CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 23. 9. 2009 
SEK(2009) 1235   
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
průvodní dokument k 
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o makroobez řetnostním dohledu nad finan čním systémem na úrovni Spole čenství a o 
zřízení Evropského výboru pro systémová rizika 
  
návrhu  
 
ROZHODNUTÍ RADY 
 
o pověření Evropské centrální banky zvláštní mi úkoly, které se týkají fungování 
Evropského výboru pro systémová rizika 
  
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví 
  
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterým se z řizuje Evropský orgán pro pojiš ťovnictví a zam ěstnanecké penzijní pojišt ění 
  
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy 
  
 
CS    CS  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
 
{KOM(2009) 499 v kone čném znění} 
{KOM(2009) 500 v kone čném znění} 
{KOM(2009) 501 v kone čném znění} 
{KOM(2009) 502 v kone čném znění} 
{KOM(2009) 503 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1234}  
CS 3   CS 1. ÚVOD 
Ve svém sd ělení „Evropský finan ční dohled“ ze dne 27. kv ětna 2009 Evropská 
komise navrhla zm ěny evropského finan čního dohledu za ú čelem nápravy 
nedostatk ů, které vyšly najevo b ěhem současné finan ční krize. Evropská komise 
konkrétně navrhla z řízení:  
• Evropské rady nebo výboru pro systémová rizika (ESRB)  pro hodnocení rizik 
stability finan čního systému jako celku („makroobez řetnostní dohled“) a za 
účelem poskytování v časného varování p řed systémovými riziky a v p řípadě 
potřeby pro vydávání doporu čení k přijetí opatření.  
• Evropského systému orgán ů finančního dohledu (ESFS)  pro dohled nad 
jednotlivými finan čními institucemi („mikroobez řetnostní dohled“), sestávající ze 
sítě vnitrostátních orgán ů finančního dohledu spolupracujících se t řemi novými 
evropskými orgány dohledu (ESA) pro ba nkovnictví, cenné papíry a pojišt ění a 
zaměstnanecké penzijní pojišt ění. 
Tyto návrhy byly ve dnech 18.–19. června 2009 podpo řeny Evropskou radou, která 
však zdůraznila, že rozhodnutí p řijatá ESA by nem ěla zasahovat do povinností 
členských stát ů ve fiskální oblasti. 
Toto posouzení dopad ů doprovází legislativní návrhy sm ěřující ke z řízení ESRB a 
ESFS. Aby byl konkrétn ě definován rozsah pravomoc í týkajících se navrhování 
závazných technických norem de legovaný na ESA, budou krátce p ředstaveny zm ěny 
příslušných právních p ředpisů Společenství.  
2. KONZULTACE A PROCES  
Komise vedla ve řejné konzultace týkající se sd ělení ze dne 27. kv ětna se lhůtou do 
15. července. Bylo obdrženo 98 podání, z nichž velká v ětšina vyjad řovala širokou 
podporu návrh ům týkajícím se dohledu uvedeným ve sd ělení. Řídící skupina pro 
posouzení dopad ů, skládající se ze zástupc ů z různých GŘ, se za ú čelem řízení 
přípravy tohoto posouzení dopad ů setkala dvakrát. 
3. DEFINICE PROBLÉMU  
Na základ ě obecných problém ů identifikovaných v posouzení dopad ů, které 
doprovází sd ělení, byly identifikovány specifi čtější problémy spojené se z řízením 
ESRB a ESFS.  
V případě ESFS jsou to problémy: 
• Jak zajistit jediný soubor harmonizovaných technických pravidel a jejich d ůsledné 
uplatňování. 
• Jak zajistit dobré fungová ní kolegií orgán ů dohledu, zejména pokud se jedná o 
poskytování p říslušných informací všem členům kolegia.  
CS 4   CS • Jak dosáhnout dohody mezi domácími a hostitelskými orgány dohledu 
v záležitostech, které dohodu vyžadují. 
• Existuje zde pot řeba lepší koordinace mezi orgány dohledu a soudržné akce 
v případě mimořádných finan čních situací. 
• Jak se – v souladu se záv ěry Evropské rady – vyvarovat zasahování do povinností 
členských stát ů ve fiskální oblasti a sou časně nebránit činnosti ESA v oblastech, 
které nezasahují do povinností členských stát ů ve fiskální oblasti. To zajistí, že p ři 
činnosti ESA bude respektována  zásada subsidiarity, nebo ť oblast přímých daní 
patří do výlučné pravomoci členských stát ů.  
Pro ESRB jsou to následující problémy: 
• Jak zajistit co nejv ětší efektivitu ESRB, jestliže tomuto orgánu nelze ud ělit 
závazné pravomoci, protože již bylo p řijato politické rozhodnutí, že tomuto 
orgánu nebude ud ělena právní subjektivita.  
• Varování a doporu čení ESRB musí dosáhnout správné adresáty a musí vést 
k požadovaným opat řením, aniž by svou realizací napomáhaly spustit krizi.  
• ESRB musí dostávat informace, které pot řebuje pro realizaci ú činných 
makroobez řetnostních posouzení. 
• ESRB musí mít sekretariát, kt erý bude strukturován a umíst ěn tak, aby mu 
umožňoval nákladov ě efektivní pln ění funkcí.  
• Při strukturování a činnosti ESRB musí být dodržová na zásada subsidiarity.  
4. CÍLE 
Konkrétní cíle identif ikované v posouzení dopad ů, které doprovází sd ělení ze dne 
27. května, jsou považovány za obecné cíle pro toto posouzení dopad ů, neboť úroveň 
analýzy je v tomto p řípadě detailnější.  
Pro ESRB a ESFS byl také definován velký po čet konkrétních cíl ů:  
ESFS 
a. převzít veškeré úkoly stávajících výbor ů orgánů dohledu v rámci EU; 
b. zajistit soubor spole čných pravidel; 
c. zajistit jednotné uplat ňování pravidel EU; 
d. stanovit, jak zajistit spole čnou kulturu dohledu, v četně úspěšného a 
jednotného zajišt ění kolegií orgán ů dohledu; 
e. stanovit, zda/jak ud ělit pravomoci dohledu ur čitým orgán ům v plném 
rozsahu; 
CS 5   CS f. stanovit, jak koordinovat a efektivn ě řídit krizové situace; 
g. zajistit p řístup k pot řebným informacím; 
h. definovat ochranná opat ření, aby nedošlo k dopad ům na povinnosti 
členských stát ů ve fiskální oblasti; 
i. zajistit nezávislost ESA. 
ESRB 
a. vytvo řit odpovídající postupy pro získávání informací o 
makroekonomických rizicích pro finan ční stabilitu; 
b. identifikovat makroobez řetnostní rizika v Evrop ě; 
c. vydávat varování pro p říslušné subjekty a doporu čovat vhodná opat ření; 
d. stanovit, jak provád ět účinné sledování reakce na varování/doporu čení; 
e. zajistit nezávislost ESRB. 
Dále je cílem celého systému zajistit, že ob ě úrovně (ESRB a ESFS) budou soudržn ě 
spolupracovat za ú čelem identifikace spole čných prvk ů, které mají dopad na stabilitu 
jak na mikroúrovni, tak na  makroúrovni (jako nap říklad koncepce odm ěňování), a 
reakce na n ě. 
5. ANALÝZA A POROVNÁNÍ VARIANT KONCEPCE  
Jak pro ESFS, tak pro ESRB byly zváženy vari anty týkající se ná sledujících oblastí: 
a. Pravomoci a kompetence 
V případě ESFS byly oblasti zvažované v této v ěci následující: 
• Pravomoci pro zajišt ění jediného souboru harmonizovaných pravidel.  Zde se 
předpokládají dva druhy pravomocí: za pr vé, pravomoc navr hovat Komisi ke 
schválení závazná technická pravid la v oblastech, které budou definovány 
nadcházejícími zm ěnami odv ětvových právních p ředpisů; za druhé, pravomoci 
zasáhnout v p řípadě neshody mezi vnitrostátními orgány dohledu v záležitostech, 
v nichž se shoda vyžaduje, nap říklad v souvislosti s p řeshraniční skupinou, a to 
zprostředkováním a p řijetím závazného rozhodnutí v p řípadě potřeby.  
• Pravomoci dosáhnout jednotného uplat ňování pravidel EU . V případě, kdy 
vnitrostátní orgán dohledu zjevn ě porušuje použitelná pravidla, by ESA m ěly být 
schopny vydat doporu čení, které by v p řípadě nedodržování mohlo být u činěno 
závazným na základ ě rozhodnutí Komise. Jako poslední možnost a na základ ě 
přímo použitelných pravidel Spole čenství by ESA mohly adresovat rozhodnutí 
finanční instituci, pokud by vnitrostátní orgán dohledu rozhodnutí Komise 
ignoroval.  
CS 6   CS • Zajistit spole čnou kulturu dohledu a jednotné postupy dohledu.  ESA by m ěly 
pokračovat a rozši řovat roli výbor ů úrovně 3 v této oblasti, v četně školení, a také 
by měly přispívat k fungování kolegií orgán ů dohledu, v četně definování 
informací ur čených k distribuci a správ ě databáze. 
• Plné pravomoci dohledu . Bylo rozhodnuto, že každé na řízení o zřízení ESA bude 
obsahovat článek, který umožní ud ělení přímých pravomocí dohledu institucím 
určitého druhu, ale pouze na základ ě dalších zm ěn odvětvových právních 
předpisů. V současné dob ě se výše uvedené p ředpokládá pouze pro ratingové 
agentury. 
• Pravomoci v krizových situacích . U tohoto bodu se dosp ělo k závěru, že ESA by 
měly být schopny p řijímat rozhodnutí ur čená vnitrostátním orgán ům dohledu 
v plném rozsahu p říslušných odv ětvových právních p ředpisů v okamžiku, kdy 
Komise vyhlásí stav nouze. 
• Pravomoci shromaž ďovat a spravovat mikroobez řetnostní informace . ESA musí 
mít přístup přinejmenším k informacím, které v sou časné době dostávají výbory 
úrovně 3 (v anonymní a souhrnné podob ě). Aby ESA mohly provád ět své funkce, 
bylo by z jejich hlediska ú činné a koherentní, kdyby mohly vyžadovat, aby 
vnitrostátní orgány dohledu poskytovaly pot řebné informace na základ ě 
odůvodněné žádosti, v četně informací týkajících se jednotlivých finan čních 
institucí. 
• Ochranná opat ření týkající se povinností členských stát ů ve fiskální oblasti.  Spíše, 
než aby se jednalo pouze o deklarator ní ustanovení, nebo aby bylo umožn ěno, že 
členské státy budou rozhodovat podle svého vlastního uvážení o tom, zda došlo 
k zásahu do jejich povinností ve fiskální oblasti či nikoliv, bylo jako vhodné 
shledáno, aby Rada rozhodovala na základ ě hlasování kvalifikovanou v ětšinou 
v případě, že dojde k neshod ě mezi členským státem a ESA ohledn ě toho, zda 
rozhodnutím ESA došlo k zásahu do povinností členského státu ve fiskální oblasti 
či nikoliv  
V případě ESRB byly oblasti zvažované v této v ěci následující: 
• Pokud jde o monitorování reakce na varování a doporu čení, závazné dodržování 
není možné, protože orgán bez právní subjektivity nem ůže vydávat závazné akty, 
a neexistence monitorování by os labila efektivitu, takže se dosp ělo k závěru, že 
povinnost „comply or explain“ („dodržuj nebo vysv ětli“) bude tou nejlepší 
variantou. 
• Pokud jde o přístup k informacím , ESRB by nemohl vydávat hodnov ěrná varování 
a doporučení bez p řístupu k údaj ům v souhrnné podob ě na úrovni EU nebo na 
úrovni státu. Tento pr oblém by mohl být vy řešen na základ ě komunikace s ESA. 
Dále povolení p řístupu ESRB k údaj ům o jednotlivých institucích na základ ě 
odůvodněné žádosti by rovn ěž zvýšilo efektivitu. 
• Pokud jde o zveřejňování varování a doporu čení, dospělo se k záv ěru, že 
systematické zve řejňování by mohlo být kontrapr oduktivní díky potenciální 
možnosti vzniku krizí, ale p říležitostné zve řejňování v p řípadě nedodržování by 
CS 7   CS bylo vhodné. Bylo by obtížné st anovit pevná kritéria pro zve řejňování 
či nezveřejňování, takže bylo za nejlepší va riantu považováno ponechat na 
uvážení ESRB, kdy zve řejnit, a to na principu ad hoc . 
b. Organizace a struktura 
V případě ESFS byly oblasti zvažované v této v ěci následující: 
• Smíšený řídící výbor.  Smíšený řídící výbor s právní s ubjektivitou by mohl p řijímat 
právní akty ukládajíc í koherentní zásahy t řemi orgány ESA, a to i v p řípadě 
konglomerát ů. Smíšený výbor s právní subjektivitou by však mohl p ředstavovat 
mimořádné náklady, nap říklad na sekretariát. Obecn ě se považuje za obez řetnější 
mít flexibilní smíšený výbor bez prá vní subjektivity pro období, dokud nebude 
provedeno první p řezkoumání fungování ESFS. Pro konglomeráty bude existovat 
podvýbor.  
• Hlasovací postup.  Zvažovalo se, že prostá v ětšina hlasujících členů výboru by 
byla nejefektivn ější variantou pro akty p řijaté ESA v jednotlivých p řípadech, 
a hlasování kvalifikovanou v ětšinou by bylo aplikov áno pro horizontální 
záležitosti, jako nap říklad návrhy závazných technických norem, doporu čení a 
pokyny a také pro finan ční a rozpo čtová rozhodnutí. 
• Zapojení a úloha p říslušných zú častněných stran . Nedostatek jakýchkoli jiných 
konzultací zú častněných stran než ve řejných konzultací ad hoc  by vedl 
k zásahům, jejichž kvalita by byla nízká. Konání otev řených veřejných konzultací 
v souvislosti s každým aktem ESA by bylo také neú činné. Jediná konzulta ční 
skupina zú častněných stran by byla nesoudržná, uvážíme-li r ůzný charakter práce 
tří orgánů ESA. Z tohoto d ůvodu se za optimál ní považují odd ělené konzulta ční 
skupiny pro každý orgán ESA. 
V případě ESRB byly v této v ěci zvažovány tyto oblasti: 
• Velikost výboru a rozsah odborných znalostí . Z důvodu efektivnosti ESRB musí 
výbor zajistit odpovídající zastoupení odbor ných znalostí a stanovisek. Na základ ě 
podpory návrhu Komise ze strany Evropské  rady se navrhuje výbor složený z: 
* prezidenta a viceprezidenta Evropské centrální banky; 
* guvernér ů každé z národních centrálních bank členských stát ů EU; 
* jednoho zástupce Evropské komise; * zástupc ů z každého z evropských orgán ů dohledu; 
* jednoho nehlasujícího zástupc e orgánu dohledu z každého členského 
státu; 
* jednoho nehlasujícího zástupce z Hospodá řského a finan čního výboru. 
• Příjemci varování
. Zdá se, že nejú činnější možností volby pro spln ění cílů ESRB 
by byl okruh p říjemců (členské státy, vnitrostátní orgány dohledu, evropské 
CS 8   CS orgány dohledu a Komise). Bylo by neú činné a nedostate čně výkonné omezit 
rozsah potenciálních p říjemců. U orgánu, který se zabývá makroobez řetnostní 
problematikou, se zdá být nadbyte čné zahrnout jednotlivé finan ční instituce jako 
případné příjemce. 
• Zapojení zú častněných stran a konzultace . Dospělo se k záv ěru, že poradní 
technická skupina, která by se skládala z odborník ů z různých institucí 
participujících v ESRB, by byla podle pot řeby sekretariátu užite čná pro zp řesnění 
analýzy. Nem ěly by také být vylou čeny širší konzultace ad hoc . 
c. Financování 
V případě ESFS se možnosti lišily, po čínaje těmi, které požadovaly 100% 
financování ze strany členských stát ů, a konče těmi, které podporovaly variantu 
100% financování z rozpo čtu Společenství. Byla zvolena varianta 60% financování 
ze strany členských stát ů a 40% finan ční podpory ze strany Spole čenství. Toto 
vyvážení zajistí nezávislost ESA jak na členských státech, tak na Spole čenství, 
poskytne stabilitu financování a bude odrážet d ůležitý rozm ěr Společenství v cílech 
ESA.  
Pokud jde o ESRB, varianty hodnocené ve vztahu k poskytování a umíst ění 
sekretariátu: zda by tak m ěla učinit Komise, virtuální sí ť centrálních bank nebo 
Evropská centrální banka. Dosp ělo se k záv ěru, že nejvhodn ější variantou pro 
sekretariát ESRB je taková, kdy by byl poskytován Evropskou centrální bankou. 
6. DOPAD VYBRANÝCH VARIANT  
Konkrétní dopady na r ůzné subjekty p římo dotčené zřízením ESRB a ESFS mohou 
být analyzovány takto: 
• Vnitrostátní orgány dohledu. Orgány ESA budou p řispívat k harmonizaci 
finančního dohledu v rámci EU navrhováním závazných technických pravidel 
a monitorováním uplat ňování pravidel EU vnitrostátními orgány dohledu. Také 
budou usnad ňovat fungování kolegií orgán ů dohledu a provozovat informa ční 
databáze ve prosp ěch orgán ů dohledu zú častněných v kolegiích. Vnitrostátní 
orgány dohledu budou moci podáva t odvolání proti rozhodnutím p řijatým 
evropskými orgány dohledu. ESRB by m ěl pomáhat vnitrostátním orgán ům 
dohledu lépe porozum ět dopadu jejich opat ření na ekonomický a finan ční systém 
v širším kontextu. Vnitrostátní orgá ny dohledu však mohou být více zat ěžovány, 
pokud se jedná o poskytování informací a pln ění požadavku „comply or explain“ 
(„dodržuj nebo vysv ětli“) v návaznosti na p řijetí doporu čení ESRB. 
• Vnitrostátní ministerstva financí. Budou mít prosp ěch ze zvýšené finan ční 
stability nap říč EU a ze sníženého rizika nákladné pomoci finan čním institucím. 
Budou mít p řístup k analýzám systémových rizik, které bude provád ět ESRB, a 
budou dostávat varování a doporu čení, pokud to bude pot řeba. Povinnosti 
členských stát ů ve fiskální oblasti budou chrán ěny ustanovením o ochranných 
opatřeních. Na druhé stran ě, členské státy možná budou muset finan čně přispívat 
CS 9   CS na evropské orgány dohledu, v závislosti  na mechanizmu financování, který bude 
stanoven. 
• Výbory úrovn ě 2 a 3. Po zřízení ESFS p řestanou existovat výbory úrovn ě 3 
a jejich funkce pln ě převezmou ESA. Nové orgány však podle svých možností 
zajistí kontinuitu s výbory úrovn ě 3. Předpokládá se zachování stávajících 
pracovník ů a zvýšení po čtu pracovník ů. Výbory úrovn ě 2 budou pokra čovat ve 
své činnosti jako dosud. 
• Evropská centrální banka. Evropská centrální banka bude zapojena jak svou 
účastí v ESRB, tak poskytováním sekretariátu pro ESRB.  
• Národní centrální banky. Účast v ESRB a vklad do práce sekretariátu by nem ěly 
představovat žádné významné dodate čné náklady pro nár odní centrální banky. 
• Finanční instituce. U velkých finan čních skupin zlepšený p řeshraniční dohled a 
dohled nap říč odvětvími sníží náklady spojené s dodržováním p ředpisů díky 
harmonizovaným normám a postup ům dohledu. ESRB bude p řispívat ke zlepšení 
obchodního prost ředí účinnou prevencí krize v rámc i EU. Ratingové agentury 
zaregistrované v EU budou schopny podrobit se p římému dohledu ze strany 
Evropského orgánu pro cenné pa píry a trhy, což zajistí v ětší soudržnost a snížení 
nákladů. Vytvoření smíšeného řídícího výboru pro t ři ESA bude základnou pro 
další posilování dohledu nad finan čními konglomeráty. 
• Další zúčastněné strany. Za ú čelem zajišt ění odpovídajícího vstupu zú častněných 
stran do procesu rozhodování ESA bude vytvo řena speciální skupina 
zúčastněných stran pro každý orgán, která bude mít t řicet členů reprezentujících 
vyváženým zp ůsobem spot řebitele, odv ětví a zam ěstnance. ESRB bude schopen 
podle potřeby široce konzultova t a bude mít p řístup k poradní technické skupin ě. 
Náklady spojené s ESFS se odhadují ve t řech nákladových kategor iích: náklady na 
pracovníky, náklady na infrastrukturu a provozní náklady. Celkové náklady na 
zřízení evropských orgán ů dohledu byly odhadnuty na p řibližně 36 milion ů EUR 
v prvním roce provozu (2010) a po t řech letech (2013) dosáhnou více než 67 milion ů 
EUR). Odhady náklad ů na pracovníky jsou založeny na p ředpokladu, že každý ESA 
se v prvním roce svého provozu bude snažit zdvojnásobit po čet svých pracovník ů 
v porovnání s po čtem pracovník ů ve stávajících výborech úrovn ě 3, jedná se tedy 
o průměrný nárůst z 20 na 40 v každém ze t ří orgánů. 
Pokud jde o ESRB, jeho sekretariát bude poskytován Evropskou centrální bankou a 
Evropským systémem centrálních bank, takže nedojde k žádnému nár ůstu přímých 
nákladů v rámci rozpo čtu Společenství ani rozpo čtů členských stát ů, s výjimkou 
související s vyslaným personálem. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Nařízení, kterým budou z řízeny ESFS a ESRB, stanoví hodnocení nového systému 
evropského finan čního dohledu t ři roky od skute čného zahájení jeho fungování. 
Komise p řipraví dv ě zprávy týkající se zkušeností s fungováním ESFS a ESRB. 
CS 10   CS Konečný soubor ukazatel ů bude rozhodnut Komisí v dob ě, kdy budou požadovaná 
hodnocení provád ěna.