Azylové systémy členských států dnes čelí bezprecedentnímu tlaku a s příchodem léta bude příliv osob do členských států v přední linii v nadcházejících měsících pokračovat. EU by neměla s opatřeními čekat, až bude tlak neudržitelný: Vysoký počet přicházejících migrantů má za následek, že je kapacita místních přijímacích a správních kapacit již tak napjatá. Komise do konce května v zájmu řešení situace ve Středomoří navrhne aktivaci systému pro reakce na mimořádné situace, se kterým počítá čl. 78 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Návrh bude obsahovat dočasný mechanismus pro přerozdělování osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, aby se zajistila spravedlivá a vyvážená účast všech členských států na tomto společném úsilí. Za posuzování žádosti v souladu se zavedenými pravidly a zárukami bude odpovědný přijímající členský stát. Distribuční klíč založený na kritériích, jako je HDP, počet obyvatel, míra nezaměstnanosti a historické údaje o počtu uchazečů o azyl a přesídlených uprchlíků, je uveden v příloze.

Zločinné sítě, které vykořisťují zranitelné migranty, je třeba pronásledovat. Vysoká představitelka / místopředsedkyně Komise již představila možnosti případných operací v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), jež by se zaměřily na systematické odhalování, zadržování a ničení plavidel, která převaděči využívají. Takové opatření v rámci mezinárodního práva by jasně ukázalo, že je EU odhodlána jednat.

Evropa nemůže nečinně přihlížet, jak lidé umírají. Pátrací a záchranné práce budou zesíleny tak, aby opět dosáhly úrovně zásahu v rámci dřívější italské operace „Mare Nostrum“. Komise již předložila opravný rozpočet na rok 2015 a do konce května předloží svůj návrh na rok 2016 s cílem ztrojnásobit rozpočet společných operací agentury Frontex Triton a Poseidon. Pokud bude návrh přijat, rozšíří se tím jak kapacity, tak zeměpisná působnost těchto operací, takže Frontex bude moci plnit svou dvojí úlohu, tedy koordinovat operativní podporu při ochraně hranic pro členské státy vystavené zvýšenému tlaku a pomáhat při záchraně životů migrantů na moři . Souběžně s tímto navýšením finančních prostředků některé členské státy nasazují operační prostředky (lodě a letadla). Tato vítaná solidarita bude muset být zachována tak dlouho, dokud bude přetrvávat migrační tlak. Nový operační plán operace Triton bude představen do konce května.

Ty nebude možné uskutečnit bez souboru klíčových opatření a soudržné a jasné společné politiky. Musíme obnovit důvěru ve svoji schopnost spojit úsilí vyvíjené na evropské i vnitrostátní úrovni s cílem řešit migraci, plnit naše mezinárodní a etické povinnosti a účinně spolupracovat v souladu se zásadami solidarity a sdílené odpovědnosti. Žádný členský stát nemůže účinně řešit migraci sám. Je zřejmé, že potřebujeme nový, evropštější přístup. To vyžaduje využití všech politik a nástrojů, které máme k dispozici – kombinaci vnitřních a vnějších politik k dosažení co nejlepších výsledků. Všechny zúčastněné strany – členské státy, orgány EU, mezinárodní organizace, občanská společnost, místní orgány a třetí země – musí spolupracovat na tom, aby se společná evropská migrační politika stala realitou.

Legislativní návrh na aktivaci systému pro reakce na mimořádné situace podle čl. 78 odst. 3 SFEU do konce května, a to podle distribučního klíče uvedeného v příloze.

Toto úsilí bude úzce spojeno se širšími politickými iniciativami k podpoře stability. Zvláštní význam má činnost pod vedením vysoké představitelky / místopředsedkyně Komise k řešení situace v Libyi, která plně podporuje úsilí OSN vedoucí k vytvoření vlády národní jednoty. Trvalé úsilí o řešení krize v Sýrii provázelo poskytnutí 3,6 miliardy EUR na humanitární, stabilizační a rozvojovou pomoc v Sýrii a na pomoc syrským uprchlíkům v zemích jako Libanon, Jordánsko, Turecko a Irák. To jsou jen některé z nejvýraznějších politických krizí, které budou mít značný dopad na migraci do EU v nadcházejících měsících. Zvláštní pozornost bude rovněž věnována našim východním partnerům, západnímu Balkánu a Asii, přičemž budou podpořeny stávající rámce pro spolupráci.

Dále bude do konce tohoto roku v Nigeru zřízeno pilotní víceúčelové středisko. To bude ve spolupráci s UNHCR, Mezinárodní organizací pro migraci (IOM) a nigerskými orgány poskytovat informace, místní ochranu a příležitosti k přesídlení těm, kteří je potřebují. Takováto střediska v zemích původu nebo tranzitu mohou pomoci k získání skutečného obrazu o tom, nakolik je pravděpodobné, že cesty migrantů skončí úspěšně, a mohla by nelegálním migrantům nabízet možnosti pro asistovaný dobrovolný návrat.

EU by měla nejprve zintenzivnit svou podporu zemím, které na svých bedrech nesou zátěž vysídlených uprchlíků. Budou vytvořeny nebo prohloubeny regionální programy rozvoje a ochrany, počínaje v severní Africe a v Africkém rohu, a bude se navazovat rovněž na stávající program na Blízkém východě. V období 2015–2016 bude poskytnuto 30 milionů eur, které by měly být doplněny dodatečnými příspěvky členských států.

Komise do konce května předloží doporučení, v němž navrhne celounijní program přesídlování, který nabídne 20 000 míst. Tento program se bude vztahovat na všechny členské státy a distribučními kritérii, uvedenými v příloze, budou HDP, počet obyvatel, míra nezaměstnanosti a historické údaje o počtu uchazečů o azyl a přesídlených uprchlíků, přičemž program zohlední opatření, která členské státy již provedly na dobrovolném základě. Z rozpočtu EU budou na podporu tohoto programu v období 2015–2016 vyčleněny zvláštní prostředky ve výši dalších 50 milionů EUR. Bude-li to nutné, bude po těchto opatřeních následovat návrh závazného a povinného legislativního přístupu po roce 2016. Kromě tohoto společného úsilí Komise vyzývá členské státy, aby využily stávajících možností v rámci Azylového, migračního a integračního fondu, přislíbily další místa pro přesídlení v rámci svých vnitrostátních programů a co nejrychleji na ně poskytly finanční prostředky.

Kromě přemísťování osob, které se již nacházejí na území EU, musí EU nadále přispívat svým dílem na pomoc vysídleným osobám, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu. Jde o společnou odpovědnost mezinárodního společenství a Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), kterému byl svěřen úkol určit, kdy lidé nemohou bezpečně zůstat ve své vlastní zemi. Tyto zranitelné osoby nelze ponechat, aby hledaly útočiště ve zločinných sítích převaděčů a obchodníků s lidmi. Musí pro ně existovat bezpečné a legální cesty do EU. Úřad vysokého komisaře pro uprchlíky potvrdil cíl stanovený pro EU: 20 000 míst pro přesídlení ročně do roku 2020 . Některé členské státy již významně přispívají k celosvětovému úsilí o přesídlování. Avšak jiné nenabízejí nic – a v mnoha případech neposkytují ani alternativní příspěvek v podobě přijímání žádostí o azyl a jejich kladného vyřizování nebo finanční pomoci na činnost ostatních.

III. Čtyři pilíře pro lepší zvládání migrace

V souvislosti s krizovou migrační situací ve Středomoří se do centra pozornosti dostaly okamžité potřeby. Tato krize však zároveň odhalila řadu strukturálních nedostatků migrační politiky EU a nástrojů, které má k dispozici. To pro EU představuje příležitost vypořádat se s potřebou najít ve své migrační politice správnou rovnováhu a vyslat občanům jasný signál, že migraci lze řídit lépe společně se zapojením všech subjektů EU.

Jak uvedl předseda Juncker ve svých politických směrech, důsledný boj proti nelegální migraci, obchodníkům s lidmi a převaděčům a ochrana vnějších hranic Evropy musí být doprovázeny silnou společnou azylovou politikou, jakož i novou evropskou politikou v oblasti legální migrace. Je zřejmé, že se to neobejde bez posílené soudržnosti různých oblastí politiky, jako je rozvojová spolupráce, obchod, zaměstnanost, zahraniční politika a politika vnitřních věcí.

Jasný a dobře zavedený rámec pro legální možnosti vstupu do EU (díky účinnému azylovému i vízovému systému) oslabí podpůrné faktory pro nelegální pobyt a vstup, a tím pomůže zvýšit bezpečnost evropských hranic, jakož i bezpečnost migračních toků.

EU musí i nadále poskytovat ochranu těm, kdo ji potřebují. Musí také uznat, že dovednosti potřebné pro dynamickou ekonomiku nejsou vždy hned k dispozici na trhu práce EU nebo si jejich získání vyžádá nějaký čas. Migranti, kteří byli legálně přijati členskými státy, by neměli čelit neochotě a překážkám – je třeba jim poskytnout veškerou pomoc, aby se začlenili do svých nových komunit. To by se mělo považovat za ústřední hodnotu, na niž by měli být Evropané hrdi a již by měli šířit mezi svými partnery po celém světě.

Stejně tak ovšem musí EU vyvodit důsledky v situaci, kdy migranti nesplňují kritéria pobytu. Neúspěšní žadatelé o azyl, kteří se snaží vyhnout návratu, migranti překračující povolenou délku pobytu a migranti žijící v trvalé ilegalitě představují vážný problém. To snižuje důvěru v celý systém. Významně to nahrává rovněž těm, kteří chtějí migraci kritizovat nebo stigmatizovat. A také to ztěžuje začlenění těch přistěhovalců, kteří pobývají v EU legálně.

EU musí být činná i za svými hranicemi a upevňovat spolupráci se svými partnery po celém světě, řešit základní příčiny a podporovat možnosti legální migrace, jež napomáhají cirkulačnímu růstu a rozvoji v zemích původu a v cílových zemích. Těmto úvahám se bude hlouběji věnovat strategický přezkum vedený vysokou představitelkou / místopředsedkyní Komise za účelem zhodnocení dopadu celosvětových změn, a také nadcházející přezkum evropské politiky sousedství se v úzkém partnerství s našimi sousedy zaměří na vypracování návrhů ohledně konkrétnější spolupráce při řešení otázek společného zájmu včetně migrace.

Tento program stanoví čtyři úrovně činností týkajících se migrační politiky EU, která je spravedlivá, důsledná a realistická. Díky jejich provádění bude migrační politika EU respektovat právo žádat o azyl, reagovat na humanitární výzvy, poskytovat zřetelný evropský rámec pro společnou migrační politiku a obstojí i v budoucnu.

III.1 Snižování motivace k nelegální migraci

Motivace k nelegální migraci může mít mnoho různých podob. Často však taková migrace končí hlubokým zklamáním. Cesta je většinou mnohem nebezpečnější, než se očekávalo, a nezřídka se migrant vydává napospas zločineckým sítím, které staví zisk nad lidský život. Těm, kteří žádají o azyl neúspěšně, hrozí vidina návratu. A ti, kteří žijí v Evropě ilegálně, mají nejistou existenci a mohou se snadno stát obětí vykořisťování. Je v zájmu všech řešit hlavní příčiny, které dohánějí lidi k tomu, aby si hledali štěstí jinde, a také přijmout rázná opatření proti převaděčům a obchodníkům s lidmi a zajistit jasnost a předvídatelnost návratových politik.

Řešení základních příčin nelegálního a nuceného vysídlování ve třetích zemích

Mnohé základní příčiny migrace leží hluboko v globálních problémech, jež se EU snaží řešit již řadu let. Migrace by měla být uznána jako jedna z hlavních oblastí, v níž má aktivní a angažovaná vnější politika EU přímý význam pro občany EU. Občanská válka, pronásledování, chudoba a změny klimatu, to vše vede přímo a bezprostředně k migraci, takže v diskusi o migraci jsou prvořadé prevence a zmírňování těchto hrozeb.

Zásadním prvkem je partnerství se zeměmi původu a tranzitu, a proto byla zavedena řada dvoustranných a regionálních rámců spolupráce v oblasti migrace. Tyto snahy budou doplněny rozšířením úlohy delegací EU v oblasti migrace v klíčových zemích. Delegace budou zejména podávat zprávy o hlavních změnách souvisejících s migrací v hostitelských zemích, přispívat k začleňování otázek migrace do rozvojové spolupráce a oslovovat hostitelské země v zájmu zajištění koordinované činnosti. Do delegací EU v klíčových třetích zemích budou vysláni evropští styční úředníci pro otázky migrace, a to v úzké spolupráci se sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví a místními orgány a občanskou společností, zejména za účelem shromažďování, výměny a analýzy informací.

Dobrým příkladem oblasti, v níž může intenzivnější spolupráce přinést velký užitek, je Turecko. Od začátku roku 2014 Turecko obdrželo 79 milionů EUR na podporu úsilí při zmírňování tlaku na svůj systém řízení uprchlíků a jako pomoc při prevenci nebezpečných cest ve východním Středomoří. Vyslání zvláštního styčného úředníka agentury Frontex do Turecka posune spolupráci o krok dále.

S rozpočtovými prostředky ve výši 96,8 miliardy EUR na období 2014–2020 hraje pomoc EU pro vnější spolupráci, a zejména rozvojovou spolupráci, významnou úlohu při řešení celosvětových problémů, jako je chudoba, nejistota, nerovnost a nezaměstnanost, které patří mezi hlavní příčiny nelegální a nucené migrace. Tato pomoc zahrnuje podporu v regionech Afriky, Asie a východní Evropy, odkud pochází většina migrantů, kteří se dostanou do Evropy.

Kromě řešení dlouhodobých příčin EU pomáhá zmírňovat dopad krize na místní úrovni. To vyžaduje trvalé úsilí: Více než 70 % uprchlíků a vnitřně vysídlených osob na celém světě je v bezvýchodné situaci přemístění po dobu pěti a více let. EU je předním mezinárodním poskytovatelem pomoci pro uprchlíky ve výši 200 milionů EUR v rámci probíhajících projektů z rozvojové pomoci a ve výši více než 1 miliardy EUR na humanitární pomoc vyčleněnou pro uprchlíky a vnitřně vysídlené osoby od počátku roku 2014. Nyní probíhá strategické plánování s cílem maximalizovat účinek této podpory, přičemž výsledky se očekávají v roce 2016.

Boj proti převaděčům a obchodníkům s lidmi

Opatření v boji proti zločineckým sítím převaděčů a obchodníků s lidmi jsou v prvé řadě způsobem, jak zabránit vykořisťování migrantů zločineckými sítěmi. Rovněž by tato opatření působila jako překážka nelegální migrace. Cílem musí být to, aby se ze sítí převaděčů s „nízkých rizikem a vysokým ziskem“ staly sítě s „vysokým rizikem a nízkým ziskem“. Komise předloží do konce května na toto téma akční plán.

Zásadní význam má spolupráce se třetími zeměmi. Většina převaděčů není usazena v Evropě a ti, kteří jsou zatýkáni na lodích ve Středozemním moři, jsou obvykle jen posledním článkem řetězce. Spolupráce na potlačování místních a mezinárodních zločineckých skupin, které ovládají trasy pro převádění osob, bude hlavní náplní zesílené spolupráce, o které byla řeč výše.

Orgánům členských států mohou být při přijímání intenzivnějších opatření proti zločineckým sítím převaděčů nápomocny i agentury EU. Ty pomáhají identifikovat, prošetřit a stíhat převaděče a zmrazit a zkonfiskovat jim majetek. Tato opatření budou navazovat na bezprostřední úsilí o odhalování, zadržení a zničení plavidel ještě předtím, než je využijí zločinecké sítě (viz výše). Aktivní finanční vyšetřování zaměřené na zabavování a zpětné získávání majetku pocházejícího z trestné činnosti a opatření proti praní špinavých peněz souvisejících s převáděním migrantů budou podporována prostřednictvím posílené spolupráce finančních zpravodajských jednotek v otázkách finančních toků a nové spolupráce s finančními institucemi, např. s bankami, mezinárodními službami pro převod peněz a vydavateli kreditních karet. Tato spolupráce se bude rovněž zakládat na lepším sdílení informací stanoveném v Evropském programu pro bezpečnost.