EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 6.7.2011 
SEK(2011) 871 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
PŘEZKUMU KOMISE, KTERÝ SE TÝKÁ FUNGOVÁNÍ NA ŘÍZENÍ 
EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) Č. 544/2009 ZE DNE 18. ČERVNA 
2009 
 
O 
ROAMINGU VE VE ŘEJNÝCH MOBILNÍCH TELEFONNÍCH SÍTÍCH VE 
SPOLEČENSTVÍ 
 
{KOM(2011) 407 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 870 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument k 
PŘEZKUMU KOMISE, KTERÝ SE TÝKÁ FUNGOVÁNÍ NA ŘÍZENÍ 
EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) Č. 544/2009 ZE DNE 18. ČERVNA 
2009 
O 
ROAMINGU VE VE ŘEJNÝCH MOBILNÍCH TELEF ONNÍCH SÍTÍCH VE 
SPOLEČENSTVÍ 
1. SOUVISLOSTI   
Tato zpráva o posouzení dopad ů zkoumá možnosti, které odhalil p řezkum fungování na řízení 
o roamingu1. Zkoumá, jestli je nezbytné prodlužovat regula ční zásah i po 30. červnu 2012, 
kdy končí jeho platnost, a možnosti jakékoli podobné intervence. 
Komise monitorovala vývoj na roamingovém trhu od 1. července 2009, kdy vstoupila 
v platnost zm ěna nařízení o roamingu. Dne 8. prosince 2010 byly zahájeny ve řejné konzultace 
za účelem shromážd ění názorů na přezkum na řízení o roamingu. Dne 30. června 2010 Komise 
přijala průběžnou zprávu, která shledala, že na řízení bylo implementováno správn ě, ale že se 
ještě nevytvořila konkurence.  
2. DEFINICE  PROBLÉMU   
Před implementací regula čního zásahu byly ceny za roaming p řemrštěné a neopodstatn ěné 
vzhledem k souvisejícím náklad ům na poskytování t ěchto služeb. Cílem stávajících 
a předchozích na řízení o roamingu bylo eliminovat p řemrštěné ceny a stimulovat konkurenci. 
Ceny v posledních n ěkolika letech klesly, nicmén ě klesaly zejména vlivem cenové regulace 
a nikoli v d ůsledku rostoucího tlaku konkurence.  Rozdíl mezi velkoobchodními a 
maloobchodními cenami v absolutních hodnotách z ůstal konstantní nebo mírn ě poklesl. To 
znamená, že marže v relativních hodnotách stouply. Pr ůměrné ceny tarif ů v EU se drží 
u cenových strop ů definovaných v na řízení. Tento vývoj ukazuje, že roamingový trh ješt ě 
stále není konkuren ční.  
Tržní a technologický vývoj 
Přestože existuje řada částečných náhražek pro roamingové služby, je t řeba je považovat 
pouze za doplňkové, protože na roamingovém trhu nevytvá řejí konkuren ční tlak. Nelze 
předpokládat, že vývoj nových sítí (nap ř. LTE) s vyšší kapacitou, které mohou umožnit 
intenzivnější využívání dat, sníží maloobchodní ceny p ři současné neexistenci strukturálních 
opatření na podporu konkurence.  
Příčiny 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 32-40. 
 
CS 2   CS Na velkoobchodní úrovni dvoustranná  jednání mezi operátory výrazn ě ovlivňuje objem 
provozu, který bude jeden operátor na oplátku sm ěrovat na sí ť druhého operátora, čímž 
dochází k omezování konkurence. Na maloobc hodní úrovni existuje málo náhražek 
roamingových služeb či neexistují žádné. Další p říčinou znepokojení na maloobchodním trhu 
je omezená pružnost poptávky po balí čcích roamingových služeb. Uživatelé se p ři nákupu 
balíčku mobilních služeb nestarají o cenu roamingu, což znamená, že operáto ři nesoutěží na 
základě tohoto prvku balí čku mobilních služeb. Tato oblast není rovn ěž dostatečně průhledná, 
jelikož porovnání roamingových tarif ů v balíčcích mobilních služeb je složitý a časově 
náročný úkol.  
3. JE  ZÁSAH  EU ODŮVODNĚNÝ Z HLEDISKA  SUBSIDIARITY? 
Regulační zásah na úrovni EU je n ezbytný, protože vnitrostátní regula ční orgány v d ůsledku 
přeshraniční povahy mezinárodního roamingové ho trhu nemohou problém vysokých cen řešit 
na vnitrostátní úrovni. Jelikož jednotlivé členské státy nemají žádný podn ět k tomu, aby 
situaci regulovaly zp ůsobem, který zohlední možný dopad takové regulace na jiné členské 
státy, upřednostňuje se zásah na úrovni EU, protože ta k bude možné lépe zohlednit obecné 
zájmy všech členských stát ů EU. Evropský p řístup by zamezil tomu, aby se členské státy 
v řešení problému vysokých cen rozcházely, což by vytvo řilo překážky na mezinárodním 
trhu.  
Na základ ě článku 114 Smlouvy2 již zákonodárný orgán Spole čenství přijal dvě nařízení 
v roce 2007 a 2009. P řestože několik mobilních operátor ů napadlo právní základ t ěchto 
nařízení, Evropský soudní dv ůr (ESD) nedávno potvr dil platnost použití čl. 95 Smlouvy o ES3 
jako právního základu na řízení z roku 20074. Ve stejném rozsudku ESD také posoudil a 
potvrdil subsidiaritu a proporcional itu jednání zákonodárného orgánu Spole čenství.  
4. CÍLE 
Jedním ze základ ů strategie Evropa 2020 je nová Di gitální agenda pro Evropu (DAE)5, která 
stanoví n ěkolik klíčových výkonnostních cíl ů pro vytvo ření jednotného digitálního trhu. 
V případě roamingu je cíl následující: „rozdíl mezi roamingovými a vn itrostátními tarify by se 
do roku 2015 m ěl přiblížit k nule“6. Tento cíl lze považovat za spln ěný, jestliže konkurence 
zákazníkům poskytne p řístup k roamingovým sazbám, které se blíží konkuren čním cenám za 
domácí služby. V této souvislosti m ůžeme určit tři obecné cíle politiky: 
• První se týká zajišt ění rozvoje jediného soudržného p ředpisového rámce, který 
přispěje k rozvoji vnit řního trhu . 
• Druhý se týká stimulace a posílení udržitelné konkurence  v jednotném digitálním 
trhu.  
                                                 
2 Bývalý čl. 95 Smlouvy o ES 
3 Viz nový čl. 114 Smlouvy o fungování Evropské unie 
4 Viz v ěc C-58/08: Rozsudek Soudního dvora ze dne 8. června 2010 
5 Viz http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. 
6 Viz p řílohu 2 Digitální agendy pro Evropu 
 
CS 3   CS • Třetím všeobecným cílem je podpora zájmu ob čanů, konkrétn ě zajištěním vysoké 
úrovně ochrany spot řebitelů v EU. 
Posouzení dopad ů rovněž stanoví n ěkolik specifických a operativních cíl ů, které podpo ří výše 
uvedené všeobecné cíle. Možnosti polit iky jsou posuzovány z hlediska schopnosti t ěchto cílů 
dosáhnout. 
5. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Toto posouzení dopad ů zvažuje n ěkolik možností řešení problém ů uvedených v p ředchozí 
části. Je t řeba poznamenat, že cílem strukturálních opat ření je řešit příčiny vysokých 
roamingových sazeb, tj. stimulovat v ětší konkurenci. Strukturální opat ření mohou zahrnovat 
opatření usnad ňující vstup na trh nebo opat ření, která rozši řují možnosti volby spot řebitelů 
tak, že jim umožní zakoupit si roaming jako samostatnou službu. Pouhé stanovení cenového 
stropu konkurenci na roamingovém tr hu nezlepší, a i když zajistí po ur čitou dobu ochranu 
spotřebitelů, nevyřeší základní problémy a s nejv ětší pravděpodobností by bylo nutné je 
v dalším regula čním období opakovat. Toto posouzení dopad ů nabízí k posouzení následující 
možné politiky:  
1. Žádná regulace 
2. Zachování sou časného p řístupu , tj. regulace velkoobchodních i maloobchodních 
cen v podob ě cenového stropu, v četně rozšíření maloobchodních cenových strop ů na 
roamingové datové služby (v bod ě b) a c) níže): 
(a) Pokračování v nezm ěněné podob ě se stejnými cenovými stropy. Tento scéná ř 
je považován za základní.  
(b) Prodloužení sou časného modelu s upravenými ro čními cenovými stropy 
a maloobchodními cenovými stropy pro ro amingové datové služby – tato 
možnost zahrnuje prudší pokles než sou časné nařízení, který povede 
k maloobchodním cenám blížícím se domácím cenám. 
(c) Roaming za cenu místního/domácího volání (Roam-Like-Home/Roam-like-a-
Local) s fixní marží – to je forma cenového stropu, který umož ňuje přidání 
regulované marže k domácím cenám pro pokrytí velkoobchodních a maloobchodních náklad ů na roaming (bu ď na trhu domácí sít ě zákazníka, nebo 
na trhu navštívené sít ě). 
3. Strukturální řešení – zavedení kombinace 2 nebo 3 nových prvk ů na velkoobchodní 
a maloobchodní úrovni: 
(a) Oddělení – strukturální opat ření na maloobchodní úrovni. Zákazníci by si 
mohli zakoupit roamingové služby u jiného operátor a, než je poskytovatel 
domácích služeb.  
(b) Umožnění přístupu k operátor ům mobilních virtuálních sítí (MVNO)
7. Tato 
možnost souvisí se zavedením strukturálního opat ření na velkoobchodní 
                                                 
7 A operáto ři mobilních sítí, kte ří chtějí vstoupit na nové trhy 
 
CS 4   CS úrovni, které umožní p řístup roamingu MVNO ke specifickým úrovním 
velkoobchodních sazeb.  To může fungovat jako samostatná možnost nebo 
společně s možností 3(a) výše.  
(c) Výše uvedené možnosti (a) a b)) v kombinaci se zavedením ochranných 
cenových strop ů na určitou dobu. P ředpokládá se, že odd ělující opat ření 
v kombinaci s p řístupem k MVNO zajistí na maloobchodním trhu pot řebný 
konkuren ční tlak. 
4. Spotový trh  
Jedná se o systém obchodování zam ěřený na odstran ění současné překážky související se 
skutečností, že objem roamingového provozu, který m ůže operátor na oplátku nabídnout, 
z velké části určuje velkoobchodní ceny na velkoobchodním p říchozím trhu. Tato varianta by 
mohla vést k vytvo ření velkoobchodních cen zam ěřených na náklady, a to za veškerý 
roamingový provoz a u všech operátor ů. Neočekává se, že by radikální zm ěna struktury 
roamingového trhu byla pro evropský pr ůmysl přínosem, jelikož není jisté, jestli by byly 
výhodné nabídky aliancí více zemí i nadále možné, pokud by všichni národní partne ři těchto 
aliancí museli jít p řes spotový trh. Vytvo ření spotového trhu by neza jistilo konkurenci na 
maloobchodní úrovni. 
6. POSOUZENÍ  DOPADŮ 
U všech politických možností se nejprve prov ede kvalitativní posouzení v porovnání s cíli. 
Poté se vytvo ří užší výb ěr možností a každá z nich se podr obí kvantitativní analýze za použití 
ekonomického modelu za ú čelem posouzení dopad ů na zisk odv ětví, zisk spot řebitele 
a celkové dobré podmínky. U možností v užším výb ěru se provede analýza efektivity náklad ů.  
Kvalitativní analýza 
Možnost 1 Žádná regulace 
Pokud sou časné nařízení přestane platit, chyb ějící konkurence na velkoobchodní 
a maloobchodní úrovni nazna čuje, že ceny klesat nebudou. Je mnohem pravd ěpodobnější, že 
spíše porostou v d ůsledku nízkého po čtu operátor ů, kteří jsou na maloobchodním trhu 
skutečně konkurenceschopní. 
Možnost 2a Zachování sou časných cenových strop ů  
Základní scéná ř by se zam ěřil na zamezení nadm ěrných maloobchodních tarif ů při současném 
zajištění průhlednosti roamingových sazeb a zabrán ění tzv. „šok ů z vyúčtování“ za 
roamingové datové služby. Spot řebitelé by však nezískali výhody nižších roamingových 
sazeb, které by m ěly vzniknout následkem nižších náklad ů, a nadále budou muset čelit riziku 
nadměrných maloobchodních cen za roamingové datové služby. Sou časný regula ční přístup 
neřeší strukturovaným zp ůsobem řadu překážek na velkoobchodním (vstup i další prodej) 
i maloobchodním trhu.  
Možnost 2b Prodloužení sou časného modelu s upravenými cenovými stropy a s cenovými 
stropy pro maloobchodní roamingové datové služby 
 
CS 5   CS Tento přístup by v daném období vedl k automa tickému snížení cen za hlasový, SMS 
a datový roaming na hodnoty blížící se cenám za domácí služby. Tak by se zajistila vysoká 
úroveň ochrany spot řebitelů. Na druhou stranu však tento p řístup nepodporuje konkurenci na 
vnitřním trhu, a tudíž ne řeší základní strukturál ní problémy. Tento p řístup nep ředstavuje 
dlouhodob ě udržitelné řešení a s nejv ětší pravděpodobností bude muset být po vypršení 
dalšího regula čního období zopakován.  
Možnost 2c Roaming za cenu místního/domác ího volání (Roam-Like-Home/Roam-like-a-
Local) s fixní marží 
Přestože toto opat ření podporuje konkurenci v poskytování roamingových služeb jen velmi 
málo, jelikož ne řeší základní strukturální problém y, zajistí, že výhody domácí maloobchodní 
konkurence se automaticky p řenesou na uživatele roamingu. P řestože to pro n ěkteré 
zákaznické segmenty zajistí nižší ceny, než jaké jsou v sou časnosti typické, celkov ě je tato 
možnost mén ě výhodná v porovnání s cenovými stropy v podob ě eurotarifu (v možnosti 2b 
výše), pokud jde o p řiblížení cen roamingu cenám za dom ácí služby pro všechny zákazníky.  
Možnost 3a: Odd ělení 
Očekává se, že tato možnost by mohla umožnit řešení problém ů chybějící konkurence 
a omezených možností volby spot řebitelů. Implementace tohoto řešení však vyžaduje ur čitý 
čas, což znamená, že m ůže být nutné prodloužit ochran né maloobchodní cenové stropy. 
Samotné odd ělení nemusí vytvo řit podmínky pro vstup nových ú častníků na roamingový trh. 
Může být tudíž pot řeba je doplnit o povinnost p řístupu (viz možnost 3b níže).  
Možnost 3b: Povinnost p řístupu za regulované ceny pro velkoobchodní roaming 
Toto by mohlo podpo řit konkurenci díky vývoji celoevropských virtuálních sítí a mohlo by 
jim to umožnit nabídnout stejné plány roamingových tarif ů zákazník ům v různých zemích. 
Podle očekávání by možnost 3b m ěla mít pozitivní dopad na konkuren ční podmínky na trhu, 
minimáln ě na velkoobchodní úrovni. Nicmén ě šance na posílení konkurence se významn ě 
zvyšují, když se tato možnost zkombinuje se  strukturálními povinno stmi na maloobchodní 
úrovni (možnost 3a).  
Možnost 3c: Odd ělení / přístupová povinnost / ochranné cenové stropy 
Aby oddělení bylo pln ě efektivní, bylo by t řeba je zkombinovat s p řístupovou povinností, 
která usnadní p řístup nových nebo stávajících hrá čů na trh, v četně poskytovatel ů 
celoevropských roamingových služeb. Taková kombinace by zvýšila konkurenci a nevyžadovala p řísné maloobchodní cenové stropy, aby se zajistily nižší ceny pro zákazníky. 
Nicméně vzhledem k tomu, že implementace tohoto řešení vyžaduje ur čitý čas, bylo by 
vhodné ješt ě po nějakou dobu zachovat ochranné maloobchodní cenové stropy nastavené na 
dostatečně vysokou úrove ň, aby zůstal prostor pro konkurenci  a tím aby se zajistila 
„bezpeč
nostní síť“ pro spot řebitele, dokud nebudou opat ření pro zp řístupnění plně funkční a 
efektivní. Tato možnost by řešila základní problémy v oblasti roamingu a poskytla udržitelné 
konkuren ční řešení otázky roamingu, aniž by byla zapot řebí dlouhodobá cenová regulace.  
Možnost 3d: Spotový trh  
Tato možnost nezajistí zvýšení maloobchodní konkurence, a proto nezaru čuje, že se ceny 
roamingu vyrovnají domácím sazbám r ůzných členských stát ů. Pokud vezmeme v potaz 
 
CS 6   CS vysoce nejisté výhody tohoto p řístupu, zdá se nepravd ěpodobné, že by tato možnost splnila 
cíle efektivním a p řiměřeným způsobem.  
Kvantitativní analýza 
Na základ ě výše uvedeného posouzení se navrhuje pr ovést kvantitativní posouzení možností 
1, 2a, 2b a 3c. Pro posouzení ekonomického dopadu byl vytvo řen podrobný ekonomický 
model. Cílem tohoto mode lu je stanovení dopadu t ěchto různých regula čních možností na 
objem a výnosy roamingu, zisk spot řebitelů a výrobc ů a celkové dobrý spole čenský přínos, a 
to celkově i z pohledu jednotlivých stát ů.  
Možnosti 2b a 3c zahrnují zav edení a zrušení cenových strop ů v různých časových obdobích. 
Pro usnadn ění srovnání byly kvantitativní dopady t ěchto možností vypo čteny s ohledem na 
příslušné maloobchodní stropy bez p řihlédnutí k efektu snižování cen v d ůsledku další 
konkurence v možnosti 3c.  
Závažný negativní dopad zrušen í regulace (možnost 1) je jasn ě patrný. Hlavním d ůvodem je 
v současné dob ě malá konkurence jak na velkoobc hodní, tak na maloobchodní úrovni. 
Možnosti 2b a 3c zahrnují pozitivní a srovnatelný p řínos pro spole čensky dobré podmínky. 
V případě obou těchto možností by spot řebitelé mohli t ěžit i z maloobchodních cenových 
stropů pro datový roaming krom ě stávajících cenových strop ů pro ostatní služby. P ředpokládá 
se, že možnost 3c p řinese podobné výsledky jako možnost 2b i bez dlouhodobé cenové 
regulace. Je nutné poznamenat, že možnost 3c je založena na mén ě striktním p řístupu 
stanovení cenového stropu a ponechává prostor pro ur čení cen na základ ě působení sil trhu. 
Obecný záv ěr ukazující na malou pružnost roami ngových služeb, s výjimkou maloobchodních 
dat, nazna čuje, že dopady na celkový p řínos jsou malé, a proto jsou rozdíly mezi t ěmito 
možnostmi rovn ěž malé, protože snížení cen pouze znamená, že spot řebitelé zaplatí za zhruba 
stejnou spot řebu méně, to znamená p řechod od firem ke spot řebitelům .  T o  s e  v š a k  m ůže 
změnit díky o čekávanému r ůstu datových p řenosů, jelikož se o čekává, že nižší ceny datového 
roamingu povedou k vyšší spot řebě služeb poskytování datového roamingu. 
Administrativní náklady 
Možnosti 1, 2a a 2b by nevyžadovaly výrazn ě vyšší náklady, jelikož se bu ď nejedná o žádnou 
regulaci, nebo jde o pokra čování stávajícího stavu – ná klady na dodržování povinností 
a administrativní náklady jsou stej né jako nyní. Mož nost 3c vyžaduje čas na realizaci, jelikož 
je nutné vy řešit řadu technických, bezpe čnostních a sm ěrovacích problém ů pomocí 
spolupráce Komise, BEREC (Sdružení evropských regula čních orgán ů v oblasti 
elektronických komunikací), operátor ů a případně orgánů pro normalizaci. Na druhou stranu, 
jakmile bude zavedeno strukturální řešení a zrušeny cenové stropy, o čekává se, že náklady na 
monitoring a dodržování povinností klesnou.  
7. POROVNÁNÍ  MOŽNOSTÍ 
Z kvalitativního a kvantitativního hlediska p řinášejí možnosti 2b a 3c pozitivní p řínos pro 
společnost. Možnost 2b ( cenový strop) funguje částečně lépe z hlediska ochrany spot řebitelů, 
jelikož předpokládá p římý výrazný zásah na maloobchodní úrovni, který by prost řednictvím 
regulace zajistil, že by – nezávisle na tržních podmínkách – všichni spot řebitelé v jakémkoli 
okamžiku platili nižší ceny. Na druhou stranu mo žnost 3c nabízí posílení konkurence v oblasti 
roamingových služeb, což by p řineslo nižší ceny pro spot řebitele, p ři současném zachování 
 
CS 7   CS ochranných cenových strop ů po určitou dobu, aby se  zajistila ur čitá ochrana spot řebitelů, 
dokud odd ělující opat ření nezačne být pln ě funkční a efektivní. Zvýšením konkurence by tato 
možnost vedla ke stabiln ějšímu a dlouhodob ějšímu regula čnímu zásahu. Možnost 2b by 
nepřinesla žádné strukturální zm ěny, které by podpo řily konkurenci, a po roce 2015 by 
pravděpodobně musely být regulované maloobc hodní ceny znovu stanoveny. Proto se 
navrhuje použít pozm ěněné nařízení o roamingu, které zavede mo žnost 3c na dobu deseti let. 
Komise jednou za dva roky vypracuje kompletní zprávu. 
8. HODNOCENÍ  A MONITOROVÁNÍ 
Prodloužení regulace mobilních roami ngových služeb budou i nadále podrobn ě monitorovat 
vnitrostátní regula ční orgány, BEREC a Komise. Vnitrostátní regula ční orgány budou stále 
odpovídat za monitoring a dozor nad dodržo váním povinností a mohou zas ahovat z vlastní 
iniciativy, aby zajistily dodržování povinností v souladu s podmínkami pozm ěněného 
nařízení. Co se tý če hodnocení prodlouženého na řízení o roamingu, má se za to, že je možné 
použít podobný postup jako v p řípadě současného na řízení. Předpokládá se, že Komise by 
provedla p řezkum, p ři němž by zohlednila názor BEREC, a Rad ě a Parlamentu by v roce 
2015 předložila zprávu. Poté by až do vypršení platnosti na řízení v roce 2022 Komise 
vypracovávala zprávu pravideln ě každé dva roky.