DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017, a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost, závěrech Rady a globální strategii, jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii.

Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství. Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací.

Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Marokem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména situace v Sýrii představují pro bezpečnost EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti, tak řešení výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

Na základě dialogů na technické úrovni za účelem vymezení společných opatření, jež zlepší výměnu informací a společná operativní opatření k prosazování práva proti nedovolenému obchodu s palnými zbraněmi, si EU již s Marokem dohodla seznam opatření k posílení spolupráce mezi příslušnými orgány EU a zemí Blízkého východu a severní Afriky pro vymáhání práva, k zajištění pomoci při budování kapacit v příslušných regionálních nebo dvoustranných programech a k rozvíjení operačních aktivit v rámci společně dohodnutého rámce. To však nezahrnuje předávání osobních údajů.

Politické souvislosti

Historické partnerství mezi EU a Marockým královstvím se opírá o řadu politických a hospodářských dohod. Rok 2000, kdy vstoupila v platnost evropsko-středomořská dohoda o přidružení, byl milníkem ve vztazích mezi EU a Marokem. Od roku 2008 má Maroko rozšířený status v rámci evropské politiky sousedství. Jeden z řady cílů se týká posilování dialogu a spolupráce v oblastech politiky a bezpečnosti.

Politické vztahy s Marokem, včetně rozhovorů o bezpečnosti a boji proti terorismu, byly pozastaveny v souvislosti s rozsudkem Tribunálu z prosince 2015. V návaznosti na opravný prostředek podaný k Soudnímu dvoru se nicméně konalo několik politických jednání, jež se zaměřila především na otázku, jak vyřešit právní důsledky rozsudku týkajícího se dvoustranných vztahů mezi EU a Marokem. Maroko neformálně naznačilo, že přikládá spolupráci s EU v oblasti bezpečnosti velký význam. Maroko bylo první zemí severní Afriky a Blízkého východu, které byl nabídnut dialog zaměřený na boj proti terorismu, a přípravy do poloviny roku 2015, kdy bylo rozhodnuto o jeho odložení, již značně pokročily.

Maroko vyvinulo úzkou dvoustrannou spolupráci v boji proti terorismu s členskými státy EU, včetně Španělska a Francie, a průběžně rozbíjí teroristické sítě. Kromě toho spolupředsedá Globálnímu fóru pro boj proti terorismu (GCTF) a je členem celosvětové koalice proti Dá’iš. V Maroku se nachází jedno z regionálních středisek excelence pro oblast CBRN financovaných z EU.

Operační potřeby

Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017 a ve zprávě TE-SAT za rok 2017, z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Marokem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

Terorismus představuje vážnou hrozbu pro Maroko i EU, které již byly terčem teroristických útoků. Vedle zlepšení přehledu o hrozbách a zjišťování nových trendů je nutné navázat užší spolupráci, která zahrnuje výměnu osobních údajů a jejímž účelem je řešit fenomén zahraničních teroristických bojovníků (včetně podezřelých osob s dvojím občanstvím nebo oprávněným pobytem v EU a v Maroku) a účinně předcházet přesunu teroristů, zneužívání internetu k terorismu, financování terorismu, jakož i propojení s organizovanou trestnou činností, a odhalovat a stíhat je.

Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi: Trvající nestabilita v oblasti Blízkého východu a severní Afriky, a zejména konflikty v Libyi vedly ke značnému nárůstu nedovoleného obchodu s palnými zbraněmi v daném regionu. To vede v krátkodobém i dlouhodobém horizontu k bezpečnostní hrozbě. Maroko je klíčovým partnerem pro zpomalování přísunu nedovolených palných zbraní do sousedních států a prevenci nedovoleného obchodu směrem do EU s využitím kontejnerových lodí, trajektů a menších lodí plavících se přes Středozemní moře.

Řešení výzev spojených s migrací: Maroko je nadále významným partnerem EU při rozvíjení spolupráce v prevenci nelegální migrace, přičemž migrační toky směřující do EU v poslední době sílily. Maroko je zemí původu nelegální migrace, ale rovněž významnou trasou pro státní příslušníky zemí subsaharské Afriky. V roce 2017 označila Evropská pohraniční a pobřežní stráž ve své zprávě o analýze rizik za významná rizika falšování dokladů a převaděčství migrantů.

Obchod s drogami: Blízký východ a severní Afrika jsou hlavním zdrojem, tranzitním místem i spotřebitelem nelegálních drog. Vzhledem ke stálé základně zákazníků na severu, sahelské trase pro pašování směrem na jih a východozápadní heroinové trase tento region ovlivňuje užívání a výrobu nedovolených návykových látek a současně je jimi sám negativně ovlivňován. Maroko je významným producentem konopí a hlavní zemí původu u výrobků z konopí, které vstupují na trh EU. Problémem je rovněž výroba syntetických drog z léčiv.