CS Úřední věstník Evropské unie C 100/121

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce; návrhu nařízení Rady o úpravách ve společné zemědělské politice prostřednictvím změn nařízení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008 a návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

KOM(2008) 306 v konečném znění – 2008/0103+0104+0105 (CNS)

2009/C 100/21

Dne 18. června 2008 se Rada, v souladu s článkem 36 a 37 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce;

návrhu nařízení Rady o úpravách ve společné zemědělské politice prostřednictvím změn nařízení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008

a návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. října 2008. Zpravodajem byl pan VAN OORSCHOT a spoluzpravodaji pan KALLIO a pan WILMS.

Na 448. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 21., 22. a 23. října 2008 (jednání dne 23. října 2008), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 117 hlasy pro, 28 hlasů bylo proti a 18 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1. Dne 20. května 2008 Evropská komise zveřejnila návrhy na zefektivnění společné zemědělské politiky (SZP), aby se zajistilo její co nejlepší fungování v rozšířené Evropské unii a v měnících se mezinárodních souvislostech. To se označuje jako kontrola stavu.

1.2. EHSV má za to, že rozprava o kontrole stavu by měla lépe zobrazovat rozmanitost úkolů, se kterými je SZP konfrontována (mj. „evropský zemědělský model“, zajištění potravin jako ústřední téma). EHSV proto zdůrazňuje potřebu náležité zemědělské politiky na úrovni EU v krátkodobém i dlouhodobějším výhledu s dostatečným financováním. Bude se při tom pravděpodobně jednat o částky v minimálně stejném rozsahu jako doposud. Je zapotřebí lépe veřejnosti vysvětlit význam SZP a účel jednotlivých opatření, aby se nevedla neustále debata o finančních prostředcích.

1.3. EHSV připomíná své dřívější stanovisko k budoucnosti SZP, v němž upozornil, že zemědělci procházejí obtížnou fází přizpůsobování. EHSV se proto domnívá, že hlavním smyslem kontroly stavu by mělo být dosažení jednoduššího a snazšího provádění a reakce na nové problémy na trhu a ve společnosti, a to s ohledem na multifunkční úlohu zemědělství.

1.4. EHSV má za to, že platby k financování různých služeb poskytovaných zemědělci, které neprocházejí trhem, jsou nadále nutné. EHSV se domnívá, že bude stále těžší odůvodnit platby vycházející z vývoje výroby v minulosti a že by se mělo členským státům umožnit, aby své platby přiblížily paušální sazbě. Bude nutné o tom provést rozsáhlou debatu v rámci SZP po roce 2013. Členské státy by měly mít možnost si určit dostatečně dlouhé přechodné období, aby nezpůsobily těžkosti zemědělským podnikům. Pravidla podmíněnosti je zapotřebí zjednodušit a nemělo by docházet k dvojitým kontrolám.

1.5. EHSV souhlasí s dalším oddělením plateb od produkce, které zemědělcům zajišťuje „svobodu zemědělského podnikání“. Po členských státech by se však nemělo požadovat, aby oddělily platby od produkce, aby tak bylo možné zachovat ohrožená odvětví a oblasti, aniž by to způsobilo narušení trhu. EHSV podporuje cíle „článku 68“, přestože tento článek všechny problémy neřeší. V některých případech je třeba větší flexibilita. Členské státy by měly před zavedením tohoto opatření zevrubně prozkoumat důsledky přerozdělení plateb zemědělcům.

1.6. EHSV má za to, že nejdříve by měla být zvážena jiná přizpůsobení stávajícímu intervenčnímu systému, než je nabídkové řízení. EHSV rovněž požaduje vytvoření nových nástrojů pro udržitelnou záchrannou síť. Kromě toho EHSV navrhuje zachovat mechanismus vynětí půdy z produkce a současně na základě prognózy situace na trhu upravovat procento půdy, která má být vyňata z produkce.

1.7. EHSV žádá podrobnější posouzení možného budoucího vývoje trhu s mlékem a dopadů tohoto vývoje předtím, než bude definitivně rozhodnuto o tom, že kvóta na mléko vyprší v roce 2015. EHSV vyzývá Komisi, aby opatření, která bude plánovat k zachování výroby mléka ve zranitelných oblastech, popsala přesněji a podrobněji uvedla jejich finanční dopad a financování. Dokud nebude předložena podobná strategie, nemůže EHSV souhlasit s plánovaným navýšením kvót. EHSV si přeje, aby byl vytvořen evropský řetězec mléka, aby bylo možné přizpůsobit nabídku poptávce, udržet odměny pro výrobce a na celém evropském území zachovat hustou síť chovatelů. Vytvoření řetězce by umožnilo znovu uvést do rovnováhy poměry sil mezi průmyslem, producenty, distributory a dokonce spotřebiteli.

1.8. EHSV uznává nové problémy, jež Evropská komise zmínila, spjaté s klimatem, vodou, obnovitelnými zdroji energie a biologickou rozmanitostí, které jednoznačně vyžadují dodatečné finanční prostředky ve druhém pilíři. Tyto nové problémy lze financovat pouze odlišením, neboť ostatní existující finanční prostředky byly již do roku 2013 vyčleněny na jiné účely a nové finanční zdroje jsou nepravděpodobné.

2. Úvod

2.1. Dne 20. května 2008 Evropská komise zveřejnila návrhy nařízení Rady o některých úpravách ve společné zemědělské politice (KOM(2008)306/4). Hlavním cílem této takzvané kontroly stavu je posoudit uplatňování reformy SZP z roku 2003 a zabývat se úpravami reformního procesu, jež jsou považovány za nutné k dalšímu zjednodušení této politiky, umožnit, aby se tato politika spojila s novými tržními příležitostmi, a připravit se v rámci ní na to, abychom mohli čelit novým problémům na trhu a ve společnosti.

2.2. Kromě kontroly stavu je zapotřebí projednat také vývoj SZP po roce 2013, aby byla schopná reagovat na nové výzvy, kterým čelí zemědělství, společnost a zemědělský hodnotový řetězec.

3. Změny stavu potravin ve světě

3.1. Po třicet let byl trend reálných zemědělských cen sestupný. V roce 2007 došlo k náhlému strmému nárůstu cen některých zemědělských komodit. Významnými příčinami nárůstu cen byla zvětšující se světová poptávka, velmi malý objem zásob a špatná sklizeň způsobená povětrnostními podmínkami. Účinky tohoto nárůstu cen se přesunuly na chovatele hospodářských zvířat, kteří se museli vyrovnat s vysokými cenami krmiv. Zemědělské ceny však opět začínají klesat. Od podzimu 2007 do dubna 2008 ceny mléka poklesly o přibližně 30 % a ceny pšenice se snížily o 20 % (1). Z této skutečnosti, společně s rostoucími náklady, například vyplývá, že se v roce 2008 očekává pokles příjmů pěstitelů o 16 až 24 %. Ceny zemědělských produktů jsou reálně stále nižší než v obdobích ropných krizí v roce 1973 či 1979 (2).

3.2. Vývoj v posledních měsících jasně ukazuje, že se nacházíme v období nestálých zemědělských cen, což není dobrou zprávou ani pro spotřebitele, který čelí zvýšeným cenám zemědělských produktů, ani pro zemědělce a další účastníky potravinového řetězce, kteří musí neustále zvažovat své investice. Pokud si přejeme zachovat cíl potravinové soběstačnosti, je třeba tento stav zohlednit ve všech úvahách o budoucí zemědělské politice.

3.3. Z důvodu růstu celosvětové poptávky po potravinách se neočekává, že by v krátkodobé až střednědobé perspektivě spotřebitelské ceny poklesly na původní hodnotu; očekává se spíše větší proměnlivost výrobních cen.

3.4. Vliv vyšších cen komodit na spotřebitelské ceny je vzhledem ke snižujícímu se podílu zemědělských surovin na nákladech na výrobu potravin v porovnání s náklady na energii a práci omezený. Například cena pšenice představuje pouhá 4 % nákladů na bochník chleba (3). Kromě toho je podíl potravin na celkových výdajích domácností nízký (v EU-27 přibližně 14 %). EHSV má za to, že v zájmu zemědělců a spotřebitelů je nutné potravní řetězec racionalizovat (4).

3.5. Organizaci OSN pro výživu a zemědělství (FAO) je nutné vylepšit tak, aby byla schopná řídit zásobování potravinami. Začleněním zemědělství do Světové obchodní organizace se nerovnosti v zemědělství prohloubily. Toto pojetí se musí změnit; je třeba umožnit zemědělství, aby se mohlo organizovat na světové úrovni prostřednictvím instance, v níž budou zastoupeny nejreprezentativnější organizace státního zemědělství, a nikoli nutně ty nejbohatší.

3.6. EHSV má za to, že by měla kontrola stavu SZP vzít tyto změny stavu potravin ve světě v úvahu. Zemědělci by měli být v tomto ohledu schopni i nadále dostát v rámci „evropského zemědělského modelu“ své multifunkční úloze.

4. Obecné připomínky

4.1. Evropský hospodářský a sociální výbor připomíná své původní stanovisko (5) ke Kontrole stavu a budoucnosti SZP po roce 2013. EHSV v něm upozornil, že zemědělci a podniky potravinářského zpracovatelského průmyslu procházejí obtížnou fází přizpůsobování. Jsou vesměs ochotni podnikatelsky přistupovat k novým podmínkám na trhu, pokud budou dodrženy sliby učiněné v rámci reforem a bude poskytnuta dostatečná právní jistota a jistota plánování. EHSV se domnívá, že hlavním smyslem kontroly stavu by mělo být zjistit, jakým způsobem je zapotřebí stávající právní úpravu pozměnit, aby:

— bylo dosaženo jednoduššího a snazšího provádění

— a byly odstraněny překážky cíleného provádění sjednaných reformních opatření.

Kromě těchto témat EHSV uznává, že EU čelí novým výzvám, v rámci nichž mohou zemědělci hrát důležitou úlohu, a že stav trhu s potravinami si vyžaduje nové reakce.

Klíčovými slovy při kontrole stavu by však měly být stabilita pomocí organizace trhů, zjednodušení a úpravy.

4.2. Rovněž je důležité, aby opatření přijatá v rámci kontroly stavu zdůraznila další rozvoj evropského zemědělského modelu a umožnila zemědělcům dostát své multifunkční úloze:

— dodržovat nejpřísnější normy na světě v oblasti bezpečnosti a kvality potravin, ochrany životního prostředí a zajištění dobrých životních podmínek zvířat,

— pečovat o krajinu a zachovat přírodní prostředí,

— významně přispět k zaměstnanosti a životaschopnosti venkova ve všech regionech EU

— a zamezit úbytku obyvatelstva ve venkovských oblastech a opouštění zemědělských ploch.

EHSV má za to, že návrhy Komise obsahují podstatné změny oproti současné situaci. Nad těmito změnami je nutné se důkladně zamyslet.

5. Opatření pro kontrolu stavu

5.1. Režim jednotné platby (RJP)

5.1.1. Evropská komise navrhuje, aby mohly členské státy upravit své modely režimu jednotné platby tím, že postupně dojde k většímu přesunu na paušální sazby plateb podle jednotlivých nároků, tak aby se režim jednotné platby zefektivnil. Souběžně s tím obsahují návrhy řadu zjednodušení při provádění režimu jednotné platby.

5.1.2. V Evropě rostou obavy o udržitelnost. Dochází k nedostatečnému pokroku při zohledňování neobchodních faktorů v mezinárodních dohodách. Toto zohledňování je však nezbytné, pokud chceme jednat v souladu s přáním evropských občanů. Navíc neustále klesá úroveň ochrany hranic EU. EHSV se na základě těchto skutečností domnívá, že i v období po roce 2013 bude nezbytné prostřednictvím systému přímých plateb zajišťovat evropský zemědělský model a umožnit zemědělcům pokrývat náklady na udržitelnou výrobu, které nejsou kryty trhem. Tento úkol musí zůstat jasnou součástí SZP.

5.1.3. EHSV se domnívá, že vyrovnávací platby k financování různých služeb poskytovaných zemědělci, které neprocházejí trhem, jsou nadále nutné. Prozatím bude stále těžší odůvodnit výši plateb vycházejících z vývoje výroby v minulosti. Členským státům, které tak zatím neučinily, by se mělo umožnit, aby v období 2009–2013 upravily rozložení v rámci svého vnitrostátního stropu a více se přiblížily k paušální sazbě, či aby s tím v roce 2013 započaly. Dříve, než tak učiní, by členské státy měly důkladně prozkoumat, jak tento krok ovlivní příjmy a schopnost přizpůsobení se zemědělců a potřebu dlouhodobé jistoty plánování. Pokud by byl zvolen tento přístup, členské státy by měly mít možnost si určit přiměřené přechodné období, aby nezpůsobily jakékoli těžkosti zemědělským podnikům, které investovaly za jiných regulačních podmínek.

5.1.4. Režim jednotné platby na plochu (SAPS) používaný ve většině nových členských států se snadno aplikuje, ale může být příliš zjednodušující, když je třeba odůvodněně podpořit intenzivní hospodářství (ovoce a zelenina, živočišná výroba, tabák atd.) ve srovnání s pěstováním obilnin. Ve střednědobém výhledu by bylo vhodné najít vyváženější řešení např. v rámci RJP, a to s využitím dalších stávajících nástrojů či nových nástrojů, které je třeba v celé EU rozvíjet.

5.1.5. Veškeré pozemky v nových členských státech, které v době žádosti o finanční podporu splňují požadavky na dobrý zemědělský a environmentální stav, by na ni měly mít nárok.

5.2. Podmíněnost

5.2.1. Evropská komise si přeje zjednodušit a vylepšit zaměření podmíněnosti. Komise navrhuje zrušit některé požadavky, jež nejsou spjaty s odpovědností zemědělců, a navrhuje zavést nový pojem „dobrý zemědělský a ekologický stav“.

5.2.2. EHSV podporuje zachování vazby mezi jednotnou zemědělskou platbou a dodržováním norem EU souvisejících se zemědělskou činností prostřednictvím systému podmíněnosti. EHSV vítá návrhy Komise na vylepšení podmíněnosti. Rovněž je zcela jasně zapotřebí systém podmíněnosti zjednodušit, a to především vyjasněním pravidel, zavedením pravidla „de minimis“ a omezením různých inspekcí, jež jsou v jednotlivých zemědělských podnicích prováděny. Stejně tak by nemělo docházet k dvojitým kontrolám, například administrativním kontrolám a auditům prováděným v rámci systémů zajištění kvality.

5.2.3. Zemědělství je důležité odvětví, které v celé EU poskytuje mnoho pracovních míst. Musí být vyvinuto úsilí ke snížení počtu nehod v zemědělství a k podpoře kvalifikovanější pracovní síly. EHSV se proto domnívá, že určité aspekty bezpečnosti práce v zemědělském podniku jsou velmi důležité, např. návody k použití strojů, hygienu a náležité uskladnění nebezpečných materiálů. Musejí být potvrzeny státními sociálními zákony a mohly by být zahrnuty do oblasti působnosti podmíněnosti. K tomu, aby zemědělci dostali impuls, EHSV doporučuje rozšířit možnosti sociálního fondu EU v oblasti bezpečnosti práce a kvalifikací.

5.2.4. V souladu s cílem zefektivnit podmíněnost a příměji ji propojit se zemědělskou činností má EHSV za to, že povinné požadavky spojené s přípravky na ochranu rostlin na trhu nejsou odpovědností na úrovni zemědělského podniku, a proto by měly být odstraněny.

5.2.5. EHSV požaduje, aby byla předtím, než bude do oblasti působnosti dobrého zemědělského a ekologického stavu přidán jakýkoli nový prvek, provedena studie dopadu uplatňování dobrého zemědělského a ekologického stavu. Studie by měla zahrnovat vliv na zemědělce, ale i administrativní zátěž. EHSV má za to, že přínosy pro životní prostředí spojené s vynětím půdy z produkce, ochrannými pásmy a krajinnými prvky musí zůstat zachovány, i když povinné vynětí z produkce má být zrušeno. Pokud by to mělo být dosaženo prostřednictvím dobrovolných opatření jakožto součásti rozvoje venkova, musí existovat odpovídající pobídky, které v současné době neexistují. Tato opatření by měla být náležitě odměněna.

5.2.6. V případě nových členských států by měl být použit zvláštní přístup. Systém podmíněnosti by měl být zaváděn postupně, vzhledem k tomu, že i systém přímých plateb se uplatňuje postupně. Naplno by tyto státy systém podmíněnosti měly začít uplatňovat až poté, co dosáhnou 100 % úrovně stanovené pro režim jednotné platby na plochu (SAPS).

5.3. Částečně vázaná podpora

5.3.1. Evropská komise se domnívá, že oddělení plateb od produkce zemědělcům umožnilo lépe reagovat na tržní signály udržitelnějším způsobem. V době reformy SZP v roce 2003 bylo rozhodnuto, že se členským státům umožní uchovat si v některých odvětvích určitou míru vázané podpory. Komise zdůrazňuje, že provozování dvou systémů nepřispívá ke zjednodušení. Komise navrhuje, aby se členským státům umožnilo zachovat vázané prémie pouze pro krávy bez tržní produkce mléka, skopové a kozí maso.

5.3.2. EHSV je skeptický vůči dalšímu oddělování plateb v členských státech, které částečně vázanou podporu stále využívají, aby se tak umožnila větší orientace na trh. EHSV si je vědom toho, že oddělení plateb od produkce by v některých případech mohlo vést k zániku určitých druhů výroby a ukončení výroby v určitých regionech, což by mělo závažný dopad na životní prostředí, hospodářství venkova a zaměstnanost. Článek 68 by mělo být možné uplatnit při řešení těchto problémů. Po členských státech by se však nemělo požadovat, aby oddělily platby od produkce. Zachování vázané podpory by nemělo vést k narušení trhů mezi členskými státy.

5.4. Zvláštní podpora

5.4.1. Evropská komise navrhuje rozšířit (stávající) článek 69 za různými účely, včetně řešení otázky nevýhod, s nimiž se zemědělci setkávají v některých regionech ve zvláštních odvětvích, ale i doplnění nároků v oblastech, na které se vztahují programy restrukturalizace. Členské státy uplatňující režim jednotné platby mohou zachovat až 10 % národních rozpočtových stropů na opatření v souvislosti s ochranou životního prostředí nebo zlepšením jakosti a uváděním zemědělských produktů na trh.

5.4.2. Změny tradičních tržních nástrojů a přesun směrem k přímé podpoře producentů podle Evropské komise vyvolaly diskuzi ohledně různých způsobů řízení rizik, přičemž za dvě hlavní příčiny rozdílů v příjmech byly označeny cenové riziko a riziko produkce. Komise navrhuje, aby členské státy mohly uplatnit článek 68 na pojištění úrody a na vzájemné fondy pro choroby zvířat a rostlin.

5.4.3. EHSV podporuje záměry, jež jsou uvedeny v článku 68, přestože tento článek neřeší všechny problémy, které mohou vyvstat. EHSV může souhlasit se zvýšenou flexibilitou při používání článku 68, pod podmínkou, že na posílení pozice zemědělců budou použity další finanční zdroje. EHSV nicméně varuje před administrativní zátěží, jež článek 69 může představovat. Domnívá se také, že ve velmi zvláštních případech by mohlo být v některých členských státech stávající omezení financování v celkové výši maximálně 10 % složky vnitrostátních stropů vyšší. EHSV podporuje návrhy týkající se pojištění úrody a vzájemných fondů pro choroby zvířat a rostlin a zároveň má za to, že cílem by měla být ochrana spotřebitelů a zemědělců. Tato opatření by neměla ohrozit stávající programy pojištění ani opatření Společenství (článek 44 a veterinární fond). Vzhledem k významu prevence chorob pro celou společnost EHSV navrhuje, aby tyto fondy spolufinancovaly členské státy, jak navrhuje Komise.

5.4.4. EHSV se domnívá, že uplatňování článku 68 by mohlo vést k výraznému přerozdělení plateb zemědělcům. Dále se obává, že článek 68 není dostatečným nástrojem k řešení všech záležitostí. Proto by členské státy měly podrobně prozkoumat důsledky možného uplatňování článku 68 plynoucí pro zemědělce. EHSV má za to, že částky, které byly již dříve vyčleněny na rozpočet zemědělství, by měly v zemědělství zůstat, a že by se mohly využívat pro účely článku 68.

5.4.5. Měl by být prozkoumán kumulativní dopad odlišení a článku 68 na příjmy zemědělských podniků. Pokud by se provedly návrhy Komise, mohlo by to znamenat omezení přímých plateb nejméně o 10 + 13 %= 23 %. Proto se EHSV domnívá, že jejich dopad by se měl důkladně přezkoumat.

5.5. Omezení plateb

5.5.1. Evropská komise zjistila, že zavedení jednotné platby více zviditelnilo rozložení plateb. Velký počet zemědělců, kteří dostávají nízkou finanční podporu, představuje velkou administrativní zátěž. Komise navrhuje, aby členské státy uplatňovaly minimální částku 250 EUR či minimální rozlohu 1 hektaru, případně obojí. Kromě toho Komise navrhuje postupné odlišení. Rovněž se navrhuje, aby měly nové členské státy nárok na odlišení počínaje rokem 2012.

5.5.2. EHSV v zásadě přijímá návrhy Komise na stanovení minimálních požadavků na platby, aby se snížily administrativní náklady, nicméně o uplatňování těchto minimálních požadavků budou rozhodovat jednotlivé členské státy samy.

5.5.3. EHSV se domnívá, že při diskusi o postupném odlišení je třeba zvážit otázku, zda podnikům v EU, které dostávají ročně přímé platby vyšší než 100 000 EUR, lze stanovit vyšší sazbu odlišení. Vzhledem k tomu, že velcí příjemci podpor mají obecně prospěch z úspor z rozsahu, je přiměřená postupnost ospravedlnitelná, poněvadž podniky mají možnost využít nová opatření druhého pilíře a znovu tak přijímat prostředky SZP.

5.6. Trhy

5.6.1. Komise klade otázku, jak lze vytvořit účinný intervenční systém, který by působil jako ochranná síť, aniž by spoléhal na dotovaný vývoz. Komise navrhuje zjednodušit ustanovení o veřejné intervenci prostřednictvím rozšíření nabídkového řízení. U pšenice tvrdé, rýže a vepřového masa Komise navrhuje intervenci zrušit.

5.6.2. EHSV má za to, že z důvodu oslabení mechanismů pro řízení vnitřního trhu a snížení úrovně ochrany hranic, k němuž došlo následkem reforem SZP a obchodních jednání od roku 1992, je EU daleko více vystavena výkyvům na světových trzích. Zároveň tyto výkyvy na světových trzích, a tedy rizika, stále narůstají: změna klimatu způsobuje po celém světě extrémní výkyvy ve sklizni a rozvoj celosvětového cestovního ruchu zvyšuje nebezpečí šíření nákaz. Zemědělci se musejí se všemi těmito úkoly vypořádat. Za těchto okolností by se mohlo upuštění od všech regulačních mechanismů ukázat nebezpečným v období nedostatečné nabídky konfrontované s výraznou poptávkou.

5.6.3. EHSV se domnívá, že jedním z nejdůležitějších cílů SZP, a prvního pilíře především, bude zajistit dostatek bezpečných a rozmanitých potravin pro 500 milionů spotřebitelů. K dosažení tohoto cíle jsou třeba náležité nástroje. Navzdory tomu by mohlo nabídkové řízení zlepšit orientaci na trh. Omezuje se tím ochranná síť zemědělců a může dojít k nárůstu nejistoty na trhu. Proto EHSV navrhuje, aby byla nejprve prozkoumána jiná přizpůsobení stávajícímu intervenčnímu plánu, např. kratší období pro intervenci. EHSV požaduje vytvoření nových nástrojů pro udržitelnou záchrannou síť, vzhledem k potřebě zajištění potravin evropským občanům a ke spravedlivým příjmům zemědělských podniků.

5.6.4. EHSV navrhuje Komisi, aby vytvořila evropské řetězce řízení trhů, díky nimž by bylo možné v udržitelném rámci přizpůsobovat nabídku a poptávku a které by umožňovaly vytvořit síť producentů na celém evropském území, což by bylo nejlepší odpovědí na očekávání společnosti. Vedlo by to k nové rovnováze sil na trhu, která by umožnila lépe reagovat na očekávání spotřebitelů. Komise bude na toto uspořádání muset dohlížet.

5.7. Vynětí půdy z produkce

5.7.1. Komise navrhuje odložit vynětí půdy z produkce jako nástroj kontroly nabídky, na základě prognózy ohledně situace na trhu. Členské státy dostávají nástroje k zajištění toho, aby byly zachovány přínosy pro životní prostředí.

5.7.2. Vynětí půdy z produkce je nástrojem pro řízení nabídky, který se může ukázat užitečným a pružným. EHSV se domnívá, že navzdory tržním cenám, které momentálně zůstávají na dobré úrovni, se situace na trhu může dříve či později znovu oslabit. Proto by EHSV považoval za logické zachovat mechanismus vynětí půdy z produkce (6) a na základě prognózy situace na trhu upravovat procento půdy, která má být vyňata z produkce.

5.7.3. EHSV je toho názoru, že veškeré přínosy pro životní prostředí spojené s vynětím půdy z produkce musí zůstat zachovány, aby bylo zvýšeno přijímání zemědělství. Toho lze dosáhnout prostřednictvím dobrovolného vynětí půdy z produkce v rámci rozvoje venkova pouze tehdy, bude-li existovat dostatek podnětů, což v minulosti nebylo zaručeno.

5.8. Kvóty na mléko

5.8.1. V roce 1984 byly v důsledku nadměrné produkce zavedeny kvóty na mléko. Komise se domnívá, že podmínky, které vedly k jejich zavedení, již neplatí. Vzhledem k rostoucí poptávce po mléku a mléčných výrobcích Komise navrhuje pro následujících pět let zvyšování kvóty na mléko o 1 % ročně. Smyslem tohoto zvýšení kvóty je připravit hladký přechod s ohledem na to, že tento systém skončí v roce 2015. Evropská komise zanalyzovala sociální účinky změn systému kvót na mléko. V důsledku vypršení kvóty dojde k restrukturalizaci odvětví výroby mléka, při níž budou zejména menší producenti mléka zřejmě vystaveni vylučovacím praktikám, což bude mít možný vliv na některé regiony.

5.8.2. Vzhledem k tomu, že za současné právní situace vyprší platnost mléčných kvót v roce 2015, vyzývá EHSV Komisi, aby důkladněji než doposud analyzovala, jakým způsobem bude moci být na udržitelném trhu po roce 2015 zajištěna předvídatelnost a regionální rovnováha. Mléko je nezbytný a zdravý potravinářský výrobek, a zemědělci v odvětví mléka navíc hrají důležitou úlohu v rámci hospodářství venkova. Obzvláště bude důležité zavést opatření, která zemědělcům pomohou zlepšit jejich konkurenční postavení.

5.8.3. Odvětví výroby mléka je velmi důležitým odvětvím ve zranitelných oblastech EU. EHSV proto dále vyzývá Komisi, aby navrhla opatření (včetně finančních opatření) na zachování produkce mléka a živoucího hospodářství venkova v těchto zranitelných oblastech. EHSV má za to, že Komise se svými předloženými návrhy nepřináší žádný použitelný koncept. Článek 68 k tomu bude dostatečným nástrojem pouze v určitých ohledech a že jeho prostřednictvím nebude možné ani zhruba pokrýt očekávané následné vysoké náklady.

5.8.4. Jelikož neexistuje žádný skutečný plán úprav, je EHSV v současné době proti úpravám kvót. Je třeba, aby byly kvóty upraveny podle poptávky na trhu a ne nahodile. Pro období po roce 2015 je třeba vytvořit evropský řetězec mléka, s jehož pomocí bude možné přizpůsobovat produkci mléka v závislosti na spotřebě a znovu nastolit poměry sil uvnitř řetězců. Tímto způsobem by bylo možné zachovat produkci mléka v nejzranitelnějších oblastech.

5.9. Jiné režimy podpory

5.9.1. Komise navrhuje okamžité oddělení pro bílkovinné plodiny, konopí, pšenici tvrdou a skořápkové ovoce. Co se týče rýže, bramborového škrobu, sušených krmiv a lnu, Komise navrhuje provést oddělení s dvouletým přechodným obdobím.

5.9.2. Bez vázané podpory by mohla produkce zaniknout, což by mělo negativní dopad na regionální hospodářství, životní prostředí či na zásobování EU. EHSV se proto domnívá, že možnost převést tyto platby do systému jednotné zemědělské platby by měla být prozkoumána případ od případu, a bude-li to třeba, měly by vázané platby pokračovat, aby se zamezilo výraznému snížení výroby ve zranitelných oblastech. Tato odvětví vyžadují přiměřené přechodné období a doprovodná opatření, aby mohly rozvinout nové tržní příležitosti.

5.9.3. Prémie pro energetické plodiny představuje značnou administrativní zátěž a vzhledem k cílům stanoveným Radou v oblasti mísení biopaliv žádné pobídky na úrovni produkce již nejsou zapotřebí. Prostředky, jež byly původně vyhrazeny na prémii pro energetické plodiny, by měly být použity na posílení pozice zemědělců.

5.10. Změna klimatu

5.10.1. Komise má za to, že otázky klimatu a energie se přesunuly do popředí zájmu. V březnu 2007 se čelní představitelé EU rozhodli snížit emise CO2 do roku 2020 nejméně o 20 %, a pokud bude možná dohoda na celosvětových cílech, o 30 %. Komise se domnívá, že zemědělství může výrazně přispět ke snížení emisí skleníkových plynů.

5.10.2. EHSV je toho názoru, že zemědělství EU přispělo více než řada jiných odvětví ke snížení emisí skleníkových plynů a musí v tom i nadále pokračovat (7). Zemědělství je také odvětvím, které je následkům změny klimatu vystaveno nejvíce.

5.10.3. Je stále naléhavější lépe chápat dopad změny klimatu na zemědělství, a proto je prioritou výzkum. Tento typ výzkumu je financován v rámci 7. rámcového programu EU pro výzkum, je však zapotřebí jej urychlit a posílit.

5.10.4. Dále je důležité zvýšit pobídky pro zemědělce, aby mohli změně klimatu čelit a zavést klimaticky neutrální výrobní systémy. V tomto ohledu EHSV podporuje orientační seznam druhů operací spojených se změnami klimatu v rámci plánu rozvoje venkova.

5.11. Vodní hospodářství

5.11.1. Cíle EU spojené s vodní politikou jsou stanoveny v rámcové směrnici o vodě. Komise má za to, že zemědělství hraje ve vodním hospodářství zásadní úlohu.

5.11.2. Jeden z nejnaléhavějších problémů se týká vody – a to jak jejího nedostatku a kvality, tak i vlhka a záplav. EHSV podporuje to, aby byla část prostředků získaných na základě odlišení použita na posílení pobídek v oblasti vodního hospodářství jako součást opatření na rozvoj venkova v rámci osy 2. EHSV se domnívá, že tyto pobídky musí mít přímou vazbu na zemědělství.

5.12. Obnovitelné energie

5.12.1. V roce 2007 čelní představitelé EU stanovili závazný cíl využívání obnovitelných zdrojů energie z 20 %, včetně 10 % podílu biopaliv na spotřebě benzínu a nafty.

5.12.2. EHSV podporuje seznam orientačních druhů činností spojených s obnovitelnými energiemi.

5.12.3. EHSV se domnívá, že je nesmírně důležité podporovat další výzkum s cílem optimalizovat výrobní programy tak, aby byl co nejvíce podpořen přínos bioenergetiky ke snížení emisí CO2 a energetické účinnosti. V rámci výzkumu je zapotřebí dále se zaměřit na možnost vývoje biopaliv druhé generace za použití druhotných zemědělských produktů.

5.12.4. Zemědělci by mohli hrát zásadní úlohu při zajištění dodávek udržitelné bioenergie na místní nebo regionální úrovni (např. mikrokogeneračním závodům využívajícím biomasu ze svého okolí), a přispět tak k plnění kjótských cílů. Pro tento druh projektů by v pravidlech státní podpory měla existovat výjimka.

5.13. Biologická rozmanitost

5.13.1. Komise má za to, že značná část biologické rozmanitosti v Evropě závisí na zemědělství a lesnictví a že úsilí o ochranu biologické rozmanitosti je třeba zvýšit. Zemědělství hraje při ochraně biologické rozmanitosti klíčovou roli. Členské státy se zavázaly zastavit úbytek biologické rozmanitosti do roku 2010.

5.13.2. V několika členských státech lze nalézt dobré příklady projektů, které biologickou rozmanitost zlepšily. EHSV podporuje orientační typy činností ke zlepšení biologické rozmanitosti, jež Komise uvádí, pod podmínkou, že pobídky budou určeny přímo zemědělcům, neboť jejich činnost je pro udržení živoucího venkova nabízejícího hospodářské a pracovní příležitosti naprosto nezbytná.

5.14. Posílení druhého pilíře

5.14.1. Komise chce tyto čtyři nové úkoly (odstavec 5.10 až 5.13) řešit prostřednictvím nového balíčku opatření, který má být umístěn v druhém pilíři, a finanční prostředky, které tento balíček vyžaduje, mají pocházet z prostředků odlišení. Komise konstatuje, že nárůst povinného odlišení je jediný způsob, jak získat další finance na rozvoj venkova, neboť všechny ostatní prostředky EU jsou vázány do roku 2013. Komise navrhuje zvýšit povinné odlišení do roku 2012 o 8 % ve čtyřech krocích.

5.14.2. EHSV má za to, že výsledek jednání o finančním výhledu na období 2007–2013 vedl k nedostatečnému financování druhého pilíře. EHSV je toho názoru, že je třeba zachovat různé funkce SZP. Každé další odlišení přímých plateb v prvním pilíři musí dodržet tento požadavek (8). Proto EHSV podpoří navrhované odlišení pouze pokud bude zajištěno, že tento rozpočet bude jasně a konkrétně zaměřen na pomoc zemědělcům při řešení těchto nových úkolů. V tomto procesu změn by měla být uznána úloha zaměstnanosti a zaměstnanců v zemědělství. Provádění prostřednictvím vnitrostátních plánů rozvoje venkova je zapotřebí zefektivnit a zpřístupnit zemědělcům. Spolufinancování na vnitrostátní úrovni musí být zajištěno s předstihem.

6. Dopad návrhů týkajících se kontroly stavu na rozpočet

6.1. Komise připomíná, že v rámci SZP se používá mechanismus finanční kázně. Vzhledem k tomu, že většina podpory je nyní pevně daná a prognóza situace na trhu se výrazně zlepšila, potenciál uplatňování finanční kázně se snížil. Komise dále uvádí, že návrhy na odlišení rozpočet neovlivní, avšak mohou vést k dalším vnitrostátním výdajům. Komise neočekává v souvislosti s tržními opatřeními téměř žádné další výdaje.

6.2. Celkový rozpočet SZP se snížil z 0,6 % HDP EU v roce 1993 na méně než 0,4 % v roce 2007. Reálné rozpočtové výdaje vzrostly z přibližně 40 miliard EUR v roce 1995 na přibližně 50 miliard EUR v roce 2007 (včetně rozvoje venkova), navzdory téměř zdvojnásobení počtu členských států z 15 na 27.

6.3. Před 15 lety EU utratila každoročně 10 miliard EUR na vývozní dotace. Na rok 2009 je tento rozpočet omezen na pouhých 350 milionů EUR (9). Evropská komise se shodla na tom, že se vývozní dotace do roku 2013 zcela zruší, a to za podmínky, že se obdobně zaváží i obchodní partneři.

6.4. EHSV považuje SZP za jeden z nejdůležitějších základů Evropské unie. Jak se potvrzuje z potravinové situace ve světě, zemědělská politika bude i nadále velmi důležitá. EHSV je toho názoru, že zemědělci nejen hrají zásadní úlohu v rámci dodávek potravin, ale musí také plnit víceúčelovou úlohu.

7. K dlouhodobým cílům SZP na období po roce 2013/finanční rámec

7.1. EHSV se domnívá, že je vhodné jasně stanovit cíle a priority SZP na období po roce 2013, a přispět tak do diskuze o dalším finančním výhledu.

7.2. Vzhledem k odhadům, podle nichž světová populace i nadále poroste a v roce 2050 dosáhne 9 miliard, přičemž spotřeba na hlavu se bude zvyšovat, budou nároky na produkci potravin stále větší. Zároveň s tím dochází po celém světě k úbytku úrodné zemědělské půdy, který je způsoben faktory jako eroze, zasolování a urbanizace. Z tohoto důvodu je možné, že v průběhu následujících let přestane být zajištění potravin pro evropské spotřebitele samozřejmostí. Budoucí SZP musí tento nový vývoj zohlednit.

7.3. Spotřebitelé na evropské úrovni požadují dostatek zdravých a rozmanitých potravin, které musí být vyrobeny udržitelným způsobem. Dovážené produkty musí splňovat normy EU, což dnes vždy neplatí. Evropští občané jsou zároveň znepokojeni vývojem v oblasti změny klimatu a udržitelného rozvoje. Zemědělci mohou v EU hrát důležitou roli při plnění očekávání společnosti.

7.4. Zemědělci by raději svého zisku dosáhli na trhu. Nicméně evropská společnost očekává, že zemědělci budou zajišťovat také určité služby, které jim na trhu nepřinesou žádný zisk. I nadále bude tedy zásadní zachovat přímé platby a odměňovat jimi zemědělce za zajištění udržitelných výrobních systémů splňujících nejvyšší normy a za poskytování souvisejících služeb a prostřednictvím plateb podporovat rozvoj venkova. SZP bude navíc i nadále představovat stěžejní nástroj na podporu místního hospodářství.

7.5. Při plnění cílů popsaných v bodě 3.3 by SZP měla v budoucnu klást důraz především na:

— zajištění stálé dodávky bezpečných a rozmanitých potravin a obnovitelných zdrojů energie;

— zajištění spravedlivého příjmu pro zemědělce;

— zajištění udržitelné a zároveň konkurenceschopné produkce ve všech regionech EU;

— podporu živoucího venkova nabízejícího hospodářské a pracovní příležitosti.

7.6. Co se týče dlouhodobější perspektivy, má EHSV za to, že cíle SZP a nástroje k jejich dosažení by měly být mezi členskými státy lépe sladěny.

7.7. EHSV poukazuje na nutnost odpovídající krátkodobé a dlouhodobé zemědělské politiky EU, která musí mít k dispozici dostatek finančních prostředků. Bude se při tom jednat pravděpodobně o částky v minimálně stejném rozsahu jako doposud. Je úkolem politiky, aby veřejnosti vysvětlila význam SZP a účel jednotlivých opatření lépe než tomu bylo doposud, aby se nevedla neustále debata o finančních prostředcích.

V Bruselu dne 23. října 2008. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Prezentace návrhu na kontrolu stavu na schůzi výboru COMAGRI, 20. května 2008.

(2) Evropská komise: What caused the present boom in agricultural prices? (Co vyvolalo současný růst cen zemědělských výrobků?).

(3) Projev Mariann FISCHER BOEL: Food, feed or fuel (Potraviny, krmivo nebo palico). Berlín, 18. ledna 2008.

(4) EHSV na této problematice dále pracuje ve svém průzkumném stanovisku s názvem EU a řešení globální výzvy v otázce výživy.

(5) Úř. věst. C 44, 16.2.2008, s. 60.

(6) Úř. věst. C 44 ze dne 16.2.2008, s. 63, odstavec 5.7.1.

(7) Studie EK: Climate change: the challenges for agriculture (Změna klimatu – úkoly pro zemědělství) (pros. 2007).

(8) Viz pozn. pod čarou č. 5.

(9) The Common Agricultural Policy: sorting the facts from the fiction (Společná zemědělská politika – rozlišit fakta od smyšlenek), 20. června 2008.