CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 8.5.2013  
COM(2013) 269 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Zpráva o ob čanství EU pro rok 2013 
Občané EU: vaše práva, vaše budoucnost 
 
 
 
CS 2   CS ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Zpráva o ob čanství EU pro rok 2013 
Občané EU: vaše práva, vaše budoucnost 
 
1. Ú VOD 
Občané stojí a musí stát v samém st ředu evropské integrace. Pro zvýrazn ění této skute čnosti 
se orgány EU rozhodly vyhlásit rok 2013 za Evropský rok ob čanů, aby se ob čanství EU a 
občanské dimenzi evropského projektu dal nový impulz. V dob ě, kdy EU činí významné 
kroky sm ěrem k prohloubené a skute čné hospodá řské a měnové unii1, jejímž základem je 
demokratická legitimita, s politickou unií na obzoru, je o to d ůležitější zaměřit se na v ěci, 
které EU d ělá pro to, aby ob čanům usnadnila život, pomohla jim pochopit jejich práva 
a zapojila je do obecné diskuse o tom, v jaké Evrop ě chtějí žít a jakou Evropu cht ějí 
vybudovat pro budoucí generace.  
Občanství EU p řináší občanům nová práva a p říležitosti. Právem, které si ob čané nejvíce 
spojují s ob čanstvím EU, je právo voln ě se pohybovat a pobývat v EU. Vzhledem k moderním 
technologiím a jednodušším možnoste m cestování volný pohyb Evropan ům umožňuje rozšířit 
své obzory za hranice své zem ě, na kratší či delší dobu svou zemi opustit, p řijít do určité země 
EU a stěhovat se mezi zem ěmi EU a vlastní zemí za ú čelem práce, studia nebo odborné 
přípravy, cestovat obchodn ě či za odpo činkem nebo nakupovat v zahrani čí. Volný pohyb 
rozšiřuje sociální a kulturní vztahy v EU a vytvá ří mezi Evropany užší vazby. Mimoto p řináší 
vzájemné hospodá řské výhody pro podniky a ob čany, a to i pro ty, kte ří zůstávají doma, 
jelikož EU soustavn ě odstraňuje vnitřní překážky.  
V roce 1993 definovala Maastrichtská smlouva ob čanství EU a všem ob čanům EU přiznala 
určitý soubor práv bez ohledu na to, zda vykonávají hospodá řskou činnost, či nikoli. Práva 
občanů EU posílila Lisabonská smlouva  a Listina základních práv EU2. 
Občané EU mají zejména: 
– právo nebýt diskriminováni na základ ě státní příslušnosti, 
– právo voln ě se pohybovat a pobývat v EU, 
– právo volit a být volen v obecních volbách a ve volbách do Evropského parlamentu, 
pokud žijí kdekoliv v EU, a to za  stejných podmíne k jako státní p říslušníci daného 
členského státu, 
– právo na pomoc ze st rany velvyslanectví či konzulátu jiné zem ě EU mimo EU za 
stejných podmínek jako státní p říslušníci této zem ě, pokud jejich vlastní zem ě nemá 
v dotyčné třetí zemi své zastoupení, 
                                                 
1 Podrobný návrh skute čné hospodá řské a měnové unie – zahájení evropské diskuze, COM(2012) 777 
final/2. 
2 Smlouva o fungování Evropské unie (hlava II články 20–24) a Listina základních práv Evropské unie 
(kapitola V). V této zpráv ě se pod pojmem „ob čan“ může rovněž rozumět každá osoba, která pobývá v 
EU v souladu s p říslušnými ustanoveními Smlouvy a sekundárního práva. 
 
CS 3   CS – petiční právo k Evropskému parlamentu, právo obrátit se na evropského ve řejného 
ochránce práv a orgány EU (v kterémkoli z ú ředních jazyk ů EU) a 
– právo organizovat nebo podpo řit společně s ostatními ob čany EU ob čanskou 
iniciativu žádající nové právní p ředpisy EU. 
Soudní dv ůr Evropské unie potvrdil ústavn ěprávní význam ob čanství EU a uvedl, že „ status 
občana Unie je p ředurčen k tomu, být základním statusem státních p říslušníků 
členských stát ů“3. V nedávném zásadním rozsudku4 Soudní dv ůr objasnil, že článek 20 
Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) vylu čuje vnitrostátní opat ření, která 
by je mohla p řipravit o možnost skute čně využívat podstatné části práv spojených se statusem 
občana EU. 
V roce 2010 p ředložila Komise svou první zprávu o ob čanství EU5 a oznámila 25 opat ření, 
která mají zajistit, aby ob čané EU mohli využí vat svá práva v b ěžném život ě, aniž by p řitom 
museli čelit zbytečným překážkám. Komise k t ěmto 25 závazk ům přijala náležitá opat ření6.  
Přijatá opat ření zahrnují: 
– usnadnění hladkého ob ěhu veřejných listin (nap ř. rodných list ů, oddacích list ů, 
úmrtních list ů či vlastnických list ů), 
– posílení práv p řibližně 75 milion ů osob, které se v EU každý rok stanou ob ěťmi 
trestných činů, 
– snížení byrokracie pro 3,5 milionu osob, kter é každý rok registru jí automobil v jiné 
zemi EU, což u podnik ů, občanů a orgánů příslušných pro regist raci vozidel povede 
každý rok k úsporám ve výši nejmén ě 1,5 miliardy EUR, 
– navržení rychlých a nenákladných řešení pro spot řebitele k řešení jejich spor ů s 
obchodníky v EU mimosoudní cestou, což v celé Evrop ě umožní ušet řit přibližně 
22,5 miliardy EUR ro čně, 
– zlepšení p řístupu k využívání železnice Evropan ům se zdravotním postižením 
(přibližně 80 milion ů lidí), 
– odstranění překážek ú činného výkonu volebních práv v evropských a místních 
volbách ze strany 8 milion ů občanů EU ve věku opravňujícím volit, kte ří žijí v jiné 
zemi EU, než je jejich vlastní zem ě, a 
– poskytování uživatelsky p řívětivých informací ob čanům ohledn ě jejich práv EU 
prostřednictvím elektronického jednotného konta ktního místa – portá lu Vaše Evropa 
a služby Europe Direct. 
Zajišťování toho, aby se ob čanství EU stalo skute čností v běžném život ě občanů, představuje 
nepřetržitý proces. P řekážky však stále z ůstávají, což potvrzuje rozsáhlá veřejná konzultace 
o občanství EU , kterou Komise zahájila dne 9. kv ětna 20127, průzkumy Eurobarometru 
                                                 
3 Viz nap ř. rozsudek ve v ěci C-184/99, Grzelczyk, bod 31. 
4 Rozsudek ve v ěci C-34/09, Ruiz Zambrano, bod 42. 
5 Zpráva o ob čanství EU za rok 2010 – Odstranit p řekážky pro výkon práv ob čanů EU, KOM(2010) 603. 
6 Úplný vý čet opatření přijatých od roku 2010 je podrobn ě uveden v p říloze 1 této zprávy. 
7 Ve řejná konzultace o ob čanství EU zahájená Komisí dne 9. kv ětna 2012 (dále jen „ve řejná konzultace 
o občanství EU v roce 2012“) – http://ec.europa.eu/justice/citizen /files/eu-citizen-brochure_en.pdf  
 
CS 4   CS v roce 2013 týkající se ob čanství EU8 a volebních práv9 a akce hlavních zú častněných stran 
uspořádané při přípravě této zprávy ve spolupráci s Evropským parlamentem10, Výborem 
regionů11 a Evropským hospodá řským a sociálním výborem12. 
Další informace o obavách a návrzích ob čanů poskytují dialogy s ob čany13, které Komise 
iniciovala v rámci Evropského roku ob čanů14.  
V této zpráv ě o občanství EU pro rok 2013 p ředkládá Komise dvanáct nových opat ření v šesti 
klíčových oblastech za ú čelem dalšího odstra ňování překážek, které stojí v cest ě tomu, aby 
občané EU využívali svá práva EU15. 
Odstraňování překážek pro pracovníky, studenty a stážisty v EU  
V současnosti jsou prvo řadou obavou lidí finan ční a dluhová krize a její hospodá řské dopady. 
Devět z deseti Evropan ů považuje nezam ěstnanost nebo hospodá řskou situaci za jeden z 
nejvýznamn ějších problém ů, s nimiž se jejich region v sou časnosti potýká16. Evropané od EU 
očekávají p ředevším to, že by m ěla bojovat proti krizi, což znamená rovn ěž snížení 
nezaměstnanosti, a zejména nezam ěstnanosti mladých lidí, která je oproti nezam ěstnanosti 
dospělých osob více než dvojnásobná (23,5 % v porovnání s 9,5 % v prvním čtvrtletí 2013). 
Občané požadují skute čný trh práce EU, který jim umožní využívat pracovní p říležitosti v 
jiných zemích EU a p řispívat k evropskému hospodá řství. Požadují rovn ěž iniciativy, které 
jim umožní rozvíjet sv é dovednosti a zajistí jim p řístup k nabídce kvalitní odborné p řípravy v 
jiných zemích EU. Komise p ředkládá návrhy s cílem usnadnit ob čanům práci, studium a 
odbornou p řípravu v jiné zemi EU, které jsou prosp ěšné jak pro osobní i kariérní rozvoj 
občanů, tak pro hospodá řský růst EU jako celku. 
Snižování byrokracie v členských státech  
Občané EU v ědí, že mají právo na volný pohyb17. Více než dv ě třetiny se domnívají, že volný 
pohyb osob v EU p řináší jejich zemi hospodá řské výhody18. Občané toto právo aktivn ě 
využívají a každý rok uskute ční v rámci EU miliardy cest. Tém ěř pětina respondent ů ve 
veřejné konzultaci o ob čanství EU v roce 2012, kte ří využili své právo na volný pohyb, se 
                                                 
8 Bleskový pr ůzkum Eurobarometru 365 – Ob čanství Evropské unie – únor 2013 (dále jen „pr ůzkum 
Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013“) – http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_365_en.pdf   
9 Bleskový pr ůzkum Eurobarometru 364 – Volební práva – b řezen 2013 (dále jen „pr ůzkum 
Eurobarometru o volebních právech v roce 2013“) – 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_364_en.pdf  
10 Spole čné slyšení o ob čanství EU dne 19. února 2013 nazvané „M aking the most of EU citizenship“ – 
http://ec.europa.eu/justice/citizen/document/files/eu_hearing_report.pdf  
11 Fórum dne 28. listopadu 2012 s názvem „Citizens' Agenda going local“ – 
http://www.cor.europa.eu/en/news/forums/ Documents/proceeding_f orum_citizens.pdf  
12 Konference ve dnech 22. a 23. ledna 2013 nazvaná „Mak ing the most of the European year of Citizens“. 
13 http://ec.europa.eu/european-debate/index_en.htm  
14 http://europa.eu/citizens-2013/  
15 Všechny návrhy opat ření uvedené v tomto oddíle budou p ředmětem běžných postup ů Komise pro 
přípravu procesu rozhodování a budou podléhat víceletému finan čnímu rámci 2014–2020. 
16 Pravidelný pr ůzkum Eurobarometru 78 – Evropské ob čanství – podzim 2012 (dále jen „pravidelný 
průzkum Eurobarometru 78) – http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb78/eb78_first_en.pdf  
Nezaměstnanost je stále v ětší obavou ob čanů EU (+ 4 procentní body od pr ůzkumu Eurobarometru z 
jara 2012). 
17 To podle pr ůzkumu Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013 udává dev ět občanů z deseti. 
18 Viz pr ůzkum Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013. 
 
CS 5   CS však setkala s problémy, často kvůli zdlouhavým či nejasným správním postup ům. Občané 
chtějí řešení, která jim usnadní život p ři cestování a pobytu v EU. Komise p ředkládá návrhy 
na snížení nadm ěrného papírování a zjednodušení postup ů v členských státech.  
Ochrana zraniteln ějších osob v EU  
Základem evropského sociální ho modelu je zvláštní pé če a ochrana poskytovaná 
zranitelnějším členům společnosti. Při konzultacích ob čané poukazovali na zvláštní potíže 
osob se zdravotním postižením (v EU p řibližně 80 milion ů lidí) při pohybu v rámci EU. 
Respondenti rovn ěž uváděli, že někteří občané jsou zraniteln ější, pokud jde o uplat ňování 
jejich práv, zejména v trestním řízení, nap říklad kvůli svému mládí nebo duševnímu či 
fyzickému stavu. Komise navrhuje opat ření k posílení práv zraniteln ějších občanů. 
Odstraňování překážek při nakupování v EU  
Míra přeshraničního nakupování on-line v EU neustále nar ůstá. Čtvrtina ob čanů, kteří v 
roce 2012 nakupovali p řes internet, objednávala u prodejc ů v jiných zemích EU19. Občané EU 
se však p ři nakupování on-line stále potýkají s problémy20. Je tu tedy poptávka po v ětší 
ochraně a informování spot řebitelů, zejména v rychle se rozvíjejících oblastech, jako jsou 
digitální produkty. Snadné a bezpe čné přeshraniční nakupování je spojeno se snadnými a 
rychlými p řeshraničními prost ředky právní ochrany. Komise p ředkládá opat ření, která mají 
zajistit, aby byli ob čané lépe informováni, zejména p ři nakupování on-line, a m ěli k dispozici 
snadné možnosti zjednání nápravy v p řípadě, že nastanou problémy. 
Cílené a dostupné informace v EU  
Pro zvýšení informovanosti ob čanů o jejich právech EU bylo u činěno mnoho, zejména 
rozvojem služby Europe Direct21 a portálu Vaše Evropa22, které p ředstavují jednotné 
kontaktní místo. Každý t řetí občan nyní říká, že je o svých právech EU dob ře informován23. 
To oproti minulosti p ředstavuje zlepšení – dosud to však neposta čuje. O něco málo mén ě než 
jedna čtvrtina respondent ů (24 %) má za to, že jsou dostate čně nebo velmi dob ře informováni 
o tom, co mohou d ělat v případě, že nejsou respektována jejich práva EU24. Komise p ředkládá 
nápady k zvýšení kvality a efektivity poskytování informací ob čanům o jejich právech EU a o 
využívání t ěchto práv. 
Účast na demokratickém život ě EU 
Plná účast občanů EU na demokratickém život ě EU na všech úrovních p ředstavuje samotnou 
podstatu ob čanství Unie. Podpora zapojení ob čanů a občanské spole čnosti do diskuse o 
evropských záležitostech p ředstavuje na časovanou snahu v rámci Evropského roku ob čanů a 
nadcházejících evropských voleb, což jsou klí čové okamžiky, v nichž ob čané vyjad řují svůj 
názor. Ob čané zpochyb ňují praktiky, jimiž n ěkteré členské státy zbavují své státní p říslušníky 
práva volit ve vnitrostá tních volbách, protože ur čitou dobu žijí v jiné zemi EU (odebrání 
                                                 
19 Eurostat – Internet purchases by individuals (Internetové nákupy jednotlivc ů) – 
http://appsso.eurostat.ec.europa.e u/nui/submitViewTableAction.do .U mladých lidí (ve v ěku 25–34 let) 
jsou údaje vyšší. 
20 Ve řejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 ukázala, že se čtvrtina respondent ů setkává p ři 
nakupování na internetu s problémy. 
21 http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
22 http://europa.eu/youreurope/index.htm  
23 Viz pr ůzkum Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013. 
24 Tamtéž. 
 
CS 6   CS volebního práva)25. Ve spole čném slyšení Evropského parlamentu a Komise o ob čanství EU, 
které se konalo dne 19. února 2013, ob čané, zástupci ob čanské spole čnosti, odborníci a 
poslanci Evropského parlamentu diskutovali o d ůvodech odebírání vol ebního práva ve sv ětle 
současné situace. Komise navrhuje cesty k podpo ře účasti občanů EU na demokratickém 
životě EU. 
Ke zpráv ě o občanství EU pro rok 2013 je p řipojena zpráva o pokroku na cest ě ke 
skutečnému občanství EU za období 2011–2013 (podle článku 25 SFEU), která hodnotí, jak 
byla v minulých t řech letech uplat ňována ustanovení Smlouvy, jež se týkají ob čanství EU. 
Komise soub ěžně přijala výro ční zprávu o uplat ňování Listiny základních práv EU26. 
2. D VANÁCT NOVÝCH KLÍ ČOVÝCH OPAT ŘENÍ KE ZLEPŠENÍ ŽIVOTA OB ČANŮ EU 
2.1 – Odstran ění překážek pro pracovníky, studenty a stážisty v EU 
Usnadnění možnosti ob čanů, zejména mladých lidí, rozvinout své dovednosti, nalézt 
zaměstnání a p řispět k růstu v Evropské unii 
Občané v pohybu pomáhají ekonomice EU 
Navzdory vysokým úrovním nezam ěstnanosti (v EU více než 26 milion ů osob) se po čet 
neobsazených pracovních míst od polovi ny roku 2009 zvýšil a podniky mají problémy 
s přijímáním kvalifikovaných pracovník ů. To představuje hrozbu pro r ůst a inovace 
v hospodá řství EU. Mobilita pracovních sil m ůže být proto ú činným vyrovnávacím 
mechanismem k odstran ění nerovnováh a p řispět k lepšímu párování pracovních míst a 
dovedností p ři současném obnovení dynamiky a zmírn ění sociálních problém ů občanů EU. 
Zvyšuje vyhlídky ob čanů na bezproblémový p řechod do zam ěstnání a otevírá možnosti 
osobního a profesního rozvoje.  
Podpora mobility má tedy velmi silné ekonomické zd ůvodnění. Nejnov ější zkušenosti 
s rozšířeními v roce 2004 a 2007 ukázaly, že mobilita  v rámci EU má na ekonomiky a trhy 
práce pozitivní dopady. Odhaduje se nap říklad, že se HDP zemí EU-15 v dlouhodobém 
horizontu zvýšil v d ůsledku mobility po rozší ření téměř o 1 % (v období 2004–2009)27. V EU 
jako celku odpovídá dopad tok ů mobility uvnit ř EU na HDP kolektivnímu zvýšení p říjmů o 
přibližně 24 miliard EUR pro ob čany EU28. V současnosti je však mobilita pracovních sil v 
EU nadále nízká29. 
                                                 
25 Ve řejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 a pr ůzkum Eurobarometru o volebních právech 
v roce 2013. 
26 COM(2013) 271 - http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/files/charter_report_2012_en.pdf  
27 Viz „Zam ěstnanost a sociální rozvoj v Evrop ě za rok 2011“, kapitola  6: Mobilita práce uvnit ř EU a 
dopad rozší ření“, s. 274.  
28 Viz zpráva „Labour mobility within the EU in the context of enlargement and the functioning of the 
transitional arrangements“, European Integration Co nsortium, Norimberk, 2009, s.132. Viz také „Five 
years of an enlarged EU, Economic achievements and challenges“, European economy 1/2009, s. 135. 
29 Pouze 3 % ob čanů EU v produktivním v ěku žijí v jiné zemi EU. Ro ční přeshraniční mobilita v rámci 
EU činí průměrně pouze 0,29 %. To zna čně zaostává za mírou vnit řní mobility v Austrálii (1,5 %) a v 
USA (2,4 %). Viz hospodá řské průzkumy OECD – Evropská unie – b řezen 2012 – 
http://www.oecd.org/eco/49950244.pdf 
 
CS 7   CS Občané EU se stále zdráhají hledat si zam ěstnání v jiné zemi EU, jelikož mají obavy o svou 
situaci v p řípadě, že nějaké zaměstnání nenajdou rychle30. V současné době právní p ředpisy 
EU zaručují, že nezam ěstnaní ob čané, kteří mají nárok na dávky v nezam ěstnanosti a kte ří 
odjeli hledat práci v jiné zemi EU, bude i nadále pobírat dávky v nezam ěstnanosti ze své 
domovské zem ě po dobu t ří měsíců31. I když právní p ředpisy EU stanoví pro členské státy 
možnost rozší řit právo na tento nárok nejvýše na dobu šesti m ěsíců, toto právo není dosud v 
příslušných vnitrostátních postupech garantováno32. Ve veřejné konzultaci o ob čanství EU v 
roce 2012 se v ětšina respondent ů (69 %) domnívala, že by m ěli pobírat dávky v 
nezaměstnanosti nejmén ě šest měsíců, pokud si hledají zam ěstnání v jiné zemi EU. 
O10b. Jaká by byla podle vašeho názoru správná doba 
pro pobírání dávek v nezam ěstnanosti z vaší 
domovské zem ě?
16%
37%32%15%
3 měsíce 6 měsíců déle žádná odpov ěď
 
Zdroj: veřejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 – Základ: respondenti, kte ří hledali zam ěstnání v jiné zemi EU  
Frederico, mladý kucha ř z Portugalska, se rozhodl jít do Švédska a hledat tam nové 
zaměstnání. Služby zam ěstnanosti v Portugalsku požádal o dok lad, který mu umožní dostávat 
portugalské dávky v nezam ěstnanosti i ve Švédsku po dobu t ří měsíců, a ihned po p říchodu do 
Švédska se zaevidoval u tam ějších služeb zam ěstnanosti. Do t ří měsíců, během nichž byl 
platný příslušný dokument, však práci nenašel. Musel se rozhodnout, zda se vrátí do 
Portugalska, aby nep řišel o své nároky na dávky v nezam ěstnanosti, nebo zda z ůstane ve 
Švédsku, ale bez nároku na tyto dávky. Rozhodl se zú častnit se ve Švédsku n ěkolika dalších 
přijímacích pohovor ů a vrátil se do Portugalska až po p ěti měsících. V d ůsledku toho p řišel v 
Portugalsku o sv ůj nárok na dávky v nezam ěstnanosti.  
                                                 
30 Podle pr ůzkumu Eurobarometru o geografické mobilit ě a mobilit ě na trhu práce tém ěř čtvrtina 
respondent ů (24 %) o čekává nebo se setkala s problémy p ři hledání práce v zahrani čí. Zvláštní pr ůzkum 
Eurobarometru 337 — Geografická m obilita a mobilita na trhu práce (G eographical and labour market 
mobility) — červen 2010 — http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_337_en.pdf  
31 Na řízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systém ů sociálního zabezpe čení (Úř. věst. L 166, s. 70) v čl. 64 
odst. 1 písm. c) stanoví, že „ nárok na dávky je zachován po dobu t ří měsíců ode dne, kdy doty čná osoba 
přestala být k dispozici službám zam ěstnanosti státu, který opustila, za p ředpokladu, že celkové trvání 
pobírání dávek nep řekročí trvání jejího nároku na dávky podle právních p ředpisů tohoto členského 
státu. Příslušné služby nebo instituce mohou prodloužit lh ůtu tří měsíců nejvýše na šest m ěsíců“. 
Pravidla týkající se vým ěny informací, spolupráce a vzájemné pomoci mezi institucemi a útvary 
dotčených členských stát ů, zejména pokud jde o podávání zpráv o tom, zda uchaze č o zaměstnání 
dodržuje organizované kontrolní postupy, jsou stanovena v článku 55 provád ěcího nařízení (ES) č. 
987/2009 (Ú ř. věst. L 284, s. 19). 
32 COM(2012) 173. 
 
CS 8   CS Opatření č. 1: Komise navrhne revizi na řízení o koordinaci systém ů sociálního 
zabezpečení33 a prostuduje možnosti prodloužení doby pro pobírání dávek 
v nezaměstnanosti na déle než povinné t ři měsíce s cílem usnadnit ob čanům hledání práce 
v jiné zemi EU. Komise naléhav ě vyzývá členské státy, aby pln ě využívaly stávajících 
pravidel tím, že umožní uchaze čům o zam ěstnání, aby mohli dávky v nezam ěstnanosti 
pobírat po dobu až šesti m ěsíců během hledání práce v jiném členském stát ě34. 
Občané usilující o zlepšení svých dovedností a schopností v zahrani čí 
Jak Komise zd ůraznila ve svém balí čku opatření v oblasti zam ěstnanosti „Na cest ě k 
hospodářské obnov ě vedoucí k intenzivnímu r ůstu pracovních míst“35 a Agend ě pro nové 
dovednosti a pracovní místa36, investice do systém ů vzdělávání a odborné p řípravy 
představují základ pro zvýšení pr oduktivity, konkurenceschopnosti, hospodá řského růstu a v 
neposlední řadě také zam ěstnanosti.   
Mladí ob čané EU jsou ochotni zlepšit své dovednosti a schopnosti studiem či odbornou 
přípravou v jiné zemi EU37. Celkově je více než polovina mladých Evropan ů ochotna nebo 
chce pracovat v jiném členském stát ě EU38.  
Ochota mladých lidí pracovat v jiné zemi EU 
4442
3248
36393531 3337
2731 3027 29 3134 32 342836
243427 2621243232
4123
32283134 3127
3731 3234 31 27 23 25 232820
3220
2524
231420 25 24 2729 30 31 32 32 3036
30 31 34 37 39 4138 413942 42 44 464753
554 2 3 2 4 333 4 61
8 7 5 33 25 362 3 2 14 37
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
SE
BG
RO
FI
ES
IE
DK
HU
SI
EE
EL
LT
LV
SK
FR
PL
CYPT
UK
MT
AT
CZ
DE
LU
BENL
ITAno, po omezenou dobu Ano, dlouhodob ě Ne Neví/nepoužitelné
 
Zdroj: průzkum Eurobarometru o iniciativ ě Mládež v pohybu v roce 2011  
Podle údaj ů, které jsou dostupné v sou časnosti, se odhaduje, že pouze 10 % evropských 
absolvent ů vysokých škol studoval o v jiné zemi EU39. V případě mobility v rámci (celého) 
                                                 
33 Na řízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systém ů sociálního zabezpe čení, Úř. věst. L 166, s. 1. 
34 COM(2012) 173. 
35 Tamtéž. 
36 KOM(2010) 682. 
37 Podle pr ůzkumu Eurobarometru o jednotném trhu v roce 2011 bude v budoucnu zvažovat práci v jiné 
zemi EU 28 % ob čanů EU v produktivním v ěku. Tento podíl je obzvlášt ě vysoký (54 %) u mladých lidí 
(15–24 let) a u osob ve v ěku 25–39 let (38 %). Zvláštní pr ůzkum Eurobarometru 363 – Vnit řní trh: 
informovanost, post řehy a dopady (Internal Ma rket: Awareness, Perceptions and Impacts) – zá ří 2011 – 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_363_en.pdf  
38 Bleskový pr ůzkum Eurobarometru 319b – Mládež v pohybu: vzd ělávání a odborná p říprava, mobilita, 
zaměstnání a podnikání (Youth on the Move: Education and training, mobility, employment and 
entrepreneurship) – kv ěten 2011 – http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_319b_sum_en.pdf  
 
CS 9   CS magisterského programu v EU jsou po čty osob ješt ě nižší. Důvodem jsou částečně náklady na 
studium v jiné zemi EU. Ve svém návrhu týkajícím se programu Erasmus pro všechny40 
navrhla Komise program  záruk za studentské p ůjčky, který by m ěl studentům, kteří chtějí 
absolvovat magisterské studium v jiné zemi EU, umožnit p řístup k bankovním p ůjčkám za 
příznivých podmínek. Podle návrhu Komise by b ěhem sedmileté doby trvání program jej 
mělo využít až 330 000 student ů. Komise bude navíc nadále podporovat mobilitu mladých 
lidí za účelem studia, školení a dobrovolnických činností v zahrani čí nebo za ú čelem účasti ve 
výměnách mládeže. U čitelé a pracovníci ve školství budou rovn ěž mít možnost u čit nebo 
školit v zahrani čí. Díky novému programu by m ělo během období 2014–2020 z t ěchto 
příležitostí t ěžit téměř pět milionů občanů. 
Při zvažování stáže v jiné zemi EU nenajdou mladí lidé vždy p říslušné informace 
o existujících p říležitostech a mají obavy ohledn ě kvality a podmínek pracovního úvazku. 
Studie a pr ůzkumy jasn ě naznačují řadu problém ů s kvalitou stáží: chyb ějící obsah u čení 
a nevyhovující podmínky, zejména nízká úrove ň (či neexistence) sociální ochrany 
a náhrady/odm ěny41. Smlouva o stáži, která stanoví práva a povinnosti stran, není v řadě zemí 
EU dosud povinná (až 25 % podle pr ůzkumu Evropského fóra mládeže z roku 201142). Žádný 
či nízký plat vyvolává obavy ohledn ě toho, že zam ěstnavatelé stáže využívají jako formu 
neplaceného zam ěstnání. Je naléhav ě nutné tyto nedostatky odstranit a zvýšit možnosti 
mladých lidí rozvíjet své dovedno sti a získat praxi v zahrani čí. To je nezbytné nejen k 
odstranění obav, které vyslovili ob čané, zejména mladí lidé, nýbrž rovn ěž k snížení 
dramatických úrovní nezam ěstnanosti mládeže. 
Nathalie absolvovala vysokou školu ve Francii a zvažovala, že svou prof esní dráhu zahájí ve 
Španělsku nebo N ěmecku. Jelikož nikdy v zahrani čí nežila, cht ěla nejprve absolvovat stáž, 
ráda by však v ěděla, zda to bude možné, pokud není zapsána do vzd ělávacího programu (ve 
Francii je toto podmínkou). Dále nev ěděla, jaká práva bude v t ěchto zemích mít coby 
stážistka a zda získá sociální ochranu nebo zda bude mít nárok na náhradu či mzdu.  
Aby mohli mladí lidé snáze získat kvalitn í praxi v jiné zemi EU, vypracuje Komise 
v roce 2013 rámec kvality stáží, který stanoví hl avní prvky vysoce kvalitních stáží, pokud jde 
o ochranu práv stážist ů, a pomůže jim co nejlépe využít jejich pracovní zkušenosti. Komise 
též přezkoumá sí ť EURES a provede její reformu, aby lépe vyhovovala pot řebám trhu práce, a 
to tak, že budou posíleny umís ťovací služby ve prosp ěch uchaze čů o zaměstnání a také 
podniků. Komise navíc zahájí pilotní iniciativu s n ěkterými členskými státy s cílem zlepšit 
fungování EURES z hlediska vým ěny informací o stážích a u čňovských programech, aby se 
usnadnil p řechod mladých lidí do zam ěstnání.  
                                                                                                                                                         
39 V roce 2011 schválila Rada referen ční úroveň mobility ve vysokoškolském vzd ělávání, podle níž by do 
roku 2020 m ělo nejmén ě 20 % absolvent ů vysokých škol strávit v zahrani čí určité období v rámci 
studia či odborné p řípravy souvisejících s vysokoškolským vzd ěláváním (celý magisterský program, 
nebo nejmén ě tři měsíce). 
40 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí „Erasmus pro všechny“ – program 
Unie pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, mládež a sport, KOM(2011) 788. 
41 Studie Evropské komise týkající se komplexního p řehledu organizace stáží v členských státech (Study 
on comprehensive overview on traineeship arrangements in Member States) – 2012 – http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6717
 
42 Studie Evropského fóra mládeže – 2011 – „Interns revealed“ – 
http://issuu.com/yomag/docs/yfj_internsrevealed_web  
 
CS 10   CS Komise naléhav ě vyzývá členské státy k urychlenému pr ovedení Záruky pro mladé lidi43, a to 
udržitelným a ambiciózním zp ůsobem, aby mohli mladí lidé lépe získávat pracovní 
zkušenosti. 
Opatření č. 2: S cílem pomoci mladým ob čanům EU rozvíjet své sc hopnosti a vstoupit 
na trh práce, Komise v roce 2013 vypracuje rámec kvality stáží. 
Komise rovn ěž v roce 2013 navrhne iniciativu na modernizaci sít ě EURES, aby posílila 
úlohu a dopad služeb zam ěstnanosti na vnitrostátní úrovni a zlepšila koordinaci mobility 
pracovních sil v rámci EU. Krom ě reformy sít ě EURES Komise zahájí pilotní iniciativu pro 
zlepšení vým ěny informací prost řednictvím EURES o p říležitostech ke stážím a u čňovským 
programům. 
2.2 – Snižování byrokracie v členských státech 
Odstranění správních p řekážek a zjednodušení postup ů pro občany EU p ři pobytu 
a pohybu v EU  
Průkazy totožnosti ob čanů a jejich doklady o pobytu 
Volný pohyb a pobyt v EU je právem EU, které si ob čané nejpřímočařeji spojují s ob čanstvím 
EU44. Podle pr ůzkumu Eurobarometru o ob čanství EU v roce 201345 téměř devět z deseti 
občanů EU ví, že mají toto právo na volný pohyb.  
Informovanost o právech, která mají ob čané Evropské unie, 2007-2012 
Právo pobývat v kterémkoli členském stát ě Evropské unie s výhradou ur čitých podmínek - Pravda
96 85 89 86 88 90 93 85 92 87 91 94 89 96 91 95 87 81 89 92 90 93 92 94 92 9098 96 95 94 94 93 92 92 92 91 91 90 90FI
RO
LV
SK
CZ
LT
EE
HU
IE
SE
DK
ES
AT
2007 2010 2012
88 94 91 88 91 89 88 94 86 82 91 81 88 9392 87 89 89 92 88 87 89 87 88 86 86 84 9390 89 88 88 88 88 87 87 86 86 85 84 84 83DE
BG
CY
EU27
LUFR
MT
PL
BE
NL
SI
UK
IT
EL
2007 2010 2012
Zdroj: průzkum Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013  
Téměř pětina všech ú častníků veřejné konzultace o ob čanství EU v roce 201246 však uvád ěla 
problémy v souvislosti s pohybem nebo pobytem v jiné zemi EU (17 %); k t ěmto problém ům 
                                                 
43 „Záruka pro mladé lidi“ je program, který zaru čuje, že všichni mladí lidé ve v ěku do 25 let obdrží 
kvalitní nabídku zam ěstnání, dalšího vzd ělávání, učňovského vzd ělávání či stáž do čtyř měsíců poté, co 
se stali nezam ěstnanými nebo po dokon čení formálního vzd ělávání, a to v souladu s doporu čením Rady 
přijatým dne 22. dubna 2013. 
44 Zvláštní pr ůzkum Eurobarometru 75.1 – Evropský ve řejný ochránce práv a ob čanská práva – 
červenec 2011 – http://w ww.ombudsman.europa.eu/cs/press/s tatistics/eb751_eb_report.faces 
45 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_374_361_en.htm#365  
46 http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/eu-citizen-brochure_en.pdf  
 
CS 11   CS patří správní p řekážky spojené s doklady, pokud cht ějí v EU cestovat nebo prokázat svou 
totožnost. V roce 2012 p ředstavovaly dotazy týkající  se volného pohybu a pobytu 21 % 
dotazů podaných v rámci služby Va še Evropa – Poradenství47 v roce 2010 a 13 % všech 
dotazů v systému SOLVIT48. 
Občané EU pobývající po dobu delší než t ři měsíce v jiné zemi EU, než je jejich vlastní zem ě, 
mohou být požádáni, aby se zareg istrovali u místních orgán ů, přičemž v takovém p řípadě 
obdrží osv ědčení o registraci. Tato osv ědčení nejsou v EU vždy uznávána jako pr ůkazy 
totožnosti (zejména soukromými subj ekty, jako jsou banky, podniky atd.) a ob čané je 
nemohou použít jako cestovní dokl ady, a to ani v rámci EU. Podobné problémy vznikají 
občanům EU, kte ří mají pr ůkazy totožnosti vydané jejich vlastní zemí a kte ří je často 
nemohou použít p ři transakcích v jiných zemích EU. Soukromé podniky se necítí bezpe čně 
při přijímání „zahrani čních“ doklad ů jako průkazu totožnosti, jelikož na rozdíl od cestovních 
pasů není formát t ěchto doklad ů harmonizován na úrovni EU. Ob čané EU pobývající v jiné 
zemi EU se setkávají s potížemi také tehdy, pot řebují-li v krátké lh ůtě získat průkaz totožnosti 
nebo cestovní pas či prodloužit platnost t ěchto doklad ů, aby mohli cestovat v rámci EU, 
zejména v p řípadě, nachází-li se nejbližší  konzulát v jiné zemi.  
Sanna, Finka žijící v Mnichov ě, si objednala letenku do Finska, dva dny p řed odletem však 
byla přepadena a byl jí odcizen cestovní pas i pr ůkaz totožnosti. Sanna nemohla získat nový 
cestovní pas v čas, jelikož jediná finská k onzulární zastoupení v N ěmecku, která mohou 
cestovní pas vydat, se  nacházejí v Berlín ě a Hamburku, a ona tam nemohla tak rychle 
odcestovat. Na letišti jí letecká spole čnost s odvoláním na bezpe čnostní předpisy neumožnila 
nastoupit do letadla, když p ředložila pouze n ěmecké osv ědčení o registraci.   
Ve veřejné konzultaci o ob čanství EU ob čané požadovali řešení, která jim zjednoduší život a 
posílí jejich identifikaci s EU, p řípadně včetně prostřednictvím jednotných evropských 
dokladů49. Komise uváží mimo jiné, zda by byl o vhodné stanovit prav idla týkající se 
společného zabezpe čeného formátu osv ědčení o registraci, která členské státy EU vydávají 
občanům EU, a doklad ů o pobytu vydávaných jejich rodinným p říslušníkům. Tato iniciativa 
by měla občanům EU a jejich rodinám umožn it používání jednoho dokladu v b ěžném život ě a 
vyřešit problémy, s nimiž se setkávají p ři jednání se soukromými subjekty v jiných zemích 
EU, přičemž se zárove ň zlepší zabezpe čení doklad ů.  
V zájmu dalšího snižování administrativní zát ěže by měli mít občané EU rovn ěž možnost 
používat tato zabezpe čená osvědčení o registraci jako cestovní doklady p ři cestách v rámci 
EU, jsou-li tyto doklady vydány členským státem, v n ěmž pobývají.  
Opatření č. 3: V letech 2013 a 2014 bude Komise pracovat na řešeních k odstran ění 
překážek, s nimiž se ob čané EU a jejich rodinní p říslušníci, kte ří žijí v jiné zemi EU, než je 
jejich vlastní zem ě, setkávají v souvislosti s pr ůkazy totožnosti a doklady o pobytu 
vydávanými členskými státy, a to p řípadně i prostřednictvím nepovinn ých jednotných 
evropských doklad ů pro občany. 
                                                 
47 „Vaše Evropa — Poradenství“ je služba právního poradenství pro ve řejnost, kterou poskytuje skupina 
právníků, kteří pokrývají všechny ú řední jazyky EU a znají jak právní p ředpisy E, tak vnitrostátní 
právní předpisy ve všech zemích EU. http://europa.eu/youreurope/advice/index_cs.htm  
48 SOLVIT se zabývá problémy p řeshraniční povahy, které vznikají nesprávným uplat ňováním práva EU 
ze strany orgán ů veřejné správy členských stát ů EU. http://ec.europa.eu/solvit/  
49 Zvažované opat ření se bude vztahovat pouze na ty členské státy, které vydávají pr ůkazy totožnosti nebo 
osvědčení o registraci. 
 
CS 12   CS Formality p ři přeshraničním zdan ění občanů 
Občané EU mohou žít v jedné zemi, pracovat ve druhé a vlastnit majetek ve t řetí. To m ůže 
znamenat, že je pro n ě obtížné v ědět, kde mají zaplatit dan ě a jak přitom mají postupovat. 
Jazykové p řekážky a nedostate čná spolupráce da ňových správ r ůzných zemí p ři řešení 
přeshraničních daňových záležitostí situac i jenom zhoršují. Ob čané se rovn ěž mohou potýkat 
se značnými správními p řekážkami, zejména p ři žádosti o vrácení dan ě splatné z jiných zemí 
nebo v důsledku protich ůdných da ňových systém ů v jednotlivých členských státech, což 
může dokonce vést k tomu, že jeden p říjem bude zdan ěn dvakrát v r ůzných členských státech. 
V rámci systému SOLVIT p ředstavovaly v roce 2012 samotné dotazy týkající se daní 9 % 
celkového po čtu případů. Rovněž služba Vaše Evropa – Poradenství či asistenční služby jako 
spotřebitelská centra v p řeshraničních regionech a sí ť EURES uvád ějí, že dostávají mnoho 
rozmanitých dotaz ů týkajících se daní.  
Švédka Ylva je provdána za Slováka Martina. Žijí ve Švédsku a nyní oba odešli do d ůchodu. 
Zatímco Ylva pracovala pouze ve Švédsku, Martin pracoval rovn ěž na Slovensku. Rádi by se 
nyní přestěhovali do Nizozemska, aby byli v blízkosti svých vnou čat, ale mají mnoho otázek 
s ohledem na jejich da ňovou situaci a nev ědí, na koho se obrátit o pomoc. Jak budou po 
přestěhování zdan ěny jejich d ůchody? A co možná d ědická daň? Co by m ěli učinit, když se po 
přestěhování setkají s dvojím zdan ěním? Pokud budou mít nadále sv ůj švédský domov, kde 
budou platit da ň z nemovitosti a kde se bude zda ňovat i příjem z této nemovitosti?  
V proběhu roku 2013 ur čí Komise osv ědčené postupy v zemích EU, které mohou ob čanům 
pomoci v p řeshraničních daňových situacích, a zapojí se do následných diskusí 
s vnitrostátními orgány za ú čelem prosazování jejich širšího p řijetí. K osv ědčeným postup ům 
by mohla pat řit informa ční kontaktní místa v rámci vn itrostátních správních orgán ů, která by 
se zaměřovala na záležitosti týkající se p řeshraničního zdan ění, internetové stránky 
poskytující ob čanům základní informace a odkazující je na nejvhodn ější kontaktní místo, 
zjednodušení postup ů v případě žádosti o zamezení dvojího zdan ění a vrácení p řeplatku dan ě 
uhrazené v zahrani čí a kodexy pro da ňové poplatníky, které popisují jejich základní práva a 
povinnosti, jakož i úzká spolupráce mezi zem ěmi EU p ři řešení přeshraničních daňových 
sporů. 
Komise tyto otázky propojí s novou celouni jní iniciativou pro soulad právních p ředpisů, aby 
se zajistilo, že právní p ředpisy všech členských stát ů, které mají vliv na zdan ění mobilních 
osob, jsou v souladu s judikaturou Soudního dvora a že se tito ob čané nebudou potýkat se 
zbytečnou administrativní zát ěží a dodate čnými náklady p ři uplatnění svého práva p řestěhovat 
se do jiného členského státu za prací nebo s cílem usadit se tam. 
Opatření č. 4: V roce 2013 p řijme Komise iniciativy na podporu uplat ňování osv ědčených 
postupů v oblasti daní v p řeshraničních situacích a zajišt ění správného uplat ňování práva 
EU, aby pro evropské ob čany, kteří se stěhují za hranice nebo p ůsobí přeshraničně, bylo 
jednodušší vypo řádat se s r ůznými da ňovými systémy, a zejména aby se zamezilo dvojímu 
zdanění. 
Papírování ob čanů v souvislosti s jejich vozidly  
V současnosti jsou technické prohlídky v Unii provád ěny různým způsobem, p řičemž jsou 
kontrolovány rozdílné kategorie vozidel, v r ůzných časových intervalech, r ůznými metodami 
a s rozdílným hodnocením závad. To má za násl edek, že výsledky technické prohlídky mohou 
být u téhož vozidla v jednotlivých zem ích EU rozdílné, což vede k r ůzným úrovním 
 
CS 13   CS bezpečnosti. V d ůsledku těchto rozdílných norem zem ě EU vzájemn ě neuznávají osv ědčení 
o technické zp ůsobilosti vozidla. To znamená zbyte čnou administrativní zát ěž a náklady pro 
občany, kteří se svým vozidlem cestují do jiné zem ě.  
Litevka Monika pracuje p ět měsíců v roce v hotelu v rakouském lyža řském středisku. Jelikož 
platnost ro čního osvědčení o technické zp ůsobilosti jejího automobilu má skon čit v březnu, 
kdy pobývá v Rakousku, musí sv ůj pobyt přerušit a odjet do Litvy, aby své vozidlo p řistavila 
k pravidelné technické prohlídce. Bylo by mnohem snazší, kdyby mohla nechat provést 
technickou prohlídku v Rakousku a kdyby bylo osv ědčení o technické zp ůsobilosti vozidla 
automaticky uznáno v Litv ě i jinde v EU.  
V roce 2012 p ředložila Komise návrhy50 na stanovení minimálních norem pro kontrolu 
a bezpečnost vozidel (zvýšení kvality techni ckých prohlídek, zavedení požadavk ů na zkušební 
vybavení, zvýšení kvalifikace kontrolor ů, posílení dozoru nad stanic emi technické kontroly). 
V návaznosti na harmonizované no rmy pro kontrolu technické zp ůsobilosti vozidel u činí 
Komise v pr ůběhu roku 2014 konkrétní kroky k vytvo ření elektronické „platformy pro 
informace o vozidlech“ s cílem usnadnit vzájemné uznávání osv ědčení o technické 
způsobilosti vozidla. 
Opatření č. 5: V návaznosti na svou pr áci v oblasti zv yšování bezpe čnosti občanů EU na 
silnicích u činí Komise v pr ůběhu roku 2014 konkrétní kroky s cílem usnadnit uznávání 
osvědčení o technické zp ůsobilosti vozidla a zajis tit, aby bylo pro ob čany EU cestování do 
jiné země EU s jejich vozidlem snazší a bezpe čnější. 
2.3 – Ochrana zraniteln ějších osob v EU 
Odstranění překážek pro ob čany se zdravotním postižením a další posílení procesních 
práv občanů s přihlédnutím ke zvláštní situaci d ětí a zranitelných ob čanů 
Občané se zdravotním postižením 
K osobám se zdravotním postižením pat ří v Evropské unii p řibližně 80 milion ů občanů. Tyto 
osoby mají často přístup k ur čitým výhodám, zejména ve ve řejné doprav ě nebo kulturních 
institucích, ve spojení s pr ůkazem osoby se zdravotním postižením. Na rozdíl od parkovacích 
průkazů pro osoby se zdravotním postižením, pro n ěž byl spole čný vzor EU zaveden tém ěř 
před patnácti lety, jsou pr ůkazy osoby se zdravotním postižením uznávány pouze na 
vnitrostátní úrovni, což zdravotn ě postiženým osobám zt ěžuje cestování do jiné zem ě EU. 
Seán, irský ob čan se zdravotním postižením, by se cht ěl se svými spolužáky zú častnit 
každoročního školního výletu. Ne ní si však jistý, zda bude jeho irský pr ůkaz osoby se 
zdravotním postižením uznán v ostatních zemích EU, a zda bude tudíž moci p ři přístupu k 
dopravě využít výhod, které mají místní rezidenti se zdravotním postižením. Pokud by m ěl 
Seán průkaz EU osoby se zdravotním postižením EU, m ěl by jistotu, že bude mít p řístup ke 
zvláštním výhodám, které mají státní p říslušníci dané zem ě. 
                                                 
50 Návrh na řízení o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich p řípojných vozidel 
(COM(2012) 380), návrh na řízení o silni čních technických kontrolách užitkových vozidel 
provozovaných v Unii (COM(2012) 382) a návrh sm ěrnice o registra čních dokladech vozidel 
(COM(2012) 381). 
 
CS 14   CS Komise zahájí pilotní iniciativu za ú čelem vypracování systému vzájemn ě uznávaného 
vzorového pr ůkazu osoby se zdravotním postižením EU, který zdravotn ě postiženým osobám, 
které cestují do jiných zemí EU, umožní, aby se s nimi zacházelo shodn ě jako se státními 
příslušníky, pokud jde o p řístup k doprav ě, cestovnímu ruchu, kultu ře a volno časovým 
aktivitám.  
Opatření č. 6: Komise usnadní mobili tu osob se zdravotním pos tižením v rámci EU a v 
roce 2014 podpo ří vypracování vzájemn ě uznávaného vzoru pr ůkazu osoby se zdravotním 
postižením EU s cílem zajistit t ěmto osobám stejný p řístup k ur čitým zvláštním výhodám v 
rámci EU (zejména v oblasti dopravy, cestovního ruchu, kultury a volno časových aktivit).  
Procesní práva ob čanů  
Každá osoba se považuje za nevinnou, dokud nebyla prokázána její vina51. Rozdílná 
vnitrostátní pravidla upravující presumpci neviny mohou zt ěžovat policejní a justi ční 
spolupráci a vzájemné uznávání rozsudk ů. U občanů vyvolávají rovn ěž nejistotu, pokud jde o 
ochranu, kterou mohou získat v jiné zemi EU. V členských státech se mimoto zna čně liší 
nárok na právní pomoc v trestním řízení52 a osoby podez řelé nebo obvin ěné v trestním řízení 
v jiné zemi EU nemají v sou časnosti vždy zaru čenu účinnou a včasnou právní pomoc. 
Některé podez řelé nebo obvin ěné osoby jsou zraniteln ější, jsou-li ú častníky trestního řízení, 
jelikož vzhledem ke svému v ěku či duševnímu nebo fyzickému stavu mají problém pochopit 
jednání, sledovat je nebo se ho aktivn ě zúčastnit. To m ůže ovlivnit jejich právo na spravedlivý 
proces, a je proto o to d ůležitější, aby byla zaru čena presumpce neviny a právní pomoc. Ve 
veřejné konzultaci o ob čanství EU podpo řilo 73 % respondent ů myšlenku poskytnout d ětem a 
zranitelným dosp ělým osobám záruky k zajišt ění spravedlivého proc esu, které musí být 
uplatňovány ve všech zemích EU. 
Christian, 16letý mladík, který se svými rodi či žije v jiné zemi EU, než je jeho zem ě původu, 
byl doma zat čen a předveden na policejní stanici za ú čelem výslechu v souvislosti s krádeží 
automobilu, který byl téhož dne nalezen nedaleko domu, v n ěmž žije. Byl vyslýchán p řibližně 
šest hodin, p řičemž při výslechu nejprve jakýkoli podíl na krádeži pop řel a poté, co mu policie 
sdělila, že přiznání bude mít pozitivní dopad na výsledek jeho p řípadu, připustil, že automobil 
ukradl. Christian byl vyslýchán, aniž by mohl kontaktovat své rodi če, a v nep řítomnosti 
právního zástupce. Nebyl pou čen o právu ml čet a nevypovídat ve sv ůj neprospěch. 
Do konce roku 2013 hodlá Komise navrhnout balí ček právních nástroj ů k zaručení presumpce 
neviny a právní pomoci v p řípadě, kdy je ob čan podezřelým nebo obvin ěným v trestním řízení 
v jiné zemi EU, a k posílení procesních práv d ětí a zranitelných osob. 
Opatření č. 7: Do konce roku 2013 p ředloží Komise balí ček právních nástroj ů k dalšímu 
posílení procesních práv ob čanů v případě, že jsou podez řelí nebo obvin ění v trestním 
řízení, s přihlédnutím ke zvláštní situaci d ětí a zranitelných ob čanů. 
                                                 
51 Tato základní zásada trestního práva je stanovena v článku 48 Listiny základních práv EU a v čl. 6 
odst. 2 Evropské úmluvy o lidských právech a vyplývá rovn ěž z ústavních tradic spole čných členským 
státům. 
52 Právo na právní pomoc je stanoveno v článku 47 Listiny základních práv EU a v čl. 6 odst. 3 Evropské 
úmluvy o lidských právech. 
 
CS 15   CS 2.4 – Odstra ňování překážek p ři nakupování v EU 
Drobné nároky ob čanů  
Čtyři z deseti ob čanů (40 %) si v posledních 12 m ěsících zakoupili nebo objednali zboží nebo 
služby přes internet pro soukromé ú čely. Nyní nakupuje zboží nebo služby u prodejc ů 
usazených v jiných zemích EU více Evropan ů, než tomu bylo p řed dvěma roky (+4 procentní 
body). Tém ěř třetina nakupuje zboží off-line a on-line u podnik ů se sídlem v jiných členských 
státech (30 %)53. Skutečnost, že nakupování v EU je snazší, potenciáln ě vede k vyššímu po čtu 
sporů, které musí být snadno a rychle vy řešeny, aby ob čany od nakupování neodrazovaly.  
Nařízení o evropském řízení o drobných nárocích54 zavedlo řadu praktických řešení 
k snazšímu urovnání p řeshraničních soudních spor ů týkajících se nárok ů nižších než 
2 000 EUR, jako je zrušení pot řeby uznání rozsudku v p řípadě jeho výkonu v zahrani čí nebo 
umožnění písemného postupu na základ ě standardního formulá ře. Stížnosti ob čanů 
adresované Komisi však ukazují, že je nutné stávající na řízení posílit a zejména odstranit 
nevyhovující postupy zaznamenané v mnoha členských státech, jako je neposkytování 
praktické pomoci p ři vyplňování žalobního formulá ře, odklon od zásady písemného řízení, 
zbytečná ústní jednání, nedostate čné využívání telekonferencí a videokonferencí p ři výslechu 
svědků atd.  
Tibor, který žije v Ma ďarsku, si chce koupit novou televizi. V blízkém obchod ě našel ideální 
televizi za 2 750 EUR, rozhodl se však vyhleda t na internetu lepší ce nu. Našel stejnou televizi 
s cenou ve výši 2 200 EUR a zadal on-lin e objednávku. Televize byla dodána v čas, k jeho 
překvapení však byla černá, a nikoli st říbrná, jak si objednal.  Zaslal televizi zp ět a požádal 
o vrácení pen ěz. Prodejce se však neozýval. Jelik ož se prodejce nacházel v Portugalsku, 
zjišťoval, jak zjednat nápravu. P řítel mu řekl o evropském řízení o drobných nárocích na 
portálu evropské e-justice55 a rychle zjistili všechny výhody: bylo možné podat žalobu 
v Maďarsku, a nikoli v Portugalsku, bez nutnosti hradit náklady na advokáta či dokonce 
dostavit se k soudu! Poté vš ak zjistil, že toto snadné řízení nebude pro n ěj dostupné, jelikož 
prahová hodnota pro evropské řízení o drobných nárocích činí pouze 2 000 EUR.  
Občané považují zvýšení pra hové hodnoty pro evropské řízení o drobných nárocích za 
způsob, jak spot řebitelům usnadnit zjednání nápravy v jiné zemi EU56. V průzkumu 
Eurobarometru o drobných nárocích v roce 2013 re spondenti uvedli, že k tomu, aby se obrátili 
na soud ve své zemi, by je nejvíce p odnítily tyto faktory: možnost vést řízení pouze písemn ě, 
aniž by bylo nutné dostavit se osobn ě k soudu (37 %), možnost vést řízení bez povinného 
využití služeb advokáta (31 %) a vést řízení on-line (20 %). Komise  bude revidovat stávající 
pravidla v zájmu dalšího zjednodušení evropského řízení o drobných nárocích, zajistí, aby 
byly prost ředky, které řízení nabízí, pln ě využívány a zvýší stávající prahovou hodnotu na 
25 000 EUR. Na řízení vytvo ří rovněž právní prost ředí, které ob čanům umožní vést řízení on-
line. 
                                                 
53 Zvláštní pr ůzkum Eurobarometru o řízení o drobných nárocích – duben 2013 – (dále jen „pr ůzkum 
Eurobarometru o drobných nárocích v roce 2013) — 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_399_380_en.htm#395  
54 V platnosti ode dne 1. ledna 2009. 
55 https://e-justice.europa.eu/home.do  
56 Viz zejména ve řejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012. 
 
CS 16   CS Opatření č. 8: Komise do konce roku 2013 zreviduje evropské řízení o drobných nárocích s 
cílem usnadnit řešení spor ů při nakupování v jiné zemi EU.  
Občané nakupující on-line  
Evropští spot řebitelé mají prosp ěch z právních p ředpisů, jež jim zaru čují spravedlivé 
zacházení, bezpe čnost výrobk ů, které si po řizují, zevrubné informace p řed nákupem a (jak 
bylo zdůrazněno výše) zjednání nápravy v p řípadě, že nastanou problémy57. V nedávné dob ě, 
konkrétně v únoru 2013, p řijala Komise balí ček opatření pro zvýšení bezpe čnosti spot řebních 
výrobků, včetně výrobků zakoupených na internetu, za ú čelem posílení d ůvěry občanů 
a podpory prodeje58.  
Navzdory ochran ě se občané stále potýkají s problémy, zejména p ři nakupování on-line, jak 
se vyjádřila téměř čtvrtina (24 %) ú častníků veřejné konzultace o ob čanství EU v roce 2012. 
Spotřebitelé často postrádají zásadní informace p ři srovnávání nebo po řizování digitálních 
produktů (např. stahování audiovizuálních d ěl, jako je hudba, filmy nebo hry). Pokud jsou 
informace k dispozici, osoby, které ne jsou odborníky, jim ne vždy rozumí. Ob čané často 
pokládají za obtížné zjistit, zda budou moci používat produkt ve svém za řízení, nebo posoudit 
kvalitu, kterou získají.  
Florian hledá místo, kde by mohl nejlépe  zakoupit a stáhnout nové album své oblíbené 
rockové skupiny. Toto album je k dispozici ke stažení ve velkém internetovém obchod ě. Až 
poté zjistí, že si musí v obchod ě koupit rovn ěž hudební p řehrávač, aby si je mohl p řehrát. 
Uživatelsky p řívětivé zobrazení p říslušných informací o hlav ních charakteristikách, 
interoperabilit ě a funkčnosti by Florianovi umožnilo snadno porovnat nabídky a zakoupit 
kvalitní hudební soubory, kt eré by fungovaly na jeho p řehrávači. 
Komise hodlá zajistit, aby spot řebitelé kupující digitáln í produkty obdrželi klí čové informace 
srozumitelným a srovnatelným zp ůsobem. 
Komise pom ůže vnitrostátním orgán ům prosazovat pravidla ochrany spot řebitele vydáním 
pokynů k informa čním povinnostem týkajícím se digitálních produkt ů. Komise vypracuje 
rovněž vzor pro jednotné a uživatelsky p řívětivé zobrazování klí čových informací (nap ř. cena, 
druh smlouvy, právo na odstoupení, interope rabilita s hardwarem a softwarem, funk čnost, 
jako je užívaný digitá lní formát, kvalita a velikost souboru, p řenositelnost na další za řízení 
vlastněná spotřebitelem, možnost soukromých kopií at d.), které se objeví na obrazovce ve 
správném okamžiku (nap ř. při zadávání objednávky).  
To také usnadní srovnávání digitálních produkt ů a rozvoj internetových stránek umož ňujících 
přesné porovnání. V roce 2010 využilo intern etových stránek porovnávajících výrobky více 
než 80 % evropských spot řebitelů, přičemž pět z deseti spot řebitelů tak učinilo nejmén ě 
jednou m ěsíčně59. Komise po konzultaci se zú častněnými stranami bude pokra čovat ve své 
                                                 
57 Viz zpráva o ob čanství EU za rok 2010 – Odstranit p řekážky pro výkon práv ob čanů EU 
(KOM(2010) 603), a zejména opat ření č. 9 až 13, Program pro spot řebitele (COM(2012) 225) a Akt o 
jednotném trhu II – Spole čně pro nový r ůst (COM(2012) 573).  
58 Balí ček o bezpe čnosti výrobk ů a dozoru nad trhem zahrnuje mimo jiné návrh na řízení o bezpe čnosti 
spotřebitelských výrobk ů (COM (2013) 78), návrh na řízení o dozoru nad trhem výrobk ů (COM (2013) 
75) a sdělení Komise stanovující 20 opat ření pro bezpe čnější a právním p ředpisům více vyhovující 
výrobky pro Evropu: víceletý plánu pro dozor nad výrobky v EU (COM (2013) 76). Dokumenty jsou k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/consumers/safety/psmsp/index_en.htm. 
59 „Studie spot řebitelského trhu o fungování elektronického obchodu“ (2011), Civic Consulting, 
provedená jménem Evropské komise, G Ř pro zdraví a spot řebitele.  
 
CS 17   CS práci na zlepšení transparentnosti a spolehlivosti t ěchto srovnávacích nástroj ů pro 
spotřebitele60. 
Komise má rovn ěž v úmyslu zahájit do jara 2014 v celé EU zvláštní informa ční kampaň, aby 
si občané byli více v ědomi svých práv jakožto spot řebitelů, a tím se zlepšila i d ůvěra 
v digitální internetový trh.  
Opatření č. 9: Do jara 2014 vypracuje Komise v úzké spolupráci s vnitrostátními 
donucovacími orgány a p říslušnými zú častněnými stranami vzor pro on-line zobrazování 
klíčových požadavk ů s cílem zajistit, aby byly informace o digitálních produktech jasn ější 
a snadno porovnatelné. Do jara roku 2014 zahájí rovn ěž v celé EU zvláštní informa ční 
kampaň o právech spot řebitelů. 
2.5 – Cílené a dostupné informace v EU 
Právo občanů na volný pohyb a místní samospráva 
Úředníci místní samosprávy jednající s lidmi hrají klí čovou úlohu p ři prosazování práv 
občanů na volný pohyb, jelikož často představují pro ob čany první místo kontaktu po 
přestěhování se do nového m ěsta a přednostní zdroj informací a pomoci. Stížnosti, které 
obdržela Komise a asisten ční služby EU, však ukazují,  že problémy, s nimiž se ob čané EU 
setkávají p ři přestěhování se do jiné zem ě EU, jsou často zapříčiněny skutečností, že ú ředníci 
orgánů místní samosprávy jednající s lidmi nejsou dostate čně obeznámeni o právech ob čanů 
EU na volný pohyb. To potvrzují  výsledky studie Výboru region ů z roku 201261 a veřejná 
konzultace o ob čanství EU v roce 2012. Čtvrtina ob čanů pobývajících v jiné zemi EU hlásí 
problémy (27 %) a tém ěř polovina uvádí, že  pracovníci orgán ů místní samosprávy nemají 
dostatečné informace o jejich právech EU (47 %). Pracovník ům v orgánech místní 
samosprávy by proto m ěly být poskytnuty nástroje k tomu, aby pln ě porozum ěli pravidl ům 
volného pohybu. 
O3. Setkali jste se n ěkdy s problémy p ři pohybu a pobytu v Evropské unii? O3a. Byly 
problémy zp ůsobeny jedním z t ěchto důvodů?
27%19%47%62%
JinéNebyli jste dostate čně
informováni/vyrozum ěni o vašich
právech EUPracovníci orgán ů místní
samosprávy nebyli informováni o
vašich právech EUZdlouhavé nebo nejasné správní
postupy
 
Zdroj: ve řejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 – Základ: respondenti, kte ří se při pohybu nebo pobytu v jiné zemi EU setkali 
s problémy  
                                                 
60 Pro více informací viz „Report from the Multi-Stakeholder Dialogue on Comparison Tools“, 
http://ec.europa.eu/consumers/documents/consumer-summit-2013-msdct-report_en.pdf  
61 Studie Výboru region ů s názvem „Local and regional authorities promoting EU citizenship and citizens' 
rights“ (Místní a regionální orgány podporující ob čanství EU a ob čanská práva) – 
http://www.cor.europa.eu/en/news/forums/Do cuments/summary_cor_study_citizenship.pdf  
 
CS 18   CS Belgičanka Cécile a její manžel  Nicolás, argentinský ob čan, se odst ěhují do jiné zem ě EU, 
a jakmile se zde usadí, Nicolás úsp ěšně absolvuje p řijímací pohovor v jednom místním 
podniku. V reakci na dotaz tohoto podniku však ú ředník obecního ú řadu uvedl, že Nicolás 
potřebuje pracovní povolení, p řičemž si hned neuv ědomí, že se tento požadavek nevztahuje na 
rodinné p říslušníky ob čanů EU, kteří uplatní své právo na volný pohyb. V d ůsledku toho není 
Nicolás p řijat. 
Do konce roku 2014 vypracuje Komise nástroj elektronického vzd ělávání  pro orgány místní 
samosprávy s cílem zajistit, aby se ob čané EU bez ohledu na to, ke kterému ú řadu v EU se 
dostaví, setkali s ú ředníky, kte ří mají náležité pov ědomí o jejich právech a o podmínkách a 
postupech pro výkon t ěchto práv.  
Od roku 2013 podpo ří Komise prost řednictvím svého programu partnerství m ěst rovněž 
výměny osvědčených postup ů mezi obecními ú řady a projekty zam ěřené na zvýšení 
povědomí o právech ob čanů a usnadn ění jejich výkonu. 
Opatření č. 10: Komise p řijme opat ření s cílem zajistit, aby orgány místní samosprávy m ěly 
k dispozici nástroje, které jim umožní zcela porozum ět právům občanů EU na volný pohyb.  
Občané zjišťující, jak postupovat, aby bylo zajišt ěno dodržování jejich práv 
Občané příliš často nevědí, co dělat v případě, že nejsou respektována jejich práva, a zejména 
to, zda by se m ěli obrátit na vnitrostá tní orgány, orgány EU či jiné instituce, jako je Evropský 
soud pro lidská práva. I když je z řejmé, že se jedná o záležitost orgán ů EU, občané si často 
nejsou jisti, na který z nich by se m ěli obrátit. 
Průzkum Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013 ukázal, že o n ěco málo mén ě než jedna 
čtvrtina respondent ů (24 %) má za to, že je dostate čně nebo velmi dob ře informována o tom, 
co dělat, pokud nejsou respektová na jejich práva EU. P řibližně polovina respondent ů (51 %) 
se domnívá, že není velmi dob ře informována, zatímco další čtvrtina respondent ů (23 %) má 
za to, že není informována v ůbec. 
 
CS 19   CS O5. Jak dob ře se cítíte být informováni o tom, co m ůžete dělat v 
případě, že nejsou respektována vaše práva jakožto ob čana EU? 
3%
21%
51%23%2%
Informováni velmi dob ře Informováni docela dob ře
Neinformováni velmi dob ře Neinformováni v ůbec
Neví/nepoužitelnéEU27
 
Zdroj: průzkum Eurobarometru o ob čanství EU v roce 2013  
Tato zjišt ění byla potvrzena ve ve řejné konzultaci o ob čanství v roce 2012. Mnoho 
respondent ů rovněž uvedlo, že nástroje uvedené v otázce (SOLVIT, Europe Direct, Vaše 
Evropa – Poradenství) jsou pro n ě nové. Většina všech respondent ů uvedla, že by uvítala on-
line nástroj, který by jim umožnil sn adno zjistit, na jaké úrovni (úrove ň EU, vnitrostátní 
úroveň nebo místní úrove ň) lze nejlépe vy řešit jejich problém (63 %). 
O23. Evropská komise z řídila řadu středisek poskytujících poradenství a pomoc p ři řešení problém ů, s 
nimiž se m ůžete setkat (SOLVIT, informa ční střediska Europe Direct spojená s portálem Vaše Evropa - 
Poradenství). Co ješt ě by vám mohlo pomoci p ři využívá
5%8%50%63%
JinéNic dalšího není zapot řebíPosílené vnitrostátní kontaktní místo, které vám m ůže poskytnout právní
poradenství ohledn ě vašich práv EU v p řípadě, že uplat ňujete mobilitu uvnit ř
EU (cestování, pobyt, studium, práce, nakupování v jiné zemi EU).On-line nástroj, který vám umožní pochopit, zda lze váš problém vy řešit na
úrovni EU či na vnitrostátní nebo místní úrovni (nap ř. seznamy pro kontrolu
přípustnosti na stránkách vnitrostátních a evropských orgán ů)
 
Zdroj: veřejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 – Základ: všichni respondenti  
Slovinka Maja si koupila  malý byt v Bulharsku, poté však zjistila, že p ři jeho výstavb ě byla 
porušena řada stavebních p ředpisů a že realitní maklé ř o tom věděl, tyto informace jí však 
zatajil. Domnívá se, že bylo porušeno její základ ní právo na vlastnictví, chce však zjistit, zda 
by si měla stěžovat u Evropské komise, evropského ve řejného ochránce práv či bulharského 
nebo slovinského ve řejného ochránce práv. Neví, že  správným subjektem, na n ějž by se m ěla 
obrátit, jsou vnitrostátní orgány pro ochranu spot řebitele.  
 
CS 20   CS Elektronická jednotná kontaktní místa – portál Vaše  Evropa a služba Europe Direct – a další 
nástroje poskytují ob čanům informace ohledn ě jejich práv a budou dále rozvinuty. 
Komise bude na svých hlavních intern etových stránkách Evropa uživatelsky p řívětivým 
způsobem ob čany nasm ěrovávat na nejvhodn ější úřady pro řešení jejich problému, kterým 
jsou buď asistenční služby a orgány EU, nebo vnitr ostátní a místní instituce.  
Opatření č. 11: Komise v pr ůběhu roku 2013 zajistí, aby bylo pro ob čany jasnější a snazší 
zjistit, na koho se mají obrátit, pokud jde o zjednání nápravy ve v ěci jejich práv, a to 
poskytnutím uživatelsky p řívětivých pokyn ů na svých hlavních internetových stránkách 
Evropa.  
2.6 – Účast na demokratickém život ě EU 
Posílení volebních práv ob čanů a podpora jejich plné ú časti na demokratickém život ě 
EU 
Občané a jejich politická ú čast v EU 
Posilování plné ú časti občanů EU na demokratickém život ě EU na všech úrovních 
představuje samotnou podstatu ob čanství Unie. Mobilizace ob čanů, posilování dialogu 
s občanskou spole čností a podpora svobody a plurality sd ělovacích prost ředků jsou zcela 
zásadními aspekty informované politické  diskuse v demokratickém procesu. Ú čast ve volbách 
do Evropského parlamentu p ředstavuje pro ob čany hlavní zp ůsob, jak mohou p řispět k 
utváření politiky EU, a je základem zastupitelské demokracie v Evropské unii. Tém ěř šestina 
občanů EU se domnívá, že hlasování v evropských volbách p ředstavuje nejlepší zp ůsob, jak 
zajistit, aby jejich hlas slyšely subjekty s rozhodovací pravomocí v EU62. Komise nedávno 
předložila doporu čení k dalšímu zvýšení transparentnos ti evropských voleb a posílení vazeb 
mezi občany a EU a vyzdvihla významnou úlohu, kt erou mají v tomto ohledu hrát evropské 
politické strany63. Komise bude krom ě toho nadále podporovat využívání Evropské ob čanské 
iniciativy. 
Ke zvýšení pov ědomí o ob čanství EU a konkrétních právech, které toto ob čanství přiznává 
všem občanům EU, zejména jejich volebních  právech, a o možnosti ú častnit se ro zhodovacího 
procesu EU, Komise vyhotoví p říručku, která jasným, stru čným a čtivým způsobem představí 
práva spojená s ob čanstvím EU, a bude prosazovat její rozsáhlé ší ření. Tuto p říručku by 
mohly vnitrostátní orgá ny rozdávat mladým ob čanům EU při dosažení v ěku pro právo volit, 
avšak rovn ěž při různých jiných p říležitostech, jako je zápis novorozenc ů do matriky, vydání 
cestovního pasu, získání státní p říslušnosti ur čitého členského státu nebo jako materiál, který 
bude začleněn do školních osnov, nap ř. do občanské výchovy. 
Občané a jejich právo ú častnit se voleb v jejich zemi p ůvodu v EU 
Evropané se obecn ě domnívají, že by ob čané EU nem ěli přijít o své právo volit ve 
vnitrostátních volbách v zemi, jejímiž jsou státními p říslušníky, jenom proto, že se 
přestěhovali do jiné zem ě EU (odebrání volebního práva).  
                                                 
62 Eurobarometr Evropského parlamentu 77.4 – Evropané dva roky p řed evropskými volbami 2014 – 
červen 2012 
http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2012/election_2012/eb77_4_ee2014_synthese_analyt
ique_cs.pdf  
63 Doporu čení Komise o posílení demokratického a efektivního pr ůběhu voleb do Evropského parlamentu, 
C(2013) 1303. 
 
CS 21   CS O19a. Pokud byste pobývali v jiné zemi EU, považovali 
byste za oprávn ěné odebrání vašeho práva volit ve 
vnitrostátních volbách v zemi, jejímž jste státním 
příslušníkem?
31%
62%7%
Ano Ne Žádná odpov ěď
 
Zdroj: veřejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 – Základ: všichni respondenti  
O2.1 Uvažujme situaci, kdy ur čitý občan EU žije v jiné zemi 
EU, než je jeho zem ě původu (tj. jejímž je státním 
příslušníkem). Považovali byste za oprávn ěné, aby tento 
občan přišel o své právo volit ve vnitrostátních volbách ve 
své zemi p ůvodu?
31%
65%4%
Ano Ne Nevím EU27
 
Zdroj: průzkum Eurobarometru o volebních právech v roce 2013  
Dánský pár považoval za zajímavé pracovní p říležitosti v jednom podniku v Polsku 
a přestěhoval se tam, zatímco jejich dcera z ůstala v Dánsku, aby zde dokon čila studium. 
Manželé se často vracejí do Kodan ě, aby navštívili svou rodinu a p řátele a byli i nadále 
informováni o politickém a sociálním vývoji v Dánsku, kam se cht ějí nakonec vrátit. Ve 
vnitrostátních volbách však nemohou vo lit, jelikož stáv ající právní p ředpisy umož ňují, aby 
byli dánští ob čané, kteří odešli ze zem ě, nadále zapsáni v seznamech voli čů pouze tehdy, 
pokud zaregistrovali sv ůj záměr vrátit se do dvou let.  
Vnitrostátní politiky týkající se odebrání volebního práva jsou (pokud existují) obvykle 
odůvodňovány skute čností, že po ur čité době strávené v zahrani čí je oslabena vazba s p ůvodní 
 
CS 22   CS společností. Toto tvrzení by m ělo být vzhledem ke stávající sociáln ě-ekonomické 
a technologické realit ě, skutečnosti, že lidé se mohou snadn ěji pohybovat, a rostoucímu 
sociálnímu a kulturnímu prolínání v EU p řehodnoceno. Pobyt v jiné ze mi EU již nevyžaduje 
definitivní p řerušení vazeb se zemí p ůvodu, jak tomu mohlo být v minulosti. Ob čané EU by 
měli mít nyní možnost, aby se sami rozhodli, zda se cht ějí nadále podílet na politickém život ě 
v zemi, jejímiž jsou státními p říslušníky, nebo zda se cht ějí aktivně začlenit do politického 
života v hostitelské spole čnosti. Diskuse na spole čném slyšení Evropského parlamentu a 
Komise o ob čanství EU, které se kona lo dne 19. února 2013, rovn ěž zdůraznily nep řiměřenost 
odebrání d ůležitých politických práv ob čanům EU z toho d ůvodu, že uplatnili své základní 
právo EU na volný pohyb. Ob čané, kteří vykonali své právo na volný pohyb, mohou mít 
pocit, že mají mén ě příznivé postavení, než kdyby z ůstali doma nebo sv ůj pobyt v jiné zemi 
zkrátili. V jednom členském stát ě došlo k soudnímu sporu v souvislosti se zpochybn ěním 
souladu vnitrostátních politik týkajících se odebrání volebního práva s právními p ředpisy 
EU64, ale Soudnímu dvoru nebyla dosud položena žádná p ředběžná otázka. 
Občané a jejich právo ú častnit se voleb v zemi pobytu v EU 
Občanství EU zahrnuje právo ob čana EU volit a být volen v mí stních a evropských volbách 
v hostitelské zemi za stejných podmínek jako státní p říslušníci. Tato práva m ěla konkrétn ě 
provést zásadu nediskriminace mezi státními p říslušníky daného členského státu a státními 
příslušníky jiného členského státu a umožnit ob čanům EU lépe se integrovat v hostitelské 
zemi a podílet se na demokratickém život ě v této zemi65. Tato práva se však nevztahují na 
nejdůležitější úrovn ě politické ú časti, tj. na celostátní úrove ň, a ve 13 členských státech, 
v nichž jsou region ům svěřeny zákonodárné funkce, na regionální úrove ň66. 
Tato asymetrie znamená, že ob čané EU, kte ří již jsou členy komunity na místní úrovni, jsou 
připraveni o sv ůj hlas, pokud jde o rozhodnutí vnitrostá tního zákonodárného orgánu, která se 
jich přímo dotýkají. Tato nerovnost v zacházení a politické ú časti v případě občanů EU, kteří 
uplatní své základní právo EU na volný pohyb a pobyt v EU, se ve v ětší míře objevuje s tím, 
jak pokra čuje evropská integrace, a podpora ú časti občanů EU na demokratickém život ě Unie 
nabývá na významu.  
Ve veřejné konzultaci o ob čanství EU v roce 2012 a v pr ůzkumu Eurobarometru o volebních 
právech v roce 2013 se 72 % resp. 67 % respondent ů domnívalo, že by ob čanům EU, kte ří 
jsou státními p říslušníky jiného členského státu, m ělo být umožn ěno volit v celostátních 
volbách v hostitelské zemi. To p ředstavuje významný nár ůst oproti roku 2010 
(+17 procentních bod ů). 
                                                 
64 Nap říklad v rozsudku ve v ěci Preston zamítl Vrchní soud a od volací soud ve Spojeném království 
žalobu státního p říslušníka Spojeného království, který žil déle než 15 let ve Špan ělsku a který napadl 
odebrání volebního práva. Opravný prost ředek podaný u Nejvyššího soudu byl zamítnut, aniž by došlo 
k položení p ředběžné otázky. 
65 Preambule sm ěrnice 93/109/ES resp. sm ěrnice 94/80/ES. 
66 Ve 13 členských státech mají regiony zákonodárné funkce: v Rakousku (Länder), Belgii (Régions), 
České republice (kraje), Dánsku (Amtskommuner), N ěmecku (Länder), Špan ělsku (Comunidades 
autónomas), Francii (Régions), Itálii (2 autonomní provincie a 20 oblastí), Nizozemsku (provinciale 
staten), Polsku (województwo), Slovensku (kra je), Švédsku (Landstingsfullmäktige) a Spojeném 
království. 
 
CS 23   CS O19b. Pokud byste pobývali v jiné zemi EU, považovali 
byste za oprávn ěné získání práva volit v celostátních 
volbách v zemi pobytu? 
72%18%10%
Ano Ne Žádná odpov ěď
 
Zdroj: veřejná konzultace o ob čanství EU v roce 2012 – Základ: všichni respondenti  
O2.2 Uvažujme situaci, kdy ur čitý občan EU žije v jiné zemi EU, než je jeho zem ě 
původu (tj. jejímž je státním p říslušníkem). Považovali byste z oprávn ěné, aby 
tento občan získal právo volit v celostátních volbách v zemi pobytu?
50%
43%7%
67%30%3%
Ano Ne NevímVnitřní kruh:  FL292 (2010)
Vnější kruh: FL364 (2012)EU27
 
Zdroj: průzkum Eurobarometru o volebních právech v roce 2013  
Co se týká regionálních voleb, 64 % respondent ů v průzkumu Eurobarometru o volebních 
právech v roce 2013 uvedlo, že by ob čané EU m ěli mít právo volit (pokud se v dané zemi 
takovéto volby konají). To op ět představuje významný nár ůst oproti roku 2010 
(+10 procentních bod ů). 
 
CS 24   CS O2.3 Uvažujme situaci, kdy ur čitý občan EU žije v jiné zemi, než je jeho zem ě původu (tj. 
jejímž je státním p říslušníkem). M ěl by mít tento ob čan právo volit a být volen v 
regionálních volbách v zemi, v níž žije, pokud se v této zemi takové volby konají?
54% 39%7%
64%32%4%
Ano Ne NevímVnitřní kruh:  FL292 (2010)
Vnější kruh: FL364 (2012)EU27
 
Zdroj: průzkum Eurobarometru o volebních právech v roce 2013  
Možnost ob čanů EU, kteří pobývají v jiné zemi EU, aby se v závislosti na vazbách, které 
udržují s členským státem, jehož jsou státními p říslušníky, nebo které vytvá řejí s členským 
státem pobytu, rozhodli, v které z t ěchto dvou zemí cht ějí uplatňovat svá hlavní politická 
práva, by jim dala nový podn ět k začlenění a účasti na demokratickém život ě Unie. Posun 
směrem k posilování práv spojených s ob čanstvím EU je zakotven v samotné Smlouv ě (např. 
článek 25 SFEU). V rámci širší úvahy o budoucí podob ě Evropské unie Komise prostuduje 
způsoby, jak umožnit evropským ob čanům účast v celostátních a regi onálních volbách v zemi 
svého pobytu. 
Občané a jejich p řístup k evropské diskusi 
V současnosti má 68 % ob čanů EU za to, že nejsou dostate čně informováni o evropských 
záležitostech. 74 % osob smýšlejících o EU negativn ě uvádí, že není o EU náležit ě 
informováno. Navzdory v ětšímu využívání internetu a sociálních médií, zejména u mladších 
občanů, představuje u v ětšiny osob (58%) televize dosud první volbu, pokud jde o získání 
informací o evropských záležitostech67. Směrnice o audiovizuálníc h mediálních službách68 
                                                 
67 Pravidelný pr ůzkum Eurobarometru 78 — Zpráva o využívání sd ělovacích prost ředků v Evropské unii 
— http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb78/eb78_media_en.pdf  
 
CS 25   CS podporuje pluralitu médií prost řednictvím otevírání vnitrostátních trh ů pro provozovatele 
vysílání a poskytovatele videa na  vyžádání z jiných zemí EU. Krom ě toho se p řístup k obsahu 
z jiných členských stát ů usnadnil díky internetu. Vnitrostátní televizní kanály však často o 
evropských tématech informují z vn itrostátního hledis ka pro poslucha če v daném stát ě. 
Poskytováním informací ob čanům o evropských záležitostech z evropského hlediska, avšak 
rovněž ze široké škály vnitrostátních hledisek z ostatních členských stát ů, by se mohl zv ětšit 
evropský ve řejný prostor a mohlo by to p řispět k informovan ější demokratické diskusi69. 
Opatření č. 12: Komise:  
– bude podporovat informovanost ob čanů EU o jejich právech spojených s ob čanstvím EU, 
a zejména o jejich volebních právech, a to vydáním p říručky, která srozumitelným 
a jednoduchým jazykem p ředstaví tato práva EU, p ři příležitosti Dne Evropy v kv ětnu 2014, 
– navrhne konstruktivní zp ůsoby, jež ob čanům EU, kte ří pobývají v jiné zemi EU, umožní 
plně se podílet na demokratickém život ě EU tím, že bude zachov áno jejich právo volit ve 
vnitrostátních volbách v zemi p ůvodu, a  
– v roce 2013 prostuduje zp ůsoby posílení a rozvoje evropského ve řejného prostoru 
na základ ě stávajících vnitrostátních a evr opských struktur s cílem ukon čit současnou 
roztříštěnost veřejného mín ění v rámci jednotlivých členských stát ů. 
3. Z ÁVĚR: NOVÝ STIMUL PRO OB ČANSTVÍ EU 
Ve své zprávě o občanství EU pro rok 2013 a rozsáhlými konzultacemi , které pomohly 
tuto zprávu vypracovat, vych ází Komise ze zkušeností ob čanů s cílem zaru čit, aby ob čané EU 
mohli pln ě využívat svých práv v rámci EU a výhod, které p řináší občanství Unie do jejich 
každodenního života. 
Zpráva a související diskuse p ředstavují spolu s Evropským rokem ob čanů70 a probíhajícími 
dialogy s ob čany71 opatření k zapojení ob čanů před evropskými volbami v roce 2014 do 
skutečné diskuse o dalších krocích k siln ější a stále t ěsnější Unii, která do st ředu své 
činnosti staví ob čana, a to spole čně s politiky, odborníky a ob čanskou spole čností.  
Jak zdůraznil předseda Barroso ve svém projevu o stavu Unie v roce 2012, „Evropa musí být 
ještě více demokratická“. Ob čané EU budou v projektu pokra čovat, pokud uvidí konkrétní 
přínosy pro sebe a své rodiny, pokud se ztotožní s jeho cí lem a pokud se zapojí do tohoto 
procesu.  
                                                                                                                                                         
68 Sm ěrnice 2010/13/EU o koordinaci n ěkterých právních a správních p ředpisů členských stát ů 
upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (sm ěrnice o audiovizuálních mediálních 
službách) (Ú ř. věst. L 95, s. 1-24). 
69 Viz projev p ředsedy Komise Barrosa o stavu Unie 2012: „ Ocenil bych vytvo ření evropského ve řejného 
prostoru, v jehož rámci by probíhala diskuse a debata o evropské problematice z evropského hlediska. 
Do budoucna se nem ůžeme snažit používat na evropské problémy pouze vnitrostátní řešení .“ 
http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-12-596_cs.htm ; viz také usnesení Evropského parlamentu 
ze dne 7. zá ří 2010 o „žurnalistice a nových médiích – vytvá ření evropské ve řejné sféry“ 
(2010/2015(INI)) a projev n ěmeckého spolkového prezidenta Joachima Gaucka o Evrop ě ze dne 22. 
února 2013 – 
http://www.bundespraesident.de/SharedDocs/ Reden/EN/JoachimGauck/Reden/2013/130222-
Europe.html  
70 http://europa.eu/citizens-2013/  
71 http://ec.europa.eu/european-debate/index_cs.htm  
 
CS 26   CS PŘÍLOHA 1  
Opatření přijatá v návaznosti na zprávu o ob čanství EU za rok 2010: 25 opat ření bylo 
provedeno  
Ve zpráv ě o občanství za rok 2010 bylo uvedeno 25 opat ření, která Komise naplánovala 
k odstranění hlavních p řekážek, s nimiž se ob čané EU v b ěžném život ě potýkají p ři 
uplatňování práv EU v r ůzných rolích. Tato p říloha představuje hlavní opat ření, která Komise 
přijala k spln ění svých závazk ů přijatých v roce 201072. 
Zajištění právní jasnosti ohledn ě vlastnických práv smíšených pár ů – opatření č. 1  
Komise p řijala dne 16. b řezna 2011 dva návrhy na řízení o příslušnosti, rozhodném právu, 
uznávání a výkonu rozhodnutí  
– ve věcech majetkových pom ěrů v manželství73 a  
– ve věcech majetkových d ůsledků registrovaného partnerství74.  
Navrhovaná na řízení mají smíšeným pár ům řešícím majetkové záležitosti v p řípadě rozvodu, 
rozluky nebo úmrtí pomoci ur čit rozhodné právo a p říslušný soud. Obsahují rovn ěž pravidla 
pro uznávání a výkon soudních rozhodnutí o majetku manžel ů ve všech členských státech 
prostřednictvím jednoho řízení. Páry tudíž mohou podle odhad ů ušetřit v jednom p řípadě 
průměrně 2 000 až 3 000 EUR v závislosti na jeho složitosti.  
Odstranění těžkopádných a nákladných formalit p ři přeshraničním uznávání doklad ů 
osvědčujících osobní stav a usnadn ění přeshraničního přístupu ke spravedlnosti – opat ření 
č. 2 a 3 
Opatření č. 2 
Dne 14. prosince 2010 vydala Komise zelenou knihu  „Méně správních úkon ů pro občany: 
podpora volného pohybu ve řejných listin a uznávání ú činků dokladů osvědčujících osobní 
stav“75 zahajující veřejnou konzultaci , která trvala do 10. kv ětna 2011. Dne 24. dubna 2013 
navrhla Komise na řízení76, které ob čanům usnadní uznávání ve řejných listin pot řebných v 
přeshraničních situacích (jako jsou doklady osv ědčující narození, úmrtí nebo s ňatek či 
vlastnictví). Navrhovaná pravidla povedou k snížení byrokracie zjed nodušením správních 
úkonů. Sníží rovn ěž náklady na p řeklad spojené s používáním ve řejných listin v EU. Návrh 
zavádí taktéž vícejazy čné standardní formulá ře EU, které mohou ob čané požadovat, a týkající 
se mimo jiné narození, s ňatku a úmrtí.  
Opatření č. 3 
V červenci 2010 spustila Komise portál evropské e-justice , elektronické jednotné kontaktní 
místo pro p řístup ke spravedlnosti v celé EU . Občané, kteří řeší události, jako je rozvod, 
úmrtí, soudní spor či stěhování a kte ří musí vymáhat svá práva u soudu v jiné zemi EU, 
mohou rychle získat odpov ědi na řadu otázek. Mohou zejména najít právníka v jiné zemi, 
zjistit, jak prost řednictvím mediace zamezit nákladnému soudnímu řízení, kde podat žalobu, 
právo kterého členského státu se použije v jejich v ěci a zda jsou zp ůsobilí pro právní pomoc.  
                                                 
72 Opat ření přijatá v návaznosti na 25 opat ření uvedených ve zpráv ě z roku 2010 budou pravideln ě 
aktualizována — http://ec.europa.eu/commission_2010-2 014/reding/factsheets/index_en.htm  
73 KOM(2011) 126. 
74 KOM(2011) 127/2. 
75 KOM(2010) 747. 
76 Návrh na řízení o podpo ře volného pohybu ob čanů a podnik ů zjednodušením p řijímání n ěkterých 
veřejných listin v Evropské unii a o zm ěně nařízení (EU) č. 1024/2012 (COM (2013) 228). 
 
CS 27   CS Posílení ochrany osob podez řelých a obvin ěných v trestním řízení a ob ětí trestných činů – 
opatření č. 4 a 5 
Opatření č. 4 
Dne 8. června 2011 p ředložila Komise  návrh sm ěrnice77 o právu na p řístup k obhájci 
v trestním řízení a o právu na komunikaci po zat čení s cílem zajistit, aby se mohl každý 
obžalovaný v trestním řízení spolehnout na stejnou základní úrove ň práv – bez ohledu na svou 
státní příslušnost a bez ohledu na to, v které zemi EU se řízení koná. Tento návrh stanoví 
minimální normy EU týkající se práva podez řelých a obvin ěných osob na p řístup k obhájci 
a práva osob ve vazb ě komunikovat s osobou podle svého výb ěru, například rodinným 
příslušníkem, zam ěstnavatelem nebo konzulárním ú řadem78. 
Opatření č. 5 
Dne 18. kv ětna 2011 p ředložila Komise:  
– sd ělení o „posílení práv ob ětí v EU “79, které objas ňuje postoj Komise k opat řením 
týkajícím se ob ětí trestných činů;  
– návrh sm ěrnice, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu 
a ochranu ob ětí trestného činu80, jež má posílit stávající vnitrostátní opat ření minimálními 
standardy platnými po celé EU, aby se všechny ob ěti mohly spolehnout na stejnou základní 
úroveň práv – bez ohledu na svou státní p říslušnost a na to, v které zemi EU došlo k trestnému 
činu, a 
– návrh na řízení o vzájemném uznávání ochranných opat ření v ob čanských 
věcech81 (doplňující směrnici o evropském ochranném p říkazu82, která se vztahuje na 
ochranná opat ření v trestních v ěcech). Cílem návrhu je zajistit, aby se ob ěti násilí mohly 
spolehnout na ochranné opat ření vydané proti pach ateli, pokud cestují či pokud se p řestěhují 
do jiné zem ě EU. 
Na základ ě návrhu Komise byla dne 25. října 2012 p řijata směrnice 2012/29/EU83, kterou 
se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu ob ětí trestného činu. 
Minimální pravidla, která tato sm ěrnice zavádí, mimo jiné zajiš ťují, aby se s ob ěťmi 
zacházelo s respektem, aby získaly informace o svých právech a svém p řípadu a aby se mohly 
aktivně účastnit řízení.  Rovněž zajišťují, aby ve všech členských státech existovala podpora 
obětí a aby byly ur čeny a náležit ě chráněny oběti se zvláštními pot řebami z hlediska ochrany 
v důsledku jejich zranitelnosti (v četně dětí). 
Odstranění problém ů se zdaněním v přeshraničních situacích, zejména pokud jde o zdan ění 
automobil ů84, a zjednodušení postup ů pro novou registraci automobil ů – opatření č. 6 
                                                 
77 KOM(2011) 326. 
78 Tento návrh je sou částí řady opatření zavád ěných s cílem stanovit v celé EU jednozna čná práva 
a zaručit základní práva osob na spravedlivý proces a právo na obhajobu. Směrnice  o právu na 
tlumočení a překlad v trestním řízení vstoupila v platnost v listopadu 2010 a do vnitrostátního práva má 
být provedena do dne 27. října 2013, zatímco směrnice  o právu na informace v trestním řízení vstoupila 
v platnost dne 21. června 2012 a m ěla by být provedena do dne 2. června 2014. 
79 KOM(2011) 274. 
80 KOM(2011) 275. 
81 KOM(2011) 276. 
82 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/99/EU ze dne 13. prosince 2011, Ú ř. věst. L 338, s. 2. 
83 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, 
podporu a ochranu ob ětí trestného činu a kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2001/220/SVV, 
Úř. věst. L 315, s. 57. 
84 Včetně registračních a silni čních daní. 
 
CS 28   CS Dne 20. prosince 201085 zveřejnila Komise sdělení „Odstran ění přeshraničních daňových 
překážek ve prosp ěch občanů EU“ , v němž jsou uvedeny nejzávažn ější problémy v oblasti 
daní při přeshraničním styku, se kterými se ob čané potýkají, a oznámen zám ěr Komise 
předložit návrhy v n ěkterých zvláštních oblastech a obecn ěji rovněž pomoci členským stát ům 
zajistit, aby byly jejich da ňové systémy více v souladu a lépe spolupracovaly ve prosp ěch 
občanů EU.  Komise dále identifikovala p řípady porušení právních p ředpisů EU a v p řípadě 
nutnosti p řijala vůči dotyčným členským stát ům opatření. 
Sdělení „Dvojí zdan ění na jednotném trhu“ ze dne 11. listopadu 201186 vyzdvihlo hlavní 
problémy související s dvojím zdan ěním v EU a konkrétní opat ření, která Komise členským 
státům navrhne k jejich odstran ění, jako je z řízení fóra pro dvojí zdan ění a přijetí kodexu 
chování a mechanismu řešení spor ů ze strany členských stát ů.  
Dne 15. prosince 2011 p řijala Komise komplexní iniciativu týkající se zdan ění dědictví, 
včetně doporučení87, jež má členským stát ům poskytnout podn ět k řešení problému dvojího 
či vícenásobného zdan ění téhož d ědictví. Komise rovn ěž poskytla členským stát ům pokyny 
k tomu, jak zajistit, aby jejich systémy zdan ění dědictví nebyly diskrimina ční. Dále Komise 
provedla p řezkum da ňových předpisů členských stát ů použitelných na p řeshraniční dědické 
záležitosti, a v p řípadě nutnosti p řijala vůči dotyčným členským stát ům opatření. V roce 2014 
Komise vypracuje zprávu. 
V období od 3. b řezna do 26. kv ětna 2011 uskute čnila Komise veřejnou konzultaci  s cílem 
určit hlavní problémy, s nimiž se ob čané EU setkávají p ři registraci automobil ů, které byly 
předtím zaregistrovány v jiném členském stát ě. Na tomto základ ě přijala Komise dne 4. dubna 
2012 návrh na řízení, kterým se výrazn ě zjednodušuje proces p řeregistrace88. Tato 
iniciativa má snížit zbyte čnou administrativní zát ěž, což u podnik ů, občanů a orgán ů 
příslušných pro registraci vozidel pove de k celkovým úsporám ve výši nejmén ě 
1,5 miliardy EUR ro čně. 
K odstran ění problém ů, s nimiž se ob čané EU potýkají v souvislosti s p řeshraničním 
zdaněním automobil ů, předložila Komise dne 14. prosince 2012 sdělení „Posílení 
jednotného trhu odstran ěním přeshraničních da ňových p řekážek pro osobní 
automobily“89, které objas ňuje pravidla EU v oblasti zdan ění automobil ů a určuje osvědčené 
postupy, jež by m ěly členské státy zavést, jako je poskytování informací ob čanům o jejich 
právech a povinnostech ve vztahu ke zdan ění automobil ů v přeshraničních situacích a vrácení 
části poplatku za registraci u automobil ů, které jsou trvale p řemístěny do jiného členského 
státu, a to s cílem zamezit dvojímu zdan ění. V doprovodném pracovním dokumentu útvar ů 
Komise90 je nastín ěn přehled právní ochrany ob čanů EU a hospodá řských subjekt ů dostupné 
podle práva EU. 
Pomoci ob čanům EU požívat v plném rozsahu výhod p řeshraniční zdravotní pé če 
a technologie e-Health – opat ření č. 7 
                                                 
85 KOM(2010) 769. 
86 KOM(2011) 712. 
87 2011/856/EU. 
88 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se v rámci jednotného trhu zjednodušuje p řevod 
motorových vozidel registrovaných v jiném členském stát ě, COM(2012) 164. 
89 COM(2012) 756. 
90 Pracovní dokument útvar ů Komise (2012) 429. 
 
CS 29   CS Směrnice 2011/24/EU o právech pacient ů v přeshraniční zdravotní pé či91 vstoupila v 
platnost dne 24. dubna 2011 a do vnitrostátního práva by m ěla být provedena do dne 25. října 
2013. Tato sm ěrnice objas ňuje práva pacient ů na přístup k bezpe čné a kvalitní lé čbě v celé 
EU a na náhradu náklad ů na tuto lé čbu.  
Směrnice 2011/24/EU z řídila síť vnitrostátních orgán ů odpovědných za elektronické 
zdravotnictví , tzv. síť pro elektronické zdravotnictví (eHealth). Jedním z cíl ů této sítě je 
vypracovat pokyny, které stanoví minimální soubor údaj ů o pacientovi, jež usnadní 
přeshraniční výměnu údajů mezi členskými státy92. Síť bude navíc podporovat členské státy 
při vypracovávání spole čných opat ření pro identifikaci a ov ěřování za ú čelem snadn ější 
přenositelnosti údaj ů. 
Dne 6. prosince 2012 Komise mimoto zve řejnila  pracovní dokument útvar ů Komise o 
použitelnosti stávajících právních p ředpisů EU na služby telemedicíny93 k vyjasn ění 
právního rámce telemedicínských služeb poskytovaných p řes hranice. Tento dokument 
doprovází ak ční plán Komise pro elek tronické zdravotnictví na  roky 2012 až 2020, který 
nabízí vizi EU na podporu zavád ění elektronického zdravotni ctví a posílení postavení 
pacientů a zdravotnických pracovník ů při využívání elektronického zdravotnictví, 
V neposlední řadě s cílem poskytnout Evropan ům bezpe čný on-line p řístup k jejich 
zdravotním údaj ům Komise financuje od ledna 2012 do konce roku 2014 dva pilotní 
projekty94 zahrnující více než 20 region ů v různých členských státech. 
Plný účinek práva na konzulární ochranu ze strany ob čanů EU, kteří se na území t řetích 
zemí ocitli v nesnázích – opat ření č. 8 
Dne 23. b řezna 2011 p ředložila Komise sdělení „Konzulární ochrana ob čanů EU ve třetích 
zemích: aktuální stav a další vývoj”95, v němž oznámila konkrétní opat ření ke zvýšení 
účinnosti uplat ňování práv ob čanů EU na pomoc ve t řetích zemích, v četně období krizí, ze 
strany diplomatických a konzulárních ú řadů všech členských stát ů. Téhož dne spustila 
Komise zvláštní internetové stránky o konzulární ochran ě96 určené občanům, kteří hledají 
informace o konzulární ochran ě, adresy konzulárních a dipl omatických zastoupení ve t řetích 
zemích a p řístup k doporu čením pro cestovatele vydaným jednotlivými členskými státy. 
Dne 14. prosince 2011 p řijala Komise návrh sm ěrnice o konzulární ochran ě občanů Unie 
v zahrani čí97.  
Zvýšení informovanosti ob čanů, kteří nakupují souborné služby  pro prázdninový pobyt, o 
jejich právech jako ce stujících nebo turist ů a zvýšení vymahatelnosti t ěchto práv a 
odstranění překážek pro osoby se zdravotním postižením – opat ření č. 9, 10, 11 a 12 
Opatření č. 9 
Komise d ůkladně posoudila trh pro soubor né služby pro pobyt i p řípadné možností politiky k 
reakci na zm ěny na tomto trhu od p řijetí stávající sm ěrnice v roce 1990. K t ěmto změnám 
patří zejména zavedení a rozší ření internetu jako distribu čního kanálu a vznik 
                                                 
91 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 9. b řezna 2011 o uplat ňování práv pacient ů 
v přeshraniční zdravotní pé či, Úř. věst. L 88, s. 45. 
92 Za tímto ú čelem je sí ť podporována spole čnou akcí týkající se iniciativy v oblasti řízení elektronického 
zdravotnictví a spole čnou akcí týkající se registr ů pacientů (PARENT). 
93 Pracovní dokument útvar ů Komise (2012) 414. 
94 Projekty SUSTAINS a PALENTE. 
95 KOM(2011) 149. 
96 http://ec.europa.eu/consularprotection  
97 KOM(2011) 881. 
 
CS 30   CS nízkonákladových leteckých dopravc ů, což přispělo ke zm ěně způsobu, jakým spot řebitelé 
organizují svou dovolenou. Komise nedávno uspo řádala řadu konzultací se spot řebitelskými 
organizacemi, zú častněnými stranami z odv ětví a členskými státy a o čekává, že do léta 2013 
oznámí sv ůj návrh na další postup. 
Opatření č. 10 
Nové evropské právní p ředpisy, které vstoupily v platnost v roce 2012 a 2013, zajiš ťují, že 
cestující mají všude v Evrop ě stejná základní práva bez ohledu na to, zda cestují letadlem, 
vlakem, lodí nebo autobusem:  nařízení (EU) č. 1177/201098 týkající se cestujících p ři 
cestování po mo ři a na vnitrozemských vodních cestách  vstoupilo v platnost dne 6. ledna 
2011 a nařízení (EU) č. 181/201199 o právech cestujících v autobusové a autokarové 
dopravě vstoupilo v platnost dne 20. b řezna 2011. Tato nová pravidla zajiš ťují, že cestující ve 
všech těchto druzích dopravy mají právo být informováni a získat pomoc v p řípadě problémů, 
které nastanou b ěhem jejich cesty  Z ochrany a bezplatné pomoci p ři cestování budou mít 
prospěch zejména osoby se zdravotním posti žením a osoby se sníženou pohyblivostí. 
Mezi rokem 2010 a 2012 zo rganizovala Komise celoevropskou informa ční kampa ň 
týkající se práv cestujících , v jejímž rámci byly v celé Evrop ě poskytovány informace o 
právech cestujících v letecké a železni ční doprav ě, včetně celoevropské informa ční akce 
„Letecký den“ konané dne 4. července 2012 na 28 letištích. Práce Komise k zvýšení 
informovanosti ob čanů o právech cestující ch ve všech druzích dopravy bude pokra čovat 
formou nové celoevropské informa ční kampan ě, která bude zahájena v roce 2013 a potrvá do 
poloviny roku 2015.  
Komise navíc dne 13. b řezna navrhla p řezkum práv cestujících v letecké doprav ě100, díky 
kterému se posílí uplat ňování těchto práv tím, že se vyjasní právní p ředpisy a posílí 
mechanismy pro vymáhání práv a vy řizování stížností. 
Opatření č. 11  
Dne 15. listopadu 2010 p řijala Komise strategii pro pomoc osobám se zdravotním 
postižením  2010–2020101, která má posílit postavení osob se zdravotním postižením tak, aby 
mohly zcela využívat svých práv a mít úplný prosp ěch ze zapojení do spole čnosti.  Strategie se 
zaměřuje na odstran ění překážek v osmi hlavních oblastech: p řístupnost, zapojení do 
společnosti, rovnost, zam ěstnanost, vzd ělávání a odborná p říprava, sociální ochrana a zdraví.   
Dne 11. dubna 2011 p ředložila Komise zprávu o uplat ňování na řízení (ES) č. 1107/2006 
o osobách se zdravotním postižením a osob ách s omezenou schopností pohybu v letecké 
dopravě102, která určila nejasné oblasti p ři uplatňování nařízení.  V návaznosti na tuto zprávu 
zveřejnila Komise v červnu 2012 pokyny103 pro vnitrostátní orgány a zú častněné strany 
                                                 
98 Na řízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících p ři cestování 
po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o zm ěně nařízení (ES) č. 2006/2004, Ú ř. věst. L 334, 
s. 1. 
99 Na řízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. února 2011 o právech ces tujících v autobusové 
a autokarové doprav ě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004, Ú ř. věst. L 55, s. 1. 
100 COM(2013) 130. 
101 KOM(2010) 636. 
102 Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Rad ě o uplatňování a výsledcích na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2006 ze dne 5. července 2006 o právech osob se zdravotním 
postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace v letecké doprav ě (KOM(2011) 166). 
103 Pracovní dokument útvar ů Komise 
(2012) 171, http://ec.europa.eu/transport/themes/passe ngers/air/doc/prm/2012-06-11-swd-2012-
171_en.pdf  
 
CS 31   CS v odvětví letecké dopravy , které poskytují vysv ětlení a které mají zlepšit uplat ňování 
nařízení.  Nová informa ční kampa ň Komise, která bude zahájena v polovin ě roku 2013, bude 
zahrnovat zvláštní opat ření zaměřená na cestující se zdravotním postižením a cestující 
s omezenou schopností pohybu.  Dne 11. b řezna 2013 p řijala Komise směrnici 2013/9/EU104, 
které dopl ňuje explicitní základní požadavky, pokud jde o p řístupnost železni čního systému 
zdravotně postiženým osobám a cestujícím se sníženou pohyblivostí.  
Další oblast činnosti Komise souvisí s probíhajícím procesem stanovování norem pro 
přístupnost zástavby . Komise vypracovala studii, která popisuje rozt říštěnou situaci v EU 
a podává p řehled více než 250 p ředpisů, norem a pokyn ů, a v roce 2013 bude pracovat na 
vývoji evropské normy.   
Dne 3. prosince 2012 ud ělila Komise pot řetí cenu Access City Award . Tato cena, která je 
každoročně udělována p ři příležitosti Evropského dne os ob se zdravotním postižením, 
oceňuje města s více než 50 000 obyvatel, která p řijímají příkladné iniciativy k zlepšení 
přístupnosti v m ěstském prost ředí. Vítězem se v roce 2012 stal Berlín, v roce 2011 Salcburk 
a v roce 2010 Avila. 
A konečně, v období mezi 12. prosincem 2011 a 29. únorem 2012 uskute čnila Komise 
veřejnou konzultaci, na jejímž základ ě hodlá připravit Evropský akt p řístupnosti . Cílem této 
iniciativy je zajistit, aby m ěly osoby se zdravotním postižením p řístup k důležitému zboží a 
službám v členských státech.  Tato iniciativa p řinese prosp ěch rovněž osobám s omezenou 
pohyblivostí, nap říklad starším lidem.   
Opatření č. 12  
K zvýšení d ůvěry spotřebitelů ve služby cestovního ruchu vytvá ří Komise evropskou zna čku 
kvality s cílem zajistit jednotnost p ři hodnocení kvality služeb nabízených spot řebitelům. 
Komise usiluje rovn ěž o zvýšení po čtu občanů, kteří mohou odjet na dovolenou, a to 
navzdory svému zdravotnímu postižení nebo potížím spojeným s v ěkem či ekonomickými 
problémy.  Za tímto ú čelem prost řednictvím zvláštních komunika čních činností prosazuje 
zvyšování informovanosti podnik ů o výhodách investování do p řístupnosti, podporuje 
cestovní ruch mimo hlavní sezónu  a zapojuje se do cílených komunika čních aktivit na 
podporu udržitelných turistických destinací.   
Zvýšení informovanosti spot řebitelů o jejich právech a prost ředcích právní ochrany a 
usnadnění rychlého a nenákladného mimosoudního řešení spor ů spotřebitelů – opatření 
č. 13 a 14 
Opatření č. 13  
V souladu s cílem Digitální agendy pro Ev ropu podporovat informovanost o digitálních 
právech ob čanů a porozum ění těmto právům předložila Komise dne 17. prosince 2012 kodex 
práv uživatel ů služeb on-line v EU105. Tento kodex nevytvá ří žádná nová práva, nýbrž 
transparentn ě a srozumiteln ě objasňuje stávající hlavní  zásady a práva ob čanů na základ ě 
právních p ředpisů EU, které je chrání p ři používání služeb on-line , nákupech zboží on-line 
a v případě sporu s poskytovatelem t ěchto služeb.  Ačkoli kodex není sám o sob ě 
vymahatelný, konkrétní práva a zásady jsou vymahatelné na základ ě vnitrostátních právních 
předpisů k provedení pravidel EU, z nichž jsou odvozeny.   
                                                 
104 Sm ěrnice Komise, kterou se m ění příloha III sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES 
o interoperabilit ě železničního systému ve Spole čenství, Úř. věst. L 68, s. 55. 
105 Celé zn ění kodexu spole čně s jeho shrnutím je k dispozici na internetových stránkách Digitální agendy 
pro Evropu , zatímco zjednodušená verze je zve řejněna na portálu Vaše Evropa – Ob čané 
prostřednictvím nového oddílu Vaše on-line práva . 
 
CS 32   CS Opatření č. 14 
K usnadn ění rychlého a nenákladného mimosoudního řešení spor ů spotřebitelů v EU 
předložila Komise dne  29. listopadu 2011 balí ček legislativních návrh ů sestávajících ze 
směrnice o alternativním řešení spot řebitelských spor ů (ADR)106 a návrhu na řízení o online 
řešení spot řebitelských spor ů (ODR)107. Evropský parlament a Rada p řijaly oba návrhy 
v prosinci 2012. Právní p ředpisy budou zve řejněny v červnu 2013.  
– Směrnice o alternativním řešení spot řebitelských spor ů umožní spot řebitelům řešit spory 
s obchodníky mimosoudn ě, pokud mají problém se zakoupeným výrobkem nebo službou 
(kromě sporů ve zdravotnictví a škol ství), a to s využitím subjektu alternativního řešení spor ů 
(např. konciliátor, mediátor, rozhodce, om budsman, Rada pro stížnosti atd.).  Subjekt 
alternativního řešení spor ů by měl respektovat zvláštní kval itativní požadavky (jako je 
transparentnost, nezávislost, spravedlnost a ú činnost) a m ěl dojít k výsledku řízení do 90 dn ů. 
Obchodníci prodávající na internetu budou rovn ěž muset spot řebitele informovat 
o alternativním řešení spor ů. 
– Nařízení o online řešení spot řebitelských spor ů zřizuje celoevropskou online platformu, 
která bude pro spot řebitele a obchodníky p ředstavovat jednotné kontaktní místo k vy řešení 
sporů souvisejících s nakupováním na internetu zcela online ve lh ůtě 90 dnů. Obchodníci 
prodávající na internetu budou rovn ěž muset spot řebitele informovat o online řešení 
spotřebitelských spor ů. 
Využití alternativního řešení spor ů a online řešení spot řebitelských spor ů je rychlejší, levn ější 
a snazší než soudní řízení a o čekává se, že spot řebitelům v celé Evrop ě ušetří přibližně 
22,5 miliardy EUR ro čně. 
Komise se dále zam ěřila na prosazování mediace, jelikož ta m ůže vést k zna čným úsporám 
času a pen ěz občanů. Pravidla EU pro medi aci jsou shrnuta ve sm ěrnici108 přijaté dne 21. 
května 2008, která m ěla být členskými státy provedena do dne 21. kv ětna 2011. Komise 
iniciovala v červenci 2012 studii za ú čelem komplexního posouzení provedení sm ěrnice 
členskými státy , která se zam ěřuje rovněž na význam prosazování rozsáhlého využívání 
mediace pro justici vst řícnější k občanům. Tato analýza by m ěla Komisi také umožnit, aby 
určila, zda jsou zapot řebí další opat ření. 
Usnadnění mobility ob čanů EU v rámci EU a uplat ňování jejich nárok ů na sociální 
zabezpečení – opat ření č. 15 a 16 
Opatření č. 15  
Komise uplat ňovala důslednou politiku prosazování právních p ředpisů s cílem dosáhnout 
úplného a správného provedení a uplat ňování pravidel EU týka jících se volného pohybu 
v celé Evropské unii.  V důsledku této politiky v ětšina členských stát ů pozměnila své právní 
předpisy nebo se zavázala p řijmout ve stanovené lh ůtě jejich zm ěny, které mají zajistit úplný 
soulad s t ěmito pravidly. K vy řešeným problém ům patřilo nesprávné nebo neúplné provedení 
ustanovení právních p ředpisů EU týkajících se práva vstupu a pobytu rodinných p říslušníků 
občanů Unie, v četně partnerů stejného pohlaví, podmínek pro vydávání víz a povolení 
                                                 
106 Návrh sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady o alternativním řešení spor ů u spotřebitelských spor ů 
a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a sm ěrnice 2009/22/ES (sm ěrnice o alternativním řešení 
spotřebitelských spor ů), KOM(2011) 793. 
107 Návrh na řízení Evropského parlam entu a Rady o online řešení spot řebitelských spor ů (nařízení o online 
řešení spot řebitelských spor ů), KOM(2011) 794. 
108 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/52/ES ze dne 21. kv ětna 2008 o n ěkterých aspektech 
mediace v ob čanských a obchodních v ěcech. 
 
CS 33   CS k pobytu rodinným p říslušníkům, kteří jsou státními p říslušníky t řetích zemí, a záruk proti 
vyhoštění. V sedmi z celkem dvanácti zahájených řízení o nespln ění povinnosti zaslala 
Komise doty čným členským stát ům odůvodněné stanovisko, což je poslední krok p řed 
postoupením v ěci Soudnímu dvoru EU. Podrobn ější hodnocení je k dispozici ve zpráv ě o 
pokroku na cest ě ke skutečnému občanství EU za období 2011–2013 (zpráva podle článku 25 
SFEU), která je p řipojena ke zpráv ě o občanství EU pro rok 2013. 
Dne 26. dubna 2013 navrhla Komise směrnici usnad ňující účinný výkon práva na volný 
pohyb pracovník ů v EU109. Cílem tohoto návrhu je lepš í prosazování práv pracovník ů na 
volný pohyb a zamezení diskriminace na základ ě státní příslušnosti. Členské státy budou 
zejména muset vytvo řit na vnitrostátní úrovni subjek ty, které budou poskytovat informace o 
právech mobilních pracovník ů v EU a poskytovat pomoc osobám, které jsou diskriminovány 
na základ ě státní p říslušnosti. Členské státy budou mimoto muset zaru čit mobilním 
pracovník ům v EU, kte ří se domnívají, že se stali ob ětí diskriminace, ú činné prost ředky 
právní ochrany na vnitrostátní úrovni a rovn ěž zajistit, aby se sdružen í a organizace, jako jsou 
odbory a nevládní organizace, mohly ú častnit správního nebo soudního řízení jménem 
migrujících pracovník ů v EU, kte ří jsou obětí diskriminace, či na jejich podporu. 
K zvýšení informovanosti ob čanů EU a zajišt ění jejich snadného p řístupu k informacím o 
jejich právu na volný pohyb a pobyt v EU zve řejnila Komise v roce 2010 jednoduché a 
poutavé informace o platných pravidlech EU a o možnostech využívání tohoto práva na specializovaném portálu Vaše Evropa
110, který rovn ěž poskytuje p řístup k 
personalizovaným asisten čním službám, a v brožu ře „Vaše Evropa — Vaše práva“ z roku 
2012111. V roce 2013 mimoto zve řejnila aktualizovanou verzi p říručky pro občany EU 
týkající se práva svobodn ě se pohybovat a žít v Evrop ě, která čtivým způsobem objas ňuje 
práva a možnosti ob čanů EU112.  
Opatření č. 16  
V zájmu pomoci ob čanům, kteří se pohybují v Evrop ě, při uplatňování nárok ů na sociální 
zabezpečení vyvíjí Komise IT systém nazvaný EESSI – Electronic Exchange of Social 
Security Information  (elektronická vým ěna informací o sociálním zabezpe čení) – s cílem 
pomoci orgán ům sociálního zabezpe čení v EU vym ěňovat si informace rychleji a bezpe čněji. 
Na základ ě tohoto systému se komunikace mezi vn itrostátními orgány sociálního zabezpe čení 
bude uskute čňovat prost řednictvím strukturovaných  elektronických dokument ů, a bude tudíž 
nahrazena vým ěna papírových doklad ů. Tento systém p řinese občanům důležité výhody, 
jelikož umožní lepší řízení a rychlejší výpo čet a proplácení dávek sociálního zabezpe čení a 
sníží výskyt chyb p ři vyřizování žádostí. 
Komise a členské státy v sou časné době vyvíjejí centrální systém a budou se dále soust ředit 
na podporu p říprav vnitrostátních orgán ů v oblasti sociálního zabezpe čení na fungování v 
elektronickém prost ředí. 
Odstranění překážek při uplatňování politických práv ob čanů – opatření č. 17, 18, 19 a 20 
Iniciativy, které Komise p řijala k odstran ění překážek, s nimiž se ob čané EU setkávají p ři 
účasti v evropských volbách, byly p ředstaveny ve sd ělení Komise ze dne 12. b řezna 2013 
„Příprava na evropské volby v roce 2014: dal ší posílení jejich demokratického a ú činného 
                                                 
109 Návrh sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady o opat řeních usnad ňujících účinný výkon práv, která 
jsou přiznána pracovník ům v souvislosti s volným pohybem pracovník ů, COM(2013) 236. 
110 http://europa.eu/youreurope/citizens/residence/index_cs.htm  
111 http://bookshop.europa.eu/en/your-europe-your-rights-pbKM3212120/  
112 http://bookshop.europa.eu/en/freedom-to- move-and-live-in-europe-pbNE3210299/  
 
CS 34   CS průběhu“113 a shrnuty ve zpráv ě o pokroku na cest ě ke skute čnému ob čanství EU za 
období 2010–2013 (zpráva podle článku 25 SFEU), která je p řipojena ke zpráv ě o občanství 
EU pro rok 2013.  
Tento oddíl stru čně rekapituluje pokrok, jehož bylo dosaženo s ohledem na další dv ě 
záležitosti uvedené ve zpráv ě o občanství EU za rok 2010. 
Za prvé, jak bylo oznámeno v opatření č. 18, Komise uplat ňovala důslednou politiku 
prosazování právních p ředpisů s cílem zajistit, aby všechny členské státy umož ňovaly 
občanům EU, kte ří jsou státními p říslušníky jiného členského státu, založit politickou stranu 
nebo se stát členy politické strany . Zásada týkající se zákazu diskriminace na základ ě státní 
příslušnosti znamená nejen formální odstran ění požadavku na státní p říslušnost jako 
podmínky pro to, aby ob čané EU mohli být voleni nebo volit v obecních a v evropských 
volbách, nýbrž rovn ěž zrušení jakýchkoli opat ření, která by jim mohla bránit v uplat ňování 
tohoto práva za rovných podmínek, jak je zaru čeno ve Smlouv ě. 
Zákaz, aby se ob čané Unie, kte ří jsou státními p říslušníky jiného členského státu, mohli stát 
členy politické strany, je zbavuje možnos ti využít hlavní platformu politické ú časti, zejména 
ve volbách, a v porovnání s mož nostmi, které mají státní p říslušníci, má negativní dopad na 
jejich možnost být volen. Komise podnikla opat ření vůči sedmi členským stát ům a čtyři 
případy se poda řilo uspokojiv ě vyjasnit a uzav řít.  
Za druhé, jak je oznámeno v opatření č. 20, v roce 2011 zahájila Komise politický dialog  
s členskými státy, jejichž státní p říslušníci mohli p řijít o svá politická práva v zemi 
původu  (odebrání volebního práva), pokud pobývali ur čitou dobu v jiném členském stát ě. 
Cílem bylo ur čit možnosti, jak zabránit tomu, aby ob čané EU takto p řišli o své právo ú častnit 
se vnitrostátních voleb v kterékoli zemi v d ůsledku uplatn ění svého práva na volný pohyb. 
Komise zejména zaslala dot čeným členským stát ům dopisy, v nichž objasnila své názory 
a vyzvala je, aby p řispěly ke spole čné úvaze. Odpov ědi objasnily stávající právní p ředpisy a 
politiky i související debaty, které probíhají na vnitrostátn í úrovni. Tento dialog nazna čil 
potřebu hledat konstruktivní postupy v zájmu podpory ú časti občanů na demokratickém 
životě EU na všech úrovních, jak je blíže objasn ěno a podpo řeno v opat ření č. 12 oznámeném 
v této zpráv ě o občanství.  
Poskytování snadno dostupných informací ob čanům ohledn ě jejich práv EU – opat ření 
č. 21 a 22 
Opatření č. 21  
V průběhu minulých t ří let usilovala Komise o užší integraci  služeb Europe Direct  – 
kontaktního st řediska  Europe Direct a sít ě přibližně 450 informa čních středisek Europe 
Direct – a internetového portálu Vaše Evropa – Ob čané s cílem poskytnout ob čanům 
vícejazyčnou a vícekanálovou informa ční platformu : on-line, po telefonu, elektronickou 
poštou a osobn ě. 
Portál Vaše Evropa byl zcela p řepracován  a nyní ve 22 jazycích nabízí uživatelsky 
přívětivé praktické informace  o právech EU a vnitrostátních p ředpisech pro jejich 
uplatňování z hlediska uživatele, zatímco v p řípadě individualizovan ějšího poradenství jsou 
návštěvníci odkázáni na p říslušné asisten ční služby (jako je služba  Europe Direct, Vaše 
Evropa – Poradenství, SOLV IT, EURES, ECC-Net). Portál  se dále vyvíjí, zejména 
prostřednictvím intenzivn ější spolupráce s členskými státy k zajišt ění dostupnosti informací 
o právech ob čanů EU, které jsou specifi cké pro danou zemi (nap ř. kontaktní údaje 
                                                 
113 COM(2013) 126. 
 
CS 35   CS vnitrostátních orgán ů, pokyny ke zvláštním postup ům, které je t řeba dodržet, nebo doklad ům, 
které musí být p ředloženy za ú čelem výkonu práv EU, a rovn ěž informace o p říslušných 
vnitrostátních p ředpisech, nap říklad předpisech použitelných p ři nákupu nemovitostí). 
Komise sou časně dále posílí systém SOLVIT a zvýší jeho zviditeln ění on-line a off-line. 
V průběhu let 2011 a 2012 bylo 450 informa čních středisek Europe Direct d ůkladně 
informováno  o obsahu portálu Vaše Evropa – Ob čané a o tom, jak tento obsah používat 
k uspokojení informa čních potřeb občanů. Znovu bylo definováno poslání nové sít ě Europe 
Direct pro období 2013–2017 , a to jednozna čným stanovením úlohy informa čních středisek 
jakožto hlavních partner ů „jednotného kontaktního místa“ a p ři poskytování informací o EU 
odkazováním ob čanů na příslušný obsah portálu Vaše Evropa. 
Komise se sou časně snažila upozornit co nejvyšší možný po čet Evropan ů na existenci 
služby Europe Direct a portálu Vaše Evropa  jako přednostního jednotné ho kontaktního 
místa pro práva EU, které je vst řícné k ob čanům. V důsledku tohoto úsilí o zvyšování 
informovanosti v porovnání s rokem 2011 vzrostl v roce 2012 po čet dotazů zodpovězených 
kontaktním st řediskem Europe Direct o více než 20 %.  Rovněž portál Vaše Evropa 
přilákal podstatn ě více návšt ěvníků (v roce 2012 m ěl téměř 4,3 milionu návšt ěvníků v 
porovnání s 2,4 milionu v roce 2011 a 1,5 milionu v roce 2010). Nedávné pr ůzkumy uživatel ů 
ukazují vysokou míru spokojenosti: 70 % návšt ěvníků našlo alespo ň některé informace, které 
hledalo, a 93 % uživatel ů hodnotí portál jako vyhovující či ještě lépe114.  
Opatření č. 22 
S podporou a koordinací ze st rany zastoupení Komise v zemích EU se informační střediska 
Europe Direct stávají d ůležitým nástrojem pro informování o právech EU  na místní, 
regionální a celostátní úrovni. Zastoupení rovn ěž posílila svou spolupráci se službou „Vaše 
Evropa — Poradenství“ s cílem nabídnout ob čanům personalizované poradenství v právních 
otázkách.  
Informační střediska Europe Direct obvykle vystupují jako hlavní kontaktní informa ční 
místa na místní úrovni : odpovídají na dotazy místních ob čanů nebo odkazují ob čany na 
služby poskytující tematické informace o EU a pobo čky na celostátní úr ovni. V roce 2012 byl 
vytvořen automatický kanál spojující sí ť s kontaktním st řediskem Europe Direct, které sídlí 
v Bruselu. Tento kanál každému místnímu informa čnímu středisku Europe Direct umož ňuje 
předávat dotazy jménem ob čanů přímo kontaktnímu st ředisku. 
V rámci úsilí o zjednodušení p řístupu k informacím, které ob čané potřebují, aby mohli 
využívat svá práva EU, Komise v sou časnosti zavádí politiku „žád né nesprávné kontaktní 
místo“ , tj. bezproblémové kontakty mezi službou Europe Direct a poskytovateli tematických 
informací o EU, aby ob čané vždy obdrželi odpov ěď na své dotazy od správného 
poskytovatele informací bez ohledu na kontaktní místo, na n ěž se obrátili.  
Zastoupení Komise v jednotlivých členských státech provedla řadu informa čních 
činností  věnovaných práv ům občanů, a to buď tematických, nebo obecných, a byla rovn ěž 
aktivní p ři zvyšování informovanosti o evropské ob čanské iniciativ ě, přičemž využívala 
různé komunika ční prostředky. V roce 2012 se kontaktní st ředisko Europe Direct stalo 
hlavním kontaktním místem pro informace o evropské ob čanské iniciativ ě. 
                                                 
114 Zjišt ění průzkumu u ú častníků, který se uskute čnil v období od 18. 12. 2012 do 1. 2. 2013 za ú čelem 
posouzení relevantnosti a užite čnosti portálu Vaše Evropa po jeho p řepracování v roce 2009, 
a průzkumu pomocí vyskakovacího okna p ři opuštění stránky, který byl proveden p římo na portálu 
v lednu/únoru 2012 s cílem dov ědět se více o profilu návšt ěvníků portálu a jejich spokojenosti 
s portálem. 
 
CS 36   CS Zvyšování informovanosti ob čanů o občanství EU a právech spoj ených s tímto statusem – 
opatření č. 23, 24 a 25 
Opatření č. 23 
Na základ ě návrhu Komise Rada a Evropský parlament ur čily rok 2013 jako Evropský rok 
občanů115. Tento Evropský rok ob čanů (www.europa.eu/citizens-2013 ) má zvýšit pov ědomí 
občanů Unie o jejich právech EU a poli tikách a programech na podporu uplat ňování těchto 
práv a rovn ěž podnítit diskusi o politik ách Unie a posílit ob čanskou a demokratickou ú čast v 
těchto politikách. 
Evropský rok ob čanů nabízí ob čanům po celém kontinentu mnoho p říležitostí k projednání 
těchto zásadních témat. K dosažení cíl ů Evropského roku ob čanů Komise úzce spolupracuje 
s mnoha ú častníky, institucemi a stranami, které o to mají zájem, p řičemž všechny tyto 
subjekty jsou d ůležitými ši řiteli informací s cílem zajistit, aby se daná poselství Evropského 
roku občanů dostala na místní úrove ň.  
Kromě toho také 7. rámcový program pro výzkum, sociáln ě-ekonomické a humanitní v ědy, 
spravovaný Komisí, vy členil oblast činnosti „Ob čan v Evropské unii“. Výzkum v této oblasti 
je zaměřen na získávání dalších poznatk ů o občanství EU, zvýšení informovanosti 
akademické obce, tv ůrců politik, organizací ob čanské spole čnosti a široké ve řejnosti o 
výsledcích výzkumu a ší ření těchto výsledk ů. Komise financovala celou škálu víceoborových 
výzkumných projekt ů, které se výslovn ě zabývaly záležitostmi souvisejícími s dosažením 
pocitu demokratické odpov ědnosti a ú časti občanů EU116.  
Opatření č. 24 
Dne 15. listopadu 2011 , respektive 14. prosince 2011 p ředložila Komise návrhy na budoucí 
program Práva a ob čanství117 a budoucí program Evropa pro ob čany118. Oba tyto návrhy 
mají jednotným a dopl ňujícím zp ůsobem poskytovat finan ční podporu ob čanství EU . 
Program Práva a ob čanství se bude zejména zabývat právy odvozenými z ob čanství EU, 
zatímco program Evropa pro ob čany bude podporovat ú čast občanů na demokratickém život ě 
Unie. Programy se budou vzájemn ě doplňovat, využívat synergie a zamezí zdvojování.  
Při vypracovávání t ěchto návrh ů bylo obecným cílem Komise zefektivn ění a 
zjednodušení119. Tyto programy jsou proto zcela v souladu s finan čním nařízením, což v 
zásadě znamená, že se na n ě budou vztahovat stejná obecná pr avidla a že budou mít prosp ěch 
z prvků zjednodušení, která byly zavedena v novém finan čním nařízení. 
Opatření č. 25 
V zájmu zajišt ění vysoce kvalitního zpravodajství a zlepšení poskytovaných informací 
o evropských záležitostech byly na jaře 2011 na televizní stanici Euronews spušt ěny nové 
programy a dne 14. června 2011 bylo otev řeno studio se sídlem v Bruselu . V důsledku 
toho bylo posíleno každodenní pokry tí záležitostí EU, stalo se živ ějším a zahrnuje více 
                                                 
115 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1093/2012/EU ze dne 21. listopadu 2012 o Evropském 
roku občanů (2013), Ú ř. věst. L 325, s. 1. 
116 Pro p řehled viz http://ec.europa.eu/research/soc ial-sciences/research_en.html  
117 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období 2014 až 2020 zavádí program 
Práva a ob čanství, KOM(2011) 758. 
118 Návrh na řízení Rady, kterým se na období 2014–2020 zavádí program „Evropa pro ob čany“, 
KOM(2011) 884. 
119 Viz sd ělení Komise ze dne 8 února 2012, Agenda pro zjednodušení VFR na období 2014–2020, 
COM(2012) 42, a ze dne 20 zá ří 2012, První srovnávací p řehled pro VFR na období 2014–2020, 
COM(2012) 531. 
 
CS 37   CS diskusí a rozhovor ů a rovněž program ů za účasti občanů. Komise mimoto podepsala 
s televizní stanicí Euronews dohodu o partnerství, která umož ňuje podporovat tyto iniciativy 
v dlouhodob ějším horizontu. 
 
CS 38   CS PŘÍLOHA 2 – Dvanáct nových klí čových opat ření ke zlepšení života ob čanů EU 
1. Komise navrhne revizi na řízení o koordinaci systém ů sociálního zabezpe čení 
a prostuduje možnosti prodloužen í doby pro pobírání dávek v nezam ěstnanosti v 
zahraničí na déle než povinné t ři měsíce s cílem usnadnit ob čanům hledat práci v jiné 
zemi EU. Komise naléhav ě vyzývá členské státy, aby pln ě využívaly stávajících 
pravidel tím, že umožní uchaze čům o zam ěstnání, aby mohli dávky 
v nezaměstnanosti pobírat po dobu až šesti m ěsíců během hledání práce v jiném 
členském stát ě. 
2. S cílem pomoci mladým ob čanům EU rozvíjet své schopnosti a vstoupit na trh práce, 
Komise v roce 2013 vypracuje rámec kvality stáží. Komise rovn ěž v roce 2013 
navrhne iniciativu na modernizaci sít ě EURES, aby posílila úlohu a dopad služeb 
zaměstnanosti na vnitrostátní úrovni a zlepš ila koordinaci mobility pracovních sil 
v rámci EU. Krom ě reformy sít ě EURES Komise zahájí pilotní iniciativu pro 
zlepšení vým ěny informací prost řednictvím EURES o p říležitostech ke stážím 
a učňovským program ům v jiných zemích EU. 
3. V letech 2013 a 2014 bude Komise pracovat na řešeních k odstran ění překážek, s 
nimiž se ob čané EU a jejich rodinní p říslušníci, kte ří žijí v jiné zemi EU, než je jejich 
vlastní zem ě, setkávají v souvislosti s pr ůkazy totožnosti a doklady o pobytu 
vydávanými členskými státy, a to p řípadně i prost řednictvím nepovinných 
jednotných evropských doklad ů pro občany. 
4. V roce 2013 p řijme Komise iniciativy, aby podpo řila uplatňování osv ědčených 
postupů v oblasti daní v p řeshraničních situacích a za jistila správné uplat ňování 
práva EU, aby bylo pro evropské ob čany, kteří se stěhují za hranice nebo p ůsobí 
přeshraničně, jednodušší se vypo řádat s různými da ňovými systémy, a zejména aby 
se zamezilo dvojímu zdan ění. 
5. V návaznosti na svou práci v ěnovanou zvyšování bezpe čnosti občanů EU na 
silnicích u činí Komise v pr ůběhu roku 2014 konkrétní kroky ke z řízení „platformy 
pro informace o vozidlech“ s cílem usnadnit uznávání osv ědčení o technické 
způsobilosti vozidla a zajistit, aby bylo pro ob čany EU cestování do jiné zem ě EU s 
jejich vozidlem snazší a bezpe čnější. 
6. Komise usnadní mobilitu osob se zdravot ním postižením v rámci EU a v roce 2014 
podpoří vypracování vzájemn ě uznávaného vzoru pr ůkazu osoby se zdravotním 
postižením EU s cílem zajistit t ěmto občanům stejný p řístup k ur čitým zvláštním 
výhodám v rámci EU (zejména v oblasti  dopravy, cestovního ruchu, kultury a 
volnočasových aktivit). 
7. Do konce roku 2013 p ředloží Komise balí ček právních nástroj ů k dalšímu posílení 
procesních práv ob čanů v případě, že jsou podez řelí nebo obvin ění v trestním řízení, 
s přihlédnutím ke zvláštní situaci d ětí a zranitelných ob čanů. 
8. Komise do konce roku 2013 reviduje evropské řízení o drobných nárocích s cílem 
usnadnit řešení spor ů při nakupování v jiné zemi EU. 
9. Do jara 2014 vypracuje Komise v úzké spolupráci s vnitrostátními donucovacími 
orgány a p říslušnými zú častněnými stranami vzor pro on-line zobrazování klí čových 
požadavk ů s cílem zajistit, aby byly informace o digitálních produktech jasn ější 
a snadno porovnatelné. Do jara roku 2014 zahájí rovn ěž v celé EU zvláštní 
informační kampaň o právech spot řebitelů. 
 
CS 39   CS 10. Komise p řijme opat ření s cílem zajistit, aby orgány místní samosprávy m ěly k 
dispozici nástroje, které jim umožní zcela porozum ět právům občanů EU na volný 
pohyb. 
11. Komise v pr ůběhu roku 2013 zajistí, aby bylo pro ob čany jasnější a snazší zjistit, na 
koho se mají obrátit, pokud jde o zjednání ná pravy s ohledem na jejich práva, a to 
poskytnutím uživatelsky p řívětivých pokyn ů na svých hlavních internetových 
stránkách Evropa. 
12. Komise: 
– bude podporovat informovanost ob čanů EU o jejich právech spojených s 
občanstvím EU, a zejména o jejich vol ebních právech, a to vydáním p říručky, 
která srozumitelným a jednoduchým jazykem p ředstaví tato práva EU, p ři 
příležitosti Dne Evropy v kv ětnu 2014, 
– navrhne konstruktivní zp ůsoby, jež ob čanům EU, kte ří pobývají v jiné zemi 
EU, umožní pln ě se podílet na demokratickém život ě EU tím, že bude 
zachováno jejich právo volit ve vnitrostátních volbách v zemi p ůvodu, a 
– v roce 2013 prostuduje zp ůsoby, jak posílit a rozvinout evropský ve řejný 
prostor na základ ě stávajících vnitrostátních a evropských struktur s cílem 
ukončit současnou rozt říštěnost veřejného mín ění podél hranic jednotlivých 
členských stát ů.