Zvláštní zpráva Řídila Komise začleňování 
podpory vázané na 
produkci do režimu 
jednotné platby účinně?CS 2014  č. 08
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0208-6
doi:10.2865/48957
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 08
Zvláštní zpráva Řídila Komise začleňování 
podpory vázané na 
produkci do režimu 
jednotné platby účinně?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář
I–IX  Shrnutí
1–17  Úvod
1–4 Souvislosti
5–13  Režim jednotné platby po kontrole stavu reformy společné zemědělské politiky v roce 2008
5–8 Začlenění podpory vázané na produkci do SPS
9–12  Vnitrostátní stropy a vnitrostátní rezervy
13 Platební nároky po roce 2014
14 –17  Úloha Komise a členských států při provádění výdajů SPS
14–15  Odpovědnost Komise za to, že výdaje SPS jsou v souladu s předpisy a zásadami EU
16 –17  Členské státy měly při stanovení kritérií pro rozdělení dostupné podpory v souladu s cíli politiky značnou 
míru volnosti
18–21  Rozsah, cíle a koncepce auditu
22–59  Připomínky
22–34  Nedostatky v dohledu Komise a v provádění členských států nepříznivě ovlivnily jednotné 
provádění zásad přijatých při kontrole stavu reformy SZP v roce 2008
23–24  Komise nepřijala prováděcí pravidla a řádně neposoudila kritéria členských států pro rozdělení dostupných 
částek…
25–31  … proto některá kritéria stanovená členskými státy nebyla vždy ve shodě s legislativou či zásadami EU
32–34  Navíc vedlejší účinky začlenění podpory vázané na produkci do SPS nebyly řešeny jednotně
03 Obsah
35–44  Členské státy někdy příslušná pravidla prováděly nesprávně
36–37  Komise jasně nestanovila podmínky, za nichž mohli mít zemědělci přístup k platebním nárokům 
z vnitrostátní rezervy…
38–39  … a v některých případech členské státy přiznaly platební nároky bez právní opory v legislativě EU…
40 … nebo vypočetly jednotkové hodnoty platebních nároků podle netransparentních kritérií
41–42  Nejasné postupy, kterými Komise monitoruje dodržování stropů SPS, …
43–44  … a případ nedodržení příslušných stropů, které vedlo k nadsazení hodnot platebních nároků
45–59  Nedostatky v dohledu a kontrole ovlivnily výpočet platebních nároků a následné platby SPS
47–49  Orgány navštívených členských států povětšinou používaly referenční údaje o zemědělcích správně, avšak 
některé chyby, které se vyskytly, byly systematické
50–56  Kontrolní systémy členských států měly různou kvalitu a neodhalily všechny chyby ve výpočtech
57–59  Snížená účinnost schvalování souladu, které provádí Komise
60–71  Závěry a doporučení
 Příloha I — Částky začleněné do SPS v letech 2010 až 2012
 Příloha II —  Stav platebních nároků oznámených členskými státy k 15. 9. 2013 podle čl. 51 odst. 3 
písm. a) nařízení (ES) č. 1120/2009 (rok podání žádosti 2012)
 Odpovědi Komise
04
 Zkratky
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
EZZF : Evropský zemědělský záruční fond
ha: hektar
IACS : integrovaný administrativní a kontrolní systém ( Integrated Administration and Control System )
SPS : režim jednotné platby ( Single Payment Scheme )
SZP : společná zemědělská politika
05
 Glosář
Kontrola stavu reformy SZP (tzv. „ Health Check “): Kontrola stavu reformy SZP z roku 2003, provedená v roce 2008. 
Byly přijaty návrhy Komise na další oddělení přímých plateb od produkce, vyšší převody výdajů na opatření na podporu 
rozvoje venkova, úpravy intervenčního systému, zvýšení mléčných kvót a další specifická odvětvová opatření.
Modulace : Povinné snížení všech ročních přímých plateb nad 5 000 EUR zavedené reformou z roku 2003, které 
slouží k financování opatření na podporu rozvoje venkova.
Oddělení od produkce : Proces oddělení plateb přímé podpory od vlastní zemědělské produkce.
Platební nárok : Nárok, který zemědělce opravňuje k platbě částky podpory SPS v něm stanovené, pokud spolu 
s ním vykáže hektar způsobilé zemědělské půdy.
Postup schvalování účetní závěrky : Dvoustupňový proces, jímž Komise zajišťuje soulad výdajů s platnými 
finančními a odvětvovými předpisy. Tyto dva stupně zahrnují každoroční rozhodnutí o schválení finančních výkazů 
a víceletá rozhodnutí o souladu. Rozhodnutí o schválení finančních výkazů se týká roční účetní závěrky a systému 
vnitřní kontroly každé akreditované platební agentury (osvědčení účetní závěrky platebních agentur členských států 
a roční přezkum dodržování akreditačních kritérií), zatímco cílem rozhodnutí o souladu je zajistit, aby členské státy 
uplatňovaly právní rámec EU a aby výdaje, které příslušné předpisy v jednom či více rozpočtových letech porušují, 
byly z financování poskytovaného EU vyloučeny.
Reforma z roku 2003 : Reforma SZP („přezkum v polovině období“), jejímž cílem bylo snížit cenovou podporu 
a kompenzovat toto snížení přímou podporou příjmů, pokračovala v procesu, který začal v roce 1992 (MacSharryho 
reforma) a byl potvrzen v roce 1999 (reforma podle dokumentu Agenda 2000). Reforma z roku 2003 zavedla 
oddělení podpory od produkce a spojila podporu s dodržováním norem pro obhospodařování půdy a chov zvířat 
v každém zemědělském podniku (podmíněnost) a také posílila podporu v oblasti rozvoje venkova.
Vnitrostátní rezerva : Každý členský stát spravuje vnitrostátní rezervu, která zahrnuje rozdíl mezi příslušnými 
vnitrostátními stropy SPS a celkovou hodnotou všech přiznaných platebních nároků. Vnitrostátní rezerva se musí 
přednostně používat k přiznání platebních nároků zemědělcům, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci. Členské státy 
mohou tyto prostředky rovněž použít k přiznání platebních nároků zemědělcům, kteří zahajují zemědělskou činnost 
nebo kteří se nacházejí v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a rozvoje.
Zásada proporcionality : Zásada proporcionality je obecnou zásadou právních předpisů EU a vyžaduje, aby akty 
orgánů Společenství nepřekročily meze toho, co je přiměřené a nezbytné k dosažení legitimních cílů sledovaných 
dotčenou právní úpravou.
Zásada zákazu diskriminace : Zásada zákazu diskriminace je stanovena v článku 40 Smlouvy o fingování Evropské 
unie a vyžaduje, aby se srovnatelnými situacemi nebylo zacházeno odlišně a s odlišnými situacemi stejně, není‑li 
takové zacházení objektivně odůvodněné. Odlišné zacházení se zemědělci musí tudíž být objektivně odůvodněno.
06
 Shrnutí
I
Režim jednotné platby (SPS) je z finančního hlediska 
nejdůležitějším režimem přímé podpory pro země ‑
dělce financované z rozpočtu EU na zemědělství. Byl 
jedním z klíčových prvků reformy společné zeměděl ‑
ské politiky (SZP) z roku 2003. SPS nahradil většinu 
dřívějších přímých plateb vázaných na obdělávanou 
plochu nebo počet zvířat. SPS je nezávislý na skutečné 
zemědělské produkci (je tedy „oddělený od pro ‑
dukce“) a zemědělci musí mít platební nároky a způso ‑
bilou půdu, aby mohli podporu SPS čerpat.
II
V roce 2008 Rada v rámci „kontroly stavu“ reformy 
společné zemědělské politiky rozhodla začlenit od 
roku 2010 do roku 2012 platby podpory vázané na 
produkci do SPS v odvětvích, která byla v té době ze 
SPS vyloučena, nebo která se členské státy rozhodly 
oddělit od produkce jen částečně. Členské státy do 
SPS začlenily částku 4,2 miliardy EUR, která byla před ‑
tím pro podporu k dispozici.
III
Začlenění podpory vázané na produkci do SPS posky ‑
tovalo členským státům značnou volnost, pokud jde 
o kritéria pro rozdělování dostupných částek mezi 
zemědělce. Komise si však ponechala konečnou odpo ‑
vědnost za jednotné plnění rozpočtu EU a za dodr ‑
žování obecných zásad stanovených v legislativě EU 
v odvětví zemědělství.IV
Od roku 2015 bude SPS nahrazen novým režimem 
základní platby, který přejímá některé klíčové prvky 
SPS. Členské státy budou mít možnost zohlednit hod ‑
notu platebních nároků SPS v platbách podle nového 
režimu do konce rozpočtového roku 2021.
V
Účetní dvůr kontroloval, zda Komise řídila začleňování 
podpory vázané na produkci do SPS účinně. Zkoumal 
konkrétně, zda Komise dostatečně dohlížela na výpo ‑
čet platebních nároků a ověřovala jej, zda byly před ‑
pisy členských států v souladu s podmínkami a zása ‑
dami stanovenými v legislativě EU a zda příslušné 
orgány zavedly účinné kontroly zajišťující správný 
výpočet a přiznání platebních nároků.
VI
Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise řídila začle ‑
nění podpory vázané na produkci do SPS jen částečně 
účinně.
VII
Účetní dvůr zjistil, že Komise nezajistila, aby kritéria 
použitá pro rozdělení dostupných částek byla vždy ve 
shodě se zásadami EU, především se zásadou rovného 
zacházení se zemědělci a zásadou proporcionality. 
V tomto kontextu se podpora vázaná na produkci 
začleňovala do SPS nejednotným způsobem a země ‑
dělci v některých odvětvích realizovali neočekávaný 
zisk. Objevily se rovněž chyby ve způsobu, jakým 
Komise monitorovala dodržování platných stropů, 
kontrolovala, zda se členské státy řídí platnými před ‑
pisy EU, a vymáhala opravu chyb.
Shrnutí 07
VIII
Třebaže členské státy povětšinou využívaly referenční 
údaje zemědělců správně, zjistil Účetní dvůr významné 
nedostatky ve správném uplatňování pravidel pro 
výpočet, v dodržování stropů a ve využívání vnitro ‑
státní rezervy. Rámec stanovený Komisí také dosta ‑
tečně jasně nevysvětloval, které kontroly mají členské 
státy provádět, aby zajistily správný výpočet plateb ‑
ních nároků, a kontrolní systémy členských států měly 
různou kvalitu. To někdy vedlo k nesprávně vypo ‑
čteným hodnotám platebních nároků a následným 
neoprávněným platbám podpory SPS zemědělcům.
IX
Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:
a) Na příslušné úrovni vypracovala jasné pokyny a od 
členských států požadovala, aby doložily, že přijatá 
kritéria jsou objektivní a nediskriminační, a zame ‑
zují tak narušování trhu nebo soutěže, aby se tak 
opatření SZP u budoucích režimů přímých plateb 
prováděla na jednotném trhu shodně.
b) Účinně dohlížela na dodržování platných stropů 
a inspekce při schvalování souladu pojala kom ‑
plexněji tak, aby se věnovala pozornost zvláštním 
rizikům souvisejícím s režimem podpory založe ‑
ným na nárocích, a urychlila další sledování přípa ‑
dů porušení předpisů.
c) Vymáhala opravu platebních nároků, jejichž hod ‑
nota nebyla vypočtena podle platných pravidel, 
a zpětné získávání platebních nároků a neoprávně ‑
ných plateb SPS, zejména v případech systematic ‑
kých chyb.
d) Učinila opatření, aby platební agentury přijaly 
jasné postupy, které budou zahrnovat účinné 
kontroly spolehlivosti údajů, na nichž se zakládají 
výpočty, a účinné kontroly správnosti platebních 
nároků přiznávaných členskými státy.
08
 Úvod
Souvislosti
01 
Oddělení přímé podpory pro země ‑
dělce od produkce a zavedení režimu 
jednotné platby (SPS) byly základními 
součástmi reformy společné zeměděl ‑
ské politiky (SZP) v roce 2003. Hlavním 
cílem SPS bylo přeorientovat politiku 
z podpory trhu na podporu příjmů 
oddělenou od produkce, a posílit tak 
tržní orientaci zemědělců a zamezit 
narušování trhu.
02 
SPS je založen na přiznání platebních 
nároků každému zemědělci. SPS je 
z finančního hlediska nejdůležitějším 
režimem podpory v rámci SZP . Je zcela 
financován z Evropského zemědělského 
záručního fondu (EZZF). V rozpočtu na 
rok 2013 připadalo na platby SPS 70 % 
výdajů z EZZF a 54 % celkového rozpoč ‑
tu EU na zemědělství a rozvoj venkova.
03 
V letech 2005 až 2007 zavedlo SPS1 
17 členských států, čímž nahradily větši ‑
nu režimů přímých plateb vázaných na 
obdělávanou plochu nebo počet zvířat.04 
Členským státům však bylo umožněno 
ponechat určité procento podpory 
vázáno na zemědělskou produkci nebo 
nezačlenit do SPS určité typy přímých 
plateb2. V některých zemědělských 
odvětvích zůstávaly přímé platby ze 
SPS nadále vyloučeny3.
Režim jednotné platby po 
kontrole stavu reformy 
společné zemědělské 
politiky v roce 2008
Začlenění podpory vázané na 
produkci do SPS
05 
V roce 2008 Komise a Rada provedly 
přezkum SZP , označovaný jako „kon ‑
trola stavu reformy SZP“4. U podpory 
vázané na produkci, která z SPS zůstá ‑
vala vyloučena, nebo kterou se členské 
státy předtím rozhodly ponechat zcela 
nebo částečně vázanou na produkci, 
se Rada řídila návrhem Komise, aby 
byla do roku 2012 tato podpora také 
oddělena od produkce. Členské státy 
však směly zachovat prémie na krávy 
bez tržní produkce mléka, ovce a kozy 
vázané na produkci5.1 Belgie, Dánsko, Německo, 
Irsko, Řecko, Španělsko, 
Francie, Itálie, Lucembursko, 
Malta, Nizozemsko, Rakousko, 
Portugalsko, Slovinsko, Finsko, 
Švédsko a Spojené království. 
Deset dalších členských států, 
které vstoupily do EU v roce 
2004 a 2007, se rozhodlo 
zavést přechodný režim 
podpory na plochu oddělené 
od produkce – režim jednotné 
platby na plochu –, který 
není založen na platebních 
nárocích.
2 Všechny členské státy, vyjma 
těch, které do EU vstoupily 
v roce 2004 a 2007, musely SPS 
zavést a členské státy se mohly 
rozhodnout o míře oddělení 
tak, že některé platby vázané 
na produkci zachovaly buďto 
v plném rozsahu, nebo jen 
částečně. Jednalo se například 
o platby na plochu pro plodiny 
na orné půdě, prémie na skot, 
ovce a kozy a podporu na 
chmel, které mohly členské 
státy oddělit od produkce 
jen částečně nebo vůbec ne. 
Rovněž bylo možno vyloučit 
nejvzdálenější regiony EU 
a podporu na produkci osiva.
3 Jednalo se například o zvláštní 
prémie na jakost pro pšenici 
tvrdou, platby na bílkovinné 
plodiny, rýži, skořápkové 
ovoce, energetické plodiny, 
brambory určené pro výrobu 
škrobu a bramborový škrob, 
bavlnu a cukr, podporu pro 
luskoviny pěstované na zrno 
a prémii na sušená krmiva.
4 Nařízení Rady č. 73/2009 ze 
dne 19. ledna 2009, kterým 
se stanoví společná pravidla 
pro režimy přímých podpor 
v rámci společné zemědělské 
politiky a kterým se zavádějí 
některé režimy podpor pro 
zemědělce a kterým se mění 
nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) 
č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 
a zrušuje nařízení (ES) 
č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 
31.1.2009, s. 16).
5 Kromě toho byla zachována 
podpora vázaná na produkci 
bavlny. Členské státy také 
mohly zachovat podporu 
vázanou na produkci 
v nejvzdálenějších regionech 
EU.
09 Úvod
06 
V témže roce přijala Rada reformu 
společné organizace trhu s vínem6. 
Členské státy mohly převést prostřed ‑
ky EU z vnitrostátních programů pod ‑
pory v odvětví vína a přiznat pěstite ‑
lům vína platební nároky. Kromě toho 
mohly členské státy přiznat platební 
nároky podle ploch, na něž zemědělci 
obdrželi podporu EU na klučení vinic.07 
Se začleňováním do SPS v letech 
2010 až 2012 přestaly platby vázané na 
produkci většinou existovat. Členské 
státy tak mohly rozdělit v podobě pla ‑
tebních nároků mezi zemědělce další 
4,2 miliardy EUR, které byly původně 
k dispozici pro podporu vázanou na 
produkci nebo byly převedeny z odvět ‑
ví vína7. Dostupné částky podle jednot ‑
livých režimů jsou uvedeny v  grafu 18.6 Nařízení Rady (ES) č. 479/2008 
ze dne 29. dubna 2008 
o společné organizaci trhu 
s vínem, o změně nařízení 
(ES) č. 1493/1999, (ES) 
č. 1782/2003, (ES) č. 1290/2005 
a (ES) č. 3/2008 a o zrušení 
nařízení (EHS) č. 2392/86 a (ES) 
č. 1493/1999 (Úř. věst. L 148, 
6.6.2008, s. 1).
7 Celkové čisté zvýšení 
SPS v tomto období činí 
3,5 miliardy EUR, protože 
členské státy mohly použít 
část dostupných částek 
později na financování zvláštní 
podpory podle článku 68 
nařízení (ES) č. 73/2009.
8 Podrobnější přehled lze nalézt 
v příloze I .Částky k začlenění do SPS podle režimů  
v letech 2010–2012 (v milionech EUR)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Platby na plochu pro plodiny na orné půdě
Dřívější článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003
Prémie na ovce a kozy
Porážková prémie na dospělý skot
Prémie na krávy bez tržní produkce mléka
Rýže
Převod z programů podpory pro víno 
a klučení révy
Bramborový škrob
Ovoce a zelenina – rajčata
Jiné režimyGraf 1
08 
Rozdělení dostupných částek mezi 
členské státy ukazuje graf 2 .
10 Úvod
Vnitrostátní stropy 
a vnitrostátní rezervy
09 
Stejně jako všechny přímé platby 
i výdaje na SPS jsou omezeny ročním 
rozpočtovým stropem pro každý člen ‑
ský stát. Stropy by měly sloužit k tomu, 
aby celkový objem platebních náro ‑
ků nepřekročil současná rozpočtová 
omezení9.
10 
Podle pravidel pro začleňování podpo ‑
ry vázané na produkci do SPS mohou 
členské státy přiznat platební nároky 
zemědělcům nebo zvýšit hodnotu 
stávajících platebních nároků, přičemž 
musí dodržet stropy stanovené pro 
jednotlivá odvětví. Celková hodnota 
všech platebních nároků přiznaných 
zemědělcům v daném členském státě 
nesmí překročit vnitrostátní rozpočto ‑
vý strop pro SPS.11 
Každý platební nárok opravňuje ze ‑
mědělce k získání částky podpory SPS 
v něm stanovené, pokud spolu s ním 
vykáže hektar způsobilé zemědělské 
půdy. To se nazývá „aktivace“. Ve větši ‑
ně členských států, které SPS zavedly, 
více než 95 % hodnoty platebních 
nároků přiznaných zemědělcům vede 
k vyplacení podpory SPS.Rozdělení podpory k začlenění do SPS podle členských států v letech 2010–2012
Španělsko 30 %Francie 42 %
Itálie 12 %ostatní členské státy 8 %
Nizozemsko 4 %
Řecko 4 %Graf 2
9 Rozpočtové stropy se vztahují 
na kalendářní rok n, v němž 
mají zemědělci předložit roční 
jednotné žádosti o platbu 
podpory. Platby podpory 
se účtují k tíži rozpočtu 
na následující rozpočtový 
rok n+1. Částky, které jsou 
nakonec zemědělcům 
vyplaceny, jsou však nižší 
než rozpočtový strop, 
neboť ne všichni zemědělci 
nutně o podporu ze svých 
platebních nároků žádají. 
Navíc roční platby přesahující 
5 000 EUR podléhaly zejména 
do roku 2012 snížení (které se 
označuje jako „modulace“), 
které sloužilo k financování 
opatření v oblasti rozvoje 
venkova. Platby podpory 
mohou být také sníženy 
o správní sankce.
11 Úvod
12 
Členské státy jsou povinny spravovat 
vnitrostátní rezervu, která odpovídá 
rozdílu mezi příslušnými vnitrostátní ‑
mi stropy a celkovou hodnotou všech 
přiznaných platebních nároků. Vnit ‑
rostátní rezerva se musí přednostně 
používat především k přiznání pla ‑
tebních nároků zemědělcům, kteří se 
nacházejí ve zvláštní situaci10. Členské 
státy rovněž mohou tyto prostředky 
použít k přiznání platebních nároků 
zemědělcům, kteří zahajují zeměděl ‑
skou činnost nebo kteří se nacházejí 
v oblastech, na něž se vztahují progra ‑
my restrukturalizace a rozvoje.
Platební nároky po roce 2014
13 
SPS zůstává v platnosti do konce 
roku 2014. Od roku podání žádosti 
2015 bude nahrazen novým režimem 
základní platby, který bude rovněž 
založen na platebních nárocích11. Hod ‑
nota těchto platebních nároků bude 
v zásadě vycházet z vnitrostátních 
či regionálních paušálních sazeb na 
hektar. Členské státy však budou mít 
do konce roku 2018 možnost zohlednit 
hodnotu platebních nároků SPS tak, 
že je budou postupně přizpůsobovat 
regionálnímu průměru (sbližování). Vý ‑
počet platebních nároků SPS tak může 
do rozpočtového roku 2021 ovlivnit 
budoucí platby zemědělcům.Úloha Komise a členských 
států při provádění 
výdajů SPS
Odpovědnost Komise za to, 
že výdaje SPS jsou v souladu 
s předpisy a zásadami EU
14 
Podle finančního nařízení EU prová ‑
dí Komise výdaje z EZZF sdíleným 
řízením s členskými státy12. To zname ‑
ná, že obecná pravidla pro výpočet 
hodnoty platebních nároků a platby 
SPS jsou stanovena v nařízeních EU13, 
avšak všechny legislativní, regulační, 
správní a další kroky nutné k ochraně 
finančních zájmů EU musí podniknout 
členské státy.
15 
Zatímco konečná zodpovědnost za 
plnění rozpočtu náleží Komisi, která 
má zodpovědnost i za legalitu plateb 
a řádné finanční řízení výdajů, za vý ‑
počet platebních nároků a následnou 
výplatu podpory SPS zemědělcům 
akreditovanými platebními agentu ‑
rami zodpovídají členské státy. Podle 
předpisů, které upravují financování 
výdajů v rámci EZZF, musí Komise mo ‑
nitorovat, jak členské státy provádějí 
opatření financovaná z EZZF, a zajistit 
dodržování platných nařízení a zásad 
EU14. Rozdělení zodpovědnosti za 
začlenění podpory vázané na produkci 
do SPS zobrazuje graf 3 .10 Viz bod 36.
11 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1307/2013 ze dne 
17. prosince 2013, kterým 
se stanoví pravidla pro 
přímé platby zemědělcům 
v režimech podpory v rámci 
společné zemědělské 
politiky a kterým se zrušují 
nařízení Rady (ES) č. 637/2008 
a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 608).
12 Článek 53b a hlava 
I druhé části nařízení Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 ze 
dne 25. června 2002, kterým 
se stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství 
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, 
s. 1). Totéž platí podle 
nového finančního nařízení, 
které vstoupilo v platnost 
1. ledna 2013 (nařízení 
(EU, Euratom) č. 966/2012 
Evropského parlamentu 
a Rady ze dne 25. října 2012, 
kterým se stanoví finanční 
pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie a o zrušení 
nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 
26.10.2012, s. 1)).
13 Nařízení (ES) č. 73/2009 
a nařízení Komise (ES) 
č. 1120/2009 ze dne 29. října 
2009, kterým se stanoví 
prováděcí pravidla k režimu 
jednotné platby podle hlavy III 
nařízení Rady (ES) č. 73/2009, 
kterým se stanoví společná 
pravidla pro režimy přímých 
podpor v rámci společné 
zemědělské politiky a kterým 
se zavádějí některé režimy 
podpor pro zemědělce 
(Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 1).
14 Nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005 ze dne 
21. června 2005 o financování 
společné zemědělské politiky 
(Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1).
12 Úvod Graf 3Zodpovědnost za začlenění podpory vázané na produkci do SPS podle nařízení 
(ES) č. 73/2009
platební
agentury
členské
státyStanovit kritéria 
pro přiznání 
a výpočet 
platebních nárokůKomisePřijímat prováděcí nařízení 
a dohlížet na členské státyVypočítat a přiznat 
platební nároky
Vyplácet podporu 
SPS po aktivaci 
platebních nárokůVyhledat 
historické 
referenční údaje1
Začlenění vázané podpory 
(nařízení (ES) č. 73/2009)Provádět audity Souladu
s předpisy 
(nařízení (ES) č. 1290/2005)
1 Platí pouze pro historický model. Regionální model zohledňuje regionální průměr.
13 Úvod
Členské státy měly při 
stanovení kritérií pro 
rozdělení dostupné podpory 
v souladu s cíli politiky 
značnou míru volnosti
16 
Při zavedení SPS v roce 2005 si mohly 
členské státy zvolit, zda budou plateb ‑
ní nároky počítat na základě podpory 
vázané na produkci, kterou zemědělci 
obdrželi v určitém referenčním období 
(tzv. „historický model“), nebo na zá ‑
kladě regionálních paušálních sazeb na 
hektar (tzv. „regionální model“). Exis ‑
tovaly i smíšené formy, které kombino ‑
valy prvky obou modelů (tzv. „hybridní 
modely“).17 
Podle zásad, které Rada pro začlenění 
podpory vázané na produkci do SPS při 
kontrole stavu reformy SZP v roce 2008 
přijala, měly členské státy značnou 
volnost, pokud jde o rozdělení dostup ‑
ných částek mezi zemědělce15. Členské 
státy se tedy v případě daného země ‑
dělského odvětví mohly rozhodnout, že 
vypočítají referenční částku na základě 
objektivních a nediskriminačních krité ‑
rií s přihlédnutím zejména k podpoře, 
kterou uvedení zemědělci obdrželi pří ‑
mo nebo nepřímo v rámci příslušných 
režimů podpory v průběhu daného 
referenčního období16. Případně mohly 
stanovit druhy zemědělských činností, 
které zemědělci vykonávali v průběhu 
jednoho roku nebo více let v referenč ‑
ním období, a podporu rozdělit na 
základě tohoto druhu činností17.15 Články 63 až 67 nařízení (ES) 
č. 73/2009.
16 Články 64 a 65 nařízení (ES) 
č. 73/2009.
17 Čl. 63 odst. 2 písm. a) nařízení 
(ES) č. 73/2009. V tomto 
případě musely členské státy 
zajistit, aby zemědělci, kteří 
byli příjemci podpory vázané 
na produkci v minulosti, 
obdrželi nejméně 75 % 
průměrné roční podpory, 
kterou obdrželi v rámci všech 
přímých plateb v průběhu 
příslušného referenčního 
období. Členské státy, které 
zavedly regionální formu 
SPS, mohly také použít celou 
dostupnou podporu nebo 
její část na zvýšení hodnoty 
platebních nároků všech 
zemědělců prostřednictvím 
jednotné doplňkové částky ke 
každému platebnímu nároku.
14
 Rozsah,  
cíle a koncepce auditu
18 
Jelikož po kontrole stavu reformy SZP 
v roce 2008 byly do SPS začleněny 
značné částky a s výpočtem referenč ‑
ních částek pro každého zemědělce, 
zejména v členských státech, které si 
zvolily historický model SPS, byla spo ‑
jena konkrétní rizika, rozhodl se Účetní 
dvůr provést audit souladu s předpisy 
v souvislosti s výpočtem platebních 
nároků v letech 2010 až 2012.
19 
Hlavní otázka Účetního dvora v rámci 
auditu zněla: Řídila Komise začleňo ‑
vání podpory vázané na produkci do 
režimu jednotné platby účinně? Audit 
se zabýval těmito dílčími otázkami:
a) Dohlížela Komise dostatečně na 
výpočet platebních nároků a ově ‑
řovala jej?
b) Byly předpisy členských států 
v souladu s podmínkami a zása ‑
dami stanovenými v legislativě EU 
a vypočetly a přiznaly příslušné 
orgány členských států platební 
nároky zemědělců správně?
c) Kontrolovaly příslušné orgány 
v členských státech účinně, že 
platební nároky byly vypočteny 
a přiznány správně?20 
Audit byl proveden v Komisi a v Řecku, 
Španělsku, Francii, Itálii a Nizozemsku. 
Na tyto členské státy připadá 92 % 
částek, které byly do SPS v letech 
2010 až 2012 začleněny. Všechny uve ‑
dené členské státy realizovaly v roce 
2005 nebo 2006 historický model SPS.
21 
Koncepce auditu spočívala v po ‑
souzení role Komise při dohledu na 
výpočet a přiznání platebních nároků, 
především v souvislosti se začleněním 
podpory vázané na produkci do SPS, 
které bylo schváleno při kontrole stavu 
reformy SZP v roce 2008. Účetní dvůr 
také prověřoval vnitrostátní provádě ‑
cí akty a analyzoval řídicí a kontrolní 
systémy a prováděl testy souladu (na 
dokumentární bázi) na vzorku 377 
spisů, které se týkaly příjemců, jejichž 
platební nároky zvýšily svou hodnotu, 
nebo kteří získali v letech 2010 až 2012 
nové platební nároky.
15
 Připomínky
Nedostatky v dohledu 
Komise a v provádění 
členských států 
nepříznivě ovlivnily 
jednotné provádění zásad 
přijatých při kontrole 
stavu reformy SZP v roce 
2008
22 
Účetní dvůr na základě svých výše po ‑
psaných analýz zjistil, že kvůli nedosta ‑
tečnému dohledu Komise členské státy 
začleňovaly podporu vázanou na pro ‑
dukci do SPS a vypočítávaly platební 
nároky způsobem, který nebyl vždy ve 
shodě s obecnými zásadami legislativy 
EU, jak se podrobněji popisuje dále.
Komise nepřijala prováděcí 
pravidla a řádně neposoudila 
kritéria členských států 
pro rozdělení dostupných 
částek…
23 
Jak bylo řečeno výše, členské státy 
měly při stanovení kritérií pro rozděle ‑
ní částek podpory vázané na produkci, 
které byly k dispozici pro začlenění do 
SPS, značnou volnost. Kritéria ovšem 
musela být objektivní a nediskrimi ‑
nační a musela zejména zohledňovat 
podporu, kterou zemědělci přímo či 
nepřímo dostávali v jednom nebo více 
letech referenčního období. Zpravi ‑
dla se jednalo o roky 2005 až 2008. 
Podobné zásady platily pro režimy, 
které již byly odděleny od produkce 
v roce 2005, avšak které se členské stá ‑
ty rozhodly ponechat částečně vázané 
na produkci. V tomto případě musela 
být podpora úměrná tomu, co země ‑
dělci dostávali v původních referenč ‑
ních obdobích18, ale členské státy se 
také mohly rozhodnout zvolit novější 
reprezentativní období.24 
I když byla Komise podle nařízení (ES) 
č. 73/2009 povinna přijmout prováděcí 
pravidla19, kromě určitých technických 
ustanovení pro odvětví ovoce a zele ‑
niny a odvětví vína20 žádná prováděcí 
pravidla pro začlenění podpory vázané 
na produkci do SPS nepřijala. Komise 
také od členských států nepožadovala, 
aby ji podrobně informovaly o kritéri ‑
ích, která přijaly, a aby je zdůvodnily. 
Neposoudila tudíž ex ante , zda členské 
státy zvolily celkově jednotný přístup 
a rozdělily dostupnou podporu v sou ‑
ladu se zásadami EU.
… proto některá kritéria 
stanovená členskými státy 
nebyla vždy ve shodě 
s legislativou či zásadami EU
25 
Účetní dvůr zjistil, že navštívené 
členské státy zpravidla přijaly kritéria, 
která zohledňovala buďto částky přímé 
podpory, kterou zemědělci dostávali 
v jednom nebo více referenčních le ‑
tech, nebo počet způsobilých hektarů 
nebo dotovaných zvířat. V případě 
podpory, jako je podpora na zpraco ‑
vání sušených krmiv nebo podpora na 
bramborový škrob, u nichž se dotace 
dříve vyplácely zpracovatelům, byla 
zemědělcům přidělena referenční část ‑
ka podle dodávek surovin nebo podle 
množství stanovených ve smlouvě 
o dodávkách s výrobcem.18 Obvykle od roku 2000 do 
roku 2002.
19 Čl. 142 písm. d) nařízení (ES) 
č. 73/2009.
20 Nařízení (ES) č. 1120/2009.
16 Připomínky
Procentní zvýšení hodnoty platebních nároků nad úroveň plateb vázaných 
na produkci obdržených v referenčním období ve Španělsku
Režim začleněný do SPS Dodatečná hodnota platebních nároků
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 12,2  %
Doplňková platba na pšenici tvrdou 18,1  %
Podpora pro olivové háje 1,4 %
Prémie na ovce a kozy 7, 6 %
Doplňková prémie na ovce a kozy 4,4 %
Prémie na bílkovinné plodiny 31,5  %
Podpora na osivo 76,8  %Tabulka 126 
Podle předpisů EU musí být referenční 
období reprezentativní. Členské státy 
však nebyly vždy s to zdůvodnit, proč 
zvolily určité referenční období jako 
„reprezentativní“, a nevykládaly zásady 
pro začlenění podpory vázané na pro ‑
dukci do SPS jednotně. To někdy vedlo 
k různému zacházení se zemědělci ve 
srovnatelných situacích.
27 
V Itálii a Řecku tak vnitrostátní orgá ‑
ny postupovaly uvážlivě a vypočetly 
platební nároky na základě částky, 
kterou zemědělci v příslušných od ‑
větvích dostávali v podobě přímých 
plateb během referenčního období. Ve 
Španělsku se však orgány rozhodly vy ‑
násobit podporu vázanou na produkci, kterou každý zemědělec v referenčním 
období ročně obdržel, koeficientem, 
aby tak využily dostupnou částku 
podpory v plném rozsahu. V někte ‑
rých odvětvích ovšem tyto revidované 
částky výrazně převyšovaly částky, 
které zemědělci v referenčním období 
dostávali. Zemědělcům v těchto odvět ‑
vích tak byly přiznány platební nároky, 
jejichž celková hodnota byla o 32,6 mi ‑
lionu EUR vyšší, než roční částka 
plateb vázaných na produkci, která jim 
byla vyplácena během referenčního 
období. Účetní dvůr odhaduje, že díky 
tomu zemědělci v dotyčných odvět ‑
vích celkově realizují neočekávaný zisk 
v platbách SPS ve výši přibližně 29 mili ‑
onů  EUR ročně. Dodatečnou hodnotu 
obdržených nároků oproti částkám 
vypláceným v referenčním období 
zachycuje tabulka 1 .
17 Připomínky Graf 4Začlenění zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou
01050
40
30
20v mil. EUR
Řecko
Dostupné částky Hodnota platebních nároků SPS
Objem podpory vázané na produkci v referenčním obdobíŠpanělsko Itálie28 
Nizozemské orgány zvolily podobný 
přístup jako orgány ve Španělsku. Roz ‑
hodly se rozdělit veškerou dostupnou 
podporu na základě obhospodařované 
půdy a poražených zvířat v referenč ‑
ním období, a nikoli na základě částek 
podpory, kterou zemědělci skutečně 
obdrželi, čímž vytvořily riziko neočeká ‑
vaného zisku. Dopad tohoto přístupu 
byl však malý nebo nebyl žádný, neboť 
v příslušných odvětvích překročily žá ‑
dosti o podporu v referenčním období 
obvykle dostupný rozpočet. Pouze 
v odvětví osiv získali příjemci platební 
nároky, jejichž hodnota přesahovala 
platby vázané na produkci v referenč ‑
ním období o 46 %.29 
Rozdílné zacházení se zemědělci ve 
srovnatelných situacích, které v někte ‑
rých odvětvích vyplývalo z nejednot ‑
ných postupů, je znázorněno v  grafu 4  
na příkladu zvláštní prémie na jakost 
pro pšenici tvrdou.
18 Připomínky
Příklady diskriminačního přístupu k zemědělcům
Na rozdíl od jiných zemí, které Účetní dvůr navštívil, v Řecku orgány snížily referenční částky pro zemědělce 
v odvětví rýže, pšenice tvrdé, bílkovinných plodin a skořápkového ovoce o 5 %. Podle jejich vysvětlení bylo 
toto snížení výsledkem použití modulace, při které byly sníženy všechny přímé platby v referenčním období 
(2007 a 2008), což umožnilo financovat výdaje na opatření pro rozvoj venkova21. Jelikož se však modulace tý ‑
kala všech přímých plateb a ovlivnila jen částky přesahující 5 000 EUR ročně, byla hodnota platebních nároků 
nižší než příspěvky, které mnozí zemědělci v referenčním období jako podporu vázanou na produkci skutečně 
dostávali. Protože snížení z důvodu modulace podléhala i podpora SPS, kterou orgány vyplácely od roku 2010, 
dostali zemědělci, jichž se začlenění podpory vázané na produkci týkalo, celkově menší podporu a byli ve 
srovnání s těmi, kterých se začlenění netýkalo, diskriminováni.
V Itálii orgány vypočítaly platební nároky příjemců zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou, zvláštní platby 
pro rýži a podpory na skořápkové ovoce na základě podpory vázané na produkci, kterou příjemci skutečně 
dostávali před modulací. Existovali však zemědělci, jejichž platby v referenčním období byly předmětem sní ‑
žení nebo vyloučení, protože vnitrostátní orgány zjistily, že těmito plodinami oseli menší výměry, než vykázali. 
Tím, že za základ vzaly částku skutečně vyplacenou namísto částky odpovídající stanovené výměře, snížily 
italské orgány natrvalo referenční částky zemědělců, a tím jejich platby SPS. Potrestaly tak dotčené příjemce 
více než jednou za totéž porušení a zemědělci nesli finanční následky, které byly nepřiměřené cílům sankcí 
původně jim uložených.
21 Viz hlava II kapitola 2 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor 
v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, 
(ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 
a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).Rámeček 130 
Zatímco Itálie u většiny začleně ‑
ných režimů zvolila průměr ročních 
plateb vázaných za produkci z let 
2005 až 2008, Řecko, Španělsko a Ni ‑
zozemsko zvolily kratší období mezi 
dvěma a třemi lety nebo u začlenění 
prémie na ovce a kozy ve Španělsku 
pouze období jednoho roku. V posled ‑
ně uvedeném případě Účetní dvůr zjis ‑
til, že tento postup umožnil orgánům 
soustředit dostupné částky na menší 
populaci zemědělců. Francie u režimů 
začleněných v roce 2010 rozhodla, že 
individuálním referenčním rokem by 
měl být rok v období 2005 až 2008, bě ‑
hem něhož zemědělec obdržel nejvyš ‑
ší částku podpory vázané na produkci.31 
Někdy bylo také zjištěno, že členské 
státy rozdělily dostupné částky tak, že 
porušily zásadu zákazu diskriminace 
a proporcionality (viz rámeček 1 ).
19 Připomínky
Navíc vedlejší účinky 
začlenění podpory vázané 
na produkci do SPS nebyly 
řešeny jednotně
32 
Podle platných předpisů22 měly členské 
státy možnost hodnotu platebních 
nároků nezvyšovat nebo platební 
nároky nepřiznávat v případech, kdy 
zemědělci prodali nebo převedli svůj 
zemědělský podnik nebo práva na 
prémie nebo kdy skončil pronájem ze ‑
mědělského podniku nebo jeho části 
před tím, než byli dotčení zemědělci 
seznámeni s oddělením podpory od 
produkce a příslušnými podmínkami, 
a zvýšení nebo přiznání platebních 
nároků by tak vedlo k neočekávanému 
zisku příslušného zemědělce.
33 
Z navštívených členských států tento 
mechanismus zpravidla používala pouze 
Francie, která však zneplatnila všechny 
referenční částky odpovídající omezení 
činností po referenčním období, pokud 
jde o obhospodařovanou výměru nebo 
poražená způsobilá zvířata. Tento po ‑
stup šel ovšem také nad rámec případů 
prodeje, převodu nebo ukončení proná ‑
jmu stanovených v legislativě EU.
34 
Itálie ustanovení o neočekávaném 
zisku neuplatnila, takže zeměděl ‑
ci, kteří mezi referenčním obdobím 
a rokem, kdy byla podpora začleněna 
do SPS, podstatným způsobem snížili 
počet obhospodařovaných hektarů, 
mohli podporu soustředit na vel ‑
mi malé výměry. V jednom případě 
kontrolovaném Účetním dvorem vedl 
tento postup ke stavu, kdy zemědělec, 
který v referenčním období pěstoval 
na zhruba 70 ha rýži a dostával pod ‑
poru vázanou na produkci ve výši 
30 425 EUR, potřeboval na to, aby měl 
nárok na tutéž částku podpory SPS, 
pouze 0,41 ha způsobilé půdy.Členské státy někdy 
příslušná pravidla 
prováděly nesprávně
35 
Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že 
kvůli nedostatečnému dohledu Komise 
začlenily členské státy podporu váza ‑
nou na produkci do SPS způsobem, 
který nebyl vždy v souladu s legislati ‑
vou EU, jak je objasněno níže.
Komise jasně nestanovila 
podmínky, za nichž mohli 
mít zemědělci přístup 
k platebním nárokům 
z vnitrostátní rezervy…
36 
Zemědělci v určitých situacích vyme ‑
zených Komisí mají nárok na platební 
nároky z vnitrostátní rezervy. Komise 
do prováděcích pravidel například 
zahrnula případy, kdy zemědělci pro ‑
vedli investici do odvětví, které by je 
opravňovalo k vyšší podpoře vázané 
na produkci, pokud by odvětví nebylo 
odděleno od produkce. Avšak na rozdíl 
od pravidel platných před kontrolou 
stavu reformy SZP23 Komise opomenu ‑
la definovat, co se rozumí „investicí“. 
Nastaly tak případy, kdy bylo diskuta ‑
bilní, zda zemědělci skutečně provedli 
investici nebo zda by skutečně ob ‑
drželi přesně stanovenou vyšší pod ‑
poru vázanou na produkci, pokud by 
dotyčná odvětví nebyla začleněna do 
SPS (viz rámeček 2 ).22 Čl. 41 odst. 6 nařízení (ES) 
č. 73/2009.
23 Článek 21 nařízení Komise 
(ES) č. 795/2004 ze dne 
21. dubna 2004, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k režimu jednotné platby 
podle nařízení Rady (ES) 
č. 1782/2003, kterým se 
stanoví společná pravidla 
pro režimy přímých podpor 
v rámci společné zemědělské 
politiky a kterým se zavádějí 
některé režimy podpor pro 
zemědělce (Úř. věst. L 141, 
30.4.2004, s. 1).
20 Připomínky
Příklady platebních nároků přiznaných za investici
Ve Francii přiznaly vnitrostátní orgány platební nároky za „investici“ příjemcům porážkové prémie, kteří v roce 
2009 porazili více skotu než v referenčním období. Orgány však nevěděly, zda tito zemědělci skutečně investo ‑
vali do výrobních kapacit, nakoupili plemenný dobytek, nebo prostě omezili zemědělskou činnost tím, že svá 
zvířata porazili (snížení stavu zvířat). Sazby na zvíře stanovené vnitrostátními orgány byly také výrazně nižší 
než podpora vázaná na produkci, kterou dostávali na jedno zvíře zemědělci, kteří neinvestovali.
Účetní dvůr také ve Francii zjistil případy, kdy orgány přiznaly platební nároky za investice do půdy, ačkoli 
žadatelé provedli jen jednoduchou změnu své právní formy.Rámeček 2
37 
V Řecku zemědělci dostali platební 
nároky z vnitrostátní rezervy na zákla ‑
dě investic, jelikož v roce 2010 obdě ‑
lávali větší výměry plodiny v odvětví 
začleněném do SPS než v roce 2008, 
tj. posledním roce referenčního 
období. Obdělávání půdy v roce 2010 
stejně jako v roce 2008 však bylo 
pouhým rozhodnutím o roční produkci 
odvozeným z tržní poptávky a nesou ‑
viselo nutně se skutečnou investicí 
do výrobních kapacit, jako je pořízení 
další půdy. Komise rovněž nestanovila 
maximální částku hodnoty plateb ‑
ních nároků z vnitrostátní rezervy na 
hektar. Docházelo tak k situacím, které 
nejsou v souladu se zásadou rovné ‑
ho zacházení. Účetní dvůr například 
zjistil, že ve Francii zemědělci v odvětví 
skotu a ovcí mohli dostat platební 
nároky z vnitrostátní rezervy ve výši 
až 9 010 EUR na hektar, přestože pro 
zemědělce, kteří měli prospěch ze 
začlenění podpory vázané na pro ‑
dukci do SPS v týchž odvětvích mimo 
vnitrostátní rezervu, omezuje legis ‑
lativa EU hodnotu platebního nároku 
na 5 000 EUR na hektar.
21 Připomínky
Přiznání nebo zvýšení hodnoty platebních nároků bez právní opory
Ve Francii orgány přiznaly platební nároky zemědělcům, kteří žádné platební nároky neměli, nebo zvýšily 
hodnotu nároků platebních nároků, které ležely výrazně pod regionální průměrnou hodnotou. Zdůvodňova ‑
ly to obecným rizikem opuštění zemědělské činnosti. Podle platných předpisů EU to je ovšem možné pouze 
v oblastech podléhajících programům restrukturalizace anebo rozvoje. Francouzské orgány nevypracovaly ani 
konkrétní program, ani neurčily oblasti, kde bylo riziko opuštění zemědělské činnosti považováno za pravdě ‑
podobné. Rovněž nebyly s to doložit, že zvýšení hodnoty těchto platebních nároků bylo účinným nástrojem, 
který zabránil opuštění zemědělské činnosti, nebo že zemědělci byli určitým způsobem znevýhodněni, a po ‑
třebovali tudíž kompenzaci.
V rámci jiného opatření francouzské orgány přiznaly platební nároky ve výši 2 milionů EUR některým chova ‑
telům telat se zdůvodněním, že odvětví zažilo úpadek, zatímco současně cíleně podporovaly nové subjekty 
v tomto odvětví. Opatření mělo za cíl zmírňovat cyklické účinky v určitém zemědělském odvětví, avšak nesou ‑
viselo s konkrétním restrukturalizačním nebo rozvojovým programem.Rámeček 3… a v některých případech 
členské státy přiznaly 
platební nároky bez právní 
opory v legislativě EU…
38 
Členské státy také mohou přiznat pla ‑
tební nároky z vnitrostátní rezervy ze ‑
mědělcům, kteří začínají zemědělskou 
činnost, a zemědělcům v oblastech, na 
něž se vztahovala veřejná intervence 
nebo programy restrukturalizace ane ‑
bo rozvoje.
39 
Během tohoto auditu zjistil Účetní 
dvůr opatření přijatá členskými státy, 
která buď neměla oporu v legislativě 
EU, nebo porušovala příslušné předpi ‑
sy EU (viz rámeček 3 ).… nebo vypočetly 
jednotkové hodnoty 
platebních nároků podle 
netransparentních kritérií
40 
Pro určité kategorie zemědělců byla 
v Itálii, Francii a Řecku stanovena pev ‑
ná jednotková hodnota na hektar pla ‑
tebních nároků z vnitrostátní rezervy. 
Ve Francii a Řecku však byla kritéria pro 
výpočet částek stanovených na hektar 
poměrně arbitrární a v Itálii neexisto ‑
vala auditní stopa, která by umožnila 
správnost výpočtů ověřit.
22 Připomínky
Nejasné postupy, kterými 
Komise monitoruje 
dodržování stropů SPS, …
41 
Podle platných pravidel stanoví Komise 
příslušné roční vnitrostátní rozpočtové 
stropy pro SPS, přičemž přihlíží k jed ‑
notlivým možnostem, které si členské 
státy zvolily pro poskytování plateb 
vázaných na produkci nebo zvláštní 
podpory. Strop představuje maximální 
hodnotu všech platebních nároků při ‑
znaných zemědělcům v členském státě 
a částku vnitrostátní rezervy.
42 
Členské státy jsou povinny pravidelně 
informovat Komisi o celkové hodnotě 
stávajících platebních nároků SPS v da ‑
ném roce bez ohledu na jejich aktivaci, 
o počtu hektarů, u nichž se požaduje 
aktivace, a o částkách, které zbývají 
ve vnitrostátní rezervě. Účetní dvůr 
konstatoval, že členské státy nepřed ‑
kládají tyto informace vždy včas a že 
Komise nezavedla plně účinný sys ‑
tém pro ověřování, zda členské státy 
příslušné stropy SPS dodržely24. Komise 
také nevyjasnila, k jakému konečnému 
účelu informace poskytnuté členskými 
státy používá.… a případ nedodržení 
příslušných stropů, které 
vedlo k nadsazení hodnot 
platebních nároků
43 
Podle legislativy EU nesmí celková 
hodnota platebních nároků přiznaných 
zemědělcům přesáhnout vnitrostátní 
rozpočtový strop vztahující se na SPS. 
Podobně v každém odvětví začleně ‑
ném do SPS nemohly členské státy 
mezi zemědělce v příslušných odvět ‑
vích rozdělit více, než bylo pro daný 
rok ve složce národního stropu určené 
pro dané odvětví k dispozici25.
44 
V rozporu s předpisy EU26 francouzské 
orgány nesnížily hodnotu všech pla ‑
tebních nároků, aby mohly financovat 
zvláštní podporu zemědělcům podle 
článku 68 nařízení (ES) č. 73/200927. 
V důsledku toho byla hodnota všech 
platebních nároků ve Francii nad ‑
hodnocena o 4,61 %, což odpovídá 
357,3 milionu EUR. Z této částky 
se 74 milionu EUR týkalo podpory 
začleněné do SPS v roce 2010. V době 
auditu Účetního dvora na jaře 2013 
francouzské orgány hodnotu plateb ‑
ních nároků stále neopravily.24 Viz bod 44.
25 Viz příloha XII nařízení (ES) 
č. 73/2009.
26 Čl. 69 odst. 6 písm. b) 
nařízení (ES) č. 73/2009. 
Členské státy měly možnost 
potřebné prostředky získat 
provedením lineárního snížení 
hodnot platebních nároků 
přiznaných zemědělcům. 
V takových případech Komise 
odpovídajícím způsobem 
snížila vnitrostátní rozpočtové 
stropy pro SPS.
27 Pro rok podání žádosti 2010 
snížily francouzské orgány 
všechny platby SPS paušálně 
o 3,92 %, pro rok 2011 o 3,4 % 
a pro rok 2012 o 3,31 %. Viz též 
výroční zpráva za rozpočtový 
rok 2011, bod 3.12 a výroční 
zpráva za rozpočtový rok 2012, 
bod 3.13.
23 Připomínky
Nedostatky v dohledu 
a kontrole ovlivnily 
výpočet platebních 
nároků a následné platby 
SPS
45 
Správný výpočet platebních nároků má 
zásadní význam pro legalitu násled ‑
ných plateb SPS. Pokud není chyba ve 
výpočtu hodnoty platebního nároku 
napravena, vede to zpravidla k ne ‑
správné platbě podpory SPS v následu ‑
jících rozpočtových letech a po celou 
dobu trvání SPS.
46 
Podle legislativy EU musí členské státy 
zavést systém identifikace a evidence 
platebních nároků, který umožňuje 
ověřování nároků a křížové kontroly 
s žádostmi o podporu a systémem 
identifikace zemědělských pozemků. 
Tato databáze je základem integrova ‑
ného administrativního a kontrolního 
systému (IACS), který musí členské stá ‑
ty používat pro správu všech přímých 
plateb.Orgány navštívených 
členských států povětšinou 
používaly referenční údaje 
o zemědělcích správně, 
avšak některé chyby, které se 
vyskytly, byly systematické
47 
Členské státy, které se rozhodly do SPS 
začlenit částky disponibilní pro pod ‑
poru vázanou na produkci na základě 
podpory, kterou zemědělci dostávali 
v referenčním období, musely pro 
každý režim a pro každého zemědělce 
vyhledat individuální referenční údaje. 
Tyto údaje pocházely buďto z vlastních 
databází platebních agentur, nebo 
z databází orgánů, které byly správou 
dřívějších režimů pověřeny.
48 
Účetní dvůr zjistil, že vnitrostátní 
orgány použily z větší části referenční 
údaje zemědělců správně. Nicméně 
během auditu bylo zjištěno něko ‑
lik systematických chyb v Itálii, kde 
byly v referenčním období částečně 
nesprávně vypočteny platby vázané na 
produkci v odvětví skořápkového ovo ‑
ce. Vnitrostátní orgány se navíc neřídily 
pravidly pro výpočet, podle nichž musí 
být částky začleněné do SPS rozděleny 
mezi všechny platební nároky, které 
jsou v držení daného zemědělce28. To 
se dotklo asi 86 000 zemědělců a pla ‑
tebních nároků v hodnotě 107,9 mi ‑
lionu EUR. Ve Španělsku se plochy 
vymezené pro stanovení platebních 
nároků v odvětví citrusů nekryly 
s referenčními plochami v dokumen ‑
taci zemědělců nebo orgány neměly 
aktualizované informace o plochách 
osázených citrusovými stromy v refe ‑
renčním období.28 Čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) 
č. 73/2009.
24 Připomínky
49 
Vnitrostátní orgány konkrétní stropy 
pro odvětví začleněná do SPS v letech 
2010 až 2012 povětšinou dodržovaly. 
Ve Španělsku však orgány překročily 
strop pro začlenění odvětví rajčat 
o 1,3 milionu EUR. V Řecku částky sta ‑
novené v roce 2006 pro zvláštní druhy 
zemědělské činnosti29 neodpovídaly 
částkám schváleným Komisí v odvětví 
skotu, ovcí a koz a v odvětví olivového 
oleje. Částky začleněné v roce 2010 
tak překročily dostupné částky 
o 2,6 milionu EUR.
Kontrolní systémy členských 
států měly různou kvalitu 
a neodhalily všechny chyby 
ve výpočtech
50 
Předpisy EU stanoví, že členské státy 
mají výdaje z EZZF schvalovat až poté, 
co byly provedeny dostatečné kontro ‑
ly, kterými se ověří, že jsou v souladu 
s pravidly EU30.
51 
Účetní dvůr posoudil konkrétní kont ‑
roly, které navštívené členské státy pro 
správný výpočet platebních nároků 
zavedly. I když tyto členské státy 
nashromáždily od zavedení plateb ‑
ních nároků značné zkušenosti s jejich 
správou, kvalita kontrol, kterými vnit ‑
rostátní orgány ověřovaly spolehlivost 
referenčních údajů a správnost výpo ‑
čtu platebních nároků, se výrazně lišila. 
To je zčásti způsobeno nedostatkem 
pokynů ze strany Komise.52 
V Nizozemsku našel Účetní dvůr jen 
menší nedostatky v kontrolách přeno ‑
sů referenčních údajů mezi zemědělci 
a v uplatňování zvláštních pravidel 
pro výpočet počtu platebních náro ‑
ků, které mají být přiznány určitým 
zemědělcům.
53 
Ve Francii stanovily vnitrostátní orgány 
jasné postupy pro výpočet platebních 
nároků ve svých vnitrostátních poky ‑
nech, avšak příslušné správní orgány 
neměly komplexní systém ověřování 
a Účetní dvůr odhalil chyby na místní 
úrovni.
54 
V Řecku používaly vnitrostátní orgá ‑
ny pro výpočet platebních nároků 
zemědělců v odvětví vína nespoleh ‑
livé údaje z registru vinic a zemědělci 
mohli dostávat platební nároky za 
pozemky, na něž se opatření nevzta ‑
hovalo. Řecké orgány rovněž přiznaly 
platební nároky novým zemědělcům, 
přestože neměly jistotu, že žadatelé 
neprovozovali zemědělskou činnost 
svým jménem a na vlastní účet během 
pěti let předcházejících zahájení nové 
zemědělské činnosti, jak to vyžadují 
předpisy EU.29 Článek 69 nařízení (ES) 
č. 1782/2003.
30 To je jedno z kritérií pro 
akreditaci platebních 
agentur. Viz příloha I nařízení 
Komise (ES) č. 885/2006 
ze dne 21. června 2006, 
kterým se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 1290/2005, pokud 
jde o akreditaci platebních 
agentur a dalších subjektů 
a schválení účetní závěrky 
EZZF a EZFRV (Úř. věst. L 171, 
23.6.2006, s. 90).
25 Připomínky
55 
V Itálii platební nároky nevypočítáva ‑
ly platební agentury, nýbrž ústřední 
koordinační subjekt, který práci zadal 
externímu poskytovateli služeb. Kvůli 
nedostatečnému dohledu nebylo 
odhaleno několik systematických chyb 
ve výpočtu platebních nároků a re ‑
ferenční částky mohly být přiznány 
příjemcům, kteří na ně neměli nárok, 
protože nebyli zemědělci v příslušných 
odvětvích. Objevily se též významné 
nedostatky v kontrolách přístupu ke 
vnitrostátní rezervě, z níž orgány od 
roku 2010 přiznaly platební nároky 
v hodnotě 78,5 milionu EUR novým 
zemědělcům. Účetní dvůr však od ‑
halil případy, kdy zemědělci založili 
právnické osoby (společnosti), které 
kontrolovali a které získaly platební 
nároky z vnitrostátní rezervy jako „noví 
zemědělci“, přestože byly nezpůsobilé. 
Účetní dvůr také našel velký počet no ‑
vých zemědělců starších 65 let (obvyk ‑
lý věk pro odchod do důchodu v Itálii), 
ovšem příslušné orgány nekontrolova ‑
ly, zda tito žadatelé skutečně zahájili 
zemědělskou činnost, nebo zda byly 
podmínky vytvořeny uměle.56 
Ve Španělsku vnitrostátní orgány 
výpočet referenčních částek taktéž 
zadaly externímu poskytovateli služeb. 
Nebyly schopné doložit, že na jeho 
práci řádně dohlížely a že výpočty 
prověřily opakovaným provedením. 
Španělské orgány také účinně nekont ‑
rolovaly zemědělce, kteří prohlašovali, 
že míra jejich podpory v referenčním 
období byla ovlivněna vyšší mocí, 
a přijaly nároky bez právní opory nebo 
se dopustily chyb ve výpočtech.
Snížená účinnost schvalování 
souladu, které provádí 
Komise
57 
V rámci sdíleného řízení Komise měsíč ‑
ně proplácí členským států podporu 
SPS, kterou poskytly zemědělcům. 
Komise zajišťuje soulad výdajů SPS 
s platnými finančními a odvětvovými 
předpisy dvoustupňovým postupem, 
který se nazývá postup schvalování 
účetní závěrky.
26 Připomínky
58 
Komise v několika členských státech 
přezkoumala soulad výpočtu plateb ‑
ních nároků s předpisy. Upozornila na 
několik možných porušení legislativy 
EU a informovala o nich vnitrostátní 
orgány. Ovšem finančně významné 
režimy, které byly začleněny ve Španěl ‑
sku a v Itálii, nebyly dosud prověřová ‑
ny a ve Francii také nebylo odhaleno 
několik významných nedostatků, na 
něž Účetní dvůr upozornil. Komise 
rovněž vyčerpávajícím způsobem ne ‑
přezkoumala jednotnost kritérií, která 
členské státy stanovily pro rozdělení 
dostupných částek, a soulad provádě ‑
cích předpisů členských států s práv ‑
ním rámcem a zásadami EU.59 
Účetní dvůr v několika případech 
zaznamenal v postupu schvalování 
účetní závěrky zpoždění31. Pokud jde 
o audity platebních nároků, které Ko ‑
mise provedla od vstupu nařízení (ES) 
č. 73/2009 v platnost, byly lhůty stano ‑
vené v nařízeních dodrženy. Nicméně 
Komise dosud nedokončila rozhodnutí 
o souladu, přestože v případě auditů 
ve Francii a Itálii uplynuly od inspekcí, 
které proběhly v roce 2011, více než 
dva roky. V době auditu v září 2013 Ko ‑
mise nijak nedoložila, v jakém rozsahu 
vnitrostátní orgány nesprávně vypo ‑
čtené platební nároky upravily. Pokud 
však nejsou platební nároky upraveny, 
opakují se platby na základě nespráv ‑
ně vypočtených nároků SPS každý rok.31 Viz bod 71 zvláštní zprávy 
č. 7/2010 „Audit postupu 
schvalování účetní závěrky“ 
a bod 82 zvláštní zprávy 
č. 5/2011 „Režim jednotné 
platby (SPS): otázky, které je 
třeba řešit pro zkvalitnění jeho 
řádného finančního řízení“ 
(http://eca.europa.eu ).
27
 Závěry  
a doporučení
60 
Začlenění podpory vázané na produk ‑
ci, které Rada přijala při kontrole stavu 
reformy SZP v roce 2008, poskytovalo 
členským státům značnou volnost, 
pokud jde o kritéria pro rozdělování 
dostupných částek podpory vázané na 
produkci mezi zemědělce. Komise si 
však ponechala celkovou odpovědnost 
za jednotné plnění rozpočtu EU v rám ‑
ci sdíleného řízení a za dodržování 
obecných zásad stanovených v legisla ‑
tivě EU v odvětví zemědělství.
61 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise 
řídila začlenění podpory vázané na 
produkci do SPS jen částečně účinně.
62 
Audit ukázal, že Komise nevykonáva ‑
la nad výpočtem platebních nároků 
dostatečný dohled. Komise konkrétně 
nepřijala podrobné prováděcí předpi ‑
sy, v nichž by vysvětlila rámec stano ‑
vený Radou. Komise tudíž nedokázala 
zajistit, aby kritéria vymezená členský ‑
mi státy byla vždy ve shodě se zásada ‑
mi EU, především se zásadou rovného 
zacházení se zemědělci a zásadou 
proporcionality. Rovněž neposoudila, 
zda kritéria přijatá členskými státy po ‑
tenciálně neovlivňují tržní podmínky. 
Kromě toho se kritéria členských států 
ne vždy řídila zásadou řádného finanč ‑
ního řízení a vedlejší účinky se neřešily 
jednotně. V důsledku toho se podpora 
vázaná na produkci nezačleňovala do 
SPS jednotným způsobem a zemědělci 
v některých odvětvích realizovali neo ‑
čekávaný zisk (viz body 22–34).63 
Komise také dostatečně jasně nevy ‑
mezila situace, v nichž mají země ‑
dělci přístup k vnitrostátní rezervě 
(viz body 35–37).
64 
Nová pravidla upravující přímé platby 
zemědělcům po roce 2014 opět posky ‑
tují členským státům významnou míru 
volnosti a Komisi svěřují odpovědnost 
za přijetím aktů v přenesené pravo ‑
moci nebo prováděcích aktů upravu ‑
jících způsobilost zemědělců, přístup 
k přímé podpoře a hodnotu platebních 
nároků.
Doporučení 1
Aby se opatření SZP u budoucích reži ‑
mů přímých plateb prováděla na jed ‑
notném trhu shodně, měla by Komise 
na příslušné úrovni vypracovat jasné 
pokyny a od členských států požado ‑
vat, aby doložily, že přijatá kritéria jsou 
objektivní a nediskriminační, a zame ‑
zují tak narušování trhu nebo soutěže.
28 Závěry a doporučení 
65 
Komise nezavedla účinný systém pro 
ověřování, zda členské státy dodržují 
platné stropy SPS (viz body 41 a 42).
66 
Ve způsobu, jakým Komise kontrolo ‑
vala soulad s předpisy v členských stá ‑
tech, byly nedostatky. Další sledování 
případů porušení předpisů zjištěných 
při schvalování souladu je pomalé 
a zatím neúplné. Nesprávně vypočtené 
platební nároky zjištěné při inspekcích 
Komise nebyly v době auditu Účetního 
dvora opraveny. To snižuje účinnost 
schvalování souladu, které Komise 
provádí (viz body 57–59).
Doporučení 2
Postupy Komise by měly zaručovat 
účinný dohled nad dodržováním 
platných stropů. Inspekce při schva ‑
lování souladu by měly být pojaty 
komplexněji tak, aby se věnovala 
pozornost zvláštním rizikům souvisejí ‑
cím s režimem podpory založeným na 
nárocích, a postupy pro další sledování 
případů porušení předpisů by měly být 
urychleny.67 
Vnitrostátní předpisy členských států 
nebyly vždy v souladu s legislativou 
a principy EU a vnitrostátní orgány 
někdy přiznávaly platební nároky bez 
dostatečné právní opory v legislativě 
EU (viz body 38–40).
68 
Účetní dvůr rovněž zjistil, že zatímco 
orgány členských států povětšinou 
používaly referenční údaje zemědělců 
správně, příslušné orgány nevypočí ‑
távaly a nepřiznávaly platební nároky 
zemědělců vždy správně a někdy 
nedodržovaly platné stropy (viz body 
43–49).
69 
Přiznané platební nároky zůstávají 
platné po dobu trvání SPS, a pokud 
nejsou přepočítány, vedou k ročním 
výdajům v rámci SPS. Nesprávné 
platební nároky tedy i nadále povedou 
k nesprávným platbám. Od roku 2015 
bude SPS nahrazen novým režimem 
základní platby, který bude vycházet 
z platebních nároků, avšak členské 
státy se mohou rozhodnout, že až do 
roku 2021 budou část budoucí pod ‑
pory vyplácet na základě současné 
úrovně podpory SPS.
29 Závěry a doporučení 
Doporučení 3
Komise by měla zajistit, aby vnitrostát ‑
ní legislativa byla v souladu s podmín ‑
kami a zásadami v předpisech EU a aby 
členské státy opravily platební nároky, 
jejichž hodnota nebyla vypočtena 
podle platných pravidel, zejména v pří ‑
padě systematických chyb. Neopráv ‑
něně přiznané platební nároky a z nich 
pramenící neoprávněné platby SPS by 
měly být získány zpět.
70 
Příslušné orgány v členských státech 
ne vždy účinně kontrolovaly, zda byly 
platební nároky vypočteny a přiznány 
správně. Příčinou byla různá kvalita 
kontrolních systémů a nedostatky ve 
spolehlivosti referenčních údajů. To 
znamenalo, že příslušné orgány v člen ‑
ských státech nedokázaly vždy zaručit, 
že chyby ve výpočtu platebních náro ‑
ků budou odhaleny (viz body 50–56).71 
Nový systém podpory, který vstoupí 
v platnost v roce 2015, bude vyžadovat 
výpočet nových platebních nároků, 
který musí vycházet z individuálních 
údajů o příjemcích a výměrách.
Doporučení 4
Komise by měla zajistit, aby platební 
agentury přijaly jasné postupy, které 
budou zahrnovat účinné kontroly spo ‑
lehlivosti údajů, na nichž se zakládají 
výpočty, a účinné kontroly správnosti 
platebních nároků.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání 9. dubna 2014.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

30
 Přílohy Příloha IČástky začleněné do SPS v letech 2010 až 2012
Členský státZačátek 
SPSModel Režim podpory nebo začleněné odvětvíRok 
začleněníDostupné částky 
(EUR)
Belgie 2005 historickýPorážková prémie na telata 2012 6 384
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 2 954
Osivo 2010 1 397
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 84
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2010 12
 Mezisoučet 10 831
Dánsko 2005dynamický 
hybridní 
směřující 
k téměř plně 
regionální -
mu modeluZvláštní prémie na skot samčího pohlaví 2012 33 085
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 14 899
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 2 779
Prémie na ovce a kozy 2012 855
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 843
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 3
  Mezisoučet 52 464
Německo 2005dynamický 
hybridní 
směřující 
k plně regi -
onálnímu 
modeluPrémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 64 800
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 8 475
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 7 231
Surový tabák (příloha VII.I nařízení (ES) č. 1782/2003) 2010 3 548
Platby na chmel 2010 2 277
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 244
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 181
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 13
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 13
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 4
 Mezisoučet 86 786
Irsko 2005 historickýPrémie na bílkovinné plodiny 2012 216
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 132
 Mezisoučet 348
31 Přílohy
Členský státZačátek 
SPSModel Režim podpory nebo začleněné odvětvíRok 
začleněníDostupné částky 
(EUR)
Řecko 2006 historickýPlatby podle dřívějšího článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2003 2010 101 460
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 2010 20 301
Ovoce a zelenina – ostatní 2010 17 920
Převod z programů podpory pro víno 2010 13 000
Zvláštní platba pro rýži 2010 11 407
Ovoce a zelenina – rajčata 2011 10 720
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2010 4 963
Převod z programů podpory pro víno 2011 3 000
Osivo 2010 1 400
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 1 238
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 293
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 242
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 210
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 191
 Mezisoučet 186  345
Španělsko 2006 historickýPlatby na plochu pro plodiny na orné půdě 2010 372 670
Prémie na ovce a kozy 2010 239 294
Převod z programů podpory pro víno 2010 123 242
Podpora pro olivové háje 2010 103 140
Ovoce a zelenina – ostatní 2010 93 733
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 68 610
Zvláštní platba pro rýži 2012 49 993
Porážková prémie na dospělé kusy skotu 2012 47 175
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 43 725
Doplňková platba na pšenici tvrdou 2010 42 025
Ovoce a zelenina – rajčata 2011 28 117
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 2010 22 372
Surový tabák (příloha VII.I nařízení (ES) č. 1782/2003) 2010 11 767
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 10 905
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 10 395
Osivo 2012 10 347
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 6 067
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 5 987
Porážková prémie na telata 2012 560
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 172
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 138
 Mezisoučet 1 290 434Příloha I
32 Přílohy
Členský státZačátek 
SPSModel Režim podpory nebo začleněné odvětvíRok 
začleněníDostupné částky 
(EUR)
Francie 2006 historickýPlatby na plochu pro plodiny na orné půdě 2010 1 154 046
Prémie na krávy bez tržní produkce mléka 2010 208 794
Porážková prémie na dospělé kusy skotu 2010 101 248
Prémie na ovce 2010 86 027
Porážková prémie na telata 2010 79 472
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 35 752
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 23 502
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 17 635
Doplňková platba na pšenici tvrdou 2010 14 820
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 13 592
Ovoce a zelenina – ostatní 2011 10 127
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 2010 8 320
Surový tabák (příloha VII.I nařízení (ES) č. 1782/2003) 2010 8 036
Zvláštní platba pro rýži 2012 7 844
Ovoce a zelenina – rajčata 2012 4 017
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 2 374
Osivo 2012 2 310
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 2 130
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 2 089
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 1 754
Platby na chmel 2010 98
 Mezisoučet 1 783  987
Itálie 2005 historickýPlatby podle dřívějšího článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2003 2010 189 931
Zvláštní platba pro rýži 2012 99 473
Ovoce a zelenina – rajčata 2011 91 984
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 2010 42 457
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 22 605
Surový tabák (příloha VII.I nařízení (ES) č. 1782/2003) 2010 22 016
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 15 710
Osivo 2012 13 321
Ovoce a zelenina – ostatní 2011 8 850
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 5 009
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 3 698
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 3 489
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 2 774
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 50
  Mezisoučet 521  367Příloha I
33 Přílohy
Členský státZačátek 
SPSModel Režim podpory nebo začleněné odvětvíRok 
začleněníDostupné částky 
(EUR)
Lucembursko 2005statický 
hybridníPřevod z programů podpory pro víno 2011 110
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 21
Převod z programů podpory pro víno 2010 18
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2010 12
Převod z programů podpory pro víno 2012 -8
 Mezisoučet 153
Malta 2007 regionálníPřevod z programů podpory pro víno 2011 78
Převod z programů podpory pro víno 2010 11
Převod z programů podpory pro víno 2012 -6
 Mezisoučet 83
Nizozemsko 2006 historickýPorážková prémie na dospělé kusy skotu 2010 62 200
Porážková prémie na telata 2010 40 300
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 38 269
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 5 202
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 1 111
Osivo 2012 726
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 67
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2010 12
 Mezisoučet 147  887
Rakousko 2005 historickýPorážková prémie na dospělé kusy skotu 2010 17 348
Porážková prémie na telata 2010 5 085
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 4 224
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 2 051
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 2010 280
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 69
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 64
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 58
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 55
Platby na chmel 2010 27
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 20
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2011 12
 Mezisoučet 29 293Příloha I
34 Přílohy
Členský státZačátek 
SPSModel Režim podpory nebo začleněné odvětvíRok 
začleněníDostupné částky 
(EUR)
Portugalsko 2005 historickýOvoce a zelenina – rajčata 2012 16 667
Zvláštní platba pro rýži 2012 11 193
Porážková prémie na dospělé kusy skotu 2012 8 657
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 4 987
Porážková prémie na telata 2012 946
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 312
Osivo 2012 272
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 214
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 180
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 97
Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou 2010 80
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 69
  Mezisoučet 43 674
Slovinsko 2007 regionálníZvláštní prémie na hovězí maso 2012 10 077
Prémie na ovce a kozy 2010 697
Platby na chmel 2010 149
Prémie na bílkovinné plodiny 2012 81
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 33
Režim klučení v odvětví vína (2010/2011) 2012 21
Režim klučení v odvětví vína (2009/2010) 2011 12
Režim klučení v odvětví vína (2008/2009) 2010 5
 Mezisoučet 11 075
Finsko 2006dynamický 
hybridní 
směřující 
k plně regi -
onálnímu 
modeluZvláštní prémie na skot samčího pohlaví 2010 24 420
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 4 710
Osivo 2012 1 150
Prémie na bílkovinné plodiny 2011 303
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 10
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 5
 Mezisoučet 30 598Příloha I
35 Přílohy
Členský státZačátek 
SPSModel Režim podpory nebo začleněné odvětvíRok 
začleněníDostupné částky 
(EUR)
Švédsko 2005statický 
hybridníZvláštní prémie na hovězí maso 2012 37 446
Prémie na bramborový škrob a podpora pro pěstitele brambor 
určených pro výrobu škrobu2012 5 497
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 2 147
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 180
 Mezisoučet 45 270
Spojené 
království2005historický 
ve Skotsku 
a Walesu; 
statický hyb -
ridní v Se -
verním Irsku; 
dynamický 
hybridní 
směřující 
k plně 
regionální -
mu modelu 
v AngliiPrémie na bílkovinné plodiny 2012 9 991
Podpora na zpracování sušených krmiv (nařízení (ES) č. 1234/2007) 2012 1 478
Prémie na bílkovinné plodiny 2010 509
Podpora na len a konopí pěstované na vlákno (nařízení (ES) 
č. 1234/2007)2012 83
Převod z programů podpory pro víno 2011 57
Platba na plochu pro skořápkové ovoce 2012 12
Převod z programů podpory pro víno 2010 6
Převod z programů podpory pro víno 2012 -4
 Mezisoučet 12 132
Celkem 4 252  727Příloha I
36 Přílohy
Stav platebních nároků oznámených členskými státy k 15. 9. 2013 podle čl. 51 odst. 3 
písm. a) nařízení (ES) č. 1120/2009 (rok podání žádosti 2012)
(v EUR)
Členský státCelková hodnota přiznaných 
platebních nárokůRozpočtový strop1
Belgie 517 711  630 517 901 000
Dánsko 1 009 708 019 1 035 927 000
Německo 5 825 933 206 5 852 938 000
Irsko 1 335 255 223 1 339 769 000
Řecko 2 147 583 749 2 225 227 000
Španělsko 4 901 216 444 4 913 824 000
Francie 7 814 161 875 7 586 247 000
Itálie 3 965 484 068 4 202 085 000
Lucembursko 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Nizozemsko 881 670 732 891 551 000
Rakousko 677 190  906 679 111  000
Portugalsko 473 199 375 476 907 000
Slovinsko 127 053  724 129 221 000
Finsko 521 941 024 523 455 000
Švédsko 757 824 892 767 437 000
Spojené království23 958 242 000
1  Příloha V prováděcího nařízení Komise (EU) č. 564/2012 ze dne 27. června 2012, kterým 
se pro rok 2012 stanoví rozpočtové stropy použitelné na některé režimy přímých podpor 
stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 168 28.6.2012, s. 26).
2 Komise dosud informace od členských států neobdržela.Příloha II
37
Společná odpověď Komise k bodům VI 
a VII
Začlenění podpory vázané na produkci do režimu 
jednotné platby bylo realizováno v rámci sdíle ‑
ného řízení Komise a členských států. Nařízení (ES) 
č. 73/2009 navíc stanovilo pro členské státy určitou 
míru diskrečního práva.
Pokud různé způsoby provádění respektují rámec 
pravidel stanovených v nařízení (ES) č. 73/2009, 
mohou členské státy zvolit různé způsoby prová ‑
dění, které vyjadřují rozdílné okolnosti a charakteri ‑
stické znaky v rámci Evropské unie. Podle ustálené 
judikatury Soudního dvora navíc členské státy 
musí při přijímání opatření k provedení právních 
předpisů EU využívat své diskreční právo v souladu 
s obecnými zásadami práva EU a základními právy 
(viz např. věc C ‑313/99 Mulligan, body 35 a 36).
Dále by mělo být uvedeno, že neočekávané zisky 
v jednotlivých případech nemusí nutně znamenat 
porušení obecných zásad práva EU.
Pokud jsou při provádění právních předpisů EU 
členskými státy zjištěny nedostatky, jsou sledovány 
v rámci schvalování účetní závěrky.
VIII
V rámci sdíleného řízení členské státy přijímají 
legislativní, regulační a správní ustanovení za 
účelem zajištění účinné ochrany finančních zájmů 
EU, a zejména zřízení účinného systému kontroly 
a řízení v rámci integrovaného administrativního 
a kontrolního systému (IACS).
Právní předpisy EU poskytují jasná pravidla pro 
stanovení platebních nároků a jejich hodnoty a je 
na členských státech, aby uplatňovaly právní před ‑
pisy EU správně.Shrnutí
III
V rámci sdíleného řízení mají celkovou odpovědnost 
rovněž členské státy, které kontrolují řádné pro ‑
vádění operací financovaných z EZZF (viz článek 9 
nařízení (ES) č. 1290/2005). Komise si však pone ‑
chala odpovědnost za kontrolu a audit jednotného 
plnění rozpočtu EU a za dodržování obecných zásad 
stanovených v právních předpisech EU v odvětví 
zemědělství. Podle čl. 317 odst. 1 SFEU navíc Komise 
plní rozpočet ve spolupráci s členskými státy.
Vzhledem k diskrečnímu právu, které členským 
státům poskytuje nařízení (ES) č. 73/2009, a k 
růz ným možnostem, které členské státy mají při 
přizpůsobování plnění rozpočtu svým specifikům, 
se nepovažovalo za vhodné, aby Komise v uvede ‑
ném právním rámci a s ohledem na politické cíle, 
jichž má být dosaženo, zaváděla ve všech členských 
státech jednotnější uplatňování rozpočtu.
Nicméně v rámci reformy SZP a režimu přímých 
plateb, který se bude uplatňovat od roku 2015, 
hodlá Komise zvýšit svou monitorovací kapacitu, 
aby posílila svůj dohled nad prováděním přísluš ‑
ných právních předpisů EU před zahájením postupů 
schvalování účetní závěrky.
IV
Pro účely stanovení původní jednotkové hodnoty 
nových nároků mají členské státy možnost zohled ‑
ňovat hodnotu nároků příslušejících zemědělci 
v roce 2014. Vzhledem ke sbližování hodnoty 
nároků však nebudou mít tyto nároky stejnou 
hodnotu až do roku podání žádosti 2020. Zavedení 
nových režimů se kromě toho odráží i ve stropu 
v režimu základní platby, který bude k dispozici pro 
platební nároky a který bude obecně nižší, než je 
stávající strop v režimu jednotné platby.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 38
IX b)
Komise již využívá nástroje pro zajištění účinné 
kontroly dodržování platných stropů. Zejména byl 
digitalizován přenos informací o využívání stropů 
poskytovaných členskými státy. V případě zjištění 
chyby v přenosu informací od členských států je 
příslušné oznámení zamítnuto nebo je členský stát 
kontaktován za účelem dalšího vysvětlení. Jedna 
z prováděných kontrol se týká toho, zda součet hod ‑
noty nároků a částky v rezervách je v mezích stropu 
režimu jednotné platby.
Komise rovněž plánuje řešit tyto otázky postupem 
schvalování souladu v rámci reformy SZP .
Od roku 2014 budou v rámci Komise vyčleněny 
zvláštní zdroje na podporu členských států, 
zejména co se týče provádění systému IACS v sou ‑
vislosti s reformou.
Komise se nyní zabývá zjednodušením postupu 
schvalování souladu za účelem zkrácení jeho délky 
v běžné situaci na dva roky. Za prvé, nové horizon ‑
tální nařízení o SZP (nařízení (EU) č. 1306/2013) popi ‑
suje přesně povahu, rozsah a sled po sobě jdoucích 
kroků a také různé typy finančních oprav. Za druhé, 
ustanovení v aktu v přenesené pravomoci (metoda 
a kritéria pro výpočet finanční opravy) a v provádě ‑
cích aktech (podrobnosti k procesu posuzování sou ‑
ladu s uvedením lhůt pro jednotlivé fáze postupu) 
mají ještě více zjednodušit právní rámec a omezit 
riziko zbytečných prodlev. Za třetí, na tomto pevněj ‑
ším základě Komise zintenzívní sledování pokroku 
při posuzování souladu, aby zajistila striktní dodržo ‑
vání lhůt.S ohledem na míru diskrečního práva poskytnutého 
členským státům v nařízení (ES) č. 73/2009 Komise 
vypracovala na žádost členských států o vysvětlení 
pokyny ke správnému uplatňování právních před ‑
pisů. V rámci pravidel stanovených v nařízení (ES) 
č. 73/2009 navíc mohou členské státy zvolit různé 
způsoby provádění podle různých situací a charak ‑
teristických znaků v Evropské unii.
Neoprávněné platby a platební nároky je však třeba 
získat zpět, jak je stanoveno v článcích 80 a 81 
nařízení (ES) č. 1122/2009. Podobná ustanovení jsou 
zvažována i pro prováděcí pravidla reformy SZP .
IX a)
Komise již v tomto smyslu začala jednat. V kontextu 
legitimní politické možnosti volby, kterou členským 
státům svěřil zákonodárce s cílem plnit politické cíle 
reformy, navrhla Komise v prováděcích pravidlech 
použitelných od roku 2015 podrobnější požadavky 
ohledně oznamování těchto voleb. Oznamována 
a odůvodňována by např. musela být rozhodnutí 
týkající se přiznání platebních nároků nebo roz ‑
hodnutí přijatá v rámci nepovinné podpory vázané 
na produkci.
Komise rovněž navrhla podrobnější pravidla pro 
používání vnitrostátních nebo regionálních rezerv 
za předpokladu, že přidělení prostředků v souvis ‑
losti se zvýšením jednotkové hodnoty platebních 
nároků musí být provedeno v souladu s objektiv ‑
ními kritérii a takovým způsobem, aby bylo zajiš ‑
těno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabrá ‑
nilo narušení trhu a hospodářské soutěže.
Podle čl. 30 odst. 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 navíc 
nesmí zvýšení hodnoty platebních nároků pro 
zemědělce překročit vnitrostátní nebo regionální 
jednotkovou hodnotu nároků.
Odpovědi Komise 39
IX d)
Od roku 2014 Komise posiluje svou monitorovací 
kapacitu a věnuje zdroje na podporu členských 
států.
Stojí však za to připomenout, že výpočet platebních 
nároků je založen na údajích získaných ze systému 
identifikace a evidence platebních nároků podle 
článku 7 nařízení (ES) č. 1122/2009. Takové ustano ‑
vení by mělo být zajištěno také pro systém plateb ‑
ních nároků použitelný od roku 2015.
Členské státy musí zajistit, aby požadavky stano ‑
vené ve vybraných informačních systémech spl ‑
ňovaly bezpečnostní standardy uvedené v příloze 
I nařízení (ES) č. 885/2006. Tyto standardy vyžadují 
zřízení zvláštních kontrol k ochraně důvěrnosti, 
spolehlivosti a integrity údajů.
Komise navíc v nových pokynech pro certifikační 
orgány specifikovala, že jejich kontroly by měly 
zahrnovat hodnocení „postupů zavedených pro 
zajištění správného přiznávání nároků“. Další verze 
pokynů bude obsahovat i výslovný odkaz na přes ‑
nost výpočtu.IX c)
V rámci reformy SZP a režimu přímých plateb, který 
se bude uplatňovat od roku 2015, určila Komise 
zvláštní zdroje na zvýšení své monitorovací kapa ‑
city, aby posílila svůj dohled nad prováděním 
příslušných právních předpisů EU před zahájením 
postupů schvalování účetní závěrky.
Případy nesprávně vypočtených platebních nároků 
jsou již prověřovány.
Neoprávněné platby a platební nároky se získávají 
zpět, jak je stanoveno v článcích 80 a 81 nařízení 
(ES) č. 1122/2009. Podobná ustanovení jsou pro ‑
jednávána v rámci přípravy prováděcích pravidel 
k reformě SZP .
Kromě toho podle čl. 54 odst. 2 nařízení 
č. 1306/2013 nese 50 % z jakékoli částky, jež nebyla 
členským státem získána zpět od konečných 
příjemců do čtyř let (osmi let v případě soudních 
řízení) od data žádosti o vrácení plateb, dotyčný 
členský stát, což je silný podnět pro dokončení 
postupu navracení částek včas (takzvané pravidlo 
50/50, které existuje od roku 2007).
Podle čl. 54 odst. 5 téhož nařízení má Komise mož ‑
nost v rámci postupu schvalování souladu vyloučit 
z financování Unií určité částky, jestliže členský stát 
o zpětné získání vyplacených částek neusiloval.
Je třeba uvést, že získávání neoprávněné platby 
mohlo být ovlivněno zpožděním, zejména kvůli 
omezeným postupům při prosazování práva v člen ‑
ských státech. Jestliže navíc příjemci podají odvo ‑
lání, je zahájeno opatření k prosazování práva, jehož 
součástí je někdy právní řízení. V důsledku toho by 
mohlo být pro Komisi obtížné prokázat, že dotyčný 
členský stát přiměřené opatření k zajištění navrá ‑
cení neoprávněně vyplacené částky nepřijal. V pří ‑
padech, které upravuje článek 258 SFEU, by bylo 
důkazní břemeno zvláště obtížné, jestliže vnitro ‑
státní právní řízení probíhají.
Odpovědi Komise 40
17
Míra diskrečního práva, jímž disponují členské 
státy, pokud jde o způsoby oddělení podpory od 
produkce, je odůvodněna rozdílnými vnitrostátními 
a regionálními specifiky a potřebou usnadnit cestu 
k tomuto oddělení.
Připomínky
22
Nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví určitou míru dis ‑
krečního práva pro členské státy s cílem usnadnit 
oddělení podpory od produkce.
Pokud různé způsoby provádění respektují rámec 
pravidel stanovených v nařízení (ES) č. 73/2009, 
mohou členské státy zvolit různé způsoby prová ‑
dění, které vyjadřují rozdílné okolnosti a charakteri ‑
stické znaky v rámci Evropské unie. Podle ustálené 
judikatury Soudního dvora navíc členské státy 
musí při přijímání opatření k provedení právních 
předpisů EU využívat své diskreční právo v souladu 
s obecnými zásadami práva EU a základními právy 
(viz např. věc C ‑313/99 Mulligan, body 35 a 36).
24
Komise je toho názoru, že články 63 až 65 nařízení 
(ES) č. 73/2009 stanoví pro provádění tohoto opat ‑
ření společný rámec, který je dostatečné podrobný, 
a proto se nepovažovalo za nutné přijmout v pro ‑
váděcím nařízení Komise další prováděcí pravidla. 
Mělo se za to, že členské státy mohou v souladu se 
zásadou subsidiarity a v rámci pravidel obsažených 
v základním aktu přijatém zákonodárcem (Radou) 
lépe posoudit příslušné způsoby provádění podle 
svých specifických potřeb.Úvod
13
V roce 2015 budou přiděleny platební nároky 
a jejich hodnota bude stanovena buď jako vnitro ‑
státní nebo regionální paušální platba, nebo jako 
hodnota blížící se vnitrostátní nebo regionální 
paušální platbě. Při přibližování k paušální sazbě se 
bude zohledňovat historická referenční hodnota 
(například hodnota nároků příslušejících zemědělci 
v roce 2014), ale vzhledem ke sbližování hodnoty si 
nároky neponechají stejnou hodnotu. V důsledku 
sbližování se bude hodnota nároků u některých 
zemědělců postupně snižovat, ale u některých 
jiných se zvýší, aby bylo dosaženo konvergenčních 
cílů směřujících k vnitrostátní nebo regionální 
paušální platbě. Zavedení nových režimů se kromě 
toho odráží i ve stropu v režimu základní platby, 
který bude k dispozici pro platební nároky a který 
bude obecně nižší, než je stávající strop v režimu 
jednotné platby.
Neoprávněné platby a platební nároky by musely 
být navíc vráceny i v rámci budoucího režimu 
základní platby.
14
Skutečnost, že je určité diskreční právo ponecháno 
členským státům, je v souladu se zásadou sdíleného 
řízení.
15
Komise má za to, že při začleňování podpory vázané 
na produkci se o celkovou odpovědnost dělí Komise 
a členské státy. Příslušnou odpovědnost členských 
států a Komise jasně stanoví zákonodárce v nařízení 
(ES) č. 73/2009 a dále v platných právních předpi ‑
sech EU. To odpovídá zásadě sdíleného řízení, kdy 
je na členských státech, aby provedly příslušná pra ‑
vidla, zatímco Komise si ponechává odpovědnost 
za kontrolu a audit jednotného provádění právních 
předpisů EU.
Odpovědi Komise 41
Ustanovení čl. 64 odst. 1 a článku 65 nařízení (ES) 
č. 73/2009 nezavazují členské státy, aby omezily 
příslušné částky na individuální úrovni. Kromě 
toho seznam kritérií v čl. 64 odst. 1 nařízení (ES) 
č. 73/2009, který je třeba vzít v úvahu, není v sou ‑
ladu s diskrečním právem členských států vyčerpá ‑
vající (viz slovo „zejména“). Pokud různé způsoby 
provádění respektují rámec pravidel, mohou 
členské státy zvolit různé způsoby provádění, které 
vyjadřují rozdílné okolnosti a charakteristické znaky 
v rámci Evropské unie.
28
Viz odpověď k bodu 27.
30
Je v souladu s ustanoveními článku 64 nařízení (ES) 
č. 73/2009.
Viz rovněž odpověď k bodu 27.
31
Rozdíl v zacházení mezi zemědělci není diskri ‑
minační jako takový, ale může být odůvodněn 
na základě objektivních kritérií v souladu s cíli 
politiky, které sledují právní předpisy. Kromě toho 
nemůže od samého počátku dojít k diskriminaci, 
jestliže zemědělci nejsou ve srovnatelné situaci.
Viz též odpovědi k bodům 22 a 26.
Rámeček 1
Viz odpověď k bodu 31.Míra diskrečního práva, jímž členské státy dispo ‑
nují, pokud jde o způsoby oddělení podpory od 
produkce, je odůvodněna rozdílnými vnitrostátními 
a regionálními specifiky a potřebou usnadnit cestu 
k tomuto oddělení.
Od Komise se nevyžaduje žádné formální schvalo ‑
vání volby provedené podle článků 63 až 67 nařízení 
(ES) č. 73/2009. Za provádění tohoto nařízení jsou 
odpovědné členské státy.
V souladu s článkem 140 nařízení Rady (ES) 
č. 73/2009 však musí členské státy podrobně infor ‑
movat Komisi o opatřeních přijatých k provedení 
uvedeného nařízení. V roce 2010 Komise použila 
tento legislativní nástroj a zaslala členským státům 
dotazník týkající se provádění daného nařízení.
Viz rovněž odpověď k bodu 22.
26
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, jsou sledovány 
v rámci schvalování účetní závěrky.
Viz rovněž odpověď k bodu 22.
27
V čl. 64 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 se stanoví, 
že příslušné částky rozdělí členské státy mezi 
zemědělce v dotčených odvětvích v souladu 
s objektivními a nediskriminačními kritérii, přičemž 
zohlední zejména podporu, kterou tito zemědělci 
obdrželi přímo nebo nepřímo v rámci příslušných 
režimů podpory během jednoho roku nebo více let 
v období let 2005 až 2008. Článek 65 nařízení (ES) 
č. 73/2009 stanoví, že příslušné částky rozdělí člen ‑
ské státy mezi zemědělce v dotčených odvětvích 
úměrně podpoře, kterou tito zemědělci obdrželi 
v rámci příslušných režimů podpory během pří ‑
slušného referenčního období. Španělsko přidělilo 
referenční množství až do výše dostupného stropu 
stanoveného v příloze XII nařízení (ES) č. 73/2009.
Odpovědi Komise 42
Pokud jsou však v provádění právních předpisů 
členskými státy zjištěny nedostatky, zabývá se jimi 
podrobněji GŘ AGRI. Pokud kvůli těmto nedostat ‑
kům dojde k neoprávněným platbám, může se tato 
situace řešit v řízení o schválení účetní závěrky.
Rámeček 2
Pokud jde o investice do zvířat, nevyžadují právní 
předpisy důkazy o této investici.
37
Co se týče omezení maximální hodnoty nároků, 
bylo v souvislosti s diskuzemi o kontrole stavu SZP 
považováno za nezbytné poskytnout členským stá ‑
tům větší flexibilitu v souladu se zásadou subsidia ‑
rity, pokud jde o stanovení platebních nároků z této 
rezervy, zejména v případě přidělování nároků 
zemědělcům, kteří se nacházejí ve specifické situaci. 
Je třeba poznamenat, že v rámci kontroly stavu SZP 
s dalším oddělením podpory od produkce nemá 
omezení na vnitrostátní/regionální úrovni stejný 
význam jako v předchozím období, protože vnit ‑
rostátní rezerva byla využívána zejména v prvních 
letech provádění režimu jednotné platby.
Od roku 2015 stanoví nařízení (EU) č. 1307/2013 
nový režim přímých plateb a sbližování hodnoty 
platebních nároků směrem k vnitrostátní nebo 
regionální paušální sazbě; v této souvislosti bylo 
stanoveno, že maximální hodnota platebních 
nároků přiznaných z vnitrostátní rezervy se omezuje 
na vnitrostátní nebo regionální průměr.
Viz rovněž odpověď k bodu 36.
39
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, kvůli kterým dojde 
k neoprávněným platbám, jsou tyto nedostatky 
sledovány v rámci schvalování účetní závěrky.Společná odpověď k bodům 32 až 34
Jak správně Účetní dvůr uvedl, čl. 41 odst. 6 nařízení 
(ES) č. 73/2009 není povinný a je na členských stá ‑
tech, aby posoudily, zda je vhodné jej uplatňovat, či 
nikoli.
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, jsou sledovány 
rámci schvalování účetní závěrky.
Viz rovněž odpověď k bodu 27.
35
Viz odpovědi k bodům 22 a 26.
36
Pokud jde o neexistenci definice, co se rozumí 
„investicí“ v evropském prováděcím nařízení, mělo 
by se uvést, že v případech, kdy evropské právní 
předpisy neuvádějí definici, je třeba vzhledem 
k nutnosti jednotného uplatňování práva Evropské 
unie a zásady rovnosti (viz např. věc 327/82 Ekro bod 
11) vzít do úvahy kontext daného ustanovení a cíl 
příslušného právního předpisu. Členské státy musí 
navíc při přijímání opatření k provedení právních 
předpisů EU využívat své diskreční právo v souladu 
s obecnými zásadami práva EU a základními právy 
(viz např. věc C ‑313/99 Mulligan, body 35 a 36).
Pokud jde o podrobné fungování státní rezervy, 
byla členským státům umožněna flexibilita v sou ‑
ladu se zásadou subsidiarity, protože mají nejlepší 
předpoklady pro rozhodování o příslušných způso ‑
bech provádění právního předpisu v rámci pravidel 
stanovených v oddílu 2 kapitoly 2 nařízení (ES) 
č. 1120/2009.
V této souvislosti musí členské státy při správě 
vnitrostátní rezervy zajistit rovné zacházení se 
zemědělci a zabránit narušení trhu a hospodářské 
soutěže.
Odpovědi Komise 43
44
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, kvůli kterým dojde 
k neoprávněným platbám, jsou tyto nedostatky sle ‑
dovány v rámci schvalování účetní závěrky (šetření 
NAC/2012/010/FR a NAC/2014/001/FR).
V této souvislosti Komise zastává názor, že hodnota 
nároků byla nadhodnocena, což ve finále vedlo 
k neoprávněným platbám a k riziku pro fond odpo ‑
vídajícímu 0,69 % pro rok 2010.
Nápravná opatření, která mají být přijata (přepočet 
hodnoty nároků), jsou zahrnuta v akčním plánu pro 
Francii. Francouzské orgány oznámily, že oprava 
hodnoty nároků bude zavedena pro rok podání 
žádosti 2014.
Viz rovněž odpověď k bodu 42.
Společná odpověď k bodům 48 až 49
Italské orgány potvrdily, že při přidělování pla ‑
teb oddělených od produkce zohlednily původní 
nároky zemědělců. Jednalo se o soubor 86 000 
zemědělců z 500 000 zemědělců, na něž se vztaho ‑
valo oddělování podpory od produkce během tří let 
2010–2012.
Celková částka přidělená tomuto konkrétnímu 
souboru zemědělců během tří let činila 107,9 mili ‑
onu EUR. Není zpochybňována částka na jednoho 
zemědělce, ale rozdělení částky podle jednotlivých 
nároků. Není však znám počet nároků, které nebyly 
zohledněny.
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, kvůli kterým dojde 
k neoprávněné platbě, jsou tyto nedostatky sledo ‑
vány v rámci schvalování účetní závěrky.Rámeček 3
Tato otázka je podrobněji řešena v rámci schvalo ‑
vání účetní závěrky (šetření NAC/2011/201/FR).
40
Viz odpověď k bodu 37.
42
Členské státy jsou povinny předkládat informace 
úřední cestou elektronickými prostředky (v minu ‑
losti to byla funkční e‑mailové schránka nebo AMIS, 
od září 2012 ISAMM (pro rok podání žádosti 2012)). 
Pokud členské státy nedodrží oznamovací lhůtu, 
zašle Komise upozornění, v němž je požádá o před ‑
ložení chybějících informací. Povinnost předkládat 
informace je členským státům rovněž připomínána 
v rámci zasedání Řídícího výboru pro přímé platby. 
Kromě toho je v případě zjištění chyby v přenosu 
informací od členských států příslušné oznámení 
zamítnuto nebo je členský stát kontaktován za úče ‑
lem dalšího vysvětlení. Jedna z prováděných kontrol 
se týká toho, zda součet hodnoty nároků a částky 
v rezervách je v mezích stropu v režimu jednotné 
platby.
Na základě měsíčních výkazů o platbách Komise 
ověřuje, zda výdaje vykázané členskými státy 
nepřekračují finanční stropy stanovené právními 
předpisy. Pokud tomu tak je, uplatní se snížení 
v souladu s postupem stanoveným v článku 17 
nařízení Rady (ES) č. 1290/2005. Jsou zavedeny 
i podrobné postupy, které mají za cíl zajistit řádné 
sledování všech finančních stropů stanovených 
v právních předpisech, čímž je zajištěno, že výdaje 
hrazené z EZZF vždy respektují tyto stropy.
Nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví v článku 42 
odrazující prostředek proti pozdnímu poskyto ‑
vání kontrolních statistik. Na tomto základě může 
Komise od roku 2014 pozastavit část měsíčních 
nebo průběžných plateb, u kterých nebyly příslušné 
statistické informace zaslány včas.
Odpovědi Komise 44
Závěry a doporučení
Souhrnná odpověď k bodům 60 a 61
V rámci sdíleného řízení mají celkovou odpovědnost 
rovněž členské státy, které kontrolují řádné pro ‑
vádění operací financovaných z EZZF (viz článek 9 
nařízení (ES) č. 1290/2005). Komise si však pone ‑
chala odpovědnost za jednotnou kontrolu a audit 
plnění rozpočtu EU a za dodržování obecných zásad 
stanovených v právních předpisech EU v odvětví 
zemědělství. Podle čl. 317 odst. 1 SFEU navíc Komise 
plní rozpočet ve spolupráci s členskými státy.
Vzhledem k diskrečnímu právu, které členským 
státům poskytuje nařízení (ES) č. 73/2009, a k růz ‑
ným možnostem, které členské státy mají při 
přizpůsobování plnění rozpočtu svým specifikům, 
se nepovažovalo za vhodné, aby Komise v právním 
rámci a s ohledem na politické cíle, jichž má být 
dosaženo, zaváděla v členských státech jednotnější 
uplatňování rozpočtu.
Nicméně v rámci reformy SZP a režimu přímých 
plateb, který se bude uplatňovat od roku 2015, 
hodlá Komise posílit svou monitorovací kapacitu, 
aby zvýšila svůj dohled nad prováděním přísluš ‑
ných právních předpisů EU před zahájením postupů 
schvalování účetní závěrky.
Začlenění podpory vázané na produkci do režimu 
jednotné platby probíhalo v rámci sdíleného řízení 
Komise a členských států.
62
Viz odpověď k bodům 22 a 60.
Nařízení (ES) č. 73/2009 stanovilo pro členské státy 
určitou míru diskrečního práva.51
Komise je toho názoru, že právní předpisy EU 
poskytují jasná pravidla pro stanovení platebních 
nároků a jejich hodnoty a je na členských stá ‑
tech, aby uplatňovaly právní předpisy EU správně. 
S ohledem na míru diskrečního práva poskytnutého 
členským státům v nařízení (ES) č. 73/2009 Komise 
vypracovala pro členské státy na jejich žádost 
o vysvětlení pokyny ke správnému uplatňování 
právních předpisů.
Společná odpověď k bodům 54 až 56
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, kvůli kterým dojde 
k neoprávněné platbě, jsou tyto nedostatky sledo ‑
vány v rámci schvalování účetní závěrky.
58
Komise podotýká, že se Účetní dvůr zaměřuje 
zejména na nedostatky zjištěné při začleňování 
opatření podpory vázané na produkci do režimu 
jednotné platby. Vzhledem k reformě SZP tento 
prvek nadále nebude existovat.
Po reorganizaci posiluje Komise od roku 2014 svoji 
monitorovací kapacitu, aby zvýšila dohled nad 
prováděním příslušných právních předpisů EU před 
zahájením postupů schvalování účetní závěrky.
59
Komise se nyní zabývá zjednodušením postupu 
schvalování souladu za účelem zkrácení jeho délky 
v běžné situaci na dva roky. Za prvé, nové horizon ‑
tální nařízení o SZP (nařízení (EU) č. 1306/2013) popi ‑
suje přesně povahu, rozsah a sled po sobě jdoucích 
kroků a také různé typy finančních oprav. Za druhé, 
ustanovení v aktu v přenesené pravomoci (metoda 
a kritéria pro výpočet finanční opravy) a v provádě ‑
cích aktech (podrobnosti k procesu posuzování sou ‑
ladu s uvedením lhůt pro jednotlivé fáze postupu) 
mají ještě více zjednodušit právní rámec a omezit 
riziko zbytečných prodlev. Za třetí, na tomto pevněj ‑
ším základě Komise zintenzívní sledování pokroku 
při posuzování souladu, aby zajistila striktní dodržo ‑
vání lhůt.
Odpovědi Komise 45
Doporučení 1
Komise toto doporučení akceptuje.
Komise již v tomto smyslu začala jednat. V kontextu 
legitimní politické možnosti volby, kterou členským 
státům svěřili zákonodárci s cílem plnit politické cíle 
reformy, navrhla Komise v prováděcích pravidlech, 
která se budou uplatňovat od roku 2015, podrob ‑
nější požadavky ohledně oznamování těchto voleb. 
Oznamována a odůvodňována by např. musela být 
rozhodnutí týkající se přiznání platebních nároků 
nebo rozhodnutí přijatá v rámci nepovinné podpory 
vázané na produkci.
Komise rovněž navrhla podrobnější pravidla pro 
používání vnitrostátních nebo regionálních rezerv 
za předpokladu, že přidělení prostředků v souvis ‑
losti se zvýšením jednotkové hodnoty platebních 
nároků musí být provedeno v souladu s objektiv ‑
ními kritérii a takovým způsobem, aby bylo zajiš ‑
těno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabrá ‑
nilo narušení trhu a hospodářské soutěže.
Podle čl. 30 odst. 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 navíc 
nesmí zvýšení hodnoty platebních nároků pro 
zemědělce překročit vnitrostátní nebo regionální 
jednotkovou hodnotu nároků.
65
V rámci reformy SZP a režimu přímých plateb, který 
se bude uplatňovat od roku 2015, hodlá Komise 
zvýšit svou monitorovací kapacitu, aby posílila svůj 
dohled nad prováděním příslušných právních před ‑
pisů EU před zahájením postupů schvalování účetní 
závěrky.
Viz rovněž odpověď k bodu 42.
66
Přezkum postupu schválení souladu v rámci nové 
SZP se zabývá konkrétně délkou tohoto postupu.Pokud různé způsoby provádění respektují rámec 
pravidel stanovených v nařízení (ES) č. 73/2009, 
mohou členské státy zvolit různé způsoby prová ‑
dění, které vyjadřují rozdílné okolnosti a charakteri ‑
stické znaky v rámci Evropské unie. Podle ustálené 
judikatury Soudního dvora navíc členské státy 
musí při přijímání opatření k provedení právních 
předpisů EU využívat své diskreční právo v souladu 
s obecnými zásadami práva EU a základními právy 
(viz např. věc C ‑313/99 Mulligan, body 35 a 36).
Dále by mělo být uvedeno, že neočekávané zisky 
v jednotlivých případech nemusí nutně znamenat 
porušení obecných zásad práva EU.
Pokud jsou v provádění právních předpisů EU 
členskými státy zjištěny nedostatky, jsou sledovány 
v rámci schvalování účetní závěrky.
63
Pokud jde o reformu SZP a režim přímých plateb, 
který bude platit od roku 2015, Komise navrhla 
podrobnější pravidla pro přiznání nároků z vnit ‑
rostátní rezervy týkající se jak počtu, tak hodnoty 
nároků, jež mají být přiznány.
Viz rovněž odpověď k bodu 60.
64
Viz odpověď k bodu 63.
Odpovědi Komise 46
68
Pokud jsou v provádění právních předpisů člen ‑
skými státy zjištěny nedostatky, zabývá se jimi 
Komise podrobněji. Pokud jsou tyto nedostatky 
takového rázu, že kvůli nim může dojít k neopráv ‑
něným platbám, může se tato situace řešit v rámci 
řízení o schválení účetní závěrky.
69
Viz odpověď k bodu 13.
Doporučení 3
Komise toto doporučení akceptuje.
V souvislosti s reformou SZP a s režimem přímých 
plateb uplatňovaným od roku 2015 budou volbu 
politiky, kterou zákonodárci svěřili členským stá ‑
tům, doprovázet přísnější požadavky v prováděcích 
pravidlech, pokud jde o odůvodnění a oznámení 
takové volby.
Komise také vyčlenila konkrétní zdroje na posílení 
své monitorovací kapacity, aby zvýšila dohled nad 
prováděním příslušných právních předpisů EU před 
zahájením postupů schvalování účetní závěrky.
Případy nesprávně vypočtených platebních nároků 
jsou již prověřovány.
Neoprávněné platby a platební nároky se získávají 
zpět, jak je stanoveno v článcích 80 a 81 nařízení 
(ES) č. 1122/2009. Podobná ustanovení jsou pro ‑
jednávána v rámci přípravy prováděcích pravidel 
k reformě SZP .
Kromě toho podle čl. 54 odst. 2 nařízení 
č. 1306/2013 nese 50 % z jakékoli částky, jež nebyla 
členským státem získána zpět od konečných 
příjemců do čtyř let (osmi let v případě soudních 
řízení) od data žádosti o vrácení plateb, dotyčný 
členský stát, což je silný podnět pro to, aby byl 
postup navracení částek dokončen včas (takzvané 
pravidlo 50/50, které existuje od roku 2007).Doporučení 2
Komise toto doporučení akceptuje.
Komise již využívá nástroje pro zajištění účinné 
kontroly dodržování platných stropů. Zejména byl 
digitalizován přenos informací o využívání stropů 
poskytovaných členskými státy. V případě zjištění 
chyby v přenosu informací od členského státu je 
příslušné oznámení zamítnuto nebo je členský stát 
kontaktován za účelem dalšího vysvětlení. Jedna 
z prováděných kontrol se týká toho, zda součet hod ‑
noty nároků a částky v rezervách je v mezích stropu 
režimu jednotné platby.
Komise se bude těmito otázkami zabývat při schva ‑
lování souladu v rámci reformy SZP .
Od roku 2014 budou v rámci Komise vyčleněny 
zdroje na podporu členských států, zejména co 
se týče provádění systému IACS v souvislosti 
s reformou.
Komise se nyní zabývá zjednodušením postupu 
schvalování souladu za účelem zkrácení jeho délky 
v běžné situaci na dva roky. Za prvé, nové horizon ‑
tální nařízení o SZP (nařízení (EU) č. 1306/2013) popi ‑
suje přesně povahu, rozsah a sled po sobě jdoucích 
kroků a také různé typy finančních oprav. Za druhé, 
ustanovení v aktu v přenesené pravomoci (metoda 
a kritéria pro výpočet finanční opravy) a v provádě ‑
cích aktech (podrobnosti k procesu posuzování sou ‑
ladu s uvedením lhůt pro jednotlivé fáze postupu) 
mají ještě více zjednodušit právní rámec a omezit 
riziko zbytečných prodlev. Za třetí, na tomto pevněj ‑
ším základě Komise zintenzívní sledování pokroku 
při posuzování souladu, aby zajistila striktní dodržo ‑
vání lhůt.
67
Viz odpověď k bodu 65.
Odpovědi Komise 47
Členské státy musí zajistit, aby požadavky sta ‑
novené ve vybraných informačních systémech 
splňovaly bezpečnostní standardy uvedené v pří ‑
loze I nařízení (ES) č. 885/2006. Tyto standardy vyža ‑
dují zřízení zvláštních kontrol k ochraně důvěrnosti, 
spolehlivosti a integrity údajů.
Komise navíc v nových pokynech pro certifikační 
orgány specifikovala, že jejich kontroly by měly 
zahrnovat hodnocení „postupů zavedených pro 
zajištění správného přiznávání nároků“. Další verze 
pokynů bude obsahovat i výslovný odkaz na přes ‑
nost výpočtu.Podle čl. 54 odst. 5 téhož nařízení má Komise mož ‑
nost v rámci postupu schvalování souladu vyloučit 
z financování Unií určité částky, jestliže členský stát 
o zpětné získání vyplacených částek neusiloval.
Je třeba uvést, že získávání neoprávněné platby 
mohlo být ovlivněno zpožděním, zejména kvůli 
omezeným postupům při prosazování práva v člen ‑
ských státech. Jestliže navíc příjemci podají odvo ‑
lání, je zahájeno opatření k prosazování práva, jehož 
součástí je někdy právní řízení. V důsledku toho by 
mohlo být pro Komisi obtížné prokázat, že dotyčný 
členský stát nepřijal přiměřené opatření k zajištění 
navrácení neoprávněně vyplacené částky. V pří ‑
padech, které upravuje článek 258 SFEU, by bylo 
důkazní břemeno zvláště obtížné, jestliže vnitro ‑
státní právní řízení probíhají.
70
Pokud dojde kvůli nesprávným nárokům k neopráv ‑
něným platbám, mohou se uplatnit finanční opravy.
Viz též odpověď k bodům 51 a 60.
Doporučení 4
Komise toto doporučení akceptuje.
Od roku 2014 Komise posiluje svou monitorovací 
kapacitu a věnuje zdroje na podporu členských 
států.
Stojí však za to připomenout, že výpočet platebních 
nároků je založen na údajích získaných ze systému 
identifikace a evidence platebních nároků podle 
článku 7 nařízení (ES) č. 1122/2009. Takové ustano ‑
vení by mělo být zajištěno také pro systém plateb ‑
ních nároků použitelný od roku 2015.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑008‑CS‑C ISSN 1831 ‑0788
Režim jednotné platby (SPS) je z finančního hlediska nejdůležitějším 
režimem přímé podpory pro zemědělce financované z rozpočtu EU na 
zemědělství. Umožňuje oddělení podpory pro zemědělce od produkce. 
Po „kontrole stavu“ společné zemědělské politiky (SZP) v roce 2008 byla 
většina částek, které byly předtím pro podporu vázanou na produkci 
k dispozici, začleněna do SPS.
Účetní dvůr zjistil, že Komise řídila začleňování podpory vázané na 
produkci do SPS jen částečně účinně. S ohledem na nový systém podpory 
zemědělských podniků v EU, který bude zaveden v roce 2015, Účetní dvůr 
doporučuje, aby Komise zajistila shodné provádění opatření SZP 
v členských státech a lépe prosazovala dodržování platných pravidel 
a stropů. Platební agentury členských států by měly přijmout jasné 
postupy, které budou zahrnovat účinné kontroly spolehlivosti údajů, na 
nichž se zakládají výpočty, a také účinné kontroly správnosti platebních 
nároků.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR