Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském námořním a rybářském fondu [zrušující nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice] /* KOM/2011/0804 v konečném znění - 2011/0380 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Návrh Komise na víceletý finanční rámec (VFR) na období 2014–2020, přijatý dne 29. června, nastavuje rozpočtový rámec a hlavní směry pro financování společné rybářské politiky (SRP) a integrované námořní politiky (IMP). Dále Komise přijala dne 13. července 2011 balíček, kterým se stanoví nový legislativní rámec společné rybářské politiky. V letech 2008–2010 byla integrovaná námořní politika (IMP) financována prostřednictvím řady pilotních projektů a přípravných činností. Komise navrhla pro období let 2012 až 2013 nový finanční nástroj. S uvedením nového víceletého finančního rámce je nezbytné přijmout dlouhodobý nástroj pro finanční podporu integrované námořní politiky. Dne 6. října 2011 Komise přijala návrh nařízení o „společných ustanoveních“, kterým se stanoví společná pravidla pro sdílené řízení fondů, s hlavním cílem zjednodušit provádění politiky. Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a budoucí evropský námořní a rybářský fond (fondy společného strategického rámce – SSR) provádějí doplňkové cíle a sdílejí stejný režim řízení. Nařízení o „společných ustanoveních“ pro tyto fondy stanoví řadu společných pravidel. Tato ustanovení se týkají obecných zásad, například partnerství, víceúrovňové správy, rovnosti žen a mužů, udržitelnosti a souladu s platným právem EU a vnitrostátními právními předpisy. Návrh také obsahuje společné prvky strategického plánování a programování, včetně seznamu tématických cílů odvozených ze strategie Evropa 2020, ustanovení o společném strategickém rámci na úrovni Unie a o smlouvách o partnerství, které se mají uzavřít s jednotlivými členskými státy. Návrh zavádí makroekonomickou podmíněnost a stanoví společný přístup k zaměření fondů SSR na výkonnost. V tomto smyslu zahrnuje předběžné podmínky a přezkum výkonnosti, jakož i opatření pro monitorování, podávání zpráv a hodnocení. Návrh rovněž stanoví společná ustanovení pro pravidla způsobilosti a vymezuje zvláštní ustanovení pro finanční nástroje a místní rozvoj se zapojením místních komunit. Některé řídicí a kontrolní mechanismy jsou také společné pro všechny fondy SSR. Stávající návrh nařízení o evropském námořním a rybářském fondu (EMFF) usiluje o dosažení cílů reformy společné rybářské politiky a integrované námořní politiky. Vychází z těchto cílů, nově vymezených z hlediska financování: (1) podporovat udržitelné a konkurenceschopné odvětví rybolovu a akvakultury; (2) posilovat rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku; (3) podporovat vyvážený územní rozvoj rybolovných oblastí podporující začlenění (včetně akvakultury a vnitrozemského rybolovu); (4) přispívat k provádění společné rybářské politiky. Probíhá jednání Světové obchodní organizace o nových dotacích pro oblast rybolovu. Stav jednání zatím neumožňuje předjímat jejich výsledek. Pokud se však z výsledků těchto jednání vyplynou nové závazky EU, měla by být zajištěna slučitelnost návrhu o EMFF s těmito závazky. Za tímto účelem může být potřebná analýza slučitelnosti příslušných opatření týkajících se EMFF. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Posouzení dopadů EMFF prováděné na základě následného hodnocení finančního nástroje pro orientaci rybolovu, průběžného hodnocení evropského rybářského fondu a posouzení dopadů reformy společné rybářské politiky hodnotí tři alternativní scénáře: (i) „EFF+“, který je pokračováním aktuálního EFF s vyloučením většiny přímých dotací loďstva a s podporou zaměřenou na cíle reformy společné rybářské politiky, (ii) "EFF+ integrace“, v němž jsou ostatní nástroje financování společné rybářské politiky začleněny do fondu, který bude následníkem Evropského rybářského fondu, ale zachovává stejný způsob řízení jako dnes, a (iii) „EFF+ konvergence“, ve kterém je podpora IMP také začleněna do nového jediného fondu a všechny nástroje jsou přesunuty v co největší míře pod působnost sdíleného řízení. Tyto tři scénáře politiky byly sladěny s přednostním scénářem reformy společné rybářské politiky a vyhodnoceny na základě stejného základního scénáře. Při jejich sestavování bylo rovněž přihlédnuto k výsledkům konzultací zahájených spolu s přijetím zelené knihy v dubnu 2009. Výsledky těchto konzultací jsou shrnuty níže: – Mnoho příspěvků požadovalo pokračování veřejného financování odvětví rybolovu, i když několik členských států a většina nevládních organizací namítá, že takové financování udržuje struktury, které nejsou životaschopné, jsou jednou z příčin nadbytečné kapacity a napomáhají závislosti odvětví na veřejné podpoře. – Panuje shoda v tom, že je třeba, aby libovolnou budoucí podporu doprovázelo provádění reformy společné rybářské politiky a snižování nákladů odvětví na přizpůsobení. – Financování EU by se mělo zaměřit na výzkum a inovace, zlepšení ochrany mořského prostředí a podporu organizací rybářů a místního rozvoje. – Odkaz na integrovanou námořní politiku je považován za důležitý: námořní politiky již nemohou působit odděleně, je třeba posílit soudržnost společné rybářské politiky s integrovanou námořní politikou. – Je zapotřebí dosáhnout vyšší úrovně podmíněnosti mezi financováním EU a dosahováním cílů společné rybářské politiky. Dodržování pravidel/cílů by mělo mít vliv na dostupnost finančních prostředků. – Skupina členských států důrazně podporuje silnější odvětvový přístup k přidělování finančních prostředků (provázanému s velikostí odvětví rybolovu namísto úrovně ekonomického rozvoje, jak je tomu dnes), zatímco Evropský parlament se staví proti. – Panuje obecná shoda o důležitosti drobných pobřežních loďstev, která zůstávají významným zdrojem pracovních příležitostí v pobřežních společenstvích. Některé členské státy požadují privilegovaný přístup tohoto loďstva k financování, zatímco jiné se ke specifickému přístupu nepřiklánějí. – Drtivá většina průmyslu a členských států má za to, že běžné služby (např. řízení a shromažďování údajů) by měly být i nadále podporovány financováním z prostředků EU. Kromě veřejných konzultací bylo uspořádáno kolem 200 setkání se zúčastněnými stranami. V roce 2010 a 2011 se také uskutečnily schůzky, během nichž byly projednávány reformy společné rybářské politiky a financování. Šlo zejména o tato setkání: (i) 13. dubna 2010 se v Bruselu sešly zúčastněné strany z odvětví, odborů, Evropského parlamentu a členských států na specializovaném semináři zaměřeném na budoucí EFF, (ii) dvě setkání s členskými státy se konala v Gandu (12.–14. září 2010) a Noordwijku (9.–11. března 2011), (iii) 12.–13. dubna 2011 se v Bruselu konala konference o budoucnosti místního rozvoje v rybolovných oblastech. Komise, Rada a Evropský parlament potvrdily platnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a potřebu financování integrované námořní politiky. Z posouzení dopadů vyplynul závěr, že „EFF+ konvergence “ plní svou úlohu lépe než další dvě možnosti ve třech ukazatelích dopadu zvolených pro analýzu: snižování dopadu rybolovu na životní prostředí, sbližování rozdílu v inovacích v odvětví rybolovu a akvakultury a počet vytvořených pracovních příležitostí v komunitách závislých na rybolovu. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Navrhuje se, aby většina současných finančních nástrojů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky byla integrována do jednoho fondu, s výjimkou dohod o udržitelném rybolovu (SFA) a povinného příspěvku regionálním organizacím pro řízení rybolovu. EMFF je rozdělen do 4 pilířů: · Inteligentní ekologický rybolov (sdílené řízení) – cílem je podpořit přechod k udržitelnému rybolovu, který je selektivnější, nevytváří výměty, méně poškozuje mořské ekosystémy a tím přispívá k udržitelnému řízení mořských ekosystémů, a poskytovat takovou podporu zaměřenou na inovace a přidanou hodnotu, která zvyšuje ekonomickou životaschopnost odvětví rybolovu a jeho odolnost vůči vnějším šokům a konkurenci ze třetích zemí. · Inteligentní ekologická akvakultura (sdílené řízení) – cílem je dosáhnout ekonomicky životaschopné, konkurenceschopné a ekologické akvakultury, schopné čelit globální konkurenci a poskytnout spotřebitelům v EU zdravé produkty s vysokou nutriční hodnotou. · Udržitelný územní rozvoj podporující začlenění (sdílené řízení) – cílem je zvrátit pokles mnoha pobřežních a vnitrozemských komunit závislých na rybolovu, a to zvýšením přidané hodnoty k rybolovným a souvisejícím činnostem a diverzifikací do jiných odvětví námořního hospodářství. · Integrovaná námořní politika (přímé centralizované řízení) – cílem je podpořit průřezové priority, které přinášejí úspory a růst, ale které členské státy nebudou vykonávat samy o sobě – jako je vytváření znalostní základny o mořích, územní plánování námořních prostor, jednotný management pobřežní zóny a integrovaný námořní dohled, ochrana mořského prostředí, a to zejména jeho biologické rozmanitosti, jakož i přizpůsobení se nepříznivým vlivům klimatických změn na pobřežní oblasti. Kromě těchto čtyř pilířů bude EMFF obsahovat doprovodná opatření: shromažďování údajů a vědecké poradenství, kontrola, správa, trhy s produkty rybolovu (včetně nejvzdálenějších regionů), dobrovolné platby regionálním organizacím pro řízení rybolovu a technická pomoc. Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity. Obecným cílem EMFF je podporovat cíle společné rybářské politiky, která spadá do výlučné pravomoci EU, a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku EU. Pokud budou členské státy MS postupovat samostatně, nejsou schopny dosáhnout těchto cílů, které však lze splnit na úrovni EU s využitím víceletého financování zaměřeného na příslušné priority. 4. Získané poznatky a nové funkce EMFF Příspěvek ke strategii Evropa 2020 EMFF bude přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 prováděním tří stěžejních iniciativ: i) Evropa účinněji využívající zdroje, ii) Unie inovací a iii) program pro nové dovednosti a pracovní místa. Podpora přechodu k udržitelnému rybolovu založenému na maximálním udržitelném výnosu, odstranění výmětů a snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí a zlepšená koordinace námořních politik vedoucí k vyšší míře udržitelného využívání zdrojů bude klíčovým příspěvkem EMFF k iniciativě „Evropa účinněji využívající zdroje“. V iniciativě „Program pro nové dovednosti a pracovní místa“ bude prioritou EMFF zvýšení zaměstnanosti, územní soudržnosti a sociálního začleňování v komunitách závislých na rybolovu. Diverzifikace místní ekonomiky, zejména ve vztahu k jiným odvětvím námořní ekonomiky, bude vytvářet nová pracovní místa a příležitosti k růstu v pobřežních oblastech. EMFF bude rovněž přispívat k iniciativě „Unie inovací“, a to podporou inovací produktů a procesů na všech úrovních produkce, uvádění na trh a distribučního řetězce odvětví rybolovu a akvakultury, zvyšováním přidané hodnoty produktů rybolovu a akvakultury, podporou ekologických inovací a dalším rozvojem nových a inovativních průřezových nástrojů politiky, jako jsou např. znalosti v námořní oblasti, územní plánování námořních prostor a integrovaný námořní dohled. Posílený sociální rozměr EMFF bude podporovat sociální soudržnost a vytváření pracovních míst v komunitách závislých na rybolovu, a to zvýšením přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací do dalších námořních odvětví. Bude posílen přístup k udržitelnému rozvoji rybolovných oblastí se zapojením místních komunit. EMFF rovněž poprvé uznává roli, kterou manželky často hrají v rodinném podniku v oblasti rybaření, v mnoha případech bez jakéhokoli právního uznání. Mohou mimo jiné využívat podpory EMFF pro odbornou přípravu, zejména pro získávání dovedností vztahujících se k podnikání a řízení podniku. EMFF bude rovněž podporovat lidský kapitál a stimulovat diverzifikaci tím, že umožní místnímu obyvatelstvu získávat dovednosti potřebné pro zapojení do nových aktivit vznikajících v ostatních námořních odvětvích. Tento přístup bude rovněž navazovat na přírodní a kulturní dědictví a přemění je v důležitý prvek místního rozvoje. S ohledem na význam malých pobřežních loďstev pro pobřežní komunity EMFF navrhuje, aby se na ně použila vyšší míra podpory, a zavádí některá zvláštní opatření způsobilá pouze pro tato loďstva. Tato opatření zahrnují odborné poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií, podporu při zakládání nových podniků mimo oblast rybolovu a zvláštní podporu pro inovace, přičemž poslední jmenovaná je zvláště důležitá pro drobné pobřežní loďstvo vzhledem k tomu, že většina těchto rybářských podniků jsou mikropodniky s omezeným přístupem k financování. Přednost dostanou společné přístupy, mimo jiné prostřednictvím organizací producentů, které navazují na sociální kapitál a umožňují dosáhnout kritického množství investic. Tyto společné přístupy budou rovněž těžit z vyšší podpory. Environmentální udržitelnost Stávající opatření byla zjednodušena a revidována s cílem vytvořit silnou vazbu na environmentální udržitelnost. Nadměrná kapacita zůstává hlavním problémem společné rybářské politiky a je jedním z klíčových faktorů nadměrného rybolovu. Odstranění nadbytečné kapacity prostřednictvím veřejné podpory, například vrakování, se ukázalo jako neúčinné, navzdory částce 1,7 miliardy EUR vynaložené od roku 1994 se skutečná rybolovná kapacita loďstva většiny zemí EU nesnížila. EMFF proto nebude již vrakování podporovat a využije takto ušetřené finanční prostředky na účinnější formy pomoci udržitelnému rybolovu. EMFF bude podporovat přechod na systém maximálního udržitelného výnosu (MSY) a usnadňovat postupné zavádění zákazu výmětů prostřednictvím integrovaného přístupu využívajícího opatření, jako je podpora pro selektivnější zařízení a rybolovné techniky, investice do zařízení na plavidlech a v přístavech, která jsou nezbytná pro využití nežádoucích úlovků, jakož i opatření pro uvádění produktů na trh a jejich zpracování. Se stejným cílem byl výrazně navýšen příděl finančních prostředků pro shromažďování údajů a vědecké poradenství (za účelem zvýšení počtu populací, pro které je k dispozici vědecké poradenství) a řízení výdajů (pro zajištění lepšího dodržování pravidel). Pozornost bude také soustředěna na rozvoj akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí a na podporu akvakultury, která má pozitivní dopad na ekosystémy. Podíl rybolovu na celosvětové spotřebě paliva představuje přibližně 1,2 %. Pro dosažení hlavního cíle strategie Evropa 2020 v oblasti změny klimatu je zapotřebí zvýšit účinnost zdrojů a snížit emise v odvětví rybolovu a v menší míře i v akvakultuře. V tomto smyslu poskytne EMFF podporu některým opatřením ke zmírnění změny klimatu. Zaměření na inovativní, životaschopné a konkurenceschopné odvětví rybolovu a akvakultury Odvětví rybolovu i akvakultury má v oblasti inovací těžkosti. Nabídka, uvádění na trh a obchodování jsou v současné době organizovány tak, že rybářské podniky a podniky akvakultury jsou jen zřídka zapojeny do prodeje a uvádění svých produktů na trh. 1. Do EMFF byla začleněna nová opatření se silným zaměřením na inovace s cílem podpořit v celém hodnotovém řetězci rozvoj nových nebo vylepšených produktů, procesů, systémů řízení a organizace a napomáhat tím odvětví rybolovu a akvakultury zvýšit hodnotu jejich produktů, omezit dopad jejich aktivit na životní prostředí a snížit výrobní náklady. K posílení inovací přispějí opatření pro povzbuzení spolupráce mezi vědci a rybáři. Podpora místního rozvoje se zapojením místních komunit bude rovněž šířit inovace na místní úrovni vzhledem k tomu, že takové inovace se často vytvářejí v místním kontextu, mohou nebo nemusí se týkat technických otázek a mohou vycházet z nových nebo tradičních postupů. 2. EMFF bude rovněž poprvé usilovat o podporu nových forem akvakultury s vysokým růstovým potenciálem, například pobřežní a nepotravinářské akvakultury, jakož i povzbuzovat zakládání nových podniků. Mezi nové funkce patří také podpora multifunkční akvakultury, umožňující diverzifikaci příjmů podniků akvakultury prostřednictvím činností, jako jsou rybaření, přímý prodej, ekoturistika a vzdělávací činnosti týkající se akvakultury. Návrh obsahuje rovněž podporu pro využívání poradenských služeb společnostmi podnikajícími v oblasti akvakultury, jakož i opatření ke zvýšení potenciálu zařízení akvakultury (mimo jiné prostřednictvím finančních prostředků pro územní plánování námořních prostor a zlepšování infrastruktury). Bude podporován soulad a synergie určených výzkumných a inovačních programů s připravovaným novým rámcovým programem pro výzkum (Horizont 2020). Nový impuls pro rozvoj integrované námořní politiky (IMP) Cílem integrované námořní politiky zahájené v roce 2007 bylo usnadnit námořní koordinaci napříč hranicemi a odvětvími (námořní doprava, průmysl, pobřežní regiony, energetika v pobřežních vodách, rybolov a mořské prostředí). Koordinace mezi dříve roztříštěnými politikami vede ke snížení nákladů a zvýšení efektivity. Financování integrované námořní politiky v EMFF se zaměří na rozvoj meziodvětvových politických nástrojů: iniciativy, které prospívají různým odvětvím, ale které nelze uplatnit v jednotlivých oblastech politiky. Územní plánování námořních prostor poskytuje stabilní právní rámec pro udržitelné hospodaření s mořskými oblastmi, zdroji a ekosystémovými službami. Bylo prokázáno, že urychluje investice do námořní oblasti a snižuje právní a administrativní náklady společností. Integrovaný námořní dohled umožňuje, aby veřejné subjekty vzájemně sdílely údaje a v reálném čase účinně čelily událostem na moři. Zabraňuje i nákladnému zdvojování činností námořního dohledu náročných na zdroje. Přínosem integrovaného dohledu jsou nákladově efektivní synergie umožňující lepší využití veřejných prostředků. Iniciativa Znalosti v námořní oblasti 2020 se zaměřuje na soustřeďování roztříštěných evropských námořních znalostí do volně a veřejně přístupného zdroje. Rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí, jež je environmentálním pilířem IMP, dále vymezí hranice udržitelnosti lidské činnosti, která má dopad na mořské prostředí. Integrované řízení námořních záležitostí znamená efektivnější vydávání veřejných prostředků a maximalizaci účinku různých politik týkajících se moře. V tomto směru budou finanční prostředky také podporovat rozvoj integrované námořní správy na úrovni oblastí jednotlivých moří. Koordinace na úrovni oblastí jednotlivých moří zajišťuje, že financování probíhá v konzistentním politickém rámci, v němž se doplňují různé zdroje financování. Zahrnutí integrované námořní politiky do EMFF také podporuje začleňování námořních cílů do jiných fondů a umožňuje námořním politikám významněji přispět k cílům strategie Evropa 2020. Zjednodušení a snížení administrativní zátěže V důsledku zefektivnění a sjednocení pravidel a postupů povede integrace pěti finančních nástrojů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky do jednoho fondu k výraznému zjednodušení. Shromažďování údajů a kontrolní a tržní opatření včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony budou navíc řízeny společně s opatřeními mimo Evropský rybářský fond v rámci sdíleného řízení. To znamená, že čtyři soubory finančních rozhodnutí, podávání zpráv, monitorování a hodnocení budou nahrazeny jedním. Z průběžného hodnocení ERF je navíc patrné, že hlavní administrativní zátěží bylo vytvoření řídicího a kontrolního systému. Návrh nařízení o „společných ustanoveních“ počítá s řídicím a kontrolním systémem, který je podobný pro všechny fondy a vychází ze společných zásad. Zavádí se nový systém vnitrostátní akreditace, aby se posílila snaha členských států zajišťovat řádné finanční řízení. Za účelem posílení věrohodnosti byla harmonizována ustanovení, na nichž se zakládá záruka pro Komisi, pokud jde o řádnost výdajů, a byly zavedeny nové společné prvky, například prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti a roční účetní závěrka. Tento přístup významně snižuje množství potřebného času pro nastavení řídicích a kontrolních systémů a urychluje provádění. Zejména sladění prováděcího mechanismu s mechanismem fondu pro rozvoj venkova umožní členským státům využívat stejné orgány pro řízení operačních programů EZFRV a EMFF. Tím se dále sníží administrativní náklady v důsledku jednotného přístupu, pokud jde o řízení a kontrolu, včetně podávání zpráv, hodnocení a monitorování. Společná pravidla pro využívání finančních nástrojů poskytují jasnější rámec a objasňují, že finanční nástroje lze použít pro všechny druhy investic a příjemců. To umožňuje poskytovat příspěvek EMFF již existujícím finančním institucím, pokud již byly vypracovány dohody o spolupráci pro jiné fondy EU, a tím zabránit zvyšování administrativní zátěže a zdvojování a učiní z finančního inženýrství přitažlivější alternativu k spolufinancování prostřednictvím grantů. Integrovaný přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit (stávající osa 4) usnadňuje financování společných podniků z fondů SSR, neboť umožňuje společné posuzování a schvalování strategií místního rozvoje, což poskytuje možnost financovat náklady na řízení pouze z jednoho zdroje a vyhnout se podávání zpráv o těchto nákladech různým orgánům. Využívání společných ukazatelů usnadní členským státům podávání zpráv, a umožní jim zaměřit se na kvantifikované údaje o pokroku a omezit popisné prvky. EMFF rovněž objasňuje pravidla souladu se společnou rybářskou politikou, zejména s rámcem shromažďování údajů, nařízeními o kontrole a rybolovu NNN, a poskytuje tím členským státům a příjemcům větší právní jistotu. Aby se zjednodušilo provádění EMFF, pravidla způsobilosti jsou slaďována s ostatními fondy EU. To umožní příjemcům i vnitrostátním orgánům snazší řízení projektů a rovněž usnadní provádění integrovaných projektů. U té části EMFF, která spadá do působnosti sdíleného řízení (u standardních nákladů, jednorázových plateb a paušálního financování grantů), bude umožněno širší využití zjednodušeného vykazování nákladů. Strategický přístup: „Společný strategický rámec“ (SSR) a smlouvy o partnerství se vztahují na pět fondů v rámci sdíleného řízení podle nařízení o „společných ustanoveních“. Tento rámec umožňuje lepší strategické propojení mezi těmito fondy na úrovni Unie. SSR se bude provádět prostřednictvím smlouvy o partnerství, koordinující fondy SSR na vnitrostátní úrovni. Doposud se koordinace fondu EFF s dalšími prvky z finančních zdrojů EU prováděla s využitím principu „demarkační linie“ mezi fondy, což vedlo k překrývání i nedostatkům v pokrytí politiky. Proto je nezbytný lepší koordinační mechanismus a nový mechanismus poskytování podpory, který by měl přispět k vyřešení těchto problémů. SSR a smlouvy o partnerství nahrazují strategický přístup (národní strategické plány) zavedený ve stávajícím Evropském rybářském fondu, který trpí vážnými omezeními a vyžadoval neúměrné úsilí členských států, které byly příjemci omezených finančních prostředků ERF. Strategické plánování Evropský námořní a rybářský fond (EMFF) se zaměřuje na dlouhodobé strategické cíle společné rybářské politiky a integrované námořní politiky včetně udržitelného a konkurenceschopného odvětví rybolovu a akvakultury, konzistentního politického rámce pro další rozvoj integrované námořní politiky a vyváženého územního rozvoje rybolovných oblastí podporujícího začlenění. V souladu se strategií Evropa 2020 se obecné cíle pro období 2014–2020 promítají do těchto šesti priorit Unie pro EMFF: – zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, – podpora inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech, – podpora inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech, – podpora udržitelného a efektivního rybolovu z hlediska zdrojů, – podpora udržitelné a efektivní akvakultury z hlediska zdrojů, – podpora provádění společné rybářské politiky. Tyto priority budou tvořit základ finančního plánování, včetně vymezení cílových ukazatelů týkajících se každé z nich. Podmíněnost Nařízení o „společných ustanoveních“ zavádí nová ustanovení o podmínkách, jež mají zajistit, aby financování EU silně motivovalo členské státy k naplňování záměrů a cílů strategie Evropa 2020. Podmíněnost bude mít formu jak předběžných podmínek („ex-ante“), které musí být splněny před uvolněním prostředků, tak následných podmínek („ex-post“), které podmíní přidělení 5 % finančních prostředků EMFF určitou výkonností. Základem podmíněnosti „ex-post“ bude dosahování milníků týkajících se cílů pro výstupy a výsledky ve spojení s cíli strategie Evropa 2020 stanovenými pro programy ve smlouvě o partnerství. Finanční pomoc Unie v rámci EMFF bude podmíněna tím, že členské státy a provozovatelé budou dodržovat cíle a pravidla společné rybářské politiky, zejména kontrolní povinnosti, nařízení o nezákonném, neregulovaném a nehlášeném rybolovu a povinnost shromažďování údajů. Navíc bude pro akvakultury platit podmíněnost „ex-ante“, vyžadující od členských států, aby na základě strategických pokynů Unie připravily víceleté národní strategické plány. Jak je stanoveno v nařízení o SRP, cílem těchto plánů vycházejících ze strategických směrů EU bude usnadnění udržitelného rozvoje akvakultury, pokud jde o bezpečnost podnikání, přístup k vodě a prostoru a administrativní zjednodušení udělování licencí. Tyto podmíněnosti budou podporovat dodržování pravidel SRP a zvýší soudržnost celé politiky. Monitorování a hodnocení Z průběžného hodnocení evropského rybářského fondu vyplynulo, že stávající ukazatele jsou zaměřeny na výstupy a je jich příliš mnoho. Navíc postrádají společný přístup a společnou definici jednotek, které mají být měřeny. V tomto smyslu EMFF navrhuje společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF), ve kterém bude ve spolupráci s členskými státy vymezen a prostřednictvím prováděcího aktu přijat soubor společných ukazatelů výstupů, výsledků a dopadů. Tyto ukazatele budou spojeny s prioritami EMFF, což umožňuje agregaci dat na úrovni Unie a hodnocení pokroku, účinnosti a efektivnosti provádění politiky, které je nutné mimo jiné pro přidělování výkonnostní rezervy. Předběžná hodnocení se použijí k nastavení hodnot výchozího stavu, milníků a cílových ukazatelů, které se stanou součástí smluv o partnerství a operačních programů. Dvě zvláštní výroční zprávy v letech 2017 a 2019 se zaměří na stav provádění a na poučení pro příští programové období. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh VFR stanoví, že významná část rozpočtu EU by měla být i nadále vyhrazena pro námořní a rybářskou politiku. Na finanční krytí období 2014–2020 je určeno 7,535 miliard EUR v běžných cenách, včetně dohod o o udržitelném rybolovu a povinných příspěvků regionálním organizacím pro řízení rybolovu, které budou financovány v rámci samostatného nástroje. Rozpočet EMFF činí 6 567 milionů EUR v běžných cenách. Podrobnosti o finančním dopadu návrhu EMFF jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je k tomuto návrhu připojen. 2011/0380 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském námořním a rybářském fondu [zrušující nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice] EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1 a čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[1], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[2], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o „reformě společné rybářské politiky“ (dále jen „sdělení SRP“) uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky (dále jen „SRP“) po roce 2013. Na základě debaty o výše uvedeném sdělení by měla být SRP reformována s účinností od 1. ledna 2014. Tato reforma by měla zahrnovat všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být splněny cíle reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu[3], nařízení Rady (ES) č. 861/2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva[4], ustanovení nařízení (ES) č. 1290/2005 o záručním fondu týkající se produktů rybolovu a akvakultury[5], nařízení Rady (ES) č. 791/2007 zavádějící režim vyrovnání zvýšených nákladů vynaložených při uvádění některých produktů rybolovu z Azor, Madeiry, Kanárských ostrovů a francouzských departmentů Guayana a Réunion na trh v důsledku odlehlosti těchto regionů[6] a nahradit je novým nařízením o Evropském námořním a rybářském fondu (EMFF). S poznáním toho, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by nové nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky (IMP), na nějž se vztahuje [nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky]. (2) Působnost EMFF by se měla vztahovat na podporu společné rybářské politiky, která zahrnuje zachování, řízení a využívání biologických mořských zdrojů, biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo ve vodách Unie, včetně činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou třetích zemí a v těchto zemích zapsanými nebo rybářskými plavidly Unie nebo státními příslušníky členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu. (3) Úspěch společné rybářské politiky závisí na efektivním systému kontroly, inspekce a vynucování, jakož i na spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro vědecké poradenství, tak pro účely provádění a kontroly, a proto by měl EMFF tyto politiky podporovat. (4) Působnost EMFF by se měla vztahovat na podporu integrované námořní politiky, která zahrnuje rozvoj a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky, dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova, povodí Středozemního a Černého moře. (5) V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata strategie Evropa 2020, by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Zejména by měly být soustředěny prostředky na splnění cílů strategie Evropa 2020 a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do nového EMFF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“[7] („Strategie Evropa 2020“) a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě. (6) Aby bylo zajištěno, že EMFF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury založených na inovacích a znalostech, k podpoře udržitelného rybolovu a akvakultury s účinnějším využitím zdrojů a ke zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti uvolněním potenciálu růstu a zaměstnanosti pobřežních a vnitrozemských rybářských komunit a podporou diverzifikace rybolovných činností do jiných odvětví mořského hospodářství. (7) Unie by měla ve všech fázích provádění fondu usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. (8) Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti rybolovu a akvakultury přispívaly k dlouhodobě udržitelným ekologickým podmínkám, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny. (9) Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Společná rybářská politika je zaměřena na využívání živých mořských biologických zdrojů, které nejpozději do roku 2015 obnoví a udrží rybí populace na úrovních, které zajistí maximální udržitelný výnos. SRP zavede přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. EMFF by tudíž měla přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí)[8]. (10) Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států s ohledem na rozsah a dopady operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, a strukturálních obtíží, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji námořního a rybolovného odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, a může jich být proto lépe dosaženo na úrovni Unie poskytováním víceletého financování zaměřeného na odpovídající priority, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 4 uvedené smlouvy nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (11) Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, EMFF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a posílení integrace obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a dosáhnout větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory. (12) Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, EFMF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, ale také na organizace společných trhů a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecké poradenství, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, na poradní sbory a operace při provádění integrované námořní politiky. Měl by být upřesněn druh opatření, která je možno z EMFF financovat. (13) Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření pro kontrolu a vynucování, které jsou spolufinancovány v rámci sdíleného řízení, a opatření v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu v rámci sdíleného řízení. (14) Podle článků 50 a 51 [nařízení o společné rybářské politice] (dále jen nařízení o SRP) je třeba, aby byla finanční pomoc Unie v rámci EMFF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tato podmíněnost má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky, které je zakotveno v článku 3 Smlouvy o fungování EU. (15) Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční pomoc Unie v rámci EMFF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by měly být přípustné pouze ty hospodářské subjekty, které během určité doby před podáním žádosti o podporu nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených v seznamu Unie s plavidly provádějícími rybolov NNN podle čl. 40 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999[9], a které se nedopustily závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, kterým se mění nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006[10] nebo jiných případů nedodržování pravidel společné rybářské politiky, které zvláště ohrožují udržitelnost dotčených populací a představují závažné hrozby pro udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů, díky němuž dochází k obnově a zachování populací lovených druhů nad úrovní, která zajistí maximální trvale udržitelný výnos (dále jen MSY). (16) Příjemci by navíc měli i nadále splňovat požadavky týkající se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů po podání žádosti o podporu po celou dobu provádění činnosti a u určitých druhů činností rovněž po určenou dobu po obdržení poslední platby. Podpora, která je vyplacena příjemcům nebo kterou si podrží příjemci nerespektující požadavky týkající se veřejného zájmu na zachování biologických mořských zdrojů, by mohla být spojována s porušením předpisů, a mohla by tak ohrožovat dosahování cílů společné rybářské politiky. (17) V případě, že příjemci porušují pravidla společné rybářské politiky, by měly platit důsledky stanovené pro nedodržování podmínek způsobilosti. Za účelem stanovení výše nezpůsobilých výdajů by se měla brát v úvahu závažnost nedodržování pravidel společné rybářské politiky příjemcem, hospodářská výhoda plynoucí z nedodržení pravidel společné rybářské politiky nebo význam příspěvku EMFF pro hospodářskou činnost příjemce. (18) Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční pomoc Unie v rámci EMFF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud by členské státy neplnily tyto povinnosti, vystavovaly by se navíc riziku, že nezjistí nepřípustné příjemce nebo nezpůsobilé operace. (19) Jako preventivní opatření zabraňující vyplacení plateb, které nejsou v souladu s předpisy, a podněcující členský stát k dodržování pravidel společné rybářské politiky nebo k tomu, aby vyžadoval jejich dodržování ze strany příjemce, by se mělo použít přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, obě tato opatření v časově omezené oblasti působnosti. Za účelem dodržení zásady proporcionality by se měly finanční opravy, které mají jednoznačné a neodvolatelné následky, vztahovat pouze na výdaje přímo spojené s operacemi, během nichž došlo k případům nedodržování pravidel společné rybářské politiky. (20) Aby se zlepšila koordinace a harmonizovalo provádění fondů poskytujících podporu, což je v rámci politiky soudržnosti Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti (FS), s fondy pro rozvoj venkova, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), a s fondy pro námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský námořní a rybářský fond (EMFF), byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy SSR“) přijata společná ustanovení v [nařízení (EU) č. […] o společných ustanoveních][11]. Vzhledem ke zvláštnostem společné rybářské politiky a integrované námořní politiky obsahuje EMFF kromě tohoto nařízení také některá zvláštní ustanovení. (21) Vzhledem k velikosti budoucího EMFF a s ohledem na zásadu proporcionality byla pro ustanovení týkající se strategického plánování stanovena odchylka od nařízení [o společných ustanoveních]; nadále by se měly konat konzultace se zúčastněnými stranami nejméně dvakrát v průběhu programového období, není však povinné jejich konání jednou ročně, protože by to představovalo nadměrnou administrativní a finanční zátěž pro Komisi a členské státy. (22) Činnost Unie by měla doplňovat činnost členských států, případně se snažit k této činnosti přispívat. K zajištění významné přidané hodnoty je třeba posílit partnerství mezi Komisí a členskými státy prostřednictvím ujednání o zapojení různých druhů partnerů s plným ohledem na institucionální pravomoci členských států. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zajištění odpovídajícího zastoupení žen a menšin. Toto partnerství zahrnuje regionální, místní a další veřejné orgány, jakož i jiné vhodné subjekty, včetně těch, jež jsou odpovědné za životní prostředí a za prosazování rovnosti mezi ženami a muži, hospodářské a sociální partnery a jiné příslušné subjekty. Dotyční partneři by se měli účastnit přípravy smluv o partnerství a rovněž přípravy, provádění, monitorování a hodnocení plánování. (23) V souladu se zásadou proporcionality se mohou prostředky používané Komisí a členskými státy lišit podle celkové výše veřejných výdajů na daný operační program. To by mělo platit zejména pro prostředky používané k hodnocení, kontrole a předkládání zpráv o provádění operačních programů. (24) Je třeba, aby Komise na základě transparentních a objektivních kritérií vypracovala roční rozpis dostupných položek závazků podle jednotlivých členských států; tato kritéria by měla zahrnovat historické přidělené prostředky podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení Rady č. 861/2006. (25) Splnění některých předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování. (26) Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti EMFF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s jeho vnitrostátním uspořádáním. Programové období zahrnuje dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je třeba, aby každý členský stát připravil jediný operační program. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro EMFF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby plánování bylo v souladu s prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž má doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti. (27) Aby přispěly k cíli zjednodušit provádění EMFF a snížit náklady na kontrolu a míru chyb, členské státy by měly co nejvíce využívat možnosti nabízené v [nařízení o společných ustanoveních], které doporučuje uplatňovat jednorázové částky a jiné zjednodušené formy podpory. (28) Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování může být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. (29) V zájmu zachování flexibility při plánování činností v oblasti kontroly by revize oddílu operačního programu týkajícího se kontroly měla být předmětem zjednodušeného postupu. (30) Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, který by byl v souladu s víceletým programem EU. Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že vypracují roční pracovní plán, který se bude každoročně upravovat pod vedením Komise a podléhá jejímu schválení. (31) Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by měl EMFF podporovat inovační činnosti a rozvoj podnikání. (32) Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto je nezbytné, aby EMFF podporoval celoživotní vzdělávání, spolupráci mezi vědci a rybáři povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů. (33) S vědomím důležitosti role, kterou manželky samostatně výdělečně činných rybářů hrají v oblasti drobného pobřežního rybolovu, by měl EMFF podporovat odbornou přípravu a vytváření informační sítě přispívající k jejich profesnímu rozvoji a poskytující jim prostředky, aby mohly lépe plnit vedlejší úkoly, které tradičně vykonávají. (34) S vědomím nízkého zapojení rybářů věnujících se drobnému pobřežnímu rybolovu do sociálního dialogu by měl EMFF podporovat organizace prosazující tento dialog na příslušných fórech. (35) S vědomím potenciálu, který nabízí diverzifikace rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu, a jejich zásadní role v pobřežních společenstvích by měl EMFF pomáhat diverzifikaci finančním krytím během počáteční fáze podnikání a investicemi na modernizaci jejich plavidel, a mimoto náležitou odbornou přípravou umožňující získat dovednosti v příslušném oboru mimo rybolovné činnosti. (36) V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je nutné, aby EMFF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti a hygieně na plavidlech. (37) V důsledku zavedení systémů převoditelných koncesí k rybolovu uvedených v článku 27 [nařízení o SRP] a s cílem podpořit členské státy při provádění těchto nových systémů by jim měl EMFF poskytovat podporu, jde-li o budování kapacit a výměnu osvědčených postupů. (38) Zavedení systémů převoditelných koncesí k rybolovu by mělo zvýšit konkurenceschopnost odvětví. V důsledku toho může vzniknout potřeba nových profesních příležitostí mimo rybolovné činnosti. Proto by měl EMFF podporovat diverzifikaci a vytváření pracovních míst v rybářských komunitách, zejména podporou počáteční fáze podnikání a přeřazením plavidel na jiné námořní činnosti než rybolovné činnosti plavidel drobného pobřežního rybolovu. Tato poslední operace se zdá být vhodná, neboť na plavidla drobného pobřežního rybolovu se nevztahují systémy převoditelných koncesí k rybolovu. (39) Cílem společné rybářské politiky je zajistit udržitelné využívání populací ryb. Za klíčový faktor nadměrného rybolovu je považována nadměrná kapacita. Prvořadý význam proto má přizpůsobení rybářského loďstva Unie dostupným zdrojům. Odstranění nadbytečné kapacity prostřednictvím veřejné podpory, jako jsou dočasné nebo trvalé zastavení a systémy vrakování, se ukázalo jako neúčinné. EMFF proto bude podporovat vytváření a správu systémů převoditelných koncesí k rybolovu zaměřených na snížení nadbytečné kapacity a zvýšení ekonomické výkonnosti a ziskovosti dotyčných hospodářských subjektů. (40) Protože je nadbytečná kapacita jedním z klíčových faktorů nadměrného rybolovu, je třeba přijmout opatření k přizpůsobení rybářského loďstva Unie dostupným zdrojům; v této souvislosti by měl EMFF podporovat tvorbu, úpravu a správu systémů převoditelných koncesí k rybolovu zavedených společnou rybářskou politikou jako nástroje řízení pro snížení nadbytečné kapacity. (41) Je nesmírně důležité do EMFF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením. (42) Ve stejném duchu by měl EMFF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020. (43) V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl EMFF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. Vzhledem k nedostatku zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl EMFF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb. (44) S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl EMFF podporovat příslušné investice, zejména určené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, ale i bezpečnosti a pracovních podmínek. (45) Pro Unii je nesmírně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním, proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu beroucí náležitý ohled na dopad na životní prostředí při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví,. (46) V souladu se strategií Komise pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury [12], cíli SRP a strategií Evropa 2020 je třeba, aby EMFF podporoval ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury. (47) Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl EMFF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by měl EMFF podporovat inovační činnosti a rozvoj podnikání, zejména v oblasti nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři. (48) Nové formy příjmu v kombinaci s činností v odvětví akvakultury již prokázaly svoji přidanou hodnotu pro rozvoj podnikání. Proto by měl EMFF podporovat tyto doplňkové činnosti mimo akvakulturu, například cestovní ruch s nabídkou rybaření, vzdělávací či environmentální činnosti. (49) Další důležitou formou zvyšování příjmu podniků v odvětví akvakultury je zvyšování hodnoty jejich produktů zpracováním a prodejem vlastní produkce, jakož i zaváděním nových druhů s dobrými vyhlídkami na trhu a tím i diverzifikací jejich produkce. (50) S vědomím, že je třeba zjistit nejvhodnější oblasti pro rozvoj akvakultury s přihlédnutím k přístupu k vodám a prostoru, by měl EMFF podporovat vnitrostátní orgány při jejich strategických rozhodnutích na vnitrostátní úrovni. (51) Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto je nezbytné, aby EMFF podporoval celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů. (52) S cílem podporovat ekologicky udržitelnou akvakulturu by měl EMFF povzbuzovat činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl EMFF také podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby. (53) S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by měl EMFF zajistit adekvátní podporu pro chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet. (54) S poznáním rizik investic do činností akvakultury by měl EMFF přispívat ke zvýšení bezpečnosti podnikání poskytováním přístupu k pojištění populace a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení. (55) Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat. (56) V rybolovných oblastech by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími. (57) Udržitelný rozvoj rybolovných oblastí by měl přispívat k cílům strategie EU 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni, jakož i k cíli posilování územní soudržnosti, hlavní prioritě Lisabonské smlouvy. (58) Místní rozvoj se zapojením místních komunit by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti; tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místních rybolovných oblastí; pro zajištění reprezentativnosti místních akčních skupin je důležité, aby žádná jednotlivá zájmová sdružení neměla v rozhodovacích orgánech více než 49 % hlasovacích práv. (59) Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi těmito místními partnerstvími je důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl mít EMFF k dispozici. (60) Podpora EMFF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií místního rozvoje a činnosti místních akčních skupin, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství. (61) V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění [nařízení (EU) č. o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury][13], jakož i na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl EMFF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků. (62) Organizace producentů a sdružení organizací producentů by měly dostat prioritu udělením podpory. Vyrovnávací platby v rámci podpory skladování a podpory pro plány produkce a uvádění produktů na trh by měly být postupně ukončeny, protože tento konkrétní druh podpory ztratil svůj význam s ohledem na vyvíjející se struktury trhu Unie pro tento druh produktů a rostoucí význam silných organizací výrobců. (63) S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by měl EMFF podporovat podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku. (64) Rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Evropské unie se potýkají s problémy způsobenými zejména dodatečnými náklady vynaloženými při uvádění některých produktů rybolovu na trh, vyplývajícími ze zvláštních znevýhodnění uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie. (65) Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu z nejvzdálenějších regionů Evropské unie vůči podobným produktům z jiných regionů Evropské unie, Evropská unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007–2013 jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 791/2007[14]. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů pro uvádění některých produktů rybolovu na trh. (66) S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v dotčených nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům. (67) Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami. (68) Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů, a zejména z nákladů na dopravu zboží na evropskou pevninu. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává, a v žádném případě by neměla překročit 100 % nákladů na dopravu na evropskou pevninu a dalších souvisejících nákladů. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů. (69) Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty byly vybaveny tak, že mohou provádět kontroly na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů; EMFF by proto v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 měl poskytovat podporu členským státům a hospodářským subjektům. Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji. (70) Podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu by se měla poskytovat i nadále v rámci EMFF v duchu logiky jediného fondu. (71) V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci EMFF. (72) S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by měl EMFF pro tento účel poskytovat podporu. (73) Je třeba formulovat ustanovení na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. Podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu by se měla poskytovat i nadále v rámci EMFF v duchu logiky jediného fondu. (74) Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty. (75) Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, v souladu se sdělením Komise „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii[15]. (76) Jak je uvedeno v prohlášení Rady, Evropského parlamentu a Výboru regionů[16], pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Evropské unie je potřebné trvalé financování. (77) EMFF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů EU a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. (78) Je třeba, aby EMFF rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z EMFF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie. (79) Propojení některých informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci jejich vlastních mechanismů financování, a to soudržným způsobem a v souladu s ustanoveními Smlouvy. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří. (80) EMFF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací. (81) EMFF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které mají k dispozici Unie a členské státy na vnitrostátní a nižší úrovni k podpoře ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, a ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využívání údajů o stavu oceánů a moří. (82) V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. Podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006 by měla pokračovat v rámci EMFF v duchu logiky jediného fondu. (83) Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů (AC) je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci EMFF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006. (84) Je potřeba, aby EMFF formou technické pomoci poskytoval přípravnou, správní a technickou podporu, jakož i podporu na informační opatření, vytváření sítí, hodnocení, audity, studie a výměny zkušeností s cílem usnadnit provádění operačního programu a podporovat inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě místních akčních skupin v oblasti rybolovu se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími. (85) V souvislosti se všemi opatřeními financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí. (86) Na ustanovení tohoto nařízení, která spadají do působnosti sdíleného řízení, by se mělo vztahovat [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] a předpisy přijaté na jeho základě. [Nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních][17] obsahuje zejména ustanovení týkající se sdíleného řízení fondů Unie s členskými státy na základě zásad řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace, jakož i ustanovení o funkci akreditovaných subjektů, rozpočtové zásady a ustanovení, která je nutno dodržovat v rámci tohoto nařízení. (87) S přihlédnutím k specifičnosti EMFF, zejména k jeho velikosti, druhům financovaných operací, silné vazbě na společnou rybářskou politiku a všem dalším relevantním faktorům by však některá společná ustanovení týkající se sdíleného řízení měla být v tomto nařízení upravena, stanovena odchylně nebo doplněna. Pokud to vyžadují ustanovení [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních], EMFF by měl tato společná ustanovení dopracovat a doplnit. (88) S vědomím toho, jak je důležité zajišťovat zachování biologických mořských zdrojů a ochranu populací ryb zejména před nezákonným rybolovem, a v duchu závěrů zelené knihy o reformě společné rybářské politiky[18] by hospodářské subjekty, které nedodržují pravidla společné rybářské politiky a zvláště ohrožují udržitelnost dotčených populací, a představují proto závažnou hrozbu pro udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů, díky němuž dochází k obnově a zachování populací lovených druhů nad úrovní, která zajistí maximální trvale udržitelný výnos, a ty, které se podílejí na rybolovu NNN, měly být vyloučeny z podpory v rámci EMFF. Financování Unie by nemělo být v žádné fázi od výběru až po provádění operace použito k oslabení veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů vyjádřeného v cílech společné rybářské politiky. (89) Členské státy by měly přijmout odpovídající opatření k zajištění řádného fungování řídicích a kontrolních systémů. Za tímto účelem by měl být pro každý operační program určen řídící orgán, platební agentura a certifikační subjekt, a to včetně jejich odpovědností. Tyto odpovědnosti by se měly týkat především řádného finančního provádění, organizace hodnocení, certifikace výdajů, auditu a zajištění souladu s právem Unie. Je třeba organizovat pravidelné schůzky Komise a dotyčných vnitrostátních orgánů za účelem monitorování pomoci. Jde-li o řízení a kontrolu, je nutné zejména stanovit, jakými způsoby členské státy poskytnou záruku, že systémy budou zavedeny a budou uspokojivě fungovat. (90) Finanční zájmy Evropské unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. (91) Částky získané zpět členskými státy po zjištění nesrovnalostí by měly zůstat k dispozici pro operační programy daného členského státu. Měl by být stanoven systém finanční odpovědnosti členských států pro případ, že dojde k nesrovnalostem a není získána zpět celá částka, a Komise by měla mít možnost chránit zájmy rozpočtu Unie tak, že dotyčnému členskému státu účtuje částky ztracené v důsledku nesrovnalostí a nezískané zpět v přiměřené lhůtě. (92) V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost a publicitu o této pomoci. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být odpovědné za toto hledisko i za průběžné informování Komise o přijatých opatřeních. (93) Pravidla a postupy, kterými se řídí závazky a platby, je třeba zjednodušit, aby byl zajištěn pravidelný peněžní tok. Provádění operačního systému by měla pomoci urychlit předběžná platba ve výši 4 % příspěvku z EMFF. (94) Pro zajištění řádného finančního řízení prostředků Unie je třeba zlepšit odhadování a provádění výdajů. Za tím účelem by měly členské státy pravidelně zasílat Komisi své odhady využití prostředků Unie a veškerá zpoždění ve finančním provádění by měla vyústit ve vrácení záloh a automatické zrušení závazků. (95) Aby bylo možné řešit specifické potřeby společné rybářské politiky uvedené v článcích 50 a 51 [nařízení o SRP] a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních]. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby. (96) Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení také možnost pozastavit platby spojené s nedodržením pravidel společné rybářské politiky, jak to vyžadují články 50 a 51 [nařízení o SRP]. (97) Za účelem navázání finančního vztahu mezi akreditovanými platebními agenturami a rozpočtem Unie by Komise měla každoročně schvalovat účetní závěrky těchto platebních agentur. Rozhodnutí o schválení účetní závěrky by se mělo týkat úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předkládaných účtů, nikoliv však souladu výdajů s právními předpisy Unie. (98) Operační program by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jeho kvalitu a prokázat jeho splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společné monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky EMFF ve vztahu ke specifickým cílům. (99) Odpovědnost za monitorování programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci. Monitorování programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění a její zaslání Komisi. (100) Aby se posílila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům EU poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci EMFF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky EU. Nicméně při plném respektování základních práv na ochranu údajů a v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve spojených věcech Schecke[19] by se nemělo vyžadovat zveřejňování jmen fyzických osob. (101) Aby bylo možné doplnit a změnit některé jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy přenesena na Komisi, pokud jde o způsob jednání pro určování případů nedodržení pravidel společné rybářské politiky, které by mohly vést k nepřípustnosti žádosti a časového rámce aplikace, s cílem zajistit přiměřeným způsobem předběžnou podmínku pro určování způsobilých investic do plavidel, aby se zamezilo investicím, které by vedly ke zvýšení rybolovné kapacity plavidla, pro způsob výpočtu čistého příjmu v případě ekologické inovace, pro stanovení způsobilých činností a nákladů spojených s ochranou a obnovou mořských chráněných oblastí, pro stanovení způsobilých nákladů na investice do akvakultury na moři a nepotravinářské akvakultury, stanovení obsahu akčního plánu strategií místního rozvoje, stanovení způsobilých výdajů v rámci přípravné podpory pro místní rozvojové strategie, vymezení způsobilých nákladů v rámci provozních nákladů a nákladů na propagaci strategie místního rozvoje, povinnosti platebních agentur, stanovení úkolů certifikačních orgánů, vyjasnění povinností členských států v případě zpětných získávání neoprávněných plateb, určení případů nedodržení společné rybářské politiky, které by mohly vést k pozastavení plateb, stanovení kritérií a metodiky, které by měly platit v případě paušální sazby nebo extrapolací finančních oprav, seznam příslušných případů nedodržování pravidel společné rybářské politiky, které by mohly vést k uplatnění finančních oprav, a obsah a strukturu systému monitorování a hodnocení. (102) Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a soustavné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. (103) Komise by měla být zmocněna přijímat prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o ročním rozpisu přídělů prostředků, rozhodnutí o schválení operačních programů a jejich změn, rozhodnutí o prioritě Unie v politice kontroly a vynucování, rozhodnutí, kterým se schvalují roční pracovní plány pro shromažďování údajů, rozhodnutí, kterým se stanoví důkaz o nedodržení společné rybářské politiky vedoucí k možným přerušením platební lhůty, rozhodnutí o nedodržení pravidel společné rybářské politiky vedoucí k možnému pozastavení plateb, rozhodnutí o pozastavení plateb a ukončení pozastavení plateb, rozhodnutí o finančních opravách a rozhodnutí o schválení účetní závěrky. (104) S cílem zajistit jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení by měly být svěřeny Komisi prováděcí pravomoci týkající se formy operačního programu, postupů pro přijímání operačního programu, postupů týkajících se přijímání ročního pracovního plánu pro shromažďování údajů, konkrétního uplatnění míry podpory v procentních bodech v příloze I, doby pro zasílání výkazů průběžných výdajů, pravidel souvisejících s povinností platebních agentur, pokud jde o řízení a kontrolu, konkrétních úkolů certifikačních orgánů, pravidel pro efektivní řízení a kontrolu, pravidel pro stanovení plateb, které se mají pozastavit, postupů pro přerušení platební lhůty nebo pro pozastavení plateb, postupu pro další kontroly na místě prováděných Komisí, formu výroční zprávy o provádění, prvků, které mají být zahrnuty do předběžných a následných hodnocení a vypracování technických prvků pro propagační opatření. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[20]. (105) S ohledem na procesní povahu ustanovení, která má Komise přijmout prostřednictvím prováděcích aktů článku 24, článku 98, článku 120 a článku 143, by se měl při jejich přijímání použít poradní postup. (106) Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by se na Komisi měla přenést pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení. (107) Nový režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režim podpory zřízený nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program pro podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky, nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 záručního fondu, nařízením Rady (ES) č. 791/2007 a článkem 103 nařízení 1224/2009. Z tohoto důvodu by tato nařízení a ustanovení měla být zrušena od 1. ledna 2014, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I CÍLE Kapitola I Oblast působnosti a definice Článek 1 Předmět Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění: a) společné rybářské politiky (SRP); b) příslušných opatření týkajících se mořského práva; c) udržitelného rozvoje rybolovných oblastí a vnitrozemského rybolovu d) a integrované námořní politiky (INP). Článek 2 Územní působnost Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení výslovně stanoveno jinak. Článek 3 Definice 1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2, použijí se definice uvedené v článku 5 [nařízení o společné rybářské politice][21], článku 5 [nařízení o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury] a článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení č. [nařízení o společných ustanoveních][22]. 2. Pro účely tohoto nařízení: (1) „společným prostředím pro sdílení informací (CISE)“ se rozumí síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli z různých odvětví za účelem zlepšení situačního uvědomování činností na moři; (2) „meziodvětvovými operacemi“ se rozumí iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví a/nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování Evropské unie, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky; (3) „elektronickým záznamovým systémem a systémem podávání zpráv (ERS)“ se rozumí systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle článků 15, 24 a 63 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009; (4) „Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ se rozumí síť, která začleňuje vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje; (5) „rybolovnou oblastí“ se rozumí oblast, která zahrnuje pobřeží moře či jezera nebo zahrnuje rybníky či ústí řeky, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, a jež byla jako taková označena členským státem; (6) „rybářem“ se rozumí každá osoba, která vykonává profesionální rybolov, jak je chápán členským státem, na palubě provozovaného rybářského plavidla, nebo provádí profesionální sběr mořských živočichů, jak je chápán daným členským státem, a to bez plavidla; (7) „integrovanou námořní politikou“ (IMP) se rozumí politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování týkající se maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržné politiky v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce; (8) „integrovaný námořní dohled“ je iniciativa EU, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi; (9) „nesrovnalostí“ se rozumí nesrovnalost ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení Rady 2988/95; (10) „vnitrozemským rybolovem“ se rozumí rybolov provozovaný pro obchodní účely plavidly, která jsou provozována výlučně ve vnitrozemských vodách, nebo prostřednictvím jiných zařízení používaných pro rybolov pod ledem; (11) „integrovanou správou pobřežních oblastí“ se rozumí takové strategie a opatření, jaké jsou vymezeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady (2002/413/ES) ze dne 30. května 2002 o provádění jednotného managementu pobřežních zón v Evropě[23]; (12) „integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik EU týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů; (13) „mořskými regiony“ se rozumí zeměpisné oblasti stanovené v příloze I rozhodnutí Rady 2004/585/ES a oblasti stanovené regionálními organizacemi pro řízení rybolovu; (14) „územním plánováním námořních prostor“ se rozumí proces, kterým orgány veřejné moci analyzují a rozdělují prostorové a časové rozložení lidských činností v mořských oblastech k dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů; (15) “opatřením” se rozumí soubor operací; (16) „veřejným výdajem“ se rozumí jakýkoli příspěvek na financování operací pocházející z rozpočtu členského státu nebo z rozpočtu regionálních nebo místních orgánů nebo Evropské unie a jakýkoli podobný výdaj. Každý příspěvek na financování operací pocházející z rozpočtu veřejnoprávních subjektů nebo sdružení jednoho nebo více regionálních nebo místních orgánů nebo veřejnoprávních subjektů jednajících v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby, je považován za veřejný příspěvek[24]; (17) „strategií pro oblast jednotlivého moře“ se rozumí strukturovaný rámec spolupráce vztahující se k dané zeměpisné oblasti, vytvořený evropskými institucemi, členskými státy a jejich regiony a případně třetími zeměmi, které sdílejí oblast jednotlivého moře, přičemž tato strategie bere v úvahu geografická, klimatická, ekonomická a politická specifika oblasti tohoto jednotlivého moře; (18) „drobným pobřežním rybolovem“ se rozumí rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Unie[25]; (19) „plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie. HLAVA II OBECNÝ RÁMEC Kapitola I Zřízení a cíle Evropského námořního a rybářského fondu Článek 4 Zřízení Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (EMFF). Článek 5 Cíle EMFF přispívá k těmto cílům: (a) podporou udržitelného a konkurenceschopného rybolovu a akvakultury; (b) posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku; (c) podporou vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných oblastí; (d) podporou provádění společné rybářské politiky. Článek 6 Priority Unie Dosahování cílů EMFF přispívá ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný rozvoj podporující začlenění. Tyto cíle jsou naplňovány prostřednictvím těchto šesti priorit Unie, které odrážejí příslušné tematické cíle společného strategického rámce (dále jen SSR): (1) Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti prostřednictvím těchto cílů: (a) povzbuzování hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře; (b) diverzifikace činností rybolovu do jiných odvětví námořního hospodářství a růst námořního hospodářství, včetně zmírňování změny klimatu. (2) Podpora rybolovu založeného na inovacích, konkurenceschopnosti a znalostech, a to zaměřením na tyto oblasti: (a) podpora posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí; (b) zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti odvětví rybolovu, zejména drobného pobřežního loďstva, a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek; (c) rozvoj nových profesních dovedností a celoživotní učení; (d) lepší organizace trhu s produkty rybolovu. (3) Podpora akvakultury založené na inovacích, konkurenceschopnosti a znalostech, a to zaměřením na tyto oblasti: (a) podpora posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí; (b) zvýšení konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury, zejména malých a středních podniků; (c) rozvoj nových profesních dovedností a celoživotní učení; (d) lepší organizace trhu s produkty akvakultury. (4) Podpora udržitelného rybolovu účinněji využívajícího zdroje prostřednictvím zaměření na tyto oblasti: (a) snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí; (b) ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů, včetně služeb, které poskytují. (5) Podpora udržitelné akvakultury účinněji využívající zdroje prostřednictvím zaměření na tyto oblasti: (a) posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinněji využívající zdroje; (b) podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti. (6) Podpora provádění společné rybářské politiky, a to: (a) poskytováním vědeckých poznatků a shromažďováním údajů; (b) podporou kontroly a vynucování, posílením institucionální kapacity a efektivní veřejné správy. KAPITOLA II Sdílené a přímé řízení Článek 7 Sdílené a přímé řízení 1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V a technická pomoc v rámci článku 92, jsou financována z EMFF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi členskými státy a Unií a podle společných pravidel stanovených v [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních].[26] 2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI s výjimkou technické pomoci v rámci článku 92, jsou financována z EMFF v souladu se zásadou přímého řízení. KAPITOLA III Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení Článek 8 Státní podpora 1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytnutou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy. 2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy se však nevztahují na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním v rámci působnosti článku 42 Smlouvy. 3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení o finančních příspěvcích podle odstavce 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1. Článek 9 Partnerství Odchylně od čl. 5 odst. 4 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] Komise nejméně dvakrát v průběhu programového období konzultuje organizace, které zastupují partnery na úrovni Unie v souvislosti s prováděním podpory v rámci EMFF. Článek 10 Koordinace Kromě zásad uvedených v článku 4 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] Komise a členské státy zajistí koordinaci a doplňkovost mezi podporami v rámci EMFF a dalšími politikami a finančními nástroji Unie včetně nařízení (ES) č. [kterým se zřizuje rámcový program pro životní prostředí a boj proti změně klimatu (rámcový program LIFE)][27], a těmi, jež spadají do rámce vnější činnosti Unie. Koordinace mezi pomocí z EMFF a rámcovým programem LIFE se dosahuje zejména podporou financování činností, které doplňují integrované projekty financované v rámci rámcového programu LIFE, jakož i podporou využívání řešení, metod a přístupů ověřených v rámci rámcového programu LIFE. Článek 11 Předběžné podmínky Pro EMFF se použijí předběžné podmínky uvedené v příloze III tohoto nařízení. KAPITOLA IV Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace Článek 12 Přípustnost žádostí 1. Pro poskytování podpory v rámci EMFF nejsou po určenou dobu přípustné žádosti podané těmito hospodářskými subjekty: (a) hospodářskými subjekty, které se dopustily závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009; (b) hospodářskými subjekty podílejícími se na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených v seznamu Unie s plavidly provádějícími rybolov NNN podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008; (c) hospodářskými subjekty, které se dopustily jiných případů nedodržení pravidel společné rybářské politiky vážně ohrožujících udržitelnost dotčených populací. 2. Žádosti podané hospodářskými subjekty, které se dopustily nesrovnalosti v rámci evropského rybářského fondu nebo evropského námořního a rybářského fondu, nejsou po určenou dobu přípustné. 3. Komise je v souladu s článkem 150 zmocněna k přijetí aktu v přenesené pravomoci s cílem: (a) určit dobu uvedenou v odstavcích 1 a 2, která musí být přiměřená závažnosti nebo opakování porušení předpisů či nedodržení pravidel; (b) určit příslušná počáteční nebo koncová data doby podle odstavce 1; (c) určit ostatní případy nedodržení uvedené v odst. 1 písm. c), které vážně ohrožují udržitelnost dotčených populací. 4. Členské státy požadují, aby hospodářské subjekty podávající žádost v rámci EMFF poskytly řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1, a nedopustily se v rámci evropského rybářského fondu nebo evropského námořního a rybářského fondu nesrovnalosti podle odstavce 2. Členské státy ověří pravdivost prohlášení před schválením operace. 5. Komise je v souladu s článkem 150 zmocněna k přijetí aktu v přenesené pravomoci, jde-li o zřízení systému pro výměnu informací mezi členskými státy týkajících se nedodržení pravidel. Článek 13 Nezpůsobilé operace V rámci EMFF nejsou způsobilé následující operace: (a) operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla; (b) stavba nových rybářských plavidel, vyřazování rybářských plavidel z provozu nebo jejich dovoz; (c) dočasné zastavení rybolovných činností; (d) experimentální rybolov; (e) převod vlastnictví podniku; (f) přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb. HLAVA III FINANČNÍ RÁMEC Článek 14 Plnění rozpočtu 1. Rozpočet Unie přidělený EMFF podle hlavy V se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních]. 2. Rozpočet Evropské unie přidělený EMFF podle hlavy VI plní přímo Komise v souladu s čl. 55 odst. 1 písm. a) [nového finančního nařízení]. 3. Komise zruší celý rozpočtový závazek v rámci přímého řízení nebo jeho část v souladu s [novým finančním nařízením] a v souladu s článkem 147 tohoto nařízení. 4. V souladu s články 27 a 50 [nového finančního nařízení] se použije zásada řádného finančního řízení. Článek 15 Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení 1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z tohoto fondu pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, se stanoví na 5 520 000 000 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II. 2. Částka 4 535 000 000 EUR z prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí podle kapitol I, II a III hlavy V. 3. Částka 477 000 000 EUR z prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 78. 4. Částka 358 000 000 EUR z prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 79. 5. Prostředky přidělené na vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V nepřekročí za rok: – 4 300 000 EUR pro Azory a Madeiru, – 5 800 000 EUR pro Kanárské ostrovy, – 4 900 000 EUR pro Francouzskou Guayanu a Réunion. 6. Částka 45 000 000 EUR z prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování uvedenou v článku 72 v období let 2014–2018 včetně. Článek 16 Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení Částka 1 047 000 000 EUR z EMFF se přidělí na opatření v rámci přímého řízení podle kapitoly I a II hlavy VI. Tato částka zahrnuje podporu technické pomoci podle článku 91. Článek 17 Finanční rozdělení pro sdílené řízení 1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 15 odst. 2 až 6 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií: (a) Pokud jde o hlavu V: i) úroveň zaměstnanosti v odvětví rybolovu a akvakultury, ii) úroveň produkce v odvětví rybolovu a akvakultury a iii) podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva. (b) Pokud jde o články 78 a 79: i) rozsah kontrolních úkolů dotyčného členského státu zaokrouhlený podle velikosti vnitrostátní rybářské flotily, množství vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí; ii) dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, v němž jsou dostupné prostředky přibližně odhadnuty podle počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek; (iii) rozsah úkolů dotyčného členského státu, pokud jde o sběr údajů, sladěný podle velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek, množství vědeckého sledování činností na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a (iv) dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, jsou-li dostupné prostředky přizpůsobeny počtu pozorovatelů na moři a lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů. (c) Pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení Rady (ES) č. 861/2006. 2. Komise prostřednictvím prováděcího aktu přijme rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových prostředků v členění podle členských států. HLAVA IV PLÁNOVÁNÍ KAPITOLA I Plánování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení Článek 18 Příprava operačních programů 1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie, které mají být spolufinancovány z EMFF. 2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních]. Konzultace s partnery ohledně přípravných dokumentů je organizována tak, aby umožnila partnerům přezkoumání těchto dokumentů. 3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 20 odst. 1 písm. n) Komise prostřednictvím prováděcího aktu přijme priority Unie pro politiku vynucování a kontroly nejpozději do 31. května 2013. 4. Část operačního programu uvedená v čl. 20 odst. 1 písm. o), zahrnující část víceletého programu uvedeného v čl. 37 odst. 5 [nařízení o společné rybářské politice] pro rok 2014, bude předána nejpozději do 31. října 2013. Článek 19 Hlavní zásady pro operační program Při přípravě operačního programu vezmou členské státy v úvahu tyto hlavní zásady: (a) začlení se příslušné kombinace opatření vztahující se ke každé z priorit Unie a logicky vyplývající z předběžného hodnocení a analýzy silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb („SWOT“); (b) do programu je začleněn přiměřený přístup k inovacím a opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně; (c) plánuje se vhodné opatření pro zjednodušení a usnadnění provádění programu; (d) případně soulad opatření v rámci priorit Unie pro EMFF uvedených v čl. 6 odst. 3 a 5 tohoto nařízení s víceletým vnitrostátním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 43 [nařízení o společné rybářské politice]. Článek 20 Obsah operačního programu 1. Kromě prvků uvedených v článku 24 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] operační program obsahuje: (a) předběžné hodnocení podle článku 48 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních]; (b) analýzu situace z hlediska SWOT a určení potřeb, které je třeba řešit v zeměpisné oblasti, na niž se vztahuje program; Analýza se soustředí na priority Unie. Specifické potřeby týkající se opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány v rámci všech priorit Unie, s cílem nalézt příslušné odpovědi v těchto dvou oblastech na úrovni jednotlivých priorit, shrnutí situace v oblastech politik způsobilých pro podporu z hlediska silných a slabých stránek. (c) do programu začleněný prokázaný vhodný přístup k inovacím, životnímu prostředí, včetně specifických potřeb oblastí sítě Natura 2000, a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; (d) posouzení předběžných podmínek a případně opatření uvedených v čl. 17 odst. 4 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] a zásadních milníků stanovených pro účely článku 19 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních]; (e) seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie; (f) popis výběrových kritérií pro projekty; (g) popis výběrových kritérií pro strategie místního rozvoje podle kapitoly III hlavy V; (h) jasné označení operací podle kapitoly III hlavy V, které mohou být prováděny společně, a proto se těší vyšší míře podpory podle čl. 95 odst. 3; (i) analýzu potřeb týkajících se požadavků na monitorování a hodnocení a plánu hodnocení podle článku 49 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních]. Členské státy poskytují dostatečné zdroje a činnosti při budování kapacit pro řešení zjištěných potřeb; (j) finanční plán, navržený s ohledem na články 18 a 20 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] a v souladu s rozhodnutím Komise podle čl. 17 odst. 3, který zahrnuje: i) tabulku uvádějící celkový příspěvek EMFF plánovaný na každý rok, ii) tabulku uvádějící použitelné prostředky EMFF a míru spolufinancování pro cíle v rámci priorit Unie z článku 6, jakož i technickou pomoc. V případě potřeby tato tabulka uvádí samostatně prostředky EMFF a míry spolufinancování, které se použijí odchylně od obecného pravidla článku 94 odst. 1 pro podporu stanovenou v článku 72, článku 73, čl. 78 odst. 2 písm. a) až d) a f) až j), čl. 78 odst. 2 písm. e) a článku 79. (k) informace o doplňkovosti s opatřeními financovanými z jiných fondů SSR nebo rámcového programu LIFE; (l) prováděcí opatření k programu, včetně: i) určení všech orgánů stanovených v článku 107 členským státem a pro informaci souhrnného popisu struktury řízení a kontroly, ii) popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i složení monitorovacího výboru, iii) ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 143. (m) určení partnerů uvedených v článku 5 [nařízení (EU) č. [...] o společných ustanoveních] a výsledky konzultace s partnery; (n) za účelem zvýšení úrovně souladu prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 odst. 6 a v souladu s čl. 18 odst. 3: i) seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, jejich dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků, ii) hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 133, iii) specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie z článku 6, a které upřesňují, kolik položek každé kategorie výdajů se zakoupí v průběhu celého programového období; (o) za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu uvedeného v čl. 6 odst. 6 a v čl. 18 odst. 4 a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v čl. 37 odst. 5 [nařízení o společné rybářské politice]: i) popis činností shromažďování údajů, které mají být provedeny, aby bylo možné vypracovat: – hodnocení odvět