ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

S cílem přispět ke zmírňování dopadů změny klimatu a k mezinárodním závazkům Unie v oblasti dekarbonizace je třeba transformaci odvětví energetiky urychlit . Opatření pro budování kapacit na podporu energetiky, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 (10) by měla být začleněna do nového podprogramu Přechod na čistou energii tvořícího součást programu LIFE , protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií pro účely energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Do programu LIFE by měly být zapojeny všechny zúčastněné strany a odvětví podílející se na přechodu na čistou energii. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu LIFE nabízí potenciál pro synergie mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců.
(45a)

Program by měl být prováděn prostřednictvím pracovních programů. Komise by měla do 31. prosince 2020 schválit první víceleté pracovní programy, které by obsahovaly časový harmonogram výzev k předkládání návrhů na první tři roky programu, jejich témata a orientační rozpočet a dále plánovaný rámec, který by se vztahoval na celé období programu.
(23)

EIT by se měl, primárně svými znalostními a inovačními společenstvími a regionální inovační strategii EIT , zaměřit na posílení inovačních ekosystémů zaměřených na rozvoj celkové inovační kapacity Unie , které řeší globální výzvy, tím, že podpoří začlenění podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. V souladu se svým zakládajícím aktem, nařízením o EIT (7) a strategickým programem inovací EIT (8), by měl EIT podporovat inovace v oblasti své činnosti a měl by podporovat začlenění vysokoškolského vzdělávání v rámci inovačního ekosystému, a to zejména: podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné neoborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím; a určením případných dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, což zahrnuje pokročilé digitální a inovační dovednosti. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít rychlý přístup k akcím ERI. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy by mělo přirozeně zapadat do pilíře „Inovativní Evropa“, měl by také případně podporovat všechny další pilíře a plánování jeho znalostních a inovačních společenství by mělo být sladěno prostřednictvím procesu strategického plánování s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“. Je třeba se vyvarovat překrývání znalostních a inovačních společenství a dalších nástrojů v téže oblasti, zejména pokud jde o partnerství.
(20)

Měl by se zavést vhodný systém pro monitorování výsledků dosažených prostřednictvím nástroje a akci v jeho rámci, a to v zájmu zajištění pravidelného monitorování a podávání zpráv. Toto monitorování a podávání zpráv by mělo vycházet z kvalitativních a kvantitativních ukazatelů pro měření dopadů akcí v rámci nástroje. Členské státy by měly zajistit transparentní a jasné zadávací řízení. Požadavky na podávání zpráv by měly zahrnovat určité podrobné informace o vybavení pro celní kontroly a zadávání veřejných zakázek mimo určitou prahovou hodnotu nákladů a odůvodnění výdajů . [pozm. návrh 18]
(2b)

Strategie boje proti podvodům v oblasti DPH by se měla rozvíjet souběžně s rostoucí modernizací a digitalizací naší ekonomiky a současně by mělo docházet k co největšímu zjednodušování systému DPH pro podniky a občany. Je proto nanejvýš důležité, aby členské státy i nadále investovaly do technologicky řízeného výběru daní, zejména automatického propojení mezi podnikovými registračními pokladnami a systémy prodeje a přiznáními k DPH. Kromě toho by správci daně měli i nadále usilovat o užší spolupráci a výměnu osvědčených postupů, a to i v rámci summitu EU v oblasti daňové správy (TADEUS), sítě vedoucích daňové správy členských států, která by na strategické úrovni usilovala o lepší koordinaci činnosti daňových správ. V tomto ohledu by správci daně měli usilovat o efektivní komunikaci a interoperabilitu mezi všemi databázemi týkajícími se fiskálních záležitostí na unijní úrovni. Ke zlepšení ochrany osobních údajů a výměny informací online mezi správci daně by bylo možné použít i technologii blockchain.
(2c)

Strategie boje proti podvodům v oblasti DPH by měla vznikat souběžně s větší modernizací a digitalizací ekonomiky a současně by mělo dojít k co největšímu zjednodušení systému DPH pro podniky a občany. Je proto nanejvýš důležité, aby členské státy i nadále investovaly do technologicky řízeného výběru daní, zejména automatického propojení mezi podnikovými registračními pokladnami a systémy prodeje a přiznáními k DPH. Kromě toho by správci daně měli i nadále usilovat o užší spolupráci a výměnu osvědčených postupů, a to i v rámci summitu EU v oblasti daňové správy (TADEUS), tj. sítě vedoucích daňové správy členských států, která by na strategické úrovni usilovala o lepší koordinaci činnosti daňových správ. V tomto ohledu by správci daně měli usilovat o účinnou komunikaci a interoperabilitu mezi všemi databázemi týkajícími se fiskálních záležitostí na unijní úrovni. Ke zlepšení ochrany osobních údajů a výměny informací online mezi správci daně by bylo možné použít i technologii blockchain.
(8) Podobně jako osvobození od daně vztahující se na obranné úsilí NATO by také osvobození vztahující se na obranné úsilí vynakládané na provádění činnosti Unie v rámci SBOP mělo mít omezenou oblast působnosti. K osvobození od daně by měly být způsobilé pouze výdaje , které vznikly ve spojitosti s úkoly přímo souvisejícími s obranným úsilím. Osvobození od daně by se nemělo vztahovat na úkoly vykonávané výhradně civilními zaměstnanci nebo prováděné výhradně za využití civilních schopností. Osvobození od daně by se nemělo vztahovat ani na takové položky, jako jsou náhradní díly pro vojenské vybavení nebo dopravní služby, které ozbrojené síly členského státu získají pro použití v tomto členském státě, nebo položky , které se vztahují na výstavbu infrastruktury pro dopravu nebo komunikační a informační systémy .

(8) Podobně jako osvobození od DPH a spotřební daně vztahující se na obranné úsilí NATO by také osvobození vztahující se na obranné úsilí vynakládané na provádění činnosti Unie v rámci SBOP mělo mít omezenou oblast působnosti. Osvobození by se mělo vztahovat pouze na situace , kdy ozbrojené síly plní úkoly přímo spojené s obranným úsilím v rámci SBOP. Uvedená osvobození by se neměla vztahovat na civilní mise v rámci SBOP. Osvobození od daně by se tedy mělo vztahovat na dodání zboží nebo poskytnutí služeb pro použití civilními zaměstnanci pouze v případě, že civilní zaměstnanci doprovázejí ozbrojené síly vykonávající úkoly přímo spojené s obranným úsilím v rámci SBOP mimo území svého členského státu. Úkoly vykonávané výhradně civilními zaměstnanci nebo prováděné výhradně za využití civilních schopností by neměly být považovány za obranné úsilí . Osvobození od daně by se za žádných okolností nemělo vztahovat ani na zboží nebo služby, které ozbrojené síly získají pro použití těmito ozbrojenými silami nebo civilními zaměstnanci , kteří je doprovázejí v rámci svého vlastního členského státu .
(2)

Ačkoliv osoba povinná k dani, která prostřednictvím elektronického rozhraní usnadňuje dodání zboží osobě nepovinné k dani ve Společenství, může v souladu se stávajícími předpisy odečíst DPH uhrazenou dodavatelům neusazeným ve Společenství, existuje riziko, že tito dodavatelé nemusí odvést DPH správci daně. Aby se tomuto riziku zabránilo, mělo by být dodání od dodavatele prodávajícího zboží prostřednictvím elektronického rozhraní osvobozeno od DPH, přičemž by tomuto dodavateli měl být přiznán nárok na odpočet DPH na vstupu, která je uhrazena s ohledem na koupi nebo dovoz dodaného zboží. Za tímto účelem by dodavatel měl vždy být registrován v členském státě, v němž dané zboží pořídil nebo dovezl.
6) Rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu společně přijmou Evropský parlament a Rada co nejdříve poté, co jim Komise předloží svůj návrh. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé usilují o to, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší.

6) Rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu společně přijmou Evropský parlament a Rada co nejdříve poté, co jim Komise předloží svůj návrh. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé usilují o to, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší , a zavazují se, že navrhnou v co nejkratší době zvláštní nástroj pro řešení takovéto krizové situace .
(4)

S ohledem na nové výzvy, kterým členské státy čelí v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19, a na skutečnost, že nová ustanovení jsou založena na zásadě, že všechny členské státy musí aktualizovat své informační systémy, aby byly schopny použít ustanovení směrnic (EU) 2017/2455 a (EU) 2019/1995, a zajistit tak shromažďování a předávání informací a plateb v rámci upravených režimů, by se mohlo ukázat jako nezbytné odložit data provedení a použitelnosti uvedených směrnic o tři měsíce . Odkládat tato data není žádoucí, neboť to povede ke ztrátě příjmu a zvýšenému výpadku ve výběru DPH a současně k déle trvající nekalé soutěži mezi prodejci z Unie a prodejci ze třetích zemí. Odklad o tři měsíce by však mohl být přiměřený, neboť odpovídá období, kdy byl ve většině členských států omezen volný pohyb osob. Delší odklad by zvýšil riziko podvodů s DPH v době, kdy by měly být doplňovány veřejné finance, aby bylo možné bojovat proti pandemii a jejím hospodářským a sociálním důsledkům. V případě odkladu o šest měsíců by ztráta příjmu v členských státech mohla činit 2,5 až 3,5 miliardy EUR. Vzhledem ke krizi způsobené rozšířením COVID-19 je nanejvýš důležité, aby se zabránilo dalším ztrátám příjmů.
(5)

S ohledem na nové výzvy, kterým členské státy čelí v důsledku šíření onemocnění COVID-19, a na skutečnost, že nová ustanovení jsou založena na zásadě, že všechny členské státy musí aktualizovat své informační systémy, aby byly schopny použít ustanovení nařízení (EU) 2017/2454, a zajistit tak shromažďování a předávání informací a plateb v rámci upravených režimů, by se mohlo ukázat jako nezbytné odložit data použitelnosti uvedeného nařízení o tři měsíce . Odkládat tato data není žádoucí, neboť to povede ke ztrátě příjmu a zvýšenému výpadku ve výběru DPH a současně k déle trvající nekalé soutěži mezi prodejci z Unie a prodejci ze třetích zemí. Odklad o tři měsíce by však mohl být přiměřený, neboť odpovídá období, kdy byl ve většině členských států omezen volný pohyb osob. Delší odklad by zvýšil riziko podvodů s DPH v době, kdy by měly být doplňovány veřejné finance, aby bylo možné bojovat proti pandemii a jejím hospodářským a sociálním důsledkům. V případě odkladu o šest měsíců by ztráta příjmu v členských státech mohla činit 2,5 až 3,5 miliardy EUR. Vzhledem ke krizi způsobené pandemií COVID-19 je nanejvýš důležité, aby se zabránilo dalším ztrátám příjmů.
(6)

Vzhledem k současné nejistotě ohledně vývoje pandemie COVID-19 by bylo rovněž užitečné umožnit jedno další prodloužení doby odkladu pro podávání a výměnu informací. To by bylo nezbytné, pokud by během části nebo celé doby odkladu přetrvávaly mimořádné okolnosti závažných rizik pro veřejné zdraví způsobené pandemií COVID-19 a členské státy by musely zavést nová opatření omezení volného pohybu osob nebo pokračovat ve stávajících. Takové prodloužení by nemělo narušit zavedenou strukturu a fungování směrnice Rady 2011/16/EU. Spíše by mělo mít omezenou a předem stanovenou délku úměrnou praktickým obtížím způsobeným dočasným omezením volného pohybu osob. Tímto prodloužením by neměly být dotčeny podstatné prvky povinnosti podávat zprávy a vyměňovat si informace podle této směrnice. Může pouze prodloužit odklad časové lhůty pro splnění těchto povinností a zároveň zajistit, aby nedošlo k tomu, že by některé informace nakonec nebyly vyměněny.
(6)

Členské státy uvedly, že budou úroveň omezení zavedených opatřeními v reakci na pandemii COVID-19 snižovat pouze postupně, aby bylo možné situaci v oblasti veřejného zdraví sledovat a kontrolovat. Je proto vhodné prodloužit lhůtu pro sběr prohlášení o podpoře o šest měsíců, jež by pokrývala období od 11. března 2020, kdy Světová zdravotnická organizace oznámila, že se z rozšíření onemocnění stala pandemie. Toto prodloužení je založeno na předpokladu, že alespoň čtvrtina členských států nebo členské státy představující více než 35 % obyvatelstva Unie bude mít alespoň během prvních šesti měsíců od 11. března 2020 zavedena opatření, která podstatně omezí možnosti organizátorů provádět místní kampaně a shromažďovat prohlášení o podpoře v listinné podobě. V případě iniciativ, u nichž sběr probíhal ke dni 11. března 2020, by proto mělo být období sběru podpisů prodlouženo o šest měsíců. Pokud období sběru podpisů v případě určité iniciativy začalo po 11. březnu 2020 , měla by být tato lhůta přiměřeně prodloužena.
1. Každý členský stát připraví a předloží Komisi do 1. ledna 2020, poté do 1. ledna 2029 a následně každých 10 let svou dlouhodobou strategii s perspektivou na alespoň 30 let. Členské státy by v případě potřeby měly tyto strategie každých pět let aktualizovat.

„1. Každý členský stát připraví a předloží Komisi do 1. ledna 2020, poté do 1. ledna 2029 a následně každých 10 let svou dlouhodobou strategii s perspektivou do roku 2050 a na 30 let. Členské státy by v případě potřeby měly tyto strategie každých pět let aktualizovat.“;
(9)

Aby mohli výrobci plnit mezní hodnoty emisí Euro 6 v rámci zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, měla by být kritéria souladu pro emise v reálném provozu zavedena ve dvou krocích. V prvním kroku by se měl na žádost výrobce použít přechodný faktor shodnosti, zatímco jako druhý krok by se měl použít pouze konečný faktor shodnosti. Konečný faktor shodnosti by měl platit během přechodného období a měl by zahrnovat toleranci vyjadřující dodatečnou nejistotu měření spojenou se zavedením přenosných systémů pro měření emisí. Komise by měla průběžně posuzovat tento faktor shodnosti s ohledem na technický pokrok a každoročně jej snižovat na základě vědeckých důkazů, zlepšené přesnosti postupu měření a technického pokroku přenosných systémů pro měření emisí. Faktor shodnosti by měl být postupně snižován a do 30. září 2022 by se měl přestat uplatňovat .
(25) Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost teprve tehdy, až bude schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky při plném respektování státní suverenity. Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí záměr členských států přistoupit co nejdříve ke schválení tohoto rozhodnutí. Vzhledem k potřebě urychleně umožnit výpůjčky za účelem financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po obdržení posledního oznámení o dokončení postupů pro jeho přijetí.

(25) Aby bylo možno zahájit proces ratifikace, je toto rozhodnutí přijato Radou po konzultaci s Evropským parlamentem. Evropský parlament vyjádřil záměr urychleně poskytnout své poradní stanovisko, které je z právního hlediska nezbytné pro urychlení procesu, v jehož rámci bude Komise pověřena, aby zahájila výpůjční operace k financování evropského nástroje na podporu oživení. Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost teprve tehdy, až bude schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky při plném respektování státní suverenity , a to i s ohledem na nové kategorie vlastních zdrojů . Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí záměr členských států přistoupit co nejdříve ke schválení tohoto rozhodnutí. Vzhledem k potřebě urychleně umožnit výpůjčky za účelem financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po obdržení posledního oznámení o dokončení postupů pro jeho přijetí.
1. Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti přesahující 5 000 rejstříkových tun a emise CO2 , které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu.

„1. Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti 5 000 rejstříkových tun a více a emise skleníkových plynů , které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu.“
5. Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí výhradně na opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky se poprvé využijí v následujícím rozpočtovém roce.

5. Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí na prevenci, připravenost a opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky se poprvé využijí v následujícím rozpočtovém roce.
(10)

Směrnice 2014/65/EU umožňuje osobám, které na odborné bázi obchodují s komoditními deriváty, povolenkami na emise a s deriváty povolenek na emise, využít výjimku z povolení jakožto investiční podnik, pokud je jejich obchodní činnost doplňková k jejich hlavní činnosti. Osoby žádající o test doplňkové činnosti jsou povinny každoročně oznámit relevantnímu příslušnému orgánu, že tuto možnost využívají, a poskytnout mu prvky nezbytné pro provedení kvantitativních testů, které stanoví, zda je jejich obchodní činnost doplňková k jejich hlavní činnosti. První test porovnává velikost spekulativní obchodní činnosti subjektu s celkovou obchodní činností v Unii na základě kategorie aktiv. Druhý test porovnává velikost spekulativní obchodní činnosti se všemi zahrnutými kategoriemi aktiv s celkovou obchodní činností týkající se finančních nástrojů prováděnou subjektem na úrovni skupiny. Druhý test má i alternativní podobu, která spočívá v porovnávání odhadovaného kapitálu použitého pro spekulativní obchodní činnost se skutečným objemem kapitálu použitého na úrovni skupiny pro hlavní obchodní činnost. Tyto kvantitativní testy by měly zůstat základním pravidlem a za výjimku by měla být považována doplňková činnost . Alternativně by měly být vnitrostátní orgány dohledu oprávněny opírat se o kvalitativní prvky, a to za jasně stanovených podmínek . Orgán ESMA by měl být zmocněn poskytovat pokyny k okolnostem, za nichž by vnitrostátní orgány mohly uplatňovat kvalitativní přístup, a vypracovat návrh regulačních technických norem týkajících se kvalitativních kritérií. Osoby, které jsou způsobilé k výjimce, včetně tvůrců trhu, obchodují na vlastní účet nebo poskytují zákazníkům nebo dodavatelům jejich hlavní podnikatelské činnosti jiné investiční služby než obchodování na vlastní účet. V obou případech by byla výjimka dostupná zvlášť i na souhrnném základě, jedná-li se o doplňkovou činnost, pokud je posuzována na základě skupiny. Výjimka by neměla být dostupná pro osoby, které používají způsob algoritmického obchodování s vysokou frekvencí, jsou součástí skupiny, jejíž hlavní podnikatelskou činností je poskytování investičních služeb nebo bankovní činnosti, nebo které jednají jako tvůrci trhu ve vztahu ke komoditním derivátům. ▌
(27) Evropské referenční sítě zřízené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (16) jsou virtuální sítě, do nichž jsou zapojeni poskytovatelé zdravotní péče v celé Evropě. Jejich cílem je usnadnit diskusi o problému komplexních nebo vzácných onemocnění a chorob, které vyžadují vysoce specializovanou zdravotní péči a soustředění poznatků a zdrojů. Jelikož sítě mohou zlepšit přístup k diagnostice a poskytování vysoce kvalitní zdravotní péče pacientům se vzácným onemocněním a mohou být místy, kde se soustředí lékařské vzdělávání a výzkum a šíření informací, měl by program přispívat k většímu propojování prostřednictvím evropských referenčních sítí a jiných nadnárodních sítí. V rámci programu by se mělo zvážit rozšíření evropských referenčních sítí mimo vzácná onemocnění i na přenosné a nepřenosné nemoci , jako je rakovina .

(27) Evropské referenční sítě zřízené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (16) jsou virtuální sítě, do nichž jsou zapojeni poskytovatelé zdravotní péče v celé Evropě. Jejich cílem je usnadnit diskusi o problému komplexních nebo vzácných onemocnění a chorob, které vyžadují vysoce specializovanou zdravotní péči a soustředění poznatků a zdrojů. Evropské referenční sítě jsou průlomovou platformou, která představuje jedinečnou příležitost a která na základě inovativního využívání a sdílení znalostí a údajů o zdravotním stavu přes hranice usiluje o zlepšení diagnostiky a péče o osoby trpícími vzácnými nebo složitými onemocněními. Program by proto měl poskytovat odpovídající finanční prostředky na podporu koordinačních a kooperativních činností stávajících i budoucích evropských referenčních sítí prostřednictvím grantů nebo jiných nástrojů, které jsou vhodné pro daný účel. Měl by rozšířit stávající financování, aby bylo zajištěno, že evropské referenční sítě budou plnit cíle stanovené při jejich zřízení. Jelikož sítě mohou zlepšit přístup k diagnostice a poskytování vysoce kvalitní zdravotní péče pacientům se vzácným onemocněním a mohou být místy, kde se soustředí lékařské vzdělávání a výzkum a šíření informací, měl by program rovněž přispívat k většímu propojování prostřednictvím evropských referenčních sítí a jiných nadnárodních sítí. V rámci programu by se mělo zvážit posílení evropských referenčních sítí a podpora vytváření nových evropských referenčních sítí , aby byla pokryta infekční onemocnění, složitá těhotenství a vzácná a složitá duševní onemocnění . Posílení evropských referenčních sítí může hrát klíčovou úlohu při podpoře přijetí společného nově vyvinutého screeningového rámce na úrovni Unie, počínaje kritérii a mechanismy výběru onemocnění, s cílem překonat stávající nerovnosti, pokud jde o screeningové pokrytí napříč členskými státy. Program by měl rovněž zvážit vytvoření sítí excelence v oblasti přenosných a nepřenosných nemocí, včetně rakoviny a dětské rakoviny, kardiovaskulárních onemocnění, chronických respiračních onemocnění, cukrovky, duševních onemocnění, neurodegenerativních onemocnění a dalších závažných chronických onemocnění , a v oblasti řešení zdravotních krizí .