Dále se pak jedná o rozmanitost, která je osobitým rysem Evropy a zdrojem inovací a tvořivosti. Vzdělávání a kultura nám pomáhají uvědomit si, pochopit a ocenit bohaté sdílené kulturní dědictví, historii, zkušenosti, přesvědčení a hodnoty Evropy. To spojuje lidi napříč hranicemi, pomáhá prosazovat rovnost žen a mužů a dává nám pocit sounáležitosti. Vzdělávání, odborná příprava a kultura nám mohou pomoci pochopit a zakusit, co znamená být Evropan.

Vzdělávání, odborné přípravě a kultuře je třeba věnovat více pozornosti, abychom tyto oblasti mohli plně využít k podpoře evropského projektu. Investice do dovedností, schopností a znalostí jsou klíčové pro budování odolnosti Evropy. Tyto investice do lidí jsou hnacím motorem inovací, produktivity a konkurenceschopnosti, pomáhají udržovat zaměstnatelnost a překonávat nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi na rychle se vyvíjejícím pracovním trhu ovlivňovaném globalizací a technologickými změnami.

-odrážejí důležitost, jakou tato Komise přikládá investicím do mladých lidí a jejich budoucnosti. Staví na předchozích krocích, především na systému záruk pro mladé lidi, iniciativě na podporu zaměstnanosti mladých lidí, iniciativě pro investice do mládeže z prosince 2016, nové agendě dovedností pro Evropu, iniciativě týkající se cest prohlubování dovedností a na Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, které pomohou dát lidem ze všech prostředí nadějnější vyhlídky a aktivněji se zapojit do evropského projektu,

Evropské univerzity by měly podporovat rozvoj vysoce integrovaných a otevřených studijních programů kombinujících moduly v různých zemích. Mobilita by měla být standardním prvkem začleněným do studia na bakalářském, magisterském a doktorském stupni. To by mělo přispět k vytvoření „evropských titulů“ uznávaných po celé Evropě.

Jednou z výhod by bylo, že by se studenti mohli prokazovat důvěryhodným způsobem v libovolné vysokoškolské instituci v Unii. Evropská studentská karta by umožnila bezpečnou elektronickou výměnu informací souvisejících se vzděláním (což může zahrnovat kredity a údaje o vysokoškolském studiu) s plným ohledem na ochranu osobních údajů, aniž by bylo třeba vytvářet další infrastrukturu informačních technologií. Tato karta by studentům pomohla získat přístup k různým službám (knihovna, doprava, ubytování) ještě předtím, než na instituci v zahraničí přijedou. Mohlo by se jednat o zásadní krok pro zpřístupnění mobility všem, protože by institucím umožnil vysílat a přijímat více studentů na výměnu, a to jednodušeji a při stálém zlepšování kvality studentské mobility.

Za účelem překonání těchto problémů Komise navrhuje doporučení Rady na zavedení automatického uznávání kvalifikací jakožto výchozí pozice do roku 2025: veškeré certifikáty i diplomy – a výsledky studijních pobytů v zahraničí do jednoho roku – udělené akreditovanou institucí v Unii by měly být automaticky uznány pro účely dalšího vzdělávání ve všech členských státech. Takovýto ambiciózní plán však nelze uskutečnit v jednom kroku. Vyžaduje to postupný přístup založený na silném a spolehlivém zajištění kvality, který přinese transparentnost a důvěru nezbytnou pro automatické uznávání. Řada evropských zemí již v plánech automatického uznávání podniká první kroky. Na základě těchto zkušeností se bude za úzké spolupráce s členskými státy vyvíjet řešení pro celou EU.

Evropské univerzity se budou opírat o společný soubor klíčových zásad: každý typ vysokoškolské instituce v libovolném členském státě bude mít díky spravedlivým a vyrovnaným kritériím možnost se zúčastnit. Sítě by měly být geograficky vyrovnané a sociálně inkluzivní. Nebude se jednat o jeden univerzální model pro všechny. Instituce mohou navrhnout model, který bude vyhovovat jejich potřebám prostřednictvím otevřeného a transparentního přístupu „zdola-nahoru“, a úroveň ambicí postupně zvyšovat. Aby bylo financování udržitelné, Evropské univerzity by měly být schopny čerpat z kombinace zdrojů EU a národních zdrojů.

Evropské univerzity by se měly stát klíčovým prvkem Evropského prostoru vzdělávání tím, že budou hybnou silou excelence a zdrojem osvědčených postupů pro další vysokoškolské instituce, čímž se postupně zlepší mezinárodní konkurenceschopnost a atraktivita evropského vysokoškolského vzdělávání. Měly by fungovat na základě multidisciplinárních přístupů a umožňovat studentům, přednášejícím a výzkumným pracovníkům společně vytvářet a sdílet znalosti a inovace. To by mohlo přispět k řešení významných společenských výzev a nedostatku dovedností, jimž Evropa čelí. Navíc by se mohl zvýšit příspěvek vysokoškolských institucí v jejich regionech, zejména jejich zapojením do rozvoje a provádění strategií pro inteligentní specializaci.

Cílem Komise je podpořit vznik alespoň dvaceti Evropských univerzit do roku 2024. Aby ovšem bylo možné takovou ambiciózní myšlenku prakticky realizovat, bude třeba určitý čas na důkladnou přípravu a dostatek zdrojů. V počáteční fázi bude Komise úzce spolupracovat s členskými státy a zúčastněnými stranami na přípravě koncepce. Navrhne zahájení pilotních projektů v letech 2019 a 2020 pod programem Erasmus+ a plné spuštění od roku 2021. Na základě těchto pilotních projektů a mapování stávajících sítí Komise prozkoumá, v konzultaci se zúčastněnými stranami, možnost vytvoření specifického právního statutu pro Evropské univerzity do roku 2025.

Evropské univerzity ·sítě stávajících univerzit budované „zdola-nahoru“ ·špičkové vzdělávání, výzkum a inovace ·multidisciplinární přístup ·geograficky vyvážené · nejméně 20 Evropských univerzit do roku 2024 ·první pilotní programy v roce 2019 prostřednictvím programu Erasmus+.

Škola evropské a nadnárodní správy věcí veřejných, založená v roce 2017 v rámci Evropského univerzitního institutu ve Florencii, navíc posílí své aktivity, mimo jiné prostřednictvím rozvoje partnerství se spřízněnými institucemi, aby školila manažery z veřejných a soukromých organizací a organizací občanské společnosti.

Budou rozvíjena také další opatření na podporu přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě založeného na celoživotním učení a zaměřeného na inovace. Pro podporu inovací a konkurenceschopnosti je například nezbytné poskytovat vysoce kvalitní technické a specifické odborné dovednosti. Za tímto účelem Komise navrhne, aby se podporovalo zřizování center excelence odborného vzdělávání a přípravy. Tato centra by měla propojovat poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy v členských státech, usnadňovat spolupráci, mimo jiné se zúčastněnými stranami, a usilovat o tvorbu vysoce kvalitních učebních osnov a kvalifikací zaměřených na potřeby v oblasti dovedností v jednotlivých odvětvích. Měla by působit jako hnací síly excelence a inovace a podporovat proaktivní úlohu odborného vzdělávání a přípravy v místním a regionálním hospodářském rozvoji, a to i tím, že budou působit jako podnikatelské inkubátory a katalyzátory investic.

Všechny tyto konkrétní kroky jsou provázané.

Každý krok hraje vlastní roli na cestě k dosažení ambiciózního celkového cíle, kterým je vytvoření Evropského prostoru vzdělávání. Rozličné iniciativy budou společně vytvářet synergie, např.:

-mobilita a jazykové vzdělávání se vzájemně posilují – znalost cizích jazyků zvyšuje zájem o studium v zahraničí; studium v zahraničí zlepšuje jazykové dovednosti,

-jazykové vzdělávání zvyšuje porozumění jiným kulturám a vlastní identitě,

-centra excelence odborného vzdělávání a přípravy vytvoří synergie s univerzitami, čímž společně přispějí ke zprostředkování kompetencí potřebných pro podporu inovací a konkurenceschopnosti,

-automatické vzájemné uznávání diplomů a období studia usnadňuje další vzdělávání v zahraničí a zvyšuje poptávku po mobilitě a zájem o jazykové vzdělávání,

-nárůst počtu mobilních účastníků v rámci programu Erasmus+ bude snadněji zvladatelný díky inteligentnímu využití digitálních řešení a zjednodušení, což je jedním z cílů evropské studentské karty,

-Evropské univerzity by se měly stát klíčovým prvkem Evropského prostoru vzdělávání tím, že budou posouvat přeshraniční spolupráci na novou, ambicióznější úroveň, povzbudí mobilitu studentů i učitelů a podpoří jazykové vzdělávání, přičemž budou sloužit také jako urychlovač pro automatické uznávání diplomů.

3.Závěry a výhled

Unie považuje mládež, vzdělávání, odbornou přípravu a kulturu za priority své politické agendy, především od setkání vedoucích představitelů v Göteborgu a Evropské rady v prosinci 2017. Agenda lídrů předpokládá, že zhodnocení proběhne na summitu v Sibiu v roce 2019. Komise balíčky, které přijala v lednu 2018 a dnes, realizuje ambiciózní soubor opatření, která podpoří členské státy v jejich úsilí a upevní odolnost lidí ve světě rozmanitosti, mobility, migrace, globalizace a technologických změn. Komise bude pokračovat ve spolupráci s Radou a členskými státy, především tak, že:

-bude pracovat na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání, který podpoří mobilitu a přeshraniční spolupráci, podpoří reformy a plně využije dostupné prostředky a programy. Bude toho dosaženo tak, že:

ose předloží návrh na silnější a inkluzivnější nástupnický program programu Erasmus+ a návrh na pokračování Evropského sboru solidarity,

ose do roku 2020 předloží návrhy na modernizaci a posílení spolupráce na úrovni EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, které podpoří lepší vzájemné učení a úsilí o národní reformy,

ose v úzké spolupráci s členskými státy a Radou bude pokračovat v úsilí o vytvoření inkluzivního přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě založeného na celoživotním učení a zaměřeného na inovace,