Albánie učinila v posledních měsících řadu kroků, aby řešila problém neopodstatněných žádostí o azyl podávaných albánskými státními příslušníky, ale provádění musí pokračovat v nezmenšené míře. Albánie dosáhla prvních výsledků při realizaci akčního plánu proti nelegální migraci, který se zaměřuje na operativní spolupráci při řízení nelegální migrace, na identifikaci a ochranu nezletilých osob bez doprovodu a na boj proti padělání dokladů. Albánie urychlila výměnu informací s členskými státy o zákazu vstupu do schengenského prostoru. Posílila také kontrolu dokladů na některých hraničních přechodech, včetně letiště Rinas, ale měla by zlepšit ochranu hranic na všech hraničních přechodech.

Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, organizované zločinecké skupiny z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie se účastní obchodování s drogami a distribuce drog, zejména heroinu. Země je stále zdrojem pašovaných archeologických památek, náboženských předmětů a kulturních statků v EU. Některé zločinecké skupiny jsou zapojeny také do korupce v oblasti sportu, zejména do podvodů při sázení. Riziko představují také navracející se zahraniční terorističtí bojovníci přecházející přes území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

V roce 2016 byla přijata strategie pro reintegraci osob vrácených na základě dohod o zpětném přebírání osob na období let 2016–2020. Po přijetí strategie integrovaného řízení migrace na období let 2017–2020 existuje celkový strategický rámec a sladění s acquis EU v této oblasti pokročilo. Provádění této strategie monitoruje meziresortní pracovní skupina vytvořená v srpnu 2017.

Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, patří státní příslušníci Bosny a Hercegoviny mezi nejčastěji uváděné národnosti u organizované majetkové trestné činnosti v EU. Organizované zločinecké skupiny z této země jsou zapojeny do vykrádání bytů, násilných vloupání a podvodných obchodů (rip-deal), jakož i do obchodování s lidmi a nezákonného obchodu s drogami přes západobalkánskou trasu. Tato země je také cílovou zemí pro vozidla ukradená v různých členských státech. V Bosně a Hercegovině je stále značná zásoba zbraní, což představuje riziko nedovoleného obchodování se střelnými zbraněmi.

Za účelem posílení boje proti organizované trestné činnosti předpokládá zákon o organizaci a pravomoci státních úřadů při potlačování organizovaného zločinu, terorismu a korupce (který vstoupí v platnost v březnu 2018) zřízení specializovaných úřadů pro vyšetřování, stíhání a souzení případů v uvedených oblastech. Srbsko posílilo svou spolupráci s Europolem; v březnu 2017 byl do ústředí Europolu vyslán srbský styčný důstojník. V září 2017 byl do Bělehradu vyslán regionální styčný důstojník agentury Frontex. Tentýž měsíc Srbsko podepsalo pracovní dohodu s Agenturou Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL). Zatím nebyla přijata nová strategie pro finanční šetření a v této oblasti celkově chybí aktivní přístup. V roce 2016 byla zřízena stálá pracovní skupina pro převaděčství. V srpnu 2017 byla přijata nová strategie prevence a potlačování obchodování s lidmi na období 2017–2022, společně s příslušným akčním plánem. Podle této strategie musí Srbsko učinit kroky směřující k aktivní identifikaci a řádné ochraně obětí obchodování s lidmi. Srbsko doposud nezahájilo jednání o operativní dohodě s agenturou Eurojust, neboť zatím nebyl přijat nový zákon o ochraně osobních údajů v souladu s acquis EU.

Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, patří státní příslušníci Srbska mezi nejčastěji uváděné národnosti u organizované majetkové trestné činnosti v EU, zejména v Belgii, Francii, Německu a Itálii. Státní příslušníci Srbska jsou rovněž nejčastějšími oběťmi obchodování s lidmi pocházejícími z regionu západního Balkánu. Uvádí se, že zločinci ze Srbska jsou zapojeni do obchodování s kokainem přes západobalkánskou trasu a přes Srbsko se do EU často pašují nelegální tabákové výrobky. V Srbsku je stále značná zásoba zbraní, což představuje riziko nedovoleného obchodování se střelnými zbraněmi.

Koncem roku 2016 Srbsko revidovalo svůj plán reakce na zvýšený počet migrantů na období do prosince 2017. V únoru 2017 zahájilo Srbsko práci na nové strategii a akčním plánu boje s nelegální migrací na období 2017–2020. Přijetí nového zákona o azylu je opožděno a nový zákon o cizincích má být teprve přijat. Srbsko průběžně monitoruje trendy v počtu žadatelů o azyl, jakož i v počtu navrátilců podle dohod o zpětném přebírání osob, včetně aktualizace statistických údajů a vytváření migračních profilů. Srbsko usiluje o podporu reintegrace navrátilců, a to i na úrovni místních komunit. Srbsko také finančně podporuje organizace občanské společnosti při pořádání informačních kampaní o postupech při zpětném přebírání osob a rizicích zneužití bezvízového režimu, včetně kampaní zaměřených na specifické segmenty obyvatelstva, které jsou náchylnější k nelegálnímu odchodu ze země.

Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi druhým pololetím roku 2016 a prvním pololetím roku 2017 je patrná mírně stoupající tendence v oblasti odepření vstupu i neoprávněného pobytu. Počet žádostí o azyl podaných srbskými státními příslušníky v EU vykazuje mezi druhým pololetím roku 2016 a prvním pololetím roku 2017 značný pokles o 41 % (ze 7 140 na 4 225). Počet srbských státních příslušníků, jimž byl v roce 2016 odepřen vstup, činil 7 910, což je zhruba stejné množství jako v roce 2015, kdy bylo hlášeno 7 850 případů. Mezi lety 2015 a 2016 poklesl počet případů neoprávněného pobytu o 19 % (z 13 785 na 11 180). Pokles počtu žádostí o azyl byl zaznamenán již mezi lety 2015 a 2016, a to o 55 % (z 30 325 na 13 515). Míra uznaných žádostí o azyl je nízká (1,86 % v roce 2015 a 1,95 % v roce 2016). Počet rozhodnutí o navrácení srbských občanů poklesl mezi lety 2015 a 2016 o 7 %, a to ze 14 985 na 13 870. Spolupráce Srbska při zpětném přebírání vlastních občanů je velmi dobrá, míra navracení činila v roce 2015 86,65 % a v roce 2016 89,04 %. Zpětné přebírání státních příslušníků třetích zemí je problematické (zejména pokud jde o zpětné přebírání osob z Bulharska, Maďarska a Rumunska). Dne 3. října 2017 se Srbsko ve smíšeném readmisním výboru zavázalo plně provádět ustanovení dohody o zpětném přebírání státních příslušníků třetích zemí uzavřené mezi EU a Srbskem. V nadcházejících měsících bude probíhat podrobné sledování. Nedávné rozhodnutí Srbska umožnit bezvízové cestování íránským občanům vzbuzuje obavy a bude nutné jej pečlivě monitorovat.

Moldavské organizované zločinecké skupiny jsou aktivní zvláště v Rakousku, Francii, Německu, Lotyšsku a Polsku a jsou zapojeny především do různých druhů organizované trestné činnosti, jako je organizovaná majetková trestná činnost, nezákonný obchod s tabákovými výrobky, nedovolený obchod s drogami (zvláště velkým problémem je heroin), podvody v oblasti spotřební daně, podvody s platebními kartami a praní peněz. Zejména rusky mluvící organizované zločinecké skupiny využívají Moldavsko jako tranzitní zemi praní peněz a jejich převod do EU. Moldavsko zůstává zemí původu v oblasti obchodování s lidmi. Za účelem zlepšení justiční spolupráce podepsalo Moldavsko v polovině roku 2014 dohodu s agenturou Eurojust, která vstoupila v platnost v říjnu 2016. V prosinci 2014 byla posílena spolupráce v oblasti prosazování práva uzavřením dohody s Europolem.

Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi druhým pololetím roku 2016 a prvním pololetím roku 2017 se počet případů odepření vstupu poněkud zvýšil, zatímco počet případů neoprávněného pobytu poklesl. Žádosti o azyl podané moldavskými státními příslušníky v EU dosáhly svého vrcholu na jaře roku 2016 a počet žádostí o azyl mezi druhým pololetím roku 2016 a prvním pololetím roku 2017 vykazuje značně klesající tendenci s poklesem o 58 % (z 1 730 na 720). Odepření vstupu na hranicích vykázalo mezi lety 2015 a 2016 nárůst o 71 % (z 2 725 na 4 660), přičemž počet případů neoprávněného pobytu se v tomto období také drasticky zvýšil o 89 % (z 4 050 na 7 660). Mezi lety 2015 a 2016 se počet žádostí o azyl drasticky zvýšil, a to o 99 % (z 1 850 na 3 675). Míra uznaných žádostí o azyl činila v roce 2015 10,81 %, ale v roce 2016 se snížila na 2,07 %. Počet rozhodnutí o navrácení moldavských občanů se mezi lety 2015 a 2016 značně zvýšil, a to o 178 % (z 1 810 na 5 035). Míra navracení poklesla z 67,13 % v roce 2015 na 48,16 % v roce 2016. Členské státy EU si vysoce cení kvality spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob, což také prokazuje vysoký podíl pozitivních odpovědí na žádosti o zpětné převzetí. Na posledním zasedání smíšeného readmisního výboru dne 6. října 2017 byla spolupráce s Moldavskem hodnocena jako celkově pozitivní.

Od vydání poslední zprávy o uvolňování vízového režimu jsou organizované zločinecké skupiny z Gruzie nadále zmiňovány jako jedny z nejčastěji zastoupených národností mimo EU, které jsou zapojeny do závažné a organizované trestné činnosti v EU. Gruzínské organizované zločinecké skupiny jsou velmi mobilní, zapojují se hlavně do organizované majetkové trestné činnosti (zejména do organizovaných vloupání a krádeží) a působí především ve Francii, Řecku, Německu, Itálii a Španělsku. Tyto skupiny jsou velkou hrozbou pro EU, protože jejich aktivity jsou často přehlíženy jako trestná činnost nízké intenzity, jejich moc nad kriminálním prostředím postupně roste a spolupracují s dalšími organizovanými zločineckými skupinami ze zemí mimo EU. Gruzie zůstává tranzitní zemí pro různé nelegální komodity pašované do EU, zejména drogy. Gruzie se stále častěji využívá k legalizaci nezákonných výnosů pocházejících od různých organizovaných zločineckých skupin v EU i mimo EU a stává se tranzitní zemí pro legalizované výnosy z trestné činnosti.

Integrovaná správa hranic, řízení migrace a azyl

Pokud jde o problematiku nelegální migrace, v případě neoprávněného pobytu a odepření vstupu je mezi druhým pololetím roku 2016 a polovinou roku 2017 patrná mírně klesající tendence. Počty žádostí o azyl podaných státními příslušníky Ukrajiny v EU vykazují mezi druhým pololetím roku 2016 a prvním pololetím roku 2017 stabilní tendenci (z 5 435 na 5 380). Počet případů odepření vstupu mírně poklesl o 5 % z 23 795 v roce 2015 na 22 495 v roce 2016, zatímco počet případů neoprávněného pobytu se zvýšil o 26 % z 23 480 v roce 2015 na 29 565 roce 2016. U počtu žádostí o azyl došlo k podstatnému poklesu o 44 % z 22 100 žádostí o azyl v roce 2015 na 12 460 v roce 2016. Míra uznaných žádostí o azyl byla v roce 2015 30,12 % a v roce 2016 24,61 %. Počet ukrajinských občanů, kterým bylo přikázáno opustit EU, se zvýšil z 19 200 v roce 2015 na 26 865 v roce 2016, zatímco míra navracení vzrostla ze 76,41 % v roce 2015 na 82,58 % v roce 2016. Spolupráce s Ukrajinou v oblasti zpětného přebírání osob zůstává velmi dobrá, což potvrzuje kvalitativní hodnocení EU i členských států.

Pokud jde o řízení migrace, Ukrajina zavedla dne 12. července 2017 státní politiku migrace do roku 2025. V období let 2015–2017 se uskutečnily cílené národní preventivní operace s cílem monitorovat provádění právních předpisů v oblasti migrace. V květnu 2017 zahájila Ukrajina celostátní informační kampaň vysvětlující práva a povinnosti při bezvízovém režimu.

Veřejný pořádek a bezpečnost

Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, Ukrajina stále zůstává tranzitní zemí pro různé nezákonné komodity pašované do EU. Heroin se dopravuje ve velkém množství do EU kavkazskou trasou, která vede kromě dalších zemí Východního partnerství také přes Ukrajinu. Organizované zločinecké skupiny z Ukrajiny jsou zapojeny do podvodů v oblasti spotřební daně, zejména do výroby a pašování tabákových výrobků do EU. Pachatelé kybernetické kriminality sídlící na Ukrajině jsou vysoce sofistikovaní. Pokud jde o nedovolený obchod se střelnými zbraněmi, Ukrajina je potenciální zemí původu nedovoleného dovážení střelných zbraní do EU, i když úroveň těchto nezákonných obchodů se v současné době zdá být nízká. V roce 2015 byla rozpuštěna bývalá jednotka státní policie zabývající se vyšetřováním organizované trestné činnosti, a to bez plánů na její nahrazení.

Ukrajina ratifikovala dohodu s Europolem o operativní a strategické spolupráci. V září 2017 vstoupila v platnost dohoda o spolupráci s agenturou Eurojust v boji s přeshraniční trestnou činností a přeshraničním terorismem. Jako první krok pro zavedení systému kybernetické bezpečnosti přijal parlament v říjnu 2017 zákon o kybernetické bezpečnosti, čímž byla zahájena příprava státní politiky v této oblasti a vytvořeny podmínky pro zajištění kybernetické ochrany informační infrastruktury země.

Od vydání závěrečné zprávy o uvolňování vízového režimu došlo k pokroku při provádění protikorupční reformy, zejména pokud jde o efektivní fungování nově zřízeného státního protikorupčního úřadu (NABU) a specializovaného úřadu pro protikorupční vyšetřování (SAP), problémem však zůstává udržitelnost reforem. Klíčovými prioritami by mělo být udržení a posílení nezávislosti, jakož i efektivního fungování úřadů NABU, SAP a státního úřadu pro prevenci korupce (NAPC). Nedávný vývoj, který zahrnuje zavedení krátkých lhůt pro předběžné vyšetřování, jakož i zveřejnění utajovaných šetření úřadu NABU úřadem nejvyššího státního zástupce, k němuž došlo koncem listopadu, vážně ohrozil schopnost úřadu NABU účinně vést vyšetřování a podkopal důvěru veřejnosti v protikorupční instituce. Návrh zákona předložený začátkem prosince 2017 v parlamentu, který by nepřípustným způsobem usnadnil propouštění vedoucích pracovníků protikorupčních institucí, zůstává nadále registrován, i když byl v současné době stažen z programu. Dalším vážným problémem je malý počet případů odsouzení ve věcech spadajících pod jurisdikci úřadů NABU a SAP. K nápravě těchto nedostatků by přispělo zřízení nezávislého specializovaného protikorupčního vrchního soudu v souladu se stanoviskem Benátské komise.

Pokud jde o úřad NAPC, po úspěšném spuštění systému elektronických přiznání v září 2016 brání efektivnímu ověřování těchto prohlášení různé problémy. Obavy se týkají vedení úřadu, nepružného regulačního rámce, neúspěšné instalace softwaru pro automatizované ověřování, nemožnosti přímého a automatického přístupu do příslušných databází a rejstříků, jakož i přetrvávající absence spolupráce ostatních státních institucí. Další obavy ohledně věrohodnosti této instituce a její schopnosti přinášet výsledky vzbuzuje nedávný případ oznamovatele namířený proti vedení úřadu NAPC.

Dalším znepokojujícím vývojem je rostoucí tlak na občanskou společnost, včetně tlaku vyvíjeného prostřednictvím trestního vyšetřování a fyzických útoků. Stejně tak vzbuzují vážné obavy legislativní změny zavedené v březnu 2017, které vyžadují, aby protikorupční aktivisté předkládali majetková přiznání.

Celkově jsou nadále plněna kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu. Vzhledem k nedávnému vývoji je však třeba učinit okamžitá opatření, aby bylo zajištěno provádění a udržitelnost minulých reforem, zejména pokud jde kritéria boje proti korupci. Je třeba řešit tyto oblasti: