2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

•Subsidiarita

Zlepšení výměny informací mezi policejními a donucovacími orgány v rámci EU nemohou členské státy v dostatečné míře dosáhnout izolovaně, a to vzhledem k přeshraniční povaze boje proti trestné činnosti a bezpečnostních otázek. Členské státy jsou na sebe v těchto věcech nutně vzájemně odkázány.

Prostřednictvím několika prováděcích projektů na úrovni EU se členské státy pokusily přijmout opatření k odstranění nedostatků stávajícího prümského rámce. I přes všechna tato opatření zůstalo mnoho nedostatků stejných jako ve zprávě z roku 2012 o provádění prümského rozhodnutí. To poukazuje na potřebu opatření na úrovni EU, neboť se prokázalo, že opatření prováděná samotnými členskými státy nejsou pro řešení omezení stávajícího prümského rámce dostatečná.

Společná pravidla, standardy a požadavky na úrovni EU navíc usnadňují výměnu informací a zajišťují kompatibilitu mezi různými vnitrostátními systémy. To zase umožňuje určitou míru automatizace pracovních postupů výměny informací, která zbavuje pracovníky donucovacích orgánů pracných manuálních činností.

•Proporcionalita

Jak je podrobně uvedeno v posouzení dopadů, které je přiloženo k tomuto návrhu nařízení, politická rozhodnutí přijatá v tomto návrhu se považují za přiměřená. Je tomu tak proto, že nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení určených cílů.

Návrh předpokládá vytvoření centrálních směrovačů (směrovač Prüm II a EPRIS), které by fungovaly jako spojovací body mezi členskými státy. Jedná se o hybridní přístup mezi decentralizovaným a centralizovaným řešením bez ukládání dat na centrální úrovni. Bude to znamenat, že se všechny vnitrostátní databáze v každém členském státě budou připojovat k centrálnímu směrovači, místo aby se připojovaly jedna k druhé. Tyto směrovače by sloužily jako zprostředkovatelé zpráv, kteří předávají vyhledávací transakce a odpovědi národním systémům, aniž by vytvářely nové datové procesy, rozšiřovaly přístupová práva nebo nahrazovaly vnitrostátní databáze. Tento přístup by zajistil, aby donucovací orgány měly rychlý a kontrolovaný přístup k informacím, které potřebují k plnění svých úkolů, v souladu se svými přístupovými právy. Směrovač by členským státům usnadnil provádění stávajících i budoucích výměn údajů v souvislosti s prümským rámcem.

Automatizovaná výměna dalších kategorií údajů, jako jsou zobrazení obličeje a policejní záznamy, je zásadní pro efektivní vyšetřování trestných činů a identifikaci pachatelů. Zavedení těchto dalších kategorií údajů by nevedlo k ukládání nových kategorií údajů, protože členské státy je již shromažďují podle vnitrostátního práva a ukládají je ve vnitrostátních databázích. Výměna těchto nových kategorií údajů by představovala nové zpracování údajů. Byla by však omezena na rozsah nezbytný k dosažení jejího účelu a umožňovala by pouze porovnání údajů v závislosti na jednotlivých případech. V návrhu se rovněž předpokládá soubor několika záruk (např. sdílení úplných údajů pouze v případě, že po dotazu dojde k „nalezení shody“).

Tímto návrhem se Europol stane nedílnou součástí prümského rámce, neboť za prvé členským státům umožní automaticky kontrolovat biometrické údaje z třetích zemí, které má k dispozici Europol, a za druhé by Europol mohl také kontrolovat údaje získané z třetích zemí podle údajů ve vnitrostátních databázích členských států. Tyto dva aspekty zapojení Europolu do nového prümského rámce by v souladu s úkoly Europolu stanovenými v nařízení (EU) 2016/794 zaručily, že se v souvislosti s údaji o závažné trestné činnosti a terorismu získanými z třetích zemí neobjeví žádné nedostatky. V otevřené společnosti v globalizovaném světě mají údaje o zločincích a teroristech poskytované třetími zeměmi zásadní význam. Umožnilo by to potenciální zjištění totožnosti pachatelů trestné činnosti, o nichž mají informace země mimo EU, a zároveň by se využily silné záruky ochrany soukromí a základních práv a svobod jednotlivců stanovené v dohodách o spolupráci Europolu s třetími zeměmi.

Revidovaný proces výměny v návaznosti na nalezenou shodu by přispěl k vnitřní bezpečnosti Evropské unie, neboť by zjednodušil a zefektivnil výměnu informací v oblasti vymáhání práva. V porovnání se současnou situací, kdy se výměna informací po zjištění shody řídí vnitrostátním právem, a podléhá tak různým pravidlům a postupům, by společná pravidla harmonizující tento druhý krok prümského procesu poskytla všem uživatelům předvídatelnost, neboť by všichni věděli, jaké údaje v tomto kroku získají. Výměna údajů by byla usnadněna částečnou automatizací, což znamená, že by byl stále nutný lidský zásah, než by mohlo dojít k jakékoli obsáhlejší následné výměně údajů. Členské státy by si zachovaly nad svými údaji vlastnictví/kontrolu.