CS Úřední věstník Evropské unie C 225/58

Stanovisko Výboru regionů „Návrh obecného nařízení o fondech společného strategického rámce“

2012/C 225/07

VÝBOR REGIONŮ

— požaduje ambiciózní rozpočet na budoucí politiku soudržnosti (2014–2020), aby bylo možné splnit cíle Smlouvy a strategie Evropa 2020. Dále požaduje, aby se při hodnocení úrovně rozvoje a rozdělení zdrojů zohlednila i jiná kritéria než jen HDP;

— podporuje strukturu navrženou Komisí, tj. vytyčit si dva velké cíle (Investice pro růst a zaměstnanost a Územní spolupráci), přičemž ESF bude i nadále spadat do rámce politiky soudržnosti, a zavést novou kategorii „přechodových regionů“, jež poskytne záchrannou síť pro regiony, které již nebudou plně způsobilé k podpoře v rámci cíle konvergence;

— požaduje větší flexibilitu při rozdělování prostředků ze strukturálních fondů s realističtějším zohledňováním potřeb jednotlivých regionů, a to prostřednictvím přímého zapojení místních a regionálních orgánů. Tato flexibilita by měla platit pro rozdělení mezi EFRR a ESF a pro tematické zaměření fondů na určité cíle strategie Evropa 2020. V tomto ohledu požaduje podstatné snížení nebo větší pružnost minimálního prahu určeného v jednotlivých nařízeních;

— podporuje strategický přístup společného strategického rámce spočívající v integraci fondů s územním rozměrem, což bude znamenat lepší koordinaci s EZFRV a Evropským námořním a rybářským fondem. Doufá také, že bude zásada územní soudržnosti více zohledněna prostřednictvím městských činností, opatření v oblasti místního rozvoje, integrovaných územních investic a společných akčních plánů, ale přeje si, aby se věnovala větší pozornost oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, jež jsou znevýhodněny demografickými podmínkami;

— vyzývá k podpoře možnosti financovat operační programy z více fondů (EFRR, ESF, Fondu soudržnosti, EZFRV a Evropského námořního a rybářského fondu). Požaduje, aby Evropská komise přijala veškerá opatření potřebná k přípravě a provádění těchto programů, a to s řádným zřetelem k zásadě proporcionality;

— odmítá makroekonomickou podmíněnost i výkonnostní rezervu, neboť se domnívá, že jsou v rozporu s primárním cílem politiky soudržnosti. Naopak podporuje vytvoření rezervy pro zajištění flexibility ze zdrojů pocházejících z automatického zrušení závazku, s cílem financovat experimentální iniciativy. Podporuje rovněž zásadu méně přísných a spíše preventivních než represivních předběžných podmínek;

— požaduje skutečné zjednodušení pravidel pro správu, zejména co se týče orgánů pověřených kontrolou a auditem, činností vytvářejících příjmy a pevných sazeb nákladů.

Zpravodajka paní Catiuscia MARINI (IT/SES), předsedkyně vlády regionu Umbrie Odkaz návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006 COM(2011) 615 final

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

A. Rozpočet eu a přidělení prostředků

VÝBOR REGIONŮ

Přiměřený a vyvážený rozpočet Unie

1. připomíná, že Evropská unie musí mít k dispozici dostatečně velký rozpočet, aby mohla zaručit účinnost politiky soudržnosti a uskutečnit cíle stanovené ve strategii Evropa 2020;

2. požaduje, aby byla podle kategorie regionů zachována přinejmenším stejná výše příspěvku EU jako pro stávající programové období;

3. upozorňuje na to, že současná vážná hospodářská, finanční a sociální krize způsobila, že se na evropské úrovni zabydluje nebezpečná rovnováha nedostatečné zaměstnanosti, což má značný, i když různý dopad na všechna evropská území. V této souvislosti jsou strukturální fondy nepostradatelným zdrojem prostředků na boj proti krizi a na podporu rozvoje evropských území;

Omezit problémy při čerpání prostředků

4. vybízí Komisi, aby podnikla účinná opatření ke zmírnění problémů při čerpání prostředků, s nimiž se některé členské státy potýkají, prostřednictvím lepší správy prostředků Unie – zejména v oblasti zjednodušení a inovací v systémech správy a kontroly – a podpory orientace na výsledky;

Spravedlivější a vyváženější kritéria pro přidělování

5. zastává názor, že hospodářská a finanční krize přispívá k zesílení nutnosti používat aktuální srovnatelné údaje o HDP a další doplňkové ukazatele, aby bylo možné přesněji určit skutečnou úroveň rozvoje evropských regionů, přičemž je třeba vyčlenit prostředky odpovídající výše pro regiony, jejichž rozvoj zaostává (1);

6. domnívá se, že v souvislosti s rozdělením zdrojů je třeba vzít řádně v potaz specifické podmínky v členských státech se silným vnitřním hospodářským dualismem. Vyjadřuje obavy především ohledně kritéria přidělování prostředků na společnou zemědělskou politiku (SZP) – viz návrh víceletého finančního rámce –, neboť nejsou dostatečně zohledněny sociální, hospodářské a strukturální rozdíly;

B. Struktura politiky soudržnosti

Zjednodušená struktura

7. souhlasí s vytyčením dvou velkých cílů – „Investice pro růst a zaměstnanost“ a „Evropská územní spolupráce“ –, jež přispívají ke zjednodušení struktury politiky soudržnosti;

8. schvaluje zavedení nové kategorie „přechodové regiony“, financované zejména ze zdrojů regionů a zemí, které již nejsou podporovány v rámci konvergence a Fondu soudržnosti, aniž by se tak snížila intenzita podpory druhých dvou kategorií regionů, a vítá i bezpečnostní síť navrhovanou pro regiony, které již nebudou plně způsobilé k podpoře v rámci cíle konvergence. Nová kategorie umožní lépe podporovat regiony, které již nebudou podporovány v rámci cíle konvergence, ale i ostatní regiony, jejichž HDP na hlavu dosahuje 75 až 90 % průměru Unie. Umožní dále upravovat podporu EU v závislosti na různé úrovni rozvoje a zmírnit prahové účinky zjištěné v aktuálním programovacím období. Toto pravidlo by mělo být společné pro všechny fondy SSR;

9. konstatuje, že i pravidla ohledně regionálních pokynů pro státní podporu na období 2014-2020 musí odpovídat struktuře budoucí politiky soudržnosti a že při určování oblastí způsobilých k podpoře nesmí dojít k žádným rozporům mezi politikou soudržnosti a právem hospodářské soutěže;

Odpovídající role Evropského sociálního fondu v politice soudržnosti

10. vítá zachování ESF v oblasti politiky soudržnosti jakožto hlavního nástroje pro zaměstnanost, zlepšení kvalifikace osob a sociální začlenění;

11. nicméně požaduje, aby volbu investičních priorit a rozdělení strukturálních fondů mezi EFRR a ESF učinily v souladu se zásadou subsidiarity regionální a příslušné místní orgány;

C. Společné zásady všech fondů

Intenzivnější partnerství a víceúrovňová správa

12. požaduje, aby byly orgány územní samosprávy ve všech členských státech v souladu se zásadou víceúrovňové správy a v souladu s rozdělením pravomocí v rámci státu plně zapojeny do přípravy, vyjednávání a provádění jednotlivých strategických dokumentů, tj. společného strategického rámce (SSR), a zejména smlouvy o partnerství. Jednou z variant, jak formalizovat partnerské dohody ve spolupráci s vládami členských států, by měly být také územní pakty uzavírané místními, regionálními a státními orgány;

13. považuje za nespravedlivé, že se s místními a regionálními orgány zachází v souvislosti s partnerstvím jako s hospodářskými a sociálními partnery, když se (tyto orgány) jakožto zástupci obecných zájmů spravovaných územních jednotek podílejí na správě – vzhledem k institucionálnímu rámci členských států – a spolufinancují projekty politiky soudržnosti;

Míra spolufinancování odpovídající úrovni rozvoje regionů

14. znovu stvrzuje svoji podporu zásadě spolufinancování na evropské úrovni, neboť je zárukou toho, že subjekty na daném území převezmou odpovědnost;

15. domnívá se, že částky DPH by měly být způsobilé, pokud nejsou odečitatelné;

16. soudí, že je třeba odlišovat zúčastněné strany z občanské společnosti a partnery z veřejného sektoru. Příslušné místní a regionální orgány či jejich zástupci by měli být nedílnou součástí procesu jednání při přípravě smlouvy či dohody o partnerství na úrovni členského státu, a ne pouze na regionální úrovni;

D. Vazby mezi politikou soudržnosti a strategií evropa 2020

Harmonické a flexibilní tematické zaměření

17. bere na vědomí uplatňování zásady tematického zaměření na klíčové cíle strategie Evropa 2020 a na cíle uvedené v článku 174 SFEU převzaté do tematického seznamu EU, nicméně je znepokojen nedostatkem flexibility při výběru tematických cílů, jež by měly být vytyčovány na základě územní analýzy;

18. požaduje proto skutečnou flexibilitu pro všechny fondy SSR, aby měly jednotlivé správní orgány co nejširší prostor k určení tematických cílů, na něž vyčlení zdroje. Dále obecně požaduje podstatné snížení nebo větší pružnost minimálního prahu stanoveného v jednotlivých nařízeních;

E. Strategický přístup a řízení politiky soudržnosti

Společný strategický rámec: větší integrace fondů s územním rozměrem

19. podporuje větší integraci fondů a vítá začlenění EZFRV a EMFF do SSR, při němž však zůstávají zachována specifika každého fondu;

20. považuje za vhodné, aby byl SSR schválen Evropským parlamentem a Evropskou radou, neboť se domnívá, že tento dokument by měl být schválen za maximální účasti institucí EU. Proto podporuje uvedení SSR v příloze k obecnému nařízení;

21. považuje za nezbytné, aby mechanismy popsané v SSR byly dostatečně flexibilní a umožňovaly skutečnou integraci s regionálními politikami a politikami místního rozvoje;

22. domnívá se, že SSR by měl v prvé řadě usnadňovat územní přístup zdola nahoru a začlenění financování. Doporučení SSR by neměla být příliš normativní, aby byla možná dostatečná flexibilita při výběru prostředků, jak dosáhnout tematických cílů a investičních priorit, jak je vymezeno v nařízeních o strukturálních fondech a Fondu soudržnosti;

23. zdůrazňuje, že společný strategický rámec by měl náležitě propojovat tematické cíle článku 9 obecného nařízení a investiční priority uvedené v nařízeních o EFRR, ESF, FS, EZFRV a EMFF, aby byla poskytnuta právní jistota ohledně toho, zda mohou být priority v souladu, a předešlo se mezerám mezi nimi a jejich překrývání, aby se tak mohly integrovaně a hladce realizovat prioritní projekty financované více fondy a multitematické prioritní projekty;

Smlouva o partnerství: spíše smlouva než partnerství

24. požaduje, aby v souladu s jednotlivými institucionálními uspořádáními byly příslušné místní a regionální orgány jakožto přispěvatelé a vykonavatelé politiky soudržnosti plně zapojeny do vypracování smluv o partnerství, jednání o nich a do jejich provádění a změn (čl. 13 odst. 2);

25. požaduje především to, aby v souladu s jednotlivými institucionálními uspořádáními byly regionální orgány na základě smlouvy přímo zapojeny do určení interních podmínek a sankcí, jež z nich plynou (článek 14);

26. obává se možných prodlení plynoucích ze skutečnosti, že smlouva o partnerství i operační programy budou muset být předloženy zároveň, a proto žádá, aby byly programy předloženy do 6 měsíců od předložení smlouvy;

Operační programy: regionalizovaná a integrovaná správa

27. doporučuje, aby v souladu s jednotlivými institucionálními uspořádáními byla místní a regionální společenství vysokou měrou zapojena do správy evropských fondů, a vřele vybízí k tomu, aby se využívaly programy financované z více fondů;

28. poukazuje na to, že větší harmonizace společných ustanovení týkajících se provádění různých fondů by podpořila jejich integraci a zvýšila jejich účinnost a dopad a také snížila administrativní zátěž pro konečného uživatele;

29. požaduje, aby Komise provedla hodnocení fungování, dopadů a přidané hodnoty probíhajících makroregionálních strategií;

F. Plánování zaměřené na výsledky a na hodnocení

Makroekonomické podmínky: dvojí sankce pro členské státy

30. důrazně odmítá návrhy, jejichž záměrem je svázat politiku soudržnosti s dodržováním Paktu o stabilitě a růstu (makroekonomické podmínky). Výbor regionů se totiž domnívá, že makroekonomické podmínky zohledňují jiné cíle, než je tomu v případě politiky soudržnosti;

31. domnívá se tedy, že orgány územní samosprávy nelze trestat za to, že některé členské státy nedodržují své závazky, zejména v oblasti schodku státního rozpočtu (článek 21);

Méně přísné, spíše preventivní než represivní předběžné podmínky

32. souhlasí se zásadou předběžných podmínek chápaných jako hlavní předpoklady nezbytné k účinnému provádění investic – včetně hodnocení předchozích zkušeností –, jež zamezí přetěžování politiky soudržnosti odpovědnostmi, které jí nenáležejí, i zvýšení administrativní zátěže;

33. obává se však, že podmínky vztahující se na subjekty z třetích zemí (viz nedostatečné provedení směrnic EU) by mohly narušit přípravu a provádění programů a projektů na regionální i místní úrovni. VR se proto domnívá, že předběžné podmínky musí být omezeny na záležitosti, jež se bezprostředně týkají provádění politiky soudržnosti;

34. požaduje rovněž od Komise, aby tyto předběžné podmínky nevedly k pozastavení plateb či k finančním opravám, s výjimkou podmínek, k jejichž splnění se členský stát zavázal;

Výkonnostní rezerva

35. vyjadřuje obavy z vytvoření výkonnostní rezervy, neboť se obává, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací. Upozorňuje na stanovisko Účetního dvora 7/2011, které uvádí, že „výkonností rezerva existovala v letech 2000–2006 s omezeným úspěchem, neboť v době, kdy měl být proveden přezkum v polovině období, byl včas dokončen jen velmi malý objem výdajů a pro posuzování dosaženého pokroku programů neexistovala vhodná metodika“;

36. naopak podporuje vytvoření rezervy pro zajištění flexibility ze zdrojů pocházejících z automatického zrušení závazku s cílem financovat experimentální iniciativy v oblasti inteligentního nebo udržitelného růstu či růstu podporujícího začlenění nebo zasáhnout v případě krize;

Výkonnostní rámec jakožto nástroj řízení

37. upozorňuje na to, že rámec pro přezkum výkonnosti zahrnuje určení cílů pro milníky pro každou jednotlivou prioritu v letech 2016 a 2018. Podle Výboru se musí jednat o nástroj řízení a kontroly cílů uskutečňovaných po celé programové období, aniž by musel zavdat příčinu k uplatnění finančních oprav v prioritních osách v případě nedosažení cílů vytyčených na základě závěrečné zprávy o provádění. Toto nesplnění cílů totiž může být způsobeno socioekonomickými okolnostmi a výslednými nezbytnými změnami v politice, jež vnitrostátní a regionální orgány učinily;

38. domnívá se, že doplnění jednotlivých podmínek navržených Komisí (makroekonomická podmíněnost, podmíněnost ex ante a ex post) a systému předběžného, průběžného a následného ověření o toto nové opatření je zbytečné, stejně jako stanovení množstevních cílů a ukazatelů výsledků. Doufá rovněž ve větší provázanost s hodnotící činností popsanou v článcích 48, 49 a 50;

Navýšení záloh

39. vítá návrh, jehož záměrem je, aby řídící orgán zaplatil příjemcům dříve, než zažádá Komisi o proplacení, a doufá ve větší flexibilitu systémů záloh a v jejich navýšení, aby se zlepšila likvidita řídících orgánů;

Sankce a finanční opravy: spíše preventivní než represivní přístup

40. požaduje, aby v případě, že členský stát prodělávající hlubokou finanční krizi obdrží od Unie podporu, mohla Komise pozměnit smlouvu o partnerství i operační programy v rámci konstruktivního dialogu s dotyčným členským státem a zainteresovanými orgány územní samosprávy. Proto doufá, že se odborníci Komise budou snažit národním a regionálním orgánům pomáhat, a posilovat tak jejich kapacity pro účinné řízení evropských fondů;

G. Posílení zásady soudržnosti

Podpora činnosti v oblasti rozvoje měst, obcí a integrovaných územních investic

41. rozhodně souhlasí se zaměřením pozornosti na téma integrovaného rozvoje měst a konkrétně vítá návrhy Komise na činnosti v oblasti místního rozvoje a integrovaných územních investic, jež by měly být zásadními nástroji plnění v příštím programovém období. Zároveň žádá vyjasnění ohledně provádění těchto nových opatření;

42. doufá, že tato opatření budou uplatňována s mimořádným důrazem na některé podmínky zajišťování účinného provádění integrovaného územního rozvoje, jako např. koordinace využívání různých fondů, zejména EFRR a EZFRV v příměstských a funkčních oblastech, jejich integrace, určení území pro provádění projektu, vypracování soudržné strategie atd.;

43. velice vítá pobídky v rámci místního rozvoje se zapojením místních komunit, které poskytují dodatečnou míru spolufinancování ve výši 10 %, a žádá, aby byly taktéž rozšířeny na integrované územní investice. Domnívá se, že na organizaci a fungování místních akčních skupin se musí dohodnout řídící orgány spolu s místními partnery na vnitrostátní úrovni;

44. požaduje, aby bylo přezkoumáno pravidlo, na základě kterého nemohou orgány veřejné moci mít více než 49 % hlasovacích práv, a to v těch případech, kde již existují institucionalizovaná partnerství místního rozvoje;

45. zdůrazňuje, že na místní rozvoj je nutné nahlížet jako na ucelený koncept, jehož prostřednictvím je možné realizovat integrované územní investice, městské akce a společné akční plány;

Vhodná opatření pro regiony s geografickými a demografickými zvláštnostmi

46. vybízí k zaměření zvláštní pozornosti na oblasti postižené průmyslovými přeměnami, na regiony, jež jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, kvůli nimž relativně zaostávají z hlediska hospodářské a územní soudržnosti, ale i na nejvzdálenější regiony (články 174 a 349 SFEU);

Nadále podporovat vytváření územních sítí financováním infrastruktury

47. je znepokojen tím, že se u více rozvinutých regionů nebere v úvahu financování infrastruktury, zejména širokopásmových sítí IKT;

H. Zjednodušení pravidel pro správu, kontrolu a audit

Větší zjednodušení správy a sdílená odpovědnost za kontrolu

48. požaduje skutečné zjednodušení ustanovení o využívání fondů pro orgány pověřené správou, kontrolou a auditem, jež zároveň umožní snazší přístup příjemců k financování;

49. je znepokojen skutečností, že podpora správní kapacity je u ESF omezena na členské státy s méně rozvinutými regiony nebo způsobilé pro podporu z Fondu soudržnosti, a u EFRR tomu tak není, ačkoli vnitrostátní systémy pro oba tyto fondy podléhají podobným požadavkům;

50. doufá, že důslednější zaměření na výsledky povede k vyšší všímavosti zaměřené na funkci, kvalitu a účinnost při využívání fondů, jež převládne nad formálním dodržováním předpisů a sledováním objemu výdajů;

51. domnívá se, že přílišné využívání aktů Komise v přenesené pravomoci (jedná se zhruba o 50 výskytů v nařízení) může způsobit prodlení ve využívání fondů, a navrhuje tedy, aby bylo přijato prováděcí nařízení Komise, jež by v úvodu stanovilo veškerá prováděcí pravidla;

Větší koordinace a přiměřenost kontrol

52. vyjadřuje své pochybnosti ohledně určení akreditačního orgánu na ministerské úrovni, který představuje dodatečnou a zbytečnou kontrolní úroveň a jehož úkolem by bylo udělovat na základě předběžné kontroly akreditaci řídícím orgánům a certifikačním orgánům, a domnívá se, že akreditace by se měla týkat spíše systémů než subjektů;

53. připomíná riziko, že nesprávné uplatňování zásady proporcionality by mohlo způsobit nerovné zacházení s členskými státy, neboť na členské státy, které čerpají největší finanční pomoc, by totiž byla uvalena větší administrativní zátěž z hlediska správy a kontroly. Úroveň kontroly, neúměrná finančnímu objemu programů, by navíc mohla odrazovat od využívání programů financovaných z více fondů;

54. domnívá se, že navrhovaná roční účetní závěrka by měla být nepovinná, aby tak bylo pouze těm řídícím orgánům, které si to přejí, umožněno zjednodušit postup uzavření na konci období a zkrátit dobu nutnou pro uchování účetních dokladů (články 67, 76, 77 a 131);

55. přál by si, aby se zabránilo několikanásobné kontrole ze strany auditních orgánů národních či regionálních, Komise nebo Účetního dvora i zúčastněných subjektů samých. Navrhuje proto systematické pořádání společných auditů na daném území s cílem zamezit duplicitám a podpořit společnou „diagnózu“ (čl. 65 odst. 2);

Skutečně jednodušší finanční inženýrství zaměřené na podnikání

56. zastává mínění, že je třeba dále vyjasnit otázky použití finančních nástrojů vzhledem k účetnictví týkající se využívání fondů EU, k dohledu nad nimi a k jejich vlastnictví. Podporuje však využívání nástrojů finančního inženýrství za účelem zvýšení pákového účinku fondů za předpokladu, že budou doplňkem a neoslabí grantový prvek politiky soudržnosti a že tato podpora bude omezena na konvenční formy finančních nástrojů (kapitálové účasti, půjčky, záruky) a nebude se vztahovat na neprůhledné finanční nástroje, jako jsou deriváty nebo strukturované finanční nástroje;

57. domnívá se, že ustanovení o tom, že finanční nástroje musí být v souladu s cíli programu a po dobu nejméně 10 let po jeho uzavření využity do dvou let od počátku jejich používání, je neúměrně svazující;

Společný akční plán: novinka k vyzkoušení

58. je potěšen návrhem Komise na vypracování společných akčních plánů zahrnujících projekty, jež budou spadat do odpovědnosti příjemce a do rámce jednoho nebo více operačních programů, na oplátku za značné omezení předpisů upravujících správu a kontrolu. Lituje však, že jsou vyloučeny projekty infrastruktury;

59. požaduje, aby byl společný akční plán sjednán mezi Komisí, členským státem a orgány územní samosprávy zapojenými do programu, a to i vzhledem k výši poskytovaných prostředků (a vyzývá, aby byla prahová hodnota snížena na 5 milionů eur);

Operace vytvářející příjmy: nutnost větší flexibility

60. považuje za vhodnější obnovit předpisy platné v období 2000–2006, které stanovovaly uplatňování zvláštní (snížené) úrovně podpory stejné pro všechny projekty vytvářející příjmy;

Pevná sazba nákladů: zjednodušení, které stále nepřichází

61. vítá návrh Komise ohledně různých forem zjednodušených grantů a vybízí řídící orgány a příjemce, aby více využívali standardní rozsahy jednotkových nákladů, jednorázových částek a financování pevnou sazbou;

62. žádá Komisi a členské státy, aby urychleně schválily přiměřenou, spravedlivou a ověřitelnou metodu výpočtu a metody a rozsahy jednotkových nákladů, aby je správci projektu mohli v začátcích programování použít, přičemž je třeba řádně zohlednit zkušenosti získané během stávajícího programového období.

II. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Bod odůvodnění 14

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Komise by měla prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijmout společný strategický rámec, který převádí cíle Unie do klíčových činností pro fondy SSR, aby poskytl jasnější strategické zaměření procesu programování na úrovni členských států a regionů. Společný strategický rámec by měl zjednodušit odvětvovou a územní koordinaci zásahů Unie prostřednictvím fondů SSR a ostatních příslušných politik a nástrojů Unie. Komise společný strategický rámec, který převádí cíle Unie do klíčových činností pro fondy SSR, aby poskytl jasnější strategické zaměření procesu programování na úrovni členských států a regionů. Společný strategický rámec by měl zjednodušit odvětvovou a územní koordinaci zásahů Unie prostřednictvím fondů SSR a ostatních příslušných politik a nástrojů Unie.

Odůvodnění

Akty v přenesené pravomoci umožňují tvůrci právních předpisů přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, jež nejsou podstatné. Účelem společného strategického rámce je zavést společné hlavní směry a pravidla pro všechny společně spravované fondy, a proto obsahuje zásadní prvky, které musí být předloženy všem institucím EU a v případě potřeby změněny.

Pozměňovací návrh 2

Bod odůvodnění 16

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Na základě společného strategického rámce přijatého Komisí by každý členský stát ve spolupráci se svými partnery a v dialogu s Komisí měl vypracovat smlouvu o partnerství. Tato smlouva o partnerství by měla převést prvky stanovené ve společném strategickém rámci do vnitrostátního kontextu a stanovit pevné závazky pro dosažení cílů Unie prostřednictvím programování fondů SSR. Na základě společného strategického rámce přijatého Komisí by každý členský stát ve spolupráci se svými partnery a v dialogu s Komisí měl vypracovat smlouvu o partnerství. Tato smlouva o partnerství by měla převést prvky stanovené ve společném strategickém rámci do vnitrostátního kontextu a stanovit závazky pro dosažení cílů Unie prostřednictvím programování fondů SSR.

Odůvodnění

Má se za to, že místní a regionální orgány jakožto přispěvatelé a vykonavatelé politiky soudržnosti budou plně zapojeny do jejího vypracování, jednání o ní a do jejího provádění a změn.

Pozměňovací návrh 3

Bod odůvodnění 18

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Pro každý program by měl být vymezen výkonnostní rámec, aby se umožnilo monitorování pokroku při dosahování cílů a záměrů stanovených pro každý program v průběhu programového období. Komise by měla v letech 2017 a 2019 provést přezkum výkonnosti ve spolupráci s členskými státy. Na rok 2019 by měla být naplánována a přidělena výkonnostní rezerva, pokud bylo dosaženo milníků stanovených ve výkonnostním rámci. Pokud jde o programy Evropské územní spolupráce, pro ně by žádná výkonnostní rezerva existovat neměla, jelikož jsou velmi různorodé a mají nadnárodní charakter. V případech, kdy zásadním způsobem nejsou plněny milníky a cíle, by Komise měla mít možnost pozastavit platby programu nebo uplatnit na konci programového období finanční opravy, aby zajistila, že se prostředky z rozpočtu Unie neplýtvá nebo že nejsou využívány neúčinným způsobem. Pro každý program by měl být vymezen výkonnostní rámec, aby se umožnilo monitorování pokroku při dosahování cílů a záměrů stanovených pro každý program v průběhu programového období. Komise by měla v letech 2017 a 2019 provést přezkum výkonnosti ve spolupráci s členskými státy. by měla být naplánována rezerva

Odůvodnění

Pozměňovací návrh je výrazem nesouhlasu s vytvořením výkonnostní rezervy na úrovni členských států, neboť existují obavy, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací.

Naopak podporuje vytvoření rezervy pro zajištění flexibility ze zdrojů pocházejících z automatického zrušení závazku s cílem financovat experimentální iniciativy v oblasti inteligentního nebo udržitelného růstu či růstu podporujícího začlenění nebo zasáhnout v případě krize.

Pozměňovací návrh 4

Bod odůvodnění 19

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Těsnější propojení politiky soudržnosti se správou ekonomických záležitostí Unie zajistí, aby účinnost výdajů z fondů SSR byla podpořena zdravými hospodářskými politikami a aby fondy SSR v případě nutnosti mohly být přesměrovány tak, aby mohly řešit problémy, kterým konkrétní země čelí. Tento proces musí být postupný a začít změnami ve smlouvě o partnerství a změnami programů, aby podpořil doporučení Rady pro řešení makroekonomické nerovnováhy a sociálních a ekonomických problémů. Pokud i přes intenzivnější využívání fondů SSR členský stát nepřijme účinná opatření v souvislosti se správou ekonomických záležitostí, měla by mít Komise právo pozastavit všechny platby a závazky nebo jejich část. Rozhodnutí o pozastavení by mělo být přiměřené a účinné, s přihlédnutím k dopadu jednotlivých programů na řešení hospodářské a sociální situace dotčeného členského státu a k předchozím změnám smlouvy o partnerství. Při rozhodování o pozastavení by Komise měla rovněž respektovat zásadu rovného zacházení mezi členskými státy, zejména s přihlédnutím k dopadu takového pozastavení na ekonomiku dotčeného členského státu. Pozastavení by mělo být zrušeno a finanční prostředky by měly být dotčenému členskému státu znovu zpřístupněny, jakmile přijme nezbytná opatření. Těsnější propojení politiky soudržnosti se správou ekonomických záležitostí Unie zajistí, aby účinnost výdajů z fondů SSR byla podpořena zdravými hospodářskými politikami a aby fondy SSR v případě nutnosti mohly být přesměrovány tak, aby mohly řešit problémy, kterým konkrétní země čelí. Tento proces musí být postupný a začít změnami ve smlouvě o partnerství a změnami programů, aby podpořil doporučení Rady pro řešení makroekonomické nerovnováhy a sociálních a ekonomických problémů.

Odůvodnění

Výbor regionů se rozhodně staví proti ustanovením o makroekonomické podmíněnosti. Uplatňování finančních sankcí nebo pobídek souvisejících s Paktem o stabilitě a růstu s cílem zaručit splnění makroekonomických podmínek by mohlo značně ohrozit orgány místní a regionální samosprávy, jež nejsou odpovědné za nedodržování těchto povinností ze strany členských států.

Pozměňovací návrh 5

Bod odůvodnění 29

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Pro zjednodušení ustanovení o řízení na všech úrovních je nezbytné sladit ustanovení o monitorování a podávání zpráv v souvislosti s fondy SSR. Je třeba zajistit vyvážené požadavky na podávání zpráv, ale rovněž dostupnost souhrnných informací o dosaženém pokroku, pokud jde o zásadní přezkumné body. Proto je nutné, aby požadavky na podávání zpráv odrážely informační potřeby v daných letech a aby byly sladěny s načasováním přezkumů výkonnosti. Pro zjednodušení ustanovení o řízení na všech úrovních je nezbytné sladit ustanovení o monitorování a podávání zpráv v souvislosti s fondy SSR. Je třeba zajistit vyvážené požadavky na podávání zpráv, ale rovněž dostupnost souhrnných informací o dosaženém pokroku, pokud jde o zásadní přezkumné body. Proto je nutné, aby požadavky na podávání zpráv odrážely informační potřeby v daných letech.

Odůvodnění

V souvislosti s rámcem pro přezkum výkonnosti se domníváme, že by měl být nástrojem řízení a kontroly cílů plněných po celé programové období.

Pozměňovací návrh 6

Bod odůvodnění 43

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR V souladu se zásadami sdíleného řízení by za provádění a kontrolu operací v rámci programů měly v prvé řadě zodpovídat členské státy prostřednictvím svých systémů řízení a kontroly. Aby se posílila účinnost kontroly nad výběrem a prováděním operací a fungování systému řízení a kontroly, měly by být specifikovány funkce řídícího orgánu. V souladu se zásadami sdíleného řízení by za provádění a kontrolu operací v rámci programů měly v prvé řadě zodpovídat členské státy prostřednictvím svých systémů řízení a kontroly. Aby se posílila účinnost kontroly nad výběrem a prováděním operací a fungování systému řízení a kontroly, měly by být specifikovány funkce řídícího orgánu.

Odůvodnění

Fondy společného strategického rámce souvisejí s prostředím regionální politiky, proto jakákoliv zmínka o zúčastněných subjektech, pokud jde o nařízení, které jim stanovuje pravidla, nesmí opomenout hlavní aktéry, tedy místní a regionální orgány.

Pozměňovací návrh 7

Bod odůvodnění 44

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Aby se poskytla předběžná jistota ohledně celkového uspořádání a koncepce hlavních systémů řízení a kontroly, měly by členské státy určit akreditační orgán, který zodpovídá za vydávání a odnímání akreditace řídících a kontrolních subjektů.

Odůvodnění

Cílem je zamezit duplicitě orgánů a subjektů, jež by systém řízení a kontroly ještě zkomplikovala.

Pozměňovací návrh 8

Nový bod odůvodnění po bodu odůvodnění 55

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Záměr stanovit společná ustanovení pro různé fondy, co se týče stanovení přechodných pravidel a s tím souvisejícího podílu EU (míra spolufinancování), nebyl dosud uskutečněn. Zatímco pro EFRR a ESF přechodná pravidla (včetně záchranné sítě) byla zavedena, v případě EZFRV chybějí. Tím by vznikly zcela rozdílné podmínky podpory pro provádění fondů. To je v rozporu se zamýšlenou harmonizací. Proto je nutné, aby se tato přechodná pravidla uplatňovala i na EZFRV.

Pozměňovací návrh 9

Bod odůvodnění 58

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Za účelem silnějšího zaměření na výsledky a dosahování záměrů a cílů strategie Evropa 2020 by se pět procent z prostředků určených na cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ mělo vyčlenit jako výkonnostní rezerva pro každý fond a každou kategorii regionů v každém členském státě.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh je výrazem nesouhlasu s vytvořením výkonnostní rezervy na úrovni členských států, neboť existují obavy, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací.

Naopak podporuje vytvoření rezervy pro zajištění flexibility ze zdrojů pocházejících z automatického zrušení závazku s cílem financovat experimentální iniciativy v oblasti inteligentního nebo udržitelného růstu či růstu podporujícího začlenění nebo zasáhnout v případě krize. Tato rezerva by byla navázána na Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci a na Fond solidarity Evropské unie.

Pozměňovací návrh 10

Bod odůvodnění 84

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Postup pro roční účetní závěrku by měl být doplněn každoročním uzavřením dokončených operací (u EFRR a FS) nebo výdajů (u ESF). Aby se snížily náklady spojené s konečným uzavřením operačních programů, zmenšila se administrativní zátěž pro příjemce a poskytla se právní jistota, mělo by roční uzavření být povinné, a tím by se zkrátila doba, po kterou je třeba uchovávat doklady a během níž lze provádět audity operací a uplatňovat finanční opravy. Postup pro roční účetní závěrku by být doplněn každoročním uzavřením dokončených operací (u EFRR a FS) nebo výdajů (u ESF). Aby se snížily náklady spojené s konečným uzavřením operačních programů, zmenšila se administrativní zátěž pro příjemce a poskytla se právní jistota, roční uzavření , a tím by se zkrátila doba, po kterou je třeba uchovávat doklady a během níž lze provádět audity operací a uplatňovat finanční opravy.

Odůvodnění

Domníváme se, že navrhovaná roční účetní závěrka je ve skutečnosti zavádění ročního uzavření, jež zvýší administrativní zátěž, zavede povinné finanční opravy nepřesností, které odhalila Evropská komise a/nebo Evropský účetní dvůr, a sníží flexibilitu v oblasti oznamování a nahrazování nadměrných výdajů, které v současnosti existují v programovém období 2007–2013.

Pozměňovací návrh 11

Bod odůvodnění 87

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Četnost auditů operací by měla odpovídat rozsahu podpory Unie z fondů. Zejména by se měl snížit počet provedených auditů, pokud celkové způsobilé výdaje na danou operaci nepřesahují 100 000 EUR. Mělo by nicméně být možné provádět audity kdykoli, pokud existuje důkaz o nesrovnalosti nebo podvodu, nebo – v rámci auditního vzorku – po uzavření dokončené operace. Aby byla úroveň auditů prováděných Komisí úměrná riziku, měla by Komise mít možnost snížit úroveň auditní činnosti v souvislosti s operačními programy, pokud nebyly zjištěny žádné závažné nedostatky nebo pokud je auditní orgán spolehlivý. Četnost auditů operací by měla odpovídat rozsahu podpory Unie z fondů. Zejména by se měl audit, pokud celkové způsobilé výdaje na danou operaci nepřesahují EUR. Mělo by nicméně být možné provádět audity kdykoli, pokud existuje důkaz o nesrovnalosti nebo podvodu, nebo – v rámci auditního vzorku – po uzavření dokončené operace. Aby byla úroveň auditů prováděných Komisí úměrná riziku, měla by Komise mít možnost snížit úroveň auditní činnosti v souvislosti s operačními programy, pokud nebyly zjištěny žádné závažné nedostatky nebo pokud je auditní orgán spolehlivý.

Odůvodnění

V zájmu zajištění skutečné přiměřenosti kontrol operačních programů Výbor navrhuje provádět u operací, u nichž celkové způsobilé výdaje nepřesahují 250 000 EUR, pouze jeden audit.

Pozměňovací návrh 12

Bod odůvodnění 88

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Aby bylo možné doplnit a změnit určité jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy být svěřena Komisi, pokud jde o kodex chování, cíle a kritéria na podporu provádění partnerství, přijetí společného strategického rámce, dodatečná pravidla pro přidělení rezervy na růst a konkurenceschopnost, definici oblasti a populace, na kterou se vztahují strategie místního rozvoje, podrobná pravidla pro finanční nástroje (předběžné hodnocení, způsobilost výdajů, druhy činností, které nejsou podporovány, kombinování podpory, převod a správa aktiv, žádosti o platby a kapitalizace ročních splátek), vymezení paušální sazby podpory na operace vytvářející příjmy, povinnosti členských států ohledně postupu nahlašování nesrovnalostí a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, vzor prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti ohledně fungování systému řízení a kontroly, podmínky vnitrostátních auditů, akreditační kritéria pro řídící a certifikační orgány, identifikaci běžných nosičů dat, úroveň finanční opravy, která má být uplatněna, změnu příloh a zvláštní opatření nutná pro zjednodušení přechodu od nařízení (ES) č. 1083/2006. Komise by také měla být oprávněna měnit přílohy I a IV za účelem řešení budoucích potřeb přizpůsobení. Je zvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni. Aby bylo možné doplnit a změnit určité jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy být svěřena Komisi, pokud jde o kodex chování, cíle a kritéria na podporu provádění partnerství, podrobná pravidla pro finanční nástroje (předběžné hodnocení, způsobilost výdajů, druhy činností, které nejsou podporovány, kombinování podpory, převod a správa aktiv, žádosti o platby a kapitalizace ročních splátek), vymezení paušální sazby podpory na operace vytvářející příjmy, povinnosti členských států ohledně postupu nahlašování nesrovnalostí a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, vzor prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti ohledně fungování systému řízení a kontroly, podmínky vnitrostátních auditů, akreditační kritéria pro řídící a certifikační orgány, identifikaci běžných nosičů dat, úroveň finanční opravy, která má být uplatněna, změnu příloh a zvláštní opatření nutná pro zjednodušení přechodu od nařízení (ES) č. 1083/2006. Komise by také měla být oprávněna měnit přílohy I a IV za účelem řešení budoucích potřeb přizpůsobení. Je zvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni.

Odůvodnění

Prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci dává tvůrce právních předpisů Evropské komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu. Vyškrtnutí příslušné části textu bodu odůvodnění je v souladu s postojem vyjádřeným ve stanovisku, zejména co se týče článku 12 o společném strategickém rámci, článku 18 o výkonnostní rezervě a článku 29 o strategii místního rozvoje.

Pozměňovací návrh 13

Bod odůvodnění 90

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Pokud jde o fondy SSR, Komise by měla být zmocněna přijímat prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení smluv o partnerství, rozhodnutí o přidělení výkonnostní rezervy a rozhodnutí o pozastavení plateb související s hospodářskými politikami členských států, a pokud jde o fondy, rozhodnutí o přijetí operačních programů, rozhodnutí o schválení velkých projektů, rozhodnutí o pozastavení plateb a rozhodnutí o finančních opravách. Pokud jde o fondy SSR, Komise by měla být zmocněna přijímat prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení smluv o partnerství, rozhodnutí o přijetí operačních programů, rozhodnutí o schválení velkých projektů, rozhodnutí o pozastavení plateb a rozhodnutí o finančních opravách.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh je výrazem nesouhlasu s vytvořením výkonnostní rezervy na úrovni členských států, neboť existují obavy, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 5 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Partnerství a víceúrovňová správa 1. V souvislosti se smlouvou o partnerství a s každým programem naváže členský stát spolupráci s těmito partnery: (a) příslušné regionální, místní, městské a jiné orgány veřejné správy; (b) hospodářští a sociální partneři; a (c) subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování rovnosti a nediskriminace. Partnerství a víceúrovňová správa 1. V souvislosti se smlouvou o partnerství a s každým programem naváž člensk stát spolupráci s těmito partnery: (a) jiné orgány veřejné správy; (b) hospodářští a sociální partneři; a (c) subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování rovnosti a nediskriminace.

Odůvodnění

Cílem pozměňovacího návrhu je zdůraznit, že orgány územní samosprávy ve všech členských státech musí být v souladu se zásadou víceúrovňové správy plně zapojeny do přípravy, vyjednávání a provádění jednotlivých strategických dokumentů, tj. společného strategického rámce (SSR), smlouvy o partnerství a operačních programů. Považuje se za nespravedlivé, že se s místními a regionálními orgány zachází v souvislosti s partnerstvím jako s hospodářskými a sociálními partnery, když se (tyto orgány) jakožto zástupci obecných zájmů občanů a územních jednotek, které spravují, podílejí na správě a financování strukturálních fondů.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 9 odst. 6 a 11

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Tematické cíle […] (6) ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů; […] (11) posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy. Tematické cíle […] (6) ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů; […] (11) posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy.

Odůvodnění

K odstavci 6:

Je mimořádně důležité zařadit mezi tematické cíle fondů SSR ochranu kulturního dědictví. Tento návrh se navíc předkládá vzhledem k ustanovením čl. 5 odst. 6 písm. c) návrhu nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj.

K odstavci 11:

Technická pomoc by měla také usnadnit strategickou intervenci zdola nahoru. Územní agenda 2020 schválená členskými státy v roce 2011 obsahuje velmi užitečná doporučení, pokud jde o územní rozvoj v EU.

Pozměňovací návrh 16

Článek 11

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Společný strategický rámec stanoví: (a) pro každý tematický cíl klíčová opatření, která mají být podporována z každého fondu SSR; (b) klíčové územní problémy pro městské, venkovské, pobřežní oblasti a oblasti rybolovu, jakož i pro oblasti se zvláštními územními rysy uvedenými v článcích 174 a 349 Smlouvy, které je třeba řešit prostřednictvím fondů SSR; (c) horizontální principy a politické cíle pro provádění fondů SSR; (d) prioritní oblasti pro činnosti jednotlivých fondů SSR, pokud jde o spolupráci, případně s přihlédnutím k makroregionálním strategiím a strategiím pro pobřežní oblasti; (e) mechanismy koordinace fondů SSR mezi sebou navzájem a s dalšími příslušnými politikami a nástroji Unie včetně vnějších nástrojů pro spolupráci; (f) mechanismy pro zajištění soudržnosti a souladu programování fondů SSR s doporučeními pro konkrétní země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a s příslušnými doporučeními Rady přijatými podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy. Společný strategický rámec stanoví: (a) pro každý tematický cíl klíčová opatření, která mají být podporována z každého fondu SSR; () horizontální principy a politické cíle pro provádění fondů SSR; () mechanismy koordinace fondů SSR mezi sebou navzájem a s dalšími příslušnými politikami a nástroji Unie včetně vnějších nástrojů pro spolupráci; () mechanismy pro zajištění soudržnosti a souladu programování fondů SSR s doporučeními pro konkrétní země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a s příslušnými doporučeními Rady přijatými podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy.

Odůvodnění

Domníváme se, že klíčová opatření navržená Komisí v rámci společného strategického rámce představují nový druh zaměření. Dále se má za to, že územní specifika musí být řešena v rámci operačních programů. Totéž platí pro případné překrývání regionálních strategií zařazených do makroregionálních programů a strategií, existují-li.

Pozměňovací návrh 17

Článek 12

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Komise je zmocněna přijmout do tří měsíců od přijetí tohoto nařízení akt v přenesené pravomoci o společném strategickém rámci v souladu s článkem 142. Pokud dojde k zásadním změnám strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, Komise přezkoumá a případně přijme aktem v přenesené pravomoci revidovaný společný strategický rámec v souladu s článkem 142. Do šesti měsíců od přijetí revidovaného společného strategického rámce navrhnou případně členské státy potřebné změny svých smluv o partnerství a programů, aby byl zajištěn jejich soulad s revidovaným společným strategickým rámcem. Komise Pokud dojde k zásadním změnám strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, Komise přezkoumá a případně přijme aktem v přenesené pravomoci revidovaný společný strategický rámec v souladu s článkem 142. Do šesti měsíců od přijetí revidovaného společného strategického rámce navrhnou případně členské státy potřebné změny svých smluv o partnerství a programů, aby byl zajištěn jejich soulad s revidovaným společným strategickým rámcem.

Odůvodnění

Akty v přenesené pravomoci umožňují tvůrci právních předpisů přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, jež nejsou podstatné. Účelem společného strategického rámce je zavést společné hlavní směry a pravidla pro všechny společně spravované fondy, a proto obsahuje zásadní prvky, jež musí být předloženy všem institucím EU a v případě potřeby změněny.

Pozměňovací návrh 18

Článek 13

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Vypracování smlouvy o partnerství 1. Každý členský stát vypracuje smlouvu o partnerství na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 2. Smlouvu o partnerství vypracují členské státy ve spolupráci s partnery uvedenými v článku 5. Smlouva o partnerství se vypracuje v dialogu s Komisí. 3. Smlouva o partnerství se vztahuje na veškerou podporu z fondů SSR v dotyčném členském státě. 4. Každý členský stát předá svou smlouvu o partnerství Komisi do tří měsíců ode dne přijetí společného strategického rámce. Vypracování smlouvy o partnerství 1. Každý členský stát vypracuje smlouvu o partnerství na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. . Smlouvu o partnerství vypracují členské státy ve spolupráci s partnery uvedenými v článku 5. Smlouva o partnerství se vypracuje v dialogu s Komisí. Smlouva o partnerství se vztahuje na veškerou podporu z fondů SSR v dotyčném členském státě. . Každý členský stát předá svou smlouvu o partnerství Komisi do měsíců ode dne přijetí společného strategického rámce.

Odůvodnění

Má se za to, že místní a regionální orgány jakožto přispěvatelé a vykonavatelé politiky soudržnosti budou plně zapojeny do jejího vypracování, jednání o ní a do jejího provádění a změn. Vzhledem k množství a rozsahu požadovaných informací, ke skutečnosti, že programy musí být předloženy souběžně se smlouvou (jak je stanoveno v čl. 23 odst. 3), a k nutnosti zaručit účinnost spolupráci se považuje za nezbytné dobu prodloužit.

Pozměňovací návrh 19

Článek 14

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Obsah smlouvy o partnerství Smlouva o partnerství stanoví: (a) opatření, která zajistí soulad se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a to včetně: i) analýzy rozdílů a potřeb rozvoje s ohledem na tematické cíle a klíčová opatření, jež jsou vymezena ve společném strategickém rámci, a na cíle stanovené v doporučeních pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 a Smlouvy a v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy; ii) souhrnu výsledků analýzy předběžného hodnocení programů odůvodňující výběr tematických cílů a orientační příděly finančních prostředků z fondů SSR; iii) přehledu hlavních očekávaných výsledků u každého z fondů SSR pro každý tematický cíl; iv) orientačního rozdělení podpory poskytované Unií podle tematických cílů na vnitrostátní úrovni pro každý z fondů SSR; rovněž včetně celkové orientační částky předpokládané podpory na cíle v oblasti změny klimatu; v) hlavních prioritních oblastí pro spolupráci, případně s přihlédnutím k makroregionálním strategiím a strategiím pro přímořské oblasti; vi) horizontálních principů a politických cílů pro provádění fondů SSR; vii) seznamu programů pod EFRR, ESF a FS, s výjimkou programů spadajících pod cíl Evropská územní spolupráce a programů EZFRV a EMFF, spolu s příslušnými orientačními příděly pro každý fond SSR na každý rok; (b) integrovaný přístup k územnímu rozvoji podporovaný fondy SSR, který vymezuje: i) mechanismy na celostátní a regionální úrovni, které zajistí koordinaci mezi fondy SSR a dalšími finančními nástroji Unie a jednotlivých členských států a EIB; ii) opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k využívání fondů SSR pro územní rozvoj městských, venkovských a pobřežních oblastí a oblastí rybolovu a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména za použití ustanovení článků 28, 29 a 99, v případě potřeby včetně seznamu měst, která se mají účastnit platformy pro rozvoj měst uvedené v článku 7 nařízení o EFRR; [….] (e) opatření k zajištění účinného provádění fondů SSR, a to včetně: i) posouzení, zda je třeba posílit správní kapacitu orgánů a případně příjemců, a opatření, jež je nutno za tímto účelem přijmout; ii) přehledu plánovaných opatření a odpovídajících cílů v rámci programů zaměřených na snížení administrativní zátěže pro příjemce; iii) posouzení stávajících systémů pro elektronickou výměnu dat a plánovaných opatření, jež mají umožnit, aby veškeré výměny informací mezi příjemci a orgány zodpovědnými za řízení a kontrolu programů mohly probíhat výhradně prostřednictvím elektronické výměny dat. Obsah smlouvy o partnerství Smlouva o partnerství stanoví: (a) opatření, která zajistí soulad se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a to včetně: i) analýzy rozdílů a potřeb rozvoje s ohledem na tematické cíle a klíčová opatření, jež jsou vymezena ve společném strategickém rámci, a na cíle stanovené v doporučeních pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 a Smlouvy a v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy; ii) přehledu hlavních očekávaných výsledků u každého z fondů SSR pro každý tematický cíl; ) horizontálních principů a politických cílů pro provádění fondů SSR; v) seznamu programů pod EFRR, ESF a FS, s výjimkou programů spadajících pod cíl Evropská územní spolupráce a programů EZFRV a EMFF, spolu s příslušnými orientačními příděly pro každý fond SSR na každý rok; (b) integrovaný přístup k územnímu rozvoji podporovaný fondy SSR, který vymezuje: i) mechanismy na celostátní a regionální úrovni, které zajistí koordinaci mezi fondy SSR a dalšími finančními nástroji Unie a jednotlivých členských států a EIB; ii) opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k využívání fondů SSR pro územní rozvoj městských, venkovských a pobřežních oblastí a oblastí rybolovu a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména za použití ustanovení článků 28, 29 a 99, v případě potřeby včetně seznamu měst, která se mají účastnit platformy pro rozvoj měst uvedené v článku 7 nařízení o EFRR; [….] (e) opatření k zajištění účinného provádění fondů SSR, a to včetně: i) přehledu plánovaných opatření a odpovídajících cílů v rámci programů zaměřených na snížení administrativní zátěže pro příjemce; ii) posouzení stávajících systémů pro elektronickou výměnu dat a plánovaných opatření, jež mají umožnit, aby veškeré výměny informací mezi příjemci a orgány zodpovědnými za řízení a kontrolu programů mohly probíhat výhradně prostřednictvím elektronické výměny dat. .

Odůvodnění

Má se za to, že není nezbytné uvádět ve smlouvě o partnerství údaje, které jsou již k dispozici a o nichž se jednalo v rámci operačních programů. Taková ustanovení jsou totiž redundantní a v rozporu se zásadou zjednodušení. Členské státy navíc nemohou přebírat závazky, které předtím přijala regionální a místní úroveň.

V příměstských zónách má zásadní význam integrální přístup k využívání fondů vztahujících se k SSR. V opačném případě mohou být tyto zóny připraveny nejen o fondy určené pro venkovské oblasti, ale i o financování určené městům, přestože jsou příměstská území v EU stále četnější.

Co se týče Evropské územní spolupráce, nelze ji kvůli její mnohostranné povaze řídit prostřednictvím nástroje smlouvy o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z oblasti působnosti.

Pozměňovací návrh 20

Článek 16

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Tematické zaměření Členské státy soustředí podporu v souladu se zvláštními pravidly pro fondy na opatření přinášející největší přidanou hodnotu ve vztahu ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, přičemž se zaměří na řešení problémů uvedených v doporučeních pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy při zohlednění vnitrostátních a regionálních potřeb. Tematické zaměření Členské státy soustředí podporu v souladu se zvláštními pravidly pro fondy na opatření přinášející největší přidanou hodnotu ve vztahu ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, přičemž se zaměří na řešení problémů uvedených v doporučeních pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy při zohlednění vnitrostátních a regionálních potřeb.

Odůvodnění

Výbor souhlasí se zásadou soustředit většinu zdrojů na omezený počet tematických cílů či investičních priorit, domnívá se však, že volba cílů a priorit musí být přenechána správním orgánům na základě místní konkretizace cílů strategie Evropa 2020 a společného strategického rámce.

Pozměňovací návrh 21

Článek 17

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Předběžné podmínky 1. Předběžné podmínky jsou vymezeny pro každý fond SSR ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů. 2. Členské státy posoudí, zda jsou použitelné předběžné podmínky splněny. 3. Pokud předběžné podmínky nejsou splněny k datu předložení smlouvy o partnerství, uvedou členské státy ve smlouvě o partnerství přehled opatření, která mají být přijata na celostátní a regionální úrovni, a harmonogram jejich provádění, aby bylo zajištěno jejich splnění nejpozději do dvou let po přijetí smlouvy o partnerství nebo do 31. prosince 2016, podle toho, co nastane dříve. 4. Členské státy stanoví v příslušných programech podrobná opatření týkající se plnění předběžných podmínek, včetně harmonogramu jejich provádění. 5. Komise informace o splnění předběžných podmínek posoudí v rámci svého posouzení smlouvy o partnerství a programů. Při schvalování programu se může rozhodnout pozastavit všechny průběžné platby na program nebo jejich část, dokud nedojde k uspokojivému dokončení opatření ke splnění předběžných podmínek. Nedokončení opatření ke splnění předběžných podmínek ve lhůtě stanovené v programu je důvodem pro pozastavení plateb ze strany Komise. 6. Odstavce 1 až 5 se nepoužijí na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce. Předběžné podmínky 1. Předběžné podmínky jsou vymezeny pro každý fond SSR ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů. 2. Členské státy posoudí, zda jsou použitelné předběžné podmínky splněny. 3. Pokud předběžné podmínky nejsou splněny k datu předložení smlouvy o partnerství, uvedou členské státy ve smlouvě o partnerství přehled opatření, která mají být přijata na celostátní a regionální úrovni, a harmonogram jejich provádění, aby bylo zajištěno jejich splnění nejpozději do let po přijetí smlouvy o partnerství nebo do 31. prosince 2016, podle toho, co nastane dříve. 4. Členské státy stanoví v příslušných programech opatření týkající se plnění předběžných podmínek, včetně harmonogramu jejich provádění. 5. Komise informace o splnění předběžných podmínek posoudí v rámci svého posouzení smlouvy o partnerství a programů. Nedokončení opatření ke splnění předběžných podmínek ve lhůtě stanovené v programu důvodem pro pozastavení plateb ze strany Komise. 6. Odstavce 1 až 5 se nepoužijí na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce.

Odůvodnění

Má se za to, že tyto předběžné podmínky nesmí vést k pozastavení plateb či k finančním opravám, s výjimkou podmínek, k jejichž splnění se členský stát zavázal. V případě, že tyto předběžné podmínky nejsou na začátku programového období splněny, totiž nebude možné naplánovat příslušné investice. Proto není důvod uvalovat sankce ex post. Dále je nutné, aby Komise zohlednila institucionální podmínky v každém členském státě a rozdělení pravomocí v těchto státech. Je totiž nepřijatelné, aby členský stát převzal závazky za něco, co spadá do pravomocí místních a regionálních orgánů, a naopak.

Pozměňovací návrh 22

Článek 18

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Výkonnostní rezerva Částka ve výši 5 % ze zdrojů přidělených každému fondu SSR a členskému státu, s výjimkou zdrojů přidělených na cíl Evropská územní spolupráce a na hlavu V nařízení o EMFF, tvoří výkonnostní rezervu, která se přiděluje v souladu s článkem 20. ezerva

Odůvodnění

Pozměňovací návrh je výrazem nesouhlasu s vytvořením výkonnostní rezervy na úrovni členských států, neboť existují obavy, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací.

Naopak podporuje vytvoření rezervy pro zajištění flexibility ze zdrojů pocházejících z automatického zrušení závazku s cílem financovat experimentální iniciativy v oblasti inteligentního nebo udržitelného růstu či růstu podporujícího začlenění nebo zasáhnout v případě krize, a to v rámci prostředků přidělených každému členskému státu.

Pozměňovací návrh 23

Článek 19

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Přezkum výkonnosti 1. Komise ve spolupráci s členskými státy přezkoumá výkonnost programů v každém členském státě v letech 2017 a 2019 s ohledem na výkonnostní rámec stanovený v příslušné smlouvě o partnerství a v programech. Způsob stanovení výkonnostního rámce je uveden v příloze I. 2. Tento přezkum posoudí dosažení milníků programů na úrovni priorit na základě informací a hodnocení uvedených ve zprávách o pokroku předkládaných členskými státy v letech 2017 a 2019. Přezkum výkonnosti 1. Komise ve spolupráci s členskými státy přezkoumá výkonnost programů v každém členském státě v letech 2017 a 2019 s ohledem na výkonnostní rámec stanovený v příslušné smlouvě o partnerství a v programech. Způsob stanovení výkonnostního rámce je uveden v příloze I. 2. Tento přezkum posoudí dosažení milníků programů na úrovni priorit na základě informací a hodnocení uvedených ve zprávách o pokroku předkládaných členskými státy v letech 2017 a 2019.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh je výrazem nesouhlasu s vytvořením výkonnostní rezervy na úrovni členských států, neboť existují obavy, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací.

V souvislosti s rámcem pro přezkum výkonnosti se domníváme, že by měl být nástrojem řízení a kontroly cílů uskutečňovaných po celé programové období, který by v případě nedosažení vytyčených cílů nestanovil uplatnění finančních oprav, ale aktivaci mechanismů technické podpory ze strany Komise.

Pozměňovací návrh 24

Článek 20

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Přidělení výkonnostní rezervy 1. Pokud přezkum výkonnosti provedený v roce 2017 ukáže, že se na úrovni priority nepodařilo dosáhnout milníků programu stanovených pro rok 2016, předloží Komise dotyčnému členskému státu příslušná doporučení. 2. Na základě přezkumu provedeného v roce 2019 přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o programech a prioritách pro každý fond SSR a členský stát, které dosáhly svých milníků. Členské státy navrhnou přidělení výkonnostní rezervy programům a prioritám určeným v uvedeném rozhodnutí Komise. Komise schválí změnu dotčených programů v souladu s článkem 26. Pokud členský stát nepředloží informace podle čl. 46 odst. 2 a 3, výkonnostní rezerva pro dotčené programy a priority se nepřidělí. 3. Pokud z přezkumu výkonnosti vyplývá, že priorita nedosáhla milníků stanovených ve výkonnostním rámci, může Komise pozastavit celou průběžnou platbu nebo její část na prioritu programu v souladu s postupem stanoveným ve zvláštních pravidlech pro fondy. 4. Pokud Komise na základě posouzení závěrečné zprávy o provádění programu zjistí závažné nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci, může v souvislosti s dotyčnými prioritami uplatnit finanční opravy. Komise je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 142 pro stanovení kritérií a metodologie pro určení úrovně finančních operací, které mají být uplatněny. 5. Odstavec 2 se nepoužije na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce a na hlavu V nařízení o EMFF.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh je výrazem nesouhlasu s vytvořením výkonnostní rezervy na úrovni členských států, neboť existují obavy, že by tento mechanismus mohl být pobídkou k vytyčení takových cílů, jejichž výsledky by byly zanedbatelné, a tudíž snadno dosažitelné, takže by mohly získat dodatečné financování, což by v důsledku vedlo k upřednostňování málo ambiciózních projektů a odrazovalo od inovací.

Pozměňovací návrh 25

Článek 21

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Podmínky související s koordinací hospodářských politik jednotlivých členských států […] 4. Odchylně od odstavce 1, je-li finanční pomoc členskému státu poskytována v souladu s odst. 1 písm. d) a má-li návaznost na ozdravný program, může Komise s cílem maximalizovat dopad dostupných fondů SSR na růst a konkurenceschopnost smlouvu o partnerství a programy změnit i bez návrhu členského státu. Ve snaze zajistit účinné provádění smlouvy o partnerství a příslušných programů se Komise zapojí do jejich řízení, jak je uvedeno v ozdravném programu nebo v memorandu o ujednání, které dotčený členský stát podepsal. 5. Pokud členský stát nevyhoví žádosti Komise uvedené v odstavci 1 nebo ve lhůtě jednoho měsíce uspokojivě nezohlední připomínky Komise uvedené v odstavci 2, může Komise do tří měsíců od okamžiku, kdy sdělila své připomínky, prostřednictvím prováděcího aktu přijmout rozhodnutí o částečném nebo úplném pozastavení dotčených programů. 6. Komise prostřednictvím prováděcích aktů zcela nebo částečně pozastaví platby a závazky u dotčených programů, pokud: (a) Rada rozhodne, že členský stát nedodržuje zvláštní opatření, která Rada stanovila v souladu s čl. 136 odst.1 Smlouvy; (b) Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 nebo čl. 126 odst. 11 Smlouvy rozhodne, že dotčený členský stát nepřijal účinná opatření k nápravě nadměrného schodku; (c) Rada v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. […] /2011 [o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy] dospěje k závěru, že členský stát dvakrát po sobě nepředložil dostačující plán nápravných opatření, nebo Rada přijme rozhodnutí o nesouladu podle s čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení; (d) Komise dospěje k závěru, že členský stát nepřijal opatření k provedení ozdravného programu podle nařízení Rady (EU) č. 407/2010 nebo nařízení Rady (ES) č. 332/2002, a v důsledku toho rozhodne, že vyplácení finanční pomoci udělené tomuto členskému státu nepovolí; nebo (e) Správní rada Evropského mechanismu stability dospěje k závěru, že podmínky, které se na finanční pomoci ESM ve formě půjčky v rámci ESM dotčenému členskému státu vztahují, nebyly splněny, a v důsledku toho rozhodne, že stabilizační podporu, která mu byla udělena, nevyplatí. 7. Při rozhodování o částečném nebo úplném pozastavení plateb nebo závazků v souladu s odstavci 5 a 6 Komise zajistí, aby bylo pozastavení úměrné a účinné s ohledem na hospodářskou a sociální situaci členského státu a aby respektovalo rovné zacházení s členskými státy, zejména pokud jde o dopad pozastavení na hospodářství dotčeného členského státu. 8. Komise pozastavení plateb a závazků neprodleně zruší, pokud členský stát navrhne změny smlouvy o partnerství a příslušných programů, které Komise požaduje a které schválila, a případně pokud: (a) Rada rozhodla, že členský stát dodržuje zvláštní opatření, která Rada stanovila v souladu s čl. 136 odst.1 Smlouvy; (b) je postup při nadměrném schodku pozastaven v souladu s článkem 9 nařízení (EC) č. 1467/97 nebo pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy rozhodla, že rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zruší; (c) Rada schválila nápravný plán, který dotčený členský stát předložil v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. […] [nařízení o postupu při nadměrné nerovnováze] nebo pokud se v otázce postupu při nadměrné nerovnováze dočasně upustí od přijímání dalších kroků v souladu s čl. 10 odst. 5 uvedeného nařízení nebo pokud Rada postup při nadměrné nerovnováze v souladu s článkem 11 uvedeného nařízení uzavřela; (d) Komise dospěla k závěru, že členský stát přijal opatření k provedení ozdravného programu podle nařízení Rady (EU) č. 407/2010 nebo nařízení Rady (ES) č. 332/2002, a v důsledku toho povolila vyplácení finanční pomoci udělené tomuto členskému státu; nebo (e) Správní rada Evropského mechanismu stability dospěla k závěru, že podmínky, které se na finanční pomoc ESM ve formě půjčky v rámci ESM dotčenému členskému státu vztahují, byly splněny, a v důsledku toho rozhodla, že stabilizační podporu, která mu byla udělena, vyplatí. Současně Rada na návrh Komise rozhodne o opětovném zapsání pozastavených závazků do rozpočtu v souladu s článkem 8 nařízení Rady (EU) č. […], kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020. Podmínky související s koordinací hospodářských politik jednotlivých členských států […]

Odůvodnění

Důrazně odmítáme návrhy, jejichž záměrem je svázat politiku soudržnosti s dodržováním Paktu o stabilitě a růstu (makroekonomické podmínky). Výbor regionů se totiž domnívá, že makroekonomické podmínky zohledňují jiné cíle, než je tomu v případě politiky soudržnosti. Proto je toho názoru, že orgány územní samosprávy nelze trestat za to, že některé členské státy nedodržují své závazky, zejména v oblasti schodku státního rozpočtu. Uznává, že v některých případech je nutné provést ve smlouvě o partnerství a v operačních programech změny, je však proti návrhu částečného či úplného pozastavení plateb.

Pozměňovací návrh 26

Článek 23

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Příprava programů 1. Fondy SSR se provádějí prostřednictvím programů v souladu se smlouvou o partnerství. Každý program pokrývá období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 2. Programy sestavují členské státy nebo jakýkoli orgán jimi určený ve spolupráci s partnery. 3. S výjimkou programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce, které se předkládají do šesti měsíců od schválení společného strategického rámce, předkládají programy členské státy souběžně se smlouvu o partnerství. Ke všem programům musí být připojeno předběžné hodnocení v souladu s článkem 48. Příprava programů 1. Fondy SSR se provádějí prostřednictvím programů v souladu se smlouvou o partnerství. Každý program pokrývá období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 2. Programy sestavují členské státy nebo jakýkoli orgán jimi určený ve spolupráci s partnery. 3. S výjimkou programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce, které se předkládají do šesti měsíců od schválení společného strategického rámce, smlouv o partnerství. Ke všem programům musí být připojeno předběžné hodnocení v souladu s článkem 48.

Odůvodnění

Výbor se domnívá, že případné rozhodnutí vypracovat programy financované z více fondů (rozhodnutí, které Výbor důrazně podporuje) musí konkrétně podpořit všichni aktéři (Evropská komise, členské státy, místní a regionální orgány), a proto by Komise měla odstranit veškeré překážky procesní povahy a zamezit zpřísnění kontrol, jež by – z důvodu zásady proporcionality – mohly vyplynout ze skutečnosti, že program financovaný z více fondů má větší finanční objem. Výbor se rovněž obává, že by ustanovení o souběžném předkládání smlouvy a programů mohlo zpozdit zahájení činnosti, a proto se navrhuje lhůta šesti měsíců.

Pozměňovací návrh 27

Čl. 25 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Postup přijímání programů 1. Komise posoudí soulad programů s tímto nařízením, se zvláštními pravidly týkajícími se fondů, jejich účinné přispění k tematickým cílům a prioritám Unie týkajícím se jednotlivých fondů SSR, jejich soulad se společným strategickým rámcem, se smlouvou o partnerství, s doporučeními pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a s doporučeními Rady podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy, přičemž zohlední předběžná hodnocení. Při posuzování se zaměří zejména na přiměřenost strategie programu, na odpovídající cíle, ukazatele, plány a na přidělování rozpočtových zdrojů. Postup přijímání programů 1. Komise posoudí soulad programů s tímto nařízením, se zvláštními pravidly týkajícími se fondů, jejich účinné přispění k tematickým cílům a prioritám Unie týkajícím se jednotlivých fondů SSR, jejich soulad se společným strategickým rámcem, se smlouvou o partnerství, s doporučeními pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a s doporučeními Rady podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy, přičemž zohlední předběžná hodnocení. Při posuzování se zaměří zejména na přiměřenost strategie programu, na odpovídající cíle, ukazatele, plány a na přidělování rozpočtových zdrojů.

Odůvodnění

Je zásadně důležité zdůraznit skutečnost, že předmětem posouzení by měl být i důkaz konkrétní proveditelnosti a přiměřenosti strategie.

Pozměňovací návrh 28

Čl. 28 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Místní rozvoj se zapojením místních komunit 1. Místní rozvoj se zapojením místních komunit, který je v souvislosti s EZFRV označován jako LEADER – místní rozvoj: (a) se zaměřuje na konkrétní subregionální území; (b) je rozvoj se zapojením místních komunit – místních akčních skupiých složené ze subjektů, které zastupují veřejné a soukromé místní socioekonomické zájmy, přičemž na rozhodovací úrovni nesmí ani veřejný sektor ani žádná z jednotlivých zájmových skupin představovat více než 49 % hlasovacích práv; Místní rozvoj se zapojením místních komunit 1. Místní rozvoj se zapojením místních komunit, který je v souvislosti s EZFRV označován jako LEADER – místní rozvoj: (a) se zaměřuje na konkrétní subregionální území; (b) je rozvoj se zapojením místních komunit – místních akčních skupi složen ze subjektů, které zastupují veřejné a soukromé místní socioekonomické zájmy, přičemž na rozhodovací úrovni nesmí ani veřejný sektor ani žádná z jednotlivých zájmových skupin představovat více než 49 % hlasovacích práv;

Odůvodnění

Tam, kde již existují místní partnerství, by nemělo docházet k jejich nespravedlivé penalizaci proto, že jejich hlasovací systém neodpovídá přesně tomu, co vyžaduje návrh směrnice. Úprava by měla partnerům zanechat dostatek volnosti, aby mohli v rámci příprav dohody o partnerství identifikovat schůdné řešení.

Pozměňovací návrh 29

Článek 29

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Strategie místního rozvoje 1. Strategie místního rozvoje obsahuje alespoň tyto prvky: (a) vymezení rozlohy a počtu obyvatel, na něž se strategie vztahuje; (b) analýzu rozvojových potřeb a potenciálu území, včetně analýzy silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb; (c) popis strategie a jejích cílů, popis integrovaného a inovativního charakteru strategie a hierarchie cílů, včetně jasných a měřitelných cílů pro výstupy a výsledky. Strategie musí být v souladu s příslušnými programy všech fondů SSR, které jsou zapojeny; (d) popis postupu zapojení komunity do vypracování strategie; (e) akční plán, který ukazuje, jak se cíle promítají do jednotlivých opatření; (f) popis opatření pro řízení a monitorování strategie prokazující schopnost místní akční skupiny realizovat strategii a popis zvláštních opatření pro hodnocení; (g) finanční plán strategie, včetně plánovaných přídělů z jednotlivých fondů SSR. 2. Členské státy vymezí kritéria pro výběr strategií místního rozvoje. Zvláštní pravidla týkající se fondů mohou stanovit kritéria výběru. [….] 6. Komise je v souladu s článkem 142 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci týkající se vymezení rozlohy a počtu obyvatel, na něž se strategie vztahuje, podle odstavce 1 písm. a). Strategie místního rozvoje 1. Strategie místního rozvoje obsahuje tyto prvky: (a) vymezení rozlohy a počtu obyvatel, na něž se strategie vztahuje; (b) analýzu rozvojových potřeb a potenciálu území, včetně analýzy silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb; (c) popis strategie a jejích cílů () akční plán, který ukazuje, jak se cíle promítají do jednotlivých opatření; () popis opatření pro řízení a monitorování strategie prokazující schopnost místní akční skupiny realizovat strategii a popis zvláštních opatření pro hodnocení; () finanční plán strategie, včetně plánovaných přídělů z jednotlivých fondů SSR. 2. Členské státy vymezí kritéria pro výběr strategií místního rozvoje. Zvláštní pravidla týkající se fondů mohou stanovit kritéria výběru. [….]

Odůvodnění

Jsou vítány návrhy Komise na činnosti v oblasti místního rozvoje a integrovaných územních investic, zároveň se však požaduje větší zjednodušení způsobů a postupů provádění těchto nových pravidel, aby místní subjekty nebyly odrazovány od jejich uplatňování. V tomto ohledu se domnívá, že ustanovení o přijetí aktu v přenesené pravomoci i pro účely definice rozlohy a populace, na něž se strategie vztahuje, je přehnané, neboť tato povinnost tradičně spadá mezi pravomoci místních a regionálních orgánů, u nichž se předpokládá, že znají vývoj a problémy v příslušné oblasti. Kromě toho by mělo být zcela možné kombinovat strategie místního rozvoje s plněním plánů integrovaných územních investic a společných akčních plánů.

Dále je důležité, aby uskutečňované strategie místního rozvoje mohly využívat vztahů mezi městy a venkovem a aby místní subjekty z příměstských oblastí mohly být v těchto strategiích místního rozvoje plnoprávnými partnery.

Pozměňovací návrh 30

Článek 35

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Žádosti o platby včetně plateb pokrývajících výdaje na finanční nástroje […] 2. Pokud jde o finanční nástroje uvedené v čl. 33 odst. 1) písm. b) prováděné v souladu s čl. 33 odst. 4 písm. a) a b), musí celkové způsobilé výdaje uvedené v žádosti o platbu zahrnovat a odděleně uvádět celkovou částku již vyplacené nebo předpokládané podpory finančního nástroje pro investice do konečných příjemců, které mají proběhnout během předem stanoveného období, jehož délka činí nejvýše dva roky, včetně nákladů na řízení nebo poplatků. 3. Částka určená podle odstavce 2 se upraví v dalších žádostech o platbu tak, aby zohlednila rozdíl mezi částkou podpory dříve vyplacené na dotyčný finanční nástroj a částkou skutečně investovanou do konečných příjemců plus vynaložené náklady na řízení a poplatky. Tyto částky se v žádosti o platbu uvádějí odděleně. [….] Žádosti o platby včetně plateb pokrývajících výdaje na finanční nástroje […] 2. Pokud jde o finanční nástroje uvedené v čl. 33 odst. 1) písm. b) prováděné v souladu s čl. 33 odst. 4 písm. a) a b), musí celkové způsobilé výdaje uvedené v žádosti o platbu zahrnovat a odděleně uvádět celkovou částku již vyplacené nebo předpokládané podpory finančního nástroje konečný příjemců během předem stanoveného období, jehož délka činí nejvýše dva roky, včetně nákladů na řízení nebo poplatků. 3. [….]

Odůvodnění

Znění návrhu nařízení značně motivuje k využívání standardních nástrojů naplánovaných Komisí, přičemž cílem je – pochopitelně – zabrzdit přílišné využívání nástrojů finančního inženýrství výhradně pro účely ověření výdajů. Cílem pozměňovacího návrhu Výboru je opětovné nastolení rovnováhy i prostřednictvím větší diverzifikace lhůt a podmínek a určení přípustných odchylek od dodržování předpisů.

Pozměňovací návrh 31

Článek 39

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Využití starších zdrojů po uzavření programu Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se kapitálové zdroje a výnosy a další příjmy připadající na podporu z fondů SSR poskytovanou na finanční nástroje využívaly v souladu s cíli programu po dobu nejméně 10 let po jeho uzavření. Využití starších zdrojů po uzavření programu Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se kapitálové zdroje a výnosy a další příjmy připadající na podporu z fondů SSR poskytovanou na finanční nástroje využívaly v souladu s cíli programu po dobu nejméně let po jeho uzavření.

Odůvodnění

Domníváme se, že období, po které platí povinnost využívat nástrojů finančního inženýrství a zdrojů z něj pocházejících, by nemělo být tak dlouhé. Doba 10 let od uzavření programu totiž vzbuzuje dlouhodobou právní nejistotu.

Pozměňovací návrh 32

Čl. 40 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zpráva o provádění finančních nástrojů 2. Zpráva podle odstavce 1 obsahuje u každého finančního nástroje tyto informace: (a) uvedení programu a priority, v jejichž rámci se podpora z fondů SSR poskytuje; [….] (e) celková výše podpory vyplacené nebo vyčleněné na smlouvy o zárukách prostřednictvím finančního nástroje konečným příjemcům, v členění podle programů, priorit nebo opatření, a uvedené v žádostech o platby předložené Komisi; (f) příjmy finančního nástroje a zpětné splátky na účet finančního nástroje; (g) multiplikační účinek investic provedených prostřednictvím finančního nástroje a hodnota investic a podílů; (h) příspěvek finančního nástroje ke splnění ukazatelů programu a dotyčné priority. [….] Zpráva o provádění finančních nástrojů 2. Zpráva podle odstavce 1 obsahuje u každého finančního nástroje tyto informace: (a) uvedení programu a priority, v jejichž rámci se podpora z fondů SSR poskytuje; [….] (e) celková výše podpory vyplacené nebo vyčleněné na smlouvy o zárukách prostřednictvím finančního nástroje konečným příjemcům, v členění podle programů, priorit nebo opatření, a uvedené v žádostech o platby předložené Komisi; () multiplikační účinek investic provedených prostřednictvím finančního nástroje a hodnota investic a podílů; . [….]

Odůvodnění

Záměrem je zjednodušit náležitosti výroční zprávy, co se týče informací, jež musí Komise podávat v souvislosti s prováděním finančních nástrojů.

Pozměňovací návrh 33

Čl. 42 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Složení monitorovacího výboru 1. Monitorovací výbor se skládá ze zástupců řídícího orgánu a zprostředkujících subjektů a zástupců partnerů. Každý člen monitorovacího výboru má hlasovací právo. Monitorovací výbor programu v rámci cíle Evropská územní spolupráce zahrnuje také zástupce jakékoli třetí země, která se účastní programu. Složení monitorovacího výboru 1. Monitorovací výbor se skládá ze zástupců řídícího orgánu a zprostředkujících subjektů a zástupců partnerů. Každý člen monitorovacího výboru má hlasovací právo. Monitorovací výbor programu v rámci cíle Evropská územní spolupráce zahrnuje také zástupce jakékoli třetí země, která se účastní programu.

Odůvodnění

Není jasné, jak zapojení třetích zemí a území sousedících s nejvzdálenějšími regiony začlenit do Evropské územní spolupráce. V případě programů financovaných kromě EFRR z evropského nástroje sousedství a nástroje předvstupní pomoci, na něž se odkazuje článek 28 nařízení o územní spolupráci, je zjevně nutné zapojení třetích zemí. V případě nejvzdálenějších regionů však třetí země a sousední území (kromě Kanárských ostrovů a Maroka) nejsou zahrnuty do evropského nástroje sousedství ani do nástroje předvstupní pomoci. Jde o země, které získávají prostředky z ERF a nepřispívají dále do Evropské územní spolupráce. Přestože je nutné spolupracovat se třetími zeměmi, programy územní spolupráce nejvzdálenějších regionů zahrnují prostředky pocházející pouze z EFRR. A navzdory tomu, že mohou být z 30 % využity mimo území EU, nesmějí být tyto třetí země zapojeny do monitorovacích výborů.

Pozměňovací návrh 34

Čl. 43 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Funkce monitorovacího výboru 1. Monitorovací výbor se schází nejméně jednou za rok a posuzuje provádění programu a pokrok směrem k dosažení jeho cílů. Přitom zohledňuje finanční údaje, společné ukazatele a ukazatele specifické pro jednotlivé programy, včetně změn ukazatelů výsledků, pokrok k dosažení vyčíslených cílových hodnot a milníky vymezené ve výkonnostním rámci. Funkce monitorovacího výboru 1. Monitorovací výbor se schází nejméně jednou za rok a posuzuje provádění programu a pokrok směrem k dosažení jeho cílů. Přitom zohledňuje finanční údaje, společné ukazatele a ukazatele specifické pro jednotlivé programy, včetně změn ukazatelů výsledků, pokrok k dosažení vyčíslených cílových hodnot a milníky vymezené ve výkonnostním rámci.

Odůvodnění

V zájmu hodnocení provádění programu se považuje za nutné vzít v úvahu i prováděná průběžná hodnocení stanovená v článku 49.

Pozměňovací návrh 35

Čl. 47 odst. 2 (nový)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Obecná ustanovení 1. Hodnocení se provádí za účelem zlepšení kvality koncepce a provádění programů a také za účelem posouzení jejich účinnosti a dopadu. Dopad programů se hodnotí v souladu s úkolem jednotlivých fondů SSR v souvislosti s realizací cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (2), případně v souvislosti s hrubým domácím produktem (HDP) a nezaměstnaností. 2. Členské státy poskytnou zdroje nezbytné pro provádění hodnocení a zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných pro hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů a případně i ukazatelů specifických pro jednotlivé programy. Obecná ustanovení 1. Hodnocení se provádí za účelem zlepšení kvality koncepce a provádění programů a také za účelem posouzení jejich účinnosti a dopadu. Dopad programů se hodnotí v souladu s úkolem jednotlivých fondů SSR v souvislosti s realizací cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (2), případně v souvislosti s hrubým domácím produktem (HDP) a nezaměstnaností. Členské státy poskytnou zdroje nezbytné pro provádění hodnocení a zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných pro hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů a případně i ukazatelů specifických pro jednotlivé programy.

Odůvodnění

Je důležité, aby hodnocení dopadu mohlo zkoumat i další, stejně významné aspekty v souladu s přístupem „nad rámec HDP“, jak je popsáno ve stanovisku Výboru regionů Měření pokroku překročením rámce HDP (viz. CoR 163/2010 fin).

Pozměňovací návrh 36

Čl. 48 odst. 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 3. V rámci předběžných hodnocení se posuzují tyto prvky: [….] (g) zda jsou vyčíslené cílové hodnoty ukazatelů reálné s ohledem na plánovanou výši podpory z fondů SSR; (h) odůvodnění navrhované formy podpory; (i) přiměřenost lidských zdrojů a správní kapacity pro řízení programu; (j) vhodnost postupů pro monitorování programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení; (k) vhodnost zvolených milníků pro výkonnostní rámec; (l) přiměřenost plánovaných opatření na podporu rovných příležitostí pro ženy a muže a opatření k předcházení diskriminaci; (m) přiměřenost plánovaných opatření na podporu udržitelného rozvoje. 3. V rámci předběžných hodnocení se posuzují tyto prvky: [….] (g) zda jsou vyčíslené cílové hodnoty ukazatelů reálné s ohledem na plánovanou výši podpory z fondů SSR; (h) odůvodnění navrhované formy podpory; (i) přiměřenost lidských zdrojů a správní kapacity pro řízení programu; () přiměřenost plánovaných opatření na podporu rovných příležitostí pro ženy a muže a opatření k předcházení diskriminaci; () přiměřenost plánovaných opatření na podporu udržitelného rozvoje.

Odůvodnění

Výbor se domnívá, že předběžné posouzení nesmí obsahovat prvky, které před zahájením programů nelze řádně vyčíslit nebo které jsou již uvedené v jiných dokumentech (např. systém řízení a kontroly, smlouva o partnerství). Proto se doporučuje některé informace neuvádět.

Pozměňovací návrh 37

Čl. 49 odst. 4 (nový)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Hodnocení během programového období 1. Řídící orgán pro každý program vypracuje plán hodnocení, který předkládá v souladu se zvláštními pravidly týkajícími se fondů. 2. Členské státy zajistí, aby byly pro hodnocení uvolněny příslušné kapacity. 3. Během programového období provádějí řídící orgány hodnocení jednotlivých programů na základě plánu hodnocení, a to včetně hodnocení k posouzení účinnosti, efektivity a dopadu. Nejméně jednou za programové období se v rámci hodnocení posoudí, jak podpora z fondů SSR přispěla k dosahování cílů jednotlivých priorit. Všechna hodnocení přezkoumává monitorovací výbor, který je zasílá Komisi. 4. Komise může hodnocení programů provádět z vlastního podnětu. Hodnocení během programového období 1. Řídící orgán pro každý program vypracuje plán hodnocení, který předkládá v souladu se zvláštními pravidly týkajícími se fondů. 2. Členské státy zajistí, aby byly pro hodnocení uvolněny příslušné kapacity. 3. Během programového období provádějí řídící orgány hodnocení jednotlivých programů na základě plánu hodnocení, a to včetně hodnocení k posouzení účinnosti, efektivity a dopadu. Nejméně jednou za programové období se v rámci hodnocení posoudí, jak podpora z fondů SSR přispěla k dosahování cílů jednotlivých priorit. Všechna hodnocení přezkoumává monitorovací výbor, který je zasílá Komisi. . Komise může hodnocení programů provádět z vlastního podnětu.

Odůvodnění

V zájmu většího zaměření na výsledky je vhodné, aby údaje vyplývající z průběžného hodnocení bylo skutečně možné využít ke zlepšení účinnosti programů.

Pozměňovací návrh 38

Čl. 54 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Operace vytvářející příjmy 1. Čisté příjmy vytvořené po dokončení operace za určité referenční období se stanoví předem pomocí jedné z těchto metod: (a) použití paušální procentní sazby příjmů pro daný druh operace; (b) výpočet současné hodnoty čistého příjmu z operace s přihlédnutím k uplatnění zásady „platí znečišťovatel“ a případně k aspektům spravedlnosti v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu. Způsobilé výdaje na operaci, která má být spolufinancována, nesmějí přesáhnout současnou hodnotu investičních nákladů na operaci po odečtení současné hodnoty čistého příjmu určené jednou z těchto metod. Komise je v souladu s článkem 142 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci týkající se definice paušální sazby uvedené výše v písmenu a). Metodiku podle písmene b) přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem, který je stanoven v čl. 143 odst. 3. Operace vytvářející příjmy 1. Čisté příjmy vytvořené po dokončení operace za určité referenční období se stanoví předem pomocí jedné z těchto metod: (a) použití paušální procentní sazby příjmů pro daný druh operace; (b) výpočet současné hodnoty čistého příjmu z operace s přihlédnutím k uplatnění zásady „platí znečišťovatel“ a případně k aspektům spravedlnosti v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu. Způsobilé výdaje na operaci, která má být spolufinancována, nesmějí přesáhnout současnou hodnotu investičních nákladů na operaci po odečtení současné hodnoty čistého příjmu určené jednou z těchto metod. se definice paušální sazby uvedené výše v písmenu a) Metodiku podle písmene b) přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem, který je stanoven v čl. 143 odst. 3.

Odůvodnění

Považuje se za vhodnější obnovit předpisy platné v období 2000–2006, které stanovovaly uplatňování zvláštní (snížené) úrovně podpory stejné pro všechny projekty vytvářející příjmy, aby předkladatelé projektů nebyli odrazováni.

Pozměňovací návrh 39

Článek 55

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Způsobilost 1. Způsobilost výdajů se kromě případů, kdy jsou přímo v tomto nařízení nebo ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů či na jejich základě stanovena zvláštní pravidla, určuje na základě vnitrostátních právních předpisů. 6. Čisté příjmy přímo vytvořené operací během jejího provádění, které nebyly zohledněny při schvalování operace, se v konečné žádosti o platbu předložené příjemcem od způsobilých výdajů operace odečtou. Toto pravidlo se nevztahuje na finanční nástroje a ceny. […] Způsobilost 1. Způsobilost výdajů se kromě případů, kdy jsou přímo v tomto nařízení nebo ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů či na jejich základě stanovena zvláštní pravidla, určuje na základě vnitrostátních právních předpisů. […]

Odůvodnění

Nemají-li být zkomplikovány kontroly provádění operací, považuje se za nezbytné odstavec 6 vypustit. Navrhuje se doplnit nový odstavec 9, neboť územní spolupráce si zasluhuje zvláštní režim, protože uplatnění nebo přizpůsobení různých vnitrostátních pravidel by představovalo příliš vážnou administrativní překážku pro řádné provádění projektů.

Pozměňovací návrh 40

Čl. 59 odst. 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zvláštní pravidla způsobilosti pro granty 3. Pro příspěvek z fondů SSR nejsou způsobilé tyto náklady: (a) úroky z dlužných částek; (b) nákup nezastavěných a zastavěných pozemků za částku přesahující 10 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí stanovit vyšší procentní sazbu; (c) daň z přidané hodnoty. Částky odpovídající DPH jsou nicméně způsobilé, pokud jsou podle vnitrostátních právních předpisů neodečitatelné a pokud je uhradil jiný příjemce než osoba povinná k dani podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce směrnice 2006/112/ES za předpokladu, že tyto částky odpovídající DPH nebyly zaplaceny v souvislosti s poskytováním infrastruktury. Zvláštní pravidla způsobilosti pro granty 3. Pro příspěvek z fondů SSR nejsou způsobilé tyto náklady: (a) úroky z dlužných částek; (b) nákup nezastavěných a zastavěných pozemků za částku přesahující 10 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí stanovit vyšší procentní sazbu; (c) daň z přidané hodnoty. .

Odůvodnění

Výbor se domnívá, že pouze DPH s nárokem na odpočet není způsobilá k příspěvku z fondů SSR. Pokud by se totiž ve všech projektech realizovaných institucemi veřejného sektoru na DPH (bez nároku na odpočet) pohlíželo jako na nezpůsobilé náklady, podstatně by to zvýšilo spolufinancování na národní úrovni a ohrozilo regionální a místní schopnost provádět projekty. Výbor se dále domnívá, že pravidla o nezpůsobilosti DPH v souvislosti s poskytováním infrastruktury příjemcům jsou oproti jiným typům podpory diskriminující.

Pozměňovací návrh 41

Článek 64

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Akreditace a koordinace […] 3. Akreditace je založena na stanovisku nezávislého auditorského subjektu, který posuzuje, zda subjekt splňuje akreditační kritéria. Nezávislý auditorský subjekt vykonává svou činnost v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. […] 5. Členský stát může jmenovat koordinační subjekt, jehož úkolem je udržovat kontakt s Komisí a poskytovat jí informace, podporovat harmonizované uplatňování pravidel Unie, vypracovávat souhrnnou zprávu obsahující přehled všech prohlášení řídících subjektů na vnitrostátní úrovni a výroků auditorů a koordinovat provádění nápravných opatření týkajících se nedostatků společné povahy. Akreditace a koordinace […] […]

Odůvodnění

Cílem je zamezit duplicitě orgánů a subjektů, jež by systém řízení a kontroly ještě zkomplikovala.

Pozměňovací návrh 42

Článek 67

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Společná pravidla pro platby 1. Platby příspěvků z fondů SSR na jednotlivé programy provádí Komise v souladu s rozpočtovými položkami a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. Každá platba se přiřadí k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku dotyčného fondu. 2. Platby probíhají formou předběžného financování, průběžných plateb, vyplacení ročního zůstatku a případně vyplacení konečného zůstatku. 3. U forem podpory podle čl. 57 odst. 1 písm. b), c) a d) se částky vyplacené příjemci považují za způsobilé výdaje. Společná pravidla pro platby 1. Platby příspěvků z fondů SSR na jednotlivé programy provádí Komise v souladu s rozpočtovými položkami a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. Každá platba se přiřadí k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku dotyčného fondu. 2. Platby probíhají formou předběžného financování, průběžných plateb a vyplacení konečného zůstatku. 3. U forem podpory podle čl. 57 odst. 1 písm. b), c) a d) se částky vyplacené příjemci považují za způsobilé výdaje.

Odůvodnění

Nesouhlas se zmínkou o vyplacení ročního zůstatku, neboť zavádí zásadu roční účetní závěrky (každoročního uzavření). Domníváme se, že navrhovaná roční účetní závěrka je ve skutečnosti zavádění každoročního uzavření, jež zvýší administrativní zátěž, zavede povinné finanční opravy nepřesností, které odhalila Evropská komise a/nebo Evropský účetní dvůr, a sníží flexibilitu v oblasti oznamování a nahrazování nadměrných výdajů, které v současnosti existují v programovém období 2007–2013.

Pozměňovací návrh 43

Čl. 75 odst. 1 písm. a)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Předkládání informací 1. Do 1. února roku následujícího po skončení účetního období členský stát předá Komisi následující dokumenty a informace v souladu s [článkem 56] finančního nařízení: (a) ověřenou roční účetní závěrku příslušných subjektů akreditovaných podle článku 64; […] Předkládání informací 1. Do 1. února roku následujícího po skončení účetního období členský stát předá Komisi následující dokumenty a informace v souladu s [článkem 56] finančního nařízení: (a) ověřenou roční účetní závěrku příslušných subjektů akreditovaných podle článku 64 […]

Odůvodnění

Bylo by užitečné, aby stejně jako v případě současného programového období zůstalo roční uzavírání účtů volitelnou možností, pro niž by se rozhodl sám certifikační orgán. Lhůtu stanovenou článkem 75 není snadné dodržet, protože je příliš krátká.

Pozměňovací návrh 44

Čl. 82 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Investice pro růst a zaměstnanost […] Prostředky pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost se rozdělují mezi tyto tři kategorie regionů úrovně NUTS 2: (a) méně rozvinuté regiony, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměru HDP v EU-27; (b) přechodové regiony, jejichž HDP na obyvatele se pohybuje mezi 75 % a 90 % průměru HDP v EU-27; (c) rozvinutější regiony, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 90 % průměru HDP v EU-27. Tyto tři kategorie regionů jsou určeny na základě poměru jejich HDP na obyvatele, měřeného paritou kupní síly a vypočteného na základě údajů Unie za období let 2006 až 2008, ve vztahu k HDP v EU-27 za stejné referenční období. Investice pro růst a zaměstnanost […] Prostředky pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost se rozdělují mezi tyto tři kategorie regionů úrovně NUTS 2: (a) méně rozvinuté regiony, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměru HDP v EU-27; (b) přechodové regiony, jejichž HDP na obyvatele se pohybuje mezi 75 % a 90 % průměru HDP v EU-27; (c) rozvinutější regiony, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 90 % průměru HDP v EU-27. Tyto tři kategorie regionů jsou určeny na základě poměru jejich HDP na obyvatele, měřeného paritou kupní síly a vypočteného na základě údajů Unie za období , ve vztahu k HDP v EU-27 za stejné referenční období.

Odůvodnění

K objasnění toho, že ke stanovení způsobilosti regionu by se měly využívat nejnovější dostupné údaje, nikoli čísla z období před krizí 2006–2008.

Pozměňovací návrh 45

Čl. 83 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Celkové finanční zdroje 2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozdělení celkových prostředků v členění podle členských států, aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku a čl. 84 odst. 7. Celkové finanční zdroje 2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozdělení celkových prostředků v členění podle členských států, aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku a čl. 84 odst. 7.

Odůvodnění

VR si přeje zajistit, aby zdroje přidělené na programy územní spolupráce byly přidělovány Komisí v rámci spolupráce, nikoliv rozdělením do obálek členských států.

Pozměňovací návrh 46

Článek 84

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Prostředky na cíle Investice pro růst a zaměstnanost a Evropská územní spolupráce […] 2. Pro rozdělení mezi jednotlivé členské státy se použijí tato kritéria: (a) počet způsobilých obyvatel, regionální prosperita, prosperita státu a míra nezaměstnanosti u méně rozvinutých regionů a přechodových regionů; (b) počet způsobilých obyvatel, regionální prosperita, míra nezaměstnanosti, úroveň vzdělanosti a hustota obyvatel u rozvinutějších regionů; (c) počet obyvatel, prosperita státu a rozloha pro Fond soudržnosti. 3. Nejméně 25 % prostředků strukturálních fondů pro méně rozvinuté regiony, 40 % prostředků pro přechodové regiony a 52 % prostředků pro rozvinutější regiony v každém členském státu se přidělí ESF. Pro účely tohoto ustanovení se podpora členskému státu z [nástroje Potraviny pro znevýhodněné osoby] považuje za součást podílu strukturálních fondů přiděleného Evropskému sociálnímu fondu. [….] 5. Podpora ze strukturálních fondů pro [Potraviny pro znevýhodněné osoby] v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost činí 2 500 000 000 EUR. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví částka, která se má převést z částky přidělené každému členskému státu ze strukturálních fondů na celé období. Příděl každého členského státu ze strukturálních fondů se odpovídajícím způsobem sníží. Roční prostředky odpovídající výši podpory ze strukturálních fondů zmíněné v prvním pododstavci se zapíší do příslušných rozpočtových položek [nástroje Potraviny pro znevýhodněné osoby] v rámci rozpočtového procesu pro rok 2014. 6. Částka ve výši 5 % z prostředků určených na cíl Investice pro růst a zaměstnanost tvoří výkonnostní rezervu, která se má přidělit v souladu s článkem 19. […] 8. Prostředky určené na cíl Evropská územní spolupráce činí 3,48 % z celkových finančních zdrojů, které jsou k dispozici na rozpočtové závazky z fondů na období let 2014 až 2020 (tzn. celkem 11 700 000 004 EUR). Prostředky na cíle Investice pro růst a zaměstnanost a Evropská územní spolupráce […] 2. Pro rozdělení mezi jednotlivé členské státy se použijí tato kritéria: (a) počet způsobilých obyvatel, regionální prosperita, prosperita státu a míra nezaměstnanosti u méně rozvinutých regionů a přechodových