Stanovisko Evropského výboru regionů – Strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027

(2022/C 270/02)

Zpravodaj: Sergio CACI (IT/ELS), starosta obce Montalto di Castro Odkaz: Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027 – Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v měnícím se světě práce COM(2021) 323 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

1. vítá strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027 (nový strategický rámec EU), jehož cílem je ochránit zdraví pracovníků a snížit počet úmrtí souvisejících s prací do roku 2030 (tzv. cíl „vize nula“) a současně zajistit bezpečnější pracovní prostředí v souladu s novými požadavky, které vyvstaly zejména, avšak nikoli výlučně, v důsledku pandemie COVID-19. Zároveň se však domnívá, že pokud by šlo o strategii (a ne o strategický rámec), vyslal by se tím důraznější politický signál ohledně vytyčených cílů a navržených opatření, pomocí nichž se má těchto cílů dosáhnout;

2. je přesvědčen, že politický rámec Evropské unie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (BOZP) doposud vedl k výrazným zlepšením, pokud jde o zvyšování standardů BOZP v celé EU. Společně s cílem „vize nula“ tento rámec zdůrazňuje, že ambice EU směřují správným směrem, ačkoli je nezbytné více zahrnout všechny kategorie pracovníků, k čemuž v předmětném návrhu ještě nedochází;

3. zdůrazňuje, že úloha EU je nezbytná, pokud jde o zajišťování jednotného strategického vedení v této oblasti. Tuto skutečnost v posledních desetiletích jasně prokazují studie i praktické výsledky. Významným bodem právních předpisů v oblasti BOZP je, že opatření EU a členských států s dalšími aktéry (např. sociálními partnery a různými zúčastněnými stranami na různých úrovních správy) mohou mít pozitivní a přímý dopad na pracovní život jak v oblasti zdraví, tak v oblasti bezpečnosti;

4. bez jakýchkoli pochyb sdílí tři průřezové cíle strategického rámce stanovené Evropskou komisí při vypracovávání strategie EU na příštích pět let, tj. předvídání a řízení změn ve světě práce po skončení pandemie, který přináší zelená, digitální a demografická transformace, lepší prevenci úrazů na pracovišti a nemocí z povolání a posílení připravenosti na případné budoucí zdravotní krize;

5. vítá skutečnost, že Komise v zájmu dosažení svých cílů zamýšlí přezkoumat znění směrnice o pracovištích a směrnice o zobrazovacích jednotkách, dále aktualizovat předpisy EU pro nebezpečné chemické látky s cílem bojovat proti rakovině a reprodukčním a respiračním onemocněním a také aktualizovat ochranné limity pro azbest a olovo;

6. dále doporučuje, aby Komise spolu se sociálními partnery přistoupila k přípravě a co nejrychlejšímu provedení iniciativy na úrovni EU na téma duševního zdraví na pracovišti, která by posoudila nové otázky, jež v této oblasti vyvstávají. Iniciativa by v jednotlivých členských státech, odvětvích a na příslušných pracovištích měla být podle potřeby využívána jako zdroj inspirace;

7. pokud jde o předchozí dva body, je pevně přesvědčen, že by se měly vztahovat na všechny kategorie pracovníků, včetně těch, které jsou v současné době ze strategického rámce vyloučeny;

8. zdůrazňuje, že pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci představuje stárnutí pracovní síly problém. Je nezbytné dodržovat zásadu, aby se pracoviště přizpůsobovala lidem, a pokročit tak k inkluzivnímu pracovnímu životu pro pracovníky všech věkových kategorií;

9. vítá skutečnost, že Evropská komise hodlá na základě poučení z pandemie COVID-19 vypracovat postupy a pokyny pro mimořádné situace umožňující rychle zavádět, provádět a monitorovat potřebná opatření v případných budoucích zdravotních krizích, a to v úzké spolupráci s aktéry v oblasti veřejného zdraví;

10. s politováním konstatuje, že ačkoli všechny členské státy již alespoň částečně začlenily literu a ducha strategického rámce EU do svých vnitrostátních systémů, žádný z nich se jím ve skutečnosti neřídí v plném rozsahu. Důvodem je skutečnost, že některé země neprovedly přezkum a aktualizaci svých vnitrostátních strategií v oblasti BOZP tak, aby byly plně v souladu se strategickým rámcem EU na období 2014–2020, a to z důvodu špatného časového plánování, nebo v souvislosti s nedostatečným plněním klíčových cílů, které zdůrazňuje agentura EU-OSHA, jako je stárnutí pracovní síly, zjednodušení postupů a účinnější a včasnější vymáhání právních předpisů;

BOZP a kultura prevence

11. zdůrazňuje, že za posledních čtyřicet let se počet pracovních úrazů snížil díky třem faktorům: vědeckým a technologickým zlepšením, legislativě v oblasti BOZP a systémům řízení BOZP. Proto považuje za nezbytné, aby unijní a vnitrostátní zákonodárné orgány spolu se sociálními partnery v průběhu celého postupu vypracování, přijímání a provádění strategie odkazovaly na pevnou kulturu prevence jako na hlavní metodu dosažení cíle „vize nula“, a nejen tohoto cíle, což je ve společném zájmu pracovníků a podniků. Klade důraz na význam sociálního dialogu a účasti a spolupráce všech zúčastněných stran – vlád a správních orgánů na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni, podnikatelů a pracovníků – na politikách v oblasti prevence;

12. upozorňuje na studii Mezinárodní asociace sociálního zabezpečení (MASZ) ( 1 ) , která ukazuje, že investice do dobré strategie v oblasti BOZP a do prevence rizik na pracovišti může podnikům přinést návratnost ve výši 2,20 EUR za každé euro vynaložené ročně v přepočtu na jednoho zaměstnance, nemluvě o předcházení nezměrným ztrátám pracovní doby, poklesu morálky na pracovišti a následnému dopadu na produktivitu a konkurenceschopnost podniků;

13. souhlasí s Evropskou komisí, že nedostatečné dodržování zásad prevence také dělá špatnou reklamu podnikům, které jsou postiženy pracovními úrazy, což má vážné důsledky pro jejich pověst a pracovní vyhlídky jejich zaměstnanců;

14. doporučuje, aby zaměstnavatelé prostřednictvím modelů interního řízení, určených pracovníků a vlastních preventivních služeb začlenili prevenci pracovních rizik do svého podnikání a aby bylo mezi pracovníky podporováno školení v oblasti prevence;

BOZP a ekologická, digitální a demografická transformace

15. domnívá se, že technologický pokrok neustále mění prostředí na pracovišti. Proto je dobře, že EU předkládá návrhy, které drží krok s technologiemi na pracovištích, jak Komise uvádí v prvním cíli nového strategického rámce EU;

16. poukazuje na to, že předložení návrhu na zavedení harmonizovaných norem v oblasti umělé inteligence (UI) sice je pozitivním krokem, tento návrh by se však měl zabývat také problémy, jež by mohly nastat v souvislosti s bezpečností a zdravím na pracovišti;

17. souhlasí se závěry „Bílé knihy o umělé inteligenci“ ( 2 ) , podle nichž se pracovníků a zaměstnavatelů přímo dotýká i vývoj a používání systémů UI na pracovišti a klíčovým faktorem při zajišťování přístupu k umělé inteligenci na pracovišti, který je zaměřen na člověka, bude zapojení sociálních partnerů;

18. v této souvislosti připomíná, že pro BOZP jsou důležitá tvrzení uvedená ve stanovisku Evropského výboru regionů „Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře“ ( 3 ) , které považuje používání technologií umělé inteligence za vysoce relevantní, rovněž pokud jde o pracovní podmínky a pohodu pracovníků. V tomto smyslu se připojuje k výzvě evropských sociálních partnerů k minimalizaci a transparentnosti údajů spolu s jasnými pravidly týkajícími se zpracování osobních údajů za účelem omezení rizika sledování narušujícího soukromí a zneužití osobních údajů, a to v zájmu zajištění respektování lidské důstojnosti;

19. rovněž opakuje, že je zásadní „umožnit zástupcům pracovníků zabývat se otázkami týkajícími se údajů, souhlasu, ochrany soukromí a dohledu, spojení shromažďování údajů s konkrétním a transparentním účelem a zajištění transparentnosti v případě, že jsou systémy umělé inteligence využívány v postupech v oblasti lidských zdrojů“ ( 4 )

20. upozorňuje na problém, který pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci představuje demografická změna. Je zapotřebí vypracovat politiky, které podpoří řízení věkové struktury v podnicích a organizacích, a inovativní postupy pro přizpůsobení pracovních míst této skutečnosti, přičemž se zohlední rozmanitost věkových skupin a to, že starší pracovníci netvoří stejnorodou skupinu;

Regionální a místní význam strategie

21. zdůrazňuje, že strategický rámec EU na období 2021–2027 – se svým přístupem „vize nula“ – bude vyžadovat, aby místní a regionální orgány řešily problémy a prováděly cíle tohoto rámce přímo „v terénu“, a to prostřednictvím dohledu, odborné přípravy, budování kultury prevence a ochrany pracovníka, spolupráce formou výměny zkušeností a osvědčených postupů, dalšího vymezování problémů a posuzování vhodnějších způsobů řešení těchto problémů doprovázeného zpětnou vazbou;

22. má za to, že dohled nad prováděním právních předpisů v oblasti BOZP a řízení cílů v oblasti BOZP je zásadní úloha, kterou mohou regiony a města sehrát v zájmu dosažení ambiciózních cílů strategie;

23. domnívá se, že regiony a města by měly nadále poskytovat podporu a vzdělání a odbornou přípravu inspektorům práce, zaměstnavatelům a pracovníkům, aby se mohli přizpůsobit pokročilým změnám v oblasti zaměstnanosti, jaké přináší ekologická a digitální transformace, ale také nové podmínky vynucené pandemií COVID-19 a stárnutím pracovníků;

24. domnívá se, že spolupráce – a to co nejvíce bezprostřední –, mezi příslušnými regionálními a místními orgány a EU a nadřízenými celostátními orgány, jakož i s jinými městy a regiony, a výměna zkušeností a osvědčených postupů podpoří pokrok v oblasti BOZP a přispěje k budování kultury prevence;

25. zdůrazňuje, že důležité jsou výzkum a výměna poznatků a osvědčených postupů na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni s cílem podpořit zjišťování a hodnocení nových rizik a jejich prevenci, a to na základě spolupráce mezi veřejnými orgány při tvorbě pokrokových politik v této oblasti;

26. zdůrazňuje, že vhodné zapojení regionů a měst je nezbytné pro další vymezení strategie v oblasti BOZP. Proto považuje za zásadní jejich konkrétní zapojení do jednotlivých fází hodnocení pracovišť z hlediska BOZP. Poté musí být schopny zaslat EU zpětnou vazbu, aby jí pomohly vytvořit si jasný obraz o situaci v terénu, který umožní v průběhu času napravit stávající situaci a pomůže při definování příští strategie na období po roce 2030;

27. za tímto účelem žádá Komisi, aby vytvořila vhodný digitální nástroj (např. portál), jehož prostřednictvím by regiony a města mohly normotvůrcům EU poskytnout pokyny týkající se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, pokud uznají za vhodné či nezbytné tak učinit. Tento portál by se propojil s Evropským průzkumem podniků na téma nových a vznikajících rizik (ESENER) agentury EU-OSHA;

Závěrečná politická doporučení:

28. je pevně přesvědčen o tom, že místní a regionální orgány by jakožto zaměstnavatelé měli jít příkladem, co se týče plného provedení opatření, která jsou ve strategickém rámci navržena;

29. znovu zdůrazňuje, že dle jeho názoru mohou „zadávací řízení […] pomoci bránit environmentálnímu a sociálnímu dumpingu tím, že do kritérií pro zadání zakázky budou zahrnuty kvalitativní, environmentální a/nebo sociální aspekty“ ( 5 ) . Vyzývá tudíž místní a regionální orgány, aby při zadávání veřejných zakázek věnovaly zvláštní pozornost tomu, jaké pracovní podmínky dodavatelé a podniky v jejich subdodavatelském řetězci poskytují a také jaká opatření činí v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;

30. vítá kampaň „vize nula“ a její cíl snížit do roku 2030 počet úmrtí souvisejících s prací na nulu. Domnívá se, že je důležité pokračovat v posilování opatření na pracovištích souvisejících s předcházením pracovním úrazům a nemocem z povolání. Zastává však názor, že kampaň „vize nula“ by se neměla omezovat pouze na úmrtí, ale měla by být rozšířena také na pracovní úrazy a nemoci z povolání a zaměřena i na prevenci a odstranění rizik v souladu se zásadami rámcové směrnice ( 6 )

31. připomíná, že práce jako taková je důležitým faktorem podporujícím zdraví. V zájmu zajištění maximální účinnosti strategie v oblasti BOZP je nutné zaujmout komplexní přístup, který umožní řešit souvislosti mezi dobrým pracovním prostředím, tělesným a duševním zdravím, efektivitou, kvalitou a užitkem činnosti. Poukazuje v tomto smyslu na to, že je přínosné provádět politiky na podporu zdraví na pracovišti a na podporu bezpečných a zdravých životních návyků, které zahrnují mimo jiné aspekty, jako je výživa nebo fyzická aktivita;

32. schvaluje strategický referenční rámec pro násilí, obtěžování a diskriminaci na pracovišti a je potěšen tím, že byl zohledněn genderový aspekt. Upřednostňoval by však, kdyby tento rámec byl v souladu s úmluvou č. 190 MOP o násilí a obtěžování na pracovišti, jež stanoví komplexní definici násilí a obtěžování a má širší rozsah působnosti, který zahrnuje pracovníky a další osoby ve světě práce ( 7 )

33. opakuje, že vítá průběžné pokroky a schvaluje tři poslední aktualizace směrnice o karcinogenech a mutagenech. Výbor podporuje návrh na přehodnocení a doplnění látek a limitních hodnot ve směrnici o karcinogenech a mutagenech, který Komise vypracovala v rámci dobře zavedeného procesu a třístranné spolupráce (zástupci zaměstnanců, zaměstnavatelů a vlád) a se zapojením všech členských států. Tato třístranná spolupráce probíhá v Poradním výboru Komise pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (ACSH). V této souvislosti Výbor netrpělivě očekává další kroky, jež by měly být podniknuty s cílem stanovit závazné, náležitě podložené a z vědeckého hlediska aktuální limitní hodnoty expozice při práci pro všech 50 prioritních karcinogenů (nikoli pouze pro stávajících 27) a rozšířit oblast působnosti i na látky toxické pro reprodukci a nebezpečné léčivé přípravky;

34. podporuje zahrnutí kombinované expozice nebezpečným chemickým látkám a endokrinním disruptorům a přezkum závazných limitních hodnot expozice pro respirabilní prach krystalického oxidu křemičitého v části strategického rámce pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, která se týká expozice chemickým látkám;

35. souhlasí s tím, že je nezbytné formulovat pokyny v souvislosti s evropským rámcem pro řízení psychosociálních rizik, v nichž nebude uplatněn pouze individuální přístup, který není s to zohlednit dopad způsobu organizace práce na duševní zdraví, a vyzývá tedy Komisi, aby nadále spolupracovala s členskými státy a regionálními a místními orgány v oblasti prevence psychosociálních rizik na pracovišti a prozkoumala nutnost vypracovat sdělení, které se jimi bude zabývat a bude předcházet předložení směrnice na toto téma;

36. očekává, že se členské státy budou řídit doporučením MOP, aby na každých 10 000 pracovníků připadal jeden inspektor práce. Zdůrazňuje mimoto potřebu dalšího posílení sankčních mechanismů a shromažďování údajů a jejich šíření ze strany inspektorátů práce;

37. žádá zahrnutí BOZP do zákona o umělé inteligenci, jelikož důkladné posouzení dopadu na organizaci práce a na fyzické a duševní zdraví pracovníků a jejich bezpečnost je již zahrnuto ve studiích jednotlivých členských států;

38. domnívá se, že by se strategický rámec pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci měl vztahovat na všechny pracující. Konstatuje, že rozsah uplatňování strategického rámce pro ochranu zdraví a bezpečnost při práci nezahrnuje osoby samostatně výdělečně činné (včetně pracovníků v atypických pracovních poměrech a pracovníků podniků na platformě), a má za to, že by iniciativa EU zaměřená na zlepšení pracovních podmínek pracovníků platforem měla umožnit i zahrnutí silného odkazu na BOZP;

39. zdůrazňuje tedy nezbytnost důkladného přezkumu tohoto stavu a vyzývá normotvůrce EU, aby byl v této souvislosti ambicióznější a zaujal dlouhodobější postoj;

40. vyzývá Evropskou komisi, aby přezkoumala pracovní podmínky v oblasti práce na dálku, které zahrnují jak fyzické, tak i duševní zdraví a bezpečnost. To by mělo být provedeno ve spolupráci s evropskými sociálními partnery, kteří v současné době jednají o digitalizaci. Jedná se o naléhavou záležitost, jelikož využívání této formy práce dosáhlo v „nové normální situaci“ nebývalých rozměrů;

41. s potěšením vítá důrazné doporučení Evropské komise, aby členské státy uznaly COVID-19 jako nemoc z povolání, a znovu zdůrazňuje význam povinnosti zaměstnavatelů zajistit důstojné životní a pracovní podmínky mobilním pracovníkům a migrujícím pracovníkům, včetně sezónních;

42. vyjadřuje spokojenost nad tím, že Komise prostřednictvím svého návrhu předvídá změny v novém světě práce související s ekologickou transformací, digitalizací a také, v obecnějším smyslu, s prevencí nemocí z povolání.

V Bruselu dne 26. ledna 2022. předseda Evropského výboru regionů Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies (Kolik vynáší prevence – jaké jsou náklady a přínosy investic v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci), ISSA, Ženeva, 2011.

(2) COM(2020) 65 final.

(3) Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 79.

(4) Tamtéž.

(5) Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 42.

(6) Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1).

(7) Články 1 a 2 Úmluvy k zabránění násilí a obtěžování ve světě práce (č. 190), 2019.