/* KOM/2011/0492 v konečném znění */ ZPRÁVA KOMISE o používání nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise v průběhu roku 2010





ZPRÁVA KOMISE o používání nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise v průběhu roku 2010 PřEDMLUVA Tato zpráva, vypracovaná na základě čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise[1], se týká roku 2010 a vychází ze statistických údajů shrnutých v příloze. Tyto statistiky ukazují počet žádostí, nikoli počet požadovaných dokumentů. V praxi se žádosti týkají jednoho dokumentu i celých složek o konkrétním řízení. Do statistik nejsou zahrnuty žádosti o přístup k dokumentům, které byly v době podání žádosti veřejně přístupné. 1. PřEZKUM NAřÍZENÍ (ES) č. 1049/2001 2. Návrh na přepracování nařízení, který Komise předložila 30. dubna 2008, je stále v prvním čtení. Dne 11. března 2009 Parlament schválil zprávu se změnami, ale odložil hlasování o legislativním usnesení. Nový Parlament ustavený po volbách v červnu 2009 začal znovu projednávat návrh Komise. Výbor pro ústavní záležitosti vyjádřil své stanovisko dne 30. listopadu 2010 a Petiční výbor vyjádřil své stanovisko dne 1. prosince 2010. Výbor pro občanské svobody zatím o novém návrhu zprávy nehlasoval. V Radě byl návrh projednán na úrovni pracovní skupiny. 3. Vzhledem k tomu, že dne 1. prosince 2009 vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, Komise předložila dne 21. března 2011 nový návrh s cílem sladit nařízení č. 1049/2001 s požadavky Lisabonské smlouvy. Cílem tohoto návrhu je rozšířit institucionální oblast působnosti nařízení na všechny orgány, instituce, úřady a agentury Evropské unie, s určitými omezeními v případě Evropského soudního dvora, Evropské centrální banky a Evropské investiční banky, v souladu s čl. 15 odst. 3 konsolidovaného znění Smlouvy o fungování Evropské unie. 4. REJSTřÍKY A INTERNETOVÉ STRÁNKY 5. V průběhu roku 2010 bylo do rejstříku dokumentů Komise vloženo 18 661 nových dokumentů (viz tabulka v příloze). 6. Podle čl. 17 odst. 1 nařízení č. 1049/2001 má Komise ve své výroční zprávě uvést počet dokumentů, které má v držení, ale které nebyly zaneseny do rejstříku, protože jsou „citlivé“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení[2]. Veřejný rejstřík Komise obsahuje dokumenty řad KOM, C, Úř. věst., PV a SEK. V roce 2010 Komise nevytvořila ani neobdržela žádné citlivé dokumenty, které by patřily do jedné z těchto kategorií dokumentů. 7. Níže uvedená tabulka obsahuje statistické údaje o konzultaci internetových stránek Transparentnost a přístup k dokumentům na serveru EUROPA. Počet návštěvníků | Počet relací | Shlédnuté stránky | Celkem | 48 557 | 61 308 | 452 695 | Měsíční průměr | 4 046 | 5 109 | 37 725 | 8. SPOLUPRÁCE S OSTATNÍMI ORGÁNY, NA KTERÉ SE NAřÍZENÍ VZTAHUJE Interinstitucionální výbor zřízený podle čl. 15 odst. 2 nařízení v roce 2010 nezasedal. Všechny tři orgány (Evropský parlament, Rada a Komise) byly v pravidelném kontaktu na administrativní úrovni, aby zajistily jednotné používání nařízení. 9. ANALÝZA žÁDOSTÍ O PřÍSTUP 10. V roce 2010 se výrazně zvýšil počet původních žádostí podaných podle nařízení č. 1049/2001 (6 127 žádostí oproti 5 055 žádostí v roce 2009, tedy o 21 % více). 11. Počet rozhodnutí ve věci samé vydaných ohledně potvrzujících žádostí zůstal v roce 2010 stabilní: 122 rozhodnutí ve věci samé v roce 2010 oproti 120 v roce 2009. Celkově bylo na potvrzující žádosti odesláno 152 odpovědí. Dalších 30 případů bylo uzavřeno bez formálního rozhodnutí podle nařízení č. 1049/2001. Tyto případy se týkaly bezpředmětných žádostí nebo žádostí, které byly vyřízeny na základě jiného, vhodnějšího právního základu, například nařízení č. 45/2001, pokud se jednalo o ochranu osobních údajů u žádostí, které se týkaly přístupu k vlastním osobním údajům žadatele. Počet potvrzujících žádostí se zvýšil ze 140 v roce 2009 na 181 v roce 2010. Rozdíl mezi počtem obdržených potvrzujících žádostí a vydaných rozhodnutí je vyjádřen jako počet nevyřízených žádostí na konci roku (68). 12. Z tematického hlediska se původní žádosti nejčastěji týkají hospodářské soutěže, 9,07 %, za níž následují další velké oblasti politik EU, například vnitřní věci a spravedlnost, doprava a energetika, vnitřní trh, daně a celní unie, zdraví a ochrana spotřebitele, životní prostředí a podniky. 13. Z hlediska původu žadatelů převládají žádosti z akademického prostředí, které představují 23,24 % počátečních žádostí, žádosti právních firem představující 10,69 % a žádosti z občanské společnosti (nevládní organizace, zájmové skupiny), které představují 8,18 % celkového počtu žádostí. U 32,68 % žádostí není socioprofesní profil vymezen. 14. Rozdělení původních žádostí podle zeměpisného původu bylo v roce 2010 velice podobné předchozím letům. Je však třeba poznamenat, že i když ze zřejmých důvodů nejvíce žádostí, konkrétně 17,95 %, přišlo od osob nebo subjektů sídlících v Belgii, téměř stejný počet žádostí (16,62 %) přišel z Německa. Z žádného jiného členského státu nepocházelo více než 10 % žádostí, nejvíce žádostí připadalo na členské státy s vysokým počtem obyvatel, tedy na Francii, Itálii, Španělsko, Spojené království a Nizozemsko, z nichž celkově přišlo 36,45 % žádostí. Mírně se zvýšil počet žádostí z nových členských států, přičemž 4,23 % žádostí přišlo z České republiky a 2,76 % z Polska. 15. UPLATNěNÍ VÝJIMEK Z PRÁVA NA PřÍSTUP K DOKUMENTůM 16. Procentní podíl původních žádostí, v jejichž případě byl udělen plný přístup, zůstal i v roce 2010 vyšší než 80 % (82,16 %), částečný přístup byl udělen u 5,37 % původních žádostí. V 82,16 % případů (oproti 84,23 % v roce 2009) byly dokumenty zcela zpřístupněny a v 5,37 % případů (oproti 4,11 % v roce 2009) byl k požadovaným dokumentům povolen přístup částečný. Znamená to, že stejně jako v roce 2009 zůstalo procento žádostí, které byly nejprve plně zamítnuty (z různých důvodů) na úrovni přibližně 12 %. 17. Procento rozhodnutí, která potvrdila původní postoj, se po poklesu v roce 2009 vrátilo na úroveň srovnatelnou s rokem 2008 (50 % v roce 2010 oproti 48,08 % v roce 2008 a pouze 22,50 % v roce 2009). Stejně tak procento případů, v nichž byl po původním zamítnutí udělen plný přístup, se vrátilo na úroveň obdobnou roku 2008 (15,57 % v roce 2010 oproti 50 % v roce 2009 a 18,59 % v roce 2008). Na druhou stranu procento případů, u nichž byl po původním zamítnutí udělen částečný přístup, se výrazně zvýšilo (34,43 % v roce 2010 oproti 27,50 % v roce 2009). 18. Dvěma základními důvody pro zamítnutí původní žádosti zůstaly: 19. ochrana cílů inspekce, vyšetřování a auditu (čl. 4 odst. 2 třetí odrážka), kde bylo zaznamenáno mírné snížení oproti roku 2009 (26,63 % odepření oproti 27,61% v roce 2009) 20. ochrana rozhodovacího procesu Komise (čl. 4 odst. 3), přičemž 16,80 % představují případy, v nichž ještě nebylo přijato rozhodnutí, 9,66 %, představují případy týkající se stanovisek určených pro vnitřní použití, tedy celkem 26,42 % odepření přístupu (oproti celkem 25,61 % v roce 2009). Ve srovnání s předchozím rokem se mírně snížilo procento odmítnutí z důvodu ochrany obchodních zájmů na 11,84 % (oproti 13,99 % v roce 2009). 21. Hlavními důvody pro potvrzení odepření přístupu jsou: 22. ochrana cílů vyšetřování (32 % oproti 25,91 % v roce 2009), 23. ochrana obchodních zájmů (16,67 % oproti 17,52 % v roce 2009), 24. a ochrana rozhodovacího procesu Komise, přičemž 11,33 % představují případy, v nichž ještě nebylo přijato rozhodnutí, 8 % představují případy týkající se stanovisek určených pro vnitřní použití, tedy celkem 19,33 % odepření přístupu (oproti celkem 26,64 % v roce 2009). 25. STÍžNOSTI PřEDLOžENÉ EVROPSKÉMU VEřEJNÉMU OCHRÁNCI PRÁV 26. V průběhu roku 2010 uzavřel veřejný ochránce práv 23 stížností na způsob, kterým Komise vyřídila žádost o přístup k dokumentům: 1 případ uzavřen bez zjištění nesprávného úředního postupu | 2953/2008/FOR | 13 případů uzavřeno s kritickou a/nebo další poznámkou | 3699/2006/ELB | 355/2007/TN(FOR) | 671/2007/PB | 2502/2007/RT | 3163/2007/BEH | 676/2008/RT[3] | 1039/2008/FOR | 1438/2008/DK | 1202/2009/GG | 1207/2009/GG | 1302/2009/TS | 100/2010/GG | 465/2010/FOR | 9 případů uzavřeno bez dalších opatření | 301/2008/IP | 2219/2008/(JMA)MHZ | 2643/2008(TN)RT | 3052/2008(BB)FOR | 966/2009/JMA | 2647/2009/IP | 172/2010/ANA | 1195/2010/OV | 1357/2010/MHZ | 27. V průběhu roku veřejný ochránce práv začal prošetřovat 22 nových stížností, jejichž hlavním nebo vedlejším tématem byl přístup k dokumentům. 28. SOUDNÍ PřEZKOUMÁNÍ Rok 2010 byl velice intenzivní z hlediska nové judikatury[4]. 29. Soudní dvůr vydal v roce 2010 čtyři rozsudky k odvoláním: C-362/08 P Internationaler Hilfsfonds v. Komise, rozsudek z 26.1.2010 | C-139/07 P Komise v. Technische Glaswerke Ilmenau, rozsudek z 29.6.2010 (TGI) | C-28/08 P Komise v. Bavarian Lager, rozsudek z 29.6.2010 | Spojené věci C-514/07P, C-528/07 P, C- 532/07 P, API, Švédsko a Komise, rozsudek z 21.9.2010 | Tyto čtyři rozsudky významně vyjasnily výklad věcných i procesních pravidel nařízení č. 1049/2001. Z věcného hlediska Soudní dvůr ve dvou rozsudcích vynesených dne 29. června 2010 ( Bavarian Lager a TGI ) vyjasnil výklad výjimek uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) a v čl. 4 odst. 2 třetí odrážce nařízení č. 1049/2001. V rozsudku ve věci API Soudní dvůr vyložil výjimku uvedenou v čl. 4 odst. 2 druhé odrážce. Soudní dvůr ve věci Bavarian Lager rozhodl, že pokud je podána žádost o zpřístupnění dokumentů, které obsahují osobní údaje, platí v plném rozsahu ustanovení nařízení o ochraně údajů, včetně ustanovení, které vyžaduje, aby příjemce osobních údajů prokázal potřebu jejich zpřístupnění, a ustanovení, podle něhož má subjekt údajů právo kdykoli z vážných a legitimních důvodů souvisejících s jeho osobní situací vznést námitky proti zpracování svých osobních údajů. V rozsudku ve věci TGI Soudní dvůr konstatoval, že na dokumenty ve správním spise Komise, který se týká vyšetřování státní podpory, se vztahuje obecná domněnka, podle které by zpřístupnění takových dokumentů mohlo v zásadě porušit ochranu cílů vyšetřování. Nařízení o státní podpoře nevymezuje žádné právo na přístup zúčastněných stran ke spisu. Kdyby k němu mohly získat přístup na základě nařízení č. 1049/2001, byl by zpochybněn systém přezkumu státní podpory. Soudní dvůr dále rozhodl, že tuto obecnou domněnku lze vyvrátit, pokud žadatel prokáže, že se na požadovaný dokument „uvedená domněnka nevztahuje“, nebo že existuje převažující veřejný zájem na zpřístupnění. V rozsudku ve věci API Soudní dvůr formuloval obecnou domněnku nepřístupnosti písemností předložených některým orgánem soudům EU před uzavřením soudního řízení. Podobně jako ve věci TGI byl výklad výjimky související se soudním řízení odvozen z právního rámce upravujícího soudní řízení a z neexistence práva veřejnosti na přístup k informacím v rámci činnosti soudů. Ve věci Internationaler Hilfsfonds Soudní dvůr vyjasnil, že novou žádost o přístup k dokumentu, k němuž již byl odepřen přístup, lze podat kdykoli, a že příslušný orgán musí v takovém případě posoudit, zda je odepření přístupu nadále odůvodněné s ohledem na změny právních nebo faktických okolností, které mohly mezitím nastat. 30. Tribunál vydal ohledně rozhodnutí Komise pět rozsudků: Spojené věci T-355/04 a T-446/04, Co-Frutta Soc.coop. v. Komise, rozsudek z 19.1.2010 | T-237/05, Editions Odile Jacob SAS v. Komise, rozsudek z 9.6.2010 | T-111/07, Agrofert v. Komise, rozsudek z 7.7.2010 | T-474/08, D. Umbach v. Komise, rozsudek z 21.10.2010 | Spojené věci T-494/08 až T-500/08 a T-509/08, Ryanair v. Komise, rozsudek z 10.12.2010 | Ve dvou případech, Editions Odile Jacob a Agrofert , které se týkaly přístupu k vyšetřovacímu spisu Komise v oblasti dohledu nad spojováním podniků, Tribunál zrušil rozhodnutí Komise vydaná na základě nařízení č. 1049/2001 zejména kvůli nedostatku individuálního a konkrétního posouzení dokumentů[5]. V případech, které se týkaly společnosti Ryanair , se Tribunál řídil rozsudkem Soudního dvora u Soudu prvního stupně a žádosti zamítl. Ve dvou zbývajících případech Tribunál schválil rozhodnutí Komise vydané na základě nařízení č. 1049/2001. Podobně v rozsudku ze dne 21. října 2010 byla zamítnuta žádost ve věci T-439/08, Agapiou Joséphidès v. Komise a EACEA ,v níž byla Komise jednou ze žalovaných stran, přestože autorem napadeného rozhodnutí byla agentura EACEA. Je třeba upozornit na tři další případy, které byly odstraněny z rejstříku poté, co žadatel stáhl žádost. T-245/09, Shell Hellas v. Komise, usnesení z 5.1.2010 | T-251/09, Soc. des Pétroles Shell v. Komise, usnesení z 5.1.2010 | T-170/03, BAT v. Komise, usnesení z 6.9.2010 | 31. V roce 2010 byla ve čtrnácti případech napadena rozhodnutí Komise podle nařízení (ES) č. 1049/2001. T-17/10, Gerald Steinberg v. Komise | T-36/10, Internationaler Hilfsfonds e.V. v. Komise | T-120/10, ClientEarth a jiní v. Komise | T-167/10, Evropaïki Dynamiki v. Komise | T-180/10, Nickel Institute v. Komise | T-181/10, Reagens SpA v. Komise | T-267/10, Land Wien v. Komise | T-291/10, Anne Martin v. Komise | T-300/10, International Hilfsfonds e.V. v. Komise | T-301/10, Sophie in 't Veld v. Komise | T-359/10, Ecologistas en Acción-CODA v. Komise | T-395/10, Stichting Corporate Europe Observatory v. Komise | T-449/10, ClientEarth and Others v. Komise | T-511/10, Evropaïki Dynamiki v. Komise | 32. K Soudnímu dvoru byla podána tři odvolání proti rozsudkům Tribunálu. Odvolání podaná Komisí (viz oddíl 7.2 výše): C-404/10P, Komise v. Editions Odile Jacob SAS, Lagardère SCA | C-477/10P, Komise v. Agrofert Holding a.s., další strany Švédsko, Finsko, Dánsko, Polski Koncern Naftowy Orlen SA | Odvolání podané navrhovatelem u prvního stupně: C-609/10P, Dieter C. Umbach v. Komise | 33. ZÁVěRY 34. V roce 2010 opět výrazně narostl objem žádostí o přístup. Zatímco v roce 2009 zůstal počet žádostí na stejné úrovni jako v předchozím roce, činil tedy přibližně 5 000, v roce 2010 bylo podáno více než 6 000 žádostí. Přestože objem žádostí narostl o 20 %, míra zpřístupnění zůstala vysoká: čtyři z pěti žádostí byly zodpovězeny kladně. Je třeba poznamenat, že během deseti let se počet žádostí o přístup zvýšil z 500 na 6 000 za rok. S ohledem na celkový objem žádostí je počet žádostí o potvrzení, stížností k veřejnému ochránci práv a žalob k Soudnímu dvoru velice nízký. Přestože se zvýšil podíl občanů, většinu žádostí stále podávají představitelé akademického prostředí, nevládní organizace, zájmové skupiny a právnické firmy. Řada žádostí se týká řízení o nesplnění povinnosti, antitrustové politiky, spojování, státní podpory nebo antidumpingu. Stejně jako v předchozích letech se žádosti o přístup týkaly hlavně úlohy Komise při vynucování práva EU, při níž je nutno v souladu s platnými pravidly zajistit rovnováhu mezi transparentností a dalšími legitimními zájmy. Činnost Komise při navrhování nových předpisů je již značně transparentní, protože se proaktivně zveřejňuje řada dokumentů. 35. Deset let poté, co bylo nařízení přijato, jeho provádění konsolidovalo administrativní praxi v oblasti práva občanů na přístup k dokumentům Komise. K této konsolidaci svou judikaturou výrazně přispěly Soudní dvůr a Tribunál. Komise je proto přesvědčena, že přezkum nařízení by měl vycházet z výsledků uplynulých deseti let. PŘÍLOHA Statistiky týkající se používání nařízení (ES) č. 1049/2001 POčET DOKUMENTů ZANESENÝCH DO REJSTřÍKU PůVODNÍ žÁDOSTI DORUčENÉ A VYřÍZENÉ žÁDOSTI 2008[6] | 2009 | 2010 | Doručené žádosti | - | 5401 | 6361 | Odeslané odpovědi[7] [8] | - | 6636 | 7148 | Odpovědi na základě nařízení 1049/2001 | 5197 | 5055 | 6127 | VÝSLEDEK 2008 | 2009 | 2010 | Počet | % | Počet | % | Počet | % | POTVRZUJÍCÍ žÁDOSTI DORUčENÉ A VYřÍZENÉ žÁDOSTI 2008 | 2009 | 2010 | Doručené žádosti | - | 140 | 181 | Odpovědi na žádosti | - | 134 | 152 | Rozhodnutí o potvrzujících žádostech na základě nařízení 1049/2001 | 156 | 120 | 122 | VÝSLEDEK 2008 | 2009 | 2010 | Počet | % | Počet | % | Počet | % | 36. ROZDěLENÍ ODEPřENÍ PřÍSTUPU PODLE POUžITÉ VÝJIMKY (V %) PůVODNÍ žÁDOSTI 2008 | 2009 | 2010 | čl. 4 odst. 1 písm. a) první odrážka – ochrana veřejné bezpečnosti | 0,18 | 1,36 | 1,94 | čl. 4 odst. 1 písm. a) druhá odrážka – ochrana obranných a vojenských záležitostí | 0,82 | 0,54 | 0,14 | čl. 4 odst. 1 písm. a) třetí odrážka – ochrana mezinárodních vztahů | 10,24 | 8,17 | 9,83 | čl. 4 odst. 1 písm. a) čtvrtá odrážka – ochrana finanční, měnové nebo hospodářské politiky | 2,9 | 2,09 | 2,15 | čl. 4 odst. 1 písm. b) – ochrana soukromí a osobnosti jednotlivce | 5,98 | 6,99 | 9,76 | čl. 4 odst. 2 první odrážka – ochrana obchodních zájmů | 14,4 | 13,99 | 11,84 | čl. 4 odst. 2 druhá odrážka – ochrana soudního řízení a právního poradenství | 6,52 | 9,81 | 7,32 | čl. 4 odst. 2 třetí odrážka – ochrana cílů inspekce, vyšetřování a auditu | 26,63 | 27,61 | 26,63 | čl. 4 odst. 3 první pododstavec – rozhodovací proces, dosud nepřijaté rozhodnutí | 13,5 | 17,80 | 16,80 | 4.3. čl. 4 odst. 3 druhý pododstavec – rozhodovací proces, již přijaté rozhodnutí: stanoviska pro vnitřní použití v rámci porad a předběžných konzultací | 15,22 | 7,81 | 9,62 | 4.5. čl. 4 odst. 5 – odepření přístupu členským státem / jiným autorem dokumentu | 3,62 | 3,81 | 3,94 | celkem | 100 | 100 | 100 | POTVRZUJÍCÍ žÁDOSTI 2008 | 2009 | 2010 | čl. 4 odst. 1 písm. a) první odrážka – ochrana veřejné bezpečnosti | 0,42 | 2,55 | 2,67 | čl. 4 odst. 1 písm. a) druhá odrážka – ochrana obranných a vojenských záležitostí | 0,42 | 0 | 0 | čl. 4 odst. 1 písm. a) třetí odrážka – ochrana mezinárodních vztahů | 5,91 | 4,38 | 6,67 | čl. 4 odst. 1 písm. a) čtvrtá odrážka – ochrana finanční, měnové nebo hospodářské politiky | 0,84 | 3,28 | 3,33 | čl. 4 odst. 1 písm. b) – ochrana soukromí a osobnosti jednotlivce | 5,06 | 14,23 | 9,33 | 4.2. čl. 4 odst. 2 první odrážka – ochrana obchodních zájmů | 24,89 | 17,52 | 16,67 | 4.2. čl. 4 odst. 2 druhá odrážka – ochrana soudního řízení a právního poradenství | 3,8 | 5,47 | 10 | 4.2. čl. 4 odst. 2 třetí odrážka – ochrana cílů inspekce, vyšetřování a auditu | 27,85 | 25,91 | 32 | čl. 4 odst. 3 první pododstavec – rozhodovací proces, dosud nepřijaté rozhodnutí | 17,3 | 12,77 | 11,33 | 4.3. čl. 4 odst. 3 druhý pododstavec – rozhodovací proces, již přijaté rozhodnutí: stanoviska pro vnitřní použití v rámci porad a předběžných konzultací | 12,24 | 13,87 | 8 | 4.5. čl. 4 odst. 5 – odepření přístupu členským státem | 1,27 | - | - | celkem | 100 | 100 | 100 | ROZDěLENÍ žÁDOSTÍ PODLE SPOLEčENSKÝCH A PROFESNÍCH KATEGORIÍ žADATELů (V %) 2008 | 2009 | 2010 | Akademičtí pracovníci | 31,03 | 21,29 | 23,24 | Veřejné orgány (jiné než orgány EU) | 14,19 | 7,33 | 13,56 | Právníci | 11,01 | 10,24 | 10,69 | Jiné orgány EU | 6,3 | 3,77 | 8,32 | Občanská společnost (zájmové skupiny, průmysl, nevládní organizace atd.) | 18,26 | 9,85 | 8,18 | Novináři | 2,46 | 2,02 | 3,35 | Blíže neurčeno | 16,75 | 45,5 | 32,68 | celkem | 100 | 100 | 100 | PODLE ZEMěPISNÉHO PůVODU žÁDOSTÍ (V %) 2008 | 2009 | 2010 | Belgie | 18,93 | 18,26 | 17,95 | Německo | 16,89 | 16,61 | 16,62 | Francie | 8 | 8,01 | 9,05 | Itálie | 8,54 | 7,18 | 8,85 | Spojené království | 6,34 | 6,23 | 7,24 | Španělsko | 5,29 | 6,27 | 6,86 | Nizozemsko | 4,83 | 5,45 | 4,43 | Česká republika | 1,26 | 1,11 | 4,23 | Polsko | 2,57 | 2,86 | 2,76 | Švédsko | 1,44 | 2,13 | 2,18 | Rakousko | 2,11 | 1,98 | 2,08 | Lucembursko | 2,61 | 1,71 | 1,99 | Dánsko | 2,45 | 1,63 | 2,02 | Irsko | 1,28 | 0,72 | 1,49 | Řecko | 1,93 | 1,06 | 1,22 | Portugalsko | 1,5 | 1,61 | 1,16 | Rumunsko | 0,58 | 0,93 | 1,11 | Finsko | 1,08 | 0,78 | 0,81 | Maďarsko | 0,86 | 0,70 | 0,89 | Bulharsko | 0,36 | 0,56 | 0,69 | Slovensko | 0,24 | 0,50 | 0,56 | Slovinsko | 0,32 | 0,39 | 0,52 | Litva | 0,62 | 0,35 | 0,31 | Malta | 0,2 | 0,30 | 0,22 | Kypr | 0,22 | 0,20 | 0,20 | Lotyšsko | 0,28 | 0,06 | 0,13 | Estonsko | 0,1 | 0,17 | 0,09 | Evropské země, které nejsou členy EU | 2,12 | 0,83 | 0,50 | Severní Amerika | 1,16 | 0,37 | 0,11 | Austrálie a Nový Zéland | 0,14 | 0,07 | 0,09 | Afrika | 0,04 | 0,20 | 0,05 | Jižní Amerika | 0,06 | 0,09 | 0,05 | Asie | 0,46 | 0,19 | 0,04 | Blíže neurčeno | 5,24 | 10,57 | 3,49 | celkem | 100 | 100 | 100 | PODLE OBLASTÍ ZÁJMU (V %) Generální ředitelství / útvary | 2008 | 2009 | 2010 | SG – Generální sekretariát | 9,38 | 10,10 | 11,64 | COMP – Hospodářská soutěž | 7,18 | 7,03 | 9,07 | JUST - Spravedlnost + HOME – Vnitřní věci (dříve JLS) | 6,69 | 7,74 | 8,38 | MOVE – Mobilita a doprava + ENER – Energie (dříve TREN) | 8,18 | 8,02 | 7,14 | MARKT – Vnitřní trh | 7,28 | 7,27 | 6,14 | ENV – Životní prostředí + CLIMA – Akce pro oblast klimatu | 6,07 | 8,37 | 6,07 | SANCO – Zdraví a ochrana spotřebitele | 5,74 | 4,69 | 5,44 | TAXUD – Daně a celní unie | 5,17 | 6,20 | 5,30 | ENTR – Podniky | 5,91 | 4,55 | 4,48 | RELEX – Vnější vztahy | 2,39 | 2,25 | 3,29 | AGRI – Zemědělství | 3,6 | 4,07 | 3,15 | REGIO – Regionální politika | 3,42 | 3,67 | 3,06 | TRADE – Obchod | 2,72 | 2,08 | 3,06 | DEVCO – Rozvoj a spolupráce-EuropeAid (dříve DEV + AIDCO) | 3,22 | 2,75 | 2,77 | EMPL – Zaměstnanost a sociální věci | 3,72 | 3,28 | 2,74 | SJ – Právní služba | 1,75 | 1,80 | 2,68 | ECFIN – Hospodářské a finanční záležitosti | 1,23 | 1,87 | 2,32 | HR – Lidské zdroje a bezpečnost (dříve ADMIN) + OIB + OIL – Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a v Lucemburku + PMO – Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků | 4,54 | 3,15 | 2,29 | RTD – Výzkum, JRC – Společné výzkumné středisko | 1,36 | 1,74 | 1,82 | INFSO – Informační společnost | 2,3 | 2,29 | 1,79 | ELARG – Rozšíření | 1,5 | 1,74 | 1,47 | BUDG – Rozpočet | 1,07 | 1,07 | 1,24 | EAC – Vzdělávání a kultura | 1,4 | 1,44 | 1,13 | COMM – Komunikace | 0,85 | 0,41 | 0,74 | MARE – Námořní záležitosti a rybolov | 1,13 | 0,79 | 0,66 | DGT – Překlady | 0,32 | 0,13 | 0,36 | ESTAT – Eurostat | 0,22 | 0,11 | 0,31 | CAB – Kabinety komisařů | 0,43 | 0,30 | 0,28 | ECHO – Humanitární pomoc | 0,15 | 0,24 | 0,28 | OLAF – Evropský úřad pro boj proti podvodům | 0,62 | 0,24 | 0,27 | OPOCE – Úřad pro úřední tisky | 0,05 | 0,19 | 0,19 | EPSO – Úřad pro výběr personálu | 0,23 | 0,26 | 0,14 | IAS – Útvar interního auditu | 0,07 | 0,02 | 0,09 | DIGIT – Informatika | 0 | 0,07 | 0,09 | SCIC – Tlumočení | 0,02 | 0,02 | 0,08 | BEPA – Výbor poradců pro evropskou politiku | 0,07 | 0,06 | 0,03 | celkem | 100 | 100 | 100 | [1] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43. [2] Citlivé dokumenty jsou dokumenty orgánů nebo subjektů zřízených těmito orgány, dokumenty členských států, třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které jsou klasifikovány jako „TRÉS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ nebo „CONFIDENTIEL“ v souladu s platnými předpisy daného orgánu na ochranu základních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států v oblastech spadajících pod čl. 4 odst. 1 písm. a), zejména v oblastech veřejné bezpečnosti, obrany a vojenských záležitostí“ (čl. 9 odst. 1). [3] O tomto případu vydal Evropský veřejný ochránce práv zvláštní zprávu. [4] Podrobné údaje o každém případě naleznete na stránce http://curia.europa.eu/jurisp/cgi-bin/form.pl?lang=en [5] Viz oddíl 7.4 této zprávy. [6] Upozorňujeme, že pro rok 2008 nemůže Komise poskytnout srovnatelné statistické údaje u kategorií „Doručené žádosti“ a „Odeslané odpovědi“ ani u původních, ani u potvrzujících žádostí; [7] Upozorňujeme, že jedna žádost se může týkat několika dokumentů, a proto na ni může být odesláno několik odpovědí; [8] Upozorňujeme, že kategorie „Odeslané odpovědi“ zahrnuje odpovědi poskytnuté mimo rámec nařízení 1049/2001, například odpovědi na základě nařízení 45/2001;