ZPRÁVA KOMISE Odpovědi členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2011 /* COM/2013/0118 final */





OBSAH Odpovědi členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2011 2 Shrnutí. 2 1. Předmět zprávy.. 3 2 Prezentace a klíčová sdělení zprávy Účetního dvora za rok 2011 4 3. Úsilí členských států o zlepšení v rámci sdíleného řízení. 5 3.1 Kontroly prvního stupně, vnitrostátní předpisy a audity systémů 6 3.2 Auditní orgány.. 9 3.3 Zadávání veřejných zakázek.. 9 3.4. Podmíněnost.. 11 4. Závěr.. 12 ZPRÁVA KOMISE Odpovědi členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2011 Shrnutí Tato zpráva analyzuje odpovědi členských států na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rozpočtový rok 2011. Zpráva je v souladu s ustanoveními čl. 162 odst. 5 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie. Pokud jde o rok 2011, provedl Účetní dvůr další změny v prezentaci své zprávy, zejména doplněním dvou nových kapitol. Účetní dvůr vydal jasné stanovisko k účtům a odhadl nejpravděpodobnější míru chyb pro rozpočet jako celek na 3,9 %, což je srovnatelné s celkovou mírou chyb z loňského roku ve výši 3,7 %. Po změně v metodice Účetního dvora nyní údaj 3,9 % zahrnuje i chyby podmíněnosti jak pro kapitolu „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“, tak pro „Rozvoj venkova“. Bez této změny by celková míra chyb byla 3,8 %. Většina odpovědí členských států došla ve stanovené lhůtě[1]. Jejich kvalita se stejně jako v předchozích letech značně lišila. V některých případech byly odpovědi na velmi vysoké úrovni, zatímco jinde je zřejmé, že odpovědím bylo věnováno jen velmi málo času. Členské státy znovu potvrdily své odhodlání spolupracovat s Komisí a Účetním dvorem na zajištění řádné správy finančních prostředků EU. Například tři čtvrtiny všech členských států vyjádřily zájem, aby se třístranná jednání (která již existují v oblasti politiky soudržnosti) rozšířila i na rozvoj venkova. Komise i členské státy vyjádřily své odhodlání řešit otázky v oblasti rozvoje venkova s cílem snížit míru chyb. GŘ pro zemědělství zahájilo akční plán a členské státy již zavádějí některá nápravná opatření k řešení otázek v oblasti rozvoje venkova, jak je uvedeno v jejich odpovědích. Ačkoliv došlo v rámci politiky soudržnosti celkově k významnému zlepšení, musí členské státy i Komise přijmout konkrétní a trvalá opatření, a zajistit tak lepší výsledky. V tomto programovém období budou GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování pokračovat v provádění cílených opatření. K nim patří zaměření plánů auditu na rizikovější oblasti a rizikovější finanční subjekty, pečlivé sledování opatření přijatých vnitrostátními orgány, přerušení/pozastavení plateb a v odůvodněných případech uplatnění finančních oprav. Pro příští programové období navrhla Komise několik opatření, která se interinstitucionálně projednávají. Mezi ně patří širší použití zjednodušených nákladů, čtvrtletní podávání zpráv členskými státy Komisi, přísnější pravidla způsobilosti a zavádění čistých finančních oprav a prohlášení o řízení. ZPRÁVA KOMISE Odpovědi členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2011 1. Předmět zprávy V čl. 162 odst. 5 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie se stanoví, že jakmile Účetní dvůr předá výroční zprávu Komisi, sdělí Komise okamžitě dotyčným členským státům údaje této zprávy, které se týkají správy finančních prostředků, za kterou odpovídají podle použitelných předpisů. Členské státy by měly Komisi odpovědět do šedesáti dnů a Komise předá souhrn odpovědí Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 28. února následujícího roku. V návaznosti na zveřejnění výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2011 ze dne 6. listopadu 2012 Komise řádně informovala členské státy o podrobnostech této zprávy, a to formou dopisu a tří dotazníků (připojených jako přílohy), které měly členské státy vyplnit: příloha I obsahovala dotazník ohledně odstavců zprávy týkajících se jednotlivých členských států, příloha II obsahovala dotazník ke zjištěním auditu, která se vztahují na jednotlivé členské státy[2], a příloha III obsahovala dotazník o obecných zjištěních týkajících se politik a programů v rámci sdíleného řízení. Tato zpráva analyzuje odpovědi členských států a doprovází ji pracovní dokument útvarů, který shrnuje odpovědi členských států na otázky přílohy I a III[3]. 2 Prezentace a klíčová sdělení zprávy Účetního dvora za rok 2011 Účetní dvůr provedl další změny v prezentaci roční zprávy za rok 2011. Byly přidány dvě nové kapitoly – pro zemědělství a politiku soudržnosti – s cílem poskytnout podrobnější analýzu výsledků auditu v těchto dvou oblastech politiky. Kapitola „Zemědělství a přírodní zdroje“ byla nahrazena kapitolami „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“ a „Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“. Dřívější kapitola „Soudržnost, energetika a doprava“ byla nahrazena kapitolami „Regionální politika, energetika a doprava“ a „Zaměstnanost a sociální věci“. Kromě nových kapitol poskytl Účetní dvůr také srovnávací údaje pro nejpravděpodobnější míru chyb za roky 2010 a 2011 pro rozpočet jako celek, jakož i pro jednotlivé oblasti politiky. Na závěr Účetní dvůr v kapitole 10 „Rozpočet EU a dosahování výsledků“, která byla do výroční zprávy poprvé začleněna v roce 2010, poukázal na řízení výkonnosti EU. Ve svém prohlášení o věrohodnosti Účetní dvůr poznamenal, že předložené účetní závěrky věrně dokládají finanční pozici Unie a výsledky jejích operací a peněžních toků. Údaje o příjmech a závazcích nevykazovaly žádné významné chyby. Ani platby na správní a jiné výdaje nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Platby za „Vnější vztahy a rozšíření“ rovněž nevykazovaly žádné významné chyby, s výjimkou průběžných a konečných plateb. Všechny ostatní oblasti politik byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. Účetní dvůr dospěl rovněž k názoru, že všechny kontrolní systémy byly klasifikovány jako „částečně účelné“, s výjimkou oblastí politiky „Správní a jiné výdaje“ a „Příjmy“, které byly klasifikovány jako „účelné“. Následující oblasti politik byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami: oblast „Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ vykazovala nejpravděpodobnější míru chyb ve výši 7,7 %. Oblast „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“ vykazovala nejpravděpodobnější míru chyb ve výši 2,9 %. Situace v oblasti politiky soudržnosti se celkově výrazně zlepšila a ve srovnání s rokem 2010, kdy nejpravděpodobnější míra chyb byla 7,7 %, dosáhla pouze 5,1 %. Nicméně byly obě kapitoly týkající se politiky soudržnosti ve významném rozsahu zatíženy chybami, přičemž oblast „Regionální politika, energetika a doprava“ dosáhla nejpravděpodobnější míru chyb ve výši 6,0 % a oblast „Zaměstnanost a sociální věci“ vykazovaly nejpravděpodobnější míru chyb ve výši 2,2 %. Oblast „Výzkum a jiné vnitřní politiky“ vykazovala nejpravděpodobnější míru chyb ve výši 3,0 %. Za rok 2011 činila nejpravděpodobnější míra chyb stanovená Účetním dvorem pro rozpočet EU jako celek 3,9 %, což je srovnatelné s rokem 2010 (3,7 %). Po změně v metodice Účetního dvora zahrnuje číselný údaj 3,9 % i chyby podmíněnosti jak pro kapitolu „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“, tak pro „Rozvoj venkova“. Bez této změny by celková míra chyb byla 3,8 %. Níže uvedený graf znázorňuje vývoj míry chyb pro rozpočet jako celek od roku 2006. (1) Na rozdíl od předchozích let byly ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb za rok 2011 zohledněny případy, kdy příjemci plateb v rámci SZP nesplnili povinnosti spojené s podmíněností. Zjištěné chyby představují přibližně 0,1 procentního bodu z nejpravděpodobnější míry chyb odhadované Účetním dvorem u plateb jako celku. 3. Úsilí členských států o zlepšení v rámci sdíleného řízení Jak je uvedeno v úvodu, kromě svého dopisu Komise řádně zaslala každému členskému státu tři přílohy: příloha I obsahovala dotazník ohledně odstavců zprávy týkajících se jednotlivých členských států; příloha II obsahovala dotazník ohledně zjištění auditu týkajících se jednotlivých členských států a příloha III obsahovala dotazník ohledně obecných zjištění týkajících se sdíleného řízení pro prohlášení o věrohodnosti účetnictví za rok 2011. Členské státy byly požádány, aby v případě příloh I a II tam, kde je to nezbytné, uvedly podrobnosti o krocích přijatých k nápravě chyb a také o jejich načasování, obsahu a očekávaných výsledcích. Tato část zprávy analyzuje odpovědi poskytnuté členskými státy v souvislosti s přílohami I, II a III v rámci čtyř hlavních tematických okruhů: 1. Kontroly prvního stupně, vnitrostátní předpisy a audity systémů, 2. Auditní orgány, 3. Zadávání veřejných zakázek a 4. Podmíněnost. Většina odpovědí členských států došla ve stanovené lhůtě[4]. Jejich kvalita se stejně jako v předchozích letech značně lišila. V některých případech byly odpovědi na velmi vysoké úrovni, zatímco jinde je zřejmé, že odpovědím bylo věnováno jen velmi málo času. Nicméně celkově téměř všechny členské státy informovaly o iniciativách pro zlepšení, které již byly provedeny nebo mají být provedeny v budoucnu, a uvedly jejich podrobnosti. Některé členské státy opětovně potvrdily své odhodlání spolupracovat s Komisí a Účetním dvorem k zajištění řádné správy finančních prostředků EU[5]. Například tři čtvrtiny všech členských států vyjádřily zájem, aby se třístranná jednání (která již existují v oblasti politiky soudržnosti) rozšířila i na rozvoj venkova[6] (viz graf 1.2, který uvádí informace týkající se otázky č. 5 v příloze III dotazníku). Tato iniciativa ohledně třístranných setkání je rovněž v souladu s doporučením absolutoria vydaným Radou na rozpočtový rok 2011[7]. Graf 1.2 V souvislosti s kapitolou 5 – Regionální politika, energetika a doprava a kapitolou 6 – Zaměstnanost a sociální věci se pravidelně konají třístranná setkání zástupců Účetního dvora, Komise a členských států. Ukázalo se, že díky těmto setkáním lze velmi úspěšně zabránit rozporům při posuzování chyb. V souvislosti s kapitolami Zemědělství a Rozvoj venkova se v roce 2012 konalo pouze jedno setkání. Měl by Váš členský stát zájem o účast na třístranných setkáních ohledně kapitol Zemědělství a Rozvoj venkova? 3.1 Kontroly prvního stupně, vnitrostátní předpisy a audity systémů Pokud jde o kontroly prvního stupně a vnitrostátní pravidla, Úřední dvůr ve své zprávě poukázal na nedostatky v kontrolách prováděných vnitrostátními orgány a identifikoval některé případy, ve kterých vnitrostátní orgány účinně neposoudily, zda vykázané náklady byly v souladu s platnými předpisy. V oblasti „Regionální politika“ například Účetní dvůr usoudil, že u 62 % operací obsahujících chyby měly „orgány členských států … k dispozici dostatečné informace k tomu, aby před osvědčením výdajů, jež se předkládá Komisi, zjistily a opravily alespoň některé z nich“[8]. V oblasti „Zaměstnanost a sociální věci“ učinil Účetní dvůr podobný závěr u 76 % operací zatížených chybami[9]. V oblasti „Rozvoj venkova“ Účetní dvůr zjistil, že čtyři ze šesti vnitrostátní orgánů, u nichž byl proveden audit, účinně nezkontrolovaly, zda byly vykázané náklady přiměřené, a že platební agentury ne vždy řádně provedly kontroly na místě[10]. Účetní dvůr vedle toho zjistil, že nedodržování vnitrostátních pravidel je jedním z rizik, která ohrožují správnost plateb[11]. S ohledem na přiměřenost kontrol prvního stupně poskytly členské státy různé odpovědi. Rakousko a Belgie uvedly, že tyto kontroly byly v každém případě uspokojivé[12], přičemž Rakousko jako důkaz použilo skutečnost, že míra chyb se u obou programů Evropského sociálního fondu (ESF), u nichž vnitrostátní orgány provedly audit, pohybovala okolo prahu významnosti. Dva členské státy (Finsko a Lotyšsko) uvedly, že složitá pravidla způsobilosti a legislativní pravidla občas vedla k různým výkladům, což mělo následně vliv na kvalitu kontrol prvního stupně[13]. Slovensko a Finsko poukázaly na to, že fluktuace zaměstnanců s následnou ztrátou odborných znalostí byly jedním z důvodů nedostatečných kontrol prvního stupně[14]. Řecko situaci shrnulo tak, že „Důvody jsou složité a většinou záleží na tom, kdo vykonává kontrolu prvního stupně. Kontroly prvního stupně provádí buď správní orgány nebo zprostředkující subjekty za tímto účelem pověřené a mají různou podobu“[15]. Více než polovina členských států shodně uvedla, že vnitrostátní předpisy je třeba zjednodušit, aby se ulehčila administrativní zátěž a následně snížil počet chyb. Členské státy nicméně rovněž uvedly, že ke snížení chyb je třeba zjednodušit i směrnice EU. Lucembursko situaci shrnulo v následující prohlášení: „Vnitrostátní předpisy lze vždy zjednodušit, avšak uvítali bychom i počáteční zjednodušení pravidel ve směrnicích (EU)“[16]. A na závěr v reakci na dotaz o auditech systémů v případě kontrol prvního stupně (otázka č. 2 v dotazníku v příloze III a graf 1.3) více než 40 % členských států uvedlo, že v některých případech takové audity již provádějí. Dánsko například poznamenalo, že v oblasti „Regionální politika“ i „Rozvoj venkova“ dánský obchodní auditní orgán, resp. oddělení interního auditu působící v rámci dánské agentury AgriFish provádějí audity systémů. V případě dánské agentury AgriFish oddělení interního auditu již provedlo audit místních akčních skupin režimů v rámci programu venkovských oblastí a následný audit stejného programu by měl být proveden v roce 2013[17]. Litva, Lotyšsko, Česká republika a Řecko[18] uvedly, že audity systémů jsou již nedílnou součást jejich auditních harmonogramů a provádí se pravidelně. Ostatní členské státy dospěly k závěru, že zvláštní audity systémů nejsou nutné, jelikož jejich vlastní auditní strategie je ucelená. Německo uvedlo, že audity kontroly prvního stupně jsou již nedílnou součástí auditů systémů a konkrétní rizikové oblasti lze ověřit odděleně[19]. Slovensko svou situaci popsalo podobně[20]. Míru chyb v oblasti politiky soudržnosti ovlivnily nedostatky v kontrolách prvního stupně, a zejména porušování vnitrostátních pravidel způsobilosti. Komise aktivně vybízí členské státy, aby se danou problematikou zabývaly. Zavedla řadu opatření, např. podporu vnitrostátním orgánům v jejich úsilí o zjednodušení a podporu řídicích a kontrolních orgánů. Vedle toho provádí rovněž tematický audit účinnosti kontrol prvního stupně založený na rizicích. Graf 1.3 Účetní dvůr doporučil Komisi, aby vyzvala auditní orgány, aby pro „kontroly prvního stupně“ prováděné řídícími orgány a zprostředkujícími subjekty uplatňovaly zvláštní audity systémů (viz např. kapitola 5.73, doporučení č. 4) Uvažuje Váš členský stát o tom, že by v této oblasti uplatnil dodatečný a zvláštní audit systémů? 3.2 Auditní orgány Ve výroční zprávě za rok 2011 uvedl Účetní dvůr výsledky hodnocení auditních orgánů v sedmi členských státech. Účetní dvůr přezkoumal různé aspekty pracovních metod auditních orgánů, včetně organizačních ujednání, pracovních dokumentů a výročních kontrolních zpráv a stanovisek. Z výsledků těchto hodnocení vyplynulo, že čtyři auditní orgány byly „účelné“, dva byly „částečně účelné“ a jeden byl „neúčelný“. Účetní dvůr poukázal na to, že je potřeba zlepšit kontrolní seznamy, kontrolu kvality auditů a auditní metodiku[21]. Účetní dvůr následně doporučil Komisi, aby auditním orgánům poskytla další pokyny, zejména pokud jde o metody výběru vzorků, a dále doporučil nabádat auditní orgány k tomu, aby prováděly více auditů systémů[22]. Členské státy, jejichž auditní orgány posoudil Účetní dvůr negativně a které poskytly odpověď, obecně uvedly, že v případě zjištěných nedostatků již byla přijata nápravná opatření nebo se v současnosti situace uváděla na pravou míru. Česká republika například uvedla: „Negativní hodnocení ČR vychází z hodnocení stavu v roce 2011 a systému, který byl nastaven již v r. 2007 (následně schválen EK i auditorskou společností PricewaterhouseCoopers), a na jehož změně se již v době auditu EÚD započalo po dohodě s EK.“[23] Vedle toho uvedla Česká republika další připomínky k výběru vzorků Účetním dvorem. Poznamenala, že: „zpráva Evropského účetního dvora nevychází z reprezentativního vzorku projektů všech operačních programů v České republice (pouze OP Doprava a ROP Jihovýchod). Auditoři EÚD auditovali všech 8 projektů, resp. 4 projekty u každého operačního programu. Ze strany Auditního orgánu je každoročně prověřováno 650 projektů všech operačních programů. Závěry auditorů EÚD učiněné na základě zanedbatelného vzorku tedy nejsou průkazné (zejména ze statistického hlediska) pro systém finanční kontroly a auditu všech operačních programů v ČR.“[24] Rumunsko uvedlo, že s ohledem na připomínky Účetního dvora rumunský hlavní auditní orgán přezkoumal předběžná zjištění Účetního dvora a vyjádřil ochotu zúčastnit se třístranného jednání (EÚD, EK a auditní orgán) s cílem „předložit EÚD opatření pro zlepšení v oblastech identifikovaných auditory EÚD.“ Třístranné jednání se konalo v červnu 2012 a bylo užitečné pro vyjasnění důležitých otázek[25]. Členské státy obecně uvedly, že v případě potřeby se auditní orgány průběžně snaží zlepšovat kvalitu své práce, aby bylo zajištěno, že výsledky jsou v souladu s doporučeními Účetního dvora uvedenými ve zprávě za rok 2011. 3.3 Zadávání veřejných zakázek Účetní dvůr ve své zprávě za rok 2011 poukázal na zadávání veřejných zakázek jako na jeden z hlavních zdrojů chyb. V oblasti „Regionální politika“ Účetní dvůr zjistil, že v 25 % ze 180 operací, které byly předmětem auditu, nebyla dodržena pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Kromě toho byly v 9 % auditovaných operací zjištěny závažné případy nedodržování pravidel, které tvořily 44 % všech vyčíslitelných chyb v dané oblasti politiky[26]. Obdobně v oblasti politiky „Rozvoj venkova“ a „Zaměstnanost a sociální věci“ ovlivnilo nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek míru chyb[27]. Členské státy uznávají význam chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek a průběžně zavádějí opatření k nápravě situace. Maďarsko například uvedlo: „V poslední době jsme dosáhli významného pokroku v dohledu nad zadáváním veřejných zakázek. Od 8. prosince 2010 funguje v národní agentuře pro rozvoj centralizovaný auditní systém pro zadávání veřejných zakázek. Bylo vytvořené specializované oddělení (oddělení pro dohled nad zadáváním veřejných zakázek), jehož hlavním úkolem je provádět povinné (ex ante a ex post) audity zadávání veřejných zakázek, vypracovávat pokyny a poskytovat odborný dohled nad kontrolami prvního stupně prováděnými zprostředkujícími subjekty u veřejných zakázek nižší hodnoty.“[28] Španělsko rovněž poskytlo informace o opatřeních přijatých za účelem zlepšení situace při zadávání zakázek. V oblasti „Regionální politika“ se pět oznámení o předběžných zjištěních určených Španělsku týkalo zjištění o zadávání veřejných zakázek. Ve čtyřech z pěti případů Španělsko uvedlo, že již podniklo konkrétní kroky pro zlepšení situace a že postupy v dané oblasti byly buď zlepšeny, nebo byly zavedeny nové postupy. V pátém případě se jednalo o otázku omezeného souladu bez finančních dopadů[29]. Sedm členských států (Rakousko, Dánsko, Francie, Německo, Litva, Lucembursko a Polsko) poukázalo na tři hlavní faktory, které přispívají k chybám při zadávání veřejných zakázek[30], a sice: 1. složitost vnitrostátních předpisů pro zadávání veřejných zakázek, 2. složitost směrnic EU upravujících zadávání veřejných zakázek a 3. nedostatečné kontroly prvního stupně. Lucembursko navíc uvedlo, že postupy zadávání veřejných zakázek jsou obzvláště problematické pro vedoucí projektů, kteří v této oblasti velmi často nemají žádné odborné znalosti[31]. Jiné členské státy uvedly, že důvody chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek byly ještě specifičtější. Česká republika uvedla: „Hlavní příčinou těchto chyb je nejednoznačné znění směrnic upravujících zadávání veřejných zakázek a s tím spojený jiný pohled zadavatelů veřejných zakázek na tato ustanovení“[32]. Členské státy pokračují ve svém úsilí zlepšit provádění předpisů a postupů v oblasti zadávání veřejných zakázek. Komise si je plně vědoma problémů, kterým členské státy v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek čelí, a v prosinci 2011 předložila návrh na změnu stávající směrnice o veřejných zakázkách. Tento návrh je v současné době projednáván v Parlamentu a Radě. Ohledně hlavních prvků návrhu Komise, včetně opatření proti podvodům, zjednodušení a větší pružnosti pravidel a postupů, již bylo dosaženo konsensu. 3.4. Podmíněnost Účetní dvůr do své výroční zprávy za rok 2011 poprvé zařadil i chyby podmíněnosti ve výpočtu míry chyb jak v oblasti „Rozvoj venkova“, tak i v oblasti „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“. V obou oblastech politiky se Účetní dvůr zaměřil na vybrané podmínky dobrého zemědělského a environmentálního stavu a povinné požadavky na hospodaření a identifikoval některé chyby. V oblasti „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“ audit Účetního dvora rovněž prověřil podobu a provádění systémů podmíněnosti v šesti členských státech a zjistil, že z celkového počtu šesti auditovaných systémů byl jeden účinný, čtyři byly částečné účinné a jeden byl neúčinný.[33] Zejména v oblasti „Rozvoj venkova“ byla zjištěna porušení podmíněnosti ve 26 platbách z celkového počtu 73 plateb prověřovaných Účetním dvorem. Vedle toho Účetní dvůr konstatoval významné problémy v dodržování požadavků na podmíněnost, pokud jde o identifikaci a evidenci zvířat[34]. Všechny členské státy, ve kterých byl proveden audit systémů podmíněnosti a byly zjištěny nedostatky, poskytly připomínky k těmto zjištěním. Všechny tyto státy zdůraznily význam načasování ověřování a s tím související případné obtíže. Finsko uvedlo: „Klimatické podmínky ve Finsku omezují načasování některých kontrol podmíněnosti na místě. Například kontroly na místě týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu a kontroly vybraných povinných požadavků na hospodaření je nutno provádět během období, v nichž se v hospodářstvích provádějí polní práce; tzn. kontroly se prakticky provádějí především od června do října“[35]. Dánsko uvedlo, že s ověřováním podmíněnosti se začíná počátkem roku, zatímco Španělsko poznamenalo, že ověřování nyní provádí v průběhu celého roku[36]. Itálie nyní zvažuje změnit „plánování kontrol na rok 2013 tak, aby odpovídaly připomínkám EÚD[37]“, a Maďarsko si podle všeho není jisté, zda má načasování kontrol nějaký dopad[38]. Některé členské státy kromě toho poskytly další možné důvody chyb podmíněnosti (viz graf 1.4 znázorňující, které důvody členské státy uvedly pro nedodržení podmíněnosti). Malta a Lotyšsko[39] například uvedly, že požadavky na podmíněnost nebyly dostatečně jasné a Malta dále poznamenala, že „příjemci žádají o některá opatření z důvodu využití finančních prostředků, avšak povinnosti, které s tím souvisejí, jsou jím poměrně lhostejné“. Irsko[40] poukázalo na to, že některé členské státy považují některá porušení předpisů za nezávažná, což následně nevede ke snížení. Irsko rovněž uvedlo případné komunikační problémy mezi specializovaným subjektem a platební agenturou jako důvod chyb podmíněnosti. Graf 1.4 U kapitoly „Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ (bod 4.32) Účetní dvůr shledal, že u tří ze šesti kontrolovaných členských států, ve kterých nebyly splněny povinnosti podmíněnosti, toto nesplnění v některých případech nevedlo ke snížení výše plateb. Jak k tomu podle Vašeho názoru mohlo dojít: Komise ve svém nedávném návrhu Společné zemědělské politiky po roce 2013 navrhuje další zjednodušení a zefektivnění pravidel podmíněnosti a příslušných kontrol s cílem snížit přirozené riziko chyb podmíněnosti[41]. 4. Závěr Z převážné většiny odpovědí členských států vyplývá, že příslušné orgány v členských státech se pečlivě zabývají zjištěními Evropského účetního dvora. Členské státy jsou toho názoru, že dobře fungující kontroly prvního stupně mají zásadní význam a souhlasí s tím, aby nápravná opatření, zejména s ohledem na výkon auditních orgánů, byla prováděna průběžně. Z nedostatků a chyb zjištěných Účetním dvorem rovněž vyplývá, že zjednodušení je komplexní proces, který se dotýká evropských i vnitrostátních předpisů, i když někdy je obtížné rozlišovat mezi všemi použitelnými předpisy. Komise v této oblasti hraje aktivní úlohu: v prosinci 2011 předložila ambiciózní návrhy týkající se pravidel upravujících zadávání veřejných zakázek. Ty se v současné době projednávají v Evropském parlamentu a v Radě. Ohledně hlavních prvků návrhu Komise, včetně opatření proti podvodům, zjednodušení a větší pružnosti pravidel a postupů, již bylo dosaženo konsensu. Obecněji lze říci, že Komise stanovila řadu opatření, včetně podpory vnitrostátním orgánům v jejich úsilí o zjednodušení a podpory řídicím a kontrolním orgánům. Vedle toho provádí rovněž tematický audit účinnosti kontrol prvního stupně. Konkrétně pro oblast „Rozvoj venkova“ vypracovala Komise akční plán, který zahrnuje opatření, jako jsou lepší informace, školení a nové pokyny pro příjemce a orgány státní správy, a důslednější auditní plán. Kromě toho Komise všem členským státům zaslala dopis, v němž je žádá, aby mimo jiné určily řadu konkrétních opatření, jejichž cílem je snížit počet chyb, a aby posílily preventivní opatření ke snížení rizika chyb při provádění programů rozvoje venkova v budoucnosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že členské státy opětovně potvrdily své odhodlání spolupracovat s Účetním dvorem na zajištění řádné správy finančních prostředků EU. Například tři čtvrtiny všech členských států vyjádřily zájem na tom, aby se třístranná jednání (za účasti Evropského účetního dvora, členských států a Komise), která se již konají v oblasti politiky soudržnosti, rozšířila i na oblast zemědělství a rozvoje venkova. Příloha A ČLENSKÝ STÁT || Datum předání Rakousko || 18/12/2012 BELGIE || 21/12/2012 BULHARSKO || 14/12/2012 Kypr || 14/12/2012 Česká republika || 14/12/2012 Dánsko || 11/01/2013 Estonsko || FINSKO || 13/12/2012 Francie || 18/12/2012 NĚMECKO || 18/12/2012 Řecko || 17/12/2012 Maďarsko || 17/12/2012 Irsko || 18/01/2013 Itálie || 13/12/2012 Lotyšsko || 27/12/2012 Litva || 14/12/2012 Lucembursko || 13/12/2012 Malta || 13/12/2012 Nizozemsko || 14/12/2012 Polsko || 13/12/2012 Portugalsko || 13/12/2012 Rumunsko || 14/12/2012 SLOVENSKO || 14/12/2012 SLOVINSKO || 13/12/2012 ŠPANĚLSKO || 13/12/2012 Švédsko || 14/12/2012 Spojené království || 28/01/2013 [1] Viz příloha A této zprávy, s. 15. [2] Příloha II obsahuje odpovědi členských států na jednotlivá oznámení o předběžných zjištěních a není zahrnuta v pracovním dokumentu útvarů, ale je k dispozici Účetnímu dvoru. [3] Viz předcházející poznámka pod čarou. [4] Viz příloha A této zprávy, s. 14. [5] Pracovní dokument útvarů, s. 225. [6] Pracovní dokument útvarů, viz odpovědi členských států na otázku č. 5 v příloze III. [7] COMBUD 17/13, s. 10. [8] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 5.29, s. 127. [9] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 6.15, s. 155. [10] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 4.26–4.29, s. 104 až 105. [11] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011 – příklad 5.2, s. 130, 4.26, s. 104, 5.29, s. 127. [12] Pracovní dokument útvarů, s. 164 a 166. [13] Pracovní dokument útvarů, s. 179 a 192. [14] Pracovní dokument útvarů, s. 215 a 179. [15] Pracovní dokument útvarů, s. 185. [16] Pracovní dokument útvarů, s. 198. [17] Pracovní dokument útvarů, s. 176. [18] Pracovní dokument útvarů, s. 195, 192, 173 a 185. [19] Pracovní dokument útvarů, s. 181. [20] Pracovní dokument útvarů, s. 215. [21] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 5.39–5.41, s. 132–133. [22] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 5.73, s. 143–144. [23] Pracovní dokument útvarů, s. 8. [24] Pracovní dokument útvarů, s. 11. [25] Pracovní dokument útvarů, s. 123. [26] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 5.32, s. 128. [27] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011- příklad 3.1, s. 78 a příklad 6.3 c, s. 157. [28] Pracovní dokument útvarů, s. 3. [29] Odpověď k příloze II, v níž jsou uvedena konkrétní oznámení o předběžných zjištěních. [30] Pracovní dokument útvarů, s. 164, 176, 180, 181, 195, 198 a 203. [31] Pracovní dokument útvarů, s. 198. [32] Pracovní dokument útvarů, s. 173. [33] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 3.9, s. 75, 4.16–4.18, s. 102 a 4.30–4.31, s. 105–106. [34] Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2011, 4.17–4.18, s. 102. [35] Pracovní dokument útvarů, s. 113. [36] Pracovní dokument útvarů, s. 112 a 113. [37] Pracovní dokument útvarů, s. 115. [38] Pracovní dokument útvarů, s. 113. [39] Pracovní dokument útvarů, s. 199 a 192. [40] Pracovní dokument útvarů, s. 190. [41] Nařízení o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (horizontální nařízení), které obsahuje pravidla podmíněnosti - KOM(2011) 628 v konečném znění/2.