CS Úřední věstník Evropské unie C 179/27

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 179/08

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

č. ES: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

—  Název produktu — ☒ Popis produktu —  Zeměpisná oblast — ☒ Důkaz původu —  Metoda produkce —  Souvislost —  Označování —  Vnitrostátní požadavky —  Jiná (uveďte)

2. Druh změny (změn)

— ☒ Změna jednotného dokumentu nebo přehledu —  Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled —  Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) —  Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3. Změna (změny)

1. Složení masa Třeboňského kapra a) V kapitole 4.2 přehledu ve čtvrtém odstavci jsou uvedeny procentuální hodnoty složek kapřího masa následovně: sušina 23 %, bílkoviny 19,2 %, tuky 2,6 %. b) V kapitole 4.2 specifikace v předposledním odstavci jsou uvedeny procentuální hodnoty složek kapřího masa následovně: Specifikace masa Třeboňského kapra: sušina 23 %, bílkoviny 19,2 %, tuky 2,6 %. Obsah aminokyselin ve svalovině v průměrných hodnotách: g/100g sušiny: lysin – 5,54, histidin – 1,82, arginin – 3,58, treonin – 3,32, glycin –3,48, alanin – 4,07, valin – 3,73, metionin–2,10, izoleucin – 2,97, leucin – 5,00. Žádáme vypustit stanovení konkrétního obsahu aminokyselin a hodnoty sušiny, bílkovin a tuku upravit následovně, shodně ve specifikaci i v přehledu: Specifikace masa Třeboňského kapra: sušina 18-26 %, bílkoviny 16-23 %, tuk 2-7 %. Důvodem pro tuto změnu je skutečnost, že hodnoty původně uvedené ve specifikaci a v přehledu odpovídaly měřenému vzorku Třeboňského kapra (a stále odpovídají většině produkce Třeboňského kapra), nicméně v poslední době byla prováděna celá řada opakovaných měření a rozborů, které byly založeny na statisticky mnohem významnějším počtu vzorků a prováděny přesnějšími metodami měření. Při těchto měřeních bylo zjištěno, že hodnoty sušiny, bílkovin a tuku mohou ležet ve shora uvedených rozmezích, aniž by byly jakkoli podstatně ovlivněny organoleptické vlastnosti Třeboňského kapra. Rozptyl hodnot v uvedených rozmezích je dán zejména druhem a nutričními vlastnostmi obilovin, které se používají pro přikrmování Třeboňského kapra. Měření, rozbory a statistická vyhodnocení složení masa jsou obsaženy v disertačních pracích Hůda J. „Produkční účinky obilovin v chovu kapra“, 2008, Urbánek. M. „Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů“, 2009 a Vejsada P. „Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra“ (Cyprinus Carpio L.), 2008. Všechny práce byly zpracovány na Zemědělské fakultě Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích, měření byla provedena v univerzitních laboratořích. Zároveň bylo prokázáno, že obsah jednotlivých aminokyselin ve svalovině se může rovněž poměrně značně odchylovat od průměrných hodnot uvedených ve specifikaci, aniž by tím byly ovlivněny chuťové vlastnosti. V souvislosti s touto změnou upravujeme větu „Z hlediska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický velice kvalitním masem s minimálním obsahem tuku.“ v bodě 4.2 přehledu i specifikaci takto: „Z hlediska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický velice kvalitním masem s vyváženým obsahem tuku“.

2. Zpracování Třeboňského kapra V kapitole 4.4 specifikace i přehledu je v prvním odstavci uvedena věta: „Vlastní výroba Třeboňského kapra od výtěru přes chov, sádkovaní až po zpracování probíhá ve vymezené oblasti podle certifikovaného systému řízení jakosti ISO 9001:200 a je kontrolována systémem HACCP (analýza kritických kontrolních bodů)“. Z této věty navrhujeme vypustit část o systému ISO, neboť se vztahuje ke konkrétnímu označení dřívějšího systému řízení jakosti, který již neodpovídá aktuálně užívaným systémům. Systémy řízení jakosti se mohou měnit a nejsou pro vlastní zpracování Třeboňského kapra, tak jak je ve specifikaci podrobně popsáno, podstatné. Zpracování nemusí být sledováno žádným z certifikovaných systémů jakosti. Nové znění první věty prvního odstavce kapitoly 4.4 bude následující: „Vlastní výroba Třeboňského kapra od výtěru přes chov, sádkování až po zpracování probíhá ve vymezené oblasti a je kontrolována systémem HACCP (analýza kritických kontrolních bodů)“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (3)

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

č. ES: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Třeboňský kapr“

2. Členský stát nebo třetí země

Česká Republika

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Třeboňský kapr je zařazen do druhu „Kapr obecný“. Konkrétní plemeno tohoto druhu ani jejich křížení nejsou podstatné pro dosažení výsledných vlastností produktu.

Hřbet Třeboňského kapra je tmavozelený, šedý nebo šedomodrý, boky žlutozelené až nazlátlé, břicho žlutobílé. Hřbetní a ocasní ploutve jsou šedé, ocasní a řitní ploutve s načervenalým nádechem, prsní a břišní jsou žlutavé nebo načervenalé. Tělo Třeboňského kapra je charakteristické vysokým hřbetem. Třeboňský kapr dorůstá velikosti až 1 m a hmotnosti 20 kg i více. Jeho optimální jateční hmotnost je 1,20–1,80 kg ve třech letech stáří a 2,40–3,20 kg ve čtyřech letech stáří.

Specifikace masa Třeboňského kapra: sušina 18–26 %, bílkoviny 16–23 %, tuky 2–7 %.

Z hlediska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický velice kvalitním masem s vyváženým obsahem tuku. Chuť masa je jemná s typickou rybí chutí Třeboňského kapra.

Na trhu se vyskytuje buď živý nebo zpracovaný, tj. mražený, chlazený (čerstvý), uzený a marinovaný v těchto podobách: kapr celý kuchaný, půlený, porcovaný, filety, poživatelné kapří vnitřnosti.

3.3. Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

V plůdkových rybnících ve vymezené zeměpisné oblasti se ryby živí převážně přirozenou potravou – planktonem a bentosem z vody ve vymezené zeměpisné oblasti, částečně se přikrmují krmnou směsí, což je směs obilných šrotů bez dalších přísad. Suroviny pro krmnou směs nemusí pocházet z vymezené zeměpisné oblasti.

Ve větších rybnících, ve kterých kapr dorůstá do tržní velikosti, se ryby živí také převážně přirozenou potravou – planktonem a bentosem z vody ve vymezené zeměpisné oblasti, a přikrmují se obilovinami, které nemusí pocházet z vymezené zeměpisné oblasti.

3.5. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

Všechny ryby musí být chovány v rybnících ve vymezené zeměpisné oblasti, tzn. že ve vymezené zeměpisné oblasti musí probíhat jejich rozmnožování, chov a sádkování. Zpracování nemusí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

Budoucí generační ryby pro chov Třeboňského kapra se odchovávají vždy z potomstva od známých rodičů, kteří exteriérem (tělesnými proporcemi, typem ošupení a zbarvení) odpovídají požadovanému standardu.

Během chovu mladých generačních ryb ve vymezené oblasti se provádí selekce, kdy se soustřeďuje pozornost na dosaženou hmotnost, typ ošupení a zdravotní stav. Manipulace s mladými a generačními rybami je omezena vždy na nezbytné minimum.

K rozmnožování kapra se používá metoda umělého výtěru v řízeném prostředí na rybí líhni v dané oblasti, kde je záruka kvalitního prostředí a vody.

Vývoj zárodku v jikře probíhá ve speciálních aparátech, kdy dochází k vývoji embryí. Váčkový plůdek kapra se nasadí do speciálních plůdkových rybníků, opět ve vymezené oblasti. Během tohoto vývoje se Třeboňští kapři živí přirozenou potravou (plankton a bentos) a jsou částečně přikrmováni krmnou směsí, což je směs obilných šrotů bez jakýchkoliv přísad. Kapří plůdek se v těchto rybnících nechává růst rok až dva, následně se přelovuje do větších rybníků, kde během jednoho až dvou let dorůstá tržní velikosti. V této fázi se kapr živí ze dvou třetin přirozenou potravou a z jedné třetiny je přikrmován obilovinami. Krmením se ovlivňuje bezprostředně tvorba a kvalita masa, a tím celková užitková hodnota Třeboňského kapra. Přikrmování obsádek se upravuje v závislosti na teplotě vody a nasycení vody kyslíkem. Přihlíží se přirozeně i k intenzitě přijímání předkládaného krmiva kapří obsádkou, jakož i k růstu a zdravotnímu stavu ryb. Tyto skutečnosti se zjišťují pravidelnou kontrolou krmných míst a pokusnými odlovy.

K uskladnění vylovené tržní ryby se používají manipulační sádky, které se skládají z menších vodních nádrží, protékaných vodou z vymezené oblasti. V sádkách se ryby zbavují bahnité příchuti a jejich maso je působením čisté proudící vody hodnotnější a chutnější.

3.6. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení, atd.

—

3.7. Zvláštní pravidla pro označování

Označení „Třeboňský kapr“ se při prodeji živých ryb používá tak, že u velkododávek ryb v přepravních nádržích a na automobilech se uvádí na fakturách, dodacích listech a přepravních dokladech, popř. může být uvedeno na přepravní nádrži nebo na automobilu. Pokud se týká maloprodeje, tzn. prodeje ryb v prodejnách a na stáncích, prodejce je povinen označit prodejní místo viditelnou cedulí s nápisem „Třeboňský kapr“.

U zpracovaných ryb je označení „Třeboňský kapr“ uvedeno výrazným způsobem na obalu výrobku.

Třeboňský kapr je prodáván především bez obalu jako živá ryba. Při tomto prodeji je logo CHZO uváděno na prodejním certifikátu, který obdrží odběratel. Taktéž je označena prodejna a prodejní místa.

Velmi malou část prodeje tvoří zpracované balené výrobky, kde je logo CHZO uvedeno na obalu.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Vymezená oblast pro chov Třeboňského kapra je tvořena rybníky nacházejícími se v Třeboňské pánvi v chráněné krajinné oblasti Třeboňsko a tvořícími soustavu rybníků, která je propojena Zlatou stokou a vodotečemi s ní spojenými.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Charakter, specifika a statuty krajiny

Soustava rybníků ve vymezené zeměpisné oblasti, propojená Zlatou stokou, je unikátním vodním dílem, starším více než 300 let. Zlatá stoka v délce 48 km napájí a propojuje velký počet rybníků v oblasti mezi Chlumem u Třeboně a Veselím nad Lužnicí, přičemž do celé takto vzniklé rybniční soustavy přivádí vodu z řeky Lužnice. Soustava rybníků je svým uspořádáním a funkcí jedinečná nejen v Evropě, ale i ve světě a vytváří specifický biotop s ustálenými charakteristickými vlastnostmi.

Chov kaprů na Třeboňsku se rozvíjel již v 16. století, kdy se v archívech objevily první zmínky o chovu kaprů podle stáří a výběru generačních ryb. Zmínky o chovu Třeboňského kapra se nacházejí v řadě publikací, např. J. Pokorný a kol. „Atlas kaprů chovaných v ČR“, J. Šusta „Pět století rybničního hospodářství v Třeboni“. Označení Třeboňský kapr se kontinuálně užívá pro označení kaprů z vymezené zeměpisné oblasti již více než 100 let.

Důmyslná síť umělých stok a uměle zakládané rybníky, budované v několika etapách od středověku do současnosti, představují dokonalý systém postupných koordinovaných krajinářských úprav, které citlivě využívají a zužitkovávají zdejší přírodní podmínky.

K nejcennějším biotopům, které jsou často ojedinělé nejen v Čechách, ale i v Evropě, patří rozsáhlá přechodová rašeliniště se zachovalými rostlinnými společenstvy a na ně vázanou faunou bezobratlých. Dalšími neméně cennými prvky jsou rozsáhlé rybniční soustavy s druhotně vytvořenými litorálními společenstvy, které často nahrazují původní mokřadní biotopy.

Geologie

Podstatná část Třeboňska je tvořena geomorfologickým celkem Třeboňské pánve, především v západní sedimentární části plochým územím pánve Lomnické a ve východní části na krystalinickém podloží vyvýšeninami Kardašořečické pahorkatiny. Třeboňská pánev má mírný sklon od jihu k severu.

Klima

Celkově je klima Třeboňska, zejména jeho pánevní části, do určité míry specifické a odlišuje se od okolních oblastí, což je způsobeno polohou a geomorfologií území i velkým zastoupením vodních ploch. Průměrná roční teplota je zde vyšší než by odpovídalo nadmořské výšce, je zde delší i skutečná délka slunečního svitu. Častý je výskyt vydatných srážek v letním období. Pro Třeboňskou pánev je charakteristický častý výskyt inverzních situací s bezvětřím, kdy dochází zejména v chladnější části roku k delším období se stagnací vzdušných mas v pánvi. V těchto situacích se vyskytují rovněž časté mlhy. Nepříznivý vliv inverzních situací s nedostatečnou ventilací nemá na Třeboňsku naštěstí tak silný vliv na znečištění ovzduší, neboť se zde vyskytuje velmi málo větších emisních zdrojů.

Chráněná krajinná oblast

Na území Třeboňska se nacházejí dvě území (tvořená větším množstvím dílčích lokalit), která byla zařazena na seznam mokřadů mezinárodního významu chráněných Ramsarskou konvencí.

Dalším důkazem specifik krajinného ekosystému je i skutečnost, že Třeboňsko je již řadu let organizací Birdlife International klasifikováno jako evropsky významné ptačí území (IBA – Important Bird Area). Třeboňsko je také vyhlášeno chráněným územím sítě NATURA 2000 (SPA a SAC).

5.2 Specifičnost produktu

Z hlediska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický velice kvalitním masem pevné konzistence, s vyrovnaným obsahem sušiny, bílkovin a tuku, v důsledku čehož je maso zvláště vhodné k další kuchyňské úpravě. Chuť masa je jemná, s typickou příjemnou rybí chutí Třeboňského kapra.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu

Ekologicky čistá vymezená zeměpisná oblast v chráněné krajinné oblasti Třeboňsko obsahuje soustavu rybníků propojených Zlatou stokou a napájenou vodou z řeky Lužnice. Soustava rybníků tvoří specifický biotop s ustálenými vlastnostmi, které ovlivňují výsledné vlastnosti produktu. Ve vymezené zeměpisné oblasti se koncentrují specifické podmínky pro vytváření planktonu a bentosu pro zajištění přirozené kapří potravy s vysokým obsahem živin, k čemuž přispívají i zvláštní geologické a klimatické podmínky, popsané v bodě 5.1. V důsledku spojení těchto faktorů vzniká zvláštní krajinný biom s čistým prostředím, vodou i ovzduším, ve kterém jsou obzvlášť vhodné podmínky pro dostatečnou tvorbu přirozené kapří potravy. Všechny shora uvedené skutečnosti zakládají příčinnou souvislost mezi vymezenou zeměpisnou oblastí a výslednými vlastnostmi produktu. Díky těmto faktorům se Třeboňský kapr odlišuje od ostatních kaprů chovaných v jiných oblastech a vyznačuje se specifickou chutí a vyrovnaným obsahem sušiny, bílkovin a tuku. Chuť je typická v důsledku odchovu v kvalitní čisté vodě ve vymezené oblasti, působení jejích přírodních a geografických podmínek při odchovu kapra, ovlivnění specifickým podložím Třeboňské pánve a zejména v důsledku převážně přirozené planktonální výživy z vody ve vymezené oblasti v kombinaci s přikrmováním.

Kapr se ve vymezené zeměpisné oblasti chová již více než 300 let, přičemž označení Třeboňský kapr se kontinuálně užívá výhradně k označení produktu se specifickými vlastnostmi již více než 100 let.

Označení Třeboňský kapr bylo chráněno již od roku 1974 jako české označení původu č. 54 Třeboňský kapr (Wittingauer Karpfen) a mimo to také jako mezinárodní označení původu Třeboňský kapr (Wittingauer Karpfen) chráněné mezinárodními zápisy na základě Lisabonské dohody č. 53 z 22.11.1967 a č. 836 z 6.12.2000. Kromě toho ochrana označení Třeboňský kapr je také předmětem bilaterálních smluv mezi Českou republikou, Rakouskem, Portugalskem a Švýcarskem, týkajících se ochrany označení původu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (4))

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(4) Viz poznámka pod čarou 3.