CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 18.9.2008  
SEK(2008) 2454 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
přiložený ke  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
 
o protidrogovém ak čním plánu EU (2009–2012) 
 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD 
{KOM(2008) 567} 
{SEK(2008) 2455} {SEK(2008) 2456} 
CS 2   CS Shrnutí  
1.1 Úvod 
Záměrem tohoto sd ělení o posouzení dopad ů je určit nejvhodn ější politiku pro uplatn ění 
protidrogové strategie EU (2005–2012)1. Strategie má za cíl chránit ve řejné zdraví, chránit 
a zlepšit životní podmínky spole čnosti a jednotlivc ů a také zaru čit vysokou úrove ň 
bezpečnosti pro ve řejnost tím, že se bude uplat ňovat vyrovnaný a ucelený p řístup k drogové 
problematice. Strategie stanoví rámec, cíle a priority pro pr otidrogové aktivity v EU, jež mají 
být a jsou provád ěny prostřednictvím dvou po sob ě následujících protidrogových ak čních 
plánů EU. První protidrogový ak ční plán EU (2005–2008)2 byl přijat v roce 2005. V první 
polovině roku 2008 zorganizovala Komise hodnocen í ex-post, aby vyhodnotila dopad plánu 
s cílem navrhnout nový protidrogový ak ční plán EU (2009–2012). Toto posouzení dopad ů 
vychází ve zna čné míře z výsledk ů uvedeného hodnocení.  
Pro potřeby hodnocení a posouzení dopad ů Komise konzultovala r ůzné skupiny hlavních 
zainteresovaných subjekt ů. Vedle stálých konzultací a vým ěny informací s horizontální 
pracovní skupinou Rady pro drogy (HDG) p ředstavovalo pro útvary Komise pracující na 
tomto posouzení dopad ů značný zdroj informací založení meziútvarové řídicí skupiny (ISSG 
– Inter Service Steering Group ). Řídicí skupina vznikla za ú čelem odborných konzultací p řed 
vyhodnocováním protidrogového ak čního plánu EU (2005–2008) a b ěhem tohoto 
vyhodnocování. Komise vedla na dvou odd ělených zasedáních konzultace se svým Fórem 
občanské spole čnosti o drogách. Hlavn ě z časových d ůvodů nebyla pro ú čely tohoto 
posouzení dopad ů organizována žádná ve řejná konzultace.  
1.2 Vymezení problému 
Protidrogová strategie EU  (2005–2012) a protidrogový ak ční plán EU (2005–2008) se 
soustředily na dva hlavní rozm ěry protidrogové politiky: snížení poptávky po drogách  
a snížení nabídky drog  a pokryly také t ři průřezová témata: koordinaci, mezinárodní 
spolupráci  a informace, výzkum, hodnocení .  
Akční plán je nezávazným nástrojem koordinace ur čeným především členským stát ům, které 
zůstávají nezávislé p ři provádění svých zám ěrů a cílů. Na úrovni EU se plní jen omezený 
počet cílů a opatření, např. v rámci činnosti Komise. Ak ční plán poskytuje pokyny pro 
vnitrostátní protidrogovou poli tiku, ale tím také znesnad ňuje posouzení svých p římých 
dopadů, protože v ětšina jeho cíl ů a opatření se provádí nep římo: zám ěrem akčního plánu je 
ovlivnit činnost jiných.  
Hodnocení protidrogového ak čního plánu EU (2005–2008) ukazuje, že jeho cíle byly 
přeneseny do vnitrostátních politik anebo ji ž byly zapracovány do stávajících politických 
dokument ů. Z hodnocení vyplývá, že ak ční plán byl podn ětem pro r ůzné aktivity a pro 
spolupráci. Pokroku bylo dosaženo prak ticky u všech specifických cíl ů a opatření, i když 
s odlišnou úsp ěšností v jednotlivých oblastec h. Hodnocení také  zjistilo ur čitý počet 
významných problém ů. Nevýhodou ak čního plánu je řada vnitřních nesrovnalostí, p říliš velký 
počet cílů a opatření a jejich nedostate čné rozdělení podle priorit.  
                                                 
1 CORDROGUE 77, 22.11.2004. 
2 Ú ř. věst. C 168, 8.7.2005. 
CS 3   CS Koordinace  v rámci Komise p ři provádění akčního plánu by mohla být lepší, mimo jiné v tom, 
že se stanoví jasn ější priority a že se zlepší komuni kace o protidrogové politice EU nap říč 
různými oblastmi politiky.  
V oblasti snižování poptávky po drogách  zavedlo jen n ěkolik členských stát ů všeobecné 
kvalitativní zásady pro pr evenci, snižování dopad ů a léčbu. Dále musí být kladen d ůraz na 
zlepšení ú činnosti, p řístupnosti, dostupnosti a pokr ytí v oblasti služeb zam ěřených na lé čbu 
a zmírnění dopadů. Členské státy také musí  investovat, aby se p řizpůsobily novým vývoj ům 
v požadavcích na lé čbu. Zajišt ění prevence, zmírn ění dopad ů a léčba pro v ězně v míře 
srovnatelné se službami poskytovanými mimo v ězení jsou mimo řádně důležité pro snížení 
počtu infekčních chorob a úmrtí spojených s užíváním drog. Jejich míra je zna čně vyšší ve 
věznicích než mimo n ě. 
V oblasti snižování nabídky drog  vykazuje sice spolupr áce donucovacích orgán ů jednotlivých 
členských stát ů v oblasti boje proti drogám vzestupnou te ndenci, ovšem stávající nástroje jako 
společné vyšetřující týmy a spole čné celní orgány nejsou pln ě využívány. Existuje zde zna čný 
prostor pro lepší p řispívání členských stát ů k činnosti Europolu, nap ř. v oblasti vým ěny 
a shromaž ďování informací prost řednictvím užší spolupráce vnitrostátních donucovacích 
orgánů. Příznivé výsledky projekt ů přeshraniční spolupráce p ři prosazování práva (nap ř. 
MACO-N) z nedávné doby sv ědčí o významu rozsáhlejšího shromaž ďování a vým ěny 
informací jako východiska pro širší uplat ňování práva na základ ě zpravodajské činnosti. Cíl 
protidrogové strategie lépe a odpov ědněji měřit snižování nabídky a uplat ňování práva zt ěžuje 
skutečnost, že v této oblasti neexistují st andardizované hlavní ukazatele.  
V oblasti mezinárodní spolupráce  měl podle členských stát ů akční plán význam v tom, že 
zajistil srozumitelnost a soulad stanovisek EU na mezinárodní úrovni. Evropská unie stále 
častěji vystupuje jednotn ě, a to především v rámci Komise OSN pro omamné látky (CND), 
přesto bude t řeba dalšího úsilí, aby EU mluvila jedním hlasem také na plenárních zasedáních 
tohoto orgánu. Integrovaný a vyvážený p řístup EU ke drogové problematice posloužil 
kandidátským zemím a řadě zemí, na n ěž se vztahuje evropská politika sousedství, jako vzor 
pro vypracování vlastních vnitrostá tních protidrogovýc h strategií a ak čních plánů.  
V posledních letech byl podporován velký po čet podpůrných projekt ů v kandidátských 
zemích a zemích na n ěž se vztahuje proces p řidružení a stabilizace. Vn ější programy 
financování a projekty jak ES tak i členských stát ů by měly být jednozna čněji způsobem 
spojeny s prioritami protidrogové politiky EU . Vznikající trasy obchodu s drogami vyžadují 
pružnou a rozsáhlou spolupráci se zem ěmi v dotčených oblastech.  
Pokud jde o informace, výzkum a hodnocení , hodnocení dosp ělo k závěru, že kvalita 
dostupných informací o stavu drogové problematiky v Evrop ě se v posledních letech zlepšila, 
ale mohly by se zvážit další kroky k v ětší koordinaci a vzájemnému dopl ňování mezi 
výzkumem a strukturami, které jej financují na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. Možné 
snížení podpory vlád členských stát ů národním kontaktním míst ům je příčinou vzrůstajícího 
znepokojení, protože práv ě tato podpora tvo ří páteř informační infrastruktury Evropského 
monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA). Pot řeba vyhodnocovat 
protidrogové politiky z ůstává i nadále velmi d ůležitá.  
1.3 Stávající situace 
V EU zůstává nejb ěžnější užívanou nedovolenou drogou marihuana, k níž se v lo ňském roce 
uchýlilo 17,5 milionu Evropan ů. 4,5 milionu Evropan ů užilo v lo ňském roce kokain, jehož 
spotřeba v některých členských státech výrazn ě vzrostla, zatímco konzumace extáze se zdá 
CS 4   CS všeobecně na mírném ústupu. Rozsah užívání heroinu a drog vst řikovaných injek ční 
stříkačkou se jeví jako všeobecn ě stabilní. Snižující se v ěk prvního použití mezi mládeží 
a vzrůstající polyvalentní užívání drog p ředstavují hlavní výzvu pro prevenci a lé čbu. 
V EU představují problémoví uživatelé drog 1 až 8 osob na 1 000 obyvatel. Každý rok je 
zaznamenáno 7 500 až 8 000 úmrtí spojených s užíváním drog. P ředpokládá se, že z Evropan ů, 
kteří si během života vst řikovali drogu do žil, jich 100 00 0 až 200 000 žije s virem HIV 
a přibližně milion s hepatitidou C. Riziko infekce je mimo řádně vysoké za ur čitých okolností, 
kdy se více osob d ělí o stejnou jehlu, jako tomu je nap ř. ve vězení. V roce 2005 ohlásilo 21 
členských stát ů EU 326 000 nových osob, které zahájily lé čbu drogové závislosti. Okolo 
525 000 uživatel ů drog je v EU na substitu ční léčbě. 
Výroba, tvorba a obchodování s drogami z ůstává jednou z hlavních činností sítí 
organizovaného zlo činu působících v EU nebo orient ujících se na EU. Vzr ůstá diverzifikace 
obchodních tras sm ěrem do EU, výroby drog uvnit ř EU a míst pronikání, a navíc dochází k 
rozsáhlému obchodování uvnit ř EU. 
Pro pašování opiát ů do EU se používají klí čové koridory, které za čínají v Afghánistánu 
a procházejí státy St řední Asie. V ětšina heroinu se dostává do západní Evropy balkánskými 
trasami  z Turecka, ale stále více se používá centrální balkánská trasa  vedoucí z Turecka p řes 
balkánské státy do Itálie nebo do Slovinska. Na významu rovn ěž získává trasa přes Ukrajinu 
a Rumunsko . Pokud jde o kokain, dostává se do Evropy p řes tři hlavní námo řní trasy. Severní 
trasa  vede z Karibského mo ře přes Azorské ostrovy do Portugalska a Špan ělska. Střední trasa  
vede z Jižní Ameriky p řes Kapverdy nebo p řes Madeiru a Kanárské ostrovy do Evropy. 
V poslední dob ě se objevila africká trasa  vedoucí z Jižní Ameriky do západní Afriky a dále 
pak do Portugalska a Špan ělska. Evropská unie je hlavní výrobní oblastí syntetických drog, 
a to především amfetamin ů a MDMA (extáze).  
Objem zadržených drog se v posledních lete ch stabilizoval s vý jimkou kokainu, kde došlo 
k výraznému nár ůstu. Prodejní cena na ulici upravená o inflaci p řesto v období 2000–2006 
poklesla  u všech výše zmín ěných drog, zatímco míra ú činnosti zůstala stejná nebo poklesla 
v případě marihuany, amfetamin ů a kokainu.  
Zneužívání nedovolených drog p ředstavuje pro členské státy EU zna čné sociální náklady. 
Nedávné šet ření EMCDDA založené na údajích ze šesti členských stát ů EU ukázalo, že 
veřejné výdaje spojené s problémem drog p ředstavují 0,05 % až 0,46 % HDP t ěchto zemí. Na 
základě těchto údaj ů EMCDDA odhaduje, že celkové ve řejné výdaje spojené s drogami ve 
27 členských státech EU a v Norsku dosahují výše 13 až 36 miliard EUR ro čně, což 
představuje až 0,33 % HDP členských stát ů EU.  
1.4 Subsidiarita a p řidaná hodnota 
Členské státy EU jsou hlavními aktéry boje proti drogám a protidrogové právní p ředpisy jsou 
především v jejich pravomoci. Smlouvy ale výslovn ě uznávají nutnost řešit drogovou 
problematiku na úrovni EU, a to p ředevším v oblasti sp ravedlnosti a vnit řních věcí3 
a veřejného zdraví4. Protidrogová strategie EU ( 2005–2012) byla vypracována na základ ě 
stávajícího právního rámce vymezeného smlouva mi o Evropské unii a o založení Evropského 
                                                 
3 Hlava VI články 29 a 31 odst. 1 písm. e) Smlouvy o EU. 
4 Článek 152 Smlouvy o ES. 
CS 5   CS společenství a vycházejícího z pravomocí p řiznaných Unii, Spole čenství a jednotlivým 
členským stát ům s ohledem na zásady subsidiarity a proporcionality. 
Hodnocení protidrogového ak čního plánu EU (2005–2008) ukazu je, že prakticky všechny 
členské státy považují protidrogový ak ční plán na úrovni EU za p řínosný. Členské státy 
udávají, že ak ční plán poskytuje na evropské úrovni  jasné cíle a pokyny pro stanovení 
vnitrostátních prio rit s výsledným v ětším souladem a sbližováním protidrogových politik 
mezi zem ěmi na dobrovolném základ ě. Poskytuje rovn ěž návod ke sdílení osv ědčených 
postupů a k vytvá ření spole čných norem v řadě klíčových oblastí omezování poptávky 
a nabídky drog. Ak ční plán nabízí komplexní rám ec protidrogové politiky a je podn ětem 
k rozvoji široce pojatých a vysoce kvali tních vnitrostátních strategií a ak čních plán ů napříč 
EU.  
Mnohé členské státy udávají, že ak ční plán EU byl významným p říspěvkem k mezinárodní 
spolupráci a že EU získala v oblasti boje proti dr ogám na mezinárodní scén ě na vlivu 
především proto, že ukázala, že je schopná pracovat na základ ě shody vyjád řené strategií 
a akčním plánem. Ak ční plán EU hraje významnou úlohu v tom, že p ředstavuje evropský 
model protidrogové politiky, pr o kterou jsou základem vyrovnaný p řístup a respektování 
základních práv. Politika založ ená na faktech, monitorování , hodnocení i informování byla 
důležitým p řínosem k vytvá ření vnitrostátních pro tidrogových politik a projevily se ve v ětší 
pozornosti v ěnované efektivit ě na úrovni členských stát ů a ve zjišťování a srovnávání r ůzných 
tendencí.  
1.5 Cíle 
Vzhledem k tomu, že protidrogová strategie EU (2005–2012) z ůstává základní politikou p ři 
vytváření nového protidrogového ak čního plánu EU, z ůstávají cíle a pr iority stanovené 
strategií nadále v pl atnosti. Protidrogový ak ční plán EU (2005–2008) obsahoval 46 cíl ů a 86 
operativních opat ření. Dostali bychom se daleko za hr anice vymezené pro toto posouzení 
dopadů, kdybychom do n ěj zahrnuli všechny mo žné nové cíle a opat ření nového ak čního 
plánu, nebo kdybychom zkoumali každý více než 30 záv ěrů stanovených ve vymezení 
problému.  
Namísto toho se toto posouzení dopad ů zaměřuje na omezený po čet závěrů hodnocení, pokud 
jde o případné nové operativní cíle. Zjišt ěné dopady ak čního plánu jako celku a dopady 
každého vybraného p říkladu jsou analyzovány z hlediska jednotlivých politických možností. 
V části 3 zprávy jsou uvedeny všeobecné cíle st rategie v hlavních oblastech omezování 
poptávky po drogách a jejich nabídky jakož i pr ůřezová témata, koordinace, mezinárodní 
spolupráce a informace, výzkum, hodnocení. Pr o každý všeobecný strategický cíl byly 
vypracovány dva p říklady operativních cíl ů.  
1.6 Ur čení a posouzení politických možností  
Vzhledem k tomu, že nadále platí základn í protidrogová strate gie EU (2005–2012), žádná 
z uvedených možností nepovede k zásadním zm ěnám protidrogové politiky. V rámci tohoto 
posouzení dopad ů bylo zváženo šest politických  možností. Následující t ři jsou považovány za 
proveditelné.  
Možnost 1 – Ned ělat nic (výchozí scéná ř): Při této volb ě se nenavrhne žádný ak ční plán pro 
provedení druhé poloviny protidrogové strategie EU (2005 –2012). Uvedená strategie bude 
i nadále poskytovat všeobecn ý rámec pro protidrogovou činnost v EU, aniž by byly vymezeny 
CS 6   CS operativní cíle nebo opat ření, vypracovány ukazatele pro její provád ění a stanoveny termíny 
pro jednotlivá opat ření.  
Možnost 2 – Protidrogový ak ční plán (2005 –2008) je prodloužen na další čtyřleté období: 
Tato varianta znamená, že protidrogový ak ční plán EU (2005 –2008) bude pouze prodloužen. 
Probíhající akce budou nadále pokra čovat. Ukon čené akce budou uzav řeny. Nebude zahájena 
žádná nová činnost.  
Možnost 3.2 - Je p ředložen podrobný protidrogový ak ční plán EU (2009 –2012) 
zahrnující operativní cíle a opat ření na úrovni EU a členských stát ů. Tato varianta 
vychází z hlavních záv ěrů konečného vyhodnocení protidrogového ak čního plánu EU (2005 –
2008). Návrh nového podrobného ak čního plánu jak na úrovni EU, tak na úrovni členských 
států zohlední zjišt ění hodnocení a bude se moci p řizpůsobit posledním zm ěnám a poslednímu 
vývoji drogové problematiky v EU.  
1.7 Analýza a porovnání dopad ů 
Předpokladem, o který se opírá pr otidrogová strategie a její ak ční plány, je, že ucelený 
a multidisciplinární p řístup protidrogové politiky zahrnující r ůzné oblasti a uskute čňující 
zároveň řadu cílů, povede k sou činnosti a bude mít v ětší dopad.  
Srovnání r ůzných možných řešení vede k záv ěru, že volba možnosti 1 , tzn. výchozího scéná ře, 
by vedla protidrogovou politiku na úrovni EU ke ztrát ě iniciativy a dynamiky. Protidrogová 
strategie EU (2005–2012) by sice z ůstala nadále v platnos ti, ale bez jakéhokoliv ak čního 
plánu pro její provád ění. Opatření protidrogové politiky by byla v ětšinou ad-hoc, bez 
soudržnosti a nezohled ňovala by nové tendence a nový vývoj drogové situace. Pokud bude 
chybět politický rámec EU, mohou se zv ětšit rozdíly mezi vnitrostátními politikami, zatímco 
činnost na úrovni EU by z ůstala omezena stávajícími pravomocemi a programy.  
Možnost 2  by znamenala, že nebudou řešeny chyby a nedostatky st ávajícího protidrogového 
akčního plánu EU (2005–2008) a že se zejména  nezohlední nové vývojové tendence. Pokud 
společný akční rámec nebude aktualizován, mohlo by dojít k omezení pov ědomí o 
protidrogové problematice a jejíc h prioritách na úrovni EU a členských stát ů. Toto řešení by 
mohlo být považováno za bezpr oblémové v tom smyslu, že jeho c íle a akce již byly schváleny.  
Volba možnosti 3.2  by měla za následek, že by se pozornost v ěnovala otázkám vymezeným 
v hodnocení protidrogového ak čního plánu EU (2005–2008). Nový ak ční plán by tak mohl 
zahrnout zm ěny, ke kterým došlo v posledních letech, a zm ěnit zaměření akčního plánu tak, 
aby jeho opat ření byla ú činnější a lépe m ěřitelná. Tato volba by byla více v souladu 
s protidrogovou strate gií EU, která výslovn ě předpokládá dva po sob ě následující 
protidrogové ak ční plány EU se zám ěrem přenesení a provád ění svých cíl ů.  
Ve skutečnosti by možnost 1  znamenala krok zpátky. Hodnocení jasn ě ukazuje, že je t řeba 
přesnější akční plán s jasn ě seřazenými prioritami podle d ůležitosti zohled ňující nové 
informace a nové výzvy. Proto nelze doporu čit možnost 2 . Nový protidrogový ak ční plán EU 
(2009–2012) uvedený v možnosti  3.2 toto nabízí, a je proto up řednostňovanou volbou.  
1.8 Monitorování a hodnocení 
Nový akční plán popsaný v možnosti 3.2  poskytne ukazatele a časový harmonogram pro 
každé opat ření a stanoví strany odpov ědné za jeho provád ění. Komise bude nadále 
připravovat výro ční zprávy o pokroku dosaženém p ři provád ění. Celkové hodnocení 
CS 7   CS protidrogového ak čního plánu EU (2009–2012) a prot idrogové strategie EU (2005–2012) 
bude provedeno v roce 2012. 
EMCDDA a Europol budou nadále vypracováva t zprávy o stavu drogové problematiky 
v oblastech, které spadají do je jich pravomoci. Navrhovaný nový ak ční plán bude klást 
mimořádný důraz na zlepšení m ěřitelnosti dopad ů politiky na stav drogové problematiky 
a navrhne ukazatele pro vykazování  snižování nabídky a pro uplat ňování práva.