Komise hodlá pro účely CAFS z roku 2019 a doprovodného akčního plánu zpřísnit své interní monitorovací systémy a vypracovat ukazatele, které by ve vztahu k opatřením v oblasti boje proti podvodům zajistily lepší měřitelnost. To se promítne do výroční zprávy o ochraně finančních zájmů EU, v níž Komise pravidelně podává informace o provádění této strategie.

Občané a plátci daní v EU si zaslouží, aby orgány EU pracovaly nanejvýš bezúhonně. Své příspěvky do rozpočtu EU vydělali tvrdou prací, a proto by tyto příspěvky měly být vynaloženy řádně a účelně a měly by být chráněny před podvody. EU výrazně zvýšila ochranu před podvody tím, že v roce 2017 přijala směrnici o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie a nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO). Aby Komise umožnila pokračování tohoto pozitivního vývoje i po roce 2018 a připravila podmínky pro novou generaci výdajových programů víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027, přijímá toto sdělení, jímž aktualizuje strategii Komise proti podvodům (CAFS) z roku 2011. CAFS je dokument interní politiky, který je pro útvary Komise a výkonné agentury v boji proti podvodům a korupci poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy EU závazný.

Současný rámec Komise pro boj proti podvodům, který se opírá o CAFS z roku 2011, již poskytuje pro tuto oblast dobrý strategický základ. Příprava dalšího víceletého finančního rámce na období po roce 2020 však představuje vhodnou příležitost pro to, aby Komise přijala a posílila svou činnost v rámci boje proti podvodům tam, kde je to potřeba, například ve vztahu k novým způsobům financování. CAFS z roku 2019 navíc posiluje boj proti podvodům, který poškozuje rozpočet na straně příjmů (např. prevencí daňových podvodů a řešením problematiky pašování) .

oaby Komise mohla lépe posuzovat rizika podvodů, a tedy je i lépe řešit, musí mít k dispozici ucelenější ústřední analytickou kapacitu, která by jí umožnila analyzovat údaje o vzorcích podvodů, profilech podvodníků a nedostatcích systémů EU pro vnitřní kontrolu. Výrazné navýšení analytické kapacity Komise by mělo poskytnout podporu a poradenství účastníkům finančních operací, auditorům a vyšetřovatelům v oblasti prevence a potírání podvodů a mělo by Komisi pomoci: i) vytvořit politiky boje proti podvodům založené na faktech a důkazech; ii) co nejúčinněji a nejúčelněji využívat kontrolní mechanismy a zdroje a iii) umožnit odhalování podvodů.

CAFS z roku 2019 rovněž zohledňuje dva významné dodatky k právním předpisům EU v oblasti boje proti podvodům, které byly přijaty v roce 2017. Jedná se o: i) směrnici PIF , která stanoví přísnější společné normy pro trestněprávní předpisy členských států na ochranu finančních zájmů EU; a ii) nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) prostřednictvím posílené spolupráce, do níž se zatím zapojilo 22 členských států. Jakmile bude úřad EPPO funkční (v roce 2021), bude efektivněji stíhat trestné činy, které poškozují finanční zájmy EU. Do rámce pro integrovanou politiku trestního a správního vyšetřování je zahrnut také návrh změn nařízení o úřadu OLAF . Navrhované změny umožní úřadu OLAF úzce spolupracovat s úřadem EPPO a zefektivnit svá vlastní vyšetřování. Hladká a intenzivní spolupráce mezi úřadem EPPO, úřadem OLAF, Eurojustem, Europolem a členskými státy je nezbytná proto, aby byl zajištěn plošný rozsah vyšetřování a aby byla nová institucionální struktura pro boj proti podvodům plně účinná . Důsledky zřízení úřadu EPPO pro útvary Komise jsou rovněž zohledněny v akčním plánu ke strategii CAFS z roku 2019 .

Větší dostupnost údajů a další zdokonalení technik analýzy a nástrojů IT může rovněž zlepšit kvalitu a kvantitu vstupních informací, které mají význam pro vyšetřování úřadem OLAF. V konečném důsledku by to ve střednědobém až dlouhodobém horizontu mohlo vést k zahájení vyššího počtu vyšetřování a k jejich lepšímu zaměření.

4.2.2. Cíl č. 2: koordinace, spolupráce a postupy

Optimalizovat koordinaci, spolupráci a pracovní postupy v boji proti podvodům, zejména v úvarech Komise a ve výkonných agenturách

Od administrativní reformy v roce 2000 Komise používá decentralizovaný model finančního řízení, v němž nesou odpovědnost vedoucí jednotlivých útvarů a který Komisi umožňuje přizpůsobit kontroly pro odhalování podvodů jednotlivým oblastem politiky a operacím v rámci těchto politik, což zvyšuje jejich účinnost a účelnost. Současný právní rámec tedy svěřuje pověřeným schvalujícím osobám odpovědnost za vnitřní kontrolu, která zahrnuje prevenci, odhalování a nápravu podvodů a dalších nesrovnalostí a opatření přijímaná v návaznosti na ně a úřadu OLAF úkol pomáhat při vypracování metod prevence a potírání podvodů.

Útvary Komise a výkonné agentury přijaly podle CAFS z roku 2011 strategie proti podvodům ve svých příslušných oblastech odpovědnosti. Tyto strategie vycházejí z posouzení rizika podvodů v jednotlivých odvětvích a zaměřují se na nákladově efektivní kontroly pro odhalování podvodů v rizikových oblastech. Úřad OLAF poskytuje metodické pokyny a na požádání individuální poradenství ohledně strategií proti podvodům, které vypracovávají jednotlivé útvary a které jsou začleněny do systému vnitřní kontroly Komise a jejího ročního cyklu strategického plánování a programování. V této souvislosti úřad OLAF systematicky kontroluje ty aspekty plánů řízení a výročních zpráv o činnosti jednotlivých útvarů Komise, které se týkají podvodů. Kromě toho síť pro prevenci a odhalování podvodů (FPDnet), které předsedá úřad OLAF, vytváří fórum pro výměnu informací mezi korespondenty pro boj proti podvodům v Komisi a v jejích výkonných agenturách.

I přes tuto výraznou podporu na úrovni Komise se podpůrná úloha úřadu OLAF omezuje na poradenství, z čehož plyne, že se přístupy na úrovni útvarů mohou lišit rozsahem a úrovní ambicí. Aby se zajistilo, že politiky Komise v oblasti boje proti podvodům budou soudržné a budou se opírat o důkladnou analýzu, měl by být posílen institucionální dohled, čímž by se tyto politiky dostaly do popředí boje proti podvodům. Podpora úřadu OLAF by proto měla být rozšířena tak, aby poskytovala pružný institucionální dohled nad řízením rizika podvodů, který by respektoval odpovědnost pověřených schvalujících osob, ale který by umožňoval v případě potřeby zpochybnit posouzení, která provedly, a jejich manažerský přístup. V praxi to znamená následující:

oBude-li to možné, měly by být strategie proti podvodům, které přijímají útvary Komise a výkonné agentury s podobným profilem, spojeny do společné strategie proti podvodům. Jak ukazují případy útvarů odpovědných za evropské strukturální a investiční fondy, za financování výzkumu a za vnější pomoc, je takové spojení přínosné pro zjednodušení politik boje proti podvodům v daných oblastech. Další strategie proti podvodům uplatňované na úrovni útvarů by měly být aktualizovány tak, aby odrážely přístup stanovený v tomto sdělení.

oNa základě potřeb, které by měly být analyzovány, by měly být zřízeny podskupiny sítě FPDnet, které by spojovaly útvary s podobnými profily. Do těchto podskupin by měl být zapojen úřad OLAF a GŘ BUDG, aby stimulovaly výměnu osvědčených postupů a usnadnily vzájemné hodnocení strategií proti podvodům. První podskupina tohoto druhu byla vytvořena pro oblast TVZ v roce 2017.

oNávrhy strategií proti podvodům, které byly vypracovány na úrovni útvarů, i jejich aktualizace by měly být povinně předkládány k přezkumu úřadu OLAF : úřad OLAF bude útvarům poskytovat systematické poradenství k podobě jejich strategií proti podvodům a v případě potřeby by měl vydávat doporučení.

oPověřená schvalující osoba, která se rozhodne, že se těmito doporučeními nebude řídit, musí své rozhodnutí odůvodnit písemně. Jakýkoli problém, který nebude možné vyřešit dvoustraně mezi úřadem OLAF a příslušným útvarem, bude možno projednat v příslušné podskupině sítě FPDNet a/nebo jinou vhodnou formou, aniž by byla dotčena konečná odpovědnost pověřené schvalující osoby.

oÚřad OLAF by měl na základě podrobných výročních zpráv útvarů Komise a výkonných agentur a na základě pravidelných výměn informací s nimi sledovat provádění strategií proti podvodům na úrovni útvarů a v případě potřeby vydávat doporučení. Na doporučení by se mělo reagovat postupem uvedeným v předchozím bodě. Úloha úřadu OLAF při přezkumu a sledování však nezahrnuje provádění auditů týkajících se boje proti podvodům. Audity v oblasti boje proti podvodům zůstávají výsadou Útvaru interního auditu Komise (IAS) a EÚD na základě právního rámce (např. finančního nařízení) a jejich příslušných metodik a přístupů k posuzování rizik.

Každý rok by se měla konat zvláštní schůze sítě FPD Komise na úrovni ředitelů, na níž by se projednala a vyhodnotila opatření přijatá v návaznosti na doporučení úřadu OLAF ke strategiím proti podvodům přijatým na úrovni útvarů Komise a na provádění akčního plánu CAFS z roku 2019.

Dalším důležitým aspektem činnosti Komise v oblasti boje proti podvodům jsou opatření, která Komise a její výkonné agentury přijímají v návaznosti na doporučení, jež úřad OLAF vydal na základě vyšetřování. Úřad OLAF ve spolupráci s příslušnými schvalujícími osobami zlepší monitorování opatření přijatých v návaznosti na jeho doporučení a bude ústředním útvarům pravidelně poskytovat přehled výsledků tohoto monitorování. Opatření přijatá v návaznosti na finanční a správní doporučení úřadu OLAF budou podpořena také pravidelnou systematickou diskusí na pracovní úrovni v souladu se správními ujednáními o spolupráci a včasné výměně informací, která byla dohodnuta mezi Komisí a úřadem OLAF , a také následným systematickým projednáváním v síti FPDNet a v řídící radě.

Na strategické úrovni bude řídící rada (CMB) každoročně projednávat a přezkoumávat politiky Komise v oblasti boje proti podvodům na základě podkladů vypracovaných úřadem OLAF, sítí FPDNet a ústředními útvary. V případě potřeby může rada CMB uspořádat i další jednání ad hoc. Tento strategický přístup k institucionálnímu řízení rizika podvodů, v němž klíčovou úlohu sehrávají rada CMB a úřad OLAF, se odráží i v balíčku týkajícím se správy věcí veřejných, který Komise přijala dne 21. listopadu 2018 a který ve věci institucionálních aspektů boje proti podvodům v Komisi svěřuje strategickou úlohu radě CMB a jmenuje úřad OLAF vedoucím útvarem pro koncepci a rozvoj evropské politiky boje proti podvodům .

5. Další cíle

Další cíle, které jsou podrobněji vysvětleny v příloze a podpořeny opatřeními popsanými v akčním plánu, se týkají těchto oblastí:

Øintegrita a dodržování předpisů,

Øknow-how a vybavení,