EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 28.9.2016 COM(2016) 634 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ Třetí zpráva o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka



Úvod Zprávy Komise o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka poukazují na setrvalý trend v podobě výsledků dosahovaných navzdory mnoha výzvám. Hlavním cílem prohlášení EU a Turecka je rozbít obchodní model převaděčů, kteří vykořisťují migranty a uprchlíky podstupující potenciálně smrtelné riziko při nelegálním přechodu z Turecka do Řecka. Podstatný pokles počtu jak osob překračujících hranice, tak i osob, které při pokusu o překročení hranice zahynuly, od počátku platnosti prohlášení, je důkazem účinného provádění. Na zařízení nacházející se na řeckých ostrovech je však vyvíjen další tlak, neboť některé osoby nadále hranice překračují a zároveň navracení osob z Řecka do Turecka postupuje pomalu. Přestože celkový rozsah migračních toků směřujících do Řecka je mnohem menší než před sjednáním prohlášení, tato situace si zaslouží pečlivé monitorování. Bylo rovněž dosaženo pokroku v dalších bodech prohlášení. Byly zavedeny struktury, které by měly umožnit efektivní navracení osob do Turecka po ukončení řízení o přípustnosti nebo opodstatněnosti žádostí o azyl. Zvyšuje se rychlost přesídlování syrských uprchlíků z Turecka. EU nyní přidělila více než 2,2 miliard EUR z celkové výše 3 miliard EUR vyčleněných pro nástroj pro uprchlíky v Turecku. Během období, k němuž se tato zpráva vztahuje, otřásl Tureckem ve dnech 15. až 16. července pokus o převrat, který si vyžádal 241 životů a vedl ke zranění 2 200 osob. Neúspěšný převrat představoval přímý útok proti demokracii v Turecku. EU tento převrat důrazně odsuzuje a vyjadřuje plnou podporu a solidaritu Turecku a jeho demokratickým institucím jako kandidátské zemi a klíčovému partnerovi EU a rovněž vyzývá turecké úřady k dodržování nejvyšších standardů právního státu a základních práv. EU vyjádřila tento postoj během série návštěv na vysoké úrovni a zejména u příležitosti politického dialogu na vysoké úrovni, který se konal 9. září, a potvrdila svoje odhodlání nadále pracovat s demokratickým, inkluzivním a stabilním Tureckem ve všech oblastech. Spolupráce v oblasti migrace byla aktivně projednána s tureckými partnery, kteří znovu potvrdili závazek Turecka pokračovat v provádění prohlášení EU a Turecka. Tento závazek se odrazil ve vývoji popisovaném v této zprávě. Zpráva uvádí pokračující trend v oblasti dosahovaného pokroku a opatření nezbytná k prohloubení provádění prohlášení a další konsolidaci práce. 1 Současná situace Od druhé zprávy ze dne 15. června 2016 dorazilo z Turecka na řecké ostrovy celkem 9 250 osob, což znamená v průměru zhruba 81 příchozích osob za den. Přestože v srpnu byl zaznamenán nárůst, čísla zůstávají nízká v porovnání s létem 2015 (v červnu až září 2015 v průměru přicházelo denně téměř 2 900 osob) i ve srovnání s měsícem, který předcházel provádění prohlášení (průměrný počet příchozích tehdy přesahoval 1 700 osob za den). S přihlédnutím k výše uvedenému představuje 11 mrtvých v Egejském moři zaznamenaných od uzavření prohlášení, jakkoli i toto číslo je velmi politováníhodné, podstatný pokles ztrát na životech vzhledem k tomu, že v průběhu roku 2015 zemřelo více než 270 osob.

Posílená koordinace a spolupráce Koordinátor EU určený Komisí nadále zajišťuje každodenní následnou kontrolu u řeckých a tureckých úřadů, agentur EU, mezinárodních organizací a jiných členských států. Podstatnou a kriticky důležitou podporu poskytují agentury EU. Ty se však výrazně spoléhají na odborníky vyslané členskými státy, přičemž počet těchto odborníků soustavně nepokrývá potřeby. Ke dni 26. září Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu vyslal do Řecka 83 tlumočníků a 70 odborníků z členských států, z nichž 41 do hotspotů. Vzhledem k tomu, že v hotspotech je zapotřebí 100 odborníků, znamená to, že k podpoře provedení prohlášení EU a Turecka je v současnosti ještě potřeba 59 odborníků. Pokud jde o správu hranic, agentura Frontex ke dni 25. září vyslala do Řecka 699 pracovníků, včetně 675 pracovníků podílejících se na provádění prohlášení EU a Turecka. To nicméně znamená, že na období září až prosinec je stále nedostatek pracovníků. V úvahu je třeba brát i vysokou fluktuaci: při každém střídání se ztrácejí odborné znalosti a je nutné přesměrovat zdroje na školení. Europol má v Řecku 8 odborníků, kteří pomáhají s vyšetřováním převaděčství migrantů. Kromě toho bylo členskými státy aktuálně převeleno 10 vyslaných příslušníků, aby v hotspotech prováděli bezpečnostní kontroly druhé linie. Přestože je tento počet vyslaných příslušníků s ohledem na aktuální požadavky považován za postačující, je nutné na základě budoucího vývoje migračních toků pozorně sledovat, zda je potřeba počet vyslaných příslušníků upravit. EU poskytuje finanční pomoc na podporu turecké pobřežní stráže ve snaze zabránit nelegálním migračním tokům a lépe jim čelit, a to včetně pořízení šesti pátracích a záchranných plavidel a souvisejícího školení. První plavidla by měla být dodána v únoru 2017. I přes změny v donucovacích orgánech, armádě a veřejné správě, ke kterým došlo po pokusu o převrat, včetně reorganizace tureckého četnictva a pobřežní stráže, která se dostala pod civilní kontrolu, se zdá, že pobřežní hlídky vykonávané příslušnými tureckými orgány dál probíhají na obdobné úrovni. Turecká pobřežní stráž rovněž dál na moři reagovala na žádosti o pomoc vysílané řeckými úřady. Turečtí styční důstojníci přítomní na řeckých ostrovech byli z řeckých ostrovů po pokusu o převrat odvoláni. K jejich návratu prozatím nedošlo. V otázkách zahrnujících převaděčství migrantů spolupracuje s Europolem rovněž turecký styčný důstojník v Nizozemsku. Spolupráce agentury Frontex s činností NATO v Egejském moři NATO přispívá k mezinárodní snaze zastavit nelegální převaděčství a nelegální migraci prostřednictvím zpravodajské činnosti, ostrahy a průzkumu v Egejském moři. Operace agentury Frontex a NATO zahrnují činnosti včasného varování a ostrahy a sdílení operativních informací s řeckou a tureckou pobřežní stráží. Agentura Frontex a námořní velení NATO podepsaly v červenci 2016 standardní operační postupy a vytvářejí společný situační přehled. Cílem je umožnit činnosti NATO v regionu Egejského moře s cílem dále zvyšovat vysokou míru záchytů a urychlit výměnu informací o případech převaděčství a převaděčských trasách a metodách. Informační iniciativy Pracovní skupina pro informační strategii vůči migrantům zřízená Komisí pracuje na identifikaci informačních zdrojů, které uprchlíci a migranti používají, definování a zacílení hlavních sdělení a přípravě a šíření obsahu. Spolu se známým mediálním konsorciem se má na začátku příštího roku spustit internetové ústřední „informační centrum“, jež by mělo sloužit milionům uprchlíkům po celém světě. Ve spolupráci s agenturami EU, Mezinárodní organizací pro migraci, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a řeckými úřady uspořádala Komise ve dnech 25. července až 5. srpna 2016 informační kampaň. Na pěti řeckých ostrovech proběhlo 101 seminářů, na nichž bylo více než 2 300 migrantů a jejich rodin informováno o azylovém řízení v Řecku určeném pro ty, kteří dorazili z Turecka po 20. březnu, týkajícího se navracení do Turecka v souladu s prohlášením EU a Turecka, a o asistovaném dobrovolném navracení.

Hlavní výzvy a další kroky Členské státy by měly naléhavě zvýšit svoji podporu Řecku poskytovanou prostřednictvím agentur EU. Před konáním Evropské rady ve dnech 20. až 21. října je nutné vyslat v současnosti chybějících 68 odborníků v případě Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu a XX v případě agentury Frontex. Odborníci by měli být vysíláni na delší dobu, aby se zajistila kontinuita. Je potřeba prohloubit spolupráci, aby bylo možné optimalizovat používání zpravodajských informací všemi orgány a úřady EU, NATO a řeckými a tureckými úřady. 2. Navracení všech nových nelegálních migrantů z Řecka do Turecka Prohlášení upravuje navracení všech nových nelegálních migrantů a žadatelů o azyl, kteří vstoupí z Turecka na řecké ostrovy po 20. březnu a jejichž žádosti byly prohlášeny za nepřípustné či neopodstatněné. Předmětná opatření jsou důsledně prováděna v souladu s požadavky vyplývajícími z unijního a mezinárodního práva a při plném dodržování zásady nenavracení. Současný stav Od druhé zprávy ze dne 15. června 2016 bylo v rámci prohlášení EU a Turecka vráceno 116 osob, které do Řecka vstoupily nelegálně, včetně 22 Syřanů. Celkový počet migrantů vrácených do Turecka od prohlášení EU a Turecka je tak 578 osob. Mezi vrácenými migranty figurovali také Pákistánci, Alžířané, Egypťané, Maročané, Jemenci, Iráčané, Libanonci a Palestinci. Vracené osoby obdržely zamítavé rozhodnutí o azylu (včetně zamítavých rozhodnutí ve druhém stupni), stáhly svoje žádosti o azyl nebo o azyl nepožádaly. Naplňování cíle zabezpečení návratů osob na základě prohlášení EU a Turecka povětšinou bránilo pomalé zpracovávání žádostí o azyl řeckou azylovou službou v prvním stupni (a to i s podporou Evropského úřadu pro otázky azylu) a vyřizování odvolání nově zřízeným řeckým odvolacím orgánem. Pokrok při zřizování odpovídajících orgánů a pracovních toků se zaměřením na správu vysokého počtu žádostí o azyl byl zdržen nedostatkem zdrojů (včetně chybějících pracovníků Evropského úřadu pro otázky azylu pro vedení pohovorů). Naléhavě nutné je další úsilí řecké státní správy při budování výrazně vyšších a udržitelných kapacit na vracení příchozích migrantů, což je považováno za důležitý faktor odrazující nelegální migranty a převaděče. Činnosti v oblasti zpětného přebírání a navracení osob byly dočasně přerušeny v období následujícím po pokusu o převrat v Turecku, avšak byly opětovně zahájeny na začátku září. Kvůli nepřítomnosti tureckých styčných důstojníků na ostrovech (viz výše) byla tato práce koordinována přímo s tureckými úřady. Dál pokračují práce, jejichž cílem je zvýšit počty osob, které se z ostrovů vrací dobrovolně. Od 1. června se z Řecka do země původu s pomocí EU poskytovanou prostřednictvím programu pro dobrovolné návraty zajišťovaného Mezinárodní organizací pro migraci dobrovolně vrátilo 1 976 migrantů, z toho 230 z řeckých ostrovů. V roce 2016 použilo tento program k návratu z Řecka celkem 4 678 migrantů. Právní kroky Řecko přijalo právní předpisy upravující činnost nového odvolacího orgánu a nových odvolacích výborů a přijalo právní kroky s cílem přezkoumat v druhém stupni odvolání podaná od 20. července proti rozhodnutí řecké azylové služby na prvním stupni. Práce těchto výborů je zásadní pro zabezpečení řádného procesu při posuzování žádostí o azyl v souladu s normami EU a mezinárodními standardy. Odvolací výbory nyní potřebují mít zdroje nezbytné k tomu, aby mohly svoji činnost vykonávat co nejrychleji ve snaze urychlit zpracování těchto odvolání tak, aby byl splněn cíl spočívající ve vyřízení cca 500 přidělených případů za měsíc (100 na jeden výbor), přičemž by měly přednostně vyřizovat případy azylového řízení podané na řeckých ostrovech spadající do rámce prohlášení EU a Turecka. První rozhodnutí o odvolání byla vydána v polovině srpna. Avšak proces probíhá pomalu. Podle posledních dostupných údajů byl celkový počet odvolání proti rozhodnutím na prvním stupni o přípustnosti a opodstatněnosti věci vydaným azylovou službou 1 013. Mezi 311 dosavadními odvolacími rozhodnutími o přípustnosti bylo v šesti druhostupňových odvolacích rozhodnutích potvrzeno prvoinstanční rozhodnutí o nepřípustnosti. V 305 druhostupňových odvolacích rozhodnutích došlo ke změně prvostupňového rozhodnutí o nepřípustnosti. Pokud jde o šetření opodstatněnosti, v 40 druhostupňových odvolacích rozhodnutích došlo k potvrzení prvostupňového zamítavého rozhodnutí o opodstatněnosti a ve dvou případech došlo ke změně takového zamítavého rozhodnutí

Nové odvolací výbory doposud vydaly 35 rozhodnutí týkajících se případů na ostrovech, z toho tři na základě přípustnosti a 32 na základě opodstatněnosti . Vyšší úroveň odvolání na řeckou státní řady byl nyní zahájen Syřanem, který usiluje o zpochybnění rozhodnutí, kterým se odvolací výbory zřizují. V Turecku vyústil vývoj v právní oblasti, včetně uplatňování pravidel pro vydávání pracovních povolení, k přijetí 10 584 žádostí o pracovní povolení od syrských státních příslušníků. Doposud jich bylo schváleno více než 8 tisíc, což již představuje dvojnásobek údaje za celý rok 2015. Pokud jde o dohodu mezi EU a Tureckem o zpětném přebírání osob, v provádění ustanovení týkajících se státních příslušníků třetích zemí nebyl vykázán žádný pokrok. Turecká Rada ministrů zatím nepřijala rozhodnutí schvalující uplatňování těchto ustanovení. Bylo dosaženo určitého pokroku v provádění ustanovení dohody mezi EU a Tureckem o zpětném přebírání osob v souvislosti se zpětným přebíráním tureckých státních příslušníků. Operativní kroky Vytrvalý, byť výrazně nižší proud migrantů a pomalé navracení osob vystavily přijímací kapacity na ostrovech rostoucímu tlaku. V důsledku toho jsou řecké hotspoty stále víc přeplněné, což přináší obtížné a někdy nebezpečné podmínky, jak v nedávné době ukázal požár na ostrově Lesbos. Celkový počet migrantů nacházejících se na ostrovech činí k 27. září 13 863, což je výrazně více, než je přijímací kapacita v rozsahu pouhých 7 450. Situaci lze zmírnit pouze snížením počtu osob, které musí na ostrovech zůstat. Na prvním stupni to vyžaduje rychlejší zpracovávání žádostí o azyl na základě řízení na hranicích vztahujícího se na žádosti podávané na ostrovech, což umožní zvýšit počty osob navracených do Turecka v případech, kdy jsou žádosti o azyl shledány nepřípustnými nebo neopodstatněnými. Realita současného přeplnění zařízení rovněž poukazuje na potřebu urychleného rozšíření přijímacích zařízení, včetně jejich přípravy na podmínky v zimě. Nezletilé osoby bez doprovodu by měly být také naléhavě přeřazeny do zařízení vyhrazených pro tento účel. Nezletilé osoby bez doprovodu jsou pro Komisi prioritou, proto Komise poskytla finanční prostředky na další přijímací kapacity a vyzývá členské státy k přesídlení vyššího počtu nezletilých osob bez doprovodu. Řecké úřady jmenovaly ředitele přijímací a identifikační služby. Nicméně na místní úrovni je správa hotspotů nadále ochromena tím, že se nepodařilo jmenovat a vyslat stálé řecké koordinátory hotspotů tak, jak se předpokládalo od začátku roku 2016. Je nezbytné to bez dalšího prodlení provést, aby bylo možné zajistit celkovou správu hotspotů, a to i z bezpečnostního hlediska. Rovněž by měly být prioritně oficiálně schváleny nové standardní operační postupy plně zohledňující prohlášení EU a Turecka. Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) provedl komplexní zhodnocení bezpečnosti svých pracovních prostorů ve třech hotspotech s cílem identifikovat hlavní oblasti, v nichž by měla být bezpečnost posílena. Výsledkem bylo najmutí soukromé bezpečnostní služby, provedení infrastrukturních prací k zajištění bezpečného perimetru a poskytnutí lékařských souprav a hasicích přístrojů. Řecké úřady oznámily, že se na celém jejich území nachází celkem více než 60 tisíc registrovaných migrantů. Od 9. června do 30. července bylo k azylovému řízení předběžně zaregistrováno 27 592 migrantů nacházejících se na pevninské části Řecka, a to včetně 1 225 nezletilých osob bez doprovodu. Pro řecké úřady to představovalo značně rozsáhlý administrativní úkol, který vykonávaly s podporou finančních prostředků EU a odborného know-how Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a Mezinárodní organizace pro migraci. Finanční pomoc EU určená Řecku

V období od druhé zprávy z 15. června 2016 poskytla Komise mimořádnou finanční pomoc ve výši přesahující 90 milionů EUR z Azylového, migračního a integračního fondu a z Fondu pro vnitřní bezpečnost s cílem zlepšit přijímací kapacitu Řecka a pomoc poskytovanou migrantům a uprchlíkům. Tato nedávná mimořádná pomoc je poskytována nad rámec již dříve přiznané mimořádné finanční pomoci: od začátku roku 2015 bylo prostřednictvím těchto fondů EU přiděleno 352 milionů EUR na podpůrná opatření v Řecku. Pokud jde o 509 milionů EUR přidělených Řecku na období 2014 až 2020 prostřednictvím národních programů, tyto národní programy v současnosti procházejí revizí, která je má lépe přizpůsobit aktuálním potřebám Řecka. Značné finanční prostředky z EU (cca 198 milionů EUR) jsou poskytované humanitárním partnerům prostřednictvím nedávno vytvořeného nástroje EU pro pomoc při mimořádných událostech. Tato podpora slouží k uspokojení základních humanitárních potřeb migrantů a uprchlíků, včetně přístřeší, hygienických zařízení a stravenek určených k nákupu potravin a dalších nezbytností. Zahrnuje také zvláštní podporu určenou na vzdělávání děti a zvláštní podporu pro nezletilé osoby bez doprovodu. Hlavní výzvy a další kroky urychlení vyřizování žádostí o azyl, počínaje registrací až po odvolání, v souladu s právem EU a mezinárodním právem, naléhavé zrychlení navracení osob do Turecka, rozšíření přijímacích kapacit na řeckých ostrovech a jejich příprava na zimu, přijetí standardních operačních postupů pro hotspoty řeckými úřady a jmenování stálých koordinátorů působících v hotspotech, zajištění přesunu nezletilých osob bez doprovodu do zařízení vyhrazených k tomuto účelu, Turecko má schválit uplatňování ustanovení dohody mezi EU a Tureckem o zpětném přebírání osob, která se týkají státních příslušníků třetích zemí. 3. Přesídlování migrantů z Turecka do EU podle zásady „jeden za jednoho“ Současný stav Podle posledních údajů k 26. září bylo do EU přesídleno 1 614 Syřanů na základě zásady „jeden za jednoho“, v jehož rámci EU přesídlí syrského občana z Turecka do EU vždy, když dojde k navrácení Syřana z řeckých ostrovů do Turecka. Z tohoto počtu bylo od druhé zprávy ze dne 15. června 2016 přesídleno 1 103 Syřanů z Turecka do 12 členských států (Belgie, Estonsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Lotyšsko, Litva, Nizozemsko, Portugalsko, Španělsko a Švédsko). Počet členských států přijímajících přesídlování v rámci tohoto systému je tak třináct. Přesídlování bylo v polovině července v důsledku pokusu o převrat přerušeno, znovu se ale začalo v srpnu. Počet osob, které absolvovaly potřebné řízení a jsou připraveny na přesídlení, je 509. V důsledku toho tempo přesídlování ve srovnání s návraty z řeckých ostrovů značně pokročilo. Rychlost přesídlování je však potřeba udržet. Členské státy jsou připraveny provést další přesídlování. Dne 2. září turecké úřady předložily Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky seznam 5 700 syrských uprchlíků, kteří jsou kandidáty na přesídlení (ne všechny tyto spisy však budou platné, například kvůli zdvojení nebo případnému zrušení účasti v programu). Vysoký úřad komisaře OSN pro uprchlíky očekává, že členským státům předloží prvních 300 případů do konce září. Při jednání s tureckými úřady byl zmíněn význam průběžného poskytování nových seznamů kandidátů, na což turecké úřady reagovaly tím, že pracují na dalším seznamu k postoupení. Právní kroky Na podporu provádění prohlášení EU a Turecka předložila Komise v březnu 2016 návrh, který by členským státům umožňoval splnit závazky v oblasti přesídlování odpovídající nepřiděleným 54 000 míst přijetím syrských občanů, kteří se nacházejí v Turecku a kteří očividně potřebují mezinárodní ochranu, ať už prostřednictvím přesídlování nebo jiných forem legálního vstupu. Návrh rovněž předpokládá, že členské státy využívající této možnosti obdrží finanční příspěvek ve formě paušální částky ve výši 6 500 EUR na jednoho Syřana legálně vstupujícího z Turecka na jejich území. Po vyjádření Evropského parlamentu ze dne 15. září 2016 se Rada chystá návrh přijmout. Operativní kroky Tým EU pro přesídlování, který působí při delegaci EU v Ankaře, i nadále napomáhá členským státům s jejich operacemi, které také koordinuje, a zajišťuje komunikaci s Mezinárodní organizací pro migraci, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a tureckým generálním ředitelstvím pro řízení migrace). Všichni zúčastnění spolupracovali na řešení veškerých technických problémů, které se v průběhu procesu vyskytly, což mohlo způsobit zpoždění přesídlovacích operací a ovlivnit celkový počet uprchlíků přesídlovaných do EU. Pro vedení pohovorů s kandidáty na přesídlení z řad syrských státních příslušníků lze využít společné středisko pro pohovory v Ankaře. Hlavní výzvy a další kroky Zachovat rychlost přesídlování, Přijetí návrhu Komise týkajícího se 54 000 nepřidělených míst Radou.

4. Prevence nových námořních či pozemních tras pro nelegální migraci Snaha kontrolovat migrační toky v Egejském moři zatím nevedla k vytvoření větších alternativních tras z Turecka. Nicméně skutečnost, že do členských zemí, jako je Rakousko a Německo, stále přichází značný počet lidí, naznačuje možnost, že migrantům se i nadále daří nacházet cestu z Turecka. Některé čluny urazily delší trasu do jiných členských států: z Turecka doplulo ve sledovaném období 24 člunů do Itálie. Pokud jde o pozemní trasy, došlo k navýšení počtu zjištěných nelegálních přechodů na pozemních hranicích Turecka s Bulharskem a Řeckem. Je tudíž důležité situaci průběžně sledovat a přijmout preventivní opatření. Důležitým faktorem při řešení nově se objevujících rizik bude posílení komunikace a výměny informací mezi tureckými úřady a jejich protějšky v EU. V rámci EU byla přijata opatření k ochraně ohrožených hranic. Například na žádost bulharských úřadů o další podporu posiluje agentura Frontex postupně svoji přítomnost na bulharských hranicích s Tureckem (a Srbskem). Ke dni 26. září bylo do Bulharska vysláno 177 odborníků, což je však stále výrazně méně v porovnání s požadavkem 345 schválených odborníků. Komise nadále naléhá na všechny členské státy, aby plnily žádosti agentury Frontex. Komise navíc nedávno udělila Bulharsku mimořádnou pomoc až 108 milionů EUR na posílení ostrahy hranic a řízení migrace a vnějších hranicích tohoto členského státu s Tureckem, Srbskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie. Další žádosti Bulharska o dodatečnou pomoc při mimořádných událostech až do výše 52 milionů EUR jsou stále předmětem přezkoumávání. Blížící se ustavení evropské pohraniční a pobřežní stráže by mělo výrazně přispět k účinnosti a důslednému provádění ostrahy vnějších hranic EU. 5. Dobrovolný program přijímání osob z humanitárních důvodů V Radě jsou za úzké spolupráce s Komisí, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a Mezinárodní organizací pro migraci projednávány standardní operační postupy pro tento program. Turecké připomínky k standardním operačním postupům předložené v červnu byly v Radě projednány a následně proběhla v Ankaře technická schůzka. Za účelem dokončení standardních operačních postupů proběhnou další výměny mezi členskými státy a Tureckem. Jakmile budou standardní operační postupy definitivně ujednány, mělo by se posoudit, zda jsou splněny podmínky pro zahájení provádění dobrovolného programu. Prohlášení EU a Turecka uvádí, že dobrovolný program bude spuštěn po té, co nelegální přechody hranic mezi Tureckem a EU skončí nebo alespoň dojde k jejich podstatnému a udržitelnému omezení. Zavedení dobrovolného programu by podpořilo provádění prohlášení EU a Turecka a poskytlo Syřanům bezpečnou a legální alternativu nelegální migraci do EU. 6. Uvolnění vízového režimu Pokud jde o provádění plánu na uvolnění vízového režimu, v druhé zprávě ze dne 15. června 2016 bylo popsáno sedm požadavků, které je ještě potřeba splnit: vydávání biometrických cestovních dokladů plně vyhovujících normám EU, přijetí protikorupčního opatření uvedeného v plánu, uzavření dohody o operativní spolupráci s Europolem, revidování právních předpisů a postupů v oblasti terorismu, aby byly v souladu s normami EU,

uvedení předpisů o ochraně osobních údajů do souladu s normami EU, nabídnutí účinné justiční spolupráce v trestních věcech všem členským státům EU, provádění všech ustanovení dohody mezi EU a Tureckem o zpětném přebírání osob. Komise vybídla Turecko k co nejrychlejšímu splnění všech dosud nesplněných kritérií vztahujících se k plánu na uvolnění vízového režimu. Komise a Turecko pokračovaly v navázaném dialogu o možných řešeních, včetně právních a procedurálních změn, které jsou v souvislosti s nesplněnými kritérii nezbytné. Evropský parlament a Rada se souběžně dál zabývaly návrhem Komise , jenž má posílit stávající mechanismus pozastavení a jenž stanoví okolnosti vedoucí k možnému pozastavení bezvízového cestovního režimu pro občany všech zemí, pro které platí uvolnění vízového režimu. 7. Nástroj pro uprchlíky v Turecku Od poslední zprávy ze dne 15. června 2016 prohlášení EU a Turecka dosáhla celková výše finančních prostředků vyčleněných na humanitární i nehumanitární pomoc na období 2016–2017 v rámci tohoto nástroje částky 2,239 miliard EUR. Jedná se o velkou část z celkové výše 3 miliard EUR. Pokud jde o vyčleněné finanční prostředky, byly uzavřeny smlouvy na částku 1,252 miliard EUR. U finančních prostředků, na které byly uzavřeny smlouvy, se Komise snaží zajistit rychlejší vyplácení podle tohoto nástroje. Zatím bylo vyplaceno 467 milionů EUR. Od druhé zprávy ze dne 15. června 2016 pokračovala Komise ve své snaze řešit nejkritičtější potřeby uprchlíků a hostitelských komunit v Turecku. Pokud jde o složku nástroje určenou na humanitární pomoc, bylo doposud přiděleno 595 milionů EUR, z nichž na 512 milionů EUR byly uzavřeny smlouvy. Z těchto prostředků bylo již vyplaceno 407 milionů EUR. V červnu Komise zveřejnila plán provádění humanitární pomoci. V rámci tohoto plánu byla kromě 74 milionů EUR, na které byly do konce července uzavřeny smlouvy zaměřující se na rozšíření aktivit v oblasti ochrany, přípravy na zimu, zdraví a vzdělávání, podepsána smlouva v hodnotě 348 milionů EUR se Světovým potravinovým programem, který bude v partnerství s tureckými organizacemi realizovat dosud největší humanitární program EU nazvaný „Emergency Social Safety Net“, tedy nouzová záchranná sociální síť. Ta by měla poskytovat elektronické karty, které umožní až jednomu milionu nejzranitelnějších uprchlíků pokrýt jejich základní potřeby. Uprchlíci si tak budou moci s větší předvídatelností obstarávat potřebné potraviny, přístřeší a vzdělávání za prostředky doplňované na kartě jednou měsíčně, a tedy způsobem, který je nákladově efektivní a účinný a pro dotyčné osoby také mnohem důstojnější. Realizace tohoto programu je v této oblasti spolu s přípravou na zimu, ochranou a neformálním vzděláváním a zdravím klíčovou prioritou pro nadcházející měsíce. Co se týče složky nástroje určené na nehumanitární pomoc, Komise v červenci 2016 přijala zvláštní opatření v oblasti vzdělávání, zdravotní péče, městské a obecní infrastruktury a socioekonomické podpory pro uprchlíky v Turecku a na realizaci tohoto opatření vyčlenila celkovou částku ve výši 1,415 miliard EUR. S tureckým ministerstvem zdravotnictví a tureckým ministerstvem školství byly podepsány dvě zásadní smlouvy v celkové výši 600 milionů EUR. Tyto smlouvy zajistí uprchlíkům udržitelný přístup ke vzdělávání a zdravotní péči. Kromě těchto dvou smluv byly v srpnu podepsány dvě další smlouvy: přímá dohoda v hodnotě 60 milionů EUR s tureckým generálním ředitelstvím pro řízení migrace, která má podpořit migranty po návratu z Řecka do Turecka a smlouva v hodnotě 20 milionů EUR s Mezinárodní organizací pro migraci na rozvoj kapacit turecké pobřežní stráže k provádění pátracích a záchranných akcí (viz výše). Další projekty zabývající se výstavbou škol, nemocnic a veřejných služeb budou podepsány v příštích několika měsících. Celkem bylo na nehumanitární pomoc vyčleněno cca 1,6 miliard EUR, z toho na 740 milionů EUR byly podepsány smlouvy. Z toho již bylo vyplaceno 60 milionů EUR, přičemž s poskytováním záloh v rámci nových smluv v oblasti zdravotnictví a vzdělávání se tato částka má do konce října zvýšit na 240 milionů EUR. Další kroky budou zahrnovat přípravu na uzavření řady pověřovacích smluv s mezinárodními finančními institucemi na podporu obecní a sociální infrastruktury i zdola iniciovaných projektů řízených v rámci regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii v nových oblastech, jako je zlepšení přístupu uprchlíků k vysokoškolskému vzdělání, odborné přípravě a na pracovní trh. Hlavní výzvy a další kroky zajistit rychlé zpracování všech cílových programů, zajistit jejich efektivní a finančně přiměřenou realizaci v plné spolupráci s tureckými úřady.

8. Modernizace celní unie Celní unie mezi EU a Tureckem byla základem úzkých ekonomických a obchodních vztahů, díky kterým se Turecko stalo pátým nejdůležitějším obchodním partnerem EU na světě a EU je zdaleka největším obchodním partnerem Turecka. První hospodářský dialog na vysoké úrovni mezi EU a Tureckem, který se konal v dubnu, však vyzdvihl potenciál zajít ještě dál a chopit se dosud nevyužitého potenciálu v bilaterálních preferenčních obchodních vztazích a zlepšit fungování celní unie. Přípravné práce, které mají vytvořit podmínky pro vyjednávání o modernizaci a rozšíření celní unie, pokračují dobře. Nedávná veřejná konzultace ukázala silnou podporu pro modernizaci celní unie a zlepšení jejího fungování a tato odezva bude zohledněna při posuzování dopadu a zvažování budoucích možností využití s ohledem na možný návrh směrnice o jednání, který má být Komisi předložen do konce roku 2016. 9. Proces přistoupení Dne 30. června byla v souladu s prohlášením EU a Turecka zahájena přístupová jednání ke kapitole 33 (finanční a rozpočtová ustanovení). Pokračují přípravné práce, aby se pokročilo v pěti dalších kapitolách, aniž by byly dotčeny pozice členských států v souladu se stávajícími pravidly. V klíčových oblastech soudnictví a základních práv a spravedlnosti, svobody a bezpečnosti (kapitoly 23 a 24) aktualizuje Komise dokumenty s přihlédnutím k nejnovějšímu vývoji. Uvedené kapitoly se zabývají řadou zásadních otázek, včetně základních práv (například svobody slova), soudnictví, protikorupční politiky, migrace a azylu, vízových pravidel, správy hranic, policejní spolupráce a boje proti organizovanému zločinu a terorismu. Evropská unie od Turecka očekává dodržování nejvyšších standardů, pokud jde o demokracii, právní stát a respektování základních svobod (včetně svobody projevu). Komise bude postup sledovat a důkladně analyzovat v nadcházející zprávě o Turecku, která má být vydána v listopadu v rámci balíčku týkajícího se rozšíření. Vychází se přitom z přípravné práce Komise a Evropské služby pro vnější činnost v oblasti energetiky (kapitola 15), vzdělávání a kultury (kapitola 26) a zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky (kapitola 31). 10. Humanitární podmínky v Sýrii Humanitární situace v Sýrii je i nadále zoufalá. Podle údajů OSN uteklo ze země 4,8 milionů Syřanů a 6,1 milionů osob bylo vysídleno vnitřně. Pomoc v Sýrii v současnosti podle odhadů potřebuje 13,5 milionů lidí. Z toho se asi 5,5 milionů osob nachází v těžko dostupných oblastech a více než půl milionu v oblastech, které jsou v současnosti v obležení, včetně východního Aleppa. Podpora humanitárních potřeb těchto osob výrazně závisí na společné práci EU a Turecka a na dodávkách přeshraniční pomoci ze sousedních zemí, jako je Turecko a Jordánsko. EU je obzvláště aktivní v poskytování přeshraniční pomoci z Turecka do severní Sýrie. V roce 2015 bylo na přeshraniční operace z Turecka do obléhaných a těžko dostupných oblastí vyhrazeno 43 milionů EUR. Pro rok 2016 bylo na akce na záchranu životů v Sýrii vyhrazeno dalších 140 milionů EUR. Z těchto prostředků jsou podporovány činnosti partnerských organizací v oblastech, jako je zdraví, hygiena, ochrana, vzdělávání a prvotní reakce se zaměřením na nejohroženější oblasti. Komise financuje systém prvotní reakce na mimořádnou situaci, který partnerům umožňuje rychle mobilizovat předem připravené zásoby a dodat pomoc do nově přístupných oblastí nebo reagovat na náhlé vysídlování populace, a to včetně využití zásobovacích konvojů rozvážejících pomoc. Nedávné události jasně ukázaly, že naděje na trvalé příměří v Sýrii je i nadále prchavá a že humanitární přístup je stále obtížný a sporadický, přestože je bezpečný přístup obvykle zaručován v rámci plánu meziagenturních konvojů na měsíc září schváleného syrskou vládou. Ještě horší je, že přímý útok na humanitární konvoj OSN a Syrského červeného půlměsíce poblíž Aleppa, k němuž došlo 19. září a který je očividným porušením mezinárodního humanitárního práva, vytváří nepřijatelný precedent a ohrožuje bezpečné dodávky humanitární pomoci kdekoliv na světě. EU a Turecko budou dál společně usilovat o to, aby byl přístup neprodleně zajištěn po všech možných trasách.