to bude mít největší účinek, a zároveň poskytnou silnou podporu Ukrajině a jejím občanům. EU a její členské státy uvolnily od začátku války do září více než 19 miliard EUR na posílení hospodářské, sociální a finanční odolnosti Ukrajiny a další 3,1 miliardy EUR na vojenskou podporu v rámci Evropského mírového nástroje. Občané a členské státy projevili při přijímání milionů Ukrajinců prchajících před násilím obrovskou laskavost a solidaritu a EU jim pomáhá zajistit přístup k práci, bydlení, vzdělání a zdravotní péči tím, že aktivuje směrnici o dočasné ochraně.

Díky mechanismu civilní ochrany Unie bylo Ukrajině poskytnuto více než 70 000 tun pomoci zahrnující potraviny, vodu, přístřeší, energie a zdravotnické materiály. Prostřednictvím nouzových zásob v systému rescEU a Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví (HERA) jsme mobilizovali zdravotnické a specializované vybavení pro případy ohrožení veřejného zdraví, jako jsou chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby. Prostřednictvím Akce v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) a návrhu flexibilní pomoc územím (FAST-CARE) jsme členským státům a regionům usnadnili mobilizaci fondů soudržnosti na pomoc lidem prchajícím před válkou.

I nadále budeme Ukrajině nabízet silnou politickou, finanční a humanitární pomoc a jsme připraveni podpořit budoucí obnovu země. Prvním krokem je poskytnutí 100 milionů EUR na obnovu poškozených ukrajinských škol. Vzhledem k tomu, že budoucnost Ukrajiny a jejích obyvatel je spojená s Unií, budeme rovněž usilovat o usnadnění jejího přístupu na jednotný trh. Abychom zajistili účinné prosazování sankcí s cílem udržet silný hospodářský tlak na Rusko a oslabili jeho schopnost vést válku proti Ukrajině, budeme zároveň pokračovat v koordinaci, a to i s našimi spojenci.

Probíhající potravinová krize způsobená prudce rostoucími cenami a rozsáhlými suchy a zhoršená ruskou invazí na Ukrajinu ohrožuje potravinové zabezpečení na celém světě a představuje další významnou výzvu. Komise v zájmu řešení potravinové krize a usnadnění přístupu Ukrajiny na jednotný trh a do globálních dodavatelských řetězců pomocí alternativních cest nadále úzce spolupracuje se svými mezinárodními partnery, členskými státy, ukrajinskými orgány a podnikatelskými subjekty, aby zajistila přístup k hnojivům, produkci potravin a otevřenému obchodu a zabránila narušení dodávek potravin. Naše „trasy solidarity“ Ukrajině umožňují vyvážet obilí a další produkty a dovážet zboží, které potřebuje – od humanitární pomoci po hnojiva. Rovněž jsme uvolnili 600 milionů EUR z Evropského rozvojového fondu na podporu potravinového zabezpečení afrických, karibských a tichomořských zemí.

Na domácí i zahraniční scéně je stále co dělat, ať už jde o realizaci toho, co již bylo dohodnuto, nebo přijetí toho, co ještě zbývá dohodnout. Předložili jsme iniciativy na snížení emisí skleníkových plynů, investování do ekologických technologií a ochranu přírodního prostředí. Navrhli jsme pravidla pro to, abychom občany a podniky vybavili novou generací digitálních technologií. Předložili jsme opatření na posílení naší konkurenceschopnosti a odolnosti jednotného trhu a zároveň na podporu sociální spravedlnosti na trhu práce. Tato Komise přijala opatření k posílení schopnosti EU bránit demokracii a právní stát. Zasadili jsme se o zajištění svobody a plurality médií a o posílení pluralitní, rovnoprávné a inkluzivní společnosti.

Je také nezbytné, abychom se více zaměřili na podporu interinstitucionálních jednání, která by naše politické závazky pomohla proměnit v zákony. Díky jednotě institucí – ať už jde o certifikáty COVID-19, digitální pravidla nebo minimální mzdu – se již podařilo dokončit mnoho věcí. Zejména u souborů klíčových pro souběžnou transformaci, jako je balíček „Fit for 55“, návrhů týkajících se boje proti globálnímu odlesňování nebo baterií a aktu o umělé inteligenci, musíme tento přístup urychlit. Práce Komise se bude i nadále ve všech oblastech politiky řídit prováděním cílů udržitelného rozvoje OSN. Tyto cíle byly integrovány do evropského semestru a začleněny do našich nástrojů pro zlepšování právní úpravy. V roce 2023 Komise v rámci politického fóra OSN na vysoké úrovni předloží první dobrovolný přezkum plnění těchto cílů ze strany EU.

V posledních letech se Evropané na vlastní kůži přesvědčili, jaký význam může mít souhrnný rozpočet EU. Jeho zdroje a flexibilita jsou však omezené. Přezkum víceletého finančního rámce (VFR) pro období 2021–2027 v polovině období, který provedeme v roce 2023, představuje příležitost znovu posoudit, zda současný souhrnný rozpočet EU nadále poskytuje dostatečné prostředky pro společnou reakci na společné výzvy.

Za tímto účelem Komise rovněž předloží návrh druhé skupiny nových vlastních zdrojů, který bude navazovat mimo jiné na návrh jednotných daňových pravidel pro podnikání v Evropě (BEFIT). S ohledem na splácení grantové složky plánu na podporu oživení NextGenerationEU zajistí tato opatření spolu s prvním souborem návrhů diverzifikovanější a odolnější druhy příjmů a zabrání nepřiměřeným škrtům v programech Unie nebo nadměrnému zvyšování příspěvků členských států.

2.Občané v centru evropské demokracie

Letošní pracovní program je také prvním od ukončení Konference o budoucnosti Evropy. Mnohé z klíčových iniciativ uvedených v tomto pracovním programu navazují na ambiciózní návrhy předložené během konference a odrážejí bohatost návrhů a důležitost plnění toho, co občané považují za důležité.