C 437/52

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2020/C 437/15)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY, KTERÝM SE MĚNÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„MONTLOUIS-SUR-LOIRE“

PDO-FR-A0169-AM01

Datum oznámení: 7. 10. 2020

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1. Odkaz na úřední zeměpisný kodex

Byl přidán odkaz na úřední zeměpisný kodex pro zeměpisnou oblast a oblast v bezprostřední blízkosti. Toto přidání tyto dvě oblasti nijak nemění.

V důsledku toho byl jednotný dokument změněn v bodech 1.6 a 1.9.

2. Hustota výsadby

Minimální hustota výsadby se zvýšila ze 6 000 na 6 250 keřů na hektar. Minimální vzdálenost řádků tím byla snížena na 0,80 m. Zvýšení hustoty vinné révy přispěje ke zlepšení kvality vín z ní vyrobených.

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.5 jednotného dokumentu.

3. Pravidla řezu

Pravidla řezu byla revidována a vinařům byla ponechána větší flexibilita, aby se v případě potřeby mohli přizpůsobit klimatickým výkyvům, které se stále častěji opakují (pozdní mrazy atd.). Znění je nyní následující:

„— U révy prořezávané krátkým řezem (s vedením do vějíře nebo kordonovým řezem Royat) nesmí počet oček ponechaných při řezu překročit 85 800 oček na hektar a v průměru 13 oček na kořen, maximálně však 15 oček na kořen, přičemž každý čípek nese maximálně 3 očka.

— U révy prořezávané dlouhým řezem nesmí počet oček ponechaných při řezu překročit 72 600 oček na hektar a v průměru 11 oček na kořen, maximálně však 13 oček na kořen.“

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.5 jednotného dokumentu.

4. Pravidla vyvazování révy

Dlouhá dřeva prořezávaná Guyotovým řezem se povinně upevňují k nosnému drátu.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

5. Agroenvironmentální opatření

Doplňuje se nové ustanovení, které zní:

„— Trvalé zatravnění krajů pozemků (meze a neosázené nebo neobdělávané prostory mezi pozemky) je povinné. Tato povinnost neplatí v případě obnovy mezí, zejména kvůli erozi nebo mimořádným klimatickým jevům.

— Na nejméně 40 % plochy mezi řádky je mechanicky nebo fyzicky zajištěna kontrola seté nebo přirozené vegetace.“

Tato změna je důsledkem současného vývoje postupů hospodářských subjektů ve prospěch agroekologie na všech vinicích. Odráží skutečnost, že v technických postupech jsou stále více zohledňovány environmentální aspekty. Podpora přítomnosti rostlinného pokryvu vede k omezení používání chemických herbicidů. Toto omezení herbicidů by mělo umožnit zvýšení ochrany viničních půd a zachovat jejich přirozené funkce (úrodnost, biologickou rozmanitost, biologické čištění), což se rovněž promítne do kvality a autentičnosti vín a posílí jejich provázanost s krajem původu.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

6. Sklizeň

V kapitole 1 části VII bodě 1 se vypouští věta „Datum zahájení sklizně se stanovuje podle ustanovení článku D. 644-24 zákona o zemědělství a mořském rybolovu.“

Stanovovat datum začátku sklizně již není nutné, protože v současné době už pěstitelé mají širokou škálu nástrojů, s jejichž pomocí mohou zralost hroznů správně vyhodnotit. Každý pěstitel má k dispozici řadu přístrojů a zařízení (jak vlastních, tak kolektivních), které mu umožňují přesně určit nejvhodnější datum pro zahájení sklizně na jednotlivých pozemcích v závislosti na cílech produkce.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

7. Zvláštní předpisy pro sklizeň

Doplňují se nová ustanovení, která zní:

„— Při mechanické sklizni nesmí doba mezi přepravou sklizené révy a začátkem fáze lisování cyklu přesáhnout dvě hodiny.

— Při ruční sklizni nesmí doba mezi přepravou sklizené révy a začátkem fáze lisování cyklu přesáhnout dvacet čtyři hodin.

— Stroje a zařízení používané při sklizni je třeba alespoň jednou denně umýt.“

Účelem těchto ustanovení je zaručit co nejlepší možnou hygienickou kvalitu hroznů.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

8. Šumivá vína vyráběná prvotním kvašením

Specifikace se mění tak, aby zahrnovala podmínky pro výrobu šumivých vín vyrobená prvotním kvašením. Tento úvod upravuje specifikaci v následujících bodech:

Sklizeň

„— Šumivá vína vyráběna prvotním kvašením se vyrábějí z ručně sklizených hroznů, které jsou přepravovány do lisoven celé v nádobách nebo korbách, které nejsou samovyprazdňovací, se šroubem nebo čerpadlem.“

Zralost hroznů

— při 178 gramech na litr moštu u šumivých vín vyráběných prvotním kvašením.

Celkový obsah alkoholu

— 11 % u šumivých vín vyráběných prvotním kvašením.

Výnos

— Výnos dle článku D. 645-7 zákona o zemědělství a o mořském rybolovu je pro tichá vína a šumivá vína vyráběná prvotním kvašením stanoven na 52 hektolitrů na hektar.

Mezní výnos

a) — Mezní výnos dle článku D. 645-7 zákona o zemědělství a o mořském rybolovu je pro tichá vína a šumivá vína vyráběná prvotním kvašením stanoven na 62 hektolitrů na hektar.

Lisování

— Hrozny určené k výrobě šumivých vín vyráběných prvotním kvašením se vkládají do lisu celé, aniž by byly zbaveny stopek nebo byly předem rozdrceny. Lisování těchto hroznů se provádí pomocí pneumatického lisu nebo horizontálního etážového lisu bez řetězů a kruhů nebo pomocí svislého lisu.

Analytické standardy

— Šumivá vína vyráběná prvotním kvašením musí projít odkalováním a obsah fermentovatelného cukru (glukóza + fruktóza) nepřesahuje 5 gramů na litr.

Enologické postupy

— Čiření moštů šumivých vín vyráběných prvotním kvašením pomocí enzymů nebo enzymatických přípravků je zakázáno.

— Šumivá vína vyráběná prvotním kvašením se vyrábí bez obohacování a bez přidávání kvasinek.

Zakázané stroje a zařízení

— Zařízení na odstraňování stopek a drtiče pro vinifikaci hroznů určených pro výrobu šumivých vín vyráběných prvotním kvašením.

Výroba

— Stáčení do lahví, v nichž probíhá druhotné kvašení vín vyrobených prvotním kvašením, se provádí nejdříve od 1. října roku sklizně.

c) Druhotné kvašení šumivých vín vyrobených prvotním kvašením se provádí za následujících podmínek: — kvašení začíná v kádích nebo sudech, — jeho řízení probíhá pouze použitím chladu, — je zakázáno přidávání kvasinek, — je zakázáno přidávání tirážního likéru, — je zakázáno používání alginátu vápenatého nebo sodného, — druhotné kvašení probíhá pouze ve skleněných lahvích z částečně zkvašeného moštu, — je zakázáno používání expedičního likéru, — objem ztracený během odkalování je nahrazen objemem ze stejné šarže vína.

Balení

— Analýza se provádí před nebo po zabalení v případě tichých vín, před odkalováním v případě šumivých nebo perlivých vín, po odkalování v případě šumivých vín vyráběných prvotním kvašením.

Označování

c) — U šumivých vín vyráběných prvotním kvašením musí být povinně uvedeno označení ročníku.

Rejstřík

2. Rejstřík pozemků určených k výrobě šumivých vín vyráběných prvotním kvašením

Každý hospodářský subjekt sklízející hrozny vede aktualizovaný rejstřík pozemků, na kterých byly sklizeny hrozny určené k výrobě šumivých vín vyráběných prvotním kvašením, v němž je uvedeno pro příslušné pozemky:

— katastrální číslo parcely,

— plocha.

Hospodářský subjekt zašle tento rejstřík orgánu pro ochranu a řízení nejpozději 1. listopadu po sklizni.

V důsledku toho byl jednotný dokument změněn v bodech 1.4, 1.5, 1.8 a 1.9.

9. Obsah cukru v hroznech

Minimální obsah cukru v hroznech se u tichých vín zvyšuje o 8 gramů na litr moštu s cílem zajistit optimální zralost. V důsledku toho se u tichých vín zvyšuje přirozený obsah alkoholu z 10,5 % na 11 % objemových.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

10. Mezní výnos

Mezní výnos tichých, šumivých a perlivých vín se snižuje o 3 hl/ha. Tato změna je důsledkem změny pravidel řezu a má zabránit příliš velkým změnám výnosů.

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.5 jednotného dokumentu.

11. Lisování

Doplňuje se kapitola týkající se lisování:

„— Stroje a zařízení používané při příjmu a lisování je třeba alespoň jednou denně umýt.

— Macerace se slupkami se provádí v hermeticky uzavřených nádobách.“

Účelem tohoto ustanovení je zajistit, aby nedošlo ke zhoršení kvality sklizně.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

12. Analytické standardy

Maximální obsah fermentovatelného cukru pro použití označení „suché“ u tichých vín se snižuje z 8 na 5 gramů cukrů na litr.

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.9 jednotného dokumentu.

13. Celkový obsah alkoholu po obohacení

Celkový obsah alkoholu po obohacení u tichých vín byl snížen na 13 %, aby se omezily možnosti obohacování.

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.5 jednotného dokumentu.

14. Zakázané stroje a zařízení

Aby bylo umožněno lisování bez znehodnocení hroznů, zavádí specifikace zákaz použití:

— lisů s axiálním plněním,

— nádrží ze surového betonu s výjimkou těch, k nimž dodavatel vydal prohlášení o shodě pro styk s hrozny, moštem nebo vínem.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

15. Kapacita vinařských zařízení

Aby bylo možné provádět vinařské práce v dobrých podmínkách, zvyšuje specifikace minimální kapacitu vinařských zařízení zvýšením koeficientu průměrného vinifikovaného objemu v CHOP za posledních pět let z 1 na 1,5.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

16. Stáčení šumivého vína do lahví

Datum stáčení do láhví, v nichž dochází k druhotnému kvašení, se posouvá o jeden měsíc dopředu, aby se zohlednila stále časnější sklizeň.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

17. Balení

Při uznávání šumivých vín vyráběných prvotním kvašením se upřesňuje, že ustanovení týkající se uvádění na trh lahví o objemu nepřesahujícím 37,5 centilitrů nebo větším než 150 centilitrů je vyhrazeno pro šumivá vína získaná druhotným kvašením v lahvích.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

18. Zrání a uvedení na spotřebitelský trh

Doba zrání tichých vín se prodlužuje o jeden a půl měsíce. Chenin je totiž odrůda hroznů, o níž je známo, že během zrání získává zajímavé aromatické vlastnosti. V důsledku toho se datum dostupnosti vín pro spotřebitele přesouvá z 1. února na 15. března.

Doplňuje se minimální datum 30. září pro uvedení šumivých a perlivých vín na trh.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

19. Oběh mezi oprávněnými skladovateli

V kapitole 1 části IX bodě 5 se zrušuje písmeno b) o datu uvedení vín do oběhu mezi oprávněnými skladovateli.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

20. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Byla revidována souvislost se zeměpisnou oblastí s ohledem na popis šumivých vín vyrobených prvotním kvašením.

V důsledku změny podmínek řezu se další revize souvislosti týkala odstranění zmínky o krátkém řezu.

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.8 jednotného dokumentu.

21. Přechodná opatření

Přechodná opatření, jejichž platnost uplynula, jsou ze specifikace vyňata. Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

22. Vzhled láhve

Vypouští se ustanovení týkající se vzhledu láhve s perlivým vínem.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

23. Označování suchého vína

Vypouští se povinnost uvádění označení „suché“ u tichých vín.

V důsledku výše uvedeného se rovněž mění bod 1.9 jednotného dokumentu.

24. Oznamovací povinnosti

Doplňuje se předběžné prohlášení o využití pozemků.

Toto prohlášení umožňuje předjímat typ produktu, na jehož výrobu bude pozemek určen, aby tak bylo možné provést rozdílné vedení révy a již při řezu přizpůsobit technický postup maximálnímu cílenému výnosu. To rovněž umožňuje orgánu pro ochranu a řízení řídit objemy přicházející na trh podle typu výrobku.

Zrušuje se prohlášení o stažení z trhu.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

25. Rejstříky

Doplňuje se rejstřík, který upřesňuje, zda se hrozny sklízejí ručně, nebo mechanicky.

Doplňují se záznamy týkající se čištění zařízení a strojů používaných při sklizni, příjmu a lisování.

Rejstřík balení se vypouští.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

26. Hlavní body ke kontrole

Hlavní body ke kontrole byly revidovány s cílem zjednodušit metody hodnocení.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

27. Adresa

Byla revidována adresa Národního institutu pro původ a kvalitu (INAO).

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Název produktu

Montlouis-sur-Loire

2. Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3. Druhy výrobků z révy vinné

1. Víno

5. Jakostní šumivé víno

8. Perlivé víno

4. Popis vína (vín)

Tichá vína

Minimální přirozený obsah alkoholu v tichých vínech je 11 % objemových.

Po obohacení netvoří celkový obsah alkoholu v tichých vínech více než 13 % objemových. Tichá vína označená výrazem „suchá“ mají po úpravě obsah fermentovatelného cukru (glukózy a fruktózy) nejvýše 5 gramů na litr a celkovou kyselost vyjádřenou v gramech kyseliny vinné na litr, která není nižší o více než 2 gramy na litr v porovnání s obsahem fermentovatelného cukru (glukózy a fruktózy).

Obsah těkavých kyselin, celkového oxidu siřičitého a oxidu uhličitého je stanoven evropskými předpisy pro tichá vína.

Suchá tichá vína se jako mladá vyznačují ovocnými a květinovými aromaty, která se mohou časem vyvinout do sladkých tónů připomínajících například med. Pokud obsahují fermentovatelné cukry, je jejich komplexnost a potenciál stárnutí obecně významnější. Neobvyklé tedy nejsou výraznější tóny exotického ovoce nebo mírnější tóny suchého ovoce a v průběhu času se často objeví tóny pražených mandlí nebo kdoulí.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových): Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) Minimální celková kyselost: Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr): Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

Šumivá a perlivá vína

Celkový obsah alkoholu v šumivých nebo perlivých vínech po druhotném kvašení nepřesáhne v případě obohacování moštu 13 % objemových.

Obsah těkavých kyselin, celkových kyselin, celkového oxidu siřičitého a oxidu uhličitého je stanoven evropskými předpisy pro šumivá a perlivá vína.

Šumivá vína s jemnou lehkou pěnou se často vyznačují tóny bělomasého ovoce nebo citrusových plodů a časem v nich může vyniknout příchuť briošek.

Perlivá vína se vyznačují nižším obsahem oxidu uhličitého a diskrétnějšími bublinkami, které jsou v ústech méně znatelné. Charakter těchto příjemných vín je obecně výrazněji vinný než u šumivých vín.

Šumivá vína vyráběna prvotním kvašením se vyznačují elegantními krémovými bublinkami. Ve vínech je znatelná bohatost spojená se zralostí, která je pro jejich výrobu nezbytná. Vyváženou chuť a vůni tohoto produktu doplňují bílé květy a bělomasé ovoce.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových): Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) Minimální celková kyselost: Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr): Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

5. Enologické postupy

a. Zvláštní enologické postupy

Zvláštní enologický postup

Šumivá nebo perlivá vína se vyrábějí druhotným kvašením v lahvích nebo v případě šumivých vín prvotním kvašením. Po proběhnutí druhotného kvašení není v případě obohacení moštu překročen celkový obsah alkoholu 13 % objemových. Po obohacení netvoří celkový obsah alkoholu v tichých vínech více než 13 % objemových.

Pokud jde o enologické postupy, musejí vína kromě uvedených pravidel splňovat také podmínky stanovené na úrovni EU a v zákoně o zemědělství a námořním rybolovu.

Pěstební postupy

a) - Hustota výsadby: Vinice mají minimální hustotu výsadby 6 250 rostlin na hektar a spon mezi řadami nejvýše 1,6 metru. Spon výsadby mezi kmínky v téže řadě nesmí být menší než 0,8 metru.

b) - Pravidla řezu – Řez révy se provádí před 1. květnem. - U révy prořezávané krátkým řezem (s vedením do vějíře nebo kordonovým řezem Royat) nesmí počet oček ponechaných při řezu překročit 85 800 oček na hektar a v průměru 13 oček na kořen, maximálně však 15 oček na kořen, přičemž každý čípek nese maximálně 3 očka.

— U révy prořezávané dlouhým řezem nesmí počet oček ponechaných při řezu překročit 72 600 oček na hektar a v průměru 11 oček na kořen, maximálně však 13 oček na kořen.

Šumivá vína vyráběná prvotním kvašením

Omezení týkající se výroby

Druhotné kvašení šumivých vín vyráběných prvotním kvašením se provádí za následujících podmínek:

— kvašení začíná v kádích nebo sudech,

— jeho řízení probíhá pouze použitím chladu,

— je zakázáno přidávání kvasinek,

— je zakázáno přidávání tirážního likéru,

— je zakázáno používání alginátu vápenatého nebo sodného,

— druhotné kvašení probíhá pouze ve skleněných lahvích z částečně zkvašeného moštu,

— je zakázáno používání expedičního likéru,

— objem ztracený během odkalování je nahrazen objemem ze stejné šarže vína.

b. Maximální výnosy

Tichá vína

62 hektolitrů na hektar

Šumivá a perlivá vína

75 hektolitrů na hektar

Šumivá vína vyráběná prvotním kvašením

62 hektolitrů na hektar

6. Vymezená zeměpisná oblast

Sklizeň hroznů, vinifikace, výroba a zrání tichých vín, sklizeň hroznů, vinifikace, výroba, zrání a balení šumivých a perlivých vín probíhají na území těchto obcí departementu Indre-et-Loire (seznam vytvořený na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau.

7. Hlavní moštová odrůda (moštové odrůdy)

Chenin B

8. Popis souvislostí

„Souvislost se zeměpisnou oblastí“

Vinice s chráněným označením původu „Montlouis-sur-Loire“, která se nachází několik kilometrů východně od města Tours, leží na vápencové plošině tvořící trojúhelník, který je na severu a na jihu vymezen údolími řek Loiry a Cher a na východě masivem Amboiseského lesa. Tato zeměpisná oblast je omezena na území 3 obcí.

Zeměpisná oblast je poměrně strmá a nadmořská výška, v níž se vinice nachází, se pohybuje mezi 55 a 100 metry. Na jihovýchodě se plošina svažuje k údolí řeky Cher a vytváří svah s vinicí, do něhož se zarývají suchá údolí. Na západě a na severu končí plošina s vinicemi náhle asi třicetimetrovým útesem, do něhož se zarývá několik malých suchých údolí.

Geologicky je náhorní plošina zpevněná křídovými útvary z období turonu (slídovitá křída, žlutý vápenný tuf) a senonu (villedieuská křída v údolí Cher), překrytými jílovitě-křemičitými útvary z období senonu (jílovité půdy s příměsí křemenů), místy eocénu (slepence, štěrky), a především naplavenými písčitými materiály vysokých říčních teras, více či méně smíchanými s navátými písky.

Pozemky vymezené pro sklizeň hroznů jsou tvořené převážně jílovito-křemičitými, někdy jílovito-vápencovými půdami. Písečné usazeniny v horní části reliéfů velmi často vytvářejí převážně písečnatou strukturu.

Podnebí je zeslabeného oceánského typu, na křižovatce oceánských a kontinentálních vlivů, na které hraje zásadní roli Loira ovlivňující tepelnou regulaci. Někdy se v něm objevují vynikající podnebné podmínky na podzim a na konci sezóny.

V tufu, měkkém křídovém materiálu, který tvoří prvotní základ plošiny, byly od římského období až do 20. století hloubeny rozlehlé podzemní lomy, opětovně využívané jako sklepy pro vinifikaci tichých vín, výrobu šumivých vín, zrání a skladování.

Od 14. do 19. století se na vinicích vyráběla bílá vína, jejichž kvalita a potenciál stárnutí umožňovaly jejich přepravu po Loiře do Nantes a následnou přepravu do zemí severní Evropy. Běžně se prodávala pod označením „Vouvray“, což označovalo nejlepší bílá vína z oblasti Tours.

Ve 30. letech byla opakovaně u soudů zamítnuta žádost o zařazení mezi vína s kontrolovaným označením původu „Vouvray“. Vinaři z Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire a Saint-Martin-le-Beau pak zahájili proces uznání kontrolovaného označení původu, který v roce 1938 vyústil v uznání označení „Montlouis“, jež se v roce 2002 změnilo na „Montlouis-sur-Loire“.

V roce 2008 se vinice rozkládala na 400 hektarech a provozovalo ji přibližně 50 vinařů. Polovina této plochy se využívá k výrobě tichých vín (cca 6 000 hektolitrů) a druhá polovina k výrobě šumivých nebo perlivých vín (cca 9 600 hektolitrů).

„Popis produktu a příčinné souvislosti“

Tichá vína

Suchá tichá vína se jako mladá vyznačují ovocnými a květinovými aromaty, která se mohou časem vyvinout do sladkých tónů připomínajících například med.

Pokud obsahují fermentovatelné cukry, je jejich komplexnost a potenciál stárnutí obecně významnější. Neobvyklé tedy nejsou výraznější tóny exotického ovoce nebo mírnější tóny suchého ovoce a v průběhu času se často objeví tóny pražených mandlí nebo kdoulí.

Šumivá vína

Šumivá vína s jemnou lehkou pěnou se často vyznačují tóny bělomasého ovoce nebo citrusových plodů a časem v nich může vyniknout příchuť briošek.

Perlivá vína se vyznačují nižším obsahem oxidu uhličitého a diskrétnějšími bublinkami, které jsou v ústech méně znatelné. Charakter těchto příjemných vín je obecně výrazněji vinný než u šumivých vín.

Šumivá vína vyráběna prvotním kvašením se vyznačují elegantními krémovými bublinkami. Ve vínech je znatelná bohatost spojená se zralostí, která je pro jejich výrobu nezbytná. Vyváženou chuť a vůni tohoto produktu doplňují bílé květy a bělomasé ovoce.

Tichá vína

Vína se vyrábějí výhradně z odrůdy Chenin B, odolné odrůdy, jejíž potenciál se velmi liší v závislosti na povaze půdy, do níž byla zasazena, a která se navíc v zeměpisné oblasti chráněného označení původu „Montlouis-sur-Loire“ nachází v blízkosti své východní hraniční oblasti pěstování v údolí Loiry.

S ohledem na použití zahrnuje pozemková oblast vymezená pro sklizeň hroznů pouze pozemky s půdami s dobrými vodními a tepelnými vlastnostmi.

Díky tomu má odrůda Chenin B příznivé podmínky pro získání originálního a elegantního výrazu, ale je zapotřebí i optimální péče o rostliny a jejich produkční potenciál, což se odráží v zákazu některých klonů a pečlivém vedení révy.

Vinaři z Montlouis se přizpůsobili nárokům odrůdy Chenin B a využili je k diverzifikaci technických postupů a druhů vyráběných vín. V závislosti na umístění, vedení révy a klimatických podmínkách ročníku obsahují vyrobená vína větší či menší množství fermentovatelných cukrů. Zrání bílých vín zvyšuje komplexnost jejich aromatu. Jsou-li klimatické podmínky na konci sklizně příznivé, vyrábějí se z bobulí sklizených po koncentraci přirozeným vysušením na keři nebo pomocí ušlechtilé plísně Botrytis cinerea „polosladká“ nebo „sladká“ vína.

Za kvalitou vín z oblasti Montlouis-sur-Loire stojí výběr pozemků pro pěstování vinné révy, přizpůsobení a konzistence výrobních postupů, které vinařská obec v průběhu času zavedla. Jejich proslulost se odráží ve stabilitě jejich prodeje, který zpočátku usnadňovala přítomnost řek Loira a Cher. Pravděpodobně díky mnohem dřívějším obchodním stykům byla v 16. a 17. století vína přepravována po vodě do Nantes a poté odesílána do severních Flander a Nizozemí. Od té doby jejich pověst neustále rostla a v roce 2010 jsou uváděna na trh mimo území Francie a jsou vyvážena do celého světa.

Šumivá vína

Výroba šumivých vín vznikla za týchž okolností. Vinaři z Montlouis si všimli, že nalahvovaná vína ve sklepích mají někdy tendenci začít znovu kvasit, a chtěli tento fenomén „přírodních šumivých vín“ ovládnout a využít. Vína nabízená spotřebiteli jako „perlivá“ tak začala být produkována od 19. století. S využitím základů rodící se enologie začaly první pokusy o vývoj šumivých vín tradičními metodami ve 40. letech 19. století. Na přelomu 20. století byli přizvání specialisté z kraje Champagne, od nichž vinaři čerpali znalosti. Příznivým faktorem pro rozvoj výroby těchto vín se tehdy staly sklepy vyhloubené v tufu, neboť skladování těchto vín a manipulace s nimi vyžadují rozsáhlé temperované prostory. Po roce 2000 obnovili vinaři díky svému technickému zvládnutí vinohradnictví a vinařství výrobu šumivých vín s prvotním kvašením, což byl první způsob získávání šumivých vín. Tato vína získaná bez přídavku cukrů během zpracování z dokonale zralých hroznů a za použití sledovaných výnosů přesně odrážejí podmínky ročníku.

S ohledem na více než stoleté zkušenosti mají místní výrobci šumivých vín silné postavení a disponují dokonale zvládnutými znalostmi v oblasti skladby svých kupáží. Zrání na roštech po dobu minimálně 9 měsíců přispívá k rozvoji aromatu připomínajícího briošky a k celkové komplexnosti vín.

9. Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Oblast v bezprostřední blízkosti vymezená odchylkou pro vinifikaci, výrobu a zrání tichých vín a vinifikaci, výrobu, zrání a balení šumivých a perlivých vín probíhají na území těchto obcí departementu Indre-et-Loire (seznam vytvořený na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

— Veškeré nepovinné údaje musí být uvedeny na štítcích písmem, jehož rozměry nejsou ani na výšku, ani na šířku větší než dvojnásobek rozměrů znaků tvořících název chráněného označení původu. - Rozměry písma použitého pro zeměpisné označení „Val de Loire“ nesmějí být na výšku ani na šířku větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název chráněného označení původu.

— Označování vín s chráněným označením původu může uvádět menší zeměpisnou jednotku, pokud: - se jedná o název místa uvedeného v katastru a - tato jednotka je uvedena na prohlášení o sklizni.

U šumivých vín vyráběných prvotním kvašením je povinně uvedeno označení ročníku.

Odkaz na specifikaci výrobku

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

(1) Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.