ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Koreou byla podepsána dne 6. října 2010 a byla uzavřena v roce 2015 přijetím rozhodnutí Rady 2015/2169 o uzavření Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (dále jen „rozhodnutí“). Protokol o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“), uzavřený mezi stranami v rámci dohody o volném obchodu, stanovil rámec pro spolupráci mezi stranami k usnadnění výměny kulturních činností, statků a služeb, včetně audiovizuálního odvětví, a ke zlepšování podmínek pro takovou výměnu.

Podle protokolu se strany v souladu se svými právními předpisy mimo jiné dohodly, že audiovizuální koprodukce mezi tvůrci z EU a Koreje mohou podle určitých zvláštních podmínek využívat programů na podporu místního a regionálního kulturního obsahu.

Takové koprodukce lze považovat za evropská díla v rámci EU a za korejská díla v rámci Koreje za předpokladu, že respektují podmínky stanovené v článku 5 protokolu (viz zejména odst. 8 písm. a) až c)).

Tento nárok byl stanoven na dobu tří let (od 1. července 2011 do 30. června 2014) a byl dvakrát obnoven na další tři roky. První obnovení trvalo do 30. června 2017 a stávající nárok trvá do 30. června 2020. Nyní se navrhuje, aby Rada vydala prohlášení o obnovení nároku na další tři roky.
09.1530

ex 2204 21 94 ex 2204 21 95 ex 2204 21 96 ex 2204 21 97 ex 2204 21 98 ex 2204 22 93 ex 2204 22 94 ex 2204 22 95 ex 2204 29 93 ex 2204 29 94 ex 2204 29 95

Víno z čerstvých hroznů, o skutečném objemovém obsahu alkoholu nepřesahujícím 15 % obj., jiné než šumivé víno

30 000 hl

Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo, Černá Hora, Severní Makedonie, Srbsko.
Mimo OKRUH 5

of the multiannual financial framework
2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Přírodní nezpracovaný tabák, též pravidelně řezaný, s celní hodnotou nejméně 450 Euro za 100 kg/net, určený k použití jako pojivo nebo obal při výrobě zboží podpoložky 2402 10 00

1.1.-31.12.

6 000 tun
0.5024

ex 8301 60 00 ex 8419 90 85 ex 8479 90 70 ex 8481 90 00 ex 8503 00 99 ex 8515 90 80 ex 8537 10 98 ex 8538 90 99 ex 8708 99 10 ex 8708 99 97

30 40 30 50 43 40 55 70 55 22

Silikonové nebo plastové klávesnice obsahující: — části z běžných kovů a — též části z plastů, — epoxydovou pryskyřici vyztuženou skleněnými vlákny nebo dřevem, — též potištěné nebo s povrchovou úpravou, — též s elektrickými vodiči, — též s membránou spojenou s klávesnicí, — též s jednovrstevným nebo vícevrstevným ochranným filmem

0 %

p/st
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

SOUVISLOSTI NÁVRHU

Dne 11. března 2020 prohlásila Světová zdravotnická organizace (WHO) šíření onemocnění koronavirem („COVID-19“) za pandemii. Země na celém světě poté v reakci na šíření onemocnění začaly přijímat mimořádná opatření, aby pandemii dostaly pod kontrolu.

V důsledku pandemie se předpovídá prudký pokles růstu. Opatření přijatá členskými státy a partnerskými zeměmi v reakci na krizi vážně narušila dodavatelské řetězce a výrobu a způsobila absence pracovní síly. Kromě toho se znemožnilo nebo velmi ztížilo poskytování celé řady služeb. Současně poklesla spotřebitelská poptávka. Opatření závažným způsobem již zhoršila nebo zhorší finanční situaci mnoha podniků.

Pandemická krize COVID-19 má rozsáhlý dopad na společnosti na celém světě, počínaje systémy zdravotní péče až po závažné globální sociální a hospodářské důsledky. Unijní strategie reakce by měla být komplexní, soudržná a integrovaná a měla by se zaměřovat na problémy v oblasti veřejného zdraví, jakož i na socioekonomické výzvy. Nejzranitelnější jsou v souvislosti s onemocněním COVID-19 nejméně rozvinuté země, jejichž systémy zdravotní péče jsou slabé a málo odolné a které čelí složitým socioekonomickým a správním výzvám. To, že COVID-19 bude mít rozsáhlý dopad na ekonomické a makroekonomické systémy našich partnerských zemí, je již zřejmé. Vládní instituce se budou potýkat s udržením makroekonomické stability a zachováním fiskálního prostoru s cílem chránit nejzranitelnější osoby a podniky a pracovníky a nadále poskytovat základní sociální služby.

Tato výjimečná situace vyžaduje soudržný a sjednocený přístup na úrovni Unie, platný pro vnitřní i vnější rozměr. Aby se předešlo dalšímu zhoršení hospodářské situace a podpořilo se vyvážené, jednotné a vyrovnané oživení hospodářské činnosti, měl by být zaveden výjimečný a koordinovaný program ekonomické podpory. Proto je zapotřebí vynaložit vysoké částky veřejných i soukromých investic na hledání inovativních řešení, oživení ekonomiky, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a na investování do nápravy okamžité škody vzniklé v důsledku šíření nákazy koronavirem COVID-19.

S ohledem na tyto souvislosti navrhuje Komise ambiciózní balíček, jehož součástí je zvýšení stropů v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 s cílem umožnit provádění opatření v Unii i mimo ni v reakci na dopad pandemie COVID-19, jako jsou opatření na podporu postižených podniků, podpora soudržnosti určená členským státům, budování kapacit ke zlepšení připravenosti na krize v budoucnu a jiné příslušné oblasti politiky a související opatření.

Navrhuje se, aby uvedená opatření byla prováděna v rámci zvláštních nástrojů a programů Unie a v souladu s příslušnými akty Unie, jimiž se stanoví pravidla týkající se těchto nástrojů a programů.

Je proto nezbytné umožnit provádění uvedených opatření prostřednictvím mechanismů provádění podle nařízení (EU) 2017/1601 o zřízení Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), záruky EFSD a záručního fondu EFSD.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

Dne 11. března 2020 prohlásila Světová zdravotnická organizace šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Od té doby země na celém světě přijímají mimořádná opatření s cílem na pandemii reagovat a omezit její šíření.

Krize způsobená pandemií COVID-19 má závažné dopady v zemích po celém světě, které začínají u systémů zdravotní péče a přecházejí v závažné globální sociální a hospodářské důsledky. To představuje významný problém pro třetí země se slabými institucemi a/nebo nacházející se uprostřed konfliktů nebo jiných krizí, jako jsou přírodní katastrofy. Obzvláště ohroženy mohou být zranitelné skupiny včetně uprchlíků a vysídlených osob. Strategie Unie, jak na tuto situaci reagovat, by měla být komplexní, ucelená a integrovaná a měla by řešit problémy v oblasti veřejného zdraví i sociálně-ekonomické problémy a zároveň reagovat na okamžité humanitární potřeby, které se objevily nebo zhoršily v důsledku pandemie.

Tato výjimečná situace vyžaduje ucelený a jednotný přístup na úrovni Unie. Proto jsou k nalezení řešení problémů způsobených pandemií COVID-19 zapotřebí veřejné a soukromé investice ve značné výši.

Komise proto navrhuje ambiciózní soubor opatření zahrnující návrh na zřízení nástroje Evropské unie na podporu oživení. Kromě poskytování podpory ekonomikám v rámci EU i ve třetích zemích by měl tento nástroj rovněž posílit humanitární pomoc EU a podpořit budování kapacit za účelem lepší prevence a připravenosti, pokud jde o budoucí krize.

Navrhuje se, aby uvedená opatření byla prováděna v rámci zvláštních nástrojů a programů Unie v souladu s příslušnými akty Unie, které stanoví pravidla pro tyto nástroje a programy.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

V kontextu vnějších vztahů zpráva o přezkumu nástroje financování vnější činnosti v polovině období dospěla k závěru, že v současné situaci, kdy panuje mnohonásobná krize a konflikty, musí být víceletý finanční rámec EU schopen rychle reagovat na měnící se priority a nepředvídané události a jeho zdroje musí být rychle využitelné v praxi. Podobně musí být nástroje dostatečně finančně i jinak flexibilní, aby vnější činnost EU mohla na četné výzvy, jimž EU na globální scéně čelí, reagovat. Tuto flexibilitu je třeba vybudovat na několika úrovních. To znamená počínaje rozpočtem, v němž by měly být zahrnuty větší rezervy, přes víceleté programování až po výrazně jednodušší provádění v zájmu větší efektivity a účelnosti. V návaznosti na tyto závěry obsahuje tento návrh dostupnější dodatečné zdroje na řešení nepředvídané krize způsobené pandemií COVID-19.

Výzkum a inovace, a zejména stěžejní program Horizont Evropa, plní priority občanů, zvyšují produktivitu a konkurenceschopnost Unie, mají zásadní význam pro zachování našeho socioekonomického modelu a hodnot a nabízejí řešení umožňující zvládat problémy systematičtějším způsobem. Za současných mimořádných okolností potřebuje Evropa rychlá řešení vzešlá z výzkumu a inovací a hlubší vědecké poznatky o infekčních onemocněních. Zamýšlené rozšíření by umožnilo velké investice do výzkumu a inovací, zejména do dostupných a inovativních ochranných opatření, virologie, očkovacích látek, léčby a diagnostiky a promítání výsledků výzkumu so politických opatření v oblasti veřejného zdraví. Naprosto zásadní je vyčlenit více zdrojů na výzkum a inovace v oblasti klimatu, neboť je třeba podpořit konkurenceschopnost průmyslu EU v souvisejících ekonomických odvětvích a zajistit oživení v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. Investice do výzkumu a inovací mohou pomoci zmírnit dramatický nárůst emisí a znehodnocování přírodního prostředí, jež mají velký vliv na zdraví (např. zoonotická onemocnění). Z rozšířeného nástroje by se podpořily subjekty, které provádějí výzkum a inovace zaměřené na postupný odklon od fosilních paliv a investují do přelomových technologií v oblastech, jimž se věnuje Zelená dohoda pro Evropu. Poskytl a rozšířil by finanční prostředky na nové a radikální inovace ze strany malých a středních podniků, startupů a společností se střední tržní kapitalizací. Návrh doplňuje jiná specifická opatření, která již byla za účelem odlehčení zemědělskému sektoru přijata. Byla přijata regulační opatření, například upravena pravidla státní podpory či zlepšena dostupnost sezónních pracovníků.

Komise rovněž upravila a pozměnila pravidla dvou zvláštních zemědělských fondů (EZZF a EZFRV), aby zajistila mimořádnou flexibilitu pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus), i další opatření zaměřená na řešení současné bezprecedentní situace. Opatření jsou v souladu s návrhem Komise na evropský nástroj na podporu oživení dle navrhovaného nařízení (EU) XXX/XX.
Tento návrh je v souladu se zásadou proporcionality podle čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii. Navrhované změny nepřekračují rámec toho, co je nezbytné pro řešení příslušných problémů, a tedy pro zajištění řádného a účinného fungování vnitřního trhu, které je jedním z cílů Smluv. Navrhované rozšíření snížených sazeb na pevninské Portugalsko by zejména zvýšilo konkurenceschopnost výrobců v nejvzdálenějších portugalských regionech, přičemž by mělo omezené nepříznivé účinky z hlediska ušlého příjmu a administrativní zátěže, a zajistilo by jim rovné podmínky s výrobci podobných produktů na portugalské pevnině.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice (dále jen „základní nařízení o SRP“) si klade za cíl zajistit využívání živých vodních zdrojů za udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. Jedním z důležitých nástrojů v této oblasti je každoroční stanovování rybolovných práv. Všechna nařízení o rybolovných právech musí omezovat odlov rybích populací na úrovně, které jsou v souladu s obecnými cíli společné rybářské politiky (SRP).

Cílem tohoto návrhu je stanovit rybolovná práva pro některé populace a skupiny populací ve Středozemním moři a Černém moři.

Tento návrh v návaznosti na přijetí a vstup v platnost víceletého plánu pro populace žijící při dně v západním Středozemním moři stanoví rybolovná práva dotčených členských států (Španělsko, Francie a Itálie), která jsou vyjádřena maximální přípustnou intenzitou rybolovu.

Tento návrh rovněž stanoví rybolovná práva vyplývající z dohod uzavřených v rámci Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM), jež je regionální organizací pro řízení rybolovu příslušnou pro zachování a řízení živých mořských zdrojů ve Středozemním a Černém moři. Členem GFCM je společně s Bulharskem, Chorvatskem, Kyprem, Francií, Řeckem, Itálií, Maltou, Rumunskem, Slovinskem a Španělskem i Evropská unie. Opatření přijatá v rámci GFCM jsou pro její členy závazná.

Pokud jde o oblast Černého moře, tento návrh stanoví autonomní kvótu pro šprota obecného s cílem nezvyšovat současnou míru úmrtnosti způsobené rybolovem. V případě pakambaly velké návrh provádí celkové přípustné odlovy (TAC) a kvóty stanovené GFCM.

Hlavním cílem je dosáhnout takových úrovní populací, které umožní získat maximální udržitelný výnos, a zachovat je. Tento cíl byl výslovně zapracován do základního nařízení o SRP, jehož čl. 2 odst. 2 stanoví, že tohoto cíle „bude pokud možno […] dosaženo […] do roku 2015 a pro všechny populace […] do roku 2020“. Zařazení tohoto cíle zohledňuje závazek přijatý Unií k závěrům Světového summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu (2002) a s ním související prováděcí plán. Na druhé straně má být na základě ustanovení víceletého plánu pro populace žijící při dně v západním Středozemním moři dosaženo míry úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu, a to postupným, přírůstkovým způsobem, pokud možno do roku 2020, a nejpozději do 1. ledna 2025.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) vystoupilo z Unie ke dni 1. února 2020. Protokol o Irsku / Severním Irsku připojený k dohodě o vystoupení (dále jen „protokol“) se použije od konce přechodného období, tj. od 1. ledna 2021.

Protokol stanoví, že Severní Irsko je součástí celního území Spojeného království a že Spojené království může Severní Irsko zahrnout do územní působnosti svých listin podle Světové obchodní organizace. Protokol zároveň stanoví, že jakýkoli odkaz na celní území Unie uvedený v platných ustanoveních protokolu, jakož i v ustanoveních práva Unie, jejichž použitelnost pro Spojené království a ve Spojeném království s ohledem na Severní Irsko tento protokol stanoví, se vykládá tak, že zahrnuje pevninské území Severního Irska. To znamená, že navzdory tomu, že Severní Irsko se formálně nachází na celním území Spojeného království, má Spojené království s ohledem na Severní Irsko povinnost uplatňovat celní předpisy Unie, jako by Severní Irsko bylo stále na celním území Unie.

Dvoustranná ujednání mezi Unií a Spojeným královstvím v rámci protokolu nezakládají práva a povinnosti pro třetí země.

V důsledku toho by žádný dovoz uskutečněný podle dovozních celních kvót nebo jiných dovozních kvót Unie vztahujících se na zboží pocházející ze třetí země a přivážené do Severního Irska nemohl být započítán do práv této třetí země vůči Unii, pokud by s tím třetí země nesouhlasila. Tato situace představuje riziko pro řádné fungování jednotného trhu Unie a integritu společné obchodní politiky z důvodu možného obcházení celních kvót nebo jiných dovozních kvót Unie. Mimoto jakákoli dohoda se třetí zemí obsahující ustanovení o vývozních celních kvótách vyžaduje, aby se zboží dováželo v rámci Unie. Proto by daná třetí země mohla odmítnout vydat vývozní licence pro přímý dovoz do Severního Irska.

V zájmu řešení uvedeného rizika by celní kvóty a jiné dovozní kvóty Unie měly být k dispozici pouze pro zboží, které je dováženo a propuštěno do volného oběhu v Unii, a nikoli v Severním Irsku.

Na základě protokolu by se toto nařízení použilo rovněž na Spojené království a ve Spojeném království s ohledem na Severní Irsko.
3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Státy ESVO EHP finančně přispějí do rozpočtu Unie, rozpočtové položky 12 02 01: „Provádění a rozvoj jednotného trhu finančních služeb“. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.

5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. V souladu s protokolem 32 k Dohodě o EHP je však roční finanční příspěvek států ESVO EHP splatný každoročně do 31. srpna, a to v návaznosti na výzvu ze strany EU k poskytnutí prostředků, kterou stanoví Evropská komise a do 15. srpna ji předkládá státům ESVO EHP.

Aby bylo možné překlenout období od ledna do srpna, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru zpětnou působnost od ledna. Během celého kalendářního roku tak bude zajištěna kontinuita spolupráce, jak je stanoveno v Dohodě o EHP.

Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.
2. Příloha 6 vysvětlivka 0.45:

Stávající vysvětlivka 0.45 se přečísluje na 0.45-2.

Změna týkající se výhodnějších podmínek, které smluvní strany mohou poskytnout dopravcům

Doplňuje se nová vysvětlivka k článku 49, která zní:

„0.49 Smluvní strany mohou, v souladu s vnitrostátními právními předpisy, poskytnout řádně oprávněným osobám výhodnější podmínky při uplatňování ustanovení úmluvy. Podmínky stanovené příslušnými orgány při poskytnutí takových podmínek by měly zahrnovat alespoň používání informačních a komunikačních technologií, aby bylo zajištěno správné provádění režimu TIR, osvobození od předvedení zboží, silničního vozidla, soupravy vozidel nebo kontejneru s karnetem TIR na celních úřadech odeslání nebo určení, jakož i instrukce pro řádně oprávněné osoby k provedení specifických úkolů svěřených podle Úmluvy TIR celním orgánům, jako je zejména vyplňování a razítkování karnetu TIR a upevňování nebo kontrola celních závěr. Řádně oprávněné osoby, jimž byla udělena jakákoli výhodnější podmínka, by měly zavést systém pro vedení záznamů, který celním orgánům umožní provádět účinnou celní kontrolu, jakož i dohled nad režimem a namátkové kontroly. Výhodnější podmínky by měly být udělovány, aniž by byla dotčena odpovědnost držitelů karnetu TIR, jak je stanovena v čl. 11 odst. 2 úmluvy.“

Jiné změny

1. Článek 20 řádek 1

Stávající znění se nahrazuje tímto zněním: „Pro jízdu na území smluvní strany nebo několika smluvních stran tvořících celní nebo hospodářskou unii [mohou] příslušné celní orgány“

2. Příloha 6 vysvětlivka k článku 8 bod 3 konec prvního odstavce

Slova „200 000 USD“ se nahrazují slovy „400 000 EUR“
(4)Vzhledem k tomu, že acquis EU uvedené v příloze XIII (Sbližování celních předpisů) se od uzavření jednání o dohodě podstatně změnilo, měl by být tento vývoj zohledněn v příloze XIII dohody,

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V … dne …

Za Výbor pro přidružení ve složení pro obchod předseda/předsedkyně tajemníci

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA XIII KAPITOLY 5

Sbližování celních předpisů

Celní kodex

Nařízení Rady č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie

Harmonogram: sblížení s ustanoveními výše uvedeného nařízení, s výjimkou článků 1, 4, čl. 27 odst. 1 písm. b), článků 53, 81 a 82, čl. 87 odst. 4, čl. 89 odst. 2 písm. a), článků 155 až 157, čl. 211 odst. 4 písm. b), článku 227, čl. 233 odst. 1 písm. c) a článků 284 až 288, se provede do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.

Smluvní strany znovu otevřou otázku sblížení článku 210 celního kodexu Unie – Zvláštní postupy – před vypršením výše uvedené lhůty pro sblížení.

Sblížení s článkem 247 probíhá na základě maximálního úsilí.
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 a ex 6211

Chorvatské znění

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ………1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ……………..2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

České znění

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Dánské znění

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonské znění

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.
Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение №………1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ……………..2 преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Chorvatské znění

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ………1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ……………..2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

České znění

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Dánské znění

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonské znění
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 a ex 6211

České znění

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Dánské znění

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonské znění

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

Faerské znění

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. … (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur … (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.