SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2020

(2021/C 438/01)

OBSAH

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 2

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 3

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 7

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 9

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 46

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2020 47

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2020 54

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 61

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 66

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU 93

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2020 byla sestavena v souladu s hlavou X finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Potvrzuji svou odpovědnost za to, že je roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu sestavena a zveřejněna v souladu s článkem 18 finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond.

Všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropského rozvojového fondu a o plnění rozpočtu, mi předložily schvalující osoby a EIB, jež zároveň zaručily spolehlivost předložených údajů.

Potvrzuji tímto, že na základě uvedených údajů a provedených kontrol, jež jsem považovala k podpisu účetní závěrky za potřebné, jsem nabyla přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského rozvojového fondu.

Rosa ALDEA BUSQUETS Účetní 22. června 2021

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. OBECNÉ SOUVISLOSTI

Evropská unie (EU) spolupracuje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky přidělované na rozvojovou spolupráci pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu EU,

— Evropského rozvojového fondu a

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).

ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen vnitřní dohodou mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a je spravován zvláštním výborem. Za finanční realizaci operací prováděných se zdroji ERF odpovídá Evropská komise (Komise). Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční facilitu.

V období 2014 až 2020 bude zeměpisně orientovaná pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována zejména prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let a řídí se vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit pro každý jednotlivý ERF finanční výkazy. Finanční výkazy se proto sestavují za každý ERF samostatně, pokud jde o tu jeho část, kterou spravuje Komise. Tyto finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový přehled o finančním stavu zdrojů, za něž Komise odpovídá.

Vnitřní dohodu, kterou se zřizuje 11. ERF, podepsaly zúčastněné členské státy na zasedání Rady v červnu 2013 (1). V platnost vstoupila dne 1. března 2015.

V roce 2018 přijala Rada finanční nařízení pro 11. ERF (2). Tím bylo zrušeno předchozí platné nařízení. Toto nařízení se vztahuje na operace financované z předchozích ERF, aniž jsou dotčeny stávající právní závazky. Nepoužije se na investiční facilitu v rámci předchozích ERF.

Investiční facilita, kterou spravuje EIB, byla zřízena v rámci dohody o partnerství AKT-EU a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT. Financovány z ní jsou v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Facilita je koncipována jako obnovitelný fond, což znamená, že splátky úvěrů lze opětovně investovat do dalších operací. Facilita se tedy sama obnovuje a je finančně nezávislá. Vzhledem k tomu, že investiční facilita není spravována Komisí, není konsolidována v první části roční účetní závěrky, jež uvádí finanční výkazy ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investiční facility jsou uvedeny ve zvláštní části roční účetní závěrky (část II), čímž je podán úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF.

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN?

Evropská rada schválila dne 2. prosince 2013 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanovuje víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3). V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU, ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet EU je sestavován vždy na rok a v zásadě na dobu jednoho roku jsou v souladu se zásadou ročního rozpočtu plánovány a schvalovány i jeho příjmy a výdaje. ERF má na rozdíl od rozpočtu EU víceletý charakter, který slouží k provádění rozvojové spolupráce v průběhu obvykle pětiletého období. Vzhledem k tomu, že jsou jim zdroje přidělovány na více let, lze je využívat po celou dobu fungování víceletých fondů. Při tomto víceletém přístupu k rozpočtovému výkaznictví je plnění rozpočtu ERF posuzováno na základě porovnání s celkovými prostředky.

Zdroji ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Fond následně spravuje Komise v souladu s unijní politikou rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s touto unijní politikou i svou vlastní politiku rozvojové pomoci, musí se v této oblasti v zájmu komplementarity s EU koordinovat.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. ČINNOSTI ERF PO 31. PROSINCI 2020

Jedenáctý ERF dospěl do závěrečné fáze dne 31. prosince 2020, kdy vstoupilo v platnost ustanovení o skončení platnosti. Toto ustanovení stanovuje uzávěrku pro závazky vyplývající z 11. ERF. Od roku 2021 nemohou být podepsány žádné další dohody o financování z 11. ERF. Jednotlivé zakázky na základě stávajících dohod o financování však mohou být uzavírány až do 31. prosince 2023.

Za účelem zajištění návaznosti programů rozvoje po roce 2021 budou programy ERF zahrnuty do víceletého finančního rámce EU (VFR). A tak zatímco dosud byly programy ERF financovány z dobrovolných příspěvků členských států EU, od roku 2021 budou rozvojové programy financovány z rozpočtu EU. Z toho rovněž plyne, že financování programů rozvoje bude podléhat schválení Evropským parlamentem a že transakce budou muset být v souladu s finančním nařízením EU stejně jako jiné programy financování v EU.

4. VYSTOUPENÍ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ Z EVROPSKÉ UNIE

Dne 1. února 2020 Spojené království přestalo být členským státem Evropské unie. V návaznosti na uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) mezi oběma stranami se Spojené království zavázalo, že uhradí všechny své závazky ze stávajícího víceletého finančního rámce a předchozích finančních výhledů, jako by stále bylo členským státem. Pokračující zapojení Spojeného království do ERF je řešeno v části páté kapitole 5 dohody o vystoupení.

Článek 152 dohody o vystoupení stanoví, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a bude v tomto ohledu plnit stejné povinnosti jako členské státy. Příjemci pomoci ze Spojeného království jsou nadále způsobilí se účastnit projektů v rámci 11. ERF a všech předchozích ERF za stejných podmínek jako dříve. Bez hlasovacích práv se Spojené království může účastnit výboru ERF a výboru investiční facility jako pozorovatel (čl. 152 odst. 2 dohody o vystoupení). Podíl Spojeného království na investiční facilitě ERF bude Spojenému království proplacen po splatnosti investice. Není-li stanoveno jinak, kapitálový podíl Spojeného království se po skončení závazkového období 11. ERF znovu nepřidělí ani nepřevede do následujících období (čl. 152 odst. 4 smlouvy o vystoupení).

V případech, kdy částky z projektů v rámci 10. ERF nebo předchozích ERF nebyly k datu vstupu dohody v platnost přiděleny nebo byly uvolněny z titulu zrušení závazků, nebude podíl těchto částek připadající na Spojené království opětovně použit. Totéž platí pro podíl Spojeného království, pokud jde o nepřidělené finanční prostředky nebo prostředky uvolněné z titulu zrušení závazků v rámci 11. ERF po 31. prosinci 2020 (článek 153).

Spojené království je nadále odpovědné za záruky poskytované v rámci všech ERF. Současně má Spojené království nadále nárok na svůj podíl veškerých částek zpětně získaných v souladu s podmínkami záruk členských států a na zůstatek svého účtu sloužícího pro výzvy k úhradám členských států. Jeho podíl je přímo úměrný jeho příslušné účasti v jednotlivých dohodách o záruce (článek 154).

V době předložení této předběžné účetní závěrky není v souvislosti s uzavřenou a již platnou dohodou o vystoupení v roční účetní závěrce ERF zachycen žádný finanční dopad.

5. ROČNÍ VÝKAZY

5.1 ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

V souladu s čl. 18 odst. 3 finančního nařízení pro ERF se finanční výkazy ERF sestavují podle zásad akruálního účetnictví, které vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise používají všechny orgány a subjekty EU, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a zveřejňování účetních závěrek a aby se tak harmonizovalo sestavování finančních výkazů. Tato účetní pravidla EU se používají rovněž pro ERF, a to s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností.

Sestavením účetní závěrky ERF je pověřena účetní Komise, která je zároveň účetní ERF. Účetní zajišťuje, aby tato závěrka poskytovala věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Prostředky spravované Komisí

i) Finanční výkazy ERF a přílohy ii) Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF iii) Konsolidované finanční výkazy ERF a svěřenských fondů EU iv) Zpráva o finančním plnění ERF

Část II: Výroční zpráva o plnění – Prostředky spravované EIB

i) Finanční výkazy investiční facility

Část „Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF“ obsahuje finanční výkazy obou svěřenských fondů, jež byly v rámci ERF vytvořeny, tj. svěřenského fondu EU Bêkou (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU Bêkou“) a svěřenského fondu EU pro Afriku (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU pro Afriku“). Za sestavení individuálních finančních výkazů těchto svěřenských fondů odpovídá účetní Komise. Tyto výkazy jsou předmětem externího auditu, jejž provádí soukromá auditorská společnost. Částky týkající se svěřenských fondů uvedené v těchto ročních účetních závěrkách jsou prozatímní.

Roční účetní závěrku ERF musí Komise přijmout nejpozději do 31. července roku následujícího po rozvahovém dni a poté ji předložit Evropskému parlamentu a Radě k udělení absolutoria.

6. AUDIT A ABSOLUTORIUM

6.1 AUDIT

Roční účetní závěrku ERF kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr (EÚD), který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu.

6.2 ABSOLUTORIUM

Závěrečnou kontrolou finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce je absolutorium. Po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Evropského parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise na otázky a žádosti o doplňující informace ze strany orgánu příslušného k udělení absolutoria.

HLAVNÍ UDÁLOSTI FINANČNÍHO PLNĚNÍ 2020

1 Čistá částka, pouze 10. a 11. ERF

Plnění rozpočtu

V roce 2020 byla veškerá finanční plnění (10. a 11. ERF) týkající se rozhodnutí (souhrnné závazky: 2 687 milionů EUR), zakázek (individuální závazky: 3 670 milionů EUR) a plateb (4 599 milionů EUR) ovlivněna reakcí EU na bezprecedentní krizi COVID-19, jež se stala pro Komisi prioritou. Rok 2020 byl proto v důsledku zvýšených výdajů na projekty přispívající k boji proti koronavirové krizi z hlediska plateb rekordní. To rovněž vedlo k akceleraci doby čerpání, která se v roce 2020 zlepšila na tři roky. Ustanovení o skončení platnosti 11. ERF bylo naplněno 31. prosince 2020. Od roku 2021 tudíž nebudou existovat žádné další souhrnné závazky z projektů v rámci 11. ERF (podrobnosti naleznete v oddílu Zpráva o finančním plnění).

Dopad činností ve finančních výkazech

Ve finančních výkazech je dopad výše uvedených činností nejpatrnější v těchto oblastech:

— předběžné financování (viz bod 2.2): nárůst o 29 milionů EUR, z velké části v důsledku nově podepsaných smluv a záloh vyplacených během roku 2020,

— náklady na nástroje pomoci (viz bod 3.3): podstatný nárůst (o 852 milionů EUR) v důsledku zvýšené aktivity v průběhu roku za účelem boje proti negativním dopadům pandemie COVID-19, zejména v důsledku přeorientování projektů na řešení krize, ale rovněž běžného životního cyklu ERF, kdy aktivity 11. ERF vrcholí,

— peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty (viz bod 2.5): pokles o 451 milionů EUR v důsledku významného nárůstu plateb v průběhu roku na pokrytí zvýšených nákladů a záloh na nové smlouvy,

— výdaje příštích období (viz bod 2.8): nárůst o 208 milionů EUR v důsledku nárůstu počtu otevřených smluv na konci roku, u kterých nebyly na konci roku potvrzeny žádné žádosti o proplacení nákladů.

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ

OBSAH

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 9

ROZVAHA ERF 10

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF 11

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF 12

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF 13

ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF 14

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF 16

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF 17

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 20

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 46

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2020 47

ROZVAHA 52

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 53

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 56 53

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2020 54

ROZVAHA 59

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 60

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 60

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 61

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA 62

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 63

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 64

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 65

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 66

FINANČNÍ VÝKAZY ERF (4)

ROZVAHA ERF

v milionech EUR Bod 31.12.2020 31.12.2019 DLOUHODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.1 33 36 Předběžné financování 2.2 873 910 Příspěvky do svěřenských fondů 2.3 394 266 1 300 1 213 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.2 1 355 1 288 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4 140 123 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 728 1 179 2 223 2 590 AKTIVA CELKEM 3 523 3 803 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.6 (2) (19) (2) (19) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (615) (516) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) ZÁVAZKY CELKEM (2 145 ) (1 854 ) ČISTÁ AKTIVA 1 379 1 948 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Fond z přecenění reálnou hodnotou 2.9 (5) (2) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.10 58 986 54 809 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 2 252 2 252 Výsledek hospodaření minulých let (55 111 ) (51 155 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (4 744 ) (3 956 ) ČISTÁ AKTIVA 1 379 1 948





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF

v milionech EUR Bod 2020 2019 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 92 28 92 28 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy 6 7 Ostatní výnosy 37 39 43 46 Výnosy celkem 135 74 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Náklady na spolufinancování 3.4 (53) (14) Finanční náklady 3.5 (21) (1) Ostatní náklady 3.6 (197) (260) Náklady celkem (4 878 ) (4 030 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (4 744 ) (3 956 )





VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF

v milionech EUR Bod 2020 2019 Výsledek hospodaření za běžný rok (4 744 ) (3 956 ) Provozní činnost Navýšení kapitálu – příspěvky (netto) 4 177 4 385 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů (127) (65) (Zvýšení)/snížení předběžného financování (29) 136 (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí (17) 15 Zvýšení/(snížení) finančních závazků (17) 2 Zvýšení/(snížení) závazků 99 275 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 209 37 Jiné nepeněžní pohyby (3) (2) Investiční činnosti (Zvýšení)/snížení realizovatelných finančních aktiv 2 (36) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (452) 792 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (451) 792 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 2.5 1 179 387 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 2.5 728 1 179





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF

v milionech EUR Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Fond z přecenění reálnou hodnotou (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Změny reálné hodnoty (2) (2) Navýšení kapitálu – příspěvky — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (3 956 ) — (3 956 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Změny reálné hodnoty (3) (3) Navýšení kapitálu – příspěvky (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (4 744 ) — (4 744 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem DLOUHODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Předběžné financování 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Příspěvky do svěřenských fondů 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 Spojovací účty ERF 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 AKTIVA CELKEM 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) ZÁVAZKY CELKEM — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) ČISTÁ AKTIVA 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Fondy z přecenění reálnou hodnotou 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Výsledek hospodaření minulých let (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Výsledek hospodaření za běžný rok — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) ČISTÁ AKTIVA 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 2020 2019 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Ostatní výnosy — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Výnosy celkem (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Náklady na spolufinancování 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Finanční náklady 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Ostatní náklady 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Náklady celkem 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 8. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Převody do/z 10. ERF — (1) (1) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Převody do/z 10. ERF — (2) (2) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





v milionech EUR 9. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Převody do/z 10. ERF 15 (15) (15) Převody do/z 10. ERF — (27) (27) Výsledek hospodaření za běžný rok — (34) (34) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Navýšení kapitálu – příspěvky — — — Převody do/z 10. ERF — (69) (69) Vrácení částek členským státům (223) (223) Výsledek hospodaření za běžný rok — — — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





v milionech EUR 10. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Převody do/z 8. a 9. ERF — 28 28 Převody do/z 11. ERF — 181 181 Výsledek hospodaření za běžný rok — (529) (529) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Převody do/z 8. a 9. ERF — 71 71 Převody do/z 11. ERF — (147) (147) Výsledek hospodaření za běžný rok — (457) — (457) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





v milionech EUR 11. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Fond z přecenění reálnou hodnotou (G) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F)+(G) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Změny reálné hodnoty — (2) (2) Navýšení kapitálu – příspěvky (4 400 ) 4 400 4 400 Převody do/z 8., 9. a 10. ERF — — (181) (181) Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 393 ) — (3 393 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Změny reálné hodnoty (2) (2) Navýšení kapitálu – příspěvky (4 400 ) 4 400 147 4 547 Výsledek hospodaření za běžný rok — (4 324 ) — (4 324 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF (5)

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytovat informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh zúčastněných stran.

Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování finančních výkazů dodržena, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“ a jsou totožná s ustanoveními standardu IPSAS 1. Jedná se o tyto zásady: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativními znaky účetního výkaznictví jsou relevantnost, věrné zobrazení (spolehlivost), srozumitelnost, včasnost, srovnatelnost a ověřitelnost.

1.2 ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ

1.2.1 Sledované období

Finanční výkazy jsou předkládány každoročně. Účetní období začíná dne 1. ledna a končí dne 31. prosince.

1.2.2 Měna a základ pro přepočet

Roční účetní závěrka uvádí údaje v tisících eur, přičemž euro je funkční měnou EU. Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků kurzem ke konci účetního období jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Na budovy, stroje a zařízení a nehmotný majetek, které jsou vykazovány ve stálé hodnotě v eurech k datu pořízení, se používají odlišné metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů Evropské centrální banky (ECB) platných dne 31. prosince.

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31.12.2020 31.12.2019 Měna 31.12.2020 31.12.2019 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3 Používání odhadů

V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně uznávanými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné: výše závazků z titulu zaměstnaneckých požitků, položky časového rozlišení, výše rezerv, výše finančních rizik vyplývajících z pohledávek, objem podmíněných aktiv a závazků a míra znehodnocení aktiv. Skutečné hodnoty se mohou od těchto odhadů lišit.

Použití zdůvodněných odhadů je podstatnou součástí přípravy finančních výkazů a neznamená snížení jejich spolehlivosti. Odhady by měly být revidovány, jestliže se změní okolnosti, na nichž byl odhad založen, nebo v důsledku nových informací či zkušeností. Revize odhadu se ze své povahy nevztahuje k minulým obdobím a není opravou chyby. Důsledek změny účetního odhadu je vykazován výsledkově v období, v němž je zjištěn.

1.2.4 Aplikace nových a pozměněných účetních pravidel Evropské unie

Nová účetní pravidla Evropské unie, jež jsou v účinnosti pro roční období počínající 1. lednem 2020 nebo později

Neexistují žádná nová účetní pravidla Evropské unie, jež by nabyla účinnosti pro roční období počínající 1. lednem 2020 nebo později.

Nová účetní pravidla EU, jež k 31. prosinci 2020 dosud nebyla v účinnosti

Dne 17. prosince 2020 přijala účetní Evropské komise revidované účetní pravidlo č. 11. „Finanční nástroje“, které je v účinnosti pro roční období počínající 1. lednem 2021 nebo později. Revidované účetní pravidlo č. 11 bylo aktualizováno v souladu s novými mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS 41) „Finanční nástroje“ a stanoví zásady pro účetní výkaznictví finančních aktiv a finančních závazků v držení subjektů EU. Další informace naleznete v roční účetní závěrce EU za rok 2020. Vzhledem k malému množství finančních nástrojů ve finančních výkazech účetní jednotky se neočekává žádný významný dopad této změny.

1.3 ROZVAHA

1.3.1 Finanční aktiva

Finanční aktiva se člení do těchto kategorií: „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, „úvěry a pohledávky“, „investice držené do splatnosti“ a „realizovatelná finanční aktiva“. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich prvotního vykázání a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

i) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje účetní jednotka. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kotována na aktivním trhu. Vznikají, jestliže účetní jednotka poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. S výjimkou úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne jsou vedena v dlouhodobých aktivech. Úvěry a pohledávky zahrnují termínované vklady s původní dobou splatnosti delší než tři měsíce.

iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má účetní jednotka pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou jako takové klasifikovány a zařazeny do této kategorie, nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikovány buď jako krátkodobá, či dlouhodobá aktiva, v závislosti na době, po jakou je účetní jednotka bude dle svých předpokladů držet a jež zpravidla končí termínem splatnosti. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

Prvotní vykázání a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, finančních aktiv držených do splatnosti a realizovatelných finančních aktiv se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se účetní jednotka zaváže dané aktivum koupit nebo prodat. Peněžní ekvivalenty a úvěry se vykazují v okamžiku, kdy jsou peněžní prostředky uloženy u finanční instituce nebo poskytnuty dlužníkům. Finanční nástroje jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě. V případě finančního aktiva, které není vedeno v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, jsou do reálné hodnoty při prvotním zachycení zahrnuty transakční náklady.

Finanční nástroje se odúčtují, jakmile zaniknou práva na příjem peněžních toků z investic nebo jakmile EU převede na jiný subjekt v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

Zisky a ztráty, jež plynou z následných změn reálné hodnoty finančních aktiv v kategorii „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za období, ve kterém vznikly.

Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v naběhlé hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby.

Realizovatelná finanční aktiva jsou následně vykazována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty těchto aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané pomocí metody efektivní úrokové sazby jsou zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti.

Účetní jednotka vždy k rozvahovému dni posoudí, zda neexistují objektivní známky toho, že by došlo ke znehodnocení finančního aktiva, a zda by toto znehodnocení nemělo být zachyceno ve výkazu o finanční výkonnosti.

1.3.2 Předběžné financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní smlouvě, rozhodnutí, dohodě nebo základním právním aktu. Počáteční hotovost nebo zálohu je v dohodnuté lhůtě nutno buď použít k účelu, na nějž byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit jednotce. Jelikož si účetní jednotka nad předběžným financováním udržuje kontrolu a má nárok na vrácení jeho nezpůsobilé části, vykazuje se daná částka jako aktivum.

Předběžné financování se vykazuje v rozvaze v počáteční hodnotě v okamžiku převodu hotovosti příjemci Oceňuje se hodnotou poskytnutého plnění. V následných účetních obdobích se předběžné financování oceňuje počáteční hodnotou vykázanou v rozvaze sníženou o způsobilé náklady (případně včetně odhadovaných částek) vzniklé během daného období.

1.3.3 Pohledávky a částky k inkasu

Účetní pravidla EU vyžadují oddělené vykazování směnných a nesměnných transakcí. Aby se tyto dvě kategorie odlišily, vyhrazuje se termín „pohledávky“ pro směnné transakce a „částky k inkasu“ pro nesměnné transakce, tedy pro případy, kdy EU získá plnění od jiného subjektu, aniž by výměnou přímo poskytla přibližně stejné protiplnění (jedná se například o částky vlastních zdrojů k inkasu od členských států).

Pohledávky ze směnných transakcí splňují definici finančních nástrojů, a jsou tedy klasifikovány jako úvěry a pohledávky a jako takové jsou i oceňovány.

Částky k inkasu z nesměnných transakcí jsou vykazovány v původní výši (upravené o úroky a penále) po odečtení opravné položky zohledňující ztrátu ze znehodnocení. Opravná položka se vytvoří, existují-li objektivní známky toho, že jednotka nebude moci zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje výsledkově.

1.3.4 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou klasifikovány jako finanční nástroje. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady nebo vklady s krátkou výpovědní lhůtou u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.3.5 Závazky

Mezi závazky jsou vedeny jak částky, které se týkají směnných transakcí, např. pořízení zboží a služeb, tak částky, které se týkají transakcí nesměnných, např. žádosti příjemců o proplacení nákladů, granty a další druhy financování ze strany EU nebo obdržené předběžné financování (viz bod 1.4.1).

Jsou-li příjemcům poskytnuty granty či jiné druhy financování, zachytí se žádosti o proplacení nákladů v okamžiku doručení jako závazky ve výši požadované platby. Poté, co jsou náklady ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují ve schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši. Odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení účetní jednotkou.

1.3.6 Časové rozlišení

Transakce a účetní případy se ve finančních výkazech zachycují za období, s nímž souvisejí. Není-li ke konci roku dosud vystavena faktura nebo jednotka již poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje-li smluvní ujednání (např. odkazující na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty či zboží dosud nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného.

Rovněž náklady se účtují do období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku převést příslušnou částku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými procesními a praktickými pokyny účetní. Cílem je zajistit, aby finanční výkazy podávaly věrný a poctivý obraz hospodářské situace a dalších jevů, jež mají zachycovat. Obdobně platí, že byla-li uskutečněna platba předem za služby či zboží, jež dosud nebylo dodáno, bude tento výdaj časově rozlišen a v následujícím účetním období zachycen jako náklad běžného období.

1.4 VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

1.4.1 Výnosy

Výnosy představují hrubý příliv ekonomického prospěchu anebo získaný potenciální přínos, na něž má účetní jednotka nárok a jež představují takové zvýšení čistých aktiv, které není vyvoláno zvýšením vkladů vlastníků.

V závislosti na povaze podkladových transakcí jsou ve výkazu o finanční výkonnosti rozlišovány dva druhy výnosů:

i) Výnosy z nesměnných transakcí

Pojmem výnosy z nesměnných transakcí se rozumějí daně a převody, neboť převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytoval plnění přibližně stejné hodnoty. Převody představují příliv budoucího ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu z nesměnných transakcí, s výjimkou daní. Převody u účetních jednotek EU většinou zahrnují prostředky přijaté od Komise (např. vyrovnávací dotace tradičním agenturám, provozní dotace v případě pověřovacích dohod).

V souvislosti s převodem vykáže účetní jednotka aktivum v případě, že v důsledku minulé události (převodu) příslušné zdroje ovládá a očekává, že z nich získá budoucí ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, a že lze spolehlivě zjistit reálnou hodnotu tohoto aktiva. Příliv zdrojů z nesměnné transakce vykázaný jako aktivum (tj. hotovost) se vykáže i jako výnos, s výjimkou případů, kdy má účetní jednotka v souvislosti s tímto převodem aktuální závazek (podmínku), který musí být splněn předtím, než bude možno výnos vykázat. Dokud není tato podmínka splněna, je výnos časově rozlišen a vykázán jako závazek.

ii) Výnosy ze směnných transakcí

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k rozvahovému dni.

1.4.2 Náklady

Náklady představují snížení ekonomického užitku nebo potenciálního přínosu ve sledovaném období v podobě odlivu či spotřeby aktiv anebo vzniku závazků, jež vedou k poklesu čistých aktiv. Patří mezi ně náklady ze směnných i nesměnných transakcí.

Náklady plynoucí ze směnných transakcí, jež jsou vynaloženy na pořízení zboží a služeb, se zachycují po dodání a jejich akceptaci účetní jednotkou. Účtují se ve výši původní fakturované částky. Dále se k rozvahovému dni vykazují výsledkově náklady na služby přijaté v daném období, za něž dosud nebyla předložena nebo akceptována faktura.

Náklady na nesměnné transakce souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody na základě dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se jako náklady zaúčtovávají v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem nebo byla podepsána dohoda, která převod povoluje, pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro zaúčtování, se zachytí jako náklad ve výši způsobilých nákladů. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, avšak které příjemci dosud nevykázali, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.5 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.5.1 Podmíněná aktiva

Podmíněným aktivem se rozumí možné aktivum, jež vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu.

1.5.2 Podmíněné závazky

Podmíněným závazkem se rozumí buď možný závazek, jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, či nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky, anebo se jím rozumí současný závazek, kde není pravděpodobné, že k jeho splnění bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo potenciální přínos.

Podmíněný závazek rovněž vzniká za málo pravděpodobných okolností, kdy současný závazek existuje, ale nelze ho dostatečně spolehlivě stanovit.

Podmíněné závazky se v účetní závěrce nevykazují. Vykazují se, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos.

1.6 KAPITÁL FONDU

Členské státy ERF poskytují do fondu příspěvky na provádění programů ERF, jak je stanoveno ve vnitřní dohodě každého ERF. Podle platného právního základu jsou žádosti o kapitál, tj. žádosti o financování na daný rok N, rozhodnuty rozhodnutím Rady v roce N-1, přičemž finanční prostředky, které mají být poskytnuty, jsou jasně přiděleny na konkrétní budoucí období.

Příspěvky splňují kritéria vkladu vlastníků (účetní pravidlo EU č. 1), a jsou tedy v účetní závěrce ERF považovány za kapitál fondu. Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, které mají být přijaty od členských států ERF. Jelikož je nevyžádaný kapitál fondu otevřeně odečten od celkového kapitálu fondu (viz výkaz změn čistých aktiv), je v rozvaze vykázán pouze vyžádaný kapitál fondu.

Vzhledem k tomu, že dohodnuté příspěvky jsou přiřazeny ke stanoveným obdobím, za něž se podává zpráva, přičemž právní nárok ERF vůči členským státům ERF vzniká pouze v těchto obdobích, jsou všechny částky, které byly přijaty předem, spíše než jako vyžádaný kapitál vykázány jako závazky.

1.7 SPOLUFINANCOVÁNÍ

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí a vykazují se jako závazky vůči členským a nečlenským státům a dalším subjektům. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování sníženým o náklady na projekt. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Náklady na projekty spolufinancování se účtují v okamžiku svého vzniku. Odpovídající částky příspěvků se zaúčtovávají jako provozní výnosy a dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je nulový.

2. PŘÍLOHA K ROZVAZE

AKTIVA

2.1 FINANČNÍ AKTIVA

K 31. prosinci 2020 činila výše finančních aktiv ERF 33 milionů EUR (2019: 36 milionů). Finanční aktiva ERF zahrnují realizovatelná finanční aktiva, která jsou téměř výhradně investicemi do kapitálových nástrojů.

2.2 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Podle řady smluv jsou před zahájením stavebních prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb hrazeny zálohy. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s platbami na základě zpráv o tom, jak pokračuje plnění smlouvy. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo jako dlouhodobé, je určující termín jeho čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Jako krátkodobé předběžné financování se vykazuje veškeré čerpání splatné do dvanácti měsíců od rozvahového dne. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Část předběžného financování se proto vykazuje jako dlouhodobý majetek.

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Dlouhodobé předběžné financování 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Krátkodobé předběžné financování 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Celkem — 12 633 1 583 2 228 2 199

Zvýšení celkového předběžného financování o 29 milionů EUR k 31. prosinci 2020 je způsobeno kombinací zvýšení předběžného financování 11. ERF (2019: 1 401 milionů EUR) a snížení předběžného financování 10. ERF (2019: 766 milionů EUR).

Zvýšení celkového předběžného financování v rámci 11. ERF lze obecně vysvětlit navýšením záloh vyplacených na nové, v průběhu roku podepsané smlouvy. Jedenáctý ERF byl zahájen v roce 2015 a svého vrcholu dosáhl počet uzavíraných smluv na činnosti ERF v roce 2020. V důsledku toho se zvýšil počet otevřených smluv z přibližně 3 400 v roce 2019 na 3 550 v roce 2020. Tento nárůst předběžného financování vedl k odtoku finančních prostředků, a tudíž ke snížení peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (viz poznámka 2.5).

Snížení předběžného financování v rámci 10. ERF je důsledkem běžného životního cyklu ERF. V důsledku postupného ukončování 10. ERF bylo ukončeno a uzavřeno množství smluv. Počet otevřených smluv v rámci tohoto ERF poklesl z přibližně 2 600 v roce 2019 na přibližně 2 500 v roce 2020. V důsledku toho se snížila míra plateb předběžného financování vyplacená příjemcům, zatímco úroveň zúčtování předběžného financování se zvýšila.

2.2.1 Dlouhodobé předběžné financování v členění podle režimu řízení

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 139 190 výkonné agentury EU 8 6 delegace EU 25 49 171 244 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 266 313 mezinárodní organizace 347 291 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 28 22 veřejnoprávní subjekty 49 22 třetí země 11 17 subjekty EU a partnerství veř. a soukromého sektoru 1 1 702 666 Celkem 873 910

2.2.2 Krátkodobé předběžné financování

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Předběžné financování (brutto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Zúčtováno (při uzávěrce) — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Celkem — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3 Krátkodobé předběžné financování v členění podle režimu řízení

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 Přímé řízení Plnění provádí: Komise (40) 80 výkonné agentury EU 14 15 delegace EU 206 188 180 283 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 224 50 mezinárodní organizace 572 569 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 73 86 veřejnoprávní subjekty 146 119 třetí země 155 180 subjekty EU a partnerství veř. a soukromého sektoru 4 1 1 175 1 005 Celkem 1 355 1 288

2.2.4 Jistoty získané za předběžné financování

Jistoty jsou drženy za účelem zajištění předběžného financování. Uvolňovány jsou poté, co je proplacena poslední žádost o platbu předložená v rámci daného projektu.

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 Jistoty pro předběžné financování 49 46

Zvýšení počtu jistot pro předběžné financování je důsledkem nárůstu předběžného financování.

Většina předběžného financování je vyplácena v režimu nepřímého řízení. Příjemcem jistoty není v takovém případě ERF, nýbrž veřejný zadavatel. Přestože však ERF není příjemcem, zajišťují tyto jistoty jeho aktiva.

2.3 PŘÍSPĚVKY DO SVĚŘENSKÝCH FONDŮ

Tato položka představuje částku zaplacenou jako příspěvky do svěřenského fondu EU pro Afriku a svěřenského fondu EU Bêkou. Tyto příspěvky jsou očištěny o náklady, jež těmto svěřenským fondům vznikly a jsou přičitatelné ERF.

Příspěvky do svěřenských fondů vynakládá Komise v rámci přímého řízení.

v milionech EUR Příspěvek netto k 31. 12. 2019 Příspěvky zaplacené v roce 2020 Rozvržení čistých nákladů SF v roce 2020 Příspěvek netto k 31. 12. 2020 Afrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Celkem 266 800 (673) 394

Příspěvky do svěřenských fondů vzrostly ze 600 milionů EUR v roce 2019 na 800 milionů EUR v roce 2020. Navýšení finančních prostředků bylo nutné k pokrytí zvýšené aktivity svěřenských fondů, což mělo za následek vyšší výdaje v této oblasti.

2.4 ČÁSTKY K INKASU Z NESMĚNNÝCH A POHLEDÁVKY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

Směnné transakce jsou transakce, při nichž účetní jednotka přijímá aktiva nebo služby nebo má zaniklé závazky a přímo poskytuje druhé straně výměnou přibližně stejnou hodnotu (především ve formě zboží, služeb nebo použití aktiv). Nesměnné transakce jsou transakce, při nichž účetní jednotka buď obdrží hodnotu od jiné účetní jednotky, aniž by přímo poskytla přibližně stejnou hodnotu výměnou, nebo poskytuje hodnotu jiné účetní jednotce, aniž by přímo obdržela stejnou hodnotu výměnou.

v milionech EUR Bod 31.12.2020 31.12.2019 Částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4.1 48 32 Pohledávky ze směnných transakcí 2.4.2 92 91 Celkem 140 123

2.4.1 Částky k inkasu z nesměnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Členské státy — — — — — 1 Zákazníci — 5 50 5 61 27 Veřejnoprávní subjekty — 11 14 2 27 21 Třetí země — 1 2 1 4 7 Opravná položka — (15) (28) (4) (49) (27) Spojovací účty s orgány EU — — — 4 4 5 Celkem — 2 38 8 48 32

2.4.2 Pohledávky ze směnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Příjmy příštích období — 67 21 — 88 88 Spojovací účty ERF 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Ostatní — — — 4 4 4 Celkem 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

Do příjmů příštího období jsou zahrnuty částky naběhlých úroků z předběžného financování, tj. částka 62,6 milionu v souvislosti s projektem odpuštění dluhu u Světové banky a částka 18 milionů EUR související s fondem EU pro infrastrukturu v Africe u EIB.

Položka „ostatní“ zahrnuje výhradně pohledávku vůči Globálnímu fondu pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii (GEEREF).

V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF alokován do 11. ERF. Salda souvisejících transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF.

Spojovací účty ERF se uvádějí pouze u jednotlivých ERF. Celková částka spojovacích účtů ERF je nulová.

2.5 PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (6)

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Zvláštní účty: Centrální banky — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Běžné účty Obchodní banky — — — 8 8 421 Peněžní prostředky vázané ve finančních nástrojích — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Celkem — — — 728 728 1 179

Snížení částky v této položce o 451 milionu EUR lze vysvětlit zejména nárůstem plateb z účtů komerčních bank, které jsou v souladu s nárůstem výdajů (viz bod 3.3), a nárůstem předběžného financování (viz bod 2.2). Čisté platby ERF dosáhly v roce 2020 rekordní výše 4 605 milionů EUR (2019: 3 910 milionů EUR), zejména v důsledku dopadu pandemie COVID-19. V reakci na pandemii přizpůsobuje EU své priority a programy partnerským zemím, což vedlo k navýšení vyplácení prostředků, zejména na projekty zaměřené na boj s koronavirovou krizí.

Jako v předchozích letech je drženo více hotovosti v centrálních bankách než v obchodních bankách, aby se omezilo riziko protistrany (viz bod 5.1).

ZÁVAZKY

2.6 FINANČNÍ ZÁVAZKY

2.6.1 Závazky ze spolufinancování

Závazky ze spolufinancování představují prostředky, které ERF obdržel v souvislosti s dohodami o spolufinancování. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí dohodnutých služeb třetím stranám a nevyužité prostředky musí vrátit přispěvatelům. Pro to, zda je spolufinancování vykázáno jako krátkodobé, nebo jako dlouhodobé, je určující termín jeho čerpání.

Na konci roku se provádí individuální posouzení všech závazků ze spolufinancování a všechny částky, u nichž je nepravděpodobné, že by byly čerpány v následujících 12 měsících, jsou považovány za dlouhodobé. Krátkodobé částky jsou uvedeny v bodě 2.7.2.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11 ERF 31.12.2020 31.12.2019 Dlouhodobé závazky ze spolufinancování — — — 2 2 19 Krátkodobé závazky ze spolufinancování — — 10 32 42 69 Celkem — — 10 34 44 88

Snížení celkových závazků spolufinancování ve výši 44 milionů EUR je způsobeno zejména zvýšením výdajů vzniklých v souvislosti s projekty vyžadujícími spolufinancování (53,2 milionu EUR), konkrétně v souvislosti s 11. ERF (viz bod 3.4), což bylo částečně kompenzováno novými projekty se spolufinancováním ve výši 9 milionů EUR. Podstatné snížení dlouhodobého spolufinancování je v souladu s životním cyklem projektů se spolufinancováním: na konci roku se provádí dílčí analýza otevřeného spolufinancování a pouze částky, které nebudou zaúčtovány příští rok, se zařadí do dlouhodobého spolufinancování.

2.7 ZÁVAZKY

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Krátkodobé závazky 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Ostatní závazky 2.7.2 — — 8 262 270 334 Celkem — 1 62 553 615 516

2.7.1 Krátkodobé závazky

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Dodavatelé — 4 44 93 141 97 Členské státy — — — — — 2 Třetí země — — 2 187 189 78 Veřejnoprávní subjekty — — 21 79 100 92 Ostatní krátkodobé závazky — (4) (13) (68) (85) (88) Celkem — — 53 291 345 182

Závazky se z velké části skládají z výkazů nákladů obdržených od ERF v souvislosti s granty poskytovanými příjemcům. Vykazují se v okamžiku doručení výkazu nákladů a v plné výši žádosti o proplacení nákladů. Po kontrole způsobilosti jsou příjemcům vyplaceny pouze způsobilé částky. Na konci roku jsou analyzovány neuhrazené žádosti o přiznání náhrady nákladů a odhadované způsobilé částky týkající se těchto nákladů jsou vykázány ve výkazu o finanční výkonnosti. Odhadované nezpůsobilé náklady jsou zaúčtovány v položce ostatní krátkodobé závazky.

Nárůst závazků zejména u dodavatelů a třetích států je způsoben několika fakturami, které nebyly před koncem roku potvrzeny a zaplaceny.

2.7.2 Ostatní závazky

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Závazky ze spolufinancování 2.6.1 — — 10 32 42 69 Časově rozlišený kapitálový vklad 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Jiné ostatní závazky — — (2) 7 5 1 Celkem — — 8 262 270 334

2.7.2.1. Časově rozlišený kapitálový vklad

Celá částka 223 milionů EUR ke dni 31. prosince 2020 se týká vratek členským státům ze zrušených nebo nevyužitých prostředků z projektů v rámci 8. a 9. ERF (viz bod 2.10.1). Členské státy souhlasily, že vratky budou započteny vůči příspěvkům z 11. ERF během první výzvy k podávání žádostí o příspěvky v roce 2021.

K 31. prosinci 2020 nebyly s výjimkou náhrad předem uhrazeny žádné kapitálové příspěvky.

2.8 VÝDAJE A VÝNOSY PŘÍŠTÍCH OBDOBÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Výdaje příštích období — 67 217 1 243 1 526 1 318 Ostatní časové rozlišení — — — 1 1 1 Celkem — 67 217 1 244 1 527 1 319

Jako výdaje příštích období jsou zachyceny odhadované provozní náklady na probíhající či ukončené smlouvy, v jejichž případě nebyly validovány žádosti o proplacení nákladů. Způsobilé náklady příjemců byly v těchto případech odhadnuty na základě nejlepších dostupných informací. Podíl těchto odhadovaných budoucích výdajů, který připadá na vyplacené předběžné financování, byl zaúčtován jako snížení předběžného financování (viz bod 2.2 above).

Narůst v této položce představuje kombinovaný účinek nárůstu výdajů příštích období v rámci 11. ERF (2019: 983 milionů EUR) a snížení výdajů příštích období v rámci 10. ERF (2019: 240 milionů EUR). To je v souladu s životním cyklem ERF a souvisí to s vývojem počtu otevřených smluv v rámci těchto ERF: Jedenáctý ERF v roce 2020 dosáhl plného fungování, a proto byl k 31. prosinci 2020 významně vyšší počet otevřených smluv, u kterých musely být odhadnuty výdaje příštích období (viz poznámka 2.2).

ČISTÁ AKTIVA

2.9 FOND Z PŘECENĚNÍ REÁLNOU HODNOTOU

Podle účetních pravidel se rozdíl z přecenění realizovatelných finančních aktiv na reálnou hodnotu zachycuje ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu.

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 Fond z přecenění reálnou hodnotou 5 2

2.10 KAPITÁL FONDU

2.10.1 Vyžádaný kapitál – aktivní ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Kapitál fondu 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevyžádaný kapitál fondu — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Kapitál fondu 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Nevyžádaný kapitál fondu — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Kapitál fondu představuje celkovou výši příspěvků členských států do příslušného ERF, jež byly stanoveny v jednotlivých vnitřních dohodách. Nevyžádaný kapitál představují částky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány. Vyžádaný kapitál představuje příspěvky vyžádané ERF, jež členské státy převedly na pokladní účty (viz níže).

Rozhodnutím Rady (EU) 2020/1708 (7) se příspěvky členských států stanovené ve vnitřní dohodě o osmém a devátém ERF odpovídajícím způsobem snížily o částku 223 milionů EUR z finančních prostředků uvolněných z osmého a devátého ERF. Jelikož prostředky uvolněné z osmého ERF již byly převedeny do ostatních ERF, bylo 223 milionů EUR odečteno od kapitálu devátého ERF. Částky vrácené na základě tohoto snížení byly započteny v rámci dodatečné výzvy k poskytnutí finančních prostředků v 11. ERF. Vratka bude ve skutečnosti použita proti první splátce v roce 2021, což vysvětluje částku 223 milionů EUR odloženého kapitálu (viz bod 2.7.2).

Dne 1. února 2020 Spojené království přestalo být členským státem Evropské unie. I když Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření všech programů a plní stejné povinnosti jako členské státy, v souladu s článkem 153 Dohody o vystoupení nemůže být jeho podíl, pokud jde o nepřidělené finanční prostředky nebo prostředky uvolněné z titulu zrušení závazku v rámci 8., 9. a 10. ERF, opětovně použit.

2.10.2 Vyžádaný a nevyžádaný kapitál připadající na jednotlivé členské státy a Spojené království

v milionech EUR Příspěvky do 11. ERF % Nevyžádaný kapitál k 31.12.2019 Kapitál vyžádaný v roce 2020 Nevyžádaný kapitál k 31.12.2020 Rakousko 2,40 442 (105) 337 Belgie 3,25 599 (143) 456 Bulharsko 0,22 40 (10) 31 Chorvatsko 0,23 42 (10) 32 Kypr 0,11 21 (5) 16 Česká republika 0,80 147 (35) 112 Dánsko 1,98 365 (87) 278 Estonsko 0,09 16 (4) 12 Finsko 1,51 278 (66) 212 Francie 17,81 3 285 (784) 2 501 Německo 20,58 3 795 (906) 2 889 Řecko 1,51 278 (66) 212 Maďarsko 0,61 113 (27) 86 Irsko 0,94 173 (41) 132 Itálie 12,53 2 311 (551) 1 759 Lotyšsko 0,12 21 (5) 16 Litva 0,18 33 (8) 25 Lucembursko 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Nizozemsko 4,78 881 (210) 671 Polsko 2,01 370 (88) 282 Portugalsko 1,20 221 (53) 168 Rumunsko 0,72 132 (32) 101 Slovensko 0,38 69 (17) 53 Slovinsko 0,22 41 (10) 32 Španělsko 7,93 1 463 (349) 1 114 Švédsko 2,94 542 (129) 413 Spojené království 14,68 2 707 (646) 2 061 Celkem 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Vzhledem k tomu, že kapitál 8., 9. a 10. ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu v předchozích letech, kapitál vyžádaný v roce 2020 ve výši 4 400 milionů EUR se vztahuje výhradně k 11. ERF.

2.10.3 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Prostředky převedené z uzavřených ERF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tato položka obsahuje prostředky převedené z uzavřených ERF do 8. a 9. ERF.

2.10.4 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Zůstatek k 31. 12. 2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (1) (27) 28 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — 181 (181) — Zůstatek k 31. 12. 2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (2) (69) 71 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (147) 147 — Zůstatek k 31. 12. 2020 (2 512 ) 2 041 188 283 —

V této položce jsou vykázány prostředky převedené mezi aktivními ERF.

Od vstupu dohody z Cotonou v platnost se veškeré nepoužité prostředky z předchozích dosud aktivních ERF uvolňují a převádějí do nejnověji otevřených ERF. O prostředky převedené z jiných ERF se navyšují prostředky cílového fondu a snižují prostředky fondu původu. Prostředky převedené do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF lze přidělit na závazky pouze za zvláštních podmínek stanovených ve vnitřních dohodách.

3. PŘÍLOHA K VÝKAZU O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

VÝNOSY

v milionech EUR Bod 2020 2019 Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 92 28 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 43 46 Celkem 135 74

3.1 VÝNOSY Z NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2020 2019 Inkaso nákladů (1) 5 28 7 39 13 Výnosy ze spolufinancování 3.1.1 — — 41 12 53 14 Celkem (1) 5 69 19 92 28

Výnosy z nesměnných transakcí lze rozčlenit podle způsobu řízení následovně:

v milionech EUR 2020 2019 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 2 1 delegace EU 11 6 13 6 Nepřímé řízení Plnění provádí: třetí země 42 15 veřejnoprávní subjekty 13 mezinárodní organizace 17 5 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 7 2 79 22 Celkem 92 28

3.1.1 Výnosy ze spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí, a jako takové by neměly ovlivňovat výkaz o finanční výkonnosti. Tyto příspěvky zůstanou vykázány jako závazky (viz bod 2.6.1 a 2.7.2). dokud nejsou splněny podmínky vázané na darované prostředky, tj. dokud nevzniknou způsobilé náklady (viz bod 3.4). Odpovídající částka bude následně zaúčtována ve výkazu o finanční výkonnosti jako výnosy z nesměnných transakcí plynoucí ze spolufinancování. Dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je proto nulový.

3.2 VÝNOSY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2020 2019 Finanční výnosy — 5 1 1 6 7 Ostatní výnosy — 5 18 13 37 39 Celkem — 10 19 14 43 46

Finanční výnosy tvoří převážně vzniklé úroky z neuhrazených inkasních příkazů (1,5 milionu EUR) a úroky z předběžného financování (4,7 milionu EUR). Jako ostatní výnosy jsou vykázány zejména kurzové zisky. Související kurzové ztráty jsou vykázány jako ostatní náklady (viz bod 3.6).

NÁKLADY

V této položce jsou vykázány prostředky související s provozními činnostmi.

3.3 NÁSTROJE POMOCI

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2020 2019 Programovatelná pomoc — — 244 2 646 2 889 2 120 Makroekonomická podpora — (8) — — (8) 29 Odvětvová politika — 3 — — 3 (0) Projekty uvnitř AKT — (22) 212 829 1 019 951 Pomoc při mimořádných událostech — (7) 5 21 19 112 Institucionální podpora — — 2 10 13 7 Příspěvky do svěřenských fondů — — — 673 673 535 Celkem — (33) 462 4 179 4 607 3 755

Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci. Mají různou podobu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

Provozní náklady se v roce 2020 výrazně zvýšily, a to o 852 milionu EUR, zejména v důsledku nárůstu výdajů v rámci 11. ERF (3 141 000 EUR v roce 2019 na 4 179 000 EUR v roce 2020). Krize COVID-19 vedla k nárůstu výdajů v rámci 11. ERF, nárůst byl způsoben zejména přeorientováním projektů na řešení krize. Změny ve výdajích v rámci 10. a 11. ERF jsou rovněž v souladu s životním cyklem ERF a souvisejí s vývojem počtu otevřených smluv v rámci těchto ERF. Jedenáctý ERF dospěl v roce 2020 do závěrečné fáze, což znamená, že na konci roku byl výrazně vyšší počet smluv, na jejichž základě byly vynaloženy náklady (viz bod 2.2). Řada smluv v rámci 10. ERF a předchozích ERF byla v roce 2020 naopak ukončena a uzavřena, což vedlo ke snížení nákladů v rámci těchto ERF.

Nárůst výdajů v rámci 11. ERF souvisel hlavně s nárůstem programovatelné pomoci (ze 2 120 000 EUR v roce 2019 na 2 889 000 EUR v roce 2020) a příspěvků do svěřenských fondů (nárůst z 535 milionů EUR v roce 2019 na 673 milionů EUR v roce 2020). Na druhou stranu se o 92 milionů EUR snížily příspěvky související s pomocí při mimořádných událostech. Jak bylo uvedeno výše, struktura výdajů na nástroje pomoci se ve srovnání s rokem 2019 změnila především v rámci 11. ERF s cílem řešit potřeby, které vyvolala pandemie COVID-19.

Záporná částka v 9. ERF je způsobena hlavně reverzní účetní závěrkou roku 2019.

3.4 NÁKLADY NA SPOLUFINANCOVÁNÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2020 2019 Spolufinancování — — 41 12 53 14

Jedná se o náklady na projekty spolufinancování vzniklé v roce 2020. Je třeba poznamenat, že mezi těmito náklady jsou vykázány i odhady provedené při oddělování účetních období (a je v nich tedy zahrnuta i reverzace odhadů z předchozího roku).

V roce 2020 bylo v rámci 11. ERF mnoho spolufinancovaných projektů ukončeno nebo dospělo do závěrečné fáze, což mělo za následek nárůst výdajů a snížení závazků ze spolufinancování (viz bod 2.6.1 a 2.7.2).

V souladu s účetními pravidly pro spolufinancování neměly vzniklé částky žádný dopad na výsledek roku, protože byly vykázány jak v nákladech na spolufinancování, tak ve výnosech ze spolufinancování (bod 3.1.1).

Náklady na nástroje pomoci a spolufinancování v členění podle způsobů řízení

v milionech EUR 2020 2019 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 168 86 výkonné agentury EU 14 (13) svěřenské fondy 19 483 delegace EU 1 969 1 141 2 170 1 697 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF (67) 145 mezinárodní organizace 1 268 1 003 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 243 126 veřejnoprávní subjekty 248 184 třetí země 795 613 subjekty EU s partnerstvím veř. a soukromého sektoru 2 1 2 490 2 073 Celkem 4 660 3 770

3.5 FINANČNÍ NÁKLADY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2020 2019 Opravné položky k pohledávkám (1) 3 16 4 21 1

Nárůst v této položce je způsoben nárůstem odhadovaných nákladů na nevymahatelné pohledávky vyplývající z inkasních příkazů (starších 2 let), úpadků a výjimek.

3.6 OSTATNÍ NÁKLADY

Položka náklady na správu a IT zahrnuje částky, které jsou podle vnitřní dohody ERF přiděleny Komisi na úhradu administrativních nákladů, které vznikly na ústředí i v delegacích v souvislosti se správou programů ERF. Tyto tzv. „podpůrné výdaje“ se týkají zejména nákladů na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i náklady na počítačové sítě, technickou podporu, finanční řízení a prognózy atd.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2020 2019 Náklady na správu a IT — — — 120 120 220 Rezerva na rizika a náklady — — — — — — Realizované ztráty z pohledávek z obchodního styku — 4 1 — 4 3 Kurzové ztráty — 6 24 42 72 37 Celkem (0) 9 25 162 196 260

Pokles v této položce představuje kombinovaný účinek výrazného poklesu nákladů na správu a IT na konci roku (2019: 220 milionů EUR) a nárůst nákladů souvisejících s kurzovými ztrátami (2019: 37 milionů EUR).

4. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Jistoty za plnění — 7 4 — 12 15 Záruky za zádržné — 5 3 — 9 9 Celkem — 13 7 — 21 24

Jistoty pro účely plnění jsou požadovány k zajištění toho, aby příjemci finančních prostředků ERF plnili své závazky, které jim ze smluv s ERF vyplývají.

Zádržné se vztahuje výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, je mu z průběžné platby zadrženo obvykle 10 %. Takto zadržené částky jsou zaúčtovány jako závazky. Se souhlasem veřejného zadavatele však může zhotovitel předložit záruku za zádržné, která zadržení části průběžných plateb nahrazuje. Tyto záruky za zádržné se vykazují jako podmíněná aktiva.

V případě zakázek řízených v režimu nepřímého řízení není příjemcem záruk ERF, nýbrž jiní veřejní zadavatelé, takže ERF o těchto zárukách neúčtuje.

4.2 DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.2.1 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad

Níže vykázaná částka představuje rozdíl mezi zbývajícími rozpočtovými závazky (RAL, „Reste à Liquider“) a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu finanční výkonnosti vykázány jako náklady. Zbývající rozpočtové závazky představují závazky, jež dosud nebyly zrušeny a/nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020 31.12.2019 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad — 42 580 6 602 7 224 8 564

Ke dni 31. prosince 2020 činily zbývající rozpočtové závazky 9 286 milionů EUR (2019: 10 270 milionů EUR).

5. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které při správě prostředků ERF provádí Komise jménem fondu.

5.1 ZÁSADY ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 11. ERF a vnitřní dohoda.

Z výše uvedené právní úpravy vyplývají následující hlavní zásady:

a) Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jejich centrálních bank nebo u jimi určených finančních institucí. Příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést z ERF platby.

b) Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech i v jiných měnách.

c) Bankovní účty zřízené Komisí jménem ERF nesmějí být přečerpány.

Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i obchodních bank) jménem ERF otevřeny další účty. Tyto účty slouží k provádění odchozích a příchozích plateb s výjimkou příspěvků členských států do rozpočtu.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit operační a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady a postupy platí pro jednotlivé druhy operací a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

5.2 MĚNOVÉ RIZIKO

Expozice ERF vůči měnovému riziku ke konci roku – čistá pozice

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem Finanční aktiva Pohledávky a částky k inkasu 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Finanční závazky Dlouhodobé finanční závazky — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Závazky (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Celkem 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Všechny příspěvky jsou drženy v eurech. Jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku.

5.3 ÚROKOVÉ RIZIKO

Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku. Avšak vzhledem k tomu, že sazba vkladové facility ECB je záporná (-0,5 % od září 2019), vklady v EUR generují záporný úrok.

Příspěvky do rozpočtu ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jimi určených finančních institucí. V souladu s nařízením Rady (EU) 2016/888 (8) je případné záporné úročení těchto účtů nákladem příslušného členského státu.

Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech u obchodních bank však podléhají záporným úrokovým poplatkům. Komise jménem ERF proto zavedla postupy řízení hotovosti / peněžních prostředků, aby minimalizovala zůstatky na těchto účtech a co nejvíce omezila negativní úrokové náklady. Úrokové poplatky se na takových účtech vypočítávají na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). Jsou zavedeny kontroly, aby se zajistilo, že úrokové poplatky jsou v souladu se smluvními ujednáními.

5.4 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Finanční aktiva, která nejsou po splatnosti ani znehodnocená:

v milionech EUR Celkem Ani po splatnosti, ani znehodnocená Po splatnosti, ale bez znehodnocení < 1 rok 1–5 let > 5 let Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 140 124 7 9 — Celkem k 31. 12. 2020 140 124 7 9 — Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 123 100 16 7 — Celkem k 31. 12. 2019 123 100 16 7 —





Finanční aktiva podle kategorií rizika:

v milionech EUR 31.12.2020 31.12.2019 Pohledávky Hotovost Celkem Pohledávky Hotovost Celkem Protistrany s externím úvěrovým ratingem Bonitní (nejvyšší) a vysoká kvalita 9 372 381 7 958 965 Vyšší střední kvalita — 211 211 — 220 220 Nižší střední kvalita — 145 145 — 1 1 Spekulativní stupeň — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Protistrany bez externího úvěrového ratingu Skupina 1 (dlužníci bez předchozího selhání) 131 — 131 116 — 116 Skupina 2 (dlužníci s předchozím selháním) — — — — — — Celkem 131 — 131 116 — 116 Celkem 140 728 868 123 1 179 1 302

V kategoriích neinvestiční stupeň a nižší střední kvalita jsou vedeny zejména příspěvky do ERF, jež členské státy hradí na zvláštní účty zřízené v souladu s čl. 20 odst. 3 finančního nařízení pro ERF. Podle uvedeného nařízení musí příspěvky na těchto účtech zůstat do doby, než je třeba platby provést.

Na těchto zvláštních účtech, jež členské státy za účelem úhrady příspěvků zřizují, je v souladu s finančním nařízením pro ERF vedena většina pokladních zdrojů těchto fondů. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům).

Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u obchodních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro řízení hotovosti. Na každém účtu je ponechávána jen minimální hotovost, která je úměrná průměrnému dennímu objemu odchozích plateb. Částky vedené na těchto účtech do druhého dne jsou tak trvale udržovány nízké, takže ERF je vystaven jen omezenému riziku.

Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr obchodních bank, aby bylo minimalizováno riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven.

Všechny obchodní banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating P-1 agentury Moody's nebo jeho ekvivalent (A-1 agentury S&P nebo F1 agentury Fitch). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být akceptován rating nižší.

5.5 RIZIKO LIKVIDITY

Analýza finančních závazků podle zbytkové smluvní splatnosti

v milionech EUR < 1 rok 1–5 let > 5 let Celkem Finanční závazky k 31.12.2020 615 2 — 617 Finanční závazky k 31.12.2019 516 2 17 535

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje na dané rozpočtové období vždy dostačovaly k provedení plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří splátek hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, jež mají být v daném měsíci provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se o stavu pokladny navzájem pravidelně informují.

Kromě výše uvedeného se při pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita.

6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH

Spřízněnými stranami ERF jsou svěřenský fond EU Bêkou, svěřenský fond EU pro Afriku a Evropská komise. Transakce mezi těmito subjekty se uskutečňují v rámci běžných operací ERF. Z tohoto důvodu nejsou podle účetních pravidel EU nezbytné žádné zvláštní požadavky na zveřejnění údajů o těchto transakcích.

ERF je spravován Komisí, a nemá tedy samostatný řídící orgán. Finanční nároky vrcholového vedení EU, včetně Komise, jsou vykázány v konsolidované účetní závěrce Evropské unie v oddíle 7.2 „Finanční nároky členů vrcholového vedení“.

7. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

Ke dni předložení účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděla o žádných významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani jí takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

8. SESOUHLASENÍ VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ A VÝSLEDKU PLNĚNÍ ROZPOČTU

Výsledek hospodaření běžného roku byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek plnění rozpočtu je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Sesouhlasení obou výsledků je provedeno v níže uvedené tabulce, jež uvádí hlavní srovnávané částky rozdělené do nákladových a výnosových položek. V poznámkách k tabulce jsou uvedeny doplňující informace o povaze klíčových položek v sesouhlasení.

v milionech EUR 2020 2019 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (4 744 ) (3 956 ) Výnosy Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu (2) — Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané (23) (16) Nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce 13 23 Čistý vliv předběžného financování 61 53 Příjmy příštích období (netto) (33) (67) Ostatní — (3) Náklady Dosud neuhrazené náklady běžného roku 119 107 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce (817) (672) Čistý vliv předběžného financování (281) (44) Výdaje příštích období (netto) 1 102 719 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA BĚŽNÝ ROK (4 604 ) (3 856 )

8.1 POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – VÝNOSY

Rozpočtové příjmy rozpočtového roku odpovídají příjmům, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v tomto rozpočtovém roce, a částkám, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v minulých letech.

Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu, jsou součástí výsledku hospodaření, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít na závazky.

Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané je pro účely sesouhlasení třeba odečíst od hospodářského výsledku, jelikož nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce musejí být pro účely srovnání k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně získaného předběžného financování. Tato přijatá hotovost představuje rozpočtové příjmy, ale nemá žádný dopad na hospodářský výsledek, a proto musí být pro účely sesouhlasení připočtena.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok minus reverzace příjmů příštích období za předchozí rok.

8.2 POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – NÁKLADY

Dosud neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá vliv na hospodářský výsledek, ovlivňuje však výsledek plnění rozpočtu.

Čistý vliv předběžného financování je saldem nového předběžného financování vyplaceného v běžném roce (vykázaného jako rozpočtový výdaj běžného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce či letech minulých, po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje výdaj z hlediska akruálního, nikoli však rozpočtového, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely oddělení účetních období. Jedná se tedy o způsobilé náklady, jež vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud vůči ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus reverzace výdajů příštích období zaúčtovaných v předchozím roce.

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2020 (9)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU BÊKOU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Zřízení

Komise může v souladu s články 234 a 235 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie (10) a článkem 35 finančního nařízení pro 11. ERF (11) zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto fondy se zřizují na základě dohody uzavřené s dalšími dárci o činnostech v případě mimořádných událostí a po jejich odeznění potřebných za účelem reakce na krizi, a o tematicky zaměřených činnostech.

Svěřenské fondy Unie zřizuje prostřednictvím rozhodnutí Evropská komise, a to po konzultaci Evropského parlamentu a Rady nebo po jejich schválení těmito orgány. Rozhodnutí zahrnuje zřizovací dohodu s dalšími dárci.

Svěřenské fondy Unie se zřizují a využívají pouze za těchto podmínek:

— zásah Unie přináší přidanou hodnotu: cílů svěřenských fondů Unie lze zejména z důvodu jejich rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států a použití stávajících finančních nástrojů by k dosažení cílů politik Unie nestačilo,

— svěřenské fondy Unie přinášejí Unii jasnou politickou viditelnost a výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu nad riziky a vyplácením příspěvků Unie i dalších dárců,

— svěřenské fondy Unie neduplikují jiné stávající zdroje financování či podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody,

— cíle svěřenských fondů Unie jsou v souladu s cíli nástroje Unie nebo rozpočtové položky, z níž jsou financovány.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Fond byl zřízen dne 15. prosince 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Fond byl zřízen dne 12. listopadu 2015.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO KOLUMBII, jehož cílem je podporovat plnění mírové dohody, pokud jde o bezprostřední obnovu a stabilizaci po skončení konfliktu. Fond byl zřízen dne 12. prosince 2016.

Úkoly

Svěřenecký fond EU Bêkou byl zřízen s cílem podpořit stabilizaci a rekonstrukci Středoafrické republiky. Jeho hlavním cílem, jak je stanoveno ve zřizovací dohodě, je „poskytovat soustavnou a zacílenou pomoc pro odolnost zranitelných skupin a podporu všech aspektů překonání krize ve Středoafrické republice a její rekonstrukce, koordinovat krátkodobá, střednědobá a dlouhodobá opatření a pomáhat sousedním zemím zvládat následky krize“.

Hlavní provozní činnosti

Svěřenský fond Unie sdružuje prostředky od různých dárců k financování programů na základě dohodnutých cílů. Svěřenský fond EU Bêkou od svého vzniku v červenci 2014 přijal 22 programů a počet jeho příjemců přesáhl 2,5 milionu. Jeho programy mají za cíl pomoci Středoafrické republice a jejím obyvatelům překonat následky krize, která propukla v roce 2013. Konkrétním cílem svěřenského fondu EU Bêkou je zajistit přístup k základním službám (zejména zdravotní péči, vodě a hygienickým zařízením), napomáhat hospodářskému oživení a vytváření pracovních míst a podporovat sociální soudržnost a usmíření.

Správa a řízení

Řízení svěřenského fondu EU Bêkou zajišťuje Evropská komise, která rovněž působí jako sekretariát svých dvou řídících orgánů – správní rady a provozní rady. Správní rada a operační výbor svěřenského fondu EU Bêkou se skládají ze zástupců dárců, Komise, Evropského parlamentu, zástupce úřadů Středoafrické republiky a z pozorovatelů. Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací dohoda svěřenského fondu Unie.

Hlavním úkolem správní rady je přijímat a přezkoumávat celkovou strategii svěřenského fondu. Provozní rada zodpovídá za výběr akcí financovaných z fondu a dohlíží na jejich provádění. Schvaluje rovněž roční účetní závěrky a výroční zprávy týkající se činností financovaných ze svěřenského fondu.

Zdroje financování

Svěřenský fond EU Bêkou je financován z příspěvků dárců.

Roční účetní závěrky

Základ pro sestavení účetní závěrky

Právní rámec a lhůty pro sestavení účetní závěrky stanoví „Dohoda o zřízení svěřenského fondu Evropské unie pro Středoevropskou republiku“, „svěřenský fond EU Bêkou“ a jeho „vnitřní pravidla“ („dohoda o zřízení“). Podle této dohody o zřízení je účetní závěrka sestavována v souladu s pravidly, jež přijala účetní Komise (účetní pravidla EU), která vycházejí z mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS).

Účetní

Funkci účetního svěřenských fondů Unie vykonává účetní Komise. Účetní odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie. Interní auditor Komise, OLAF a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům Unie stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí. Ve svěřenských fondech Unie je rovněž každoročně prováděn nezávislý externí audit.

Složení roční účetní závěrky

Účetní závěrka je sestavována za období od 1. ledna do 31. prosince a tvoří ji finanční výkazy a zprávy o plnění rozpočtu. Zatímco účetní závěrka a doplňující poznámky jsou sestavovány podle zásad akruálního účetnictví, zprávy o plnění rozpočtu vycházejí především z pohybu hotovosti.

Postup od předběžné účetní závěrky k absolutoriu

Roční účetní závěrku audituje nezávislý externí auditor. Předběžné účetní závěrky sestavené účetní jsou předloženy do 1. března následujícího roku auditní společnosti, kterou vybírá účetní jednotka na základě výběrového řízení. Po auditu finalizuje účetní roční účetní závěrku a předloží ji operačnímu výboru ke schválení (čl. 8.3.4 písm. c)).

Roční účetní závěrka svěřenského fondu EU Bêkou je konsolidována v roční účetní závěrce Evropského rozvojového fondu.

Hlavní události

Výsledky roku

EU zřídila svůj první svěřenský fond, nazvaný Bêkou, což v jazyce Sango znamená „naděje“, v roce 2014 s cílem pomoci Středoafrické republice a jejím obyvatelům překonat následky krize, která propukla v roce 2013. Cílem svěřenského fondu EU Bêkou je zajistit přístup k základním službám (zejména zdravotní péči, vodě a hygienickým zařízením), napomáhat rozvoji venkova a hospodářskému oživení a podporovat usmíření. Svěřenský fond EU Bêkou od svého vzniku přijal 23 programů a počet jeho příjemců přesáhl 2,8 milionu.

Navzdory existenci demokraticky zvolené vlády a podpisu mírové dohody v únoru 2019 je bezpečnostní situace ve Středoafrické republice nadále nestabilní. Právě v tomto složitém a nestabilním kontextu svěřenský fond EU Bêkou využívá svých komparativních výhod, jimiž jsou flexibilita a schopnost přizpůsobit se měnícím se okolnostem. Fond navíc v současné době zůstává jediným nástrojem, který usiluje o zvyšování odolnosti obyvatelstva i státu, a to v duchu návaznosti okamžité pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD).

V roce 2020 došlo k těmto hlavním událostem:

— Svěřenský fond EU Bêkou přijal v dubnu písemným postupem tři nové programy. Ty zahrnují třetí fázi programu na zlepšení postavení žen, druhou fázi programu na podporu opatření usilující o usmíření, což předpokládá pokračující podporu středoafrickému rozhlasu, zejména rádiu Ndeke Luka, a rovněž nový program odborného vzdělávání v oblasti venkova.

— V reakci na šíření onemocnění COVID-19 vynaložil svěřenský fond EU Bêkou značné úsilí k přeorientování, zrychlení a upřednostňování činností majících za cíl nalézt nejúčinnější odpověď na krizi. V této souvislosti to byly programy v oblasti zdraví a přístupu k vodě a hygienickým zařízením, které měly zásadní význam pro reakci „týmu Evropa“ na tuto krizi, která jen zesílila existující potřeby ve zmiňovaných dvou oblastech. Svěřenský fond EU Bêkou v červnu schválil přepracování dvou opatření, navýšil rozpočet zdravotního programu o 2,2 milionu EUR a programu přístupu k vodě a hygienickým zařízením o 2 miliony EUR.

— V prosinci svěřenský fond EU Bêkou přijal program na podporu nasazení civilní ochrany v celkové výši 4 miliony EUR. Kromě toho, aby se předešlo finančnímu výpadku ve všech důležitých odvětvích zdravotnictví, svěřenský fond EU Bêkou opět navýšil rozpočet na probíhající programy v oblasti zdraví (fáze III) (ve výši dodatečných 10 milionů EUR).

— Projekty svěřenského fondu EU Bêkou ovlivnila nestabilní bezpečnostní situace (lokalizované konflikty v Bangui a ve vnitrozemí následované obdobími relativní stability), jakož i nejistota spojená s blížícími se prezidentskými volbami v prosinci roku 2020.

V prosinci 2020 na základě oficiální žádosti Rady svěřenského fondu EU Bêkou schválila RU prodloužení svěřenského fondu EU Bêkou do 31. prosince 2021, čímž byla jeho celková doba trvání prodloužena z 78 na 90 měsíců. To umožní svěřenskému fondu EU Bêkou včas přidělit a smluvně ošetřit všechny přijaté příspěvky, a tak reagovat na potřeby Středoafrické republiky. Jedná se o druhé a poslední prodloužení svěřenského fondu EU Bêkou.

Rozpočet a plnění rozpočtu

Co se týče finanční stránky, na konci roku 2020 činily částky přislíbené přispěvateli svěřenského fondu téměř 308,3 milionu EUR. Oproti roku 2019 to představuje zvýšení o 12,5 milionů EUR. Jeden milion EUR z těchto 308,3 milionu EUR ještě musí být potvrzen.

Pokud jde o smlouvy, svěřenský fond EU Bêkou v roce 2020 podepsal 7 nových smluv a 9 stávajících v celkové výši přesahující 53 milionů EUR Přispívají provádění jeho programů v oblastech zdraví, vody a hygienických zařízení, rozvoje venkova a hospodářské obnovy a procesu usmíření.

V neposlední řadě bylo v roce 2020 nad rámec plateb provedených v předchozích letech vyplaceno více než 46 milionů EUR; od vzniku svěřenského fondu tak bylo celkem vyplaceno téměř 197 milionů EUR.

Hlavní dopad COVID-19 na plnění rozpočtu svěřenského fondu EU Bêkou je v roce 2020 následující:

— méně smluv z důvodu obtíží při přípravě akcí,

— snížené výdaje v důsledku neschopnosti provádět projekty a potíží s finalizací finančních zpráv a zpráv o ověření výdajů.

Dopad činností ve finančních výkazech

Ve finančních výkazech je dopad výše uvedených činností nejpatrnější v těchto oblastech:

— provozní náklady (viz bod 3.3), které se celkově snížily o 661 000 EUR, náklady související se základní zdravotní péčí se naopak zvýšily v důsledku navýšení rozpočtu v reakci na další výzvy vyvolané pandemií COVID-19,

— předběžné financování (viz body 2.1) se snížilo o 3 685 000 EUR v důsledku menšího množství vyplacených záloh z důvodu menšího počtu podepsaných smluv (7 nových smluv v roce 2020 ve srovnání s 11 v roce 2019),

— finanční závazky (viz bod 2.4) se snížily o 11 889 000 EUR zejména kvůli skutečnosti, že zaplacené příspěvky od dárců nepostačují na pokrytí ročních odtoků plateb. To rovněž vedlo ke snížení objemu peněz a peněžních ekvivalentů (viz bod 2.3).

ROZVAHA

v tisících EUR Bod 31.12.2020 31.12.2019 DLOUHODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.1 15 482 18 312 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.2 5 340 1 853 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 AKTIVA CELKEM 30 579 40 870 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.5 (795) (10) Výdaje příštích období 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) ZÁVAZKY CELKEM (30 579 ) (40 870 ) ČISTÁ AKTIVA — — REZERVNÍ A JINÉ FONDY Příspěvky členů — — Kumulovaný zisk — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — ČISTÁ AKTIVA — —

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

v tisících EUR Bod 2020 2019 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Výnosy z darů 3.1 47 889 48 343 Inkaso nákladů 3.2 115 68 48 004 48 410 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy — (2) — (2) Výnosy celkem 48 004 48 408 NÁKLADY Provozní náklady 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Finanční náklady 3.4 (68) — Ostatní náklady 3.5 (978) (789) Náklady celkem (48 004 ) (48 408 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

v tisících EUR 2020 2019 (Zvýšení)/snížení předběžného financování 3 685 11 405 (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí (3 487 ) (715) Zvýšení/(snížení) finančních závazků (11 889 ) (13 010 ) Zvýšení/(snížení) závazků 784 (908) Zvýšení/(snížení) výdajů příštích období 814 6 734 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (10 093 ) 3 506 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (10 093 ) 3 506 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 17 432 13 926 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 7 339 17 432

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2020 (12)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU PRO AFRIKU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Zřízení

Komise může v souladu s články 234 a 235 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie (13) a článkem 35 finančního nařízení pro 11. ERF (14) zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto fondy se zřizují na základě dohody uzavřené s dalšími dárci o činnostech v případě mimořádných událostí a po jejich odeznění potřebných za účelem reakce na krizi, a o tematicky zaměřených činnostech.

Svěřenské fondy Unie zřizuje prostřednictvím rozhodnutí Evropská komise, a to po konzultaci Evropského parlamentu a Rady nebo po jejich schválení těmito orgány. Rozhodnutí zahrnuje zřizovací dohodu s dalšími dárci.

Svěřenské fondy Unie se zřizují a využívají pouze za těchto podmínek:

— zásah Unie přináší přidanou hodnotu: cílů svěřenských fondů Unie lze zejména z důvodu jejich rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států a použití stávajících finančních nástrojů by k dosažení cílů politik Unie nestačilo,

— svěřenské fondy Unie přinášejí Unii jasnou politickou viditelnost a výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu nad riziky a vyplácením příspěvků Unie i dalších dárců,

— svěřenské fondy Unie neduplikují jiné stávající zdroje financování či podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody,

— cíle svěřenských fondů Unie jsou v souladu s cíli nástroje Unie nebo rozpočtové položky, z níž jsou financovány.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Fond byl zřízen dne 15. prosince 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Fond byl zřízen dne 12. listopadu 2015.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO KOLUMBII, jehož cílem je podporovat plnění mírové dohody, pokud jde o bezprostřední obnovu a stabilizaci po skončení konfliktu. Fond byl zřízen dne 12. prosince 2016.

Úkoly

Hlavním cílem svěřenského fondu EU pro Afriku je podporovat všechny aspekty stability a přispívat k lepšímu řízení migrace a řešení hlavních příčin destabilizace, násilného vysídlování a nelegální migrace. Za tímto účelem fond zejména podporuje odolnost, ekonomické a rovné příležitosti, bezpečnost a rozvoj a řeší porušování lidských práv.

Hlavní provozní činnosti

Svěřenský fond Unie sdružuje od různých dárců k financování akce na základě dohodnutých cílů. Svěřenský fond EU pro Afriku působí ve třech hlavních zeměpisných oblastech, totiž v oblasti Sahelu a Čadského jezera, v Africkém rohu a v severní Africe. Jeho projekty však mohou v individuálních případech pomoci i sousedům způsobilých zemí. Svěřenský fond je zřízen na dobu určitou a jeho úkolem je pomáhat v krátkodobém i střednědobém horizontu řešit problémy uvedených regionů.

Správa a řízení

Řízení svěřenského fondu EU Afrika zajišťuje Evropská komise, která rovněž působí jako sekretariát svých dvou řídících orgánů – správní rady a provozní rady. Správní rada a operační výbor svěřenského fondu EU pro Afriku se skládají ze zástupců dárců a Komise a ze zástupců nepřispívajících členských států EU, orgánů způsobilých zemí a regionálních organizací jakožto pozorovatelů. Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací dohoda svěřenského fondu Unie.

Hlavním úkolem správní rady je přijímat a přezkoumávat celkovou strategii svěřenského fondu. Provozní rada zodpovídá za výběr akcí financovaných z fondu a dohlíží na jejich provádění. Schvaluje rovněž roční účetní závěrky a výroční zprávy týkající se činností financovaných ze svěřenského fondu.

Zdroje financování

Svěřenský fond EU Bêkou je financován z příspěvků dárců.

Roční účetní závěrky

Základ pro sestavení účetní závěrky

Právní rámec a lhůty pro sestavení účetní závěrky stanoví „Dohoda o zřízení nouzového svěřenského fondu Evropské unie pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe“ a jeho „vnitřní pravidla“ („zřizovací dohoda“). Podle této dohody o zřízení je účetní závěrka sestavována v souladu s pravidly, jež přijala účetní Komise (účetní pravidla EU), která vycházejí z mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS).

Účetní

Funkci účetní svěřenských fondů Unie vykonává účetní Komise.

Složení roční účetní závěrky

Účetní závěrka je sestavována za období od 1. ledna do 31. prosince a tvoří ji finanční výkazy a zprávy o plnění rozpočtu. Zatímco účetní závěrka a doplňující poznámky jsou sestavovány podle zásad akruálního účetnictví, zprávy o plnění rozpočtu vycházejí především z pohybu hotovosti.

Postup od předběžné účetní závěrky k absolutoriu

Roční účetní závěrku audituje nezávislý externí auditor. Předběžné účetní závěrky sestavené účetní jsou předloženy do 1. března následujícího roku auditní společnosti, kterou vybírá účetní jednotka na základě výběrového řízení. Po auditu finalizuje účetní roční účetní závěrku a předloží ji operačnímu výboru ke schválení.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu EU Afrika je konsolidována v roční účetní závěrce Evropského rozvojového fondu.

Hlavní události

Výsledky roku

V roce 2020 se nouzový svěřenský fond EUTF pro Afriku znovu prokázal jako rychlý a účinný prováděcí nástroj. Usnadňoval politický dialog s africkými partnerskými zeměmi, uplatňoval inovativní přístupy a prostřednictvím sdílení finančních prostředků a odborných znalostí širokého spektra zúčastněných stran přinesl hmatatelné výsledky ve všech třech regionech své působnosti (oblast Sahelu a Čadského jezera, Africký roh a severní Afrika).

Svěřenský fond EU pro Afriku dále konsolidoval své úspěchy, kterých dosáhl ve spolupráci s rozvojovými agenturami členských států EU, organizacemi OSN, nevládními organizacemi a partnerskými zeměmi; operační výbory schválily dalších 37 programů a 26 navýšení prostředků pro všechny tři oblasti v celkové výši 560 milionů EUR. Celkem již tedy bylo schváleno 254 programů včetně 4 průřezových v celkové hodnotě více než 4,8 miliardy EUR. V roce 2020 byly s realizačními partnery podepsány nové smlouvy v hodnotě více než 1 milion EUR, čímž se celková hodnota podepsaných smluv zvýšila na 4,5 miliardy EUR. Výše plateb dosáhla do konce roku 2020 přibližně 3 miliard EUR.

V průběhu roku 2020 svěřenský fond EU pro Afriku pokračoval v plnění dvojího cíle, tj. podporovat stabilitu a řešit základní příčiny nuceného vysídlování a nelegální migrace v oblasti Sahelu a Čadského jezera, Afrického rohu a severní Afriky. Při řešení problémů s nelegální migrací svěřenský fond EU pro Afriku i nadále usiloval o vyvážený přístup, přičemž se zaměřil na oblasti společného zájmu EU a Afriky. K těm patří boj proti převaděčství migrantů a obchodování s lidmi a podpora dobrovolného návratu migrantů do země jejich původu, jakož i podpora jejich udržitelné reintegrace v dané zemi.

V průběhu minulého roku svěřenský fond EU pro Afriku získal finanční přísliby ve výši 361,9 milionu EUR, včetně 29,2 milionu EUR od členských států EU a dalších dárců. V důsledku toho dosáhly k 31. prosinci 2020 celkové zdroje svěřenského fondu EU pro Afriku více než 5 miliard EUR, z nichž