(4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(5)Třetí program finanční pomoci pro zlepšení platební bilance (2013–2015) skončil v září 2015, aniž by bylo dokončeno přezkoumání. Třetí formální vyšetřovací mise (16.–30. června 2015) s cílem posoudit plnění podmínek programu nebyla uzavřena. Bylo sice dosaženo určitého pokroku v několika oblastech, avšak výsledky stávajícího programu i programů dřívějších byly v klíčových politických oblastech narušeny. Dohled po ukončení programu byl zahájen dne 1. října 2015 a bude pokračovat, dokud nebude splaceno alespoň 70 % výše úvěru poskytnutého v rámci prvního programu podpory platební bilance, tj. nejméně do jara 2018.

(6)Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 vláda plánuje zhoršení celkového salda z -0,7 % v roce 2015 na -2,9 % HDP v roce 2016 a v roce 2017. Očekává se, že strukturální saldo se rovněž zhorší. Program plánuje odchýlit se od střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – kterého bylo dosaženo v letech 2014 a 2015, a neplánuje vrátit se k tomuto cíli během daného programového období. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP zůstat během programového období pod hodnotou 40 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2016 a mírně příznivý pro rok 2017. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko výrazného odchýlení v roce 2016 i, pokud se politiky nezmění, v roce 2017. Kromě toho Komise ve své prognóze z jara 2016 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,4 % HDP v roce 2017, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP ze Smlouvy. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K jeho dodržení proto budou třeba v roce 2016 a v roce 2017 zapotřebí další opatření.

(7)Fiskální rámec v Rumunsku je zdravý ve svých ustanoveních, není však účinně uplatňován v praxi. Žádné z novějších fiskálních opatření zvyšujících schodek nebylo iniciováno ani přijato v rámci řádného rozpočtového procesu. V roce 2015 došlo k porušení požadavku na zařazení posouzení dopadu (ověřeného ministerstvem financí) nových legislativních iniciativ, které zvyšují veřejné výdaje nebo snižují veřejné příjmy, požadavku na dodržování výdajových stropů a požadavku navrhnout opatření na vyrovnání snížení příjmů. V praxi má však fiskální rada velmi málo času na rozpočtové návrhy reagovat a její stanoviska a doporučení nejsou dostatečně zohledňována. Zákon o státním rozpočtu z roku 2016 plánuje rozpočtový schodek ve výši 2,95 % HDP, což by vedlo k významné odchylce od střednědobého cíle. To představuje odklon od národního fiskálního rámce.

(8)Zavádí se řada opatření ke zlepšení výběru daní a ke zlepšení dodržování daňových předpisů. Patří mezi ně povinné registrační pokladny, zpřísnění pravidel pro platby v hotovosti, nový postup registrace k DPH, intenzivnější kontroly ze strany Národního úřadu daňové správy (ANAF) a probíhající reorganizace tohoto úřadu. Avšak značné daňové úniky a nízká úroveň dodržování daňových předpisů zůstávají nadále výzvou. Nehlášená práce a nepřiznané nebo jen částečně přiznané příjmy nadále zatěžují daňové příjmy a narušují hospodářství. Účinnost opatření, včetně opatření přijatých Inspektorátem práce, k omezení nehlášené práce zůstává skrovná.

(9)Právní úprava týkající se vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu u mužů a žen čeká na schválení parlamentem od roku 2013. Jejím přijetím by se značně zvýšila účast starších žen na trhu práce, čímž by se snížily rozdíly mezi ženami a muži v důchodových systémech a zmírnilo by se riziko chudoby ve stáří pro ženy.

(10)Podmínky na trhu práce se v roce 2015 zlepšily. Nezaměstnanost je nízká a míra zaměstnanosti roste. Dlouhodobá nezaměstnanost je pod průměrem EU. Nelze však opomenout přetrvávající významné výzvy, zejména ve vztahu k vysokému procentu mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, přičemž aktivní podpora jejich účinné aktivace je omezená.

(11)Národní agentura pro zaměstnanost zaostává v oblasti poskytování individualizovaných služeb pro uchazeče o práci a má omezené služby pro zaměstnavatele, navzdory povinnému oznamování volných pracovních míst národní agentuře pro zaměstnanost. Byl přijat postup za účelem poskytování cílené, individualizované podpory pro různé kategorie nezaměstnaných, avšak dosud nebyl zaveden. Spolupráce mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami je velmi omezená a aktivaci příjemců sociální pomoci dokonce ještě ztěžuje.

(12)Přestože se minimální mzda, jež patří k nejnižším v EU, od roku 2013 výrazně zvýšila, neexistence objektivních kritérií pro její stanovení je zdrojem nejistoty. Byla zřízena tripartitní pracovní skupina, jež má pracovat na reformě mechanismu stanovení minimální mzdy, avšak nadále neexistují jasné pokyny nebo kritéria, která by zohlednila jeho dopad na vytváření pracovních míst, sociální podmínky a konkurenceschopnost. Sociální dialog zůstává celkově slabý.

(13)Riziko chudoby či sociálního vyloučení je v Rumunsku jedno z nejvyšších v EU. Aktivace příjemců sociální podpory pro trh práce je velmi omezená, zejména ve venkovských oblastech. Sociální referenční index, na němž je založena výše sociálních dávek, není pravidelně aktualizován/valorizován podle ekonomické situace, což může časem ovlivnit přiměřenost dávek. Zákon o minimálním příjmu na sociální začlenění, který by měl zlepšit zacílení a přiměřenost dávek a aktivní začlenění příjemců minimálního příjmu na sociální začlenění na trhu práce, byl zaslán ke schválení do parlamentu. Několik opatření z vládního „balíčku proti chudobě“ má nicméně za cíl tento problém řešit za použití integračního přístupu (vzdělávání, zdravotnictví, bydlení, sociální ochrana, doprava).

(14)Rumunsko se stále potýká s výzvami v oblasti vzdělávání. Několik strategií se týká celoživotního učení, odborného vzdělávání a přípravy, terciárního vzdělávání a předčasného ukončování školní docházky. Míra předčasného ukončování školní docházky zůstává nicméně nadále značně nad průměrem EU, částečně v důsledku značných zpoždění v provádění strategie schválené v roce 2015. Preventivních a nápravných programů je poskrovnu. Zranitelné skupiny obyvatel, jako jsou Romové a děti z chudých rodin, nadále čelí překážkám v přístupu ke kvalitnímu vzdělání a v jeho dokončení, zejména ve venkovských oblastech. V oblasti předškolního vzdělávání a předškolní péče přijalo Rumunsko opatření na podporu účasti znevýhodněných žáků v mateřských školách (ve věku 4–6 let). Poskytování služeb péče o děti předškolního věku (0–3 let) zůstává omezené. Nedávno přijaté právní předpisy, jimiž se rozšiřují ustanovení o rodičovské dovolené, spolu s nedostatečnými pobídkami k práci mohou zvýšit překážky pro účast žen na trhu práce. Účast na vyšším sekundárním odborném vzdělávání a přípravě je nad průměrem EU, avšak míra předčasného ukončování docházky zůstává nadále vysoká. Podíl absolventů s terciárním vzděláním se zvyšuje, ale kvalita vysokoškolského vzdělání a jeho uplatnitelnost na trhu práce je omezená. Účast v programech vzdělávání dospělých je velmi nízká.

(15)V Rumunsku jsou špatné výsledky v oblasti zdraví. Naděje dožití při narození je značně pod průměrem EU jak pro muže, tak pro ženy. Hlavními problémy zůstávají přístup ke zdravotní péči a přílišné spoléhání na nemocniční péči. Velmi rozšířené neoficiální platby omezují přístup ke zdravotní péči pro osoby s nízkými příjmy. Rumunsko přijalo opatření ke zlepšení přístupu ke zdravotní péči pro důchodce s nízkým příjmem a osoby ve vzdálených a izolovaných obcích. Vyvíjí se síť sociálních a zdravotnických mediátorů a byla navržena předloha zákona o veřejně prospěšných pracích. Deinstitucionalizace zdravotně postižených osob zůstává nadále výzvou.

(16)Rumunsko již podniklo kroky k řešení nízkého financování systému zdravotní péče a jeho neefektivního využívání veřejných zdrojů. Tyto reformy zahrnovaly uhrazení nedoplatků v odvětví zdravotnictví, zvýšení udržitelnosti výdajů na léčivé přípravky, zavádění systému elektronického zdravotnictví, zlepšení financování systému zdravotnictví, vypracování strategie k přesunu prostředků z nemocniční péče směrem k preventivní a primární péči a rovněž centralizované postupy zadávání veřejných zakázek. Provádění národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020 však zdržuje nedostatečná správní kapacita. Zejména účinnost systému zdravotnictví je omezená v důsledku zpoždění při racionalizaci odvětví nemocniční péče a přechodu z ústavní zdravotní péče na nákladově efektivnější ambulantní zdravotní péči.

(17)V Rumunsku existují klíčové rozdíly v úrovni rozvoje mezi městskými a venkovskými oblastmi. Ve venkovských oblastech jsou zaznamenávány horší výsledky v zaměstnanosti, sociálních ukazatelích, zdravotnictví a vzdělávání a lidé se potýkají s mnohem menším přístupem ke vzdělání, zdravotním službám, základním i dalším veřejným službám v důsledku slabé a roztříštěné správní kapacity na místní úrovni. Na druhé straně je sociální a ekonomický rozvoj venkovských oblastí omezen v důsledku nedostatečně rozvinuté dopravní infrastruktury a omezené veřejné a soukromé dopravy ve spojení s vysokými náklady na dojíždění a omezeným přístupem k širokopásmové infrastruktuře. Nízká přidaná hodnota v zemědělství a nedostatek hospodářské diverzifikace ve venkovských oblastech brzdí rozvoj udržitelného hospodářství venkova. Velká část venkovské pracovní síly pracuje v samozásobitelském či částečně samozásobitelském zemědělství spojeném se skrytou nezaměstnaností nebo neplacenou prací v rodinách, nízkou produktivitou a chudobou. Balíček proti chudobě, který má být financován především z prostředků EU, stanoví integrovanou metodu boje proti chudobě, včetně chudoby ve venkovských oblastech. Existují plány na zřízení integrovaných obecních týmů nabízejících několik integrovaných služeb pro znevýhodněné obce, avšak tyto plány nebyly dosud realizovány.

(18)Strategický rámec pro reformu veřejné správy existuje od roku 2014, avšak jeho provádění v roce 2015 vázlo. V roce 2016 byly přijaty některé klíčové iniciativy za účelem zvýšení transparentnosti a efektivity fungování veřejné správy. Nicméně zpoždění při přijímání obecných a transparentních metod v oblasti řízení lidských zdrojů, zejména u náboru/jmenování, hodnocení, mezd, kariérního postupu pro všechny kategorie zaměstnanců a odborné přípravy, ponechává u klíčových postupů a rozhodnutí prostor pro svévoli. Vedle nestabilních organizačních struktur má tato skutečnost negativní dopad na nezávislost a profesionalitu veřejné služby, a tudíž na její efektivitu. Složité správní postupy, neefektivní systém zadávání veřejných zakázek a rozšířená korupce brzdí poskytování služeb (včetně služeb elektronické veřejné správy) občanům i podnikům. Nedostatečně využívanými zůstávají strategické plánování, programové rozpočtování, konzultace a tvorba politiky založená na faktech. Tyto problémy brání provádění důležitých politik v mnoha oblastech, včetně účinného využívání dostupných finančních prostředků EU a další finanční podpory.

(19)Státní podniky s dominantním postavením v klíčových hospodářských odvětvích vykazují tendenci k nižší výkonnosti. Tyto podniky převažují zejména v některých klíčových odvětvích infrastruktury, neboť tvoří 44 % obratu a 77 % pracovních míst v odvětví energetiky a 24 % obratu a 28 % pracovních míst v odvětví dopravy. Mimořádné vládní nařízení č. 109/2011 o správě a řízení státních podniků bylo dne 10. května 2016 přeměněno v zákon se změnami, jež tento zákon lépe slaďují s mezinárodními osvědčenými postupy. Rumunsko znovu začalo nahrazovat přechodnou správu v několika státních podnicích profesionálními manažery, avšak pokrok je pomalejší, než bylo původně ohlášeno. Transparentnosti a odpovědnosti státních podniků by prospělo, kdyby se urychlilo přijímání ročních rozpočtů a schvalování a zveřejňování auditovaných ročních závěrek. Připravuje se nový zákon o privatizaci. Je však možné, že bude obsahovat ustanovení kolidující s právními předpisy v oblasti správy a řízení společností. Zvláště znepokojující je pravděpodobné překrývání pravomocí zvláštního správce pro privatizaci a managementu dané společnosti.

(20)Navzdory úsilí soudních orgánů k řešení velké korupce zůstává korupce přítomna v mnoha hospodářských odvětvích; jsou do ní zapojeni jmenované i volené úřední osoby na všech úrovních státní správy, jakož i úředníci a zaměstnanci veřejných orgánů. Jsou prováděny významné reformy soudnictví, ale přetrvávají obavy ohledně vysokého pracovního vytížení soudních dvorů, předvídatelnosti a řádného výkonu soudních rozhodnutí a vnějšího nátlaku na soudnictví. V rámci mechanismu spolupráce a ověřování dostává Rumunsko doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Rumunsku zahrnuty.

(21)Zlepšila se stabilita finančního odvětví. Toto odvětví však zůstává nadále zranitelným vůči tuzemským legislativním iniciativám. Nedávno přijatý zákon o oddlužení se zpětnou platností na stávající stav úvěrů může představovat problém pro některé úvěrové instituce a vést ke slabší úvěrové činnosti. Zákon může zvýšit rizika pro stabilitu finančního odvětví s dopady na celé hospodářství. Další vývoj, který může mít negativní dopad na banky, zahrnuje návrh, aby se úvěry v cizí měně převáděly na úvěry v místní měně, a některá soudní rozhodnutí týkající se nepřiměřených smluvních podmínek ve smlouvách o úvěru.

(22)Nedostatečná nebo nekvalitní infrastruktura patří k nejproblematičtějším faktorům podnikání v Rumunsku a představuje překážku pro obchod a hospodářský rozvoj. Přes nedávné mírné zlepšení zůstává Rumunsko na posledním místě mezi srovnatelnými zeměmi regionu, pokud jde o vnímanou kvalitu dopravní a komunikační infrastruktury. Silniční a dálniční síť je ve srovnání se sítí srovnatelných členských zemí a rozlohou země malá. Opakovaně bylo odloženo přijetí hlavního dopravního plánu i doprovodná reforma železnic.

(23)Rumunsko má druhou nejnižší úroveň veřejných investic mezi srovnatelnými zeměmi a jako jediné mezi srovnatelnými zeměmi v něm veřejné investice od roku 2008 každý rok klesaly. Vyvinulo a vyvíjí snahy o posílení spolupráce mezi ministerstvy, o reorganizaci systému zadávání veřejných zakázek a o zlepšení plánování a realizace investičních projektů. Příprava veřejných investičních projektů zůstává nicméně nadále nedostatečná a snadno podléhá vnějším vlivům. Výběru projektů nadále brání neexistence střednědobého až dlouhodobého plánování a strategických priorit, nutnost dosáhnout shody mezi mnoha subjekty s rozhodovací pravomocí, omezená vynucovací pravomoc oddělení pro hodnocení veřejných investic na ministerstvu veřejných financí a neexistence kritérií výběru v národním programu pro místní rozvoj.