EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.6.2016 COM(2016) 268 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou {SWD(2016) 162 final}



ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou 1.Úvod První červenec 2015 byl dnem čtvrtého výročí provádění dohody o volném obchodu (dále jen „dohoda“) mezi EU a jejími členskými státy a Korejskou republikou (dále jen „Korea“). Dohoda se prozatímně uplatňuje od července 2011. Po ratifikaci členskými státy EU vstoupila oficiálně v platnost dne 13. prosince 2015. Jedná se o první z dohod o volném obchodu nové generace, které se vyznačují rozsáhlou a komplexní povahou. Jde také první obchodní dohodu EU s asijskou zemí a vůbec nejambicióznější dohodu o volném obchodu, kterou kdy EU prováděla. Mezitím již došlo k první změně dohody. Dodatkový protokol k dohodě, jenž zohledňuje přistoupení Chorvatska k EU, byl podepsán v březnu 2014 a prozatímně se uplatňuje od 26. května 2014. V platnost vstoupil dne 1. ledna 2016. Toto je čtvrtá výroční zpráva o provádění dohody podle ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 511/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se provádí ustanovení o dvoustranných ochranných opatřeních dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Korejskou republikou. Podle čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení zveřejňuje Komise výroční zprávu o uplatňování a provádění dohody. V čl. 3 odst. 3 je mimoto stanoveno, že Komise předkládá každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktualizovaných statistikách dovozu produktů z Koreje v citlivých odvětvích a v odvětvích, na něž bylo rozšířeno sledování. Tato zpráva proto spojuje oba tyto požadavky na podávání zpráv. Vývoj dovozu z Koreje do EU v odvětvích, na něž se vztahuje sledování, a výsledky zvláštního sledování navracení cla jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je k této zprávě připojen. Zpráva rovněž obsahuje přehled činností různých výborů a pracovních skupin zřízených v rámci dohody ke sledování jejího provádění. Vzhledem k tomu, že většina zmíněných subjektů zasedala v druhé polovině roku 2015, zabývá se tato zpráva obdobím od července 2014 do prosince 2015. Analýza obchodních statistik se týká čtvrtého roku provádění, tedy období od července 2014 do června 2015, aby bylo možné provést srovnání s odpovídajícím 12měsíčním obdobím před tím, než dohoda nabyla účinku. Naopak přehled o činnosti subjektů odpovědných za provádění dohody se týká kalendářního roku 2015. 2.Celkové hodnocení: vývoj obchodu po čtyřech letech provádění dohody 2.1Metodika použitá při analýze Níže uvedená analýza dvoustranných obchodních toků zboží mezi EU a Koreou je založena na porovnání údajů za čtvrtý rok provádění dohody (červenec 2014 – červen 2015) s obdobím 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku a začala se prozatímně uplatňovat (červenec 2010 – červen 2011).

U obchodu se službami vychází analýza z ročních údajů do roku 2014. Je třeba uvést, že změny v obchodních tocích nelze přičítat výhradně dohodě, jelikož obchodní toky jsou ovlivňovány i jinými faktory. Níže uvedené údaje však poskytují dobrý přehled o tom, jak dohoda doposud funguje. 2.2Celkový vývoj obchodu se zbožím Vývoz z EU do Koreje vzrostl o 55 %, a to z 30,6 miliardy EUR v období 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku, na 47,3 miliardy EUR ve čtvrtém roce jejího provádění. V prvním roce provádění dohody se vývoz meziročně zvýšil o více než 15 %, ve druhém a třetím roce o 8 % až 9 % a ve čtvrtém roce o 14 %. U výrobků, které byly dohodou zcela nebo částečně liberalizovány, vzrostl vývoz z EU do Koreje o 57 %, respektive o 71 % ve srovnání s obdobím 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku (o 8,8 miliardy EUR, resp. 1,7 miliardy EUR). U výrobků podléhajících podle doložky nejvyšších výhod nulové celní sazbě se vývoz z EU zvýšil o 25 % (1,9 miliardy EUR). Zvýšení vývozu těchto výrobků z EU na světová odbytiště činilo 19 % u zcela liberalizovaných výrobků, 26 % u částečně liberalizovaných výrobků a 13 % u výrobků podléhajících podle doložky nejvyšších výhod nulové celní sazbě. Graf 1: Vývoz z EU do Koreje a dovoz z Koreje do EU, červenec 2010 – červen 2015 (v miliardách EUR) Zdroj: EUROSTAT-COMEXT (z října 2015) Dovoz z Koreje do EU ve čtvrtém roce provádění dohody dosáhl 40 miliard EUR, přičemž od období 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku, vzrostl o 5 %. Ve třetím a čtvrtém roce provádění se dovoz ročně zvýšil o 6 %, ve druhém roce naopak oproti předchozímu roku o 6 % klesl. Za zmínku stojí, že dovoz z Koreje do EU se ve čtvrtém roce provádění dohody zvýšil výrazněji než dovoz do EU ze zbytku světa, který ve srovnání s předchozím rokem vzrostl o 2 %. U výrobků, které byly dohodou zcela nebo částečně liberalizovány, vzrostl dovoz z Koreje do EU o 35 %, respektive o 64 % ve srovnání s obdobím 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku (o 5,0 miliardy EUR, resp. 0,5 miliardy EUR). U výrobků podléhajících podle doložky nejvyšších výhod nulové celní sazbě se dovoz z Koreje do EU zvýšil o 29 % (o 5,8 miliardy EUR). Z celkového pohledu se schodek obchodní bilance EU s Koreou ve výši 7,6 miliardy EUR v období 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku, změnil v přebytek ve výši 7,3 miliardy EUR ve čtvrtém roce provádění dohody.

Podíl EU na celkovém dovozu do Koreje vzrostl z 9 % před tím, než dohoda nabyla účinku, na 13 % ve čtvrtém roce jejího provádění. Ve stejném období se podíl EU na celkovém vývozu z Koreje snížil z 11 % na necelých 9 % . 2.3 Dopady v konkrétních odvětvích Nejdůležitějšími kategoriemi výrobků ve vývozu z EU jsou: „stroje a zařízení“ (HS 16), představující 30 % celkového vývozu z EU do Koreje; vývoz v této kategorii vzrostl o 24 %; „dopravní zařízení“ (HS 17), představující 21 % celkového vývozu z EU do Koreje; vývoz v této kategorii vzrostl o 134 %; „chemické výrobky“ (HS 06), představující 12 % celkového vývozu z EU do Koreje; vývoz v této kategorii vzrostl o 21 %; dalšími kategoriemi výrobků, u nichž došlo od července 2011 k značnému nárůstu vývozu z EU, jsou „nerostné produkty“ (HS 05), „perly a drahé kovy“ (HS 14), „obuv“ (HS 12) a „dřevo“ (HS 09). Pokud by dohoda nebyla v platnosti, vygenerovala by stávající úroveň vývozu z EU do Koreje celní platby ve výši 2,8 miliardy EUR . Hlavními kategoriemi výrobků dovážených z Koreje do EU jsou: „stroje a zařízení“, představující 36 % dovozu z Koreje do EU; dovoz v této kategorii poklesl o 16 %; „dopravní zařízení“, představující 26 % celkového dovozu z Koreje do EU; dovoz v této kategorii během čtyř let kolísal a v červnu 2015 byl téměř na stejné úrovni jako v červnu 2011; k značnému zvýšení dovozu do EU došlo u „chemických výrobků“ a „plastů“ (HS 07); od okamžiku, kdy dohoda nabyla účinku, se dovoz v těchto kategoriích zvýšil o 115 %, respektive o 59 %. 2.4Dvoustranný obchod s motorovými vozidly a jejich částmi a součástmi

Vývoz motorových vozidel (HS 8703) z EU do Koreje vzrostl o 206 %, a to z 2,0 miliardy EUR (74 600 jednotek) během 12měsíčního období, které předcházelo vstupu dohody v platnost, na 6,1 miliardy EUR (210 900 jednotek) ve čtvrtém roce provádění dohody, což představovalo 13 % celkového vývozu z EU do Koreje. Ve druhém a třetím roce provádění dohody činil roční nárůst vývozu přibližně 35 %, ve čtvrtém roce pak 61 %. Dovoz z Koreje do EU vzrostl o 53 % z 2,6 miliardy EUR na 4,0 miliardy EUR neboli o 13 %, pokud jde o množství dovezených jednotek (z 300 000 na 339 000). Celý nárůst (o 53 %) byl zaznamenán v prvním roce provádění dohody. Motorová vozidla představují 10 % celkového dovozu z Koreje do EU. Graf 2: Motorová vozidla – vývoz z EU do Koreje a dovoz z Koreje do EU, červenec 2010 – červen 2015 (v miliardách EUR) Zdroj: EUROSTAT-COMEXT (z října 2015) Vývoz automobilových součástí z EU do Koreje dosáhl ve čtvrtém roce provádění dohody zhruba 1,2 miliardy EUR, přičemž od 12měsíčního období před tím, než dohoda nabyla účinku, vzrostl o 18 %. Nejvýraznější meziroční zvýšení (o 12 %) bylo zaznamenáno v prvním roce provádění dohody. Dovoz automobilových součástí z Koreje do EU vzrostl o více než 36 %, a to z 2,2 miliardy EUR v období 12 měsíců před tím, než dohoda nabyla účinku, na 3,0 miliardy EUR ve čtvrtém roce provádění dohody. Po 23% zvýšení dovozu v prvním roce provádění dohody následoval pokles o 13 % ve druhém roce a nárůst o 12 % ročně ve třetím a čtvrtém roce. 2.5 Obchod se službami a přímé zahraniční investice V roce 2014 dosáhl vývoz služeb z EU do Koreje výše 11,9 miliardy EUR, což ve srovnání s předchozím rokem představuje zvýšení o 11 %. Ve stejném období činil dovoz služeb z Koreje do EU 6,0 miliardy EUR, což ve srovnání s rokem 2013 znamená nárůst o 4 %. Obchod se službami mezi EU s Koreou představuje 1 % zahraničního obchodu EU se službami. Tabulka 1: Obchod se službami mezi EU a Koreou (v milionech EUR) Dovoz do EU (debet) Vývoz z EU (kredit) Obchodní bilance EU 2010 4 749 7 436 2 687 2011 4 602 7 864 3 262 2012 4 888 8 980 4 092 2013 5 747 10 722 4 975 2014 5 959 11 917 5 958 Zdroj: Eurostat (BOP) V roce 2014 činil stav přímých zahraničních investic EU v Koreji 43,7 miliardy EUR, naopak stav přímých zahraničních investic Koreje v EU činil 20,3 miliardy EUR (oproti předchozímu roku nárůst o 35 %). Tyto hodnoty představují 1 % přímých investic EU v zahraničí.

Tabulka 2: Přímé zahraniční investice mezi EU a Koreou (v milionech EUR) Stav Toky do EU do Koreje do EU do Koreje 2010 13 140 37 480 4 012 2 448 2011 10 782 36 306 1 810 2 217 2012 16 866 35 206 4 302 -179 2013 b) 14 871 32 308 1 751 1 172 2014 20 252 43 720 4 436 5 629 Pozn.: b) přerušení řad. Údaje za období 2010–2012 jsou sestaveny podle metodiky BPM5 a nejsou porovnatelné s údaji za období 2013–2014, které vycházejí z metodiky BPM6. Včetně zvláštních účelových jednotek. 2.6 Využívání celních preferencí v rámci dohody Podle údajů za čtvrtý rok provádění dohody dosahovala celková míra využívání preferencí ze strany EU na korejském trhu 65 %. Ve třetím roce provádění dohody tento ukazatel činil 66 %. Tento údaj ukazuje, do jaké míry evropští vývozci využívají ustanovení dohody o volném obchodu. Využití preferencí u zemědělských produktů bylo vyšší než u průmyslových výrobků (86 % oproti 64 %). Mezi členskými státy EU se vyžití preferencí pohybovalo mezi 6 a 91 %. Členské státy s nejvyšší mírou využívání preferencí, vyšší než 80 %, jsou Lotyšsko, Rakousko a Slovensko. Naopak členské státy s nejnižší mírou, nižší než 16 %, jsou Malta a Lucembursko. Z hlediska oddílu HS jsou nejvyšší celkové míry využívání preferencí, ve výši 93 %, u „dopravních prostředků“ (HS 17) a „živých zvířat a živočišných produktů“ (HS 1). Nejnižší celkové míry využívání preferencí (méně než 50 %) jsou u „nerostných produktů“ (HS 05), „perel a drahokamů“ (HS 14), „obecných kovů“ (HS 15) a „strojů“ (HS 16). Pokud jde o korejský vývoz do EU, činila v roce 2014 celková korejská míra využívání preferencí na trhu EU 84 %, byla tudíž vyšší než míra využívání preferencí ze strany EU. Z hlediska oddílu HS byly nejvyšší celkové míry využívání preferencí u „nerostných produktů“, „dopravních prostředků“ a „plastů a pryže“ (více než 90 %). Nejnižší celkové míry využívání preferencí byly naopak u „dřeva“ a „perel“ (přibližně 9 %, resp. 34 %). Stojí za povšimnutí, že korejská míra využívání preferencí u strojů byla 72 %, tj. mnohem vyšší než odpovídající míra využívání preferencí ze strany EU, která činila přibližně 48 %. 3.Činnost prováděcích subjektů zřízených podle dohody Institucionální ustanovení dohody zřídila sedm specializovaných výborů, sedm pracovních skupin a jeden dialog o duševním vlastnictví. Každoroční zasedání Výboru pro obchod zřízeného podle dohody EU-Korea na úrovni ministrů plní kontrolní úlohu a zajišťuje řádné fungování dohody. V roce 2015 se zasedání většiny výborů a pracovních skupin, včetně Výboru pro obchod, konala v Koreji, jak je shrnuto níže. Kromě toho se v Soulu dne 15. září 2015 konal summit mezi EU a Koreou. Dne 9. června 2015 se v korejském Sejong City uskutečnilo zasedání Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření. Výbor projednal korejský zvláštní zákon o řízení bezpečnosti dovážených potravin a jeho připravované prováděcí právní předpisy, množství odebíraných vzorků pro testování produktů vysoké hodnoty, průběh postupu schvalování dovozu hovězího masa z EU, požadavek EU na uplatňování zásad regionalizace a na zrušení zákazu dovozu vepřového masa z Polska a zákazu dovozu drůbeže a drůbežích produktů z některých členských států EU, ustanovení týkající se místa „narození či vylíhnutí a odchovu“ v rámci dvoustranných sanitárních protokolů mezi členskými státy EU a Koreou a vývoz nepasterovaného sýra z EU do Koreje, vývoz kuřecí polévky s ženšenem a živých platýsů rodu Paralichthys olivaceus z Koreje do EU a normy členských států EU pro obsah jodu v mořských řasách. Pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti se sešla dne 10. června 2015 v Soulu. Pořad jednání byl rozdělen na otázky související s prováděním dohody, otázky přístupu na trh a na diskusi o budoucím vývoji v oblasti regulace a sbližování právních předpisů. U otázek souvisejících s prováděním dohody se na samostatném odborném zasedání dosáhlo pokroku ve věci technické aktualizace přílohy 2-C. Korejská strana na zasedání pracovní skupiny potvrdila, že bude přijímat osvědčení EURO VI pro těžká nákladní vozidla a zjednodušené elektronické dokumentační postupy pro dovoz pneumatik s označením „E“. V oblasti přístupu na trh se mimo jiné projednávaly tahače, autocertifikace a označování částí a součástí vozidel, nové emisní normy pro automobily se zážehovým motorem, cíle v oblasti CO2, omezení šířky vozidel, pomocné brzdové systémy pro velkokapacitní autobusy a bezpečnostní normy pro náraz způsobený opěrkou ruky.

Pracovní skupina pro farmaceutické přípravky a zdravotnické prostředky se sešla v Soulu dne 11. června 2015 a projednala mimo jiné korejský systém určování cen farmaceutických přípravků a náležité uznávání hodnoty inovativních léčiv a technologií, navrhované změny korejského zákona o zdravotním pojištění, provádění dohody ze strany Koreje o uvádění sériových čísel léčivých přípravků, žádost Koreje o zařazení účinných složek léčivých přípravků na „bílou listinu“ v EU, snížení cen úhrad na základě metodiky pracující s dovozní cenou zdravotnických prostředků, požadavky na klinické zkoušky a navrhované změny právních předpisů EU v oblasti zdravotnických prostředků týkající se systému označování CE. Po jednání pracovní skupiny následovalo setkání odborníků, na němž se obě strany podělily o výsledky kontrol ve farmaceutickém odvětví v rámci Úmluvy o farmaceutických kontrolách a Režimu spolupráce v oblasti farmaceutických kontrol, vyměnily si názory na harmonizaci předpisů v oblasti zdravotnických prostředků a projednaly i žádost Koreje týkající se účinných složek léčivých přípravků. Ve stejný den, 11. června 2015, zasedala v Soulu Pracovní skupina pro chemické látky, aby si vyměnila informace o tom, jak obě strany provádějí systém REACH, zejména pokud jde o omezené látky a metody řízení rizik, dále o kompatibilitě korejských IT systémů s formáty OECD a Mezinárodní jednotnou databází informací o chemických látkách (IUCLID), o možnostech zajištění důvěrnosti chemických látek registrovaných podle korejského systému REACH, komplikovaných požadavcích na potvrzování látek ve fázi výzkumu a vývoje, na něž se nevztahuje registrace, a na výroční zprávu dovozců atd. Vzhledem k obavám, které dali najevo někteří korejští vývozci, podala EU korejským protějškům aktuální informace o nařízení EU o biocidních přípravcích. Dne 7. září 2015 v Soulu zasedal Výbor pro zóny pasivního zušlechťovacího styku na Korejském poloostrově. Korea poskytla informační přehled o průmyslovém areálu Kesong, což je společný tovární komplex nacházející se v Severní Koreji. Výbor také zhodnotil diskusi ze své předchozí schůze. Projednávalo se i Koreou předložené znění návrhu na změnu ustanovení o zónách pasivního zušlechťovacího styku, které jsou součástí dohody o volném obchodu. Obě strany uznaly politickou citlivost otázky zón pasivního zušlechťovacího styku, souhlasily však s tím, že i nadále povedou jednání na pracovní úrovni. Dne 8. září 2015 se v Sejong City konalo zasedání Výboru pro obchod se zbožím. Výbor projednal celkové provádění dohody o volném obchodu po čtyřech letech, včetně způsobů, jak zlepšit využití dohody ze strany podniků. Dále se projednával mimo jiné nedávný vývoj právních předpisů EU týkajících se elektrických a elektronických výrobků, přezkum provedený Koreou ve věci článku 4 (přechodná ustanovení) přílohy 2-B dohody o volném obchodu v souvislosti s přesunem produktů do mírnějších režimů certifikace a další regulační spolupráce v oblasti elektrických a elektronických výrobků. Rovněž se projednával přístup kosmetického průmyslu EU na korejský trh, tj. zejména korejský systém elektronické výměny dat a ustanovení týkající se bezcelních prodejen ve městech. Vzhledem k tomu, že neexistuje zvláštní výbor či pracovní skupina pro provádění kapitoly dohody týkající se hospodářské soutěže, bylo na tomto zasedání projednáno i toto téma, zejména otázka subvencí. Na závěr se obě strany zabývaly přípravou zasedání Výboru pro obchod. Dne 9. září 2015 se v Soulu konalo zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj. Obě strany si vyměnily názory na své politiky týkající se pracovních podmínek a životního prostředí. Tyto diskuse jsou podrobněji popsány níže v kapitole 4. Pracovní skupina pro zeměpisná označení se v roce 2015 sešla dvakrát. První schůzka se konala v Soulu dne 14. září 2015, následující zasedání se uskutečnilo v Bruselu dne 4. listopadu 2015. Dosáhlo se pokroku u nových zeměpisných označení, která mají být přidána na seznam zeměpisných označení chráněných na základě dohody, a pokračovala diskuse o tom, jakým postupem se mají označení na seznam přidávat. Na obou zasedáních se projednávalo také prosazování některých evropských zeměpisných označení na korejském trhu a naopak některých korejských zeměpisných označení na trhu EU. Dne 24. září 2015 se v Bruselu konalo zasedání Výboru pro obchod se službami, usazování a elektronický obchod. Strany projednaly a vyměnily si informace o provádění dohody v řadě oblastí, včetně přezkumu právního rámce pro investice, finančních služeb, zejména pokud jde o předávání a zpracování finančních informací, dále výkonové funkce, ochranu osobních údajů a poštovní a kurýrní služby, u nichž se projednával přezkum poštovních zásad a rovněž expresní doručovací služby. Nakonec se strany vzájemně informovaly o svých jednáních týkajících se obchodu se službami a o investicích. Téhož dne, 24. prosince 2015, se v Bruselu sešla Pracovní skupina pro dohody o vzájemném uznávání v oblasti služeb. Obě strany si vyměnily názory na své iniciativy týkající se dohod o vzájemném uznávání s dalšími zeměmi a zhodnotily pokrok při jednání o dohodě o vzájemném uznávání mezi profesními sdruženími z oblastí strojírenství a architektonických služeb. Projednaly také budoucí náplň práce v těchto oblastech a shodly se, že profesní sdružení by měla být nadále vybízena ke spolupráci. Celní výbor se sešel dne 4. listopadu 2015 v Bruselu. Projednávaly se případné změny dohody v celní oblasti, například návrh EU na změnu ustanovení o přímé přepravě a doplnění ustanovení o opraveném zboží, a návrh Koreje na zrušení článku 14 protokolu o pravidlech původu dohody o volném obchodu, který se týká osvobození nebo vrácení cla. Na žádost Koreje byla projednána i technická aktualizace pravidel vázaných na konkrétní výrobek (HS2007 až HS2012). Dále se výbor zabýval otázkami týkajícími se pravidel původu, např. výkladem primární složky základu surimi, postupy ověřování původu a systémem schváleného vývozce. Nadto strany projednaly nová opatření, která Korejská celní správa přijala u expresních zásilek zajišťovaných provozovateli expresních služeb, a vzájemnou správní pomoc v konkrétním případu. Dialog o duševním vlastnictví se konal v Bruselu dne 5. listopadu 2015. Obě strany poskytly aktuální informace o legislativním a politickém vývoji v oblasti duševního vlastnictví, zejména pokud jde o autorská práva, patenty, ochranné známky a prosazování. EU na jednání uvedla, že je důležité, aby korejská politika upravující hospodářskou soutěž zachovávala rovnováhu mezi nositeli práv k patentům, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, a realizátory. EU dala rovněž najevo své obavy ohledně nedostatečného provádění ustanovení dohody, která se týkají práv k veřejnému provádění díla po dobu, než Korea dokončí revizi zákona o právu autorském, a zdůraznila hospodářský význam této otázky pro EU i Koreu.

Zasedání Výboru pro obchod se konalo v Soulu dne 15. září 2015 zároveň se summitem EU-Korea. Zasedání společně řídili komisařka pro obchod Cecilia Malmström a korejský ministr obchodu, průmyslu a energetiky Yoon Sang-jick. Výbor posoudil vývoj dvoustranného obchodu po čtyřech letech provádění dohody a míru využívání preferencí ze strany vývozců na obou stranách. Korejská strana dala najevo obavy, pokud jde o její obchodní deficit s EU, který se ve čtvrtém roce provádění dohody prohloubil. Ačkoli pro tento stav existovalo mnoho důvodů, jako snížení poptávky v EU, korejská vláda před svými zúčastněnými stranami obtížně obhajovala přínosy, které jim z dohody plynou. Výbor pro obchod prodiskutoval také případnou revizi dohody v budoucnu, zejména s ohledem na zájem Koreje o to, aby byla do dohody zahrnuta ustanovení o ochraně investic, a požadavek EU na změnu některých ustanovení, například doložky týkající se přímé přepravy. Obě strany se dohodly, že se začnou zabývat případným balíčkem změn dohody, přičemž přihlédnou k zájmům a citlivým aspektům na obou stranách. Obě strany rovněž vyjádřily své obavy související s prováděním dohody či tržním přístupem obecně, zejména v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření (SPS), technických překážek obchodu a práv duševního vlastnictví, a uložily specializovaným výborům a pracovním skupinám, aby pokračovaly v hledání řešení problematických otázek na obou stranách. Na summitu EU-Korea, který se konal v Soulu dne 15. září 2015 po zasedání Výboru pro obchod, vedoucí představitelé potvrdili, že úplné provedení dohody a zvýšení objemu obchodu mezi Koreou a EU je důležité k tomu, aby se oběma stranám vyváženým způsobem dostalo očekávaných přínosů. Své pracovníky zodpovědné za obchod dále vybídli, aby v otázkách provádění dohody přišli s hmatatelnými výsledky, a shodli se, že prozkoumají možnosti, jak zlepšit investiční normy, zatímco budou pokračovat v diskusích ohledně vylepšení jiných částí dohody. 4.Provádění kapitoly 13 dohody týkající se obchodu a udržitelného rozvoje Jak je zmíněno výše, čtvrté zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj se konalo dne 9. září 2015 se v Soulu. V souladu se zavedenou praxí z předchozích zasedání podali oba předsedové Fóra občanské společnosti výboru aktuální informace o činnosti domácích poradních skupin v období od poslední schůze výboru. V části věnované životnímu prostředí korejská strana mimo jiné představila projekt „Recycling Society“, který je pilířem korejské politiky v oblasti životního prostředí, včetně nejčerstvějších informací o „zákonu o prosazování přechodu ke společnosti recyklující zdroje“, který se bude uplatňovat od roku 2017. Strany dále projednaly nezákonnou těžbu dřeva. EU v tomto bodě dala najevo, že je připravena spolupracovat s Koreou na nalezení nejlepších způsobů, jak zamezit dovozu a obchodování s nezákonně vytěženým dřevem a dřevařskými výrobky. Korea informovala o svém legislativním návrhu, který má problém obchodu s nezákonně vytěženým dřevem a dřevařskými výrobky řešit. Strany rovněž projednaly stav ratifikace Minamatské úmluvy o rtuti. Část věnovanou práci a zaměstnanosti zahájila prezentace Mezinárodní organizace práce („MOP“) týkající se stavu provádění úmluvy MOP 111 a poznatků získaných z různých přístupů k odstranění překážek, které brání jejímu dodržování. Mezi projednávaná témata v této části patřily závazky podle čl. 13 odst. 4 dohody o volném obchodu, tj. v právních předpisech i praxi dodržovat, prosazovat a uskutečňovat základní zásady a práva MOP týkající se práce, jakož i účinně provádět úmluvy MOP, které strany ratifikovaly, a rovněž se nadále snažit o ratifikaci základních úmluv MOP i dalších úmluv, které MOP označuje za „aktuální“. Strany se vzájemně informovaly o své činnosti, pokud jde o ratifikaci a účinné provádění základních, prioritních a dalších aktuálních úmluv MOP, a také o vývoji politiky na trhu práce, který může mít vliv na obchod a/nebo investice. EU vyzvala Koreu, aby postupovala rychleji ve své snaze o ratifikaci základních úmluv MOP, které dosud neratifikovala, zejména ve věci nucené práce, svobody sdružování a práva na kolektivní vyjednávání. Korejská strana souhlasila, že před příštím zasedáním Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a Fóra občanské společnosti dá k dispozici dokumenty uvádějící další konkrétní kroky, které Korea hodlá podniknout, aby odstranila zbývající překážky, jež brání ratifikaci základních úmluv MOP.

U spolupráce na základě přílohy 13 dohody, a aby prosazovaly své závazky v oblasti práce vyplývající z dohody, jakož i s přihlédnutím k prezentaci MOP, se strany dohodly, že zahájí projekt v rámci nástroje partnerství, který se zaměří na provádění úmluvy č. 111 MOP o zákazu diskriminace v zaměstnání a povolání, a to za účelem lepšího pochopení aktuálního stavu provádění v Koreji a v členských státech EU a odhalení překážek, získání poznatků a určení osvědčených postupů, jejichž prostřednictvím lze zajistit větší míru dodržování úmluvy. Strany prodiskutovaly i své závazky k odpovědnému chování podniků a možnost zahájení projektu v rámci nástroje partnerství na téma sociální odpovědnosti podniků. Nakonec strany projednaly nejnovější vývoj, pokud jde o probíhající jednání o dohodě o environmentálním zboží a svou spolupráci v této souvislosti. Výbor se shodl, že ambiciózní kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodě vyjadřuje společný závazek obou stran sledovat cíl udržitelného rozvoje, a to v duchu i liteře textu. Tento cíl je přitom třeba respektovat při provádění. Čtvrtá schůze Fóra občanské společnosti se konala dne 10. září 2015 v Soulu. Před touto schůzí, dne 9. září, se ještě konal seminář k pracovním otázkám – diskuse se soustředila na pracovní smlouvy na dobu určitou a minimální mzdy. Na úvod schůze Fóra občanské společnosti informovali předsedové Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj o výsledcích svého zasedání z předchozího dne a podělili se s členy fóra o návrhy oblastí budoucí činnosti fóra a témat, která by mělo analyzovat. Následovala diskuse o pracovních normách, sociální odpovědnosti podniků, příspěvku občanské společnosti k politice v oblasti změny klimatu a budoucím pracovním programu domácích poradních skupin a Fóra občanské společnosti. 5.Závěr Na základě více než čtyř let provádění lze konstatovat, že dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou funguje velmi dobře. Vývoz zboží z EU do Koreje vzrostl ve čtvrtém roce provádění dohody o 55 % oproti 12měsíčnímu období před tím, než dohoda nabyla účinku. Zároveň se zvýšil i vývoz z Koreje, byť méně než vývoz z EU. Slabší výkonnost korejského vývozu zboží je třeba posuzovat v souvislosti se sníženou poptávkou v EU v důsledku finanční krize. Při pohledu na vývoj dvoustranného obchodu se zbožím, které bylo dohodou plně nebo částečně liberalizováno, však situace vypadá mnohem lépe i pro Koreu, jejíž vývoz do EU zaznamenal u plně liberalizovaných výrobků nárůst o 35 % a u částečně liberalizovaných výrobků nárůst o 64 %. Na straně EU se vývoz plně i částečně liberalizovaného zboží zvýšil více než celkový vývoz, přičemž u plně liberalizovaného zboží se jednalo o nárůst o 57 % a u částečně liberalizovaného zboží o 71 %. Rovněž obchod se službami v roce 2014 oproti předchozímu roku vrostl o 11 % v případě vývozu z EU do Koreje a o 4 % v případě dovozu z Koreje do EU. Během stejného období se stavy dvoustranných přímých zahraničních investic zvýšily o 35 %. Z hlediska zajištění očekávaného přínosu pro obě strany má plné provádění dohody nadále klíčový význam. Některé problémy s prováděním dohody a dvoustranným obchodem přetrvávají. Například v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření jsou překážkou zdlouhavé povolovací postupy, což dopadá hlavně na vývoz hovězího a vepřového masa z EU. Starosti s prováděním jsou také v oblasti práv duševního vlastnictví, zejména co se týče práv k veřejnému provádění díla a zeměpisných označení, a rovněž v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, kde je třeba urychlit ratifikaci základních úmluv MOP. Aby se podařilo dosáhnout hmatatelných výsledků, budou v této souvislosti odborné výbory a pracovní skupiny zřízené pro účely provádění dohody nadále jednat a usilovat o řešení problémů s prováděním a přístupem na trh. Ukázalo se, že tyto subjekty sloužící k provádění dohody jsou velmi užitečnými fóry k jednáním o stávajícím a budoucím vývoji právních předpisů a o oblastech spolupráce v budoucnu.