Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření změněné dohody o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři jménem Evropské unie /* COM/2014/0580 final - 2014/0274 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA Dohoda o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) zřízená v souladu s ustanoveními článku XIV stanov Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) byla schválena na konferenci organizace FAO v roce 1949 a vstoupila v platnost v roce 1952. Změny této dohody byly schváleny v roce 1963, 1976 a 1997. Evropské společenství přistoupilo k dohodě GFCM dne 16. června 1998 prostřednictvím rozhodnutí 98/416/ES[1]. Státy Středozemního a Černého moře, které jsou členy EU, jsou rovněž stranami této dohody. GFCM je regionální organizace pro řízení rybolovu, jejímž cílem je prosazovat rozvoj, zachování, racionální řízení a co nejlepší využívání živých mořských zdrojů, jakož i trvalý rozvoj akvakultury ve Středozemním a Černém moři. Změna dohody GFCM byla zahájena v roce 2013 na základě přezkumu jejího fungování, který byl ukončen v roce 2011 a který dospěl k závěru, že dohoda by měla být změněna tak, aby se vyjasnily cíle a funkce organizace GFCM a posílila její účinnost. Pozměněná dohoda byla projednána se smluvními stranami GFCM. Diskuze se zúčastnila též právní služba organizace FAO. Rada zmocnila Komisi, aby jménem Unie jednala o záležitostech spadajících do pravomoci Unie. Jednání byla vedena členskými státy a Komisí podle jejich příslušných oblastí pravomocí v souladu s podmínkami mandátu. Po celou dobu jednání členské státy a Komise pravidelně a úzce spolupracovaly. Smluvní strany GFCM podpořily „změněnou dohodu o zřízení Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři“ na 38. výročním zasedání ve dnech 19.–24. května 2014. Tato změněná dohoda mění strukturu a obsah stávající dohody tak, aby byla v souladu s moderními nástroji regionální organizace pro řízení rybolovu. Hlavní změny jsou následující: – Jasnější vysvětlení účelu a základních zásad dohody GFCM. Nová dohoda stanoví jasný obecný cíl biologické, sociální, ekonomické a environmentální udržitelnosti živých mořských zdrojů. Rovněž zavádí definice pojmů, které jsou nezbytné pro správný výklad dohody. Přesnější vymezení funkcí GFCM, mezi něž patří podpora společného řízení rybolovu prostřednictvím víceletých plánů řízení, zřízení oblastí s omezením rybolovu a shromažďování a šíření údajů. V této souvislosti nová dohoda začleňuje hlavní prvky společné rybářské politiky týkající se cíle maximálního udržitelného výnosu, ekosystému a přístupu předběžné opatrnosti, snížení výmětů, boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. – Ustanovení týkající se stanovení opatření/sankcí pro řešení nedodržování předpisů ze strany členů/nečlenů. – Vytvoření přesně vymezeného mechanismu pro urovnávání sporů pro případ, že dojde ke sporu mezi smluvními stranami. Tato změněná dohoda je v souladu s hlavními cíli společné rybářské politiky. Účelem návrhu je uzavřít změněnou dohodu GFCM jménem Evropské unie. Znění změněné dohody v příloze návrhu rozhodnutí Rady bude postoupeno konečné právní kontrole ze strany FAO, která by měla být dokončena v říjnu 2014. Znění dohody může být proto měněno, nicméně nemělo by se jednat o podstatné změny. Aby se zabránilo zbytečným prodlevám při uzavírání změněné dohody, předkládá Komise stávající návrh. Komise zajistí, aby znění ověřené organizací FAO bylo předloženo Radě před zahájením diskuzí v pracovní skupině Rady. Rada se žádá, aby tento návrh po získání souhlasu Evropského parlamentu co nejrychleji přijala. 2014/0274 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření změněné dohody o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři jménem Evropské unie RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[2], s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[3], vzhledem k těmto důvodům: (1) Dohoda o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) byla vytvořena a schválena na pátém zasedání konference Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) v roce 1949 a vstoupila v platnost dne 20. února 1952. (2) Evropské společenství se stalo smluvní stranou GFCM přijetím rozhodnutí Rady (98/416/ES) ze dne 16. června 1998 o přistoupení Evropského společenství ke Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři[4]. (3) Na základě čl. 1 třetího pododstavce Smlouvy o Evropské unii nahrazuje Evropská unie Evropské společenství a je jeho nástupkyní. (4) Dne 15. listopadu 2013 Rada zmocnila Komisi, aby jménem Unie jednala o změnách dohody o GFCM v záležitostech, které spadají do pravomoci Unie. (5) Jednání byla vedena členskými státy a Komisí podle jejich příslušných oblastí pravomocí v souladu s jejich mandátem a v úzké koordinaci mezi nimi. (6) Jednání byla úspěšně uzavřena na zasedání GFCM ve dnech 19.–24. května 2014, na němž bylo na základě konsenzu potvrzeno znění pozměněné dohody. (7) Účelem změny je modernizace GFCM a posílení její role při zachování rybolovných zdrojů v oblasti její působnosti. (8) Cíle, obecné zásady a funkce GFCM byly přezkoumány a rozšířeny tak, aby se zajistilo dlouhodobé zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů a jejich životního prostředí. (9) Tato změněná dohoda je v souladu se zásadami společné rybářské politiky Unie, a proto je v zájmu Unie ji schválit, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Uzavírá se změněná dohoda, kterou se zřizuje Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři, uvedená příloze. Článek 2 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou oznámit jménem Evropské unie organizaci FAO, že Evropská unie tuto změněnou dohodu přijala. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost 20 dní po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Datum vstupu změněné dohody o zřízení Generální Komise pro rybolov ve Středozemním moři v platnost bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 190, 4.7.1998, s. 34. [2] Úř. věst. C, , s. . [3] Úř. věst. C, , s. . [4] Úř. věst. L 190, 4.7.1998, s. 34. PŘÍLOHA ZMĚNĚNÁ DOHODA O VYTVOŘENÍ GENERÁLNÍ KOMISE PRO RYBOLOV VE STŘEDOZEMNÍM MOŘI PREAMBULE Smluvní strany, připomínajíce mezinárodní právo uvedené v příslušných ustanoveních Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, odvolávajíce se na Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, Dohodu k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři ze dne 24. listopadu 1993, jakož i na další příslušné mezinárodní nástroje týkající se ochrany a řízení živých mořských zdrojů, přihlížejíce ke kodexu chování pro odpovědný rybolov přijatému na dvacátém osmém zasedání konference Organizace OSN pro výživu a zemědělství dne 31. října 1995 a souvisejícím nástrojům přijatým Organizací OSN pro výživu a zemědělství, majíce společný zájem na rozvoji a náležitém využití živých vodních zdrojů ve Středozemním moři a v Černém moři (dále jen „oblast použití“), uznávajíce zvláštnosti různých subregionů v oblasti použití, odhodlány zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů a mořských ekosystémů v oblasti použití, uznávajíce hospodářské, sociální a nutriční přínosy vyplývající z udržitelného využívání živých mořských zdrojů v oblasti použití, uznávajíce dále, že státy mají podle ustanovení mezinárodního práva spolupracovat při zachování a řízení živých mořských zdrojů a při ochraně svých ekosystémů, potvrzujíce, že odpovědná akvakultura snižuje stres živých mořských zdrojů a zastává významnou úlohu v propagaci a lepším využívání vodních živých zdrojů, včetně zajištění potravin, vědomy si nutnosti bránit nepříznivým důsledkům na mořské prostředí, uchovat biologickou rozmanitost a omezit nebezpečí dlouhodobých nebo nevratných důsledků využívání živých mořských zdrojů na minimum, s vědomím toho, že účinné zachování a řízení se musí zakládat na nejlepších dostupných vědeckých poznatcích a na uplatnění přístupu předběžné opatrnosti, uvědomujíce si důležitost pobřežních rybářských komunit a potřebu zapojit rybáře a příslušné profesní organizace a organizace občanské společnosti do rozhodovacích procesů; odhodlány účinně spolupracovat a přijímat opatření k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, uznávajíce zvláštní požadavky rozvojových států na pomoc, aby se mohly účinně podílet na ochraně, řízení a chovu živých mořských zdrojů, přesvědčeny, že ochrana a udržitelné využívání živých mořských zdrojů v oblasti použití a ochrana mořských ekosystémů, v nichž se tyto zdroje vyskytují, hrají významnou roli při modrém růstu a udržitelném rozvoji, uznávajíce potřebu vytvořit pro tyto účely v rámci Organizace pro výživu a zemědělství podle článku XIV jejích stanov Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM), se dohodly takto: Článek 1 (DEFINICE) 1. Pro účely této dohody se: (a) „úmluvou z roku 1982“ rozumí Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982; (b) „dohodou z roku 1995“ rozumí Dohoda o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. prosince 1995; (c) „akvakulturou“ rozumí chov vodních živých zdrojů; (d) „smluvní stranou“ rozumí stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci tvořící komisi podle článku 4; (e) „spolupracující nesmluvní stranou“ rozumí člen nebo přidružený člen organizace, jakož i státy, které členy organizace nejsou, avšak jsou členy Organizace spojených národů nebo jakékoliv její specializované agentury, které nejsou formálně přidruženy jako smluvní strana komise a která se řídí opatřeními uvedenými v čl. 8 písm. b); (f) „rybolovem“ rozumí hledání, pokládání návnad, zjištění stanoviště, lov, odlov nebo výlov živých mořských zdrojů či jakákoli činnost, o níž lze odůvodněně předpokládat, že povede k pokládání návnad, zjištění stanoviště, lovu, odlovu nebo výlovu živých mořských zdrojů; (g) „rybolovnou kapacitou“ rozumí maximální množství ryb, které může být uloveno v rámci jednoho druhu rybolovu nebo v rámci jedné rybářské jednotky (např. rybář, společenství, plavidlo nebo loďstvo) za určité období (např. sezóna, rok), s ohledem na biomasu a věkovou strukturu rybí populace a současný stav technologie při neexistenci regulovaných omezení odlovu při úplném využití všech dostupných prostředků; (h) „intenzitou rybolovu“ rozumí počet rybolovných zařízení určitého druhu používaných v lovištích po danou časovou jednotku (např. počet hodin používání vlečných sítí za den, počet háků použitých za den nebo počet zátahů pobřežních nevodů za den). Pokud jsou použita dvě nebo více lovných zařízení, musí být příslušná intenzita upravena na určitý standardní typ a následně připočtena; (i) „činnostmi spojenými s rybolovem“ rozumí jakákoli činnost na podporu nebo na přípravu rybolovu, včetně vykládky, balení, zpracování, překládky nebo přepravy ryb, jakož i zajištění pracovních sil, paliva, zařízení a jiných dodávek; (j) „nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem“ odkazuje na činnosti uvedené v odstavci 3 Mezinárodního akčního plánu pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, který přijala FAO v roce 2001; (k) „maximálním udržitelným výnosem“ rozumí nejvyšší teoretický vyvážený výnos, který je možné nepřetržitě (v průměru) odebírat z populace za stávajících (průměrných) environmentálních podmínek, aniž by byl významně narušen proces reprodukce; (l) „stěhovavými rybími populacemi“ rozumí populace, které se nacházejí ve výlučných ekonomických zónách a v oblastech mimo tyto zóny a v oblastech, které s těmito zónami sousedí; (m) „plavidlem“ rozumí jakékoli plavidlo, člun nebo jiný typ lodi, které je používáno, vybaveno či zamýšleno k rybolovu nebo činnostem spojeným s rybolovem. Článek 2 (CÍL) 1. Smluvní strany tímto v rámci Organizace Spojených národů pro výživu a zemědělství (dále jen „organizace“) zřizují komisi s názvem Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „komise“), která bude pověřena vykonáváním funkcí a převezme povinnosti stanovené v této dohodě. 2. Cílem této dohody je zajistit na biologické, sociální, ekonomické a environmentální úrovni zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů, jakož i udržitelný rozvoj akvakultury v oblasti použití. 3. Sídlem komise je Řím (Itálie). Článek 3 (OBLAST POUŽITÍ) 1. Zeměpisná oblast použití této dohody zahrnuje všechny mořské vody Středozemního a Černého moře. 2. Ustanovení této dohody ani opatření nebo činnost při jejím provádění nepředstavuje uznání nároků nebo postojů kterékoli smluvní strany této dohody, pokud jde o právní status a rozlohu vod a území, které si takové smluvní strany nárokují. Článek 4 (ČLENSTVÍ) 1. Členy v komisi se mohou stát členové a přidružení členové organizace, jakož i státy, které členy organizace nejsou, avšak jsou členy Organizace spojených národů a jakékoliv její specializované agentury, a) které jsou: i) pobřežními státy nebo přidruženými členy nacházejícími se zcela nebo zčásti v oblasti použití; ii) státy nebo přidruženými členy, jejichž plavidla loví nebo hodlají lovit v oblasti použití ty populace, na něž se vztahuje tato dohoda, nebo iii) regionálními organizacemi pro hospodářskou integraci, jejichž členem je jakýkoliv stát uvedený v bodu i) nebo ii) a na které tento stát přenesl pravomoci týkající se záležitostí, které spadají do rámce této dohody, b) a které přijímají tuto dohodu v souladu s ustanoveními článku 23 níže. 2. Pro účely této dohody se formulací „jejichž plavidla“ ve vztahu k regionální organizaci pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou, rozumí plavidla členského státu této regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou. Článek 5 (OBECNÉ ZÁSADY) Komise při uskutečňování cíle této dohody: (a) přijímá doporučení týkající se opatření pro zachování a řízení, jejichž cílem je zajistit dlouhodobou udržitelnost rybolovných činností, aby byly zachovány živé mořské zdroje, hospodářská a sociální životaschopnost rybolovu a akvakultura; při přijímání těchto doporučení komise věnuje zvláštní pozornost opatřením pro zabránění nadměrnému rybolovu a minimalizaci výmětů. Komise věnuje zvláštní pozornost též potenciálnímu dopadu na drobný rybolov a místní komunity; (b) v souladu s čl. 8 písm. b) formuluje vhodná opatření založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, přičemž zohlední příslušné ekologické, hospodářské a společenské faktory; (c) uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v souladu s dohodou z roku 1995 a kodex chování pro odpovědný rybolov přijatý Organizací pro výživu a zemědělství; (d) považuje akvakulturu, včetně rybolovu založeného na akvakultuře, za prostředek na podporu diverzifikace příjmu a stravy, a tím zajišťuje odpovědné využívání živých mořských zdrojů, zachování genetické rozmanitosti a minimalizuje nepříznivé dopady na životní prostředí a místní komunity; (e) podle potřeby podporuje subregionální přístup k řízení rybolovu a rozvoji akvakultury za účelem lepšího řešení specifik Středozemního a Černého moře; (f) přijímá vhodná opatření k zajištění souladu se svými doporučeními za účelem odrazení od nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a jeho vymýcení; (g) podporuje transparentnost ve svém procesu rozhodování a v ostatních činnostech a (h) vykonává všechny ostatní činnosti, které se jeví nezbytné, aby komise dosáhla výše definovaných cílů. Článek 6 (KOMISE) 1. Každá smluvní strana je na zasedáních komise zastoupena jedním delegátem, který může být doprovázen náhradníkem, odborníky a poradci. Účast na zasedáních komise neopravňuje náhradníky, odborníky ani poradce k hlasování, vyjma případů, kdy náhradník zastupuje delegáta v době jeho nepřítomnosti. 2. S výhradou odstavce 3 náleží každé smluvní straně jeden hlas. Pokud tato dohoda nestanoví jinak, jsou rozhodnutí komise přijímána většinou odevzdaných hlasů. Komise je usnášeníschopná, je-li přítomna většina členů. 3. Regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, může na každém zasedání komise nebo některého jejího pomocného orgánu využít počet hlasů rovnající se počtu jejích členských států, které mají právo na těchto zasedáních hlasovat. 4. Regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, uplatňuje práva spojená se členstvím střídavě se svými členskými státy, které jsou smluvními stranami komise, v oblastech jejich příslušné působnosti. Pokaždé, když regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, uplatní své právo hlasovat, její členské státy své právo neuplatní, a naopak. 5. Každá smluvní strana komise může regionální organizaci pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, nebo její členské státy, které jsou smluvními stranami komise, požádat, aby uvedly, kdo ze smluvních stran regionální organizace pro hospodářskou integraci nebo z jejích členských států má pravomoc řešit danou záležitost. Regionální organizace pro hospodářskou integraci nebo její příslušné členské státy žádosti vyhoví a tyto údaje poskytnou. 6. Před každým zasedáním komise nebo jejího pomocného orgánu upřesní regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, nebo její členské státy, jež jsou smluvní stranou komise, kdo z regionální organizace pro hospodářskou integraci nebo z jejích členských států má pravomoc řešit veškeré dané záležitosti a kdo má právo o daném bodu v pořadu jednání hlasovat. Žádné ustanovení tohoto odstavce nebrání regionální organizaci pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, nebo jejím členským státům, které jsou smluvními stranami komise, aby pro účely tohoto odstavce učinily jediné prohlášení, které zůstane platné pro záležitosti a body v pořadu jednání, které budou přezkoumány na všech následných zasedáních, až na výjimky nebo změny, které bude možno před některým z těchto zasedání upřesnit. 7. Pokud se bod pořadu jednání týká záležitostí, u nichž byla pravomoc přenesena na regionální organizaci pro hospodářskou integraci a které zároveň spadají do působnosti členských států, mohou se jednání zúčastnit regionální organizace pro hospodářskou integraci i její členské státy. V takovém případě se při přijímání rozhodnutí na zasedání zohlední pouze diskusní příspěvek smluvní strany, která má právo hlasovat. 8. Při určování usnášeníschopnosti na zasedáních komise se delegace regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, zohlední pouze tehdy, má-li právo hlasovat o záležitosti, v jejímž případě má být komise usnášeníschopná. 9. Na četnost, trvání a harmonogram zasedání a jiných schůzek a činností konaných pod záštitou komise se vztahuje zásada nákladové efektivity. Článek 7 (PŘEDSEDNICTVO) Komise volí dvoutřetinovou většinou svého předsedu a dva místopředsedy. Tyto tři osoby tvoří předsednictvo komise, které vykonává svoji činnost v souladu s pravomocemi vymezenými v jednacím řádu. Článek 8 (FUNKCE KOMISE) Komise v souladu se svými cíli a obecnými zásadami vykonává tyto funkce: a) pravidelně přezkoumává a posuzuje stav živých mořských zdrojů; b) v souladu s ustanoveními článku 13 vypracovává a doporučuje náležitá opatření, včetně opatření pro: i) zachování a řízení živých mořských zdrojů vyskytujících se v oblasti použití; ii) minimalizaci dopadu rybolovných činností na živé mořské zdroje a jejich ekosystém; iii) přijetí víceletých plánů řízení založených na ekosystémovém přístupu k rybolovu, které se vztahují na příslušné subregiony, za účelem zajištění zachování populací nad úroveň umožňující maximální udržitelný výnos, a které jsou v souladu s opatřeními přijatými již na úrovni jednotlivých států; iv) určení oblastí s omezením rybolovu na ochranu citlivých mořských ekosystémů (včetně, avšak nikoli výlučně oblastí, kde dochází k líhnutí ryb, a trdlišť) k podobným opatřením, která již mohou být zahrnuta do plánů řízení, nebo jako jejich doplněk; v) zajištění, pokud možno v elektronické podobě, shromažďování, předkládání, ověřování, uchovávání a šíření údajů a informací v souladu s příslušnými zásadami a požadavky na důvěrnost údajů; vi) přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, včetně mechanismu pro účinné sledování, kontrolu a dohled; vii) řešení situací nedodržení předpisů, včetně prostřednictvím vhodného systému opatření. Komise vymezí tento systém opatření a způsob jejich provádění ve svém jednacím řádu; c) podporuje udržitelný rozvoj akvakultury; d) pravidelně přezkoumává sociálně ekonomické aspekty rybářského průmyslu, včetně shromažďování a vyhodnocování ekonomických a jiných údajů a informací, které jsou pro práci komise relevantní; e) podporuje rozvoj institucionální kapacity a lidských zdrojů, zejména prostřednictvím vzdělávání, výcviku a odborné přípravy v oblastech příslušnosti komise; f) posiluje komunikaci a konzultace s občanskou společností, které se akvakultura a rybolov týkají; g) podněcuje, doporučuje, koordinuje a organizuje výzkumné a vývojové činnosti, včetně projektů spolupráce, v oblastech rybolovu a ochrany živých mořských zdrojů; h) přijímá a pozměňuje dvoutřetinovou většinou svých členů svůj jednací řád a finanční nařízení a jiná interní správní nařízení, která by mohla být potřebná pro výkon jejích funkcí; i) schvaluje svůj rozpočet a pracovní program a vykonává jakékoli další funkce, které mohou být potřebné pro dosažení cíle této dohody. Článek 9 (POMOCNÉ ORGÁNY KOMISE) 1. Komise může v případě potřeby vytvářet dočasné, zvláštní nebo stálé pomocné orgány a pověřovat je zkoumáním otázek spojených s cíli, které komise sleduje, a vypracováváním příslušných zpráv a může rovněž vytvářet pracovní skupiny a pověřovat je zkoumáním zvláštních technických problémů a vydáváním doporučení. Mandát vytvořených pomocných orgánů je stanoven v jednacím řádu, přičemž je zohledněna potřeba subregionálního přístupu. Komise může též vytvořit zvláštní mechanismus pro oblast Černého moře, který bude usilovat o zajištění plného zapojení všech států podél Dunaje do rozhodování týkajících se řízení rybolovu, a to v souladu s jejich postavením v komisi. 2. Předseda komise svolává pomocné orgány a pracovní skupiny uvedené v odstavci 1 tohoto článku ve dnech a na místa, která podle potřeby určuje předseda ve spolupráci s generálním ředitelem organizace. 3. Vytvoření pomocných orgánů a pracovních skupin komise uvedených v odstavci 1 výše závisí na dostupnosti nezbytných finančních zdrojů, přičemž si Komise před přijetím rozhodnutí týkajícího se výdajů musí vyžádat od výkonného tajemníka zprávu o správních a finančních důsledcích. 4. Každá smluvní strana má právo jmenovat do pomocného orgánu a pracovních skupin jednoho zástupce, kterého mohou na zasedáních doprovázet náhradníci, odborníci a poradci. 5. Smluvní strany poskytnou dostupné informace, které jsou relevantní pro fungování každého pomocného orgánu a pracovní skupiny takovým způsobem, aby jim umožnily plnit jejich odpovědnosti. Článek 10 (SEKRETARIÁT) 1. Sekretariát tvoří výkonný tajemník a zaměstnanci ve službách komise. Výkonný tajemník a zaměstnanci sekretariátu jsou jmenováni v souladu s podmínkami a postupy stanovenými ve správní příručce, služebním řádu a služebním pořádku organizace, které jsou platné všeobecně pro všechny zaměstnance organizace, a řídí se těmito podmínkami a postupy. 2. Výkonný tajemník komise (dále jen „tajemník“) je jmenován generálním ředitelem se souhlasem komise nebo se souhlasem smluvních stran, dojde-li ke jmenování v období mezi pravidelnými zasedáními komise. 3. Výkonný tajemník je v souladu s podmínkami stanovenými v jednacím řádu odpovědný za monitorování provádění politik a činností komise a podává o tom zprávu komisi. Výkonný tajemník působí případně také jako výkonný tajemník dalších pomocných orgánů zřízených komisí. Článek 11 (FINANČNÍ USTANOVENÍ) 1. Na každém pravidelném zasedání přijme komise svůj samostatný rozpočet na tři roky, který může být každoročně na pravidelných zasedáních přezkoumán. Rozpočet bude přijat na základě shody smluvních stran, nebude-li však navzdory snahám možné na zasedání ke shodě dospět, bude se o dané záležitosti hlasovat a rozpočet se přijme dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise. 2. Každá smluvní strana se zaváže, že bude ročně do samostatného rozpočtu přispívat na základě klíče příspěvků, který na základě shody přijímá a mění komise. Tento klíč je uveden ve finančním nařízení. 3. Každý nečlen organizace, který se stane smluvní stranou, je povinen uhradit příspěvek stanovený komisí na výdaje vzniklé organizaci v souvislosti s činností komise. 4. Pokud komise se souhlasem generálního ředitele organizace nerozhodne jinak, jsou příspěvky splatné ve volně směnitelných měnách. 5. Pro účely související s plněním svých úkolů může komise přijímat dary a jiné formy pomoci od organizací, jednotlivců a z jiných zdrojů. Komise může též přijímat dobrovolné příspěvky na obecné úrovni nebo příspěvky určené na některé ze zvláštních projektů nebo činností komise, které vykonává sekretariát. Dobrovolné příspěvky, dary a jiné formy obdržené pomoci jsou vloženy do svěřenského fondu zřízeného a spravovaného organizací v souladu s finančním nařízením a pravidly organizace. 6. Smluvní strana, která je v prodlení s placením finančních příspěvků komisi, nemá v komisi hlasovací právo, pokud její nedoplatek dosahuje nebo přesahuje součet příspěvků za předchozí dva kalendářní roky. Komise však může takové smluvní straně povolit hlasovat v případě, že je přesvědčena, že nezaplacení bylo způsobeno okolnostmi nezávislými na vůli smluvní strany, avšak v žádném případě nemůže právo hlasovat prodloužit na více než dva nové kalendářní roky. Článek 12 (VÝDAJE) 1. Výdaje sekretariátu, včetně výdajů na zveřejňování a sdělení, jakož i výdaje vzniklé předsedovi a místopředsedům komise při výkonu funkcí pro komisi mezi dvěma zasedáními komise, jsou po stanovení uhrazeny z rozpočtu komise. 2. Výdaje na projekty pro výzkum a vývoj, které podnikají smluvní strany nezávisle na doporučení komise nebo podle něj, jsou po stanovení uhrazeny příslušnými smluvními stranami. 3. Výdaje na projekty vzniklé v rámci spolupráce týkající se výzkumu a vývoje, jsou stanoveny a uhrazeny, nejsou-li dostupné jiné finanční prostředky, jednotlivými smluvními stranami ve formě a v rozsahu, na nichž se vzájemně dohodnou. 4. Výdaje, které vzniknou odborníkům, kteří byli přizváni k účasti na zasedáních komise a jejích pomocných orgánů v rámci jejich individuální působnosti, hradí komise. 5. Výdaje komise se hradí z jejího samostatného rozpočtu, s výjimkou výdajů souvisejících se zaměstnanci a zařízením, které může poskytnout organizace. Výdaje, které ponese organizace, se stanoví a hradí v rámci dvouletého rozpočtu připraveného generálním ředitelem a schváleného shromážděním organizace v souladu s finančním nařízením a pravidly organizace. 6. Výdaje na účast delegátů a jejich náhradníků, odborníků a poradců, kteří se jako zástupci vlád účastní zasedání komise a jejích pomocných orgánů, jakož i výdaje na účast pozorovatelů na zasedáních, nesou příslušné vlády nebo organizace. Vzhledem k tomu, že smluvní strany uznávají zvláštní požadavky rozvojových států v regionu, mohou být výdaje podle článku 17 a v závislosti na dostupnosti finančních zdrojů hrazeny z rozpočtu komise. Článek 13 – (ROZHODOVÁNÍ) 1. Doporučení uvedená v čl. 8 písm. b) se přijímají dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise, které se účastní hlasování. Výkonný tajemník sdělí znění těchto doporučení všem smluvním stranám, spolupracujícím nesmluvním stranám a příslušným nesmluvním stranám. 2. S výhradou ustanovení tohoto článku se smluvní strany komise zavazují, že se budou řídit všemi doporučeními přijatými v souladu s čl. 8 písm. b), a to od data určeného komisí, které však nesmí být před uplynutím lhůty pro předkládání připomínek. 3. Každá smluvní strana komise může ve lhůtě 120 dnů od data, kdy bylo doporučení oznámeno, k tomuto doporučení předložit připomínky a v tom případě není povinna se jím řídit. Připomínka by měla obsahovat písemné zdůvodnění připomínky a popřípadě návrhy alternativních opatření. Je-li ve lhůtě sto dvaceti dnů předložena připomínka, mohou všechny ostatní smluvní strany rovněž proti tomuto doporučení vystoupit kdykoliv v průběhu dodatečného období o délce šedesáti dnů. Smluvní strana může rovněž svoji připomínku kdykoliv stáhnout a doporučení provést. 4. Pokud připomínky k doporučení předloží více než třetina smluvních stran komise, ostatní smluvní strany jsou zproštěny povinnosti se tímto doporučením řídit; všechny smluvní strany nebo kterákoli z nich se však mohou dohodnout, že se příslušným doporučením řídit budou. 5. Výkonný tajemník neprodleně informuje všechny smluvní strany o obdržení nebo stažení jakékoliv připomínky. 6. Pokud smluvní strany musí přijmout rozhodnutí o naléhavých záležitostech mezi dvěma zasedáními komise, mohou za výjimečných okolností na žádost smluvní strany, kterou určí výkonný tajemník po konzultaci s předsedou, použít jakékoli komunikační prostředky, včetně elektronických komunikačních prostředků, na přijetí rozhodnutí výlučně o procedurálních a správních záležitostech komise, včetně jakýchkoli jiných jejích pomocných orgánů, avšak tato možnost neplatí pro záležitosti týkající se výkladu a přijetí změn dohody nebo jednacího řádu. Článek 14 (POVINNOSTI TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ ROZHODNUTÍ SMLUVNÍMI STRANAMI) 1. S výhradou ustanovení tohoto článku se smluvní strany komise zavazují, že se budou řídit všemi doporučeními komise v souladu s čl. 8 písm. b), a to od data určeného komisí, které však nesmí být před uplynutím lhůty pro předkládání připomínek. 2. Každá smluvní strana provede případně přijatá doporučení do vnitrostátních právních předpisů, nařízení nebo příslušných právních nástrojů regionální organizace pro hospodářskou integraci. Smluvní strany každý rok podávají komisi zprávu, ve které uvádějí, jakým způsobem doporučení vykonaly a/nebo provedly do svého vnitrostátního práva, včetně poskytnutí všech relevantních legislativních dokumentů v souvislosti s doporučeními, které komise může požadovat, jakož i informace o monitorování a kontrole jejich rybolovu. Komise použije tyto informace k posouzení, zda jsou doporučení prováděna jednotně. 3. Každá smluvní strana přijme opatření a spolupracuje, aby zajistila, že jsou plněny její povinnosti jako státu vlajky a státu přístavu v souladu s příslušnými mezinárodními nástroji, k nimž přistoupila, a doporučeními přijatými komisí. 4. Komise se prostřednictvím postupu vedoucího ke zjištění případů nedodržení předpisů obrací na smluvní strany, které nedodržují doporučení přijatá komisí, s cílem vyřešit situaci nedodržování předpisů. 5. Komise ve svém jednacím řádu určí vhodná opatření, která může komise přijmout, pokud zjistí, že smluvní strany její doporučení po delší dobu a neoprávněně nedodržují. Článek 15 (POZOROVATELÉ) 1. V souladu s pravidly organizace může komise pozvat pozorovatele z regionálních nebo mezinárodních vládních institucí a regionálních nebo mezinárodních či jiných nevládních organizací, včetně soukromého sektoru, či je na jejich žádost přizvat na zasedání, pokud jsou jejich cíle a zájmy společné s cíli a zájmy komise nebo pokud se jejich činnosti týkají komise nebo jejich pomocných orgánů. 2. Každý člen nebo přidružený člen organizace, který není smluvní stranou komise, může být na vlastní žádost pozván na zasedání komise a na zasedání jejích pomocných orgánů jako pozorovatel. Pozorovatel může předkládat memoranda a účastnit se rozprav bez práva hlasovat. Článek 16 (SPOLUPRÁCE S JINÝMI ORGANIZACEMI A INSTITUCEMI) 1. Komise spolupracuje s ostatními mezinárodními organizacemi a institucemi v otázkách společného zájmu. 2. Komise usiluje o přijetí vhodných ujednání ohledně konzultací a spolupráce s jinými příslušnými organizacemi a institucemi, včetně uzavření memoranda o porozumění a dohod o partnerství. Článek 17 (UZNÁNÍ ZVLÁŠTNÍCH POŽADAVKŮ ROZVOJOVÝCH STÁTŮ, KTERÉ JSOU SMLUVNÍMI STRANAMI) 1. Komise plně uznává zvláštní požadavky rozvojových států, které jsou smluvními stranami této dohody, v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z roku 1995. 2. Smluvní strany mohou spolupracovat buď přímo nebo prostřednictvím komise pro účely uvedené v této dohodě a poskytovat pomoc při zjištěných potřebách. Článek 18 (NESMLUVNÍ STRANY) 1. Komise prostřednictvím sekretariátu může vyzvat nesmluvní strany, jejichž plavidla provádějí rybolovnou činnost v oblasti použití, zejména pobřežní státy, aby plně spolupracovaly při provádění doporučení komise, včetně možnosti, že se stanou spolupracujícími nesmluvními stranami. Komise může na základě shody svých smluvních stran přijmout žádost o udělení statusu spolupracující nesmluvní strany, avšak v případě, že po vynaložení veškerého úsilí není možné dosáhnout shody, bude záležitost předložena k hlasování a status spolupracující nesmluvní strany bude udělen dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise. 2. Komise prostřednictvím sekretariátu vyměňuje informace týkající se plavidel provádějících rybolovné činnosti nebo činnosti související s rybolovem v oblasti působnosti dohody, která plují pod vlajkami nesmluvních stran této dohody, a popřípadě identifikuje a řeší případy činností nesmluvních stran, které mají negativní dopad na cíl dohody, a to též prostřednictvím uplatňování sankcí v souladu s mezinárodním právem, které jsou stanoveny v jednacím řádu. Sankce mohou zahrnovat nediskriminační tržní opatření. 3. Komise přijímá opatření, která jsou v souladu s mezinárodním právem a s touto dohodou, aby bránila rybolovu plavidel, která oslabují účinnost použitelných doporučení, a pravidelně podává zprávy o opatřeních přijatých v reakci na rybolovné činnosti nebo činnosti související s rybolovem prováděné nesmluvními stranami v oblasti působnosti dohody. 4. Komise upozorňuje nesmluvní strany na činnosti, které dle názoru smluvní strany negativně ovlivňují provádění cíle této dohody. Článek 19 (UROVNÁVÁNÍ SPORŮ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKLADU A POUŽÍVÁNÍ TÉTO DOHODY) 1. V případě sporu mezi dvěma nebo více smluvními stranami, který se týká výkladu nebo používání této dohody, dotčené strany vedou vzájemné konzultace s cílem nalézt řešení prostřednictvím vyjednávání, mediace, vyšetřování nebo jinými mírovými prostředky, které si samy zvolí. 2. Pokud dotčené strany nedospějí k dohodě v souladu s čl. 19 odst. 1, mohou záležitost společně postoupit výboru, který sestává z jednoho zástupce jmenovaného každou stranou sporu a předsedy komise. Zjištění uvedeného výboru, ačkoli nejsou závazná, představují pro dotčené smluvní strany východisko pro nové projednávání sporné záležitosti. 3. Spor týkající se výkladu nebo používání této dohody, není-li urovnán podle čl. 19 odst. 1 a odst. 2, může být v každém případě se souhlasem všech stran sporu předložen k rozhodčímu řízení. Výsledky rozhodčího řízení jsou pro strany závazné. 4. V případech, kdy se spor předkládá k rozhodčímu řízení, je rozhodčí soud sestaven podle ustanovení v příloze této dohody. Příloha tvoří nedílnou součást této dohody. Článek 20 (VZTAK K JINÝM DOHODÁM) Odkazy v této dohodě na úmluvu z roku 1982 nebo na jakoukoliv jinou mezinárodní úmluvu není dotčen postoj jakéhokoliv státu ve vztahu k podpisu, ratifikaci nebo přistoupení k úmluvě z roku 1982 ani k jiným dohodám, právům, jurisdikcím a povinnostem smluvních stran podle úmluvy z roku 1982 nebo dohody z roku 1995. Článek 21 (ÚŘEDNÍ JAZYKY KOMISE) Úředními jazyky komise jsou úřední jazyky organizace, které si určí sama komise. Delegace mohou na zasedáních a při sestavování zpráv a sdělení používat jakýkoliv z těchto jazyků. Používání úředních jazyků pro simultánní tlumočení a překlad dokumentů na statutárních zasedáních komise je stanoveno v jednacím řádu. Článek 22 (ZMĚNY) 1. Komise může tuto dohodu změnit dvoutřetinovou většinou všech smluvních stran. S výhradou odstavce 2 tohoto článku vstupují změny v platnost dnem jejich přijetí komisí. 2. Změny, ze kterých vyplývají pro smluvní strany nové povinnosti, vstupují v platnost poté, co byly přijaty dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise, a pro každou smluvní stranu pouze po jejich přijetí touto smluvní stranou. Listiny o přijetí změn zahrnujících nové povinnosti se uloží u generálního ředitele organizace a ten informuje o těchto přijetích a vstupech těchto změn v platnost všechny členy organizace, jakož i generálního tajemníka Organizace spojených národů. Práva a povinnosti smluvní strany, která nepřijala změny zahrnující další povinnosti, se nadále řídí ustanoveními této dohody, která byla v platnosti před změnou. 3. Změny této dohody se předloží radě organizace, která je oprávněna je odmítnout, domnívá-li se, že jsou v rozporu s cíli a účely organizace nebo s ustanoveními její zakládající listiny. Považuje-li to rada organizace za vhodné, může změny zaslat konferenci organizace, která má tutéž pravomoc. Článek 23 (PŘIJETÍ) 1. Tato dohoda je otevřena k přijetí členům nebo přidruženým členům organizace. 2. Komise může dvoutřetinovou většinou členů přijmout za členy další státy, které jsou členy Organizace spojených národů, jakékoliv její specializované agentury nebo Mezinárodní agentury pro atomovou energii a které předložily žádost o přijetí společně s prohlášením ve formě úřední listiny o tom, že přijímají tuto dohodu jako platnou k okamžiku přijetí. 3. Smluvní strany komise, které nejsou členy ani přidruženými členy organizace, se mohou účastnit činností komise, pokud uhradí poměrnou část výdajů sekretariátu, která jim přísluší, jak byla stanovena na základě příslušných ustanovení finančního nařízení a pravidel organizace. 4. Přijetí této dohody jakýmkoliv členem nebo přidruženým členem organizace se provede uložením listiny o přijetí u generálního ředitele organizace a nabývá účinku dnem, kdy generální ředitel tuto listinu přijme. 5. Přijetí této dohody jakýmkoliv nečlenem organizace se provede uložením listiny o přijetí u generálního ředitele organizace a členství nabývá účinku dnem, kdy komise přijme žádost o členství v souladu s ustanoveními odstavce 2 tohoto článku. 6. Generální ředitel organizace oznámí všem smluvním stranám komise, všem členům organizace a generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů veškerá přijetí, která nabyla účinku. 7. Přijetí této dohody nesmluvními stranami může podléhat výhradám, které nabydou účinku po dvoutřetinovém schválení smluvními stranami komise. Výhrada smluvních stran, jejichž dotčené příslušné orgány se nevyjádřily do tří měsíců po dni oznámení, se považuje za přijatou. Pokud k takovému schválení nedojde, stát nebo regionální organizace pro hospodářskou integraci, který/která výhradu vznesl/a, se smluvní stranou této dohody nestane. Generální ředitel organizace oznámí okamžitě všechny výhrady všem smluvním stranám komise. Článek 24 (VSTUP V PLATNOST) Tato dohoda vstupuje v platnost dnem přijetí páté listiny o přijetí. Článek 25 (VÝHRADY) 1. Přijetí této dohody může podléhat výhradám, které nesmí být v rozporu s cíli této dohody, a je učiněno podle obecných pravidel mezinárodního práva veřejného, jak jsou vyjádřena v ustanoveních části II oddílu 2 Vídeňské úmluvy o smluvním právu z roku 1969. 2. Komise pravidelně posuzuje, zda výhrada může mít za následek nedodržení doporučení přijatých podle čl. 8 písm. b), a může zvážit přiměřená opatření podle svého jednacího řádu. Článek 26 (ODSTOUPENÍ OD DOHODY) 1. Každá smluvní strana může od této dohody odstoupit po uplynutí dvouletého období od data, kdy pro ni tato dohoda vstoupí v platnost, a to na základě předložení písemného oznámení o odstoupení generálnímu řediteli organizace, který o něm informuje všechny smluvní strany komise a členy organizace. Odstoupení nabývá účinku tři měsíce bezodkladně ode dne, kdy generální ředitel organizace oznámení obdrží. 2. Smluvní strana může oznámit odstoupení týkající se jednoho či více území, za jehož/jejichž mezinárodní vztahy odpovídá. Oznamuje-li smluvní strana své odstoupení od komise, uvede území, na něž se toto odstoupení vztahuje. Není-li takové prohlášení učiněno, má se za to, že se odstoupení vztahuje na všechna území, za jejichž mezinárodní vztahy daná smluvní strana odpovídá, avšak s výjimkou přidružených členů. 3. Každá smluvní strana, která oznámí svoje odstoupení od organizace, bude současně pokládána za odstoupivší od komise. Má se za to, že se toto odstoupení vztahuje na všechna území, za jejichž mezinárodní vztahy daná smluvní strana odpovídá, avšak s výjimkou přidružených členů. Článek 27 (UKONČENÍ PLATNOSTI) Tato dohoda automaticky pozbývá platnosti, jakmile v důsledku odstoupení od ní klesne počet smluvních stran komise pod pět, ledaže zbývající smluvní strany jednomyslně rozhodnou jinak. Článek 28 (OSVĚDČENÍ A REGISTRACE) Znění této dohody bylo původně vyhotoveno v Římě dne 24. září 1949 ve francouzském jazyce a [bylo pozměněno dne (xx)…]. Dva opisy této dohody v arabském, anglickém, francouzském a španělském jazyce a všechny související změny osvědčuje předseda komise a generální ředitel organizace. Jeden z těchto dvou opisů se uloží v archivu organizace. Druhý se předá generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů k registraci. Generální tajemník dále osvědčí opisy této dohody a předá je všem členům organizace, jakož i nečlenům organizace, které jsou smluvními stranami dohody nebo se jimi stát mohou. PŘÍLOHA TÝKAJÍCÍ SE ROZHODČÍHO ŘÍZENÍ 1. Rozhodčí soud uvedený v čl. 19 odst. 4 je složen ze tří rozhodců, kteří jsou jmenováni takto: a) Smluvní strana zahajující řízení sdělí jméno rozhodce druhé smluvní straně, která pak ve lhůtě 40 dnů po tomto oznámení sdělí jméno druhého rozhodce. V případě sporu mezi více než dvěma smluvními stranami jmenují strany, jež sledují stejný zájem, na základě společné dohody jednoho rozhodce. Smluvní strany pak ve lhůtě 60 dnů po jmenování druhého rozhodce jmenují třetího rozhodce, který nesmí být státním příslušníkem ani jedné ze smluvních stran a nesmí mít stejnou státní příslušnost jako některý z prvních dvou rozhodců. Třetí rozhodce bude předsedou soudu. b) Pokud nebyl druhý rozhodce jmenován v předepsané lhůtě nebo pokud smluvní strany v předepsané lhůtě nedosáhnou dohody o třetím rozhodci, jmenuje tohoto rozhodce na žádost jedné ze smluvních stran generální tajemník organizace do dvou měsíců od přijetí žádosti. 2. Rozhodčí soud rozhodne, kde bude mít své sídlo, a přijme svůj jednací řád. 3. Rozhodčí soud provede svá rozhodnutí v souladu s ustanoveními této dohody a mezinárodním právem. 4. Nález rozhodčího soudu se přijímá většinou jeho členů, kteří se nesmí zdržet hlasování. 5. Kterákoli smluvní strana, která není stranou sporu, může se schválením rozhodčího soudu do řízení zasáhnout. 6. Nález rozhodčího soudu je konečný a závazný pro všechny smluvní strany sporu, jakož i pro všechny smluvní strany zasahující do řízení, a je neprodleně vykonán. Na žádost jedné ze smluvních stran vedoucích spor nebo některé ze zasahujících smluvních stran podá rozhodčí soud výklad nálezu. 7. Pokud na základě konkrétních okolností případu nerozhodne rozhodčí soud jinak, výdaje soudu, včetně odměny jeho členům ponesou smluvní strany sporu rovným dílem.