EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 807 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem N ěmecka na rok 2011  
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému pr ogramu stability N ěmecka na období 2011–2014 
{SEK(2011) 714 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem N ěmecka na rok 2011  
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stability N ěmecka na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí 
o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, které spole čně tvoří 
„integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzvány, ab y vzaly integrované hlavní 
směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodá řství 
a zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C, , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy e konomických záležitostí a prvního evropského semestru 
ex ante  a integrované koordinace politiky, její mž základem je strategie Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 
a v návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba se 
přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Žádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(6) Německo dne 27. dubna 2011 p ředložilo sv ůj aktualizovaný program stability na 
období 2011–2015 a dne 7. dubna 2011 sv ůj národní program reforem na rok 2011. 
Aby se vzaly v úvahu jejich vzájem né vazby, byly oba programy posuzovány 
současně.  
(7) Německá ekonomika vstoupila do krize v relativn ě solidní kondici. Propad ve 
světovém obchodu však v roce 2009 vedl ke  zhroucení vývozu a investic, jehož 
následkem klesl reálný HDP o bezprecedentních 4,7 %. Nicmén ě nezaměstnanost po 
mírném nár ůstu od konce roku 2009 op ětovně klesá. Na této pruž nosti trhu práce je 
patrný příznivý dopad provedených reforem zam ěřených na zkrácení pracovní doby 
i příznivý vliv dotací krátkodobé práce. Ekonomika se z recese výrazn ě zotavila 
a reálný HDP vzrostl v roce 2010 o 3,6 %. Významný zvrat v masivním poklesu v roce 2009 nastal díky vývozu, jenž vytvo řil podmínky pro robustn ější oživení, které 
vede mj. ke klesajícímu p řebytku běžného účtu. Ve srovnání s v ětšinou ostatních zemí 
eurozóny n ěmecká ekonomika dále posílila svou konkurenceschopnost. Stav 
veřejných financí se z vyrovnané pozice pr opadl v roce 2009, kdy se naplno projevil 
účinek automatických stabilizátor ů a diskre čních opat ření v boji se zhoršenou 
hospodářskou situací, do schodku ve výši 3 % HDP. V roce 2010 se výši schodku 
(3,3 % HDP) poda řilo díky hospodá řskému oživení udržet, a to navzdory 
pokračujícímu masivnímu fiskálnímu stimulu a opat řením na podporu finan čního trhu.  
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 zastává Rada názor,  že makroekonomický scéná ř, o nějž se program 
stability opírá, je pro rok 2011 opatrný a pr o období následující realistický; toto 
hodnocení plyne mj. z porovnání scéná ře s prognózou Komise z jara 2011. Program 
předpokládá, že v roce 2011 vzroste reálný HDP o 2,3 %, v roce 2012 následn ě 
zpomalí na 1,8 % a v období 2013–2015 bude dosahovat v pr ůměru 1,5 %. Po čítá dále 
s tím, že pod referen ční hodnotu 3 % HDP klesne sc hodek již v roce 2011, tedy dva 
roky před termínem, který sta novila Rada; program o čekává i další pokrok na cest ě 
k naplnění střednědobého cíle (tj. dosažení strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP) 
v roce 2014. Po o čekávané náprav ě nadměrného schodku klesne tempo korekce, 
jejímž účelem je dosažení st řednědobého cíle v souladu s programem, v letech 2013 
 
CS 4   CS a 2014 pod hodnotu 0,5 % HDP. Poté, co pom ěr dluhu k HDP v roce 2010 vzrostl 
o téměř 10 procentních bod ů4, měl by od roku 2011 podle p ředpokladu za čít klesat 
a do roku 2015 dosáhnout 75,5 % HDP; tím by z ůstal nad úrovní referen ční hodnoty 
podle Smlouvy. Rizika, jež tuto rozpo čtovou projekci ohrožují, se v roce 2011 zdají 
být vícemén ě vyvážená, avšak výsledky období následujícího by mohly být oproti 
očekávání slabší, nebo ť by nemuselo být dosaženo n ěkterých p ředpokládaných úspor. 
Některá opat ření jsou nadále p ředmětem diskuse (nap ř. energetické a finan ční daně) 
a další musí být ješt ě specifikována (nap ř. zefektivn ění veřejné správy). Navíc nelze 
vyloučit další opat ření na podporu finan čního trhu.  
(9) Poté, co nedávná reforma zdravotnictví  zavedla zejména na léta 2011 a 2012 opat ření 
k omezení rostoucích výdaj ů, přispěly by k plánovanému konsolida čnímu kursu další 
kroky ke zefektivn ění veřejných výdaj ů na zdravotnictví a dlouhodobou pé či. Přínos 
k posílení dlouhodobého r ůstového potenciálu by sou časně znamenalo udržení 
výrazně prorůstového konsolida čního kursu v četně zajištění přiměřených výdaj ů na 
vzdělání.  
(10) Německý fiskální rámec byl výrazn ě posílen díky zavedení rozpo čtového ustanovení 
do ústavy, ustavení Rady pro stabilitu a vytvo ření systému v časného varování, který 
má zabránit rozpo čtovým problém ům; toto rozpo čtové ustanovení však ješt ě zbývá 
provést v plném rozsahu na úrovni spolkových zemí. Celkové kredibilit ě veřejných 
financí by prosp ělo i další posílení souvisejícího systému dohledu a postih ů.  
(11) Krize odhalila v bankovním sektoru velmi zran itelná místa. Výrazné ztráty a odpisy 
v případě mezinárodních investic do rizikových úv ěrů a strukturovaných aktiv oslabily 
kapitálovou základnu n ěkterých bank a vyžádaly si vý znamné státní zásahy. Krize 
odhalila i slabiny n ěkterých zemských bank ( Landesbanken ), které již p řed krizí trp ěly 
nedostatkem efektivních struktur pro řízení rizik a nedostatkem životaschopných 
podnikatelských model ů. K zachování stability finan čního sektoru a efektivn ější 
alokaci domácích úspor v zájmu stimulace poptávky a investic by p řispěla další 
reforma bankovnictví – v četně restrukturalizace zemských bank, jež pot řebují 
životaschopné a p řiměřeně financované podnikatelské modely, a v četně posílení 
regulace a dohledu.  
(12) Růstový potenciál a struktur ální konkurenceschopnost n ěmecké ekonomiky závisejí do 
značné míry na kvalifikované pracovní síle s pot řebnými dovednostmi, avšak 
nedostatek v nabídce pracovních sil m ůže s ohledem na demografický vývoj p řerůst 
v naléhavý problém. Uvedené zd ůrazňuje, jak d ůležité je pln ě využít potenciál 
pracovní síly pomocí odstran ění překážek pro ú čast určitých skupin (starších 
pracovník ů, žen, osob s nízkou kvali fikací, státních p říslušníků nečlenských zemí EU) 
na trhu práce a jaký význam má da lší rozvoj lidského kapitálu. Řešení daňové zátěže, 
která zůstává vysoká zejména u osob s nízkými a st ředními příjmy, by napomohlo 
větší motivaci k práci a umožnilo by, aby zvýšení platu znamenalo ve v ětší míře 
i zvýšení disponibilního p říjmu a domácí poptávky. Pokud by byla snížena vysoká 
maximální da ňová sazba pro druhého z výd ělečně činných partner ů v rámci 
společného zdan ění manžel ů a současně by došlo k posunu sm ěrem k systému 
                                                 
4 Tento skokový nár ůst v roce 2010 byl do velké míry dán skute čností, že dv ě banky v obtížích p řevedly 
znehodnocená aktiva na své „špatné ba nky“, jež jsou vykazovány jako sou část sektoru vládních 
institucí. V souladu s pokyny Eurostatu o ú četních pravidlech pro finan ční anulační struktury m ěly 
související závazky t ěchto „špatných bank“ p římý dopad na výši zadlužení. 
 
CS 5   CS individuálního zdan ění, pomohlo by to snížit četnost částečných pracovních úvazk ů ve 
prospěch práce na úvazek plný. Dalš í zlepšení dostupnosti za řízení péče o děti by 
pomohlo řešit zejména p řetrvávající nízkou ú čast žen v pracovním procesu na plný 
úvazek. Vyhlídky pracovník ů s nízkou kvalifikací na trhu práce by pak mohlo zlepšit 
zvýšení po čtu osob s odborným vzd ěláním.  
(13) Německo nedávno p řijalo dalekosáhlá roz hodnutí o budoucí skladb ě svých zdroj ů 
energie. Realizace této en ergetické koncepce s sebou p řinese zásadní prom ěnu, pokud 
jde o dodávky elektrické energie, a ve st ředně- až dlouhodobém horizontu se promítne 
do cen energie a konkurenceschopnosti ekonomiky. Sm ěrodatnou zásadou, jíž by se 
realizace této en ergetické koncepce m ěla řídit, by tak m ěla být nákladová efektivita 
a realizace samotná by se m ěla opírat o efektivní spot řebu energie, nákladov ě efektivní 
podpůrné programy, elektrorozvodné sít ě s adekvátními parametry pro p řenos energie 
z obnovitelných zdroj ů a trhy s elektrickou energií, na nichž vládne hospodá řská 
soutěž. 
(14) Přínosem pro r ůst produktivity a domácí poptávky by bylo posílení hospodá řské 
soutěže v odv ětví služeb. Dynami čtější růst v tomto odv ětví by mohl p řispět 
i k rozšíření základny pro r ůst nabídky a poptávky v N ěmecku. Navzdory výraznému 
pokroku, k n ěmuž za poslední léta došlo díky provedení sm ěrnice o službách, je podle 
všeho dán prostor pro další omezování p řekážek, jež podnik ům brání ve vstupu na trh 
a v jeho opušt ění; k tomuto ú čelu se nabízí zejména dalš í zjednodušení systému licencí 
a povolení. Regulace výkonu ur čitých svobodných povolání (nap ř. inženýr ů, 
architektů, lékárník ů a právník ů) se zdá být v porovnání s ostatními zem ěmi přísnější 
a rovněž v případě řemesel jsou p řekážky vstupu na trh a p řekážky regulatorní podle 
všeho zna čné. Pokud jde o služby sí ťových odv ětví, je nadále omezena hospodá řská 
soutěž zejména v odv ětví železni ční dopravy. Vlivem sklu zu zde stále nedošlo 
k reálnému odd ělení správy infrastruktury od dopravní ch služeb, které je zásadním 
předpokladem fungování hospodá řské soutěže na trhu. Hospodá řské soutěži by 
v krátkodobém horizontu prosp ělo posílení úlohy dohledu Spolkové agentury pro sít ě, 
zrušení k řížového subvencování m ezi provozovatelem sít ě a poskytovateli 
železničních služeb a otev ření infrastruktury pro vystavo vání a prodej jízdenek 
soutěžitelům.  
(15) Z hlediska nabídky pracovní síly s pot řebnými dovednostmi budou mít i s ohledem na 
demografický vývoj zásadní význam další reformy, jež by m ěly zlepšit p řístup 
k systému vzd ělávání a odborné p řípravy a tento systém zkvalitnit. Podle p ředpovědí 
má chybět pracovní síla zejména se st řední a vysokou kvalifikací, a to p ředevším na 
poli matematiky, p řírodních v ěd a technologie. Míra dosaženého vzd ělání mezi 
mladými lidmi v N ěmecku je jak u vyššího sekundárního, tak u terciárního vzd ělání 
pod průměrem EU.  Výsledky vzd ělávání by mohla zlepšit snazší dostupnost 
předškolního vzd ělávání, škol s celodenním programem a zjednodušení p řestupu mezi 
různými liniemi školního systému.   
(16) Německo přijalo řadu závazk ů v rámci Paktu euro plus5. Pokud je o fiskální politiku, 
vyzývají závazky k tomu, aby bylo nápravy nadm ěrného schodku dosaženo již v roce 
2011 a aby byly cíle vnitrostátní úpravy rozpo čtu splněny se zna čným předstihem 
                                                 
5 Více podrobností o závazcích p řijatých v rámci Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu 
SEK(2011) 714. 
 
CS 6   CS v letech 2011–2012. Co se tý če posílení finan ční stability, zavázalo se N ěmecko 
k efektivní regulaci kapitálového tr hu a dohledu nad ním. V oblasti zam ěstnanosti platí 
hlavní pozornost jednak ú časti pracovník ů na trhu práce (reforma aktivních nástroj ů 
pracovního trhu, snazší integrace p říslušníků svobodných povolání, kte ří kvalifikaci 
získali v zahrani čí, a integrace p řistěhovalců), jednak vzd ělávání (pakt o základním 
vzdělání). Opat ření v oblasti konkurenceschopnosti se zam ěřují na síťová odvětví, 
energetiku a odv ětví služeb (agentura pro transpar entnost trhu s elektrickou energií 
a plynem, program elektromobility a vyšší p řísun prost ředků na dopravní 
infrastrukturu), jakož i na vzd ělávání (iniciativa Excelence na podporu 
postgraduálních škol a fina ncování univerzitního paktu) . Tyto závazky spadají do 
všech čtyř tematických okruh ů Paktu euro plus. V široké mí ře se v nich odráží širší 
reformní agenda, kterou vyty čil program stability a národní program reforem. N ěkolik 
politických oblastí však z ůstává mimo jejich pozornost (nap ř. restrukturalizace 
zemských bank či daňové zatížení práce) či je zmín ěna jen letmo (otev ření odvětví 
služeb a sí ťových odv ětví větší hospodá řské soutěži). Závazky p řijaté z podn ětu Paktu 
euro plus byly posouzeny a p ři zpracování t ěchto doporu čení k nim bylo p řihlíženo. 
(17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jež N ěmecko 
předložilo, v četně závazků, jež přijalo v rámci Paktu euro plus6. Vzala v úvahu nejen 
jejich význam z hlediska udržitelné fiskální a sociáln ě-ekonomické politiky N ěmecka, 
ale i jejich soulad s pravidly a hlavními sm ěry EU vzhledem k tomu, že správu 
ekonomických záležitostí Ev ropské unie je zapot řebí celkov ě posílit tím, že EU dodá 
podnět k budoucím rozhodnutím členských stát ů. Na základ ě uvedeného se Komise 
domnívá, že by N ěmecko m ělo rozpočtovou strategii realizovat  v souladu s plánem 
a současně zachovat pror ůstový konsolida ční kurs. V letech 2011–2012 by se další 
kroky (nap ř. restrukturalizace zemských bank) m ěly zaměřit na stabilitu finan čního 
systému a na posílení domácích zdroj ů růstu; cestou k tomuto cíli by m ěla být větší 
účast na trhu práce díky nižšímu zdan ění práce, dále snazší p řístup ke vzd ělání a jeho 
zkvalitnění, jakož i otev ření odvětví služeb, živností,  svobodných povolání a sí ťových 
odvětví intenzivn ější hospodá řské soutěži.  
(18) Na základ ě tohoto posouzení a s p řihlédnutím k doporu čení Rady ze dne 2. prosince 
2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada posoudila 
aktualizaci programu stability N ěmecka za rok 2011. Její stanovisko7 je vyjád řeno 
zejména v doporu čení č. 1 níže. S p řihlédnutím k záv ěrům Evropské rady ze dne 
25. března 2011 Rada posoudila n ěmecký národní program reforem,  
DOPORU ČUJE, aby N ěmecko v období 2011–2012 provedlo tato opat ření:  
(1) Realizovat rozpo čtovou strategii na rok 2012 a následující období v souladu 
s plánem. Provést rozpo čtové ustanovení na úrovni spolkových zemí a dále posílit 
související mechanismus dohledu a postih ů. Zachovat pror ůstový konsolida ční kurs 
a za tímto ú čelem zejména zachovat p řiměřené výdaje na vzd ělávání a dále 
zefektivnit ve řejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou pé či.  
(2) Řešit strukturální slabiny finan čního sektoru, zejména restrukturalizovat zemské 
banky, jež pot řebují přiměřeně financovaný a životasc hopný podnikatelský model. 
                                                 
6 SEK(2011) 714. 
7 Upravené v čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 7   CS (3) Účast na trhu práce posílit rozpo čtově neutrálním zlepšením spravedlivého p řístupu 
k systému vzd ělávání a odborné p řípravy a snížením vysoké da ňové zátěže u osob 
s nízkým platovým ohodnocením. Zvýšit po čet celodenních za řízení péče o dítě 
a škol s celodenním programem a odstranit demotiva ční účinky zdan ění u druhých 
z výdělečně činných partner ů, pokud jde o zapojení do pracovní činnosti.  
(4) Odstranit bezd ůvodná omezení pro výkon ur čitých svobodných povolání a výkon 
řemesel. Zintenzivnit hospodá řskou sout ěž v síťových odv ětvích, posílit úlohu 
dohledu Spolkové agentury pro sít ě v odvětví železni ční dopravy a v kontextu 
ohlášené národní energetické koncepce se zam ěřit na zvýšení dlouhodobé nákladové 
efektivity zákona o obnovitelných energiích, na zajišt ění reálné nezávislosti mezi 
výrobou elektrické energie a jejím p řenosem, jakož i na zkvalitn ění přeshraničních 
propojení.  
V Bruselu dne  
 Za Radu  
 p ředseda / p ředsedkyně