Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Udržitelné dodavatelské řetězce a důstojná práce v mezinárodním obchodě“

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 429/25)

Zpravodajka: Tanja BUZEK (DE-II)

Žádost o vypracování stanoviska německé předsednictví Rady EU, 18.2.2020 Právní základ čl. 32 odst. 1 jednacího řádu průzkumné stanovisko Odpovědná sekce Vnější vztahy Přijato v sekci 24.7.2020 Přijato na plenárním zasedání 18.9.2020 Plenární zasedání č. 554 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 216/2/3

1. Závěry a doporučení

1.1 Globální dodavatelské řetězce jsou klíčové v hospodářských činnostech po celém světě a v celosvětovém obchodu, jelikož podniky působí stále více přeshraničně. Nadnárodní podniky jsou jejich hlavními hybateli a malé a střední podniky tvoří důležitou součást těchto řetězců. Tyto řetězce jsou „složité, nestejnorodé a fragmentované“ – se všemi příležitostmi a výzvami, které s nimi souvisí. Hospodářský růst, vytváření pracovních míst a podnikání jsou také zpochybňovány důkazy o nepříznivých důsledcích pro pracovní podmínky a pro udržitelnost v některých dodavatelských řetězcích ( 1 )

1.2 Krize COVID-19 odhalila znepokojivou křehkost a významná rizika spojená s vysoce roztříštěnými a nediverzifikovanými dodavatelskými řetězci. Ukázala zranitelnost pracovníků, přičemž zvýraznila porušování lidských práv a nepříznivé sociální, zdravotní a bezpečnostní dopady podnikatelské činnosti v rámci dnešních dodavatelských řetězců po celém světě.

1.3 Pandemie COVID-19 nás učí, že globální dodavatelské řetězce musí být odolnější, rozmanitější a odpovědnější. Obchod bude muset hrát klíčovou úlohu jako způsob podpory udržitelného hospodářského oživení a jako cesta k tomu, aby podniky mohly znovu vybudovat a znovu uspořádat narušené hodnotové řetězce. Je však zapotřebí účinnějších nástrojů, které umožní uskutečňovat agendu sociálně a environmentálně odpovědného podnikání, obchodu a investic.

1.4 EHSV žádá EU, aby shromažďovala více údajů týkajících se zranitelných dodavatelských řetězců, zejména pokud jde o rizika narušení hospodářských činností a odhalování porušování lidských práv. Zdůrazňuje dále, že je naléhavě nutné posoudit na globální úrovni to, jak se mezinárodní pracovní normy vypořádávají s nedostatkem důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích, a zjištěné nedostatky v řízení odstraňovat.

1.5 Druhým poučením je „politika“ a „skutečné“ investice do udržitelnosti. Ambiciózní opatření musí zajistit, aby globální dodavatelské řetězce přispívaly ke spravedlivějšímu hospodářskému a sociálnímu modelu založenému na udržitelnosti a důstojné práci. Opatření musí být v souladu s mezinárodními a evropskými zásadami, zejména s Pařížskou dohodou, cíli udržitelného rozvoje, základními úmluvami Mezinárodní organizace práce (MOP), Zelenou dohodou pro Evropu a Evropským pilířem sociálních práv. Musí představovat základní prvky reakce na krizi COVID-19 na světové, evropské i vnitrostátní úrovni.

1.6 V Agendě OSN 2030 je obchod uznán jako hybná síla inkluzivního hospodářského růstu a snižování chudoby i jako faktor přispívající k podpoře udržitelného rozvoje. Kvůli omezení celosvětového obchodu a investic do globálních dodavatelských řetězců v důsledku krize COVID-19 a také kvůli zpomalujícímu se tempu snižování chudoby, které začalo již před krizí, je však naléhavě nutné zintenzivnit reformy, navýšit investice, podporovat udržitelný obchod a globální dodavatelské řetězce a dále začleňovat rozvojové země do otevřené globální ekonomiky, a to v zájmu inkluzivního a udržitelného růstu.

1.7 Podnikatelská komunita si význam lidských práv, udržitelnosti a sociální odpovědnosti podniků stále více uvědomuje. Mnohé společnosti aktivně provádějí obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv a další příslušné nástroje podporované veřejnými orgány, zejména pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro nadnárodní společnosti a deklaraci MOP o principech týkajících se nadnárodních společností. Tato dobrovolná opatření přinesla některé pozitivní změny chování směrem k dodržování lidských práv v rámci jejich podnikatelské činnosti, je však třeba podniknout kroky ke zlepšení.

1.8 Je nezbytné, aby EU a její členské státy jednaly na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni v souladu, koordinovaly iniciativy a odstraňovaly zjištěné nedostatky. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala evropský akční plán v oblasti lidských práv a důstojné práce a udržitelnosti v globálních dodavatelských řetězcích, a to ve spolupráci s Evropským parlamentem a Radou, a opatření vytvářela na základě sociálního dialogu a mnohostranného přístupu.

1.9 Má-li plán účinně řešit situaci v globálních dodavatelských řetězcích, musí být ambiciózní, komplexní a průřezový. Jeho hlavními cíli by mělo být podporovat odpovědné podnikání, zajistit dodržování lidských práv a sociálních a environmentálních cílů EU v činnosti podniků a jejich dodavatelských řetězcích, podporovat podniky a malé a střední podniky v přijímání přístupu odpovědného podnikání a zajistit rovné podmínky pro podniky.

1.10 Jako obecný rámec pro politiku i pro legislativní iniciativy by měla být uznána významná, rozmanitá a doplňující úloha různých subjektů v této oblasti, zejména evropských orgánů, členských států, mezinárodních subjektů, společností, sociálních partnerů a zúčastněných stran.

1.11 Jeho cíle by měly provádět vnitrostátní akční plány, které by měly splňovat minimální prováděcí normy obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv.

1.12 Dosažení mnohostranného pokroku někdy začíná ambiciózním jednostranným krokem. EHSV má za to, že EU má ideální pozici k tomu, aby se stala lídrem v oblasti náležité péče, zejména vzhledem k tomu, že evropské společnosti zaujímají v této oblasti celosvětové vůdčí postavení. Vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily účinnější a závazné mezinárodní nástroje, a znovu tím potvrzuje svou podporu závazné smlouvě OSN o podnikání a lidských právech ( 2 ) a vyzývá k uzavření úmluvy MOP o důstojné práci v dodavatelských řetězcích ( 3 )

1.13 EHSV oceňuje Evropskou komisi, že vyhověla jeho požadavku, aby byl vytvořen právní předpis EU v oblasti náležité péče ( 4 ) , který má stát v popředí akčního plánu. Aby se zajistily rovné podmínky pro evropské společnosti, měla by se závazná mezioborová legislativní iniciativa v oblasti náležité péče věnované lidským právům a odpovědného podnikání vztahovat na všechny společnosti usazené nebo činné v EU a rovněž na veřejný sektor a měla by reagovat na konkrétní potřeby a překážky týkající se malých a středních podniků.

1.14 Bude zásadní uložit podnikům povinnost zavést účinné mechanismy náležité péče jako preventivní přístup, ale také současně zajistit účinné opravné prostředky a přístup ke spravedlnosti, stejně jako stanovit účinné vymáhání, a to i prostřednictvím veřejného monitorování, kontrol a sankcí. Jeho specifickými prvky, včetně odpovědnosti podniků, se bude zabývat zvláštní stanovisko EHSV ( 5 )

1.15 Na řešení se musí podílet i pracovníci a odborové organizace. Náležitá péče by měla výslovně zahrnovat práva odborů a pracovníků, konkrétně právo na kolektivní vyjednávání a kolektivní akci, spravedlivé pracovní podmínky a odměnu, informování a konzultace a oblast zdraví a bezpečnosti na pracovišti. Tato klíčová lidská práva jsou významnou součástí důstojné práce.

1.16 Napomáhat s jeho prováděním by měl evropský mezioborový a oborový sociální dialog a sociální dialog na úrovni států, včetně společných iniciativ a projektů, pokynů, budování kapacity, dohod, podpory společnostem při vykonávání povinností náležité péče a odborových organizací, aby se zapojovaly do diskusí a jednání s vedením.

1.17 Aby mohl být uplatňován jeho komplexní a konzistentní přístup, měl by akční plán rovněž přijmout rámec pro ambiciózní revizi směrnice o uvádění nefinančních informací tak, aby zahrnovala všechny společnosti, přičemž musí reagovat na konkrétní potřeby a překážky malých a středních podniků, a specifické cíle a klíčové ukazatele výkonnosti. Legislativní opatření týkající se povinností správních rad na úrovni EU jednat v zájmu všech zúčastněných stran a tak, aby činnosti společnosti přispívaly k dosažení sociálních a environmentálních cílů.

1.18 V rámci nového nástroje pro podporu oživení Next Generation EU a ostatních finančních nástrojů EU EHSV navrhuje, aby byly specifická podmíněnost a pobídky navázány na dodržování lidských práv, důstojné práce a plnění cílů udržitelnosti v činnostech podniků a jejich dodavatelských řetězcích.

1.19 Členské státy by měly zajistit, aby byla ve směrnicích pro veřejné zakázky plně prováděna a vymáhána sociální doložka. Nové návrhy EK by měly zajistit, aby postupy zadávání veřejných zakázek účinně podporovaly a propagovaly náležitou péči v oblasti lidských práv a odpovědné chování podniků v podnikatelských činnostech a jejich dodavatelských řetězcích, včetně důstojné práce.

1.20 Akční plán by měl dále zahrnovat nelegislativní opatření, včetně iniciativ ke zvyšování povědomí spotřebitelů, investorů a dalších zúčastněných stran a pobídek pro odpovědné chování podniků, které překračují zákonné povinnosti, a specifickou podporu malých a středních podniků pro zavádění politik v oblasti náležité péče.

1.21 Obchodní prvky cílů akčního plánu by měly být zohledněny v přezkumu nové obchodní strategie EU. Obchodní dohody a mezinárodní dohody o investicích mohou posílit a zajistit vyváženější provádění norem jak ze strany investorů, tak vlád. Zahraniční investoři by měli mít povinnost dříve, než mohou využít výhod mezinárodní dohody o investicích, prokázat uplatňování postupů náležité péče. Dohody o volném obchodu musí podporovat osvědčené postupy týkající se toho, jak zohlednit environmentální i sociální kritéria při zadávání veřejných zakázek, a nijak neomezovat jejich používání.

1.22 Nový vrchní úředník pro dodržování obchodních dohod musí mít k dispozici silnější nástroje k prosazování závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. Vylepšený panel odborníků by měl mít možnost spustit smluvní mechanismus řešení sporů mezi státy s možnými finančními postihy či sankcemi a nápravnými opatřeními ve prospěch poškozené strany ( 6 ) . Nezávislého pracovněprávního sekretariátu a mechanismu pro vyřizování kolektivních stížností by se mělo využívat doplňkově při prosazování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji ( 7 ) . Je zapotřebí, aby byl dopad doporučení interních poradních skupin výrazně posílen v oblasti vyšetřování případů porušování ustanovení v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. Nové přístupy k pracovním sporům by měly prozkoumat opravné prostředky vůči společnostem, které nedodržují pravidla, a zkoumat také systém inspirovaný antidumpingovými opatřeními EU s cílem bojovat proti sociálnímu dumpingu.

1.23 Páka, která má zajistit ratifikaci úmluv MOP, je i nadále největší během sjednávání dohod a před jejich uzavřením; to by se tudíž mělo zhmotnit do podepsané dohody. Ustanovení o „hlavních prvcích“ by mělo být rozšířeno a mělo by zahrnout i požadavek na dodržování základních a novelizovaných úmluv MOP ratifikovaných všemi členskými státy EU a MOP by se měla podílet na sledování provádění úmluv MOP v dohodách o volném obchodu ( 8 ) . EHSV navrhuje, že by měly být nižší celní sazby navázány na účinné provádění prováděcích předpisů k ustanovením o obchodu a udržitelném rozvoji.

2. Obecné souvislosti

2.1 Ve svém průzkumném stanovisku německé předsednictví EU požádalo EHSV, aby předložil řadu iniciativ s cílem zlepšit udržitelnost a zajistit dodržování lidských práv a důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích. Předsednictví poskytlo podrobný seznam otázek, které se týkaly následujících věcí: — jak přijmout a provádět evropský akční plán, na jehož základě by byla uplatňována komplexní a ambiciózní strategie v zájmu zajištění důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích a konkrétně by zahrnoval prozkoumání úlohy a zajištění podpory sociálního dialogu a občanské společnosti, — jaké by měly být hlavní prvky evropského nařízení v oblasti náležité péče a jak posílit přístup k účinným nápravným opatřením v případech porušování lidských práv v globálních dodavatelských řetězcích, — jak vytvářet rovné podmínky pro evropské společnosti, se zohledněním jejich výzev a přínosů, a jak přispět k odolnosti globálních dodavatelských řetězců vůči krizím, jako byla například pandemie COVID-19, — jak přispět ke společnému naplňování cílů udržitelného rozvoje a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, mimo jiné prostřednictvím minimálních norem, které by byly obsažené ve vnitrostátních akčních plánech členských států, — jak posílit prosazování důstojné práce v udržitelných dodavatelských řetězcích v obchodní politice, zvláště pak by se mělo zkoumat lepší prosazování kapitol o udržitelnosti v dohodách o volném obchodu.

2.2 EHSV již učinil několik konkrétních kroků, které se těchto témat týkají. V roce 2016 vyzval Evropskou komisi, aby přijala „komplexní a ambiciózní strategii na podporu důstojné práce“ v rámci globálních dodavatelských řetězců „s pomocí všech svých vnitřních (přístup k veřejným zakázkám EU, označování atd.) i vnějších politik (obchod, rozvoj, politika sousedství atd.)“. Doporučil, že opatření „mohou být jak legislativní, tak nelegislativní povahy, a mohou zahrnovat osvědčené postupy, finanční pobídky, přístup k odbornému vzdělávání a budování kapacit pro sociální dialog a odbory“ ( 9 )

2.3 V roce 2018 EHSV Komisi vyzval „k ambicióznějšímu přístupu, zvláště pokud jde o posílení účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji“ ( 10 ) , a zdůraznil, že je nutné, aby před uzavřením obchodní dohody partneři ratifikovali hlavní úmluvy MOP. V oblasti pracovněprávních ustanovení to bylo i doporučení, že by se zejména měl zřídit nezávislý pracovněprávní sekretariát a mechanismus pro vyřizování kolektivních stížností.

2.4 V roce 2019 vyzval EHSV evropské orgány, aby podpořily proces přípravy závazné smlouvy OSN a zapojily se do vyjednávání, a EHSV také schválil nezbytný obsah závazné smlouvy ( 11 )

2.5 Náležité péči podniků a odpovědnosti podniků Právní výbor EP nedávno požádal EHSV o stanovisko k ( 12 ) . Několik usnesení EP vyzvalo k závaznému právnímu předpisu v oblasti náležité péče a dalším iniciativám, které by měly zajistit dodržování lidských práv v podnikatelské činnosti a v globálních dodavatelských řetězcích.

2.6 Rada EU zdůraznila důležitost účinného přístupu ke spravedlnosti pro oběti porušování lidských práv při uplatňování náležité péče, přičemž uznala dodržování lidských práv podniky jako „nezbytné pro udržitelný rozvoj a dosahování cílů udržitelného rozvoje“ ( 13 ) . Dospěla k závěru, že „zodpovědné podnikání může nakonec jako takové podniku přinést konkurenční výhodu“ ( 14 )

2.7 V návaznosti na prezentaci studie ředitelstvím pro spravedlnost a spotřebitele (DG JUST) v dubnu 2020 se evropský komisař Didier Reynders zavázal předložit závaznou mezioborovou zákonnou iniciativu v oblasti náležité péče věnované lidským právům a odpovědného podnikání, která by se vztahovala na dodavatelské řetězce společností, včetně odpovědnosti a sankcí, a vycházela by z komplexní definice lidských práv zahrnující i práva pracovníků a odborových organizací ( 15 )

3. Globální dodavatelské řetězce: stávající stav a důsledky krize COVID-19

3.1 Operace globálních dodavatelských řetězců jsou klíčové v hospodářských činnostech po celém světě i ve světovém obchodu. Nadnárodní společnosti a jejich dodavatelské řetězce zaměstnávají stovky milionů pracovníků a tyto sítě tvoří až 80 % světového obchodu ( 16 ) . Podle údajů MOP z roku 2013 bylo s globálními dodavatelskými řetězci spojeno 453 milionů, resp. více než jedna pětina pracovních míst, přičemž se toto číslo během uplynulého desetiletí zvýšilo o 53 % ( 17 ) . V nastávajícím „desetiletí transformace“ pro mezinárodní výrobu budou mít digitální technologie, správa environmentálních a sociálních záležitostí a trendy v oblasti udržitelnosti mnohostranné dopady ( 18 )

3.2 Mezinárodní obchod je hybnou silou inkluzivního hospodářského růstu a snižování chudoby a přispívá k podpoře udržitelného rozvoje ( 19 ) . Kvůli omezení celosvětového obchodu a investic do globálních dodavatelských řetězců v důsledku krize COVID-19 a také kvůli zpomalujícímu se tempu snižování chudoby, které začalo již před krizí, je naléhavě nutné zintenzivnit reformy, navýšit investice a podporovat udržitelný obchod a globální dodavatelské řetězce. Mezinárodní organizace a agentury posilují důkazy o klíčových úlohách při snižování chudoby. Rozvojové banky zdůrazňují zásadní roli obchodu a to, že další začleňování rozvojových zemí do otevřené globální ekonomiky bude mít zásadní význam pro dosažení cíle vymýcení extrémní chudoby do roku 2030. Například rozvoj venkovských trhů a jejich spravedlivé začlenění do globálních trhů se mohou stát stále významnějším zdrojem příjmů chudých obyvatel venkova. Existují další důkazy, které ukazují na význam důstojných a produktivních pracovních míst, udržitelných podniků a hospodářské přeměny při snižování chudoby.

3.3 Globální dodavatelské řetězce jsou „složité, nestejnorodé a fragmentované“, přičemž některé nadnárodní společnosti mají více než 100 000 přímých dodavatelů. Jsou s nimi spjaty příležitosti i rizika. Přispěly k hospodářskému růstu, vzniku pracovních míst i podnikání a mohou přispět k přechodu z neformální na formální ekonomiku ( 20 ) , což má příznivý vliv na rozvojové země. Díky rostoucímu objemu světového obchodu a investic, k nimž dochází prostřednictvím globálních dodavatelských řetězců a též outsourcingu a přeshraniční koordinace světové produkce nejvýznamnějšími korporacemi, mají jejich podnikatelské činnosti značné sociální dopady ( 21 )

3.4 Délka dodavatelských řetězců a doba trvání vztahu s dodavateli jsou mnohostranné volby přijímané podniky, založené na těch nejzajímavějších obchodních vztazích, blízkosti spotřebitelských trhů, logistice, dovednostech atd. Nicméně soustavné zadávání smluvnímu dodavateli je zároveň vedlejším produktem hospodářské soutěže a ekonomickými hybnými silami v podnikatelském modelu, kde bývají globální dodavatelské řetězce příliš často organizovány podle nejnižších nákladů. Navíc tato snaha o efektivitu nákladů na pracovní sílu na straně společností nemusí nutně znamenat přínos pro hospodářství, pracovníky, zúčastněné subjekty a širší společnost.

3.5 Současný rámec podnikatelských činností a lidských práv je většinou tvořen nezávaznými nástroji. V činnostech společností, zahrnujících nadnárodní společnosti, jejich dodávky a dodavatelské řetězce, stále dochází k porušování lidských práv, zejména práv pracovníků a odborů. Vysledovat jejich negativní dopady je navíc obtížné. Specifické rámce pro odpovědnost v rámci subdodavatelských řetězců v právu EU již existují a jsou zavedeny například v právních předpisech týkajících se zadávání veřejných zakázek, vysílání pracovníků a přistěhovalectví.

3.6 Krize COVID-19 odhalila znepokojivou křehkost a významná rizika spojená s vysoce roztříštěnými a nediverzifikovanými dodavatelskými řetězci a odkryla zranitelnost pracovníků, kteří je udržují v chodu. Rozsáhlé narušení odhalilo nutnost prohloubení odpovědnosti a odolnosti globálních dodavatelských řetězců, zejména v klíčových regionech a sektorech, a to jak v rámci vnitřního trhu EU, tak na straně vlád třetích zemí.

3.7 EHSV navrhuje, aby bylo ohledně zranitelných dodavatelských řetězců shromažďováno nebo zpracováváno více údajů, a to jak z hlediska rizik narušení hospodářských činností, tak pokud jde o odhalování porušování lidských práv. Výroční zpráva o provádění dohod o volném obchodu by mohla sloužit jako platforma, kde by se informace pravidelně shromažďovaly.

3.8 Generální tajemník OSN António Guterres označil pandemii COVID-19 za ohrožení veřejného zdraví, jež se proměnilo v hospodářskou a sociální krizi a „lidskou krizí, která se rychle stává krizí lidských práv“ ( 22 ) . „Občanská společnost zjistila, že mnohé vlády selhaly při ochraně svých občanů a mnohé podniky nedodržovaly lidská práva v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv. Pracovníci jsou běžně nuceni pracovat bez odpovídajícího vybavení, které by je chránilo před nákazou nemocí, je jim odepírána placená pracovní neschopnost, pokud onemocní nebo se potřebují izolovat, a jsou propouštěni bez upozornění nebo náhrady“ ( 23 ) . Mimo jiné byla zdůrazněna rizika spojená s přítomností nucené práce ve společnostech činných v dodavatelských řetězcích na výrobu rukavic a dalších osobních ochranných prostředků nakupovaných v Evropě a ve Spojených státech ( 24 )

3.9 Pracovní skupina OSN pro podnikání a lidská práva ve významném prohlášení uznala, že je nutné zaujmout v boji proti COVID-19 „udržitelný přístup zaměřený na člověka“. Pandemie „nesmí mít za následek zmírnění norem – nebo být dokonce vládami a podnikatelskými subjekty zneužívána jako záminka k obcházení závazků v oblasti lidských práv“. Skutečný pokrok v provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv „nás lépe připraví na budoucí krizi, v neposlední řadě tím, že obrátí naši pozornost ke klimatické krizi a dalším problémům v oblasti lidských práv, které vyplývají z nespravedlnosti a zvyšujících se nerovností“ ( 25 )

3.10 EHSV vyzval k oživení obchodních toků, které musí být postaveno na pevných závazcích k sociálním a pracovněprávním normám a jejich účinném prosazování. Přerušení dodavatelských a výrobních procesů jasně ukázalo, že je důležité zavádět a účinně prosazovat opatření na ochranu zdraví a bezpečnost při práci a dbát o bezpečnost a zdraví pracovníků, aby mohli světu dodávat zboží a služby. Ratifikace, provádění a prosazování základních úmluv MOP o svobodě sdružování a kolektivním vyjednávání jsou spolu se všemi hlavními a novelizovanými úmluvami MOP klíčovým předpokladem pro zajištění bezpečných a důstojných pracovních podmínek ( 26 )

4. Východisko: hlavní stávající mezinárodní nástroje a definice

4.1 Existuje několik mezinárodních nástrojů upravujících nadnárodní dodavatelské řetězce. Přináší definice odpovědného podnikání, mechanismy náležité péče a povinnosti společností vůči jejich dodavatelským řetězcům a rovněž úlohu, povinnosti a závazky států zajistit dodržování lidských práv včetně účinné prevence, kontrol, opravných prostředků a sankcí.

4.2 17 cílů udržitelného rozvoje tvoří ústřední bod Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Organizace globálních dodavatelských řetězců a úloha soukromého sektoru jsou klíčové v prosazování a dosahování jejích cílů a záměrů, včetně „udržitelného hospodářského růstu a produktivní zaměstnanosti (cíl č. 8), budování inkluzivní a udržitelné industrializace (cíl č. 9), odstraňování nerovností (cíl č. 10), zajišťování udržitelné výroby a spotřeby (cíl č. 12) a posilování partnerství pro udržitelný rozvoj (cíl č. 17)“. Cíle udržitelného rozvoje č. 9 a 12 se konkrétně zaměřují na dodavatelské řetězce, cíl udržitelného rozvoje č. 17 na chování podniků.

4.3 Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv z roku 2011 upozorňují na „povinnost státu chránit obyvatelstvo na svém území a/nebo ve své jurisdikci před porušováním lidských práv“ a „jasně formulovat očekávání, že všechny podniky usazené na jejich území nebo spadající do jejich jurisdikce ve veškeré své činnosti dodržují lidská práva“. Povinnost podniků dodržovat lidská práva znamená, že musí „zamezit vzniku nebo zhoršování nepříznivých dopadů na lidská práva prostřednictvím svých činností“ a „snažit se předcházet nepříznivým dopadům na lidská práva, jež jsou přímo spojeny s jejich činností, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodních vztahů, nebo tyto dopady zmírňovat, i když se na těchto dopadech nepodílely“. Podniky by měly uplatňovat zavedené strategie a postupy, „včetně náležité péče týkající se dodržování lidských práv s cílem odhalit nepříznivé dopady svého působení na oblast lidských práv, předcházet jim a zmírňovat je“, a také se aktivně podílet na „opravných prostředcích v případě jakýchkoli nepříznivých dopadů na oblast lidských práv, které způsobí nebo ke kterým by mohly přispět“. Podle komentářů obecných zásad OSN týkajících se nepříznivých dopadů, které podniky nezpůsobily ani k nim nepřispěly, ale které jsou přímo spojeny s jejich činnostmi, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodního vztahu, „odpovědnost za dodržování lidských práv nevyžaduje, aby podniky samy zajistily nápravu, i když se na ní mohou podílet“ z roku 2011 upozorňují na „povinnost státu chránit obyvatelstvo na svém území a/nebo ve své jurisdikci před porušováním lidských práv“ a „jasně formulovat očekávání, že všechny podniky usazené na jejich území nebo spadající do jejich jurisdikce ve veškeré své činnosti dodržují lidská práva“. Povinnost podniků dodržovat lidská práva znamená, že musí „zamezit vzniku nebo zhoršování nepříznivých dopadů na lidská práva prostřednictvím svých činností“ a „snažit se předcházet nepříznivým dopadům na lidská práva, jež jsou přímo spojeny s jejich činností, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodních vztahů, nebo tyto dopady zmírňovat, i když se na těchto dopadech nepodílely“. Podniky by měly uplatňovat zavedené strategie a postupy, „včetně náležité péče týkající se dodržování lidských práv s cílem odhalit nepříznivé dopady svého působení na oblast lidských práv, předcházet jim a zmírňovat je“, a také se aktivně podílet na „opravných prostředcích v případě jakýchkoli nepříznivých dopadů na oblast lidských práv, které způsobí nebo ke kterým by mohly přispět“. Podle komentářů obecných zásad OSN týkajících se nepříznivých dopadů, které podniky nezpůsobily ani k nim nepřispěly, ale které jsou přímo spojeny s jejich činnostmi, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodního vztahu, „odpovědnost za dodržování lidských práv nevyžaduje, aby podniky samy zajistily nápravu, i když se na ní mohou podílet“ ( 27 ) . V komentářích obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv se také uvádí, že obchodní podniky provádějící takovou náležitou péči „nesmí předpokládat, že je to samo o sobě automaticky a plně zbavuje odpovědnosti za zneužívání lidských práv, které způsobí nebo na kterém se podílí“ ( 28 ) . Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv zdůrazňují úlohu zadávání veřejných zakázek v prosazování dodržování lidských práv a možnost odpovědného ukončení spolupráce jako poslední možnost pro subjekt, který má klíčové postavení v řízení dodavatelského řetězce.

4.4 Problematikou dodavatelských řetězců a důstojné práce, včetně odpovědnosti členských států a podniků, se zabývá několik nástrojů a iniciativ MOP . Pojem důstojné práce definovaný MOP pokrývá čtyři strategické cíle: — podpora vytváření pracovních míst, rozvoje dovedností a udržitelného živobytí, — zaručení práv při práci, a to zejména pro znevýhodněné a chudé pracovníky, — rozšíření sociální ochrany pro muže i ženy s cílem zajistit jim přiměřenou náhradu v případě ztráty nebo snížení příjmu a přístup k odpovídající zdravotní péči, — podpora sociálního dialogu prostřednictvím zapojení silných a nezávislých organizací pracovníků a zaměstnavatelů.

4.5 Usnesení MOP z roku 2016 o důstojné práci v globálních dodavatelských řetězcích zmiňuje úlohu vlád, pokud jde o uložení povinnosti podnikům přijmout postupy náležité péče v rámci jejich dodavatelských řetězců, v zajišťování dodržování lidských práv a v podpoře odpovědného podnikání, mimo jiné prostřednictvím politik pro veřejné zakázky.

4.6 Na základě obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a v nich obsaženého postupu náležité péče Tripartitní deklarace o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky objasňuje, že „tento postup by měl zohlednit ústřední úlohu svobody sdružování a kolektivního vyjednávání a také průmyslové vztahy a soustavný sociální dialog“.

4.7 Pokyny OECD pro nadnárodní společnosti , povinné pro její členské státy, stanoví podrobná pravidla pro odpovědné podnikání a doporučují uplatňování postupu náležité péče založeného na vyhodnocení rizik a státům ukládají, aby zřídily vnitrostátní kontaktní místa s cílem prosazovat dodržování těchto pokynů, včetně zvyšování povědomí a přijímání stížnosti v případě, že budou tyto pokyny porušeny. EHSV již dříve vyzval členské státy, aby zajistily, že vnitrostátní kontaktní místa budou „nezávislá a budou strukturovaná tak, aby členy vnitrostátních kontaktních míst či dozorčího výboru pro vnitrostátní kontaktní místa byli i sociální partneři. Měla by být náležitě zajištěna po odborné, personální i finanční stránce“ , povinné pro její členské státy, stanoví podrobná pravidla pro odpovědné podnikání a doporučují uplatňování postupu náležité péče založeného na vyhodnocení rizik a státům ukládají, aby zřídily vnitrostátní kontaktní místa s cílem prosazovat dodržování těchto pokynů, včetně zvyšování povědomí a přijímání stížnosti v případě, že budou tyto pokyny porušeny. EHSV již dříve vyzval členské státy, aby zajistily, že vnitrostátní kontaktní místa budou „nezávislá a budou strukturovaná tak, aby členy vnitrostátních kontaktních míst či dozorčího výboru pro vnitrostátní kontaktní místa byli i sociální partneři. Měla by být náležitě zajištěna po odborné, personální i finanční stránce“ ( 29 ) . V rámci svých dodavatelských řetězců by se podniky měly „snažit předcházet nepříznivým dopadům nebo tyto dopady zmírňovat, i když se na nich nepodílely, avšak jsou-li tyto dopady přímo spojeny s jejich činností, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodního vztahu. Účelem není přesunout odpovědnost ze subjektu, který způsobuje nepříznivý dopad, na podnik, s nímž má obchodní vztah“ ( 30 ) . „Pokud podnik zjistí, že by v rámci svého dodavatelského řetězce mohl způsobit nepříznivý dopad, měl by podniknout nezbytné kroky k tomu, aby tento dopad odstranil či mu předešel. Pokud podnik zjistí, že by se mohl podílet na nepříznivém dopadu, měl by podniknout nezbytné kroky k tomu, aby tento podíl odstranil nebo mu předešel a využil pákového efektu k co největšímu zmírnění zbývajících dopadů“ ( 31 ) . V každém případě tím není dotčena odpovědnost, kterou EU nebo státy stanovily pro podniky z hlediska porušování lidských práv a jiných nepříznivých dopadů jejich činnosti a jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězců, včetně porušování povinnosti náležité péče.

5. Zajištění rovných podmínek pro evropské podniky

5.1 3 a Bettercoal. Evropské společnosti se těší mimo Evropu dobré pověsti, pokud jde o jejich závazky a příspěvky k udržitelnému rozvoji prostřednictvím jejich místní přítomnosti. Tato dobrovolná opatření však potřebnou úplnou změnu chování nepřinesla Řada společností plní závazky a je členem různých individuálních iniciativ, které již vedly ke změně chování směrem k dodržování lidských práv v souvislosti s jejich vlastní podnikatelskou činností. Mezi odvětvové iniciativy patří například amfori, Společně pro udržitelnost, Chemiea Bettercoal. Evropské společnosti se těší mimo Evropu dobré pověsti, pokud jde o jejich závazky a příspěvky k udržitelnému rozvoji prostřednictvím jejich místní přítomnosti. Tato dobrovolná opatření však potřebnou úplnou změnu chování nepřinesla ( 32 )

5.2 Nedávná studie ( 33 ) vypracovaná GŘ JUST předkládá účinnou a vyčerpávající analýzu stávajícího stavu, kde „jen o něco více než třetina respondentů z řad podniků“ uvedla, že používá postupy náležité péče týkající se dodržování lidských práv a dopadů na životní prostředí, přičemž většina z nich je uplatňována pouze u přímých dodavatelů. Zdůrazňuje potřebu evropských meziodvětvových závazných právních předpisů pro postupy náležité péče týkající se dodržování lidských práv a odpovědného podnikání. Současná krize nutnost jednat ještě více zesílila.

5.3 V návaznosti na jejich důležité zkušenosti s prováděním účinných a ambiciózních politik v oblasti náležité péče, často na základě dohod uzavřených s odborovými organizacemi, by evropské podniky skutečně měly těžit z rovných podmínek a spravedlivé hospodářské soutěže, na základě společných minimálních norem, které se budou vztahovat také na podniky usazené v třetích zemích a činné v EU. Dobrá pověst „značky EU“ při výkonu podnikání je také založena na jejím regulačním prostředí, kde je zajištěna vysoká úroveň norem.

5.4 Existují různé právní předpisy EU relevantní z hlediska řízení dodavatelských řetězců a dodržování lidských práv a důstojné práce, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvádění nefinančních informací 2014/95/EU ( 34 ) , která ukládá, aby podniky veřejného zájmu vykazovaly širší informace ohledně dopadů a rizik svých činností a rovněž ohledně svých politik, pokud nějaké existují, k jejich snižování, včetně uplatňování postupů náležité péče. Co se týká konkrétních odvětví, stanovila nařízení Evropského parlamentu a Rady o dřevu (EU) č. 995/2010 ( 35 ) a nařízení Evropského parlamentu a Rady o konfliktních minerálech (EU) č. 2017/821 ( 36 ) požadavky na uplatňování náležité péče dodavatelskými řetězci společností.

5.5 Různé vnitrostátní předpisy nedávno rovněž zavedly ustanovení o náležité péči, zejména pak francouzský zákon o povinnostech v oblasti obezřetnosti ( 37 ) . Stanoví se v nich ambiciózní vnitrostátní právní rámec, podle nějž mají velké podniky povinnost stanovit, zveřejnit a provádět plán obezřetnosti s cílem odhalovat porušování lidských práv a nepříznivé dopady na životní prostředí v souvislosti s jejich činnostmi, činnostmi společností, které přímo nebo nepřímo ovládají, a v činnostech subdodavatelů a dodavatelů, se kterými udržují „zavedené obchodní vztahy“. Jejich součástí je rámec odpovědnosti, který stanoví odpovědnost společností pro případ, že v důsledku porušení jejich povinnosti náležité péče dojde k újmě fyzických osoby nebo porušením lidských práv.

5.6 Stávající roztříštěný právní rámec negativně ovlivňuje podniky, které pak musí dodržovat různé soubory pravidel. Tyto podniky trpí nekalou soutěží, právní nejistotou a administrativními náklady, kterým je třeba předejít. Stále větší počet podniků a investorů tudíž volá po povinných nástrojích v oblasti náležité péče ( 38 )

5.7 Stávající stav navíc též neodměňuje odpovědné společnosti, a to proto, že chybí společné minimální požadavky, srovnatelné procesy, odpovídající pobídky ze strany veřejných orgánů, účinné prosazování platných pravidel, a také v důsledku nedostatečného povědomí mezi investory, zúčastněnými subjekty a spotřebiteli.

6. Evropský akční plán v oblasti lidských práv a důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích

6.1 Vytvoření účinného regulačního rámce

6.1.1 Důstojná práce, dodržování lidských práv a udržitelnost v globálních hodnotových a dodavatelských řetězcích patří k prioritám politického programu globálních, evropských i vnitrostátních orgánů a mají stále větší význam i pro podnikatelskou komunitu. Nicméně pro naplnění těchto cílů a prosazování sociálních a environmentálních cílů na světové úrovni i úrovni EU, spravedlivou hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty a na podporu evropské hospodářské činnosti je naléhavě nutný účinnější a soudržnější regulační rámec.

6.1.2 Východiskem jsou iniciativy, které již mnohé evropské společnosti přijaly, přičemž se potvrzuje jejich celosvětové vůdčí postavení v této oblasti, obrovský význam však má vytvoření ambiciózní, komplexní a průřezové strategie, která by iniciativy účinně propojovala a odstraňovala zjištěné nedostatky. „Dobrovolná i závazná opatření se navzájem nevylučují – musí se naopak vzájemně doplňovat“ ( 39 )

6.1.3 Evropský akční plán by měl být koncipován jako obecný rámec pro legislativní a nelegislativní iniciativy v oblasti lidských práv, důstojné práce a udržitelnosti v souvislosti s činností podniků a dodavatelskými řetězci. Musí v něm být uznána významná, rozmanitá a doplňující se úloha různých subjektů v této oblasti, zejména evropských orgánů, členských států, mezinárodních subjektů, společností, sociálních partnerů a zúčastněných stran. Má-li být zajištěn jeho úspěch, je nutné, aby se všichni aktéři plně účastnili dosahování cílů akčního plánu, který by měl být vytvořen na základě sociálního dialogu a mnohostranného přístupu.

6.1.4 Jeho hlavními cíli by mělo být podporovat odpovědné podnikatelské chování, zajistit dodržování lidských práv a sociálních a environmentálních cílů EU v činnosti podniků a jejich dodavatelských řetězcích, podporovat podniky a malé a střední podniky v přijímání přístupu odpovědného podnikání a zajistit rovné podmínky pro podniky. Preventivní přístup povinné náležité péče by měl mít za následek méně případů porušování lidských práv. Pokud by všechny společnosti musely dodržovat stejný soubor pravidel, umožnily by se tím i porovnatelné postupy pro spotřebitele.

6.1.5 Široká definice by měla zahrnovat lidská práva , včetně práv pracovníků a odborů, která současně vycházejí ze škály mezinárodních nástrojů , včetně práv pracovníků a odborů, která současně ( 40 ) , zejména pak z úmluv MOP. Práva zahrnují mimo jiné svobodu sdružování, právo na kolektivní vyjednávání a kolektivní akci, právo na informace, konzultaci a účast, důstojné pracovní podmínky, ochranu zdraví a bezpečnosti na pracovišti, spravedlivou mzdu a účast na sociálním zabezpečení. V boji proti dětské práci a nucené práci je nutné, aby na přístup Evropské komise definovaný jako „nulová tolerance k dětské práci“ navázala účinná a ambiciózní opatření. Akční plán by dále měl zahrnovat širší odpovědné chování podniků, konkrétně sociální a environmentální dopady, řízení podniků, boj proti korupci, spravedlivou daňovou politiku a daňovou transparentnost. V zájmu přijímání konkrétních kroků směrem k udržitelným dodavatelským řetězcům je důležité, aby byla prováděna konkrétní opatření na místní úrovni, přičemž společnosti musí při výkonu aktivit mimo EU vyhodnocovat místní právní úpravu a dohody. Veřejné orgány na celostátní a místní úrovni musí plnit své úkoly v plném rozsahu, a to uznáním důležitosti prosazování pracovněprávních předpisů, zejména prováděním inspekcí ( 41 )

6.1.6 Vnitrostátní akční plány, které budou vytvořeny ve spolupráci s vnitrostátními sociálními partnery a občanskou společností , by měly být úzce provázány s vnitrostátními akčními plány k provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a uznávat úlohu pokynů OECD a vnitrostátních kontaktních míst, která by měla být „být nezávislá a být strukturovaná tak, aby členy vnitrostátních kontaktních míst či dozorčího výboru pro vnitrostátní kontaktní místa byli i sociální partneři. Měla by být náležitě zajištěna po odborné, personální i finanční stránce“ Koordinace mezi úrovní EU a úrovní států je klíčová., by měly být úzce provázány s vnitrostátními akčními plány k provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a uznávat úlohu pokynů OECD a vnitrostátních kontaktních míst, která by měla být „být nezávislá a být strukturovaná tak, aby členy vnitrostátních kontaktních míst či dozorčího výboru pro vnitrostátní kontaktní místa byli i sociální partneři. Měla by být náležitě zajištěna po odborné, personální i finanční stránce“ ( 42 ) . Evropský akční plán by měl také zahrnout minimální normy v různých oblastech, s cílem zajistit plné a účinné provedení příslušných mezinárodních nástrojů ve vnitrostátním právu. Na úrovni EU je nezbytná soudržnost a koordinace mezi jednotlivými oblastmi politiky a odpovědnými generálními ředitelstvími, konkrétně generálními ředitelstvími pro spravedlnost, finance, obchod, zaměstnanost, a Evropskou službou pro vnější činnost.

6.2 Přijetí evropských závazných právních předpisů v oblasti náležité péče

6.2.1 závazná mezioborová legislativní iniciativa v oblasti náležité péče věnovaná lidským právům a odpovědnému podnikání , která bude zohledňovat závěry studie, kterou nechalo vypracovat GŘ JUST, a bude v souladu s tím, k čemu se zavázal komisař EU Reynders. EHSV vítá, že EK postupuje v souladu s jeho doporučením ( 43 ) navrhnout právní předpisy EU v této oblasti, a vyzývá, aby evropskému akčnímu plánu předcházela, která bude zohledňovat závěry studie, kterou nechalo vypracovat GŘ JUST, a bude v souladu s tím, k čemu se zavázal komisař EU Reynders.

6.2.2 Aby se předešlo nekalé soutěži a nerovným podmínkám, měla by se vztahovat na všechny společnosti usazené nebo činné v EU a jejich činnosti, včetně jejich celého dodavatelského a subdodavatelského řetězce, a rovněž veřejný sektor a měla by být schopna reagovat na konkrétní potřeby a překážky týkající se malých a středních podniků. To navazuje na přístup používaný u obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, tedy zahrnutí „všech podniků, bez ohledu na jejich velikost, odvětví, provozní situaci, vlastnictví či strukturu“ ( 44 ) . Společnosti by měly dodržovat přísné normy odpovědného podnikání, které zahrnují lidská práva, environmentální a sociální dopady, řízení podniku, boj proti korupci a spravedlivé zdanění.

6.2.3 S ohledem na hlavní kroky postupů náležité péče definované v příslušných nástrojích OSN, MOP a OECD by společnosti měly mít povinnost mapovat a vyhodnocovat skutečné i potenciální negativní dopady, jednat na základě svých zjištění (ukončit operace, pokud mají negativní důsledky), vytvořit a naplňovat plán náležité péče, aby se předcházelo potenciálním rizikům a vzniku negativních dopadů, vytvořit mechanismus včasného varování, účinně a transparentně ověřovat a sledovat naplňování plánů náležité péče a o tomto naplňování podávat zprávy. Postup náležité péče, jehož prostřednictvím plní podnik své povinnosti, by měl být přiměřený závažnosti potenciálních dopadů a jejich provoznímu kontextu.

6.2.4 účinné opravné prostředky a přístup ke spravedlnosti . Veřejné monitorování povinností společností a právní důsledky v případě, že tyto povinnosti nebudou dodržovány, jsou klíčové. Jeho specifickými prvky, včetně odpovědnosti podniků, se bude zabývat zvláštní stanovisko EHSV Právní nástroj by měl být založen na preventivním přístupu, ale současně zajistit obětem a jejich zástupcům, včetně odborů a obhájců lidských práv,. Veřejné monitorování povinností společností a právní důsledky v případě, že tyto povinnosti nebudou dodržovány, jsou klíčové. Jeho specifickými prvky, včetně odpovědnosti podniků, se bude zabývat zvláštní stanovisko EHSV ( 45 ) . Nicméně jakákoli iniciativa EU v této oblasti by neměla vylučovat nebo omezovat mechanismy společné a nerozdílné odpovědnosti nebo jiné rámce odpovědnosti na mezinárodní, evropské nebo vnitrostátní úrovni.

6.3 Klíčová úloha sociálních partnerů a občanské společnosti

6.3.1 Sociální dialog by měl hrát z hlediska náležité péče a odpovědného podnikání zásadní úlohu a zajišťovat dodržování lidských práv v činnosti podniků a jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězcích. Jakýkoli akční plán a legislativní iniciativa by se měly zakládat na jeho hodnotě a kolektivním vyjednávání a zajistit dodržování práv pracovníků na informace a konzultace. Těmito prvky se studie GŘ JUST bohužel nezabývá.

6.3.2 Společnosti a odborové organizace mohou na příslušné úrovni sjednat dohody, které definují konkrétní uplatňování povinností upravených ve směrnici. To vše zdůrazňuje, jak jsou důležité osvědčené postupy a pozitivní příspěvek několika existujících dohod k postupům náležité péče. Dále by měli být zástupci pracovníků informování a konzultováni ohledně definice plánu náležité péče a jeho provádění.

6.3.3 Napomáhat se zlepšeními v těchto oblastech by měl evropský mezioborový a oborový sociální dialog , a to začleněním společných iniciativ a projektů, pokynů, budování kapacit a dohod.

6.3.4 Dřívější zkušenosti ukázaly, jak významným a přínosným krokem vpřed mohou být iniciativy založené na sociálním dialogu ve smyslu důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích. Dohoda o požární ochraně a bezpečnosti budov v Bangladéši byla podepsána v květnu 2013 jako právně závazná dohoda mezi více než dvěma sty povětšinou evropských oděvních značek a obchodníků a dvěma globálními uniemi, konkrétně IndustriALL a UNI Global Union, a rovněž několika místními odborovými organizacemi a signatáři v roli svědků.

6.3.5 Akční plán by měl zahrnovat rovněž opatření k prohloubení informovanosti spotřebitelů a investorů o významu sociálních a environmentálních dopadů společností, na podporu nástrojů, které umožňují srovnatelnost výkonností společností a lepší určení těch, které uplatňují účinné strategie odpovědného podnikání. Všechny iniciativy by se měly zakládat na zapojení zúčastněných subjektů, včetně sociálních partnerů a nevládních organizací, kteří mohou působit jako tvůrci veřejného mínění a přispívat k posilování povědomí o pozitivním a negativním chování.

6.4 Opatření, která by měla evropská akční plán doplňovat

6.4.1 Revize směrnice o vykazování nefinančních informací. Podpora ambiciózní revize s cílem zahrnout všechny společnosti do osobní působnosti, se schopností reagovat i na specifické potřeby a překážky malých a středních podniků. Věcná působnost by měla být lépe definována tak, aby uvádění nefinančních informací bylo komplexní, srovnatelné a účinné. Vzhledem k tomu, že vykazování je klíčovým prvkem mechanismu náležité péče, mělo by být v souladu s příslušnou zákonnou iniciativou a zahrnout specifické klíčové ukazatele výkonnosti a cíle (například na základě Pařížské dohody nebo cílů udržitelného rozvoje) a zároveň by mělo vycházet i z obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a dalších příslušných mezinárodních nástrojů.

6.4.2 Povinnosti správních rad, udržitelné řízení podniků a právo obchodních společností. Podpora legislativních opatření týkajících se povinností správních rad na úrovni EU jednat v zájmu všech zúčastněných stran a tak, aby činnosti společnosti přispívaly k dosažení sociálních a environmentálních cílů. Dále určování dalších legislativních i nelegislativních opatření na podporu udržitelnějšího řízení podniků a práva obchodních společností zaměřených na budoucnost a s dlouhodobým výhledem.

6.4.3 Veřejné financování a veřejná podpora. Navržení specifických podmíněností a pozitivních pobídek navázaných na dodržování lidských práv, důstojné práce a plnění cílů udržitelnosti v činnostech podniků a jejich dodavatelských řetězcích pro přístup k veřejnému financování a veřejné podpoře a financování a podpoře EU, zejména v souvislosti s plány na podporu hospodářského oživení po krizi COVID-19 vypracovanými na vnitrostátní úrovni a úrovni EU.

6.4.4 Zadávání veřejných zakázek. Zajištění úplného provádění a účinného vymáhání sociální doložky ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek ze strany členských států a předložení návrhů na postupy zadávání veřejných zakázek, které budou účinně podporovat a prosazovat účinnou náležitou péči s ohledem na lidská práva a odpovědné chování podniků v podnikatelských činnostech a jejich dodavatelských řetězcích, včetně důstojné práce. Toho by bylo možné dosáhnout mimo jiné prostřednictvím revize směrnic o zadávání veřejných zakázek, budování kapacit zadavatelů a výměny osvědčených postupů, včetně jejich podpory prostřednictvím dohod o volném obchodu.

6.4.5 Pobídky. Navržení iniciativ s cílem nabídnout podporu společnostem, které překračují zákonné povinnosti, pokud jde o odpovědné podnikání a pozitivní environmentální a sociální dopady. Tyto iniciativy by měly zahrnovat například podporu při vytváření specifických politik a nástrojů, podporu sítí udržitelných společností č budování kapacit pro iniciativy sociálních partnerů.

6.4.6 Součinnost s agendou v oblasti mezinárodního obchodu a investic. Zahraniční investoři by měli mít povinnost dříve, než mohou využít výhod ze zahrnutí do mezinárodní dohody o investicích, prokázat uplatňování postupů náležité péče. Obdobně by strany dohody o volném obchodu měly zaručit, že společnosti se sídlem na jejich území dodržují požadavky na uplatňování náležité péče. Kanada například posílila svou strategii sociální odpovědnosti podniků tím, že se zaměřila na chování kanadských podniků v zahraničí a zřídila poradní orgán složený ze zástupců více zúčastněných stran. V dubnu 2019 byl jmenován první kanadský veřejný ochránce práv pro odpovědné podnikání, jehož úkolem je přezkoumávat a oznamovat případy údajného porušení lidských práv, kterého se dopustily kanadské podniky působící v zahraničí při těžbě nerostných surovin, ropy a zemního plynu a při výrobě oděvů, včetně vydávání doporučení podnikům ohledně jejich opatření týkajících se obchodu Zahraniční investoři by měli mít povinnost dříve, než mohou využít výhod ze zahrnutí do mezinárodní dohody o investicích, prokázat uplatňování postupů náležité péče. Obdobně by strany dohody o volném obchodu měly zaručit, že společnosti se sídlem na jejich území dodržují požadavky na uplatňování náležité péče. Kanada například posílila svou strategii sociální odpovědnosti podniků tím, že se zaměřila na chování kanadských podniků v zahraničí a zřídila poradní orgán složený ze zástupců více zúčastněných stran. V dubnu 2019 byl jmenován první kanadský veřejný ochránce práv pro odpovědné podnikání, jehož úkolem je přezkoumávat a oznamovat případy údajného porušení lidských práv, kterého se dopustily kanadské podniky působící v zahraničí při těžbě nerostných surovin, ropy a zemního plynu a při výrobě oděvů, včetně vydávání doporučení podnikům ohledně jejich opatření týkajících se obchodu ( 46 )

6.4.7 V akčním plánu bude potřeba skloubit širší okruh témat, především transparentnost daní zahrnující podávání zpráv podle jednotlivých zemí a poctivé daňové chování, udržitelné finance a povinnosti pro investory. Nařízení o konfliktních minerálech a nařízení o dřevu by měla být posouzena s ohledem na potřebu jejich případné revize nebo posílení.

7. Obchod, který by přispíval k důstojné práci, a účinné prosazování

7.1 Obchod představuje v provádění cílů evropského akčního plánu důležitý průřezový prvek, neboť je vazbou mezi ním, třetími zeměmi a mnohostranným úhlem pohledu. Přezkum nové obchodní strategie EU se musí nad touto skutečností zamyslet. EU má největší obchodní síť na světě, a to vytváří z dvoustranných obchodních dohod obzvláště významnou páku, kterou je třeba využívat zejména před uzavřením obchodních dohod, ale i během jejich provádění a prosazování.

7.2 Jednání mezi EU a Vietnamem je důkazem toho, jakého pokroku může EU v okamžiku navázání kontaktu s partnerskou zemí z hlediska zlepšování pracovních podmínek dosáhnout. V případě některých partnerských zemí jsme i roky po uzavření dohod o volném obchodu stále svědky nedostatečného pokroku v plnění závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, zejména pak po letech neustálého sporu mezi EU a Koreou o pracovních právech, pokud jde o to, že nebyly ratifikovány základní a novelizované úmluvy MOP. To dokazuje, že největší páka, která má zajistit ratifikaci úmluv MOP, je i nadále během sjednávání dohod a před jejich uzavřením; to by se tudíž mělo zhmotnit do podepsané dohody.

7.3 Obchod není hnací silou politiky v oblasti klimatu, může se však stát klíčovým faktorem. To, že by se jedním z hlavních požadavků všech budoucích komplexních obchodních dohod, v tom smyslu, že by se měly v případě nedodržování pozastavit, mělo stát dodržování Pařížské dohody, je pozitivní krok, který by měl následně zahrnout i požadavek na dodržování základních a novelizovaných úmluv MOP ratifikovaných všemi členskými státy EU. Jako uznávaný orgán na mezinárodní úrovni by se MOP měla podílet na sledování provádění úmluv MOP v dohodách o volném obchodu ( 47 )

7.4 EHSV již dříve doporučoval, aby byla do všech budoucích mandátů pro kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji začleněna zvláštní doložka o podpoře cílů udržitelného rozvoje a aby byla reformována Světová obchodní organizace (WTO), v zájmu zavedení pravidel, která zaručí, že země budou zohledňovat a plnit cíle udržitelného rozvoje. V tomto ohledu by EU a její členské státy měly v různých výborech WTO uplatňovat svou moc a svůj vliv, zejména pokud jde o nové oblasti, jako je obchod a důstojná práce.

7.5 Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji představují stále důležitější součást ve všech dohodách o volném obchodu nové generace, ale klíčem ke splnění těchto závazků se nyní musí stát účinné prosazování, aby byly mj. zaručeny rovné podmínky pro podniky EU v zahraničí. Je zapotřebí, aby byl dopad doporučení interních poradních skupin výrazně posílen v oblasti vyšetřování případů porušování ustanovení v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje.

7.6 EHSV dále vybízí EK, aby zkoumala nové přístupy k řešení pracovních sporů, jež by umožnily vytvořit jednorázový mezinárodní panel pro řešení sporu, a v jeho rámci by bylo uloženo nápravné opatření subjektu, který se dopustil porušení. Rychlý rozhodovací proces se již nyní využívá v případě antidumpingových opatření EU a bylo by možné ho rozšířit na sociální dumping. V souladu s neoficiálním dokumentem Francie a Nizozemska ( 48 ) EHSV obecně navrhuje, aby bylo účinné provádění ustanovení kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji navázáno na postupné uplatňování omezení cel.

7.7 EHSV požaduje vylepšení stávajících mechanismů panelů odborníků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, v jejichž rámci by obchodní právníci, ale také odborníci v oblasti práce, klimatu či lidských práv mohli prošetřovat stížnosti v rámci kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji. Pokud by takovéto panely odhalily jejich porušení, měl by se spustit smluvní mechanismus řešení sporů mezi státy s možnými finančními postihy či sankcemi a nápravnými opatřeními ve prospěch poškozené strany ( 49 ) . V tomto ohledu EHSV také navrhl, že by se měl zřídit nezávislý pracovněprávní sekretariát a mechanismus pro vyřizování kolektivních stížností ( 50 )

7.8 Nový vrchní úředník pro dodržování obchodních dohod se musí postavit do čela prosazování závazků, „zejména závazků souvisejících s kapitolami o obchodu a udržitelném rozvoji, a sociálních a environmentálních aspektů spojených s jinými kapitolami dohod o obchodu a investicích“, a musí zahájit „včasná a efektivně zahájená šetření s využitím vhodných zdrojů, přičemž musí být přiznána jednoznačná úloha uznávaným zainteresovaným stranám, pokud jde o podávání stížností a účast na případných následných veřejných slyšeních“ ( 51 )

7.9 Při zajišťování toho, aby byla dodržována pracovní a sociální práva, mohou hrát důležitou úlohu podniky, které mohou podporovat a uplatňovat zákony chránící práva zaměstnanců a dojednat důstojné normy s odborovými svazy, a které tak mohou jednat přímo nebo v rámci svých dodavatelských řetězců. EHSV vyzval Evropskou komisi, aby vytvořila ustanovení o sociální odpovědnosti podniků, jejichž součástí by byly řádné závazky a byly by v souladu s nástroji OSN a OECD ( 52 ) . Tak by se zajistilo, že obchodní dohody budou podporovat slušné podnikatelské chování a bránit sociálnímu dumpingu a podkopávání sociálních norem.

7.10 Obchodní dohody a mezinárodní dohody o investicích hrají klíčovou úlohu coby páka, která má zajistit vyvážené provádění norem jak ze strany investorů, tak vlád. Nedávná zpráva OECD ( 53 ) uvádí četné stávající nebo nové iniciativy na vnitrostátní i regionální úrovni. Tato rozmanitost předpisů je výzvou, jelikož někdy jsou přístupy horizontální, jindy se zabývají specifickou otázkou. V důsledku odlišných prahových hodnot a působnosti mají odlišný dopad na podnikání. I státy OECD mají různé standardy pro oznamování. Jedná se o jasný případ, kdy by rovné podmínky až pro konvergenci mezi veškerými příslušnými normami zajistily právní jistotu a spravedlivou soutěž pro všechny.

8. Odstranění nedostatků v řízení: význam celosvětového vůdčího postavení EU

8.1 Evropská norma pro postupy náležité péče je nezbytným krokem v zajišťování dodržování a prosazování lidských práv a důstojné práce v rámci dodavatelských řetězců. Měla by přispívat k provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, tripartitní deklarace MOP a pokynů OECD. Měla by rovněž doplňovat vnitrostátní iniciativu přijatou k dosažení cílů udržitelného rozvoje, konkrétně pokud jde o vymýcení dětské práce a nucené práce.

8.2 Kromě toho by měla přispívat k vytváření spolehlivějších, udržitelných a dobře řízených dodavatelských řetězců, a tím zvyšovat odolnost a efektivitu řízení v dobách krize. To by bylo mimořádně důležité například s ohledem na ochranu zdraví a bezpečnosti na pracovišti.

8.3 K evropským opatřením jsou nutná doplňková vylepšení mezinárodního normativního rámce, s cílem zajistit celosvětovou soudržnost politik. Dosažení mnohostranného pokroku někdy začíná ambiciózním jednostranným krokem. EHSV má za to, že EU má ideální pozici k tomu, aby se stala lídrem v oblasti náležité péče, zejména vzhledem k tomu, že evropské společnosti zaujímají v této oblasti celosvětové vůdčí postavení.

8.4 závazné smlouvy OSN o podnikání a lidských právech úmluvy MOP v oblasti důstojné práce v dodavatelských řetězcích Vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily skutečný pokrok směrem k účinnějším a závazným nástrojům na mezinárodní úrovni, doprovázený obnovenými iniciativami na podporu účinného provádění platných nástrojů a rámců. Musí sem patřit podpora ( 54 ) a požadavek na vznik ( 55 ) , a to v souladu s jednáním na Mezinárodní konferenci práce z roku 2016 a na základě hlavních a novelizovaných úmluv MOP a Deklarace MOP o základních principech a právech v práci. EHSV vnímá, že je naléhavě nutné provést globální průzkum s cílem analyzovat, jak se mezinárodní pracovní normy vypořádávají s nedostatkem důstojné práce, a jakékoli zjištěné nedostatky odstraňovat.

V Bruselu dne 18. září 2020. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Luca JAHIER

(1) MOP, Decent Work in Global Supply Chains, Report IV, 2016.

(2) Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9.

(3) Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 17.

(4) Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38.

(5) Stanovisko EHSV Povinnost náležité péče (průzkumné stanovisko, Rada/EP), INT/911, září 2020 (viz s. 136 tohoto Úředního věstníku).

(6) Viz poznámka pod čarou č. 3.

(7) Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27.

(8) Stanovisko EHSV Provádění dohod o volném obchodu v období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018, REX/525, červenec 2020 (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 160).

(9) Viz poznámka pod čarou č. 3.

(10) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(11) Viz poznámka pod čarou č. 2.

(12) Viz poznámka pod čarou č. 5.

(13) Závěry Rady (10254/16) ze dne 20. června 2016 o podnikání a lidských právech.

(14) Závěry Rady (8833/16) ze dne 12. května 2016 o EU a odpovědných globálních hodnotových řetězcích.

(15) Projev komisaře Reynderse na webináři o náležité péči pořádaném dne 29. dubna 2020 pracovní skupinou EP pro odpovědné podnikání.

(16) UNCTAD, World Investment Report, 2013.

(17) Zpráva MOP World Employment and Social Outlook (WESO) z roku 2015.

(18) UNCTAD, World Investment Report, 2020.

(19) Agenda pro udržitelný rozvoj 2030, odstavec 68.

(20) Viz poznámka pod čarou č. 1.

(21) Viz poznámka pod čarou č. 3.

(22) António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together, duben 2020.

(23) What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?, Business & Human Rights Resource Centre, 16. června 2020.

(24) Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns, Business & Human Rights Resource Centre.

(25) Prohlášení pracovní skupiny OSN pro podnikání a lidská práva, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights.

(26) Viz poznámka pod čarou č. 8.

(27) Obecná zásada OSN v oblasti podnikání a lidských práv č. 22, komentář.

(28) Obecná zásada OSN v oblasti podnikání a lidských práv č. 17, komentář.

(29) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(30) Pokyny OECD, část II, bod A.12.

(31) Pokyny OECD, část II, komentář č. 18 a 19.

(32) Viz poznámka pod čarou č. 15.

(33) Studie týkající se požadavků náležité péče v dodavatelském řetězci, 2020.

(34) Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1.

(35) Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23

(36) Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

(37) Francouzský zákon 2017-399 ze dne 27. března 2017o náležité péči mateřských společností a smluvních podniků.

(38) Informace o výzvě investorů představujících 1,3 bilionu USD a seznam veřejných prohlášení a souhlasů podniků, Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

(39) Viz poznámka pod čarou č. 4.

(40) Včetně Mezinárodní listiny lidských práv, jakož i Evropské úmluvy o lidských právech a Evropské sociální charty. Dále by měl vycházet ze Smluv EU a Listiny základních práv EU a rovněž vnitrostátních nástrojů a právní úpravy v oblasti lidských práv.

(41) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(42) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(43) Viz poznámka pod čarou č. 4.

(44) Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, bod 14.

(45) Viz poznámka pod čarou 5.

(46) Viz poznámka pod čarou č. 4.

(47) Viz poznámka pod čarou 8.

(48) Neoficiální dokument z Nizozemska a Francie o obchodu, socioekonomických dopadech a udržitelném rozvoji, květen 2020.

(49) Stanovisko EHSV Mimořádná situace po pandemii COVID-19 – návrh nové multilaterální struktury (stanovisko z vlastní iniciativy), REX/529, červenec 2020 (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 53).

(50) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(51) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(52) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(53) Zpráva OECD, 2020.

(54) Viz poznámka pod čarou č. 2.

(55) Viz poznámka pod čarou č. 3.