CS Úřední věstník Evropské unie C 74/11

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2015/C 74/10)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„ABONDANCE“

Č. ES: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Druh změny (změn)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Změna (změny)

3.1. Změna bodu 2 „Popis produktu“

Upřesňuje se, že hmota sýru „Abondance“ je lisovaná, což se zapomnělo uvést ve spisu podaném při registraci CHOP.

Za účelem seskupení všech prvků popisu sýru byly části uvádějící, že se jedná o sýr vyráběný se sýřeného, syrového a plnotučného mléka, a části věnované vzhledu kůrky (vzhled podobný plátěné látce zlatožluté až hnědé barvy), které byly dříve uvedeny v rubrice „Metoda produkce“, přemístěny do rubriky „Popis produktu“.

Je rovněž upřesněn celkový tvar sýru (plochý kulatý válec).

Zrušuje se stanovení průměru sýru na základě úvahy, že tvar plochého kulatého válce, určení výšky tohoto válce a jeho hmotnosti jsou dostatečnými údaji pro stanovení formátu sýru.

Snižuje se spodní hranice rozpětí hmotnosti sýru ze 7 na 6 kg, aby se lépe zohlednila proměnlivost formátu sýrů zejména v důsledku ročních období a omezené velikosti stád patřících zemědělským producentům, což je v souladu s prodloužením minimální doby zrání.

Uvádí se rovněž, že hmota sýru může vykazovat několik drobných trhlinek, aby se regulovala možnost existence trhlinek při organoleptických zkouškách.

3.2. Změna bodu 4 „Důkaz, že produkt pochází z vymezené zeměpisné oblasti“

Část „Důkaz, že produkt pochází z vymezené zeměpisné oblasti“ je konsolidována a jsou v ní seskupeny povinnosti související s oznamováním a vedením rejstříků pro účely zpětné vysledovatelnosti produktu a kontroly výrobních podmínek.

Tato položka byla dále doplněna o několik ustanovení týkajících se rejstříků a dokumentů, jež umožňují zaručit zpětnou vysledovatelnost sýrů.

Prvky identifikace sýrů, které byly předtím uvedeny v části „Označování“, byly přemístěny do části „Důkaz, že produkt pochází z vymezené zeměpisné oblasti“.

Výraz „kaseinový štítek“ byl nahrazen výrazem „identifikační štítek“, což umožňuje složení štítků z různých materiálů povolených k použití v potravinářství a nejenom z kaseinu.

Výraz „modrá barva“ byl nahrazen výrazy „červená barva“ a „zelená barva“. Tento barevný kód rozlišuje výrobu v mlékárnách (červená) a v zemědělských podnicích (zelená). Dále došlo k upřesnění tvaru štítků.

Upřesňuje se, že štítek musí obsahovat slovo „fermier“ („selský“), pokud sýry pocházejí z výroby v zemědělském podniku, a že se měsíc a den výroby uvádějí na plášti sýru poblíž identifikačního štítku pomocí číslic a písmen z kaseinu nebo pomocí potravinářského inkoustu.

Upřesňuje se rovněž, že štítky „dává producentům k dispozici seskupení“ a že „v případě odebrání způsobilosti je výrobce vrací seskupení zpět“. Vzhledem k tomu, že každý producent je řádným členem seskupení, přiděluje se automaticky tolik identifikačních štítků, o kolik výrobce požádá.

3.3. Změna bodu 5 „Popis metody produkce“

Pokud jde o plemena, byl v souladu s úředním označováním nahrazen název „tarine“ názvem „tarentaise“, protože u názvu „tarine“ se jedná o místní název plemena „tarentaise“.

Přesné určení zvířat, které jsou součástí stáda dojnic (produktivní dojnice, zaprahlé krávy a jalovice), povinný zápis do rejstříku hovězího dobytka (État Civil bovin) a upřesnění kódů povolených plemen má za cíl usnadnit kontrolu ustanovení, jež se týkají plemen v zemědělských podnicích.

Aby se zvýšil příspěvek plemena „Abondance“, které je tradičním plemenem spojovaným s tímto sýrem a které je mimořádně přizpůsobeno terénu a klimatickým podmínkám zeměpisné oblasti, byl stanoven minimální procentní podíl zvířat plemena „Abondance“. Změna organizace v rámci zemědělských podniků a řádné hospodaření s plemenem „Abondance“, se kterým se tradičně hospodaří kolektivně, vyžadují určitou dobu na přizpůsobení a zavedení způsobů provedení, které upřednostňují společný cíl. Byl proto doplněn tento odstavec:

„Všechna stáda, jichž se týká prohlášení o identifikaci chráněného označení původu ‚Abondance‘ ke dni 7. prosince 2012, tvoří:

— minimálně 35 % zvířat plemena Abondance až do dne 31. prosince 2015,

— minimálně 45 % zvířat plemena Abondance počínaje dnem 1. ledna 2016.

V případě nedodržení tohoto ustanovení tvoří stádo každého producenta mléka počínaje dnem 1. ledna 2016 minimálně 45 % zvířat plemena Abondance.

Stádo každého producenta mléka, který podal prohlášení o identifikaci chráněného označení původu ‚Abondance‘ po dni 7. prosince 2012, tvoří:

— minimálně 35 % zvířat plemena Abondance až do dne 31. prosince 2015,

— minimálně 45 % zvířat plemena Abondance počínaje dnem 1. ledna 2016.“

Za účelem posílení tradičního využívání pastvy a zachování spojitosti se zeměpisnou oblastí se upřesňuje, že základní krmnou dávku stáda tvoří minimálně 50 % trávy (hrubá hmotnost) spásané během hlavní sezóny a v zimním období převážně seno podávané bez omezení.

Kvůli regulaci celkové dávky krmiva, které nepochází ze zeměpisné oblasti, se v souvislosti ze silným tlakem na pozemky omezuje celkový podíl krmiva, které nepochází ze zeměpisné oblasti, na 35 % sušiny zkrmené stádem za rok.

Protože příliš velké vytížení ploch neumožňuje každé krávě, aby měla dostatečné množství píce k tomu, aby její mléko vyjádřilo všechny své aromatické možnosti, omezuje se roční průměr vytížení hektaru ploch vyhrazených pícninám v každém hospodářství na 1,4 VDJ na hektar hlavní plochy vyhrazené pícninám.

Ustanovení, kterými se zakazuje používání GMO, umožňují zachovat na jedné straně spojitost s územím a na druhé straně tradiční způsoby krmení zvířat.

Minimální roční doba pastvy dojnic se určuje na 150 dní. Doplňuje se seznam povolených pícnin a upřesňují se podmínky používání a podávání některých těchto pícnin.

Zavádí se možnost používání sušených pícnin vyprodukovaných mimo zeměpisnou oblast, ale s omezením na maximálně 30 % roční potřeby suché píce pro stádo (hrubá hmotnost) a tato možnost spadá do rámce výše uvedeného omezení na 35 % sušiny spotřebované stádem za rok.

Aby se na jedné straně zabránilo kontaminaci zejména máslovými bakteriemi a na druhé straně podpořilo přežvýkávání zvířat „Zakazuje se podávat stádu dojnic doplňková krmiva smíchaná s nasekanou pící“.

Reguluje se tradiční napájení stáda syrovátkou vyprodukovanou v zemědělském podniku, aby se omezilo případné riziko kontaminace: „Povoluje se napájet stádo syrovátkou vyprodukovanou v zemědělském podniku a pocházející z jedné výroby sýru. Nesmí být míchána se syrovátkou z jiné výroby a musí být spotřebována do 24 hodin.“

Doplňuje se seznam povolených doplňkových krmiv a jejich množství, které lze podávat, se omezuje na 1 800 kg na dojnici a rok a u jalovic na 500 kg/VDJ za rok, aby se regulovalo množství a druh podávaných doplňkových krmiv a usnadnila kontrola.

Stanoví se rovněž podmínky hnojení, protože na jedné straně omezení organických hnojiv přispívá k omezení množství, jež mohou být rozmetána, a tím k zachování vlastností půdy a rozmanitosti přírodní květeny, čímž se udržuje spojitost s územím, a na druhé straně umožňují ustanovení ohledně hnojiv nezemědělského původu zabránit kontaminaci znečišťujícími látkami: „Jedinými povolenými organickými hnojivy jsou:

— organická hnojiva zemědělského původu pocházející ze zeměpisné oblasti chráněného označení původu ‚Abondance‘: kompost, hnůj, kejda nebo močůvka (zemědělského původu) a splaškové kaly z výrobny sýrů,

— organická hnojiva nezemědělského původu typu splaškových kalů (nebo vedlejší produkty) a rostlinné odpady.

Každé rozmetání musí provázet analytická kontrola každé šarže na patogenní zárodky, těžké kovy a stopové organické sloučeniny uvedené v předpisech.

Rozmetávání je povoleno na pozemcích zemědělského hospodářství, ale za podmínky okamžitého zaorání a při dodržení platných předpisů ohledně zvláštních omezení (doba, chráněné plochy atd.) a množství, ….“

Jsou stanoveny podmínky dojení: zastavení produkce mléka mezi dvěma oteletněními v minimální délce 45 dní, dojení dvakrát denně s intervalem mezi dojeními v minimální délce 8 hodin, přednamáčení vemen pouze v případě kontaminace stafylokoky. Tato opatření umožňují zachovat postupy, které udržují rovnováhu mezi dobrými životními podmínkami zvířat a získáním kvalitního mléka, protože podporují přirozenou flóru mléka.

Byly stanoveny podmínky uchovávání mléka po nadojení a lhůty pro jeho zpracování, aby se zachovaly přirozené vlastnosti mléka, které jsou příznivé pro jakost sýru:

— uchování a zrání mléka v zemědělském podniku probíhá při teplotě od 4 do 14 °C,

— v případě výroby v mlékárnách musí být mléko ze dvou sebraných dojení sýřeno před polednem dne, který následuje po prvním dojení. Pokud na konci výroby zůstane v zásobníku množství mléka nepřesahující polovinu objemu výrobní nádrže, lze toto mléko použít pro následující výrobu. V případě výroby v zemědělském podniku musí k sýření dojít maximálně do 14 hodin po ukončení prvního dojení.

Z důvodu usnadnění kontrol se v případě, že se výrobna sýru nachází v areálu podniku na výrobu mléčných výrobků, mléko určené na výrobu sýru „Abondance“ sbírá a skladuje zvlášť od ostatního mléka. Zařízení na přelévání a skladování mléka jsou jasně oddělena a v případě převozu mléka nákladními vozy s oddělenými nádržemi musí čerpací systém znemožnit jakékoliv smíchání mlék.

Aby se zajistilo používání syrového mléka, upřesňují se ošetření mléka, která jsou zakázána: tepelné ošetření mléka teplotou přesahující 40 °C, baktofugace, ultrafiltrace, mikrofiltrace nebo jiné ošetření se stejnými důsledky. Ve výrobnách sýru „Abondance“ je dále zakázáno, abych v nich byly přítomny, s výjimkou výrobních kotlů, přístroje nebo zařízení, která umožňují výše uvedená ošetření. Mléko smí být ohřáno výlučně před sýřením a pouze jednou na teplotu v rozmezí od 30 do 35 °C.

Kvůli zachování škály rozmanitých chutí a vůní u chráněného označení původu „Abondance“, jež je vlastností, kterou znalci a spotřebitelé od produktu očekávají, se upřesňuje, že u výroben „mlékáren“ nesmí roční produkce přesahovat 5 milionů kg mléka a u výroben v zemědělském podniku 500 000 kg mléka.

Zakazuje se přidávání nebo odebírání smetany, aby se zajistilo používání plnotučného mléka.

Stanoví se používané kvasinky, což přispívá k zachování biologické rozmanitosti mikrobiální flóry výroben sýru: plnotučné a syrové mléko může být obohaceno o mléčné kvasinky z kultur vytvořených při předcházející výrobě nebo o průmyslové fermenty zanesené v „databázi fermentů“.

Použití mědi umožňuje využít vlastnosti tohoto kovu rozdělovat lépe teplo okolo nádrže a ve zpracovávané tekutině. Tato vlastnost je mimořádně zajímavá při výrobě sýrů s lisovanou, tepelně ošetřenou nebo částečně tepelně ošetřenou hmotou. Upřesňuje se proto, že výroba probíhá v otevřených měděných nádržích. Výjimečně se ale povoluje používat až do 1. září 2017 nádrže z nerezové oceli, pokud sloužily k výrobě sýru „Abondance“ před 7. prosincem 2012.

Barviva hmoty a kůrky jsou zakázána, aby se zabránilo používání nežádoucích přídatných látek. Kromě mléčných surovin jsou jedinými povolenými složkami nebo podpůrnými či přídatnými látkami sůl, syřidlo z telecího slezu a vybrané kultury fermentů. Každý jiný přídavek je zakázán.

Upřesňuje se, že se sýřenina musí krájet pomocí sýrařské harfy se strunou, čepelí nebo lamelou z jedlového dřeva, aby se získaly hrudky o velikosti do 1 cm3, a že se tato sýřenina ohřívá postupně. Doba zpracování v nádrži od začátku oddělování sýrové sraženiny po uložení do forem nesmí být kratší než 40 minut. Tato ustanovení umožňují upřesnit a zachovat projevy tradičního know-how při výrobě sýrů, které je spojeno se sýrem „Abondance“.

Upřesňuje se průběh fází vkládání do forem a balení do plátna, protože se jedná o etapy, které jsou rozhodující pro další vývoj produktu, a je opravena chyba ohledně doby lisování, jež byla uvedena v předchozí specifikaci (lisování trvá minimálně 7 hodin místo přibližně 20 hodin). Vzhledem k technickému vývoji není dále dřevo jediným použitelným materiálem při lisování: „Sýr je uložen po dobu minimálně 5 hodin do kruhové skruže zabalený do plátna rostlinného nebo syntetického původu, které ho zakrývá nejméně ze dvou stran, aby získal svůj tvar a plátěný vzhled umožňující vznik povrchní mikrobiologické flóry, jež je pro sýr s chráněným označením ‚Abondance‘ specifická. Používaná forma má tvar kruhu o výšce 7 až 8,5 cm. Rozdíl v tloušťce mezi vnitřním středem kruhu, který představuje nejtlustší část, a okraji, které představují nejméně tlustou část, nesmí být menší než 1 cm. Kruhová skruž je ze dřeva nebo ze syntetického materiálu určeného pro styk s potravinami. Doba lisování nesmí být kratší než 7 hodin.“

Minimální doba zrání se prodlužuje z 90 na 100 dní, což umožní sýru vyjádřit lépe své organoleptické vlastnosti, a stanoví se fáze počátečního zrání a zrání, aby se upřesnilo a zachovalo know-how zrání spojené se sýrem „Abondance“. Tato fáze je zásadní pro vyjádření vlastností sýru „Abondance“: „Doba počátečního zrání nesmí přesáhnout 10 dní ode dne výroby. Počáteční zrání probíhá při teplotě od 7 do 16 °C. Kromě období převážení zrají sýry na neohoblovaných smrkových prknech. Zrání sýrů probíhá ve sklepě po dobu minimálně 100 dní ode dne sýření při teplotě od 10 do 13 °C a minimální vlhkosti 90 %. Cílem zrání je získat čistou kůrku uzrálou pod mazem se vzhledem plátna a zlatožluté až hnědé barvy. Sýry mohou během zrání změnit výrobnu za podmínky, že přerušení zrání nepřesáhne 12 hodin. Tření se provádí pod mazem nebo suchou solí za pomoci kartáče nebo plátna. Pro intervaly otáčení a tření je určující vzhled kůrky, stáří sýrů a specifika sklepů. Během prvního měsíce musí dojít k minimálně třem třením a obrácením každých 10 dní a následně k jednomu tření a obrácení minimálně každých 10 dní. Po 100 dnech mohou být sýry: buď zabaleny do obalu, který umožňuje zachovat vlastnosti produktu, a uskladněny při kladné teplotě do 10 °C, nebo uloženy nezabalené na smrková prkna s povinností, aby o ně bylo pečováno v souladu s ustanoveními výše uvedeného odstavce. Ve zrání se pokračuje za stejných podmínek jako u původního zrání.“

Za účelem zachování vlastností sýru „Abondance“ se upřesňuje, že kvůli ochraně mazu se sýry balí individuálně. Pokud jsou ale sýry určeny pro krájírnu, balírnu nebo jiný prostor pro zrání, nemusí se tato povinnost balení splnit za podmínky, že přepravní materiál umožňuje nepoškodit kůrku.

S cílem upřesnit a zachovat tradiční know-how výroby sýru „Abondance“ v zemědělských podnicích se upřesňují zvláštní podmínky výroby: „Pouze zemědělské podniky, které splňují níže uvedené podmínky, mohou uvádět na označení údaj ‚malovýroba‘ nebo ‚selský sýr‘ či jiný obrat, kterým se naznačuje původ sýru ze zemědělského podniku. K sýření dojde do 14 hodin od konce prvního podojení. Každý výrobce má minimálně jednu zpracovatelskou dílnu a společné využívání jedné výrobny je zakázáno. Během výroby se určitý počet úkonů provádí ručně a nelze je mechanizovat. Jedná se o:

— oddělování sýrové sraženiny pomocí sýrařské harfy se strunou nebo jedlovou lamelou,

— odsávání a odlévání do forem, která musí probíhat při dodržení místních, poctivých a stálých zvyklostí. Každý sýr musí být vyjmut z výrobní nádrže pomocí plátna a tyče a umístěn přímo do kruhové skruže, která se používá pro jeho formování. Maximální objem nádrží je 1 500 litrů. Větší nádrže, které sloužily k výrobě sýru ‚Abondance‘ před 7. prosincem 2012, lze výjimečně používat až do 1. září 2017,

— obracení sýru, ke kterému musí dojít alespoň jednou během první půlhodiny po odlití do forem a minimálně dvakrát v následujících dvanácti hodinách.“

3.4. Změna bodu 8 „Zvláštní pravidla pro označování“

Kvůli lepší informovanosti spotřebitele, včetně moderních způsobů distribuce, se doplnila ustanovení o označování: „Na etiketě celých sýrů nebo sýrů v porcích s chráněným označením původu ‚Abondance‘ se uvádí název označení původu písmem, jehož velikost odpovídá nejméně dvěma třetinám velikosti největších písmen na etiketě, a symbol ‚AOP‘ (CHOP) Evropské unie.

Všechny sýry prodávané v oddělení krájených sýrů obchodů musí mít na jedné ze stran štítek nebo etiketu z látky.“

3.5. Změna bodu 9 „Vnitrostátní požadavky“

Doplňuje tabulka s hlavními body specifikace, které je nutno kontrolovat.

3.6. Další změna: balení

Kvůli přizpůsobení se způsobům uvádění na trh v předem balené podobě se stanoví pro tyto případy obchodní úpravy kusů sýru: „Je-li sýr prodáván po předchozím zabalení, musí mít každý kus povinně tři strany s kůrkou, přičemž lze tuto kůrku zbavit mazu.“ Tato povinnost usnadňuje spotřebiteli identifikaci, protože vzhled kůrky představuje důležitý prvek, a zároveň také kontrolu na místě produktů, které jsou tomuto spotřebiteli nabízeny k prodeji.

Z důvodu rozšířeného používání sýru „Abondance“ jako složky při přípravě jídel se upřesňuje, že pro průmysl druhotného zpracování lze balit kusy sýru bez kůrky.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (3)

„ABONDANCE“

Č. ES: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Název

„Abondance“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Sýr „Abondance“ je sýr s lisovanou a částečně tepelně ošetřenou hmotou ze syrového, plnotučného a sýřeného mléka. Zraje minimálně 100 dní.

Má tvar plochého kulatého válce o výšce 7 až 8 cm s vydutým pláštěm a hmotnost 6 až 12 kg.

Jeho kůrka uzrálá pod mazem má plátěný vzhled a zlatožlutou až hnědou barvu. Hmotu má vláčnou, rozplývající se a nepružnou v odstínu slonové kosti až světle žluté barvy. Ve hmotě je obvykle několik drobných dírek pravidelného tvaru a rozložení. Může mít také několik drobných trhlinek.

Po úplném vysušení obsahuje sýr minimálně 48 gramů tuku na 100 gramů sýru a obsah sušiny nesmí klesnout pod 58 gramů na 100 gramů sýru.

3.3. Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Mléko používané pro výrobu pochází výlučně od krav plemen: Abondance, Tarentaise nebo Montbéliarde.

Všechna stáda, jichž se týká prohlášení o identifikaci chráněného označení původu „Abondance“ ke dni 7. prosince 2012, tvoří:

— minimálně 35 % zvířat plemena Abondance do dne 31. prosince 2015,

— minimálně 45 % zvířat plemena Abondance počínaje dnem 1. ledna 2016.

V případě nedodržení tohoto ustanovení tvoří stádo každého producenta mléka počínaje dnem 1. ledna 2016 minimálně 45 % zvířat plemena Abondance.

Stádo každého producenta mléka, který podal prohlášení o identifikaci chráněného označení původu „Abondance“ po dni 7. prosince 2012, tvoří:

— minimálně 35 % zvířat plemena Abondance až do dne 31. prosince 2015,

— minimálně 45 % zvířat plemena Abondance počínaje dnem 1. ledna 2016.

3.4. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Kvůli zajištění souvislosti s územím se krmivo stáda musí skládat v převážné míře z pícnin pocházejících ze zeměpisné oblasti chráněného označení. Základní krmnou dávku tvoří minimálně 50 % trávy (hrubá hmotnost) spásané během hlavní sezóny a v zimním období seno podávané bez omezení.

Podíl krmiva, které nepochází ze zeměpisné oblasti, nesmí přesáhnout 35 % (hmotnost za sucha) sušiny zkrmené stádem za rok.

Během hlavní sezóny je délka pobytu dojnic na pastvě s přerušením nebo bez přerušení minimálně 150 dní.

Dávka suché píce vyprodukované mimo zeměpisnou oblast chráněného označení se povoluje pouze jako doplněk místních zdrojů a nesmí přesáhnout 30 % roční potřeby suché píce vyjádřené v hrubé hmotnosti stáda zemědělského hospodářství.

U doplňků základní krmné dávky se omezuje podávání doplňkových krmiv na 1 800 kg (hrubá hmotnost) na dojnici a rok a u jalovic na 500 kg/VDJ za rok. Povolená prostá nebo smíšená doplňková krmiva jsou uvedena na pozitivním seznamu.

V krmivu stáda je zakázáno používat silážové produkty, fermentovaná krmiva, pícniny ve fóliových baleních a krmiva, která by mohla mít negativní vliv na vůni a chuť mléka nebo sýru či u kterých existuje riziko bakteriologické nákazy.

Výsadba transgenních rostlin je zakázána na všech pozemcích zemědělského podniku, který produkuje mléko určené na výrobu sýru „Abondance“. Tento zákaz výsadby platí pro každý rostlinný druh, který by mohl být zvířatům v zemědělském podniku podán v krmivu, a pro každý druh plodin, který by je mohl kontaminovat.

3.5. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Produkce mléka, výroba a zrání sýrů musí probíhat v dané zeměpisné oblasti.

3.6. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Kvůli ochraně mazu se sýry balí individuálně. Pokud jsou ale sýry určeny pro krájírnu, balírnu nebo jiný prostor pro zrání, nemusí se tato povinnost balení splnit za podmínky, že přepravní materiál umožňuje nepoškodit kůrku.

Je-li sýr prodáván po předchozím zabalení, musí mít každý kus povinně tři strany s kůrkou, přičemž lze tuto kůrku zbavit mazu.

Kusy sýru určené pro průmysl druhotného zpracování lze balit bez kůrky.

3.7. Zvláštní pravidla pro označování

Na etiketě celých sýrů nebo sýrů v porcích s chráněným označením původu „Abondance“ se uvádí název označení původu písmem, jehož velikost odpovídá nejméně dvěma třetinám velikosti největších písmen na etiketě, a symbol „AOP“ (CHOP) Evropské unie.

Všechny sýry prodávané v oddělení krájených sýrů obchodů musí mít na jedné ze stran štítek nebo etiketu z látky.

Kvůli identifikaci sýru je každá forma sýru „Abondance“ určeného k uvedení na trh označena specifickým štítkem. Štítek se umísťuje na plášť každé formy během lisování.

Na tomto identifikačním štítku, který je čtvercový a červený v případě sýrů vyráběných v mlékárně a elipsovitý a zelený u sýrů vyráběných v zemědělském podniku, musí být uvedeny minimálně tyto údaje:

— identifikační kód výrobny,

— slovo „fermier“ („selský“) u sýrů vyráběných v zemědělském podniku.

Den a měsíc výroby se uvádějí na plášti sýru poblíž identifikačního štítku pomocí číslic nebo písmen z kaseinu či pomocí potravinářského inkoustu.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Abondance, Alex, Allèves, Allonzier-la-Caille, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Aviernoz, Ayse, (La) Balme-de-Thuy, (La) Baume, Beaumont, Bellevaux, Bernex, (Le) Biot, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonnevaux, Bonneville, (Le) Bouchet, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Chamonix-Mont-Blanc, Champanges, (La) Chapelle-d’Abondance, (La) Chapelle-Rambaud, (La) Chapelle-Saint-Maurice, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Choisy, (Les) Clefs, (La) Clusaz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, (Les) Contamines-Montjoie, Copponex, Cordon, Cornier, (La) Côte-d’Arbroz, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Évires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, (La) Forclaz, (Les) Gets, Giez, (Le) Grand-Bornand, Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Héry-sur-Alby, (Les) Houches, Larringes, Lathuile, Leschaux, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lyaud, Magland, Manigod, Marcellaz, Marignier, Marlens, Marnaz, Megève, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Mieussy, Mont-Saxonnex, Montmin, Montriond, Morillon, Morzine, (La) Muraz, Mûres, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, (Les) Ollières, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Pers-Jussy, (Le) Petit-Bornand-les-Glières, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, (Le) Reposoir, Reyvroz, (La) Rivière-Enverse, (La) Roche-sur-Foron, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gingolph, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, (Le) Sappey, Saxel, Scionzier, Serraval, Servoz, Sévrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, (La) Tour, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, (La) Vernaz, Vers, Veyrier-du-Lac, Villard, (Les) Villards-sur-Thônes, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1. Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

Zeměpisná oblast sýru „Abondance“ vznikla rozšířením území, kde výroba tohoto sýru původně vznikla: Pays d’Abondance (včetně údolí Abondance) v oblasti Chablais, která tvoří severovýchodní část departementu Haute Savoie a rozprostírá se mezi Ženevským jezerem a údolím Giffre. Zeměpisná oblast se vyznačuje klimatickými zvláštnostmi z důvodu své zeměpisné polohy, terénu, blízkosti Ženevského jezera a výrazného zalesnění.

Geologické složení půdy převážně vápencových masivů Předalpí či podhůří Alp a vápencových masivů severních Alp, kde není dostatečně rozvinuto alpské klimatické pásmo, ve spojení se specifickým podnebím (značné dešťové srážky v hlavní sezóně) s výraznými teplotními rozdíly vedly k vytvoření mírně zvrásněné krajiny a umožnily vymycování alpských luk s velmi bohatou květenou.

Lidské faktory

Za těchto těžkých životních podmínek byl chov dojnic nejpřirozenější způsob zhodnocení prostoru. Chov, jenž existuje po celá staletí, se vyznačuje využíváním specifických plemen a zvláštní organizací využívání alpských pastvin.

Plemena, která chovatelé používají (Abondance, Tarentaise a Montbéliarde), jsou mimořádně přizpůsobena přírodnímu prostředí. Plemeno Abondance (nazvané podle názvu údolí) je zvyklé na těžké klimatické a terénní podmínky a produkuje mimořádně otužilá a odolná zvířata, jež jsou vhodná k různému využití a zejména k produkci mléka, které má velmi dobré vlastnosti pro výrobu sýrů. Jedná se o plemeno, jež je tradičně s tímto sýrem spojeno a jemuž chovatelé věnovali mimořádnou pozornost, aby zachovali a zvýšili jeho přítomnost v zeměpisné oblasti, a tím také jeho příspěvek k výrobě sýru.

Sýr „Abondance“ se v této oblasti vyrábí již několik století. Kanovníci kláštera v Abondance podporovali od 13. století výrobu tohoto sýru zejména tím, že podněcovali k vymycování pastvin. Ještě dnes tvoří krmivo dojnic v převážné míře zdroje z pastvin nebo alpských luk. Tyto alpské louky se zhodnocují pomocí systému zvaného „individuální hora“, tzn. bez seskupování stád ale každou rodinou zvlášť. Tato organizace využívání pastvin je příznačným rysem alpských luk v této oblasti a je tradičně spojena s výrobou sýru v zemědělském podniku.

Dnes sice zůstává podíl sýru „Abondance“ vyráběného v zemědělských podnicích stále nezanedbatelný, ale způsoby výroby sýru „Abondance“ se rovněž přenesly na jeho výrobu v mlékárnách při zachování tradičního know-how, k němuž patří používání syrového mléka a technologie částečně tepelně ošetřené hmoty.

5.2. Specifičnost produktu

Sýr „Abondance“ je dlouho zrající sýr s lisovanou, částečně tepelně ošetřenou hmotou, který se vyrábí výlučně ze syrového a plnotučného kravského mléka.

Sýr „Abondance“ se od ostatních sýrů s lisovanou a tepelně ošetřenou hmotou odlišuje zejména svým menším formátem, vydutým pláštěm, vláčnou strukturou a bohatou aromatickou škálou, již obvykle provází lehký nádech hořkosti.

5.3. Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Dojnice přizpůsobené podmínkám prostředí zhodnocují bohatství květeny zeměpisné oblasti. Luční květena způsobuje, že v sýru „Abondance“ existují aromatické prekurzory. K tomuto jevu přispívá, že výrobci sýru používají syrové a plnotučné mléko, aniž by jeho ošetření mohlo poškodit jeho flóru.

Sýr „Abondance“ je sýr s lisovanou a částečně tepelně ošetřenou hmotou. Použití technologie lisované a částečně tepelně ošetřené hmoty má za následek, že struktura sýru je vláčnější než u sýrů s lisovanou a tepelně ošetřenou hmotou. Vláčná struktura vedla k používání takového druhu formy, který umožňuje získat typický tvar sýru „Abondance“, tedy formát, který umožňuje lepší soudržnost sýru zejména při jeho přepravě z alpských luk.

Formát sýru, který je poměrně menší než u jiných sýrů, a to zejména u sýrů s lisovanou a tepelně ošetřenou hmotou, je přímo spojen se způsobem využívání rodinného stáda chovaného na alpských loukách a se zpracováním mléka tradičně prováděného v zemědělském podniku.

Tato výroba je nedílnou součástí rovnováhy místního hospodářství a přiznání chráněného označení umožnilo zachovat v této oblasti tradiční zemědělské činnosti.

Odkaz na zveřejnění specifikace

[čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (4)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCAbondance.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(4) Viz poznámka pod čarou 3.