CS ECB-PUBLIC  
 
STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY 
ze dne 1. července 2015 
o ozdravných postupech a řešení krize na finan čním trhu 
(CON/2015/22) 
 
Úvod a právní základ 
Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 27. b řezna 2015 žádost Ministerstva financí České 
republiky (dále jen „Ministerstvo financí“) o stanovisko k návrhu zákona o ozdravných postupech a řešení 
krize na finan čním trhu (dále jen „návrh zákona“) a k návrhu zákona, kterým se m ění některé zákony 
v souvislosti s p řijetím uvedeného návrhu zákona1 (dále jen „návrh pozm ěňovacího zákona“, spole čně 
dále jen „návrhy zákon ů“). Ministerstvo financí požádalo ECB o urychlené p řijetí stanoviska ve lh ůtě 
jednoho m ěsíce v souladu s článkem 3 rozhodnutí Rady 98/415/ES ze dne 29. června 19982. 
Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování 
Evropské unie a na t řetí a šesté odrážce čl. 2 odst. 1 rozhodnutí 98/415/ES, jelikož návrhy zákon ů se 
týkají České národní banky ( ČNB) a pravidel pro finan ční instituce, pokud významn ě ovlivňují stabilitu 
finančních institucí a trh ů. Co se tý če těch částí návrh ů zákonů, jejichž jediným ú čelem je provedení 
práva Unie, je pravomoc ECB založena na článku 25.1 statutu Evropského systému centrálních bank a 
Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“). V souladu s čl. 17.5 první v ětou jednacího řádu 
Evropské centrální banky p řijala toto stanovisko Rada guvernér ů. 
 1.  Účel návrh ů zákonů 
1.1 Ú čelem návrh ů zákonů je provést v českém právním řádu směrnici Evropského parlamentu a 
Rady 2014/59/EU („sm ěrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank“ nebo „sm ěrnice 
BRRD“)
3, a stanovit tak právní rámec pro ozdravné postupy a řešení krize n ěkterých druh ů 
subjektů působících na finan čním trhu, v četně úvěrových institucí, investi čních podnik ů a 
finančních holdingových osob se sídlem v České republice (dále jen „povinné osoby“)4.  
1.2 Návrh zákona upravuje plány a postupy na ozdravení a řešení krize povinných osob jak na 
individuální úrovni, tak na úrovni skupiny, postavení a pravomoci p říslušného orgánu dohledu a 
                                                 
1  Návrh zákona o ozdravných postupech a řešení krize na finan čním trhu a návrh zákona, kterým se m ění některé 
zákony v souvislosti s p řijetím zákona o ozdravných postupech a řešení krize na finan čním trhu.  Ministerstvo financí 
poskytlo p ředmětné návrhy zákon ů ve znění ze dne 19. b řezna 2015 po ukon čení meziresortního p řipomínkového 
řízení. 
2  Rozhodnutí Rady 98/415/ES ze dne 29. června 1998 o konzultacích vnitrostátních orgán ů s Evropskou centrální 
bankou k návrh ům právních p ředpisů (Úř. věst. L 189, 3.7.1998, s. 42). 
3  Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. kv ětna 2014, kterou se stanoví rámec pro 
ozdravné postupy a řešení krize úv ěrových institucí a investi čních podnik ů a kterou se m ění směrnice Rady 
82/891/EHS, sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 
2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a 
č. 648/2012 (Ú ř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190). 
4  Viz § 2 návrhu zákona, který definuje povinné osoby v souladu s definicemi uvedenými v článku 2 sm ěrnice BRRD.  
ECB-PUBLIC  
2 orgánu p říslušného k řešení krize a postupy, kterými mohou v subjektech, jež se nacházejí 
v nesnázích, zasáhnout nebo ve vztahu k nim p řijmout opat ření k řešení krize v p řípadě, že 
selhávají nebo je u nich selhání pravd ěpodobné5. Hlavní ustanovení návrhu zákona, která se 
týkají úkol ů v oblasti řešení krize, lze shrnout takto: 
 Orgánem p říslušným k řešení krize se stanoví Česká národní banka ( ČNB), která je 
orgánem dohledu nad českým finan čním trhem, a úkoly ČNB se rozši řují tak, že zahrnují 
přijímání opat ření týkající se ozdravných postup ů a řešení krize ve vztahu k povinným 
osobám6. 
 ČNB je dále povinna prost řednictvím vnit řního předpisu zajistit provozní nezávislost svého 
útvaru pro řešení krizí, který byl v rámci ČNB ustaven. 
 Stanoví se řada opat ření k řešení krize, která m ůže ČNB za účelem řešení krizové finan ční 
situace povinné osoby uplatnit7. Kromě nástrojů k řešení krize upravených sm ěrnicí BRRD8 
zahrnují tato opat ření přímou správu, p ři níž ČNB na neur čitou dobu p řebírá kontrolu nad 
institucí tím, že pozastaví výkon pravomocí jejích statutárních a dozor čích orgán ů a přijímá 
rozhodnutí namísto nich, a to bu ď sama, nebo prost řednictvím pov ěřeného zam ěstnance 
ČNB9. 
 Výkon pravomocí ČNB k řešení krize obecn ě nepodléhá omezením či schválení. ČNB však 
může uplatnit opat ření k řešení krize nebo na řídit odpis či konverzi kapitálových nástroj ů 
pouze po p ředchozím souhlasu Ministerstva financí, pokud navrhované opat ření: a) 
vyžaduje použití prost ředků z veřejných prost ředků, poskytnutí státní záruky nebo využití 
překlenovací instituce nebo osoby pro správu aktiv, nebo b) vyžaduje čerpání prost ředků 
z Fondu pro řešení krize nebo z Fondu pro pojišt ění vkladů v objemu p řesahujícím 60 % 
dostupného objemu majetku v n ěkterém z fond ů10. 
 ČNB má ve vztahu k povinným osobám a jiným stanoveným osobám nárok na náhradu 
nákladů, které řádně vynaložila v souvislosti s uplatn ěním opat ření k řešení krize11, 
přičemž tyto pohledávky, jakož i pohledávky vyplývající z úv ěrů, které ČNB poskytne 
povinným osobám, mají v p řípadě úpadku p řednostní postavení12. 
 Státu se výslovn ě ukládá povinnost uhradit náklady, které ČNB řádně vynaložila p ři výkonu 
některých úkol ů spojených s v časným zásahem a řešením krize, pokud majetek povinné 
osoby na úhradu takových náklad ů neposta čuje13. 
                                                 
5  §§ 1 a 4 návrhu zákona. 
6  § 5 a část šestá návrhu zákona. 
7  Část šestá, hlava II návrhu zákona. 
8  Články 35 a 37 sm ěrnice BRRD. 
9  § 81 návrhu zákona. 
10  § 214 odst. 1 návrhu zákona. 
11  § 165 odst. 1 a 2 návrhu zákona. 
12  Pro ú čely § 168 zákona č. 182/2006 Sb., o úpadku a zp ůsobech jeho řešení (insolven ční zákon). Návrh 
pozměňovacího zákona vymezuje po řadí priority pohledávek v ěřitelů, včetně například pohledávek pojišt ěných 
vkladatel ů a pohledávek Fondu pojišt ění vklad ů, přičemž však nezmi ňuje přednostní pohledávky ČNB. Viz 
navrhovaný nový § 374 zákona č. 182/2006 Sb. 
13  Nap ř. podle § 41 odst. 6 návrhu zákona, pokud jde o náklady spojené se zavedením do časné správy instituce; podle 
§ 47 odst. 3, pokud jde o náklady ocen ění instituce p řed řešením krize, a podle § 81 odst. 5, pokud jde o náklady 
přímé správy. 
ECB-PUBLIC  
3 1.3 Návrh zákona upravuje též mechanismus financování řešení krize v četně maximálního omezení 
případného financování opat ření k řešení krize státem. Návrh zákona zejména:  
 zřizuje Fond pro řešení krize za ú čelem financování opat ření k řešení krize, do n ěhož jsou 
povinny p řispívat instituce se sídlem v České republice a tuzemské pobo čky institucí 
z jiných než členských stát ů14, a vymezuje zdroje jeho financování a jak lze tyto prost ředky 
použít;  
 zřizuje Garan ční systém finan čního trhu (dále jen „Garan ční systém“), který je 
samostatnou právnickou osobou a který má vlastním jménem vykonávat správu Fondu pro 
řešení krize a stávajícího Fondu pojišt ění vklad ů15. Garanční fond je subjektem sui 
generis16, přičemž se výslovn ě stanoví, že není státním fondem podle českého práva17. 
Fond pro řešení krize a Fond pojišt ění vklad ů nemají právní subjektivitu, jsou 
samostatnými ú četními jednotkami s odlišnými zdroji financování. Finan ční prostředky 
obou fond ů jsou ze zákona vzájemn ě odděleny a lze je použít výlu čně jen pro zákonem 
stanovené ú čely daného fondu. Majetek v t ěchto fondech není sou částí majetku 
Garančního systému18. Ke spln ění či uspokojení pohledávky v ěřitele za n ěkterým z t ěchto 
fondů vzniklé v souvislosti s pln ěním z daného fondu lze použít pouze majetek v tomto 
fondu;  
 upravuje správu a řízení Garan čního systému prost řednictvím p ětičlenné správní rady, jejíž 
členy jmenuje a odvolává ministr financí. Správní radu tvo ří dva členové jmenovaní z řad 
zaměstnanců Ministerstva financí, dva členové jmenovaní z řad zaměstnanců ČNB a jeden 
člen jmenovaný na návrh České bankovní asociace19;  
 požaduje, aby Garan ční systém, ČNB a Ministerstvo financí p ři své činnosti a pln ění 
příslušných úkol ů úzce spolupracovaly, v četně jakékoli vým ěny informací20. 
1.4  Návrh zákona provádí řadu navazujících zm ěn souvisejících zákon ů, mimo jiné s cílem:  
 stanovit, že v p řípadě, že Fond pojišt ění vklad ů nemá dostatek volných finan čních 
prostředků a taková situace by mohla ohrozit stabilitu na finan čním trhu, m ůže mu ČNB na 
základě žádosti poskytnout krátkodobý úv ěr zajištěný státními dluhopisy nebo jinými 
cennými papíry se státní zárukou, které má Fond pojišt ění vkladů v držení, a to na dobu 
nejvýše t ří měsíců21;  
 stanovit, že takové úv ěry a návratné finan ční výpomoci ze strany ČNB jsou dalším zdrojem 
financování p říspěvkového fondu Fondu pojišt ění vkladů22. 
                                                 
14  § 195 a následující návrhu zákona ( část devátá, hlava II). 
15  § 185 a následující návrhu zákona ( část devátá, hlava I). 
16  § 185 a následující návrhu zákona. 
17  Tj. ve smyslu zákona České národní rady č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospoda ření s rozpo čtovými prost ředky 
České republiky a obcí v České republice. 
18  § 185 odst. 5 návrhu zákona. 
19  Část devátá, §§ 185 až 188 návrhu zákona. 
20  § 194 návrhu zákona. 
21  Viz nový § 33a, který bude vložen do zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance, a nové zn ění § 41a odst. 4 
zákona č. 21/1992 Sb., o bankách. 
22  Viz navrhovaná zm ěna § 41a odst. 4 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách. 
ECB-PUBLIC  
4  
2. Obecné p řipomínky 
2.1 ECB návrhy zákon ů vítá, jelikož posilují nástroje a postupy, které má ČNB k dispozici za ú čelem 
provádění účinných preventivních opat ření, včasných zásah ů a účinného řešení krize v souladu 
s obecným rámcem interven čních pravomocí, pravidel a postup ů stanovených ve sm ěrnici 
BRRD. 
2.2  ECB však zd ůrazňuje, že se nevyjad řuje k tomu, zda tyto návrhy zákon ů účinně splňují 
povinnosti České republiky implementovat sm ěrnici BRRD do českého právního řádu, nýbrž k 
těm ustanovením, která mohou mít vliv na úlohu a úkoly ČNB jako úst řední banky a jako člena 
Evropského systému centrálních bank (ESCB). 
2.3 ECB zd ůrazňuje, že v kontextu navrhovaného sv ěření úkolů členu ESCB je nezbytné takové 
svěření úkolů posoudit s ohledem na zákaz m ěnového financování podle článku 123 Smlouvy. 
ECB vyvinula následující zásady sestávající z obecných a zvláštních úvah, na jejichž základ ě 
může ECB rozhodnout, zda pro ú čely zákazu m ěnového financování má být nový úkol sv ěřený 
národní centrální bance ESCB považován za úkol centrálního bankovnictví nebo za úkol vlády. 
2.3.1 Všeobecné úvahy  
Za prvé , systematická kategorizace úkol ů přidělených národním centrálním bankám na úkoly 
centrálního bankovnictví nebo úkoly vlády se uplat ňuje v případě skutečně nových úkol ů, které 
v minulosti neexistovaly nebo netvo řily nedílnou sou část úkolů centrálního bankovnictví, které již 
byly národním centrálním bankám v minulosti p řiděleny. S ohledem na r ůzné právní rámce 
v členských státech, tradice centrálního bankovnictví a vnitrostátní uspo řádání nejsou úkoly, 
které národní centrální banka v sou časné dob ě v rámci centrálního bankovnictví vykonává, 
přezkoumávány ani se nem ění jejich kategorizace, avšak mohou být p řehodnoceny, pokud jsou 
předmětem podstatných legislativních zm ěn.  
Za druhé , v souladu se zásadou finan ční nezávislosti členské státy nesm ějí své národní centrální 
banky přivést do situace, v níž by nem ěly dostate čné finanční zdroje pro pln ění svých úkol ů 
souvisejících s ESCB, resp. s Eurosystémem.  
Za třetí, úkoly centrálního bankovnictví zahrnují zejména ty úkoly, které souvisejí s úkoly 
uvedenými v čl. 127 odst. 2, 5 a 6 Smlouvy. 
Za čtvrté, nové úkoly sv ěřené národní centrální bance, kter é nejsou typickými úkoly národních 
centrálních bank nebo které jsou zjevn ě plněny jménem a výlu čně v zájmu vlády nebo jiných 
veřejných subjekt ů, je třeba považovat za úkoly vlády. V této souvislosti je t řeba rozlišovat mezi 
úkoly národních centrálních bank týkajícími se likvi dity a úkoly týkajícími se solventnosti. Zatímco 
pro účely zákazu m ěnového financování je podpora solventnosti úkolem vlády, úkoly týkající se 
likvidity, jejichž kone čným cílem je financování ekonomiky, jsou úkoly centrálního bankovnictví. 
2.3.2 Zvláštní úvahy  
Úkoly v oblasti řešení krize pln ěné centrálními bankami se považují za úkoly centrálního 
bankovnictví za p ředpokladu, že neohrožují nezávislost národních centrálních bank podle 
ECB-PUBLIC  
5 článku 130 Smlouvy23. Plnění těchto úkol ů centrálními bankami však nesmí zahrnovat 
financování fond ů pro řešení krize nebo jiných mechanism ů financování k řešení krize, nebo ť to 
jsou úkoly vlády. Tím není dot čena i) možnost, aby centrální banky za ur čitých podmínek poskytly 
krátkodobé financování systém ům pojištění vkladů24, a ii) možnost, aby národní centrální banky 
poskytly nouzovou pomoc v oblasti likvidity solventním úv ěrovým institucím. 
Důležitým kritériem pro kvalifikaci nového úkolu jako úkolu vlády je proto dopad tohoto úkolu na 
institucionální, finan ční a osobní nezávislost národní centrální banky. Zejména je t řeba vzít 
v úvahu následující otázky.  
Za prvé  je třeba posoudit, zda pln ění nového úkolu nevytvá ří nedostate čně řešené st řety zájm ů 
ve vztahu ke stávajícím úkol ům centrálního bankovnictví a nutn ě nedoplňuje tyto existující úkoly 
centrálního bankovnictví. Jestliže mezi stávajícími a novými úkoly vyvstane st řet zájmů, měly by 
být zavedeny vhodné mechanismy, které tento st řet odpovídajícím zp ůsobem řeší. Dopl ňkový 
charakter nového úkolu ve vztahu k stávajícím úkol ům centrálního bankovnictví by však nem ěl 
být vykládán extenzivn ě, aby nedocházelo k vytvá ření nekone čného řetězce souvisejících úkol ů. 
Doplňkový charakter by m ěl být přezkoumáván též z hlediska financování t ěchto úkol ů. 
Za druhé  je třeba posoudit, zda provád ění nového úkolu bez p řidělení nových finan čních 
prostředků není nep řiměřené s ohledem na finan ční nebo organiza ční možnosti národní centrální 
banky a zda nem ůže negativn ě ovlivnit její schopnost řádně vykonávat stávající úkoly centrálního 
bankovnictví. 
Za třetí je třeba posoudit, zda provád ění nového úkolu zapadá do institucionálního uspo řádání 
národní centrální banky s ohledem na úvahy týkající se nezávislosti a odpov ědnosti centrální 
banky. 
Za čtvrté je třeba posoudit, zda s provád ěním nového úkolu nejsou spojena podstatná finan ční 
rizika. 
Za páté  je třeba posoudit, zda provád ění nového úkolu nevystavuje členy rozhodovacích orgán ů 
národní centrální banky nep řiměřeným politickým rizik ům, která mohou mít vliv i na jejich osobní 
nezávislost, a zejména na záruku délky funk čního období podle článku 14.2 statutu ESCB. 
2.3.3 Jakékoliv kone čné posouzení toho, zda ur čitý úkol sv ěřený národní centrální bance spadá mezi 
úkoly centrálního bankovnictví nebo úkoly vlády, se bude řídit cílem zajistit konzistentní 
uplatňování zákazu m ěnového financování v rámci Eurosystému a ESCB v rozsahu, v n ěmž se 
vztahuje na jeho členy. 
 
3. Konkrétní p řipomínky 
3.1 Úloha ČNB při poskytování do časné likvidity Garan čnímu systému  
3.1.1 ČNB bude zmocn ěna poskytnout za ur čitých podmínek do časný (nejdéle na dobu t ři měsíců) 
státem garantovaný úv ěr příspěvkovému fondu Fondu pojišt ění vkladů25. Ačkoliv to není výslovn ě 
                                                 
23  Tento postoj se odchyluje od postoje uvedeného ve stanoviscích CON/2015/3 a CON/2015/2. Všechna stanoviska 
ECB jsou k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu. 
24  Viz Konvergen ční zpráva ECB z roku 2014, s. 30. 
25  V tomto ohledu viz odstavec 1.3 a poznámka pod čarou 21 pro odkazy na navrhované zm ěny zákona č. 6/1993 Sb., 
o ČNB a zákona č. 21/1992 Sb., o bankách. 
ECB-PUBLIC  
6 stanoveno, ECB vychází z toho, že žádost o takový do časný či „překlenovací“ úv ěr by podával 
Garanční systém jako správce Fondu pojišt ění vkladů, a že pokud by ji ČNB na základ ě svého 
vlastního uvážení schválila, byl by do časný úvěr poskytnut na základ ě smlouvy mezi ČNB a 
Garančním systémem jako dlužníkem26. Návrh zákona blíže nestanoví podstatné podmínky 
(např. cenové podmínky) takového úv ěru. 
3.1.2 ECB zd ůrazňuje, že vnitrostátní právní úprava, která upravuje financování vnitrostátních systém ů 
pojištění vkladů pro úvěrové instituce ze strany národní centrální banky, je slu čitelná se zákazem 
měnového financování pouze tehdy, jestliže je takové financování krátkodobého charakteru, jsou 
jím řešeny naléhavé situace, jsou ohroženy záležitosti systémové stability a rozhodnutí jsou 
činěna na základ ě vlastního uvážení národní centrální banky. Za tímto ú čelem by se proto m ělo 
zvážit vložení odkaz ů na článek 123 Smlouvy do vnitrostátních právních p ředpisů. Zvažuje-li 
národní centrální banka, že poskytne úv ěr, musí zajistit, aby ve skute čnosti nep řebírala úkol, 
který přísluší vlád ě. Podpora poskytovaná centrální bankou systém ům pojišt ění vklad ů by 
především nem ěla být systematickým „p ředfinancováváním“ t ěchto systém ů27. 
3.1.3 ECB poznamenává, že podmínka, že do časný úvěr nebo jiná návratná finan ční pomoc ze strany 
ČNB musí řešit naléhavé situace, není v návrzích zákon ů výslovně stanovena. P řestože takové 
financování záleží na volné úvaze, je do časné a v zájmu finan ční stability, je t řeba stanovit, že 
financování m ůže být poskytnuto pouze v prokazateln ě naléhavých p řípadech, aby bylo slu čitelné 
se zákazem m ěnového financování. 
3.1.4 Je z řejmé, že návrhy zákon ů nezmoc ňují ČNB za žádných podmínek k poskytnutí jakéhokoliv 
úvěru nebo financování Fondu pro řešení krize. Poskytnutí takového financování Fondu pro 
řešení krize by p ředstavovalo úkol vlády, a každý takový úv ěr nebo financování ze strany ČNB by 
proto představovalo porušení zákazu m ěnového financování ve smyslu Smlouvy28.  
3.2 Svěření úkolů v oblasti řešení krize České národní bance  
Návrh zákona ustanovuje ČNB orgánem p říslušným k řešení krize, čímž se rozši řují její 
pravomoci o možnost zavést u povinných osob správu pro řešení krize a p řijímat vůči těmto 
osobám opat ření k řešení krize29. Na tomto základ ě ČNB plní úkoly v oblasti řešení krize a 
vykonává pravomoci k řešení krize. Jak je zd ůrazněno výše, pln ění těchto úkol ů v oblasti řešení 
krize nevyžaduje po ČNB, aby poskytla jakékoliv finan ční prostředky Fondu pro řešení krize.  
S ohledem na zásady uvedené v odstavci 2.3 musí být pe člivě posouzeno, zda nové úkoly a 
povinnosti ČNB v této oblasti nemohou zakládat porušení zákazu m ěnového financování. 
3.2.1 Nové úkoly  
ECB poznamenává, že zatímco ČNB po mnoho let disponuje velmi ú činnými nástroji, které jí 
umožňují zasáhnout a v p řípadě potřeby i převzít kontrolu nad finan čními institucemi, jež se 
dostaly do problém ů a představují riziko pro finan ční stabilitu, zejména formou nucené správy, 
zavádí návrh zákona zvláštní nové nástroje k řešení krize, jako nap říklad rekapitalizaci z vnit řních 
                                                 
26  §187 odst. 2 písm. c) návrhu zákona. 
27  Viz Konvergen ční zpráva ECB z roku 2014, s. 30. 
28  Ibid. 
29  § 5 a část šestá návrhu zákona ( Řešení krize povinných osob ). 
ECB-PUBLIC  
7 zdrojů, překlenovací instituci a subjekt pro správu aktiv, které ve své navrhované podob ě 
v současnosti v českém právním řádu neexistují, jakož i rozší řené dopl ňkové pravomoci, které 
jako samostatná opat ření nebo pravomoci k řešení krize neexistovaly. ECB poznamenává, že 
návrhy zákon ů zavádějí podstatné legislativní zm ěny stávajících úkol ů ČNB v oblasti řešení krize, 
které jsou v sou časnosti kategorizovány jako úkoly centrálního bankovnictví, a je proto t řeba je 
posoudit s ohledem na zákaz m ěnového financování.  
3.2.2 Zásada finan ční nezávislosti  
Zásada finan ční nezávislosti vyžaduje, aby národní centrální banky m ěly dostate čné množství 
prostředků nejen k provád ění svých úkol ů souvisejících s ESCB z hlediska provozního a 
finančního, ale i k provád ění svých vnitrostátních úkol ů30. V tomto ohledu ECB poznamenává, že 
návrh zákona zmoc ňuje ČNB požadovat úhradu svých výdaj ů a náklad ů prokazateln ě 
vynaložených p ři výkonu opat ření pro řešení krize od institucí, jichž se tato opat ření týkala31. ECB 
vítá ustanovení návrhu zákona týkající se financování nových úkol ů ČNB v oblasti řešení krize.  
Kromě toho ECB poznamenává, že bankovní rada ČNB je před rozhodnutím o p řijetí opat ření 
k řešení krize v celé řadě případů povinna získat p ředchozí souhlas Ministerstva financí, zejména 
v případech, kdy by realizace opat ření vyžadovala použití ve řejných prost ředků nebo pokud by 
bylo využití takových prost ředků pravděpodobnější z důvodu podstatného odlivu prost ředků z 
Fondu pojišt ění vkladů nebo z Fondu pro řešení krize32. Je důležité, aby bankovní rada ČNB jako 
rozhodující orgán odpov ědný za provád ění úkolů ČNB souvisejících s ESCB m ěla konečnou 
kontrolu nad veškerými rozhodnutími ve v ěci řešení krize, která by mohly mít vliv na finan ční 
nezávislost ČNB33. 
3.2.3 Souvislost s úkoly uvedenými v čl. 127 odst. 2, 5 a 6 Smlouvy  
Administrativní úkoly v oblasti řešení krize jsou považovány za úkoly, které souvisejí s úkoly 
uvedenými v čl. 127 odst. 5 Smlouvy, p řičemž se vychází z toho, že administrativní úkoly 
v oblasti řešení krize a úkoly v oblasti dohledu se vzájemn ě doplňují, zejména jestliže je národní 
centrální banka zmocn ěna k udržování stability finan čního systému nebo jestliže, jako v tomto 
případě, orgán p říslušný k řešení krize již vykonává sjednocený dohled nad finan čním trhem. 
3.2.4 Atypické úkoly 
Řada členských stát ů svěřila svým národním centrálním bankám významnou úlohu p ři řešení 
krize finan čních institucí, a ť již jako orgánu p říslušnému k řešení krize nebo jako p říslušnému 
orgánu, který se ú častní rozhodovacího procesu p ři řešení krize. ECB obecn ě uvítala p řidělení 
těchto úkol ů národním centrálním bankám za podmínky, že tyto úkoly nejsou z finan čního a 
provozního hlediska v rozporu s provád ěním úkol ů národních centrálních bank, které se týkají 
ESCB34. Úkoly národní centrální banky v oblasti řešení krize lze proto považovat za úkoly, které 
                                                 
30  Viz Konvergen ční zpráva ECB z roku 2014, s. 25. 
31  § 165 návrhu zákona. 
32  Viz poznámka pod čarou 10. 
33  Viz odstavec 3.3 stanoviska CON/2015/2.  
34  Viz nap ř. odstavec 4.1 stanoviska CON/2014/60, odstavec 2.1 stanoviska CON/2013/73, odstavec 2.3 stanoviska 
CON/2011/72, odstavec 2.2 stanoviska CON/2011/83 a odst avec 2.2 stanoviska CON/2011/39. Viz dále úloha Bank 
of England ve Spojeném království v rámci zvláštního režimu pro řešení krize podle zákona o bankách z roku 2009. 
ECB-PUBLIC  
8 nejsou pro centrální banku atypické, zejména pokud má centrální banka dlouhodob ě zákonnou 
odpovědnost za finan ční stabilitu jako v p řípadě ČNB 35.  
3.2.5 Plnění úkolů jménem a ve výlu čném zájmu vlády nebo jiných ve řejných subjekt ů 
Ačkoli je ČNB určena jako jediný orgán p říslušný k řešení krize a p řijímá opat ření k řešení krize 
jako správní orgán p ři výkonu ve řejných funkcí svým vlastním jménem a nikoliv jménem jiného 
orgánu, jak je uvedeno v odstavci 3.2.2 výše, je bankovní rada ČNB v některých p řípadech 
povinna vyžádat si p řed rozhodnutím o p řijetí opat ření k řešení krize p ředchozí souhlas 
Ministerstva financí. ČNB je také povinna p ři plnění své úlohy p ři řešení krize s Ministerstvem 
financí úzce spolupracovat. Nic nenasv ědčuje tomu, že p ři výkonu své funkce v oblasti řešení 
krize jedná ČNB výlučně v zájmu Ministerstva financí nebo jiného ve řejného subjektu.  
3.2.6 Rozsah, v n ěmž jsou řešeny střety zájmů se stávajícími úkoly ČNB 
3.2.6.1 ECB opakovan ě poznamenala,36 že v souladu se sm ěrnicí BRRD37 musí být zam ěstnanci, kte ří 
vykonávají funkce orgánu p říslušného k řešení krize v souladu se sm ěrnicí, strukturáln ě odděleni 
od zaměstnanců vykonávajících úkoly obez řetnostního bankovního dohledu podle p říslušných 
právních p ředpisů EU38 nebo jiné funkce p říslušného orgánu a musí podléhat odd ěleným 
hierarchickým vztah ům. ECB poznamenává, že sm ěrnice BRRD „výjime čně“ dovoluje, aby jeden 
orgán vykonával jak funkci řešení krize, tak i funkci dohledu, a to za podmínky, že existují 
přiměřená organiza ční opatření k zajišt ění provozní nezávislosti a zabrán ění střetů zájmů mezi 
funkcí daného orgánu v oblasti řešení krize a jeho dalšími funkcemi. Nap říklad podle sm ěrnice 
BRRD má být organiza čního odd ělení dosaženo tak, že se na zam ěstnance, kte ří se podílejí na 
výkonu úkol ů řešení krize, a zam ěstnance, kte ří se podílejí na dohledových činnostech, budou 
vztahovat odd ělené hierarchické linie39. 
3.2.6.2 Podle návrhu zákona je ČNB povinna zajistit provozní a organiza ční nezávislost útvaru 
vykonávajícího funkce řešení krize a jeho zam ěstnanců tak, aby nedocházelo ke st řetu zájm ů a 
aby bylo zajišt ěno oddělení úkol ů souvisejících s funkcí řešení krize od ostatních úkol ů ČNB40. 
Návrh zákona uvádí, že ČNB jako orgán p říslušný k řešení krize bude uplat ňovat opat ření k 
řešení krize „odd ěleně od ostatních úkol ů“. Tato ustanovení mají za cíl zajistit, že a) v rámci 
budoucího režimu budou funkce řešení krize a funkce dohledu v rámci jednoho orgánu, který 
bude sou časně orgánem p říslušným k řešení krize i orgánem dohledu, odd ěleny a b) v rámci 
funkce řešení krize bude zajišt ěn rovný p řístup ke všem nezbytným informacím, které jsou 
k dispozici v rámci funkce dohledu a naopak. V rámci ČNB to bude bankovní rada a nikoliv 
vedoucí útvaru pro řešení krize, kdo bude p řijímat veškerá významná rozhodnutí p ři řešení krize 
                                                 
35  § 2 zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance. Viz také § 214 odst. 2 návrhu zákona, pokud jde o pravomoc 
bankovní rady ČNB. 
36  Nap říklad viz odstavec 4.3 stanoviska CON/2015/2, odstavce 5.1 a 5.2 stanoviska CON/2015/3 a odstavec 3.3 
stanoviska CON/2014/67. 
37  Viz druhý pododstavec článku 3 odst. 3 Sm ěrnice 2014/59/EU. 
38  Viz na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obez řetnostních 
požadavcích na úv ěrové instituce a investi ční podniky a o zm ěně nařízení (EU) č. 648/2012 (Ú ř. věst. L 176, 
27.6.2013, s. 1) a sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o p řístupu 
k činnosti úv ěrových institucí a o obez řetnostním dohledu nad úv ěrovými institucemi a investi čními podniky, o zm ěně 
směrnice 2002/87/ES a zrušení sm ěrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú ř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338). 
39  Viz odstavec 3.1 stanoviska CON/2014/67.  
40  § 5 odst. 1 a 2 návrhu zákona. Viz strana 73 d ůvodové zprávy k navrhovanému na řízení. 
ECB-PUBLIC  
9 v případech, kdy se jedná o použití ve řejných prost ředků nebo v nichž existuje systémové riziko, 
avšak s výjimkou uplatn ění vládního stabiliza čního nástroje. ECB tato ustanovení vítá, jelikož se 
zdá, že dostate čně řeší případné st řety zájmů mezi úkolem řešení krize a jinými úkoly a funkcemi 
ČNB. ECB by m ěla zájem na tom, být v p ředstihu informována o vnit řních pravidlech, která tato 
ustanovení budou provád ět. 
3.2.7 Rozsah, v n ěmž je pln ění úkolů přiměřené finan čním a provozním možnostem ČNB a její 
schopnosti vykonávat úkoly související s ESCB 
Jak je uvedeno výše, v zájmu zachování finan ční nezávislosti musí mít národní centrální banky 
dostatečné prost ředky nejen k pln ění úkolů souvisejících s ESCB z hlediska provozního a 
finančního, ale také k pln ění svých vnitrostátních úkol ů. V této souvislosti ECB vítá, že ČNB bude 
oprávněna požadovat úhradu výdaj ů, které vynaloží v souvislosti s uplatn ěním opat ření k řešení 
krize, od institucí, jichž se tato opat ření týkají. ECB si nicmén ě všímá, že po čáteční 
administrativní náklady a provozní náklady útvaru pro řešení krizí budou hrazeny z rozpo čtu 
ČNB. 
3.2.8 Rozsah, v n ěmž výkon úkol ů zapadá do institucionálního uspo řádání ČNB s ohledem na úvahy 
týkající se nezávislosti a odpov ědnosti centrální banky 
Jak je uvedeno výše, v řadě případů – obvykle tam, kde je zapot řebí veřejných prost ředků – 
může ČNB uplatnit opat ření k řešení krize nebo na řídit odpis či konverzi kapitálových nástroj ů 
pouze po p ředchozím souhlasu Ministerstva financí. ČNB je s Ministerstvem financí povinna úzce 
spolupracovat, zejména ve výše uvedených p řípadech, a obecn ě se od ní požaduje, aby 
Ministerstvu financí a jeho oprávn ěným zam ěstnancům poskytla p řístup ke všem dokument ům a 
informacím, které se týkají opat ření k řešení krize nebo odpisu kapitálových nástroj ů41. ECB má 
za to, že rozší řené úkoly v oblasti řešení krize, které ČNB na základ ě návrhu zákona p řevezme, 
si vyžádají mnohem užší spolupráci s Ministerstvem financí v p řípadech, kdy se bude jednat o 
použití fiskálních prost ředků, než při výkonu jejích úloh v oblasti dohledu či jiných funkcí.  
3.2.9 Rozsah, v n ěmž je výkon úkol ů spojen s podstatnými finan čními riziky 
3.2.9.1 Návrhy zákon ů neobsahují žádná ustanovení o vylou čení či omezení odpov ědnosti ČNB jakožto 
orgánu p říslušného k řešení krize za nedbalost či opomenutí nebo za jiné porušení jakékoli 
právní povinnosti p ři uplatňování nástroj ů k řešení krize nebo p ři výkonu pravomocí k řešení 
krize. To zjevn ě kontrastuje s výslovným vylou čením odpov ědnosti státem vlastn ěných subjekt ů 
sloužících k řešení krize – nap ř. překlenovací instituce42 – za újmu zp ůsobenou vlastník ům nebo 
věřitelům povinné osoby v d ůsledku uplatn ění opatření k řešení krize.  
3.2.9.2  ECB vychází z toho43, že stát primárn ě odpovídá za škodu, kterou nezákonným rozhodnutím 
nebo nesprávným ú ředním postupem zp ůsobí právnická či fyzická osoba p ři výkonu ve řejné moci 
jménem státu. Výkon funkcí v oblasti řešení krize a dohledu jednozna čně představuje výkon 
veřejné moci. Za tímto ú čelem by subjektem či osobou vykonávající ve řejnou moc v této situaci 
                                                 
41  §§ 214 a 215 návrhu zákona.  
42  § 96 odst. 2 návrhu zákona.   
43  Podle zákona č. 82/1998 Sb., o odpov ědnosti za škodu zp ůsobenou p ři výkonu ve řejné moci rozhodnutím nebo 
nesprávným ú ředním postupem. 
ECB-PUBLIC  
10 mohl být stát (nebo jakákoli organiza ční složka státu), ČNB nebo jakákoli jiná osoba za 
předpokladu, že má samostatnou právní subjektivitu.  
3.2.9.3  ECB dále vychází z toho, že ČNB odškodní Ministerstvo financí v p řípadě, kdy stát nese 
odpovědnost za jakékoli porušení zákonných povinností ČNB při uplatňování rámce pro řešení 
krize44. ECB má za to, že toto právo na odškodn ění by se uplatnilo i tehdy, pokud by ČNB 
k nesprávnému opat ření k řešení krize obdržela p ředchozí souhlas Ministerstva financí, 
v kterémžto p řípadě by Ministerstvo financí vystupovalo de facto (ne-li de iure) jako spole čný 
orgán příslušný k řešení problém ů vedle ČNB. S ohledem na výše uvedené ECB poznamenává, 
že v souladu se zákazem m ěnového financování, který je stanoven ve Smlouv ě, nesmějí 
vnitrostátní právní p ředpisy vyžadovat, aby národní centrální banka financovala závazky 
veřejného sektoru v ůči třetím osobám45. ECB vychází z toho, že podle českého práva by se 
odpovědnost ČNB za porušení povinností na základ ě rámce pro řešení krize a za odškodn ění 
Ministerstva financí vztahovala jen na její vlastní správní úkony. ECB se domnívá, že by bylo 
vhodné tuto otázku v návrzích zákon ů výslovn ě vyjasnit, nebo ť případná odpov ědnost 
představuje pro ČNB podstatná finan ční rizika. 
3.2.10 Závěr  
ECB se domnívá, že jsou dány d ůvody pro to, aby rozší řené úkoly ČNB v oblasti řešení krize byly 
považovány za úkoly centrálního bankovnictví v tom smyslu, že dopl ňují stávající funkce ČNB 
v oblasti dohledu. To, že ČNB bude oprávn ěna od dot čených institucí požadovat náhradu 
nákladů vynaložených v souvislosti s řešením krize, by m ělo rovněž omezit dopad na její finan ční 
kapacitu v souvislosti s p řevzetím t ěchto úkol ů, přičemž počáteční a provozní náklady budou 
hrazeny z rozpo čtu ČNB. ECB se nicmén ě domnívá, že návrhy zákon ů potenciáln ě vytvářejí pro 
ČNB podstatná finan ční rizika, protože neomezují odpov ědnost ČNB jako orgánu p říslušného k 
řešení krize v p řípadě její nedbalosti či nesprávného postupu. Bylo by rovn ěž vhodné výslovn ě 
upřesnit, že povinnost ČNB (podle stávající právní úpravy o odpov ědnosti státu) nahradit 
Ministerstvu financí veškeré škody a náklady, které musí stát uhradit t řetím osobám, se vztahuje 
pouze na její vlastní správní úkony. Není navíc jasné, pro č by ČNB měla nést b řemeno těchto 
případných závazk ů sama, když je podle návrhu zákona v celé řadě případů povinna získat p řed 
přijetím opat ření k řešení krize p ředchozí souhlas Ministerstva financí.  
3.3  Úloha Ministerstva financí p ři řešení krize 
V souvislosti s tím, že ČNB jakožto orgán p říslušný k řešení krize je v celé řadě případů povinna 
získat před přijetím opat ření k řešení krize p ředchozí souhlas Ministerstva financí, vyvstává 
otázka, zda nelze Ministerstvo financí považovat vedle ČNB za druhý orgán p říslušný k řešení 
krize. Ministerstvo financí by m ělo zvážit, zda by jeho p ředchozí souhlas nebylo vhodné omezit 
na výjime čné případy, v nichž opat ření k řešení krize mají p římé fiskální nebo systémové dopady, 
aby se zamezilo tomu, že bude spolu s ČNB de facto p ůsobit jako spole čný orgán p říslušný k 
řešení krize, což by vyžadovalo, aby Ministerstvo financí zajistilo provozní nezávislost své funkce 
řešení krize. 
                                                 
44  Viz §§ 16 až 18 zákona č. 82/1998 Sb., o odpov ědnosti za škodu zp ůsobenou p ři výkonu ve řejné moci rozhodnutím 
nebo nesprávným ú ředním postupem. 
45  Viz Konvergen ční zpráva ECB z roku 2014, s. 29  
ECB-PUBLIC  
11 3.4  Plánování řešení krize  
Návrh zákona stanoví, že plány řešení krize nesmí p ředpokládat poskytnutí nouzové likviditní 
pomoci ČNB jako úst řední bankou ani použití ve řejných prost ředků vyjma použití prost ředků 
Fondu pro řešení krize a Fondu pojišt ění vkladů46. Rovněž stanoví, že ozdravné plány nesmí 
předpokládat poskytnutí ve řejné podpory ani spoléhat na poskytnutí úv ěru či provedení jiných 
obchodů povinné osoby, která plán vypracovává, s ČNB47. Ačkoli se tato ustanovení jeví být v 
souladu s požadavky sm ěrnice BRRD, ECB zd ůrazňuje, že nemají v žádném p řípadě vliv na 
pravomoci centrálních bank rozhodovat nezávisle a na základ ě vlastního uvážení o poskytnutí 
likvidity centrální banky solventním institucím, a ť již prost řednictvím standardních operací 
měnové politiky nebo prost řednictvím nouzové likviditní pomoci, a to v mezích stanovených 
zákazem m ěnového financování podle Smlouvy48. 
3.5 Postavení p řednostních a zajišt ěných pohledávek ČNB v případě úpadku 
Pokud jde o ustanovení návrhu zákona, která se týkají p řednostních pohledávek ČNB z úv ěrů 
poskytnutých institucím a jiným povinným osobám, jakož i pohledávek vyplývajících z výdaj ů, 
které ČNB řádně vynaloží p ři plnění úkolů v oblasti řešení krize49, doporu čuje ECB, aby 
konzultující orgán zvážil zm ěnu návrhu zákona, jakož i insolven čního zákona s cílem komplexn ě 
vyjasnit postavení a po řadí přednostních nezajišt ěných pohledávek ČNB v případě úpadku 
povinné osoby, a to i ve vztahu k nezajišt ěným pohledávkám jiných v ěřitelů. 
  
Toto stanovisko bude zve řejněno na internetových stránkách ECB. 
  
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. července 2015. 
 [podpis] 
 Prezident ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
46  § 16 odst. 4 návrhu zákona. 
47  § 8 odst. 3 návrhu zákona. 
48  Viz odstavec 3.2 stanoviska CON/2012/99 a odstavec 3.3 stanoviska CON/2014/67.  
49  § 165 odst. 4 návrhu zákona a § 168 zákona č. 182/2006 Sb., o úpadku a zp ůsobech jeho řešení (insolven ční 
zákon).