Sdělení komise radě o zahájení konzultací s Fidži podle článku 96 dohody z Cotonou





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 17.1.2007 KOM(2007) 14 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o zahájení konzultací s Fidži podle článku 96 dohody z Cotonou SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o zahájení konzultací s Fidži podle článku 96 dohody z Cotonou I. Souvislosti Je třeba připomenout, že po státním převratu a zajímání rukojmí na Fidži v květnu 2000 Komise v červnu téhož roku navrhla zahájit konzultace podle článku 96 dohody z Cotonou a Rada v červenci tento návrh jednomyslně schválila. Poté byly v říjnu 2000 konzultace zahájeny. V důsledku toho bylo v roce 2001 přijato rozhodnutí částečně pozastavit rozvojovou spolupráci. Poslední sankce byly zrušeny 7. listopadu 2003. V této době byly konzultace spojené s částečným pozastavením rozvojové spolupráce považovány za vhodný nástroj pro podporu pozitivního vývoje na Fidži. Avšak vzhledem k tomu, že o šest let později Fidži čelí novému převzetí moci ze strany armády, je jasné, že demokratické instituce a demokratická kultura nejsou dostatečné pevné a že tentokrát by mohl být požadován odlišný přístup. Po téměř dvouměsíčním napětí mezi vládou a armádou Fidži byla demokraticky zvolená vláda ministerského předsedy Laisenia Qarase 5. prosince 2006 svržena ozbrojenými silami vedenými vojenským velitelem komodorem Voreqem Bainimaramem. Převzetí moci zřejmě zpočátku proběhlo bez prolití krve. Od roku 1987 se jednalo o čtvrté převzetí moci na Fidži. Zvlášť důležité je, že vláda ministerského předsedy Qarase byla zvolena občany ve všeobecných volbách v květnu 2006. V souladu s novou politikou EU zaměřenou na posilování partnerství s tichomořskými ostrovy vyslala EU k volbám na Fidži volební pozorovatelskou misi, kterou vedl bývalý maďarský ministr a poslanec Evropského parlamentu Istvan Szent-Ivanyi. Pozorovatelé EU považovali volby za důvěryhodné. Je zcela nepochybné, že vláda ministerského předsedy Qarase, která získala většinu v parlamentu, měla plnou demokratickou legitimitu. Vojenský velitel převzal výkonnou moc od prezidenta Iloila, odvolal ministerského předsedu Qarase, vyhlásil výjimečný stav a postupně upevňoval vojenskou moc. Několik klíčových osob bylo zatčeno a vyslýcháno, většina byla poté propuštěna, ale odvolána ze svých úřadů. Patřil mezi ně viceprezident, úřadující policejní prezident i vedoucí úředník ministerstva financí, který působil rovněž jako vnitrostátní schvalující osoba Evropského rozvojového fondu na Fidži. Jako prozatímní „ministerský předseda“ byl vzat do přísahy sedmasedmdesátiletý bývalý vojenský lékař a diplomat. Jeho prvním úředním jednáním bylo doporučení veliteli, aby rozpustil parlament, což také učinil. Prozatímní „ministerský předseda“ odstoupil 4. ledna 2007. Ministerský předseda Qarase ovšem tvrdí, že je i nadále právoplatným ministerským předsedou Fidži. II. Současná situace Situace se ještě zcela nestabilizovala a nadále se vyvíjí. Vojenské síly se snažily prostřednictvím inzerátů v místních novinách přilákat uchazeče o ministerská místa. Velká rada náčelníků, která podle fidžijské ústavy jmenuje prezidenta a viceprezidenta, se sešla ve dnech 20. a 21. prosince 2006 a doporučila řadu opatření, např. aby se vojáci vrátili do kasáren. Vojenský velitel kritizoval velkou radu náčelníků a prohlásil, že v budoucnosti se rada bude moci scházet pouze tehdy, když to on dovolí. Na začátku ledna 2007 se situace zhoršila, když se prezident postavil za vojenské síly a jmenoval vojenského velitele prozatímním ministerským předsedou. Také soudnictví bylo pod tlakem. Fidžijské sdělovací prostředky dne 5. ledna 2007 uvedly, že během vojenského výslechu přišel jeden člověk o život. Proti převzetí moci se zvedla značná vlna odporu. V den převratu prezident Iloilo prohlásil, že nepodporoval ani neschvaloval postup vojenských sil, avšak dne 4. ledna 2007 zcela změnil svůj postoj. Tradiční náčelníci a církve převzetí moci odsoudili; fidžijští soudci prohlásili, že budou dodržovat právní stát a ústavu; úřadující fidžijský policejní komisař označil převzetí moci za vlastizradu, načež byl vojenskými silami zbaven svého úřadu. Média promlouvala jasně, ale pod nátlakem vojenských sil byla nucena „nepobuřovat“ občany. Docházelo k častým projevům pasivního odporu a občanské neposlušnosti, avšak opozice proti vojenským silám zřejmě není centralizována nebo organizována. Vojenské síly se dále snaží zastrašováním potlačit vnitřní opozici a nesouhlas. Frustrace občanů však může vést k výbuchu a v závislosti na reakci vojenských sil nelze vyloučit projevy násilí. Poslední vojenský převrat se zdá být naprosto odlišný od předchozích, neboť není odrazem napětí mezi etnickými Fidžijci a fidžijskými Indy, ale v prvé řadě konfliktem mezi etnickými Fidžijci, jehož důsledky ovšem nesou obě velké skupiny obyvatel v zemi. Prohlášení vojenského velitele učiněná před převratem obsahovala řadu důležitých politických stížností, z nichž některé mohou mít mezi obyvateli značnou podporu. Objevila se obvinění z rasové zaujatosti, což dokazují návrhy právních předpisů upřednostňující výlučně etnické Fidžijce, kritika velmi těsných kontaktů k některým osobnostem, které se účastnily převratu v roce 2000, a jejich uvedení do vysokých funkcí i nepodložená tvrzení týkající se korupce a protežování příbuzných. Postoj vojenského velitele určitým způsobem odráží odmítání tradičních sil na Fidži, zejména náčelníků a církví, jejichž postavení je narušováno moderností. Odmítavý postoj vojenského velitele vůči Qarasově vládě byl zřejmě ovlivněn také špatnými osobními vztahy mezi oběma muži. Snahy o zprostředkování setkání ministerského předsedy Fidži a vojenského velitele na Novém Zélandu iniciované ministrem zahraničí Nového Zélandu Winstonem Petersem vedly ke značným ústupkům ze strany ministerského předsedy, na které ovšem vojenský velitel nemohl nebo nechtěl přistoupit a které označil za nedostatečné. Vojenský převrat byl jak protiprávní, tak protiústavní, a pro demokracii na Fidži představuje značný krok zpět. Byl všeobecně odsouzen, mj. rovněž Evropskou unií, která dne 11. prosince 2006 prohlásila: „Rada odsuzuje vojenský převrat na Fidži a svržení demokraticky zvolené vlády. Nesouhlasí s postupem komodora Bainimarama a ozbrojených sil Fidžijské republiky při svržení ministerského předsedy a přebírání výkonné moci v zemi. Rada požaduje okamžité a úplné obnovení demokracie a brzký návrat k občanské vládě.“ Evropský parlament dne 14. prosince 2006 ostře odsoudil převzetí moci ozbrojenými silami stejně, jako bývalý hlavní pozorovatel a poslanec Evropského parlamentu Istvan Szent-Ivanyi ve zvláštním prohlášení. Parlament rovněž vyzval Komisi a členské státy, aby okamžitě pozastavily veškerou nehumanitární pomoc pro Fidži, vyjma vzdělávacích programů prováděných nevládními organizacemi. Představitelé států a vlád zemí AKT v prohlášení ze dne 8. prosince 2006 ostře odsoudili svržení legitimní a demokraticky zvolené vlády. Také Rada bezpečnosti OSN vydala prohlášení. Fidži čelí rostoucí mezinárodní izolaci a pravděpodobně bude zbaveno předsednictví v tichomořském fóru a bylo již vyloučeno z rad Britského společenství národů. Partneři Fidžijské republiky, např. Francie a Spojené království, přerušily vojenskou spolupráci. Řada zemí, zejména Austrálie a Nový Zéland, uložila cílené sankce, zatímco někteří mezinárodní partneři Fidžijské republiky přehodnocují a omezují rozvojovou spolupráci. III. Návrh V čl. 9 odst. 2 dohody o partnerství AKT-ES mezi Evropskou unií a státy AKT, včetně Fidži, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 a pozměněné dne 25. června 2005 v Lucemburku jsou stanoveny zásadní prvky, na kterých je partnerství založené. Dodržování demokratických zásad, právního státu a lidských práv je základem domácích i mezinárodních politik smluvních stran a tvoří zásadní prvky dohody. V souladu s tímto článkem a s ohledem na okolnosti, za kterých na Fidži došlo k mocenským změnám, se Komise domnívá, že je nezbytný dialog s novými vládními představiteli, aby se vyjasnily následující body: 1. okamžitý a pokojný návrat k demokracii v rámci stávajících právních předpisů a v naprostém souladu s ústavou; 2. sestavení vlády s pověřením fidžijského parlamentu a většinou v parlamentu zvoleném ve svobodných a spravedlivých volbách v květnu 2006 nebo uspořádání předčasných svobodných a spravedlivých voleb, aby se neprodlužovalo období „prozatímní vlády“; 3. vytvoření plánu, který obsahuje cíle, hodnotící kritéria a časový harmonogram pro výše uvedená opatření; 4. plné dodržování lidských práv se zvláštním zaměřením na svobodu projevu; 5. plné respektování právního státu. Dialog by novým mocenským představitelům Fidži dal možnost vyjádřit se k výše uvedeným bodům a umožnil by EU posoudit, zda může na tomto základě podpořit úsilí země o lepší dodržování zásadních prvků přepracované dohody z Cotonou nebo v souladu s článkem 96 přijmout vhodná opatření. EU bude informovat všechny příslušné partnery a zúčastněné strany. Vzhledem k okolnostem, za kterých na Fidži došlo ke změně režimu, a vzhledem k formě politické organizace vytvořené novými představiteli moci se Komise domnívá, že se zde jedná o velmi naléhavý případ, a rovněž s ohledem na skutečnost, že Evropská unie v kritických týdnech před vojenským převratem formou veřejných prohlášení předsednictví EU dvakrát upozornila vojenské představitele, že v demokracii nemají hrát žádnou politickou roli. Proto v souladu s čl. 96 odst. 1 písm. a) přepracované dohody z Cotonou není nutné vyčerpat všechny možnosti politického dialogu, jak stanoví článek 8 stejné dohody. Lze poznamenat, že v zájmu včasného řešení a na základě důležitosti obchodu a pomoci ve vztazích EU k Fidži pokračuje posílený dialog podle článku 8. Evropská komise si ovšem přeje formální konzultace s novými představiteli moci, aby byly projednány jejich závazky dříve, než rozhodne o vhodných opatřeních. Komise proto navrhuje, aby Rada na základě přiložené předlohy dopisu vyzvala Fidžijskou republiku ke konzultacím podle článku 96 přepracované dohody z Cotonou. Komise navrhuje, aby probíhající spolupráce, zejména v rámci sedmého, osmého a devátého ERF, pokračovala během období konzultací za předpokladu, že budou dodrženy finanční dohody. Dále navrhuje, aby byla provedena opatření pro spolupráci, která by podpořila návrat k demokracii a zlepšila veřejnou správu. S ohledem na význam cukrovarnického průmyslu pro fidžijské hospodářství, zaměstnanost a boj proti chudobě Komise dále navrhuje, aby přípravné činnosti související s financováním opatření provázejících reformu cukrovarnictví a schválených v rozpočtu 2006 pokračovaly během období konzultací a za předpokladu, že to podle názoru Komise podmínky dovolí. PŘÍLOHA Prozatímní ministerský předseda Fidžijské republiky Suva Fidži PŘEDLOHA DOPISU Vážený pane prozatímní ministerský předsedo, Rada EU přijala dne 11. prosince následující závěry: „Rada odsuzuje vojenský převrat na Fidži a svržení demokraticky zvolené vlády. Nesouhlasí s postupem komodora Bainimarama a ozbrojenými silami Fidžijské republiky při svržení ministerského předsedy a přebírání výkonné moci v zemi. Rada požaduje okamžité a úplné obnovení demokracie a brzký návrat k občanské vládě.“ Evropský parlament dne 14. prosince převrat rovněž ostře odsoudil. Vzhledem k okolnostem, za kterých na Fidži došlo ke změně režimu, a vzhledem k formě politické organizace vytvořené novými orgány se EU domnívá, že došlo k porušení zásadních prvků přepracované dohody z Cotonou. EU se dále domnívá, že se zde jedná o „zvláště naléhavý případ” ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. b). Proto v souladu s čl. 96 odst. 1 písm. a) přepracované dohody z Cotonou není nutné vyčerpat všechny možnosti politického dialogu, jak stanoví článek 8 stejné dohody. Dříve než budou přijata vhodná opatření, však Evropská unie požaduje formální konzultace s vládou. Rádi bychom proto jménem Společenství a členských států Evropské unie Vaši zemi pozvali k účasti na konzultacích podle článku 96 přepracované dohody z Cotonou, s cílem provést hloubkovou analýzu situace a případně také nápravná opatření. EU se ze své strany zúčastní otevřeně a konstruktivně těchto konzultací. Konzultace mají fidžijské straně dát možnost, aby upřesnila svůj postoj ohledně naléhavého a pokojného návratu k demokracii v rámci stávajících právních předpisů a v naprostém souladu s ústavou. Navrhujeme, aby tyto konzultace proběhly v blízké budoucnosti, v termínu vhodném pro obě strany, v prostorách Rady Evropské unie v Bruselu. S úctou Za Radu Za Komisi