Návrh nařízení Rady kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a jejich využívání rybolovem /* KOM/2006/0411 konecném znení - CNS 2006/0134 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 24.7.2006 KOM(2006) 411 v konečném znění 2006/0134 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a jejich využívání rybolovem (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Z nedávno podaných vědeckých doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) vyplývá, že obě populace tresky v Baltském moři trpí neudržitelnou úrovní výlovu. Pokud jde o východní populaci tresky obecné v subdivizích ICES 25 až 32, vysoká míra úmrtnosti způsobená rybolovem její velikost snížila natolik, že se tato populace možná již nebude moci obnovovat reprodukcí, a je proto ohrožena vyčerpáním. Západní populace tresky obecné v subdivizích ICES 22 až 24 je sice v poněkud lepším stavu, ale i ona je postižena velmi vysokou úrovní rybolovu, která vede k tomu, že úlovky zdaleka nedosahují svého dlouhodobého potenciálu. Cílem je proto zavést víceletý plán dlouhodobého řízení lovu populací tresky obecné v Baltském moři, který zajistí takové využívání těchto populací, jež bude v souladu s celkovým cílem společné rybářské politiky, tedy s vytvořením udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. | 120 | Obecné souvislosti Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (IBSFC) přijala v roce 2003 plán řízení lovišť populací tresky obecné v Baltském moři. Tento plán definuje cíle řízení a obsahuje postupy pro stanovení celkových přípustných odlovů (TAC) těchto dvou populací, technická opatření pro omezení intenzity a zvýšení selektivity rybolovu v lovištích tresky obecné a také závazek pokračovat ve spolupráci v oblasti kontroly a vynucování. Doporučení ICES upozorňují na řadu slabých stránek plánu řízení a ukazují, že jeho provádění je v současnosti velmi obtížné. Hlavními slabinami jsou závislost na vědeckých stanoviscích k úrovním odlovu v nadcházejícím roce a spoléhání se na vynucení dohodnutých TAC a kvót. Vzhledem k nejistotě provázející odhady velikosti populací není ICES schopna odlov předpovídat s přesností nutnou k provádění uvedeného plánu. Úspěšnost plánu řízení IBSFC závisí na provádění a vynucování TAC a kvót. Nyní se ovšem jasně ukazuje, že se dohodnuté kvóty nedodržují a značná množství tresky obecné zejména z východní populace se vykládají bez ohlášení. ICES odhaduje, že v posledních letech přibližně 35–45 % vykládek tresky obecné z východní populace proběhlo neohlášeně. V Baltském moři platí řada technických opatření s vlivem na lov tresky obecné. Tato opatření zahrnují oblasti a období zákazu rybolovu sloužící ke snížení intenzity rybolovu a také opatření, jež se zaměřují na lovná zařízení s cílem zvýšit selektivitu rybolovu. Prokázalo se, že příznivý dopad má zejména zavedení vlečné sítě typu Bacoma (s oknem se čtvercovými oky v kapse sítě), díky němuž došlo ke snížení odlovu podměrečných jedinců tresky obecné. Technická opatření však problém neudržitelné úrovně rybolovu neřeší dostatečně. Celkově je třeba učinit závěr, že současný plán řízení IBSFC není možné provádět a vynucovat. Plán řízení je proto nutné revidovat. | 130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky stanoví obecný rámec pro udržitelné využívání rybolovných zdrojů a určuje, v jakých situacích Rada přijme plány řízení. Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005 popisuje všechna trvale platná technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu. Nicméně trvalá technická opatření týkající se dlouhodobého řízení populací tresky obecné jsou obsažena i v tomto návrhu. K těmto opatřením patří navržené oblasti a navržená období se zákazem lovu tresky obecné. Nařízení Rady (ES) č. 52/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři, obsahuje řadu dočasných opatření souvisejících s řízením lovišť tresky obecné v Baltském moři. Do tohoto návrhu byla začleněna ta z uvedených opatření, která mají význam pro řízení populací tresky obecné. | 140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Cíl návrhu, kterým je udržitelný rozvoj, je v souladu s environmentální politikou Společenství, zejména s těmi jejími prvky, které se týkají ochrany přírodních stanovišť a zachování přírodních zdrojů. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh vychází z několika konzultací s členskými státy, jakož i se zástupci zúčastněných stran. V září roku 2004 Komise členským státům a zúčastněným stranám zaslala neformální dokument zabývající se problémy, které souvisejí s řízením lovišť tresky obecné, a možnými součástmi nového plánu řízení. Tento dokument byl se členskými státy projednán na neformální schůzce dne 5. října 2004. Celková odezva byla příznivá. Všechny členské státy podpořily vypracování nového plánu řízení populací tresky obecné, který by zahrnoval systém omezení intenzity rybolovu. Tuto podporu potvrdilo zasedání Rady ve složení ministrů odpovědných za rybářství konané v prosinci, na němž Rada a Komise vydaly společné prohlášení, ve kterém se zavazují v roce 2005 vypracovat dlouhodobý plán řízení pro tresku obecnou v Baltském moři, včetně plánu obnovy východní populace. V návaznosti na toto společné prohlášení Komise v dubnu roku 2005 vydala revidovaný neformální dokument. Ten byl projednán se zúčastněnými stranami na regionálním semináři, jenž proběhl v Bruselu dne 3. května, a dne 6. června byl projednán také s členskými státy. Jak zúčastněné strany, tak členské státy podpořily obecný nástin plánu řízení uvedený v neformálním dokumentu. K důležitým otázkám, které z diskuzí vyplynuly, patří nutnost snižovat výlov postupně směrem k dlouhodobě udržitelné úrovni a význam zavedení takového systému řízení intenzity rybolovu, který by byl pro odvětví rybolovu přijatelný. V tomto ohledu členské státy ani zúčastněné strany nemohly přijmout systém podobný režimu „dní strávených mimo přístav“, který v současnosti platí v Severním moři a v oblasti západně od Skotska. Na základě odpovědí členských států a zúčastněných stran a se zohledněním nových vědeckých doporučení ICES Komise vypracovala předlohu návrhu nařízení Rady. Konzultace o předloze návrhu proběhly se zúčastněnými stranami dne 23. srpna a s členskými státy ve dnech 5. až 9. září během výročního zasedání IBSFC. | 212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 221 | Dotčená vědecká / odborná odvětví ICES a STECF (Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries = Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství) byly požádány o podání vědeckých doporučení k dlouhodobému řízení lovu tresky obecné v Baltském moři, a zejména ke vhodným pravidlům lovu, která by se měla dodržovat ve fázi obnovy a poté, co bude obnovy populací dosaženo. Návrh je založen na přijatých doporučeních. | 2249 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Existence potenciálně závažných rizik s nevratnými následky, která by byla spojena s prováděním plánu, nebyla zmíněna. | 225 | Všeobecná doporučení obdržená od ICES a STECF spočívají v tom, že má-li být dosaženo bohatých úlovků a nízkého rizika pro populace ryb, měla by se podstatně snížit úmrtnost způsobovaná rybolovem. Z doporučení dále vyplývá, že postupný přístup, v jehož rámci se bude intenzita rybolovu snižovat na doporučenou úroveň po krocích v průběhu několika let, by s velkou pravděpodobností vedl k dosažení udržitelné úrovně rybolovu, bude-li se plně uplatňovat a vynucovat. | 226 | Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Doporučení ICES a STECF jsou veřejně přístupná na internetových stránkách těchto orgánů. | 230 | Posouzení dopadů Budou-li realizována, navrhovaná opatření povedou a) z hlediska populací tresky obecné k obnově populací tresky obecné v Baltském moři tak, že bude dosažena a následně zachována jejich udržitelná úroveň; ke změně věkového složení ve prospěch starších a větších ryb; b) z hlediska jiných rybích populací ke snížení úmrtnosti způsobené rybolovem u populací ryb (především platýse) lovených spolu s treskou obecnou během rybolovu při dně; pro tyto přidružené populace není k dispozici žádné analytické hodnocení, takže nelze posoudit dopad snížení úmrtnosti způsobené rybolovem na jejich rozvoj a odlov; c) z hlediska intenzity rybolovu k celkovému snížení intenzity rybolovu u částí loďstva lovících druhy žijící při dně v Baltském moři; d) z hlediska vlivu rybolovu na životní prostředí ke snížení vlivu rybolovu při dně na životní prostředí; e) z hlediska lovného odvětví ke stabilním úlovkům tresky obecné ve fázi obnovy a následně vyšším úlovkům; k vyšším úlovkům na jednotku intenzity. Hospodářské důsledky plánu řízení pro odvětví rybolovu budou záviset na způsobu, jakým jej budou členské státy provádět. Současná úroveň úmrtnosti způsobené rybolovem v obou populacích se pohybuje mezi dvojnásobkem a trojnásobkem navrhované cílové úrovně a intenzitu rybolovu bude třeba v zájmu dosažení cílových stavů přiměřeně snížit. Jestliže tedy bude plán proveden, jeho výsledkem bude postupné snížení intenzity rybolovu o 50 až 75 %. Při nezměněné kapacitě loďstva by to znamenalo odpovídající zkrácení časových období, kdy je rybolov při dně povolen. Pokud ovšem dojde ke snížení kapacity částí loďstva, které loví tresku obecnou, například prostřednictvím programů vyřazení z provozu, zkrácení období, v nichž je rybolov při dně povolen, bude menší. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 310 | Právní základ Právním základem tohoto návrhu je článek 37 Smlouvy o založení Evropského společenství. Když byla v roce 2002 reformována společná rybářská politika a bylo přijato nařízení Rady (ES) 2371/2002 obsahující článek 5 o plánech obnovy a článek 6 o plánech řízení, byl položen důraz na řízení jednotlivých populací, pro něž je naléhavě nutné přijmout opatření na jejich obnovu. U takovýchto populací je nutné volit jiný přístup než u populací, jejichž stav se zjevně pohybuje v bezpečných biologických limitech. Mezi některými rybolovnými činnostmi však existují výrazné vzájemné interakce nebo vazby a v takovém případě je nutný společný přístup k jejich řízení za účelem definování dlouhodobých cílů a vypracování účelného řídicího rámce. Jelikož lov obou populací tresky obecné, kterých se tento návrh týká, provádějí stejná rybářská plavidla, nezbytným předpokladem je, aby se víceletý plán dlouhodobého řízení použil souběžně pro obě populace, a to navzdory skutečnosti, že stav jejich zachování je různý. Stav určité populace ryb se může nacházet tak těsně v rámci nebo mimo rámec bezpečných biologických limitů, že velikost této populace může kolísat okolo tohoto prahu z roku na rok. Taková situace může nastat i během provádění tohoto plánu, a proto musí být dostatečně pružný, aby umožňoval její řešení při trvajícím úsilí o zachování udržitelné úrovně populací. Z tohoto důvodu není možné tento návrh přijmout v souladu s články 5 a 6 nařízení 2371/2002 navzdory tomu, že jeho pojetí odpovídá pojetí víceletých plánů, z něhož vycházejí uvedené články. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů. | 331 | Populace tresky obecné v Baltském moři žijí na téměř celé rozloze tohoto moře, a tedy ve vodách všech členských států, které leží na pobřeží Baltského moře. Opatření přijatá jednotlivými členskými státy dostatečně nezaručí využívání rybolovných zdrojů tresky obecné v souladu s cíli společné rybářské politiky, a proto je nezbytné přijmout opatření na úrovni Společenství. Dosud byl lov tresky obecné řízen prostřednictvím celkových přípustných odlovů za podpory technických opatření. Prokázalo se, že tato opatření nepostačují k omezení výlovu na udržitelnou úroveň, a nutná jsou tedy další opatření na úrovni Společenství. Navrhovanými opatřeními se vedle každoročních úprav celkových přípustných odlovů zavádí postupné snižování intenzity rybolovu. Tato opatření jsou doprovázena opatřeními v oblasti sledování, inspekce a dohledu. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | DALšÍ INFORMACE | Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti | 531 | Návrh zahrnuje ustanovení o přezkumu. | 532 | Návrh zahrnuje ustanovení o revizi. | 570 | Podrobné vysvětlení návrhu Návrhem se zavádí plán na obnovu a řízení populací tresky obecné v Baltském moři v souladu s cíli společné rybářské politiky. Pro dosažení těchto cílů je nutné snížit využívání uvedených populací na úroveň, která s vysokou mírou pravděpodobnosti zajistí obnovu přijatelného objemu biomasy těchto populací a zároveň vysokou míru stability TAC a bohaté úlovky. Cíle jsou proto stanoveny ve formě měr úmrtnosti způsobené rybolovem, které jsou natolik nízké, aby se populace mohly obnovit na udržitelnou úroveň, a natolik vysoké, aby zaručovaly bohaté úlovky. Navrhované minimální míry úmrtnosti způsobené rybolovem vycházejí z vědeckých doporučení ICES a odrážejí současnou biologickou situaci v Baltském moři. Ustanovení o revizi bylo do návrhu zařazeno proto, aby bylo možné tyto minimální míry úmrtnosti změnit, pokud by to bylo vhodné na základě nových vědeckých informací a doporučení. Mechanismus pro dosažení cílů má dvě složky. Dokud nebude cílů dosaženo, bude se vyžadovat každoroční snížení intenzity rybolovu a úmrtnosti způsobené rybolovem o 10 %. V konkrétních pravidlech jsou popsány způsoby úpravy intenzity rybolovu a způsoby využití vědeckých informací při stanovování celkových přípustných odlovů odpovídajících omezením intenzity. Plán obsahuje ustanovení o přezkumu, který se uskuteční každé tři roky s cílem ověřit účinnost a vhodnost řídicích opatření. | 1. 2006/0134 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a jejich využívání rybolovem RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], vzhledem k těmto důvodům: (1) Z nedávno podaných vědeckých doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) vyplývá, že se populace tresky obecné v subdivizích ICES 25 až 32 Baltského moře zmenšila na úroveň, při níž trpí sníženou reprodukční schopností, a že odlov této populace probíhá neudržitelným způsobem. (2) Z nedávno podaných vědeckých doporučení ICES dále vyplývá, že populace tresky obecné v subdivizích ICES 22, 23 a 24 Baltského moře je nadměrně využívána a dosáhla úrovně, při níž je ohrožena sníženou reprodukční schopností. (3) Je třeba přijmout opatření pro zavedení víceletého plánu řízení rybolovu populací tresky obecné v Baltském moři. (4) Cílem plánu je zajistit, aby populace tresky obecné v Baltském moři bylo možné využívat za udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. (5) Nařízení (ES) č. 2371/2002 mimo jiné vyžaduje, aby za účelem dosažení tohoto cíle Společenství uplatňovalo preventivní přístup při přijímání opatření na ochranu a zachování těchto populací, pro jejich udržitelné využívání a co největší snížení dopadu rybolovu na mořské ekosystémy. Mělo by se zaměřit na postupné zavádění takového přístupu k řízení rybolovu, který je založen na ekosystémech, a mělo by přispívat k účinnosti rybolovných činností v rámci hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu, spolu se zajištěním přiměřené životní úrovně osob závislých na lovu tresky obecné v Baltském moři a s ohledem na zájmy spotřebitelů. (6) Pro dosažení tohoto cíle je nutné obnovit východní populaci tak, aby se dostala do bezpečných biologických limitů, a u obou populací zajistit dosažení takových úrovní, při nichž bude zachována jejich plná reprodukční schopnost a bude možné dlouhodobě dosahovat co nejlepších úlovků. (7) Toho lze docílit zavedením vhodné metody postupného snižování intenzity rybolovných činností zaměřených na tresku obecnou na úroveň odpovídající tomuto cíli a stanovováním celkových přípustných odlovů (TAC) populací tresky obecné na úrovních odpovídajících intenzitě rybolovu. (8) Vzhledem k tomu, že k odlovu tresky obecné při lovu sledě obecného a šprota obecného a při lovu lososa do tenatových sítí a tenatových sítí na chytání ryb za žábry dochází jen velmi omezeně, na tyto druhy rybolovu by se postupné snižování intenzity vztahovat nemělo. (9) V zájmu zajištění stabilních rybolovných práv je vhodné omezit změny TAC mezi jednotlivými lety. (10) Kontrolu intenzity rybolovu je vhodné provádět prostřednictvím úprav délky období, v nichž je lov tresky obecné povolen. (11) Má-li být zajištěno dodržování opatření stanovených v tomto nařízení, je nutné přijmout kontrolní opatření nad rámec nebo odchylně od kontrolních opatření stanovených v nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[3], v nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[4] a v nařízení Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[5], PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zavádí víceletý plán pro tyto populace tresky obecné (dále jen „dotčené populace tresky obecné“) a jejich využívání rybolovem: a) treska obecná obývající subdivize 22, 23 a 24, b) treska obecná obývající subdivize 25 až 32. Článek 2 Oblast působnosti Toto nařízení se použije na rybářská plavidla Společenství (plavidla Společenství) lovící v Baltském moři a na členské státy ležící na pobřeží Baltského moře (dále jen „dotčené členské státy“). Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se vedle definic uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 a článku 2 nařízení (ES) č. 2187/2005 použijí tyto definice: a) „oblastmi Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES)“ se rozumí oblasti vymezené v nařízení (EHS) č. 3880/91; b) „Baltským mořem“ se rozumí divize ICES IIIb, IIIc a IIId; c) „celkovým přípustným odlovem (TAC)“ se rozumí množství ryb, které lze každý rok odlovit z každé populace; d) „systémy VMS“ se rozumí systémy sledování plavidel (VMS) podle nařízení Komise (ES) č. 2244/2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[6]. KAPITOLA IICÍLE Článek 4 Cíle Plán zajistí udržitelné využívání dotčených populací tresky obecné postupným snižováním míry úmrtnosti způsobené rybolovem a jejím následným udržováním alespoň na těchto úrovních: 1) 0,6 ve věku ryb 3 až 6 let u populace tresky obecné v subdivizích 22, 23 a 24, 2) 0,3 ve věku ryb 4 až 7 let u populace tresky obecné v subdivizích 25 až 32. KAPITOLA IIICELKOVÉ PŘÍPUSTNÉ ODLOVY Článek 5 Stanovení TAC 1. Každý rok Rada na základě návrhu Komise rozhodne kvalifikovanou většinou o TAC pro dotčené populace tresky obecné v následujícím roce. 2. TAC pro dotčené populace tresky obecné se stanoví podle článků 6 a 7. Článek 6 Postup stanovení TAC pro dotčené populace tresky obecné 1. Rada schválí jako TAC pro dotčené populace tresky obecné hodnotu, která je podle vědeckého hodnocení provedeného Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „STECF“) z těchto dvou možností vyšší: a) TAC, jehož výsledkem by v roce jeho uplatnění bylo 10% snížení míry úmrtnosti způsobené rybolovem v porovnání s mírou úmrtnosti způsobené rybolovem odhadnutou v předchozím roce; b) TAC, jehož výsledkem by byla míra úmrtnosti způsobené rybolovem uvedená v článku 4. 2. Pokud by použití odstavce 1 vedlo k TAC, který by překročil hodnotu TAC pro předchozí rok o více než 15 %, Rada schválí TAC, který je o 15 % vyšší než TAC v předchozím roce. 3. Pokud by použití odstavce 1 vedlo k TAC, který by byl o více než 15 % nižší než hodnota TAC pro předchozí rok, Rada schválí TAC, který je o 15 % nižší než TAC v předchozím roce. 4. Odstavec 3 se nepoužije, jestliže z vědeckého hodnocení STECF vyplyne, že míra úmrtnosti způsobené rybolovem v roce uplatnění TAC překročí hodnotu 1 za rok ve věku ryb od 3 do 6 let u populace tresky obecné v subdivizích 22, 23 a 24 nebo hodnotu 0,6 za rok ve věku ryb od 4 do 7 let u populace tresky obecné v subdivizích 25 až 32. Článek 7 Odchylka od článku 6 Odchylně od článku 6 může Rada, pokud to považuje za vhodné, schválit hodnotu TAC nižší, než jaká vyplývá z použití článku 6. KAPITOLA IVOMEZENÍ INTENZITY RYBOLOVU Článek 8 Postup stanovení období, v nichž je povolen rybolov pomocí lovných zařízení s oky o velikosti 90 mm nebo většími nebo pomocí nástražných lovných šňůr pro lov při dně 1. Rybolov pomocí vlečných sítí, dánských nevodů a podobných zařízení s oky o velikosti 90 mm nebo větší, pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí s oky o velikosti 90 mm nebo větší nebo nástražných lovných šňůr pro lov při dně je zakázán a) od 15. března do 14. května v subdivizích 22, 23 a 24 a b) od 15. června do 14. září v subdivizích 25 až 27. 2. Rada každý rok kvalifikovanou většinou rozhodne o dalších obdobích následujícího roku, v nichž bude rybolov pomocí zařízení uvedených v odstavci 1 zakázán, a to podle pravidel stanovených v odstavcích 3 a 4. 3. Jestliže míra úmrtnosti ryb způsobená rybolovem, kterou odhadne STECF, u některé z dotčených populací tresky obecné alespoň o 10 % přesáhne minimální míru úmrtnosti způsobené rybolovem uvedenou v článku 4, celkový počet dní, v nichž bude povolen rybolov pomocí zařízení uvedených v odstavci 1, se sníží o 10 % v porovnání s celkovým počtem dní, v nichž je povolen v probíhajícím roce. 4. Jestliže míra úmrtnosti ryb způsobené rybolovem, kterou odhadne STECF, u některé z dotčených populací tresky obecné přesáhne minimální míru úmrtnosti způsobené rybolovem uvedenou v článku 4 o méně než 10 %, celkový počet dní, v nichž bude povolen rybolov pomocí zařízení uvedených v odstavci 1, se rovná počtu dní, v nichž je povolen v probíhajícím roce, který se vynásobí minimální mírou úmrtnosti uvedenou v článku 4 a vydělí mírou úmrtnosti, kterou odhadl STECF. 5. Na žádost Komise předloží členské státy popis systému, jehož používáním se zajišťuje dodržování odstavců 2, 3 a 4. 6. Odchylně od odstavců l až 4 smějí plavidla Společenství o celkové délce menší než 12 metrů uchovávat na palubě a vykládat až 10 % tresky obecné v živé hmotnosti při rybolovu do tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí s oky o velikosti 110 mm nebo větší. Článek 9 Postup opětovného přidělení dnů rybolovu 1. Dny rybolovu, v nichž je povolen lov tresky obecné v oblastech uvedených v čl. 8 odst. 1, může Komise znovu přidělit členským státům na základě: a) trvalého odstavení plavidel z rybolovné činnosti, ke kterému v dotčené oblasti došlo po 1. lednu 2005 v souladu s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 2792/1999; b) stažení z dotčené oblasti s konečnou platností. 2. Dodatečný počet dnů přidělený plavidlům v dané kategorii lovných zařízení bude přímo úměrný kapacitě vyřazených plavidel používajících dotyčné zařízení, měřené v kilowattdnech, která odpovídá jejich nasazení při rybolovu v roce 2005, v porovnání se srovnatelnou úrovní intenzity rybolovu odpovídající všem plavidlům, která během roku 2005 lovila pomocí tohoto zařízení. Každá část dne, která bude výsledkem tohoto výpočtu, se zaokrouhlí na nejbližší celý den. 3. Členské státy, které chtějí využít přídělů uvedených v odstavcích 1 a 2, podají Komisi žádost spolu se zprávami obsahujícími podrobné údaje o trvalém odstavení plavidel z příslušných rybolovných činností. Na základě této žádosti může Komise pro daný členský stát změnit období rybolovu postupem podle článku 30 nařízení (ES) č. 2371/2002. Článek 10 Omezení oblastí rybolovu 1. Od 1. května do 31. října je zakázáno provádět jakoukoli rybolovnou činnost v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84: a) oblast 1: - 55°45’ severní šířky, 15°30’ východní délky, - 55°45’ severní šířky, 16°30’ východní délky, - 55°00’ severní šířky, 16°30’ východní délky, - 55°00’ severní šířky, 16°00’ východní délky, - 55°15’ severní šířky, 16°00’ východní délky, - 55°15’ severní šířky, 15°30’ východní délky, - 55°45’ severní šířky, 15°30’ východní délky; b) oblast 2: - 55°00’ severní šířky, 19°14’ východní délky, - 54°48’ severní šířky, 19°20’ východní délky, - 54°45’ severní šířky, 19°19’ východní délky, - 54°45’ severní šířky, 18°55’ východní délky, - 55°00’ severní šířky, 19°14’ východní délky; c) oblast 3: - 56°13’ severní šířky, 18°27’ východní délky, - 56°13’ severní šířky, 19°31’ východní délky, - 55°59’ severní šířky, 19°13’ východní délky; - 56°03’ severní šířky, 19°06’ východní délky, - 56°00’ severní šířky, 18°51’ východní délky, - 55°47’ severní šířky, 18°57’ východní délky, - 55°30’ severní šířky, 18°34’ východní délky, - 56°13’ severní šířky, 18°27’ východní délky. 2. Odchylně od odstavce 1 se povoluje rybolov do tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí a třístěnných tenatových sítí s oky o velikosti 157 mm nebo větší nebo pomocí lovných šňůr. Při rybolovu s lovnými šňůrami se treska obecná nesmí uchovávat na palubě. KAPITOLA VSLEDOVÁNÍ, INSPEKCE A DOHLED Článek 11 Zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři 1. Odchylně od čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[7], musejí mít zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři veškerá plavidla Společenství o celkové délce osm metrů nebo větší, která mají na palubě nebo používají jakákoli zařízení povolená pro lov tresky obecné v Baltském moři podle článku 3 nařízení (ES) č. 2187/2005. 2. Členské státy vydají zvláštní povolení uvedené v odstavci 1 pouze plavidlům Společenství, která měla v roce 2005 zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři v souladu s bodem 6.2.1 přílohy III nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů[8]. Členský stát však může vydat zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné pro plavidlo Společenství plující pod vlajkou tohoto členského státu, které zvláštní povolení k rybolovu v roce 2005 nemělo, pokud zajistí, že plavidla o přinejmenším stejné kapacitě měřené v kilowatech (kW) nesmějí lovit v Baltském moři pomocí jakéhokoli zařízení uvedeného v odstavci 1. 3. Každý dotčený členský stát sestaví a povede seznam plavidel majících zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři a tento seznam zpřístupní na svých úředních internetových stránkách. 4. Velitel nebo zplnomocněný zástupce velitele rybářského plavidla, pro které členský stát vydal zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné v Baltském moři, uchovává kopii uvedeného povolení na palubě tohoto rybářského plavidla. Článek 12 Lodní deníky 1. Odchylně od čl. 6 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[9] vedou velitelé všech plavidel Společenství, jejichž celková délka je osm metrů nebo větší, lodní deník o činnostech těchto plavidel v souladu s článkem 6 uvedeného nařízení. 2. U plavidel vybavených systémem VMS členské státy pomocí údajů VMS ověřují, že informace obdržené ve středisku sledování lovišť (dále jen „středisko FMC“) odpovídají činnostem zaznamenaným do lodního deníku. Tyto křížové kontroly se zaznamenají v podobě snímatelné počítačem na dobu tří let. 3. Každý členský stát uchovává a na svých úředních internetových stránkách zpřístupňuje kontaktní údaje pro předkládání lodních deníků, prohlášení o vykládkách a předchozích oznámení uvedených v článku 18 tohoto nařízení. Článek 13 Elektronické zaznamenávání a předávání údajů o úlovcích 1. Odchylně od článku 1 nařízení Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[10], mohou mít plavidla vybavená systémem VMS na palubě instalovány operační počítačové prostředky, schválené příslušnými orgány členského státu vlajky, pro elektronické zaznamenávání a předávání informací o rybolovných činnostech, které je třeba zaznamenávat do lodního deníku. 2. Plavidla uvedená v odstavci 1 předávají všechny zaznamenané informace o rybolovných činnostech, které je třeba zaznamenávat do lodního deníku, do střediska FMC členského státu vlajky. Střediska FMC členských států vlajky zajistí, aby byly tyto údaje zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a uchovány po dobu tří let. 3. Členské státy zajistí, aby jejich střediska FMC dostávala informace uvedené v odstavci 2 alespoň jednou za den, případně v kratších intervalech, pokud to dané středisko vyžaduje. 4. Informace přijaté podle odstavce 2 členské státy vlajky předávají středisku FMC pobřežního státu jednou za den po dobu, kdy se jejich rybářská plavidla nacházejí ve vodách tohoto pobřežního státu. Středisko FMC pobřežního státu se může rozhodnout, že bude tyto informace vyžadovat v kratších intervalech. Článek 14 Zaznamenávání údajů o intenzitě rybolovu 1. Rybářská plavidla předají informace stanovené v článku 19b nařízení (EHS) č. 2847/93 středisku FMC členského státu vlajky a vloží je do jeho počítačové databáze uvedené v článku 13 nařízení Komise (ES) č. 2244/2003. 2. Článek 19b nařízení (EHS) č. 2847/93 se nepoužije u plavidel vybavených systémem VMS. Článek 15 Sledování a kontrola intenzity rybolovu 1. Příslušné orgány členského státu vlajky sledují a kontrolují dodržování: a) omezení intenzity rybolovu stanovených v čl. 8 odst. 1 a 2, b) omezení oblastí rybolovu stanovených v článku 10. 2. Každý členský stát do 31. ledna každého roku sestaví seznam plavidel, na které se vztahuje čl. 8 odst. 1 a 2 tohoto nařízení, tento seznam povede a zpřístupní na svých úředních internetových stránkách. Seznam obsahuje počet kalendářních dní využitých jednotlivými plavidly v oblastech uvedených v čl. 8 odst. 1 tohoto nařízení. 3. Údaje o dnech využitých každým plavidlem se v seznamu uvedeném v odstavci 2 každodenně aktualizují. Článek 16 Povolená odchylka pro údaje v lodním deníku Odchylně od čl. 5 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2807/83 povolená odchylka odhadu množství v kilogramech u ryb, na které se vztahuje TAC, uchovávaných na palubě plavidel činí 8 % hodnoty uvedené v lodním deníku. V případě úlovků, které se vykládají bez vytřídění, činí povolená odchylka odhadu 8 % z celkového množství přechovávaného na palubě. Článek 17 Vplutí do určitých oblastí a jejich opuštění 1. Rybářské plavidlo smí zahájit rybolov ve vodách Společenství v subdivizích 22 až 24 (oblast A) nebo subdivizích 25 až 27 (oblast B), jen pokud má na palubě méně než 100 kg tresky obecné. 2 Jestliže rybářské plavidlo vyplouvá z oblasti A nebo B nebo ze subdivizí 28 až 32 (oblast C) s více než 100 kg tresky obecné na palubě, popluje: a) přímo do přístavu v oblasti, kde lovilo, a provede vykládku ryb nebo b) přímo do přístavu mimo oblast, kde lovilo, a provede vykládku ryb. c) Při opuštění oblasti, ve které plavidlo provádělo rybolovnou činnost, musí být jeho rybářské sítě uskladněny tak, aby nebyly připraveny k okamžitému použití, v souladu s těmito podmínkami: i) sítě, závaží a podobná zařízení musejí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tažných lan a lanek, ii) sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musejí být pevně přivázány k některé části lodní nástavby. Článek 18 Předchozí oznámení 1. Velitel rybářského plavidla Společenství, které vyplouvá z oblasti A, B nebo C s více než 300 kg tresky obecné na palubě, oznámí dvě hodiny před opuštěním této oblasti příslušným orgánům členského státu vlajky: a) čas a místo vyplutí z oblasti, b) množství všech druhů, vyjádřené v živé hmotnosti, tvořících celkový úlovek uchovávaný na palubě. Plavidla, na která se vztahuje článek 13 tohoto nařízení, jsou od této povinnosti osvobozena. 2. Oznámení stanovené v odstavci 1 může podat také zástupce velitele rybářského plavidla Společenství. 3. Odchylně od čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 velitel nebo zplnomocněný zástupce velitele plavidla Společenství, na jehož palubě se nachází více než 300 kg živé hmotnosti tresky obecné, informuje příslušné orgány členského státu, v němž proběhne vykládka, alespoň jednu hodinu před vplutím do místa vykládky o: a) názvu místa vykládky, b) odhadovaném čase připlutí do tohoto místa vykládky, c) množství všech druhů, vyjádřeném v živé hmotnosti, tvořících celkový úlovek uchovávaný na palubě. Článek 19 Určené přístavy 1. Pokud se na plavidle nachází více než 750 kg živé hmotnosti tresky obecné, může být vykládka tresky obecné provedena výhradně v určených přístavech. 2. Každý členský stát může určit přístavy, ve kterých se provádí vykládka tresky obecné z Baltského moře v množství větším než 750 kg. 3. Do 15 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost každý členský stát, který sestavil seznam určených přístavů, začne tento seznam vést a zpřístupní jej na svých úředních internetových stránkách. Článek 20 Vážení tresky obecné při první vykládce 1. Rybářská plavidla s více než 100 kg tresky obecné na palubě zahájí vykládku pouze s povolením příslušných orgánů místa vykládky. 2. Příslušné orgány členského státu mohou vyžadovat, aby jakékoli množství tresky obecné ulovené v Baltském moři a vyložené v tomto členském státu bylo zváženo za přítomnosti kontrolorů před tím, než bude z přístavu vykládky přepraveno na jiné místo. Článek 21 Inspekční standardy Každý členský stát ležící na pobřeží Baltského moře stanoví konkrétní inspekční standardy. Tyto standardy se pravidelně přehodnocují po provedení analýzy dosažených výsledků. Inspekční standardy se postupně vyvíjejí, dokud není dosaženo cílových standardů uvedených v příloze 1. Článek 22 Zákaz proplutí a překládky 1. Proplutí oblastmi, ve kterých se nesmí lovit treska obecná, je zakázáno, pokud nejsou lovná zařízení na palubě pevně uvázaná a uložená v souladu s čl. 17 odst. 2 bodem c). 2. Překládka tresky obecné se provádí pouze v přístavech, které k tomuto účelu určí příslušné orgány. 3. Každý členský stát sestaví a povede seznam přístavů určených pro překládku a zpřístupní jej na svých úředních internetových stránkách. Článek 23 Přeprava tresky obecné z Baltského moře Odchylně od čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 velitel rybářského plavidla o celkové délce osm metrů nebo větší vyplní prohlášení o vykládce, pokud se ryby přepravují jinam než na místo vykládky nebo místo dovozu. Prohlášení o vykládce se přiloží k dokladům stanoveným v článku 13 nařízení (EHS) č. 2847/93. Článek 24 Společný dohled a výměna inspektorů 1. Dotčené členské státy provádějí společné inspekční činnosti a společný dohled a k tomuto účelu stanoví společné pracovní postupy. 2. Členské státy zapojené do společných inspekčních činností a společného dohledu zajistí, aby inspektoři z každého zúčastněného členského státu byli alespoň přizváni k účasti na těchto činnostech. 3. Těchto společných inspekčních a dohledových činností se mohou účastnit inspektoři Komise. 4. Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu (AFCA) každoročně do 15. listopadu svolá zasedání příslušných vnitrostátních inspekčních orgánů za účelem koordinace společného inspekčního programu a programu dohledu na následující rok. Článek 25 Vnitrostátní kontrolní akční programy 1. Členské státy ležící na pobřeží Baltského moře vypracují vnitrostátní kontrolní akční programy pro Baltské moře v souladu s přílohou II. 2. Členské státy ležící na pobřeží Baltského moře stanoví konkrétní inspekční standardy v souladu s přílohou I. Tyto standardy se pravidelně přehodnocují po provedení analýzy dosažených výsledků. Inspekční standardy se postupně vyvíjejí, dokud není dosaženo cílových standardů uvedených v příloze I. 3. Členské státy ležící na pobřeží Baltského moře do 31. ledna každého roku zpřístupní na svých úředních internetových stránkách Komisi a ostatním členským státům ležícím na pobřeží Baltského moře své vnitrostátní kontrolní akční programy podle odstavce 1 společně s prováděcím harmonogramem. 4. Komise alespoň jednou za rok svolá zasedání Výboru pro rybolov a akvakulturu za účelem zhodnocení plnění a výsledků vnitrostátních kontrolních akčních programů pro populace tresky obecné v Baltském moři. Článek 26 Konkrétní program sledování Odchylně od čl. 34c odst. 1 pátého pododstavce nařízení (EHS) č. 2847/93 může konkrétní kontrolní a inspekční program pro dotčené populace tresky obecné trvat déle než tři roky. KAPITOLA VIDALŠÍ POSTUP Článek 27 Vyhodnocení plánu 1. Na základě doporučení STECF a Regionálního poradního sboru pro Baltské moře Komise vyhodnotí dopad řídicích opatření na dotčené populace a na rybolovné činnosti, které je využívají, ve třetím roce používání tohoto nařízení a pak v každém následujícím roce. 2. Ve třetím roce používání tohoto nařízení a dále vždy po třech letech jeho používání si Komise vyžádá vědecké stanovisko STECF o míře pokroku směrem k cílům uvedeným v článku 4. Pokud by z tohoto stanoviska vyplývalo, že těchto cílů pravděpodobně nebude dosaženo, rozhodne Rada kvalifikovanou většinou o návrhu Komise na nezbytná dodatečná nebo alternativní opatření, která splnění cílů zajistí. Článek 28 Revize minimálních měr úmrtnosti způsobené rybolovem Jestliže Komise na základě doporučení STECF dospěje k závěru, že minimální míry úmrtnosti uvedené v článku 4 neodpovídají cílům plánu řízení, Rada na základě návrhu Komise kvalifikovanou většinou rozhodne o revidovaných minimálních měrách úmrtnosti způsobené rybolovem, které budou s těmito cíli v souladu. KAPITOLA VIIZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 29 Zrušení 1. Nařízení Rady (ES) č. 779/97[11] ze dne 24. dubna 1997 o zavedení režimu řízení intenzity rybolovu v Baltském moři se zrušuje. 2. Čl. 19a odst. 1a nařízení (EHS) č. 2847/93 se zrušuje. Článek 30 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení se použije od 1. ledna 2007. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I KONKRÉTNÍ INSPEKčNÍ STANDARDY Cíl 1. Každý členský stát stanoví konkrétní inspekční standardy v souladu s touto přílohou. Strategie 2. Inspekce rybolovných činností a dohled nad nimi se zaměří na plavidla, která pravděpodobně loví tresku obecnou. Jako doplňkový mechanismus křížové kontroly pro ověření účinnosti inspekcí a dohledu se použijí namátkové inspekce přepravy tresky obecné a jejího uvádění na trh. Priority 3. V závislosti na tom, v jakém rozsahu jsou loďstva postižena omezeními rybolovných práv, se různým typům lovných zařízení přiřadí různě vysoké priority. Z toho důvodu každý členský stát stanoví zvláštní priority. Cílové standardy 4. Nejpozději do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost zavedou členské státy své inspekční plány se zohledněním níže uvedených cílů. Členské státy určí a popíší strategii výběru vzorků, která se bude používat. Komise má na vyžádání přístup k plánům výběru vzorků, které členské státy používají. a. Míra inspekcí v přístavech Zpravidla by dosažená přesnost měla být přinejmenším rovnocenná metodě jednoduchého namátkového výběru, při níž je inspekci podrobeno 20 % hmotnostních vykládek tresky obecné na všech místech vykládky. b. Míra inspekcí uvádění na trh Inspekce 5 % množství tresky obecné nabízené k prodeji při dražbách. c. Míra inspekcí na moři Pružný standard: bude stanoven po provedení podrobné analýzy rybolovné činnosti v každé oblasti. Standardy pro inspekce na moři se vyjádří v počtu dní strávených hlídkováním na moři v zóně řízení populace tresky obecné, přičemž může být stanoven zvláštní standard pro dny strávené hlídkováním v konkrétních oblastech. d. Míra dohledu ze vzduchu Pružný standard: bude stanoven po provedení podrobné analýzy rybolovné činnosti v každé oblasti a při zohlednění zdrojů, které má členský stát k dispozici. PŘÍLOHA II Obsah vnitrostátních kontrolních akčních programů Ve vnitrostátních kontrolních akčních programech by měly být mimo jiné uvedeny tyto údaje: 1. PROSTŘEDKY KONTROLY Personální prostředky 1.1. Počet inspektorů na pevnině a na moři a období a zóny, v nichž budou nasazeni. Technické prostředky 1.2. Počet hlídkových plavidel a letadel a období a zóny, v nichž budou nasazena. Finanční prostředky 1.3. Rozpočtový příděl na nasazení lidských zdrojů, hlídkových plavidel a letadel. 2. ELEKTRONICKÉ ZAZNAMENÁVÁNÍ A PŘEDÁVÁNÍ INFORMACÍ O RYBOLOVNÝCH ČINNOSTECH Popis systémů zavedených s cílem zajistit dodržování článků 13, 14, 15 a 18. 3. URČENÍ PŘÍSTAVŮ Seznam přístavů určených pro vykládky tresky obecné podle článku 19, pokud tento seznam existuje. 4. VPLUTÍ DO URČITÝCH OBLASTÍ A JEJICH OPUŠTĚNÍ Popis systémů zavedených s cílem zajistit dodržování článku 17. 5. KONTROLA VYKLÁDEK Popis zařízení nebo systémů zavedených s cílem zajistit dodržování ustanovení článků 12, 16, 20, 22 a 23 tohoto nařízení. 6. INSPEKČNÍ POSTUPY Ve vnitrostátních kontrolních akčních programech budou uvedeny postupy, které se budou dodržovat při: a) provádění inspekcí na moři a na souši; b) komunikaci s příslušnými orgány, které ostatní členské státy určí jako orgány odpovědné za vnitrostátní kontrolní akční program pro tresku obecnou; c) společném dohledu a výměně inspektorů, včetně vymezení pravomocí inspektorů působících ve vodách jiných členských států. [1] Úř. věst. C , , s. . [2] Úř. věst. C , , s. . [3] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. [4] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1). [5] Úř. věst. L 276, 10.10.1983, s. 1. [6] Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17. [7] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. [8] Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1936/2005 (Úř. věst. L 311, 26.11.2005, s. 1). [9] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1). [10] Úř. věst. L 276, 10.10.1983, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1804/2005 (Úř. věst. L 290, 4.11.2005, s. 10). [11] Úř. věst. L 113, 30.4.1997.