EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.11.2017 COM(2017) 684 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o činnostech nadace IFRS, EFRAG a PIOB v roce 2016



1.Účel a obsah zprávy Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 258/2014, kterým se prodlužuje program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, vstoupilo v platnost dne 9. dubna 2014 po vyhlášení v Úředním věstníku EU. Podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení Komise počínaje rokem 2015 připravuje výroční zprávu o činnosti příjemců programu, konkrétně Nadace pro mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS), Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) a Rady pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB). Obsah této zprávy je dále stanoven v čl. 9 odst. 4, 5 a 6 uvedeného nařízení. Zpráva se vztahuje na činnosti nadace IFRS, EFRAG a PIOB v roce 2016. Když to bylo pro účely této zprávy považováno za vhodné, byly zmíněny také některé události, k nimž došlo v roce 2017. 2.Nadace IFRS 2.1.Obecné zásady, podle nichž byly vypracovávány nové standardy Obecným zásadám, podle nichž byly vypracovány nové standardy, včetně transparentnosti, úplné a řádné konzultace a odpovědnosti, se podrobně věnovala předchozí výroční zpráva Komise o činnosti nadace IFRS. Poté, co Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) zveřejnila zprávu poradní skupiny pro analýzu dopadů, byla v lednu 2016 její doporučení poprvé uplatněna při analýze dopadů zveřejněné spolu s novým standardem IFRS 16 Leasingy. Komise v roce 2016 zahájila diskusi o analýze dopadů nových standardů IFRS s ostatními členy nadace IFRS. Monitorovací rada tuto diskusi ukončila v únoru 2017 a dospěla k dohodě, že by IASB měla k důležitým standardům připojovat důslednou analýzou dopadů. Monitorovací rada tuto zprávu předala správcům (Trustees), kteří ji uvítali. Obě strany se shodly na tom, že vypracování analýzy dopadů bylo důležitým prvkem při získávání podpory pro nové standardy IFRS. V květnu 2017 vydala IASB standard IFRS 17 Pojistné smlouvy a připojila k němu samostatnou analýzu dopadů tohoto nového standardu. 2.2.Hlavní výsledky IASB v roce 2016 V roce 2016 byly v EU schváleny dva významné standardy, které IASB dříve vydala, totiž IFRS 9 Finanční nástroje a IFRS 15 Výnosy ze smluv se zákazníky. V lednu 2016 IASB vydala další významný standard: IFRS 16 Leasingy. IASB navíc pokračovala v práci na řadě dalších významných projektů, jednalo se zejména o nový standard pro pojistné smlouvy IFRS 17, který nahradí stávající standard IFRS 4, o změny standardu IFRS 4, aby se odstranil nesoulad v datech účinnosti mezi IFRS 9 Finanční nástroje a novým standardem pro pojistné smlouvy (IFRS 17), a o iniciativu v oblasti zveřejňování informací a koncepční rámec. IFRS 16 Leasingy. Rada vydala standard IFRS 16 Leasingy, čímž ukončila deset let trvající snahu přepracovat účtování leasingu. IFRS 16 zásadně mění způsob, jakým společnosti účtují leasingy, a vyžaduje, aby všechny leasingy byly vykazovány v rozvaze nájemce jako aktiva a pasiva. Cílem nového standardu je lépe odrážet skutečné důsledky hospodářských transakcí a zajistit potřebnou transparentnost pronajatých aktiv a pasiv společností tak, aby leasingové financování začalo být vykazováno v rozvaze místo v podrozvaze. Očekává se, že se tím zlepší srovnatelnost mezi společnostmi, které využívají leasingu, a společnostmi, které si půjčují na nákup vybavení. Skupina EFRAG ve svém stanovisku z března 2017 doporučila schválit IFRS 16 v EU, neboť došla k závěru, že nový standard má požadované kvalitativní vlastnosti a odpovídá evropskému veřejnému zájmu. Pokrok u dalších klíčových projektů V roce 2016 IASB pokračovala také v intenzivní práci směřující k finalizaci nového standardu pro pojistné smlouvy, který byl nakonec vydán dne 18. května 2017. Během jednání udržovala IASB intenzivní dialog se všemi zúčastněnými stranami. Tento projekt vnese do nepřeberného množství účetních postupů používaných v současné době v rámci odvětví tolik potřebnou transparentnost. Nový standard by měl vést k realističtějšímu zobrazení a lepší srovnatelnosti finanční výkonnosti v odvětví pojišťovnictví v Evropě i na celém světě. Naléhavou potřebnost tohoto projektu zdůraznila Rada pro finanční stabilitu ve své výzvě určené IASB, aby standard pro oblast pojištění dokončila co nejdříve. V září 2016 zveřejnila IASB změny stávajícího standardu pro pojistné smlouvy IFRS 4, jejichž cílem je řešit dočasné důsledky různých dat účinnosti standardu IFRS 9 Finanční nástroje (datum účinnosti 1. ledna 2018) a nového standardu pro pojistné smlouvy (datum účinnosti 1. ledna 2021). Některé ze společností, které vydávají pojistné smlouvy, vyjádřily obavy z toho, že budou muset přijmout dvě významné změny v účetnictví k různým datům. Zdůraznily rovněž, že by hospodářský výsledek mohl být potenciálně ovlivněn zvýšenou nestálostí účetních postupů, pokud by se nové požadavky pro finanční nástroje měly používat dříve než nové požadavky pro pojistné smlouvy. Stejné obavy vyjádřila i EFRAG ve svých připomínkách ke konzultačnímu dokumentu ke změnám standardu IFRS 4. Proto měly návrhy rady IASB v této oblasti za cíl řešit tyto obavy a dosáhnout rovnováhy s potřebami uživatelů účetních závěrek. IASB dále významně pokročila v práci na své iniciativě v oblasti zveřejňování informací, která obsahuje soubor projektů realizovaných s cílem zdokonalit zveřejňování informací v účetním výkaznictví a zajistit, aby byly tyto informace účinnější, a tudíž méně složité a obsáhlé, aniž by se narušil jejich základní účel spočívající v pravdivém zobrazování hospodářské reality. V tomto ohledu zveřejnila IASB v březnu 2017 diskusní dokument k zásadám zveřejňování informací, který představuje základ iniciativy v této oblasti.

IASB v neposlední řadě také přijímala opatření, jež měla zajistit jednotné používání IFRS na celém světě. IASB v tomto směru zřídila pracovní skupiny pro přechod (Transition Resource Groups, TRG), aby usnadnila provádění IFRS 15 Výnosy ze smluv ze zákazníky a IFRS 9 Finanční nástroje. Zřízení další skupiny TRG se předpokládá v souvislosti s novým standardem pro pojistné smlouvy (IFRS 17). Skupina má poskytnout zúčastněným stranám veřejnou platformu pro diskusi o otázkách vzniklých při používání standardu a zároveň napomoci radě IASB s rozhodováním, zda k řešení těchto otázek bude zapotřebí přijmout další opatření. 2.3.Vypracování revidovaného koncepčního rámce V roce 2016 pokračovala IASB v práci na koncepčním rámci. Tomuto úsilí předcházelo zveřejnění konzultačního dokumentu obsahujícího návrhy na změnu rámce a odpovídající konzultační období. Rada předpokládá, že zveřejní revidovaný koncepční rámec koncem roku 2017. Koncepční rámec popisuje pojmy obecného účetního výkaznictví. Konzultační dokument se mimo jiné zabýval obezřetností, důvěryhodným zobrazením a podnikatelským modelem účetní jednotky. Obezřetnost Rada v květnu 2016 předběžně rozhodla, že by revidovaný koncepční rámec měl obsahovat odkaz na obezřetnost, která je podle návrhu v konzultačním dokumentu popisována jako opatrnost při uplatnění úsudku v podmínkách nejistoty. V září 2016 rada předběžně rozhodla, že by se v hlavní části revidovaného koncepčního rámce mělo uznat, že v některých případech může být zapotřebí přistupovat k výnosům jinak než k nákladům a k aktivům jinak než k závazkům. Důvěryhodné zobrazení V květnu 2016 rada předběžně rozhodla, že by relevantnost a důvěryhodné zobrazení měly být i nadále považovány za dvě základní kvalitativní vlastnosti užitečných finančních informací. Rada navíc předběžně rozhodla, že bude popisovat nejistotu oceňování jako faktor ovlivňující důvěryhodné zobrazení a že vyjasní (na základě závěrů revidovaného rámce), že vztah mezi základními kvalitativními vlastnostmi relevantnosti a důvěryhodného zobrazení může být kompromisem. Podnikatelský model V prosinci 2016 rada předběžně rozhodla, že potvrdí přístup k podnikatelským činnostem navržený v koncepčním dokumentu. Revidovaný koncepční rámec bude konkrétně řešit, jak způsob, kterým jednotka vede své podnikatelské činnosti, může ovlivňovat rozhodování o zúčtovací jednotce, oceňování, prezentaci a zveřejňování informací, nebude však podnikatelské činnosti zavádět jako obecně platnou koncepci ovlivňující všechny oblasti účetního výkaznictví. 3.EFRAG 3.1.Zohlednění zásady věrného a poctivého obrazu a přísnější posuzování dopadů nových IFRS, která vypracovává EFRAG, na veřejný zájem Skupina EFRAG poskytuje své příspěvky v průběhu celého procesu tvorby standardů tím, že připomínkuje návrhy IASB a proaktivně podněcuje v Evropě diskusi o významných účetních otázkách. Toto připomínkování a proaktivní působení mají zásadní význam pro zajištění toho, aby evropský pohled na vývoj účetního výkaznictví byl v procesu tvorby standardů náležitě a jasně formulován, a aby tak výsledné standardy byly pro Evropu adekvátní. Po reformě své správy a řízení, která proběhla v roce 2014, EFRAG nadále před schválením standardů posuzovala, zda standardy IFRS odpovídají všem technickým kritériím nařízení o IAS, včetně zásady věrného a poctivého obrazu, a zpřísnila rovněž své posuzování toho, zda nové nebo navrhované požadavky na účetní výkaznictví odpovídají veřejnému zájmu. V roce 2016 EFRAG ve spolupráci se zaměstnanci Komise dále rozvíjela metodiku posuzování dopadů. V tomto ohledu vypracovala EFRAG v rámci svého stanoviska ke schválení IFRS 16 Leasingy své první plnohodnotné posouzení dopadu, které poslouží jako pilotní projekt pro další budování kapacity a zkušeností skupiny v této oblasti. Činnost EFRAG se v roce 2016 zaměřila na schvalování dvou hlavních standardů: IFRS 16 Leasingy a změn IFRS 4: Uplatňování IFRS 9 Finanční nástroje s IFRS 4 Pojistné smlouvy. EFRAG v obou případech poskytla své konečné stanovisko ke schválení v roce 2017. Stanovisko ke schválení standardu IFRS 16 Leasingy podpořila obsáhlá analýza dopadů zahrnující konkrétní otázky, které identifikovala Komise ve své žádosti o stanovisko ke schválení. Skupina EFRAG dospěla v tomto směru k závěru, že by IFRS 16 zlepšil účetní výkaznictví a vytvořil by přijatelnou rovnováhu mezi přínosy, které evropskému hospodářství přináší větší transparentnost a lepší informace v rámci rozhodovacích procesů, a náklady, které jsou s tím spjaty. EFRAG navíc předpokládá, že IFRS 16 nebude mít žádný podstatný dopad na přístup účetních jednotek k leasingu jakožto zdroji financování ani na stanovování jeho cen. Z vypracovaného posouzení vyplynulo, že IFRS 16 pravděpodobně bude mít určitý negativní dopad na odvětví poskytování leasingu kvůli tomu, že leasingoví nájemci přecházejí k jiným formám financování, ale tento dopad by měl zůstat omezený. V obecné rovině z výše uvedeného posouzení vyplynulo, že by IFRS 16 neměl mít podstatný negativní nebo nepřiměřený dopad na odvětví malých a středních podniků v Evropě. Skupina EFRAG na základě vlastní činnosti a příspěvků Evropské centrální banky dospěla v posouzení k závěru, že by IFRS 16 neměl ohrožovat finanční stabilitu v Evropě. V neposlední řadě EFRAG konstatovala, že účetní jednotky z EU nebudou vůči svým konkurentům, na které se uplatňují zásady US GAAP, celkově znevýhodněny. V souladu s tím dospěla k závěru, že schválení IFRS 16 odpovídá evropskému veřejnému zájmu. Kromě toho EFRAG poskytla Komisi stanovisko ke schválení, jež se týkalo změn IFRS 4 Pojistné smlouvy a v němž se zaměřila na dočasné důsledky různých dat účinnosti IFRS 9 Finanční nástroje a na připravovaný nový standard pro pojistné smlouvy. I když IFRAG dospěla k závěru, že tyto změny obecně odpovídají evropskému veřejnému zájmu, konstatovala, že nezohlednily obavy související s výší nákladů vyjádřené řadou účetních jednotek, které provozují pojistné činnosti, ale nejsou převážně pojistiteli. EFRAG proto nemohla vyloučit, že rozsah těchto změn může vyvolat problémy v oblasti hospodářské soutěže. Nebyla však s to vyvodit závěr, zda by z hospodářského hlediska mohly tyto problémy být podstatné. Dne 29. června 2017 vydaly členské státy v Regulativním výboru pro účetnictví kladné stanovisko k nařízení Komise, kterým se schvaluje IFRS 16 Leasingy. Výbor vydal kladné stanovisko i k nařízení Komise, kterým se schvalují změny IASB ke standardu IFRS 4 Uplatňování IFRS 9 Finanční nástroje s IFRS 4 Pojistné smlouvy, a k rozšíření oblasti působnosti pro EU, které umožňuje, aby se uplatňování IFRS 9 na odvětví pojišťovnictví v rámci finančních konglomerátů odložilo nejpozději na 1. ledna 2021. Pojišťovnám bez ohledu na to, zda jsou součástí převážně pojistné skupiny, či finančního konglomerátu (bankovní skupiny / skupiny zajišťoven), to umožňuje zavést IFRS 9 ve stejnou dobu jako nový standard pro pojistné smlouvy IFRS 17. Nařízení tím, že poskytuje rovné zacházení pojišťovnám bez ohledu na jejich právní strukturu, zajistí rovné podmínky pojišťovnám v celé Evropě, a zamezí tak narušení hospodářské soutěže. 3.2.Zohlednění rozmanitosti účetních a hospodářských modelů a názorů v Evropské unii

Skupina EFRAG zavedla řádný postup, který umožňuje všem evropským členům předkládat jí ke zvážení svá stanoviska a zajišťuje, že se zohledňuje rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Evropě a že nové IFRS reagují na potřeby Unie. Na základě reformy se zvýšilo zaměření na transparentnost zasedání rady EFRAG a skupiny technických odborníků EFRAG (TEG). 3.3.Provádění reformy správy a řízení v návaznosti doporučení z Maystadtovy zprávy Reforma správy a řízení EFRAG, která byla zavedena dne 31. října 2014, zvýšila legitimitu a reprezentativnost této organizace a vyústila v soudržnější postup pro zapojení EU do procesu stanovování standardů. Dne 1. července 2016 byl předsedou rady EFRAG jmenován Jean-Paul Gauzès, bývalý poslanec Evropského parlamentu. Jeho nominaci předložila Komise a schválily ji Evropský parlament a Rada. EFRAG v roce 2016 dosáhla všech svých závěrů na základě konsensu, aniž by bylo nutné hlasovat. Očekává se, že realizace komunikační strategie EFRAG, s níž napomáhá tým pod vedením předsedy rady EFRAG, skupinu více zviditelní a zvýší její důvěryhodnost. V listopadu 2017 dojde k výměně členů rady EFRAG. Skupina s ohledem na to v současné době usiluje o získání členů z řad evropských a národních organizací, jejichž zájmy se dotýkají účetního výkaznictví. S cílem podpořit větší reprezentativnost rady EFRAG navíc valné shromáždění EFRAG na svém zasedání konaném dne 12. dubna 2017 rozhodlo zpřísnit interní pravidla této skupiny tak, aby tutéž státní příslušnost měli maximálně tři členové rady EFRAG. Dne 13. dubna 2016 navrhla Komise Radě a Evropskému parlamentu prodloužit financování EFRAG na období 2017–2020. Prodloužení financování EFRAG bylo po úspěšných jednáních nakonec schváleno dne 17. května 2017. 4.PIOB – vývoj diverzifikace financování v roce 2016 Rada PIOB má za úkol především dohlížet na činnosti rad IFAC (Mezinárodní federace účetních), které odpovídají za rozvoj a schvalování mezinárodních standardů a etického kodexu pro auditory. Zvláštní význam mají mezinárodní auditorské standardy (ISA), které Komise může přijmout tak, aby se používaly v celé EU. Konečným cílem PIOB je zajistit, aby se tyto standardy rozvíjely ve veřejném zájmu. Aby rada mohla řádně vykonávat svou základní funkci ve veřejném zájmu, bude zapotřebí navrhnout její financování tak, že se zachová její skutečná i vnímaná nezávislost. S tímto cílem by řádná diverzifikace zdrojů financování pomohla nejen zajistit kontinuitu PIOB, ale také zaručit uvedenou nezávislost. Význam diverzifikace financování uznala již reforma IFAC z roku 2003, která byla základem stávajícího systému vypracovávání mezinárodních standardů, včetně existence PIOB. Rada PIOB byla od svého založení v roce 2005 až do roku 2010, kdy začal fungovat program financování Společenstvím zřízený rozhodnutím 716/2009/ES, s výjimkou několika nepeněžitých příspěvků od Španělska (PIOB má sídlo v Madridu) financována výhradně federací IFAC. Finanční prostředky, jež v daném roce dává k dispozici IFAC, představují maximální zaručený příspěvek, který má PIOB k dispozici bez dalších zásahů ze strany federace. Příspěvky od jiných subjektů, než je IFAC, nahrazují, a tedy snižují příspěvek IFAC na daný konkrétní rok. V ideálním případě by podíl financování IFAC na celkových ročních výdajích PIOB být menší než polovina celkových prostředků. Příspěvek EU v období 2010–2016 pobídl další případné dárce k tomu, aby také přispěli. V roce 2016, jak ukazuje strana 1 její účetní závěrky za rok 2016, činily příjmy PIOB 1 563 565 EUR. IFAC poskytla 914 758 EUR, což představuje 58,50 % celkové částky. Evropská komise poskytla 318 000 EUR (v roce 2015 to bylo 312 000 EUR), tedy 20,34 % celkové částky. Orgán Abu Dhabi Accountability Authority poskytl 120 000 EUR, stejně jako v roce 2015, což představuje 7,67 % celkové částky. Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) poskytla 100 000 EUR, rovněž stejně jako v roce 2015, což představuje 6,40 % celkové částky. Banka pro mezinárodní platby v porovnání s rokem 2014 svůj příspěvek snížila na 23 000 EUR, tedy 1,48 % celkové částky. Rada pro účetní výkaznictví Spojeného království poskytla 40 000 EUR, stejně jako v roce 2015, což představuje 2,56 % celkové částky. A v neposlední řadě CFA Institute poskytl poprvé příspěvek dosahující 45 000 EUR, tj. 2,88 % celkové částky. Zůstatek ve výši 2 807 EUR tvoří výnos z úroků. Příspěvek IFAC ve výši 58,50 % celkového objemu finančních prostředků PIOB v roce 2016 je o něco málo nižší než v roce 2015 (60,67 %) a velmi podobný příspěvku v roce 2014 (58,19 %). Situace se vyvíjí správným směrem. V čl. 9 odst. 5 nařízení se stanoví, že pokud financování IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR. V roce 2016 (stejně jako v letech 2014 a 2015) se tak nestalo, jelikož financování IFAC nedosáhlo kritické prahové hodnoty stanovené v nařízení (66,66 %), a není tedy třeba, aby Komise svůj příspěvek pro PIOB na rok 2016 přehodnotila. 5.Závěry Nadace IFRS V lednu 2016 IASB dokončila další významný standard IFRS 16 Leasingy, čímž završila desetileté úsilí o revizi účtování leasingů, a v září 2016 rada zveřejnila změny IFRS 4 Pojistné smlouvy. Kromě toho IASB pokračovala v práci na řadě dalších významných projektů, jedná se zejména o nový standard v oblasti pojistných smluv (IFRS 17 dokončený v květnu 2017), iniciativu týkající se zveřejňování informací a koncepční rámec. Pokud jde o otázku, zda standardy IFRS: • náležitě zohledňují různé podnikatelské modely: V IFRS 9, který byl v EU schválen v listopadu 2016, se výslovně uznává význam podnikatelských modelů při určování způsobu ocenění finančních nástrojů. Komise se zavázala pečlivě sledovat dopad IFRS 9, aby zajistila, že náležitě slouží strategii EU pro dlouhodobé investice. Komise v tomto směru zaslala v květnu 2017 skupině EFRAG žádost o odborné stanovisko k účetnímu zacházení s kapitálovými nástroji v IFRS 9, a to z hlediska dlouhodobých investic. Komise v první fázi požádala EFRAG o zjištění některých skutečností do konce roku 2017, aby mohla ohodnotit případný dopad IFRS 9 na dlouhodobé investice. V druhé fázi požádala EFRAG, aby do poloviny roku 2018 identifikovala, zda a jak lze s ohledem na účetní zacházení s kapitálovými nástroji drženými jakožto dlouhodobé investice IFRS 9 zdokonalit. Změny IFRS 4 navíc řeší nesoulad v datech účinnosti mezi IFRS 9 Finanční nástroje a novým standardem pro pojistné smlouvy (IFRS 17), který je obzvláště významný pro odvětví pojišťovnictví. V neposlední řadě klade koncepční rámec větší důraz na podnikatelské modely.