Podle čl. -11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1466/97 se tato zpráva o posílené kontrolní misi v Rumunsku předává Radě. V souladu s čl. -11 odst. 5 nařízení (ES) č. 1466/97 Komise nejdříve předala Rumunsku prozatímní zjištění, aby se k nim mohlo vyjádřit.

Rumunsko – postup při významné odchylce

Posílená kontrolní mise, 26.–27. září 2017

Zpráva

1. Úvod

V důsledku závažného odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 byl na jaře 2017 zahájen vůči Rumunsku postup při významné odchylce. Strukturální schodek tohoto členského státu se z 1 % HDP v roce 2015 zvýšil v roce 2016 na 2,5 % kvůli výrazným škrtům v nepřímých daních a zvýšení mezd ve veřejném sektoru. V důsledku toho Komise zaslala dne 22. května 2017 Rumunsku varování a navrhla Radě zahájit postup při významné odchylce. Rada ve svém doporučení ohledně postupu při významné odchylce, které bylo schváleno 16. června 2017, požádala Rumunsko, aby přijalo opatření, která zajistí, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročila v roce 2017 hodnotu 3,3 %. To odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP, což je minimální úsilí požadované v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. V praxi to znamená potřebu přijmout nápravná opatření, která oproti výchozímu scénáři hospodářské prognózy Komise z jara 2017 představují 1,8 % HDP v roce 2017. V souladu s požadavky oznámilo Rumunsko Radě do 15. října 2017 opatření přijatá v reakci na její doporučení. Komise nyní posuzuje obsah oznámení, které Rumunsko předložilo.

Posílená kontrolní mise Komise se uskutečnila ve dnech 26.–27. září 2017. Mise byla provedena na základě čl. -11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Členové mise se setkali s ministrem financí Ionuţem Mişou, guvernérem rumunské centrální banky Mugurem Isărescuem, členy fiskální rady Rumunska a poslanci rozpočtových výborů rumunského parlamentu. Cílem mise bylo získat podrobné informace o fiskálních opatřeních, které se rumunské orgány chystají přijmout, upozornit na fiskální rizika a vybídnout k dodržování Paktu o stabilitě a růstu. Součástí mise bylo i hodnocení fiskálního vývoje a plnění rozpočtu v roce 2017.

2. Výsledky mise

Ukázalo se, že Rumunsko se doporučením ohledně postupu při významné odchylce nehodlá řídit. Ministr financí potvrdil, že cílem roku 2017 je celkový schodek ve výši 3 % HDP, zatímco strukturální korekce není v roce 2017 prioritou. V opravě rozpočtu na rok 2017, kterou vláda přijala v polovině září 2017, je cílový celkový schodek ve výši 2,96 % HDP ponechán beze změny, i když se zlepšila základní makroekonomická prognóza. To je známkou zhoršení základního strukturálního schodku v porovnání s původním rozpočtem na rok 2017, v němž se již expanzivní orientace fiskální politiky předpokládala. Podle ministra financí přišlo doporučení ohledně postupu při významné odchylce tento rok pozdě, což značně omezuje možnost provést doporučenou strukturální korekci.

Obavy ohledně kvality veřejných financí vzbuzuje i nedávno přijatá oprava rozpočtu na rok 2017. Základními prvky opravy rozpočtu jsou: i) revize růstu HDP směrem nahoru z 5,2 % na 5,6 %; ii) cílový schodek veřejných financí (hotovostní) ponechán na úrovni 2,96 % HDP; iii) revize daňových příjmů směrem dolů (kvůli revizi DPH a dani z příjmu právnických osob směrem dolů); iv) revize příspěvků na sociální zabezpečení a nefiskálních příjmů (tj. dividendy ze státních podniků) směrem nahoru. Zvýšení dividend ze státních podniků je částečně dáno novým požadavkem na vyplacení dividend z nerozděleného zisku v předchozích letech; v) na výdajové straně byly zhruba o čtvrtinu sníženy kapitálové výdaje; vi) přitom došlo k navýšení mezd ve veřejném sektoru a navýšení sociálních dávek. Pokud jde o složení rozpočtu, přijalo Rumunsko spíše opatření, která v krátkém období zvýší spotřebu (snížení nepřímých daní, zvýšení mezd ve veřejném sektoru) a která je těžké zvrátit, než opatření, jejichž cílem by bylo stimulovat dlouhodobý hospodářský růst, např. zlepšit čerpání finančních prostředků EU nebo kvalitu veřejných investic.

Rumunské orgány hodlají v roce 2018 zachovat celkový schodek ve výši 3 % HDP. Ministr financí oznámil pro rok 2018 dva cíle: hlavní cíl spočívající v zachování celkového schodku ve výši 3 % HDP a vedlejší cíl spočívající ve snížení strukturálního schodku o 0,5 % HDP. Členové mise zaznamenali, že vzhledem k pozitivní a zvětšující se produkční mezeře by celkový schodek ve výši 3 % HDP v roce 2018 znamenal zhoršení strukturální fiskální pozice.

Podle prognózy Komise se podle běžného scénáře nezměněné politiky celkový schodek v roce 2018 pravděpodobně zvýší výrazně nad hodnotu 3 % HDP kvůli dalšímu podstatnému zvyšování mezd ve veřejném sektoru. Rumunský parlament schválil v červnu 2017 zákon o jednotné mzdě. Cílem tohoto zákona je harmonizovat platové tabulky ve veřejném sektoru, které jsou v současnosti roztříštěné, a vymezit mzdu pro každou pracovní pozici ve veřejném sektoru. Zákon stanoví, jak tohoto cíle dosáhnout, a jako rok, kdy bude nový mzdový systém plně zaveden, určuje rok 2022. V lednu 2018 se mzdy všech státních zaměstnanců zvýší o 25 % a dále se budou každý rok zvyšovat o 25 % rozdílu mezi mzdou v lednu 2018 a cílovou mzdou v roce 2022. Ve zdravotnictví a školství se kromě obecného zvýšení mezd o 25 % v lednu 2018 mzdy v průběhu roku zvýší ještě jednou. V důsledku toho se na základě scénáře nezměněné politiky celkový schodek pravděpodobně zvýší výrazně nad úroveň 3 % HDP, možná až nad úroveň 4 % HDP (přesnější odhad bude k dispozici v podzimní prognóze). K dosažení cílů stanovených na rok 2018, nemluvě o dodržení preventivní části Paktu o stabilitě a růstu, proto budou muset příslušné orgány přijmout další opatření.

Rumunské orgány plánují plně přesunout příspěvky na sociální zabezpečení na zaměstnance, aby zmírnily fiskální dopad zákona o jednotné mzdě. Záměrem je zvýšit sazbu příspěvků na sociální zabezpečení, které zaměstnanci odvádějí z hrubé mzdy. Současně s tím chce vláda změnit celkovou sazbu příspěvků na sociální zabezpečení ze současných 22,75 % pro zaměstnavatele a 16,5 % pro zaměstnance na 36 % pro zaměstnance a snížit sazbu daně z příjmu fyzických osob z 16 % na 12 %, příp. 10 %. Vláda se rovněž snaží najít právní řešení, jak zajistit, aby zaměstnavatelé v soukromém sektoru zvýšili svým zaměstnancům hrubou mzdu tak, aby se náklady na přesun placení příspěvků na sociální zabezpečení neprojevily v jejich čisté mzdě.

Vláda rovněž zvažuje zrušení důchodové reformy z roku 2008, která zavedla druhý důchodový pilíř. Rumunské orgány uvažují o snížení transferu příspěvků na sociální zabezpečení do druhého důchodového pilíře, který je podle evropského systému účtů (ESA) klasifikován mimo sektor vládních institucí. Tyto transfery představují přibližně 0,8 % HDP ročně. Takové opatření by krátkodobě snížilo rozpočtový schodek. V dlouhodobém horizontu by se však fiskální zisk rozplynul, jelikož by přesměrováním příspěvků na sociální zabezpečení z druhého pilíře vznikla povinnost vyplácet starobní důchody v budoucnosti. Kromě toho by takový zvrat mohl mít negativní důsledky pro životaschopnost důchodového systému a rozvoj kapitálových trhů. Členové mise varovali před ukvapeným přijetím takovýchto zásadních změn důchodového systému bez provedení náležité analýzy a pouze z důvodu krátkodobého snížení schodku. Zdá se, že v tuto chvíli se neuvažuje o zestátnění aktiv nashromážděných v druhém pilíři, což by podle pravidel ESA nemělo vliv na schodek veřejných financí.

Mise rovněž rozebírala nedávno přijatý mechanismus oddělených plateb DPH. Vláda na konci srpna 2017 přijala mimořádné nařízení novelizující daňový zákoník. Podle tohoto nařízení, jehož cílem je zlepšit dodržování daňových předpisů, musí všichni plátci DPH používat od ledna 2018 oddělené účetnictví pro účely daně z přidané hodnoty. Členové mise poukázali na to, že k zavedení takového povinného mechanismu bude možná nutné požádat nejprve o schválení odchylky od směrnice o DPH. Ministr financí potřebu takové odchylky zpochybnil a prohlásil, že Komise nemá o tomto opatření přesné informace.

Rumunská centrální banka potvrdila procyklickou fiskální politiku, což zvyšuje obavy Komise ohledně současné kombinace politik. Rumunská ekonomika nyní zažívá velké oživení, což je ideální doba pro vytvoření fiskálních rezerv pro případ eventuálního poklesu. Fiskální pozice Rumunska je však vysoce expanzivní. Z tohoto hlediska se fiskální politika Rumunska jeví jako neuvážená a silně podmiňující měnovou politiku.

Členové mise si s poslanci výborů rumunského parlamentu vyměnili názory na rozpočet a fiskální politiku. Poslanci ze stran vládnoucí koalice i z opozičních stran vyjádřili společné obavy ohledně složení rozpočtu, zejména pokud jde o snížení veřejných investic a jeho dopad na dlouhodobý růst. Zdá se, že podle předsedy společných výborů je nutné změnit směr fiskální politiky a zahájit v roce 2018 strukturální korekci.