1. Závěry a doporučení 1.1 Stručně zformulovaná odpověď na otázku českého předsednictví zní: za současného uspořádání trhu s elektřinou jaderná energie k cenové stabilitě přispět nemůže. Důvodem je skutečnost, že v rámci stávajícího uspořádání trhu s elektřinou je uplatňován tzv. merit order (viz odstavec 2.8). Energie z jádra bude moci zajistit stabilizaci cen pouze tehdy, pokud bude uspořádání trhu upraveno a vedle soukromého financování bude poskytována rozsáhlá finanční státní podpora. 1.2 EHSV doporučuje českému předsednictví, aby zahájilo strukturovaný dialog na úrovni EU s cílem dohodnout se na novém uspořádání trhu s elektřinou, které zaručí cenovou stabilitu. 2. Úvodní poznámky 2.1 Ještě před začátkem svého mandátu požádalo české předsednictví Rady EU (probíhající v druhé polovině roku 2022) Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska na téma významu jaderné energie pro stabilitu cen energie v EU. 2.2 EHSV této žádosti předložené českým předsednictvím rád vyhoví, neboť se tím nabízí příležitost věcně a jasně popsat tuto úlohu jaderné energie. 2.3 Dosažení cenové stability je jedním z předpokladů toho, aby bylo možné poskytnout zákazníkům nakupujícím elektřinu – a to jak podnikům, tak spotřebitelům – v krátkodobém a střednědobém horizontu jistotu, pokud jde o související náklady. Stabilní ceny energií tedy mají stěžejní význam pro výkonnost evropských podniků a vytváření a udržení pracovních míst. 2.4 Všechny podniky, ovšem zejména ty malé a střední, potřebují cenovou stabilitu také k tomu, aby mohly včas poskytovat realistické cenové nabídky a vypracovávat realistické prognózy. 2.5 V zájmu co nejvěcnější a nejjednoznačnější odpovědi na konzultaci českého předsednictví se v tomto průzkumném stanovisku nebudeme zabývat dalšími aspekty, které jsou sice zajímavé, ovšem ve světle toho, jak je formulována otázka, na kterou má toto průzkumné stanovisko odpovědět, nejsou relevantní. To znamená, že – zaprvé – nebudeme zasahovat do práva každého členského státu rozhodnout o tom, jakým způsobem se bude na jeho území vyrábět elektrická energie a – zadruhé – že se NEBUDEME vyjadřovat k reálným či možným výhodám a nevýhodám jaderné energie. 2.6 Tematicky do tohoto průzkumného stanoviska nespadá ani otázka bezpečnosti dodávek. Tato problematika si zasluhuje samostatné stanovisko. Za současné situace, kdy v Evropě probíhá válka, v níž jsou zemní plyn a ropa používány jako geopolitické zbraně, je třeba udržet v co největší míře v provozu stávající elektrárny a přistupovat flexibilně k otázce dočasného využívání fosilních a nízkoemisních paliv. O tom není sporu. A jak již bylo uvedeno výše, Výbor uznává právo každého členského státu rozhodnout o tom, jakým způsobem se bude na jeho území vyrábět elektrická energie. Výbor opakuje, že důrazně podporuje to, co píše Komise ve svém plánu REPowerEU: cílem je rychlé snížení naší závislosti na ruských fosilních palivech uspíšením přechodu na čistou energii a spojením sil s cílem dosáhnout odolnějšího energetického systému a skutečné energetické unie. 2.7 Bylo by sice lákavé věnovat se rovněž problematice výše cen energií, ale nečiníme tak, protože stabilita cen nezávisí na jejich výši. Stabilita může a nemusí existovat, ať je výše cen jakákoli. 2.8 Níže uvádíme vysvětlení několika technických pojmů: Uspořádání trhu: způsob, jakým se na trhu stanoví ceny elektřiny; Mezní náklady: částka, o kterou se zvýší celkové náklady tím, že podnik vyrobí o jednu jednotku více; Spotový trh: trh s komoditami, jako je elektřina, na němž se provádějí transakce vyžadující okamžitou platbu a neprodlené dodání; Merit order: pořadí elektráren podle výše jejich mezních nákladů, počínaje nejnižšími a konče nejvyššími mezními náklady. Postupně se tak přidávají elektrárny s čím dál tím vyššími mezními náklady, do doby, než je uspokojena poptávka. Toto pořadí je následující: energie z obnovitelných zdrojů, z jádra, z uhlí, z ropy a z plynu. Za současného uspořádání trhu s elektřinou určuje cenu na základě svých mezních nákladů poslední elektrárna v pořadí (většinou jde o elektrárnu plynovou). 3. Odpověď na otázku 3.1 Na trhu s elektřinou plní svou funkci samozřejmě každá z elektráren. Je například zřejmé, že do vývoje cen se promítá skutečnost, že byla v poslední době omezena výroba energie v řadě francouzských jaderných elektráren, a bylo tudíž zapotřebí dovážet více elektřiny. V tomto průzkumném stanovisku se však nezabýváme těmito víceméně přechodnými situacemi, nýbrž strukturálními aspekty fungování trhu s elektřinou. 3.2 Zaměřujeme se na spotový trh, protože ten především určuje cenu, kterou musí zaplatit spotřebitelé. A jak již bylo uvedeno výše, ten je uspořádán podle tzv. merit order. 3.3 Význam jaderné energie pro stabilitu cen energie v EU závisí na dvou proměnných, a sice na tom, zda se jedná o staré, nebo nové jaderné elektrárny, a zda hovoříme o stávajícím uspořádání trhu, či o nějakém novém. Pokud tedy tyto proměnné zkombinujeme, mohou vzniknout čtyři různé situace. 3.4 Abychom mohli poskytnout co nejpřesnější odpověď, musíme rozlišovat čtyři různé scénáře pro tyto čtyři různé situace, a sice: A : stávající jaderné elektrárny v rámci stávajícího uspořádání trhu, B : stávající jaderné elektrárny a nové uspořádání trhu, C : nové jaderné elektrárny v rámci stávajícího uspořádání trhu, D : nové jaderné elektrárny a nové uspořádání trhu. 3.5 A: stávající jaderné elektrárny v rámci stávajícího uspořádání trhu 3.5.1 Téměř v žádném z členských států nemá elektřina vyráběná ve stávajících jaderných elektrárnách vliv na stabilitu cen elektřiny, a ani jej mít nemůže. Důvodem je stávající uspořádání trhu, tedy systém merit order, kdy cenu určuje elektrárna s nejvyššími mezními náklady (téměř vždy plynová, a to i ve Francii). V EU existuje jedna výjimka, Švédsko, a to díky skladbě zdrojů, z nichž elektřinu vyrábí (téměř 60 % jsou zastoupeny obnovitelné zdroje, zejména voda, a ze 30 % jde o energii z jádra) (1). 3.6 B: stávající jaderné elektrárny a nové uspořádání trhu 3.6.1 V zásadě si lze představit, že jaderné elektrárny pak budou mít stabilizující účinek na ceny – například při takovém uspořádání trhu, kdy by se ceny stanovily na základě průměrných nákladů nebo by jaderná energie byla vyřazena ze systému merit order. Je však nejasné, jak by takový trh měl vypadat a jak by měl fungovat. Avšak například ve Spojeném království nyní zavádějí nový model, v jehož rámci rozdělí trh na dva segmenty – segment regulovatelné energie a segment neregulovatelné energie. Regulovatelný segment (zejména plyn, zbytkové uhlí a malé množství biomasy) se bude řídit systémem mezních cen, zatímco segment neregulovatelných zdrojů bude placen na základě úplných nákladů (jde o jistý druh regulované návratnosti kapitálu ve formě rozdílové smlouvy – to již Spojené království zavedlo v případě nové jaderné elektrárny Hinkley Point C) (2). To znamená, že stát bude muset dané jaderné elektrárny dotovat, pokud cena elektřiny na trhu klesne pod dohodnutou částku nastavenou na základě regulované návratnosti kapitálu. Toto nové uspořádání trhu má tedy dvě části: tržní segment, na kterém je uplatňováno předchozí uspořádání trhu (systém merit order založený na mezních nákladech), a druhý segment, v jehož rámci existují prakticky pouze rozdílové smlouvy. V důsledku toho má elektřina vyrobená v rámci rozdílových smluv stabilní cenu, což se odráží ve stabilnější ceně pro spotřebitele. Cena pro spotřebitele však bude i nadále kolísat, neboť u části vyrobené elektřiny je cena i nadále určována systémem merit order. 3.7 C: nové jaderné elektrárny v rámci stávajícího uspořádání trhu 3.7.1 Jaderné elektrárny budou mít stabilizační účinek na ceny, pokud bude vybudován dostatek jaderných elektráren, tak aby jaderné elektrárny byly pravidelně posledními elektrárnami v rámci systému merit order. To by znamenalo nahradit elektrárny na fosilní paliva jadernými elektrárnami, a tedy vybudovat v Evropě minimálně stovky jaderných elektráren! V takovém případě by jaderné elektrárny opravdu udávaly cenu, přičemž cenová hladina by byla přibližně dvakrát vyšší než u elektřiny z obnovitelných zdrojů (viz Hinkley C). Vzhledem k systému založeném na mezních cenách by však nevyhnutelným důsledkem bylo to, že by nové jaderné elektrárny nebyly schopny se na trhu samofinancovat a musely by být dotovány. 3.8 D: nové jaderné elektrárny a nové uspořádání trhu 3.8.1 Jaderné elektrárny by měly být mimo systém merit order a fungovat v systému nákladů (a přirážky). Přirážka vyplývá ze skutečnosti, že vedle vládních finančních investic je třeba, aby se zapojil také soukromý sektor a měl spravedlivou návratnost investic. Odtud tedy tarif náklady s přirážkou. (Viz též odstavec 3.5.1.) 4. Shrnutí 4.1 Stručně zformulovaná odpověď na otázku českého předsednictví tedy zní: za současného uspořádání trhu s elektřinou jaderná energie k cenové stabilitě přispět nemůže. Energie z jádra bude moci zajistit stabilizaci cen pouze tehdy, pokud bude uspořádání trhu upraveno a vedle soukromého financování bude poskytována rozsáhlá státní podpora. 4.2 EHSV proto doporučuje českému předsednictví, aby zahájilo strukturovaný dialog na úrovni EU s cílem dohodnout se na novém uspořádání trhu s elektřinou, které zaručí cenovou stabilitu.