ISSN 1831-0788
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
2013
CS
Zvláštní zpráva č. 2
ZAJIŠŤUJE KOMISE EFEKTIVNÍ PROVÁDĚNÍ 
SEDMÉHO RÁMCOVÉHO PROGRAMU   
PRO VÝZKUM?

ZAJIŠŤUJE KOMISE EFEKTIVNÍ 
PROVÁDĚNÍ SEDMÉHO RÁMCOVÉHO 
PROGRAMU PRO VÝZKUM?Zvláštní zpráva č. 2  2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 2  2013
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2013
ISBN 978-92-9241-178-7
doi:10.2865/73052
© Evropská unie, 2013
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
3
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?OBSAH
Body
 GLOSÁŘ
I–VI SHRNUTÍ
1–13  ÚVOD
1–5   ZÁKLADNÍ INFORMACE
6–8   REGULAČNÍ PROSTŘEDÍ
9–11   PROVÁDĚNÍ
12–13   NOVÉ NÁSTROJE V SEDMÉM RÁMCOVÉM PROGRAMU
14–16 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
17–97  PŘIPOMÍNKY
17–44   KOMISE PODNIKLA ŘADU OPATŘENÍ NA ZJEDNODUŠENÍ PRAVIDEL PRO ÚČAST, AVŠAK JE TŘEBA UČINIT 
JEŠTĚ VÍCE
19–20  DOBRÝ POKROK U AGENDY PRO ZJEDNODUŠENÍ
21–29  CÍLE ZLEPŠIT HARMONIZACI USTANOVENÍ 7. RP S PRAXÍ PŘÍJEMCŮ SE NEPODAŘILO PLNĚ DOSÁHNOUT
30–44  ZBYTEČNÉ NEKONZISTENTNOSTI SNIŽUJÍ EFEKTIVNOST
45–83  POZORNOST SE ZAMĚŘILA ZEJMÉNA NA ZAJIŠTĚNÍ VYSOKÉ KVALITY VÝDAJŮ A MÉNĚ NA EFEKTIVNOST
45–55  KOMISE VYPRACOVALA KVALITNÍ POSTUPY , ALE NEUVEDLA V SOULAD PROSTŘEDKY NA PODPORU  
JEJICH REALIZACE
56–66  PROCESY LZE DÁL ZKRÁTIT
67–75  KONTROLY KVALITY JSOU ŘÁDNÉ A VYKAZUJÍ JEN MÁLO NEDOSTATKŮ
76–83  FINANČNÍ KONTROLY BYLY RACIONALIZOVÁNY , ALE STÁLE NEVYCHÁZEJÍ Z RIZIKA
4
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?4
84–97  NOVÉ NÁSTROJE NAPLŇUJÍ ÚČEL, PRO NĚJŽ BYLY VYTVOŘENY , ALE V PROVÁDĚNÍ JSOU NEDOSTATKY
84–88  OBA NÁSTROJE ROZŠÍŘILY OBLAST FINANCOVÁNÍ VÝZKUMU …
89–93   … ALE NA PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÝCH TECHNOLOGICKÝCH INICIATIV MĚL NEGATIVNÍ VLIV PŘÍLIŠ SLOŽITÝ 
PRÁVNÍ RÁMEC
94–97  … A U RSFF JE TŘEBA PEČLIVĚ ZVÁŽIT RIZIKO A EFEKT VYTĚSNĚNÍ
98–104  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I  – PŘEHLED KONCEPCE AUDITU
 PŘÍLOHA II  – KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY 
ÚČETNÍHO DVORA 
 PŘÍLOHA III  – PŘÍČINY DLOUHÉ DOBY PRO UDĚLENÍ GRANTU
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?5
7. RP : Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace je hlavním nástrojem Evrop -
ské unie na podporu výzkumu a inovací. Obecné cíle 7. RP byly seskupeny do čtyř specifických programů: 
„Spolupráce“, „Myšlenky“, „Lidé“ a „Kapacity“.
CIP: Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace ( Competitiveness and Innovation Framework Pro -
gramme ) je program Komise, který podporuje činnosti v oblasti inovací (včetně ekologických inovací), zajišťuje 
lepší přístup k financování a poskytuje služby na podporu podnikání v regionech.
Databáze EMI : Databáze „ Experts Management Back-office Internal for FP7“ je hlavním zdrojem informací použí -
vaným generálními ředitelstvími Komise, která se zabývají výzkumem, pro identifikaci odborníků a pro kon troly 
potenciálního střetu zájmů.
DFG : Německá výzkumná společnost ( Deutsche Forschungsgemeinschaft ) financuje výzkumné projekty ve všech 
oblastech vědy a humanitních oborů. Její roční rozpočet činí téměř 2,5 miliardy EUR.
EIB: Evropská investiční banka.
ERCEA : Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum ( European Research Council Executive Agency ) byla zří -
zena, aby řídila výlučně specifický program „Myšlenky“, a to na základě strategických pokynů Evropské rady pro 
výzkum.
EVP : Evropský výzkumný prostor zahrnuje veškeré činnosti, programy a politiky nadnárodního charakteru 
v oblasti výzkumu a vývoje v Evropě, jež společně v rostoucí míře umožňují výzkumným pracovníkům, výzkum -
ným institucím a podnikům přeshraniční pohyb, hospodářskou soutěž i spolupráci. Zastřešujícím cílem je 
zlepšit organizaci a koordinaci výzkumného úsilí v Evropě, aby bylo možno plně využít nadnárodní synergie 
a doplňkovost.
Evropa 2020 : Evropa 2020 je strategie EU pro růst pro příští desetiletí. Má za cíl učinit z EU inteligentní, udrži -
telnou ekonomiku podporující začlenění.
GŘ: Generální ředitelství.
GŘ pro energetiku (ENER) : Generální ředitelství Komise pro energetiku.
GŘ pro komunikační sítě, obsah a  technologie (CNECT) : Generální ředitelství Komise pro komunikační sítě, 
obsah a technologie; bývalé Generální ředitelství pro informační společnost a média (GŘ INFSO).
GŘ pro mobilitu a dopravu (MOVE) : Generální ředitelství Komise pro mobilitu a dopravu.
GŘ pro podniky a průmysl (ENTR) : Generální ředitelství Komise pro podniky a průmysl.
GŘ pro výzkum a inovace (RTD) : Generální ředitelství Komise pro výzkum a inovace.
Horizont 2020 : Horizont 2020 je novým programem EU pro výzkum a inovace. Jedná se o nástupnický pro -
gram 7. RP , který bude probíhat v období 2014–2020. Na toto období Komise navrhla rozpočet ve výši 80 mili -
ard EUR.
IKT: „Informační a komunikační technologie“ je jedním z témat v rámci specifického programu „Spolupráce“.GLOSÁŘ
6
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?6
JTI: Společné technologické iniciativy ( joint technology initiatives ) jsou dlouhodobá partnerství veřejného 
a soukromého sektoru. Spojují investice soukromého sektoru s evropským veřejným financováním. Společné 
technologické iniciativy mají právní status společných podniků ve smyslu článku 187 SFEU.
KBBE : „Potraviny, zemědělství a  rybolov a  biotechnologie“ je jedním z  témat specifického programu 
„Spolupráce“.
Kontroly ex ante : Kontroly ex ante  jsou preventivní kontroly, které jsou prováděny před podpisem grantu nebo 
před platbou.
Kontroly ex post : Kontroly ex post  jsou zjišťovací kontroly, které jsou realizovány poté, co byla provedena 
platba.
KPI: Klíčový ukazatel výkonnosti ( Key performance indicator ).
MSP : Malé a střední podniky.
Nástroj BPM : Nástroj pro řízení organizačních procesů ( Business process management tool ).
NMP : „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“ je jedním z témat specifického pro -
gramu „Spolupráce“.
NSF : Národní vědecká nadace ( National Science Foundation ) je nezávislá federální agentura USA, jejímž cílem je 
podporovat pokrok vědy, zdraví veřejnosti, prosperitu a blahobyt a zajišťovat národní obranu. Má roční rozpo -
čet přibližně 6,9 miliardy dolarů (5,2 miliardy EUR, údaje za rok 2010).
Pravidla pro účast : Pravidla pro účast představují soubor dokumentů, které společně stanovují podmínky pro 
financování výzkumu v rámci 7. RP . Patří sem nařízení (ES) č. 1906/2006, kterým se stanoví pravidla pro účast, 
prováděcí pravidla přijatá Komisí a dále nezávazné dokumenty s pokyny.
RCC : Výbor pro vyjasňování sporných otázek v  oblasti výzkumu ( Research Clearing Committee ) byl zřízen mezi 
generálními ředitelstvími, jež jsou odpovědná za provádění nepřímých akcí spadajících pod  7. RP . Výbor pro 
vyjasňování sporných otázek v  oblasti výzkumu má mandát zaujímat konečná stanoviska k  horizontálním otáz -
kám týkajícím se provádění, u kterých se útvarům Komise nepodařilo dospět ke konsensu.
REA : Výkonná agentura pro výzkum.
RES : Informační servis pro výzkum ( Research Enquiry Service ) je e-mailová služba, která odpovídá na dotazy 
o všech aspektech evropského výzkumu.
7
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?7
RSFF : Finanční nástroj pro sdílení rizik ( Risk Sharing Finance Facility ) je finanční nástroj určený ke zlepšení pří -
stupu k dluhovému financování investic v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (VaVaI) za přijatelných podmínek 
pro soukromé společnosti nebo pro veřejné instituce, které podporují činnosti v oblasti VaVaI.
SNF : Švýcarská národní nadace pro výzkum ( Schweizerischer Nationalfonds ) je švýcarská federální agentura na 
podporu vědeckého výzkumu. Její roční rozpočet činí zhruba 700 milionů švýcarských franků (580 milionů EUR).
TSB : Strategická komise pro technologii ( Technology Strategy Board ) je agentura pro inovace ve Spojeném 
království, jež má za cíl urychlit ekonomický růst podněcováním a podporou inovací vycházejících ze strany 
podniků. Její roční rozpočet je přibližně 250 milionů EUR.
TTG : Doba pro udělení grantu ( Time to grant ) je časové období, které je nutné pro úspěšný výběr návrhu a pro 
sjednání smlouvy.
TTP : Doba k uskutečnění platby ( Time to pay ) je časové období, které je potřebné k provedení platby konsorciu 
příjemců.
Účastnický záruční fond : Účastnický záruční fond je zajištění, z nějž může EU čerpat v případě finančních 
ztrát spojených s projekty 7. RP . Je vlastněn příjemci, kteří do fondu přispívají částkou 5 % celkového příspěvku 
EU na jejich projekt.
VaVaI : Výzkum, vývoj a inovace.
8
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?SHRNUTÍ
I.
Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický 
rozvoj a demonstrace je jedním z klíčových nástrojů 
Unie pro financování výzkumu a je příspěvkem EU 
ke strategii Evropa 2020. Má za cíl posílit průmyslo -
vou konkurenceschopnost a plnit výzkumné potřeby 
dalších politik Unie, a tím přispívat k vytváření zna -
lostní společnosti. Sedmý rámcový program pokrývá 
období 2007–2013 a jeho celkový rozpočet činí 
přes 50 miliard EUR. Naprostá většina rozpočtu pro -
gramu je vynakládána generálními ředitelstvími Komise 
či jejími výkonnými agenturami ve formě grantů pro 
konečné příjemce (viz body 1–13).
II.
Aby prověřil, zda Komise zajistila efektivní provádění 
7. RP , zaměřil se Účetní dvůr na následující otázky 
(viz body 14–16):
a) Umožnila pravidla pro účast efektivní provádění 
7. RP?
b) Byla Komise úspěšná při zjednodušování proce -
sů 7. RP , aniž by toto zjednodušování mělo nega -
tivní dopad na kvalitu výdajů?
c) Řídila Komise dobře zavádění nových nástrojů?
III.
Komise v průběhu sedmého rámcového programu 
zavedla řadu změn, jež zjednodušily pravidla pro účast. 
Komise zejména uspokojivým způsobem racionalizo -
vala požadavky a zkvalitnila své dokumenty s pokyny 
pro příjemce. Komise byla v některých případech 
schopna sladit ustanovení 7. RP s praxí příjemců, ale 
v budoucnosti je třeba učinit v tomto ohledu ještě 
více. Příjemci v 7. RP se rovněž potýkají s nekonzis -
tentnostmi v  souvislosti s  určitými aspekty pravidel 
pro účast. Zřízení výboru pro vyjasňování sporných 
otázek v oblasti výzkumu představuje při řešení těchto 
nekonzistentností krok správným směrem; mecha -
nismy pro zjišťování odlišných postupů jsou však slabé 
(viz body 17–44).
9
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?9
IV.
Procesy Komise jsou zaměřeny na zajištění toho, aby 
financování směřovalo do investic do vysoce kvalitního 
výzkumu. Na efektivnost se však klade menší důraz. Při 
auditu bylo zjištěno, že:
a) řízení procesů 7. RP ze strany Komise je účinné ve 
třech z pěti oblastí, tj. v oblasti koncepce procesů, 
činností zaměřených na optimalizaci a informací 
pro řízení, ale méně účinné, co se týče nástrojů 
a zdrojů. Stávající nástroje neumožňují efektivní 
provádění a určité skutečnosti naznačují, že na 
realizaci určitých témat u specifického programu 
„Spolupráce“ jsou využívány příliš velké personální 
kapacity na úkor jiných témat (viz body 45–55);
b) ačkoli se v průběhu 7. RP zkrátila doba zpraco -
vání, teprve v roce 2012 se tato doba přiblížila 
devíti měsícům. Audit upozornil na osvědčené 
postupy, jak dále zkrátit dobu pro udělení grantu. 
Klíčová je pozornost, kterou vedení tomuto pro -
blému věnuje, a rovněž existence prostředí, které 
umožňuje účelné sdílení osvědčených postupů 
(viz body 56–66);
c) kontroly kvality týkající se výběru a sledování 
projektů fungují dobře. Model finanční kontro -
ly u  7. RP však dostatečně nezohledňuje riziko 
chyb. V praxi to znamená, že nízkorizikoví příjem -
ci v 7. RP jsou podrobeni příliš mnoha kontrolám 
(viz body 67–83).
V.
Z prověrky, kterou Účetní dvůr provedl u finančního 
nástroje pro sdílení rizik a u společných technologic -
kých iniciativ, vyplynulo, že oba tyto nástroje naplnily 
účel, pro nějž byly vytvořeny. Podařilo se jim přilákat 
specifické skupiny příjemců jako např. malé a střední 
podniky. Provádění společných technologických ini -
ciativ však komplikoval příliš složitý právní rámec 
a Komisi se nepodařilo dostatečně prokázat, že finan -
cování poskytnuté finančním nástrojem na sdílení 
rizik vede k investicím, které jsou nad úrovní těch, jež 
by příjemci realizovali i bez veřejného financování 
(viz body 84–97).VI.
Na základě těchto připomínek předkládá Účetní dvůr 
řadu doporučení, která jsou určena převážně Komisi 
(viz body 98–103):
a) Co se týče pravidel pro účast, Komise by měla dále 
usilovat o zajištění toho, aby praxe příjemců mohla 
být využita v programu Horizont 2020, a měla by 
řídit 7. RP konzistentněji.
b) Aby Komise posílila řízení procesů, měla by zavést 
nástroje IT, které budou integrovat všechny funk -
ce, a měla by též přezkoumat nevyvážené pracovní 
zatížení personálních zdrojů.
c) Pro zkrácení doby zpracování by Komise měla za -
jistit, aby procesy byly automatizovány a  ve všech 
útvarech Komise prováděny konzistentně.
d) Aby Komise lépe zaměřila své kontrolní úsilí, 
u kontrolních činností před platbami i po nich by 
měla více zohledňovat riziko.
e) Rozpočtové orgány a Komise by měly více sladit 
právní rámec společných technologických iniciativ 
s počtem pracovníků těchto iniciativ. Pro maxima -
lizaci dopadu finančního nástroje pro sdílení rizik 
by Komise rovněž měla zlepšit jeho zacílení na pří -
jemce, kteří mají omezený přístup k financování.SHRNUTÍ
10
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ZÁKLADNÍ INFORMACE
1. Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstra -
ce (7. RP) je jedním z klíčových nástrojů Unie pro financování výzkumu 
a je jejím příspěvkem ke strategii Evropa 2020. Má za cíl posílit průmys-
lovou konkurenceschopnost a plnit výzkumné potřeby dalších politik 
Unie1, a tím přispívat k vytváření znalostní společnosti, rozvíjet Evropský 
výzkumný prostor a doplňovat činnosti na celostátní a regionální úrovni2.
2. Sedmý rámcový program tvoří několik režimů financování seskupených 
do čtyř specifických programů (viz graf 1 ), jež jsou určeny k podpoře vý -
zkumných činností (sem patří základní i užitý výzkum a vzdělávací činnos -
ti a činnosti v oblasti inovací). Na podporu těchto aktivit poskytuje 7. RP 
na období 2007–2013 více než 50 miliard EUR3. Většina finančních pro -
středků je vynakládána na granty pro konečné příjemce jak v členských 
státech, tak v zemích mimo EU. Činnosti, které budou z grantů financo -
vány, se stanovují na základě konkurenčních výzev k podávání návrhů. 
Příjemci obvykle fungují jako konsorcia partnerů na základě grantových 
dohod s Komisí.1 Zaměřených např. na 
udržitelný rozvoj, změny 
klimatu, energetiku, dopravu, 
veřejné zdraví, informační 
technologie a biotechnologie. 
2 Příloha I rozhodnutí 
Evropského Parlamentu 
a Rady č. 1982/2006/ES 
ze dne 18. prosince 2006 
o sedmém rámcovém 
programu Evropského 
společenství pro výzkum, 
technologický rozvoj 
a demonstrace (2007 až 2013) 
(Úř. věst. L 412, 30.12.2006, 
s. 1).
3 Tato částka nezahrnuje 
rozpočet Euratomu v rámci 
7. RP , který ve stejném 
období poskytne dalších 
5,3 miliardy EUR.ÚVOD
GRAF  1
ROZPOČET  7. RP NA OBDOBÍ  2007–2013  (V MILIARDÁCH EUR)
Lidé
4,8
JRC*
1,7Myšlenky
7,4
Celkem
50,5Kapacity
4,1RSFF
1,0
Sociálně-ekonomické 
a humanitní vědy
0,6
Informační a komunikační 
technologie
9,1Zdraví
6,1Spolupráce
32,4Bezpečnost
1,4Vesmír
1,4 Životní prostředí
1,9
Zemědělství 
a biotechnologie (KBBE)
1,9
Energetika
2,4
Nanovědy 
a nanotechnologie (NMP)
3,5
Doprava
4,2
Společné technologické
iniciativy
3,1
Poznámka:  Přerušovanou čarou jsou vyznačeny nástroje, jež byly v 7. RP nově zavedeny.
* Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska (což je generální ředitelství, které pro Komisi přímo provádí výzkumné činnosti) 
podporuje samostatný specifický program.
11
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?
RÁMEČEK  1
CHARAKTERISTIKY  7. RP
Sedmý rámcový program je určen pro příjemce ze všech členských států EU, přidružených zemí a zemí přistu -
pujících k EU (144) a rovněž partnerských zemí mezinárodní spolupráce.
Program řídí 19 nezávislých subjektů: osm útvarů Komise (z toho šest generálních ředitelství a dvě výkonné 
agentury), Evropská investiční banka, pět společných technologických iniciativ a pět iniciativ podle článku 1855.
V příslušných osmi útvarech Komise se realizaci 7. RP věnuje více než 2 500 pracovníků.
Průměrný příspěvek EU na jeden projekt činí 1,75 milionu EUR. Typický projekt charakterizuje nadnárodní spo -
lupráce mezi pěti či šesti účastníky. U projektů kooperativního výzkumu, které představují zhruba dvě třetiny 
rozpočtu 7. RP , je průměrný počet účastníků jedenáct. U většiny projektů tvoří konsorcia účastníci jak z akade -
mického světa, tak ze soukromého sektoru.
Každoročně je vyhodnoceno okolo  15 000  návrhů, uzavřeno  2 500  nových grantových dohod a  provedeno 
asi 10 000 plateb. Portfolio 7. RP tvoří zhruba 14 000 grantových dohod (údaje za rok 2011).
4 Švýcarsko, Izrael, Norsko, Island, Lichtenštejnsko, Turecko, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Albánie, Černá 
Hora, Bosna a Hercegovina, Faerské ostrovy a Moldavská republika.
5 Iniciativy podle článku 185 SFEU (dále „iniciativy podle článku 185“) umožňují EU poskytovat podporu společnému provádění programů 
v oblasti výzkumu a rozvoje členských států. Toto provádění je řízeno speciálními prováděcími strukturami.
Zdroj:  Pátá monitorovací zpráva o 7. RP , souhrnný rozpočet EU na rok 2012 a sdělení Komise o zjednodušení provádění rámcových progra -
mů pro výzkum (KOM(2010) 187).3. Sedmý rámcový program je komplexní program na financování výzkumu. 
Jeho roční rozpočet se každoročně zvyšuje a v roce 2013 má dosáh -
nout 11 miliard EUR. To společně se specifickými charakteristikami 7. RP 
(viz rámeček 1 ) činí z tohoto programu jeden z největších samostatných 
programů pro výzkum na světě.
4. Tyto charakteristiky mají přímý dopad na způsob, jakým musí být 7. RP 
řízen. Například vzhledem k nadnárodní povaze 7. RP a také kombinaci 
akademických a průmyslových subjektů v jednotlivých projektech mohou 
účastníci ve stejném konsorciu podléhat odlišným daňovým, právním, 
účetním či finančním předpisům. Pravidla 7. RP musí být tudíž dostatečně 
pružná na to, aby se těmto rozdílům přizpůsobila, ale zároveň dostatečně 
přesná na to, aby zabraňovala chybnému výkladu. Pravidla národních 
programů na financování výzkumu přitom musí vycházet pouze z plat -
ných vnitrostátních právních předpisů.ÚVOD
12
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?5. Sedmý rámcový program zavedl v porovnání se šestým rámcovým pro -
gramem několik nových nástrojů. Nejdůležitějšími jsou podpora „hranič -
ního“ výzkumu6, společné technologické iniciativy (JTI) a finanční nástroj 
pro sdílení rizik (RSFF). Podpora „hraničního“ výzkumu byla zavedena na 
financování základního („ blue-sky “) výzkumu7 a další dva nástroje byly 
vytvořeny na podporu inovační činnosti v těsné návaznosti na trh s cílem 
podporovat účast průmyslu, která se od 4. RP trvale snižuje8.
REGULAČNÍ PROSTŘEDÍ
6. Cíle 7. RP a činnosti, které z něj budou financovány, jsou stanoveny v roz -
hodnutí č. 1982/2006/ES a dále v rozhodnutích o čtyřech specifických 
programech. Nařízení o 7. RP9 stanoví pravidla pro účast. Tento rámec 
doplňují prováděcí pravidla přijatá Komisí a dále nezávazné dokumenty 
s pokyny (termín „pravidla pro účast“ odkazuje dále v tomto dokumentu 
na hierarchickou strukturu uvedenou v grafu 2 ).
7. Pravidla pro účast definují podmínky pro výběr projektů, účast subjektů 
na projektech a financování projektů. Ve svém souboru stanovují pod -
mínky financování jako např. míry financování a požadavky na způsobi -
lost výdajů.
8. Současná pravidla pro účast jsou výsledkem zkušeností získaných bě -
hem 20 let předchozích rámcových programů. U 6. RP bylo hlavní hyb -
nou silou zjednodušování10, které bylo závazkem pro Komisi i pro sedmý 
rámcový program11.6 Financovaný ze 
specifického programu 
„Myšlenky“, který provádí 
Evropská rada pro výzkum 
a její výkonná agentura.
7 Pojmy základní („ blue-sky “) 
nebo „hraniční“ výzkum 
označují výzkumnou práci ve 
vědě a technologii, která sahá 
za hranice našeho stávajícího 
poznání, proniká do nových 
oblastí a vyznačuje se tím, že 
pro ni neplatí hranice mezi 
disciplínami.
8 Z 39 % u 4. RP na 31 % 
u 6. RP . Zdroj:  Průběžné 
hodnocení sedmého 
rámcového programu – 
zpráva odborné skupiny, 
12. listopadu 2012.
9 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1906/2006 ze dne 
18. prosince 2006, kterým 
se stanoví pravidla pro 
účast podniků, výzkumných 
středisek a vysokých škol 
na akcích v rámci sedmého 
rámcového programu a pro 
šíření výsledků výzkumu 
(2007 až 2013) (Úř. věst. L 391, 
30.12.2006, s. 1).
10 Například delegování řízení 
na koordinátory a využívání 
osvědčení o auditu nebo 
zjednodušení akcí „Marie 
Curie“. Akce „Marie Curie“ jsou 
nyní součástí specifického 
programu „Lidé“.
11 SEK(2005) 431 v konečném 
znění.
13
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?Právní základ
Právní dokumenty  pro provádění programu 
Dokumenty s pokyny
Poznámky s pokyny k podávání zpráv o projektech
Pokyny k právům duševního vlastnictvíPokyny k technickému přezkumu projektůPokyny k paušálním denním příspěvkůmPokyny k ﬁnančním záležitostemPokyny k ﬁnancování EU pro oblast výzkumu a inovacíKontrolní seznam pro dohodu o založení konsorciaPrůvodce změnami grantových dohod 7. RP
DOKUMENTY NEJNIŽŠÍ ÚROVNĚDOKUMENTY DRUHÉ ÚROVNĚDOKUMENTY PRVNÍ ÚROVNĚ
Vzorové grantové dohody: 
tj. standardní/ERC/REA
Pravidla pro předkládání návrhů, 
hodnocení a výběr
Pravidla pro ověřování existence, právního statutu, 
provozní a ﬁnanční způsobilosti
Rozhodnutí C (2011) 174 v konečném znění: 
o třech opatřeních ke zjednodušení (rozh. č. 1982/2006/ES)Nařízení (ES) č. 1906/2006,
kterým se stanoví
pravidla pro účastGRAF  2
HIERARCHIE PŘEDPISŮ UPRAVUJÍCÍCH PRAVIDLA PRO ÚČAST V  7. RP
Zdroj:  Účetní dvůr, informační služba CORDIS.
14
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?PROVÁDĚNÍ
9. Provádění 58 % finanční hodnoty sedmého rámcového programu spadá 
pod přímé centralizované řízení12 šesti generálních ředitelství. U zbýva -
jící části prostředků je provádění delegováno na dvě výkonné agentury 
(Výkonnou agenturu pro výzkum (REA) a Výkonnou agenturu Evropské 
rady pro výzkum (ERCEA)), dále na EIB, společné technologické iniciati -
vy a specializované prováděcí struktury pro iniciativy podle článku 185. 
Zatímco výkonné agentury užívají stejné postupy jako Komise, ostatní 
subjekty si mohou uspořádat své vnitřní postupy odlišně. Členění po -
dle jednotlivých způsobů řízení a odpovědných subjektů je uvedeno 
v grafu 3 .12 V rámci centralizovaného 
řízení je rozpočet prováděn 
buď přímo Komisí, nebo 
nepřímo agenturami či jinými 
subjekty, na něž Komise 
přenesla své pravomoci.
GRAF  3
SUBJEKTY ODPOVĚDNÉ ZA PROVÁDĚNÍ
GŘ RTD
39 %článek 185  
       1 %EIB (RSFF)   2 %JTI  6 %ERCEA
15 %REA (MSP)
3 % GŘ EAC/REA
10 %
GŘ ENTR/REA  6 %
GŘ ENER 
a GŘ MOVE
 1 %
GŘ CNEC T
17 %Nepřímé řízení
42 %
Přímé řízení
58 %
Zdroj:  Účetní dvůr.
15
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?10.  Bez ohledu na prováděcí subjekt se poskytování grantu zpravidla realizuje 
prostřednictvím těchto tří hlavních procesů:
a) určení vědeckých témat, která budou podpořena, a stanovení pra -
covních programů na jejich provádění;
b) výběru projektů, který je zpravidla založen na konkurenčním výbě -
rovém řízení a jednání s úspěšnými žadateli;
c) kontroly odborné realizace projektů a proplácení způsobilých ná -
kladů příjemcům.
11.  Zjednodušování u 7. RP se netýkalo pouze pravidel, ale rovněž vnitřních 
postupů generálních ředitelství a výkonných agentur. Od posledního 
auditu Účetního dvora v  této oblasti13 uskutečněného v  roce  2004 za -
vedla Komise několik nových systémů, které mají zjednodušit postupy 
provádění grantů (např. portál pro účastníky, jednotný registrační systém, 
systém pro dojednání podmínek grantu).
NOVÉ NÁSTROJE V  SEDMÉM RÁMCOVÉM PROGRAMU
12.  Společné technologické iniciativy (JTI) jsou dlouhodobá partnerství ve -
řejného a soukromého sektoru. Propojují investice soukromého sekto -
ru s veřejným financováním EU i vnitrostátním veřejným financováním. 
Mají za cíl podporovat kooperativní výzkum v celé Evropě v takových 
oblastech průmyslového výzkumu, kde existují jasně zjištěné společné 
technologické a hospodářské cíle. Přípěvek EU v 7. RP na společné tech -
nologické iniciativy činí více než 3 miliardy EUR. Dvojstranné společné 
technologické iniciativy jsou partnerství mezi EU a průmyslovými sdruže -
ními, zatímco trojstranné společné technologické iniciativy zahrnují EU, 
průmyslová sdružení a účastnické členské státy (viz tabulka 1). Například 
na Evropském společném podniku pro provádění společné technologic -
ké iniciativy pro nanoelektroniku (ENIAC) se podílí Komise, účastnické 
členské státy14 a sdružení zastupující organizace působící v oblasti na -
noelektroniky v Evropě (AENEAS).13 Zvláštní zpráva č. 1/2004 
o řízení nepřímých 
akcí v oblasti výzkumu 
a technologického vývoje 
v rámci 5. rámcového 
programu pro výzkum 
a technologický vývoj 
(1998 až 2002) (Úř. věst. C 99, 
23.4.2004, s. 1).
14 Členskými státy ENIAC 
jsou Belgie, Česká republika, 
Německo, Estonsko, Irsko, 
Řecko, Španělsko, Francie, 
Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, 
Nizozemsko, Rakousko, 
Polsko, Portugalsko, 
Rumunsko, Slovensko, Finsko, 
Švédsko, Spojené království 
a Norsko.
16
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?TABULKA  1
PŘEHLED SPOLEČNÝCH TECHNOLOGICKÝCH INICIATIV
Společná technologická iniciativa Strategický cílMaximální 
příspěvek EU 
(v milionech EUR)
Dvojstranné 
společné 
technologické 
iniciativyIniciativa pro inovativní 
léčiva (IMI)Urychlit rozvoj lepších a bezpečnějších 
léčivých přípravků pro pacienty 1 000
Clean SkyRozvíjet průlomové technologie s cílem 
významně zlepšit environmentální působení 
letadel a letecké dopravy, což povede k méně 
hlučným a úspornějším letadlům 800
Společný podnik  
pro palivové články  
a vodík  (FCH) Urychlit uvedení technologií palivových 
článků a vodíkové energie na trh v Evropě470
Trojstranné 
společné 
technologické 
iniciativyENIACZaměření na nanoelektroniku s cílem posílit 
další integraci a miniaturizaci zařízení 
a zvyšovat jejich funkčnost 450
ARTEMISVyřešit výzkumné a strukturální problémy 
v oblasti vestavěných počítačových systémů420
Zdroj:  Rozhodnutí Rady o zřízení příslušných společných technologických iniciativ.13.  Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) je finanční nástroj, který má zlep -
šit přístup k dluhovému financování investic v oblasti výzkumu, vývoje 
a inovací (VaVaI) za přijatelných podmínek pro soukromé podniky či 
veřejné instituce, které podporují činnosti v oblasti VaVaI. Mezi cílové 
příjemce RSFF patří rovněž evropské subjekty provádějící intenzivní vý -
zkum a dále výzkumné infrastruktury. Evropská komise prostřednictvím 
svého GŘ pro výzkum a inovace monitoruje RSFF z hlediska způsobilosti 
projektů a přidělování prostředků z rozpočtu 7. RP , zatímco EIB zodpovídá 
za každodenní činnost. Tento nástroj je financován společně EU a EIB. 
Maximální příspěvek EU na finanční nástroj pro sdílení rizik v 7. RP byl 
stanoven na jednu miliardu EUR.
17
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?
15 Určení vědeckých témat 
a stanovení pracovních 
programů nespadalo do 
rozsahu tohoto auditu.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
14.  Audit zkoumal, zda Komise zajišťuje efektivní provádění 7. RP . To bylo 
analyzováno pomocí následujících tří podotázek:
a) Umožnila pravidla pro účast efektivní provádění 7. RP?
b) Byla Komise úspěšná při zjednodušování procesů 7. RP , aniž by toto 
zjednodušování mělo negativní dopad na kvalitu výdajů?
c) Řídila Komise dobře zavádění nových nástrojů?
15.  Audit se týkal provádění sedmého rámcového programu v období mezi 
rokem  2007  a první polovinou roku  2012. Auditní kritéria a  metody shro -
mažďování důkazních informací jsou popsány v příloze I . Rozsah auditu 
zahrnoval:
a) pro první auditní podotázku: pravidla pro účast pro celý 7. RP;
b) pro druhou auditní podotázku: vnitřní postupy zavedené v GŘ pro 
výzkum a inovace, GŘ pro informační společnost a média, GŘ pro 
podniky a průmysl a ve Výkonné agentuře pro výzkum související 
s projekty kooperativního výzkumu v rámci specifického programu 
„Spolupráce“15. Analýza vnitřních postupů takto pokryla provádění 
téměř dvou třetin rozpočtu 7. RP;
c) pro třetí auditní podotázku: analýzu dvou nových nástrojů – spo -
lečných technologických iniciativ (JTI) a finančního nástroje pro 
sdílení rizik (RSFF).
16.  Účetní dvůr provedl kontrolu opatření přijatých v návaznosti na svá před -
chozí doporučení ve zvláštní zprávě č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí 
v oblasti výzkumu a technologického vývoje v rámci 5. rámcového pro -
gramu pro výzkum a technologický vývoj (1998 až 2002). Výsledky včetně 
odkazů na příslušné připomínky v této zprávě jsou uvedeny v příloze II .
18
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?16 SEK(2005) 431, 
KOM(2005) 705 v konečném 
znění, SEK(2005) 430 
v konečném znění, 
KOM(2010) 187 v konečném 
znění.
17 Závěry Rady 
o zjednodušených 
a účinnějších programech 
podporujících evropský 
výzkum a inovace,  
3016. zasedání 
Rady ve složení pro 
konkurenceschopnost 
konané dne 26. května 2010; 
zpráva Evropského 
parlamentu o zjednodušení 
provádění rámcových 
programů pro výzkum, 
2010/2079(INI).PŘIPOMÍNKY
KOMISE PODNIKLA ŘADU OPATŘENÍ NA 
ZJEDNODUŠENÍ PRAVIDEL PRO ÚČAST, AVŠAK JE 
TŘEBA UČINIT JEŠTĚ VÍCE
17.  Na počátku sedmého rámcového programu Komise předložila řadu plánů 
na zjednodušení různých aspektů pravidel pro účast. Tato část zprávy 
používá jako základ k posouzení pokroku, jehož bylo při prosazování této 
agendy pro zjednodušení dosaženo, následující zásady:
a) racionalizace požadavků dosažením lepší rovnováhy mezi riziky 
a kontrolou;
b) optimalizace metod proplácení nákladů příjemců vzniklých při je -
jich výzkumné činnosti;
c) orientace příjemců v komplexnosti programu;
d) uvedení příslušných předpisů do souladu s praxí příjemců;
e) zabránění zdvojeným povinnostem a nekonzistentnostem.
18.  Tyto principy byly odvozeny z řady dokumentů Komise16, v nichž byly 
předloženy plány na zjednodušení, a  ze stanovisek legislativních orgánů17 
ohledně pravidel pro účast. Od roku 2005, kdy Komise zahájila přípravu 
sedmého rámcového programu, se tak pravidla pro účast rozvíjela právě 
v souladu s těmito principy. Přehled pokroku v agendě pro zjednodušení 
uvádí tabulka 2 .
19
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?
TABULKA  2
POKROK KOMISE V  AGENDĚ PRO ZJEDNODUŠENÍ
Principy spolu s příklady  
plánovaných opatření Posouzení Účetního dvora
Požadavky na racionalizaci:
ο Nahrazení bankovních záruk účastnickým 
záručním fondem 
ο Menší používání osvědčení o auditu  
u žádostí o platbu 
ο Racionalizace vykazovacích obdobíUspokojivé
Bankovní záruky se již nevyžadují, díky čemuž se příjemci zbavili 
související administrativní zátěže. Po zavedení prahové hodnoty 
vyžaduje osvědčení o auditu pouze 6 % výkazů nákladů, které 
představují třetinu financovaných nákladů v 7. RP . V některých 
ohledech (např. délka vykazovacích období) se 7. RP jeví příznivě 
ve srovnání s národními programy financování. Vykazovací 
povinnosti však lze racionalizovat i více, jestliže:
ο vykazovací období budou prodloužena také pro projekty 
v rámci tématu IKT, 
ο rozsah zpráv bude podléhat přísným limitům, jako  
tomu je v některých národních grantových agenturách  
(SNF, DFG, TSB).
Optimalizace metod proplácení:
ο Širší využívání paušálních sazeb 
ο Zjednodušení modelu financování vycházejícího 
ze skutečných nákladůČástečně uspokojivé
Sedmý rámcový program zahrnuje nové metody financování 
vycházející namísto ze skutečných nákladů z paušálních sazeb. 
Model financování 7. RP vycházející ze skutečných nákladů je 
však i nadále složitý (viz bod 20).
Orientace příjemců v komplexnosti programu:
ο Zkvalitnění materiálů s pokyny
ο Společné elektronické nástroje pro interakci 
s příjemci 
ο Dodatečné poradenské nástroje jako např. 
služba helpdeskuUspokojivé 
Dokumenty s pokyny jsou nyní ve srovnání s materiály pro 6. RP 
kratší a jasnější, jak dokládají odpovědi příjemců na dotazník 
Účetního dvora. Nové nástroje IT usnadňují interakci mezi Komisí 
a příjemci. Byly zřízeny specializované služby helpdesku pro 
příjemce.
Uvedení předpisů do souladu s praxí příjemců:
ο Certifikace metodik příjemců pro výpočet 
nákladů
ο Širší akceptace metodik příjemců Neuspokojivé
Využívání certifikačního programu ze strany příjemců bylo nízké, 
schvalování metodik průměrných personálních nákladů bylo 
opožděné, příjemci musí nést plné riziko nesprávného výkladu 
ustanovení 7. RP a ustanovení 7. RP ne vždy odrážejí obecnou 
praxi v oblasti výzkumu (viz body 21–29).
Zamezení zdvojeným povinnostem 
a nekonzistentnostem:
ο Elektronická podatelna pro příjemce  
(jednotný registrační nástroj)
ο Konzistentní posuzování finančního zdraví
ο Jednotné informační středisko  
(informační servis pro výzkum)
ο Výbor pro vyjasňování sporných otázek 
ve výzkumuNeuspokojivé
Většina z plánovaných opatření byla zavedena, realizaci však 
stále doprovází nekonzistentnosti (viz body 30–44).
Zdroj:  Účetní dvůr.PŘIPOMÍNKY
20
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?DOBRÝ POKROK U  AGENDY PRO ZJEDNODUŠENÍ
19.  V souvislosti s pěti uvedenými principy Komise uspokojivě zracionalizo -
vala požadavky a také zkvalitnila různé materiály s pokyny. V některých 
případech byla Komise schopna sladit předpisy pro 7. RP s praxí příjemců 
(akceptovala např. průměrné osobní náklady), ale v budoucnu je potřeba 
udělat více. Příjemci u 7. RP čelí nekonzistentnostem souvisejícím s  ur-
čitými aspekty pravidel pro účast (viz body 21 a 30).
20.  Co se týče modelu financování, byly zavedeny nové způsoby financování 
založené na paušálních sazbách namísto skutečných nákladů. Financo -
vání vycházející ze skutečných nákladů zůstává však v 7. RP hlavním 
modelem financování. Ve srovnání s národními grantovými agenturami 
je model financování 7. RP složitý, a to z důvodu velkého počtu kombi -
nací nákladových kategorií, metod pro výpočet nákladů a sazeb náhra -
dy nákladů. To pro příjemce představuje zátěž a má řadu významných 
dopadů na administrativní postupy v Komisi. Účetní dvůr ve své zprá -
vě č. 1/2004  doporučil model financování zjednodušit (viz příloha II ). 
Zjednodušení modelu financování je důležitým prvkem navrhovaných 
pravidel pro účast v programu Horizont 202018.
CÍLE ZLEPŠIT HARMONIZACI USTANOVENÍ  7. RP S  PRAXÍ PŘÍJEMCŮ SE 
NEPODAŘILO PLNĚ DOSÁHNOUT
21.  Při zahájení  7. RP Komise uvedla, že model financování, vycházející ze 
skutečných nákladů, by využíval obvyklé účetní a správní zásady příjem -
ců19. Jak legislativní orgány, tak samotná Komise opakovaně zdůraznily 
potřebu toho, aby pravidla 7. RP byla ve větším souladu s obecnými 
obchodními postupy20.
JE ZAPOTŘEBÍ LEPŠÍ HARMONIZACE S  PRAXÍ PŘÍJEMCŮ
22.  Aby se zlepšila harmonizace pravidel pro účast v 7. RP s praxí příjemců, 
měla by pravidla obsahovat mechanismus, který umožní tuto praxi včas 
rozpoznat a upravit odpovídajícím způsobem výklad pravidel i praxi Ko -
mise, a to za předpokladu, že to nebude mít dopad na obecné cíle 7. RP 
a cíle souvisejících kontrolních činností.18 „Účetní dvůr se domnívá, 
že radikální zjednodušení 
modelu financování nákladů 
posílí jeho spolehlivost, 
sníží riziko nesrovnalostí 
ve výkazech nákladů 
předložených příjemci, 
přinese méně složité účetní 
zpracování projektů a zruší 
některé kontrolní kroky 
požadované ve stávajícím 
modelu financování pro 
7. RP , čímž dojde k usnadnění 
a zrychlení žádostí.“ 
Podrobnosti viz stanovisko 
Účetního dvora č. 6/2012 
k návrhu nařízení Evropského 
parlamentu a Rady, kterým 
se stanoví pravidla pro 
účast a šíření výsledků 
Horizontu 2020 – rámcového 
programu pro výzkum 
a inovace (2014–2020) 
(Úř. věst. C 318, 20.10.2012, 
s. 1).
19 SEK(2005) 431 v konečném 
znění, oddíl 2.5.
20 Např. bod 117 rozhodnutí 
Evropského parlamentu 
o udělení absolutoria za 
plnění souhrnného rozpočtu 
za rok 2007, 2008/2186(DEC); 
KOM(2010) 187 v konečném 
znění; zpráva Evropského 
parlamentu o zjednodušení 
provádění rámcových 
programů pro výzkum 
(2010/2079(INI)); závěry 
o zjednodušených 
a účinnějších programech 
podporujících evropský 
výzkum a inovace, 
3016. zasedání 
Rady ve složení pro 
konkurenceschopnost 
dne 26. května 2010.
21
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?21 Zamýšlený rozsah 
certifikačního mechanismu 
byl omezen na účastníky, kteří 
se programu účastnili vícekrát 
a jejichž účast byla spojená 
s většími částkami: 8 účastí 
nad 375 000 EUR. 
22 Výroční zpráva Evropského 
účetního dvora za rozpočtový 
rok 2010 (Úř. věst. C 326, 
10.11.2011).
23 V dubnu 2009 Evropský 
parlament upozornil, že 
by příjemcům mělo být 
umožněno používat jejich 
obvyklé metody výpočtu 
nákladů, a vyzval Komisi, aby 
„zahájila proces, na základě 
kterého uvede pravidla 
7. rámcového programu do 
souladu se všeobecnými 
obchodními postupy, které 
umožní výpočet a účtování 
průměrných hodinových 
sazeb za nákladovou 
položku“ ( Zdroj:  rozhodnutí 
Evropského parlamentu 
o udělení absolutoria za 
plnění souhrnného rozpočtu 
za rok 2007, 2008/2186(DEC)). 
Rozhodnutí (C(2011) 174), 
které na tuto žádost reaguje, 
bylo přijato v lednu 2011.
24 Národní kontaktní 
místa existují ve všech 
členských státech. Jde 
o podpůrné struktury 
7. RP zajišťující praktické 
informace výzkumníkům 
a podnikatelům týkající 
se jejich účasti v 7. RP .23.  Na počátku sedmého rámcového programu Komise zavedla certifikační 
mechanismus pro schvalování metodik výpočtů nákladů, aby poskyt -
la příjemcům jistotu ohledně jejich metodik. Přísné požadavky tohoto 
mechanismu však vedly k tomu, že příjemci využívali certifikační pro -
gram jen v malé míře. Dle odhadů Komise bude vystaveno maximálně 
350 certifikací21. Do března 2012 Komise přijala žádosti o certifikaci me -
todiky od 71 příjemců, což představuje 20 % těchto příjemců. Z výsledků 
průzkumu Účetního dvora vyplývá, že hlavními důvody, proč příjemci 
nežádali o certifikaci ex ante , byly délka a složitost podávání příslušné 
žádosti, obtížné plnění certifikačních kritérií a rovněž omezené využití 
této certifikace. Tato nízká účast podkopala úsilí Komise o zjednodušení 
postupů22.
24.  Aby Komise usnadnila harmonizaci ustanovení  7. RP s  praxí příjemců 
v oblasti osobních nákladů, zavedla v roce 2011 pro příjemce možnost, 
aby za určitých podmínek používali své vnitřní postupy pro účtování prů -
měrných osobních nákladů. Při pohovorech Účetního dvora s vědeckými 
organizacemi a  účastníky byla zjištěna pozitivní reakce na širší přijímání 
metod výpočtu průměrných osobních nákladů. Avšak i když byla otázka 
přijatelnosti metod výpočtu průměrných osobních nákladů rozpozná -
na relativně včas23, trvalo 21 měsíců, než byla upravena pravidla. To je 
u sedmiletého programu, z něhož jsou financovány projekty s průměrnou 
délkou 36 měsíců, pozdě.
25.  Ačkoli jsou finanční pravidla 7. RP méně normativní a naopak více vychá -
zejí z obecných zásad, dochází k situacím, kdy je těžké sladit realitu, jíž 
musí příjemce čelit, s obecnými zásadami 7. RP . V případě, že se příjemce 
v takovéto situaci ocitne, jsou možná tři řešení. Příjemce může buď:
 ο kontaktovat svého projektového úředníka,
 ο obrátit se na národní kontaktní místo24, které věc postoupí informačnímu 
servisu pro výzkum (RES), nebo
 ο obrátit se s věcí přímo na RES.
22
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?26.  Projektoví úředníci mohou věc posoudit pouze z hlediska stávajících 
pravidel a pokynů. Informační servis pro výzkum může poskytnout indi -
vidualizovanější pokyny, které v případě, že se jedná o složitější právní 
otázky, připravuje právní odbor GŘ pro výzkum a  inovace. Tyto pokyny 
však obsahují dodatek o vyloučení právní odpovědnosti, což může vý -
znamně snížit jejich užitečnost pro případ pozdějších neshod s Komisí. 
Správnost výkladu může být zpochybněna až do pěti let po uzavření 
projektu. Ačkoli pro vyloučení právní odpovědnosti mohou existovat 
pádné důvody, ve stávajícím systému to znamená, že plné riziko nespráv -
né interpretace ustanovení 7. RP nesou příjemci.
USTANOVENÍ  7. RP NE VŽDY ODRÁŽEJÍ OBVYKLOU PRAXI PŘÍJEMCŮ
27.  Aby Účetní dvůr posoudil míru souladu 7. RP s obecnou praxí příjemců, 
porovnával situaci v rámci 7. RP jednak s postupy používanými v ná -
rodních grantových agenturách a jednak s interními postupy příjemců. 
Analýza Účetního dvora se zaměřila na osobní náklady, neboť ty čas -
to představují nejdůležitější kategorii přímých nákladů při provádění 
projektů.
28.  Některé národní grantové agentury akceptují paušální částky nebo ka -
tegorie nákladů bez požadavků na časové záznamy (například Německá 
výzkumná společnost, DFG) nebo používání rozpočtovaných nákladů 
založených na kategoriích mezd a předem definované pracovní době 
(Švýcarská národní nadace pro výzkum, SNF). Jiné se řídí podobnými 
požadavky na časové záznamy, jaké platí u 7. RP (např. ministerstvo pro 
energetiku USA), a  k odůvodnění osobních nákladů vycházejí z  ověři -
telného systému alokace času. Pravidla národních grantových agentur 
v některých případech více zohledňují obvyklé správní a účetní postupy 
příjemců.
29.  Z průzkumu Účetního dvora mezi příjemci vyplynulo, že navzdory přízni -
vé reakci na širší přijímání metod výpočtu průměrných osobních nákladů 
nejsou požadavky 7. RP týkající se osobních nákladů s praxí příjemců 
většinou kompatibilní. Co se týče časových záznamů,  29 % respondentů 
potvrdilo, že k plnění požadavků Komise nemohou využívat svůj vnitřní 
systém (viz graf 4 ). 30 % respondentů zavedlo systém pro časové zázna -
my, aby se mohlo projektů EU účastnit. Někteří příjemci uvedli, že pro 
vnitřní účely používají jiný přístup než časové záznamy (viz rámeček 2 ).
23
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?GRAF  4
POSTUPY PRO ČASOVÉ ZÁZNAMY POUŽÍVANÉ PŘÍJEMCI V  7. RP
Zdroj:  Účetní dvůr.
RÁMEČEK  2
PŘÍKLADY ODLIŠNÝCH PŘÍSTUPŮ PŘI PLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA ČASOVÉ ZÁZNAMY
 οPřístup založený na výstupech: konkrétní skupina výzkumných pracovníků je plně přidělena na výzkumné 
úkoly, nepožaduje se vedení časových výkazů. Metodami monitorování jsou např. postup práce, kvalita 
výsledků či úspěšné dosažení průběžných cílů.
 οPřístup založený na alternativní evidenci: dostatečnou evidenci zajišťují pracovní smlouvy (např. pracovník 
s titulem PhD přidělený na plný úvazek na specifický projekt) či interní prohlášení, které potvrzuje, že daný 
pracovník je na určitý projekt nebo určitou úlohu přidělen na plný úvazek (např. na určité časové období).
Zdroj:  Účetní dvůr na základě analýzy odpovědí v jeho dotazníku.30 %
23 %
6 %59 %
29 %
12 %
Pro účast na 
projektech EU jsme 
zavedli nový systém 
časových záznamů.Máme systém časových 
záznamů, pro účast 
na/uni00A0projektech 7./uni00A0RP 
jsme ho upravili.Pro účast na 
projektech 7./uni00A0RP jsme 
zavedli paralelní systém 
časových záznamů.Pro účast na/uni00A0projektech 7./uni00A0RP 
můžeme používat svůj 
vlastní systém časových 
záznamů bez nutnosti úpravy.Neví / 
Nerelevantní.
24
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?25 SEK(2005) 431.
26 KOM(2005) 705.
27 SEK(2005) 431;  
KOM(2005) 705.
28 Průběžné hodnocení 7. RP , 
s. 56.
29 Kontrola finanční 
oprávněnosti je založena 
na kombinaci několika 
finančních ukazatelů – 
likvidity, solventnosti, 
ziskovosti, samostatnosti, 
finančních toků a čistého 
provozního zisku. ZBYTEČNÉ NEKONZISTENTNOSTI SNIŽUJÍ EFEKTIVNOST
30.  Ne vždy je možno zajistit jednotné provádění programů, které mají různé 
cíle. V  rámci téhož specifického programu by však u  provádění stejné -
ho nástroje financování nemělo být množství rozdílů velké. Na počát -
ku sedmého rámcového programu Komise prohlásila, že jednou ze tří 
zásad provádění 7. RP je jednotnost25. Komise rovněž uvedla: „Ve všech 
dotčených útvarech Komise musí být zajištěn jednotný výklad, zejména 
s ohledem na zákonná a finanční ustanovení projektů“26.
31.  Jednotnost v provádění snižuje administrativní zátěž příjemců. Příjem -
cům usnadňuje, aby si byli vědomi požadavků a aby je dodržovali, a Ko -
misi pak usnadňuje řízení programů.
AČKOLI BYLA ZAVEDENA URČITÁ HARMONIZAČNÍ OPATŘENÍ…
32.  Aby zajistila jednotnější provádění, Komise v přípravných aktech27 
rozhodla:
 ο zavést elektronickou podatelnu (jednotný registrační systém),
 ο zajistit konzistentní posuzování finančního zdraví příjemce,
 ο zřídit jednotné informační středisko.
33.  Jednotný registrační systém zabraňuje tomu, aby příjemci byli u kaž -
dého projektu znovu vyzýváni k předložení stejných informací o svém 
právním statusu a finančním stavu. Počáteční zpoždění způsobené tím, 
že se zároveň registroval velký počet příjemců, bylo odstraněno a v sou -
časnosti nedochází k větším zpožděním. Podle průběžného hodnoce -
ní 7. RP byl jednotný registrační systém úspěšný28. Kontrolu finanční 
oprávněnosti nyní provádí ústřední ověřovací tým ve Výkonné agentuře 
pro výzkum, což díky uplatnění stejných finančních ukazatelů zajišťuje 
konzistentnost29.
25
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?30 Účelem tohoto jednotného 
informačního střediska bylo 
zajistit, aby výklad, který 
Komise poskytuje příjemcům, 
byl konzistentní a jednotný, 
zejména pokud jde o právní  
a finanční ustanovení smluv.
31 Rozhodnutí  
č. 1982/2006/ES.34.  Jednotné informační středisko30 zavedeno nebylo. Namísto toho Komi -
se nejprve zřídila pro odpovídání na otázky příjemců informační servis 
pro výzkum (RES). V roce 2011 pak Komise zřídila výbor pro vyjasňování 
sporných otázek v oblasti výzkumu (RCC) s mandátem zaujímat koneč -
ná stanoviska k horizontálním otázkám týkajícím se provádění, u nichž 
útvary Komise nejsou schopny dospět ke shodě31.
… URČITÉ ASPEKTY PROVÁDĚNÍ  7. RP SE VYZNAČUJÍ NEDOSTATEČNOU JEDNOTNOSTÍ
35.  Bez ohledu na tento pokrok určité aspekty provádění 7. RP charakterizuje 
nedostatečná jednotnost. Účetní dvůr, který posuzoval pouze projekty 
kooperativního výzkumu u specifického programu „Spolupráce“, při srov -
nání postupů a pravidel zjistil, že při řešení v zásadě stejné situace po -
stupují různé útvary či dokonce různá oddělení v rámci stejného útvaru 
rozdílně (viz rámeček 3 ).
26
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?RÁMEČEK  3
PŘÍKLADY ROZDÍLNÝCH POSTUPŮ
1. Používání paušálních sazeb na pokrytí denních diet souvisejících se služebními cestami – není 
akceptováno GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie, ale ostatními útvary akcepto -
váno je .
2. Slyšení v průběhu vyhodnocování velkých projektů – používá GŘ pro komunikační sítě, obsah 
a technologie, GŘ pro podniky a inovace a Výkonná agentura pro výzkum, ale nikoliv GŘ pro 
výzkum a inovace.
3. Požadavek na uzavření a  předložení dohody o  založení konsorcia – liší se od tématu k  tématu.
4. Přístup k neplánovaným subdodávkám – liší se od útvaru k útvaru.
5. Definice rozpočtu pro řízení – liší se od útvaru k útvaru.
6. Postup uplatňovaný v případě, že příjemce změní svůj právní název – formální dodatek pouze 
v GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie.
7. Četnost podávání zpráv – GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie vyžaduje ve srovnání 
s ostatními útvary častější podávání zpráv.
8. Využívání vědeckých recenzí pro monitorování projektů – v GŘ pro komunikační sítě, obsah 
a technologie běžnější než v ostatních útvarech.
9. Možnost provádět více plateb v jednom období – dílčí platby jsou využívány GŘ pro výzkum 
a inovace a GŘ pro podniky a průmysl, ale ne GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie 
ani Výkonnou agenturou pro výzkum.
Rozdílné postupy, které byly ve výboru pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu 
projednány a vyřešeny
10. Způsobilost nákladů na osvědčení finančních výkazů, které nebylo povinné.
11. Přístup k opravám ve prospěch příjemců u uzavřených projektů.
Zdroj:  Účetní dvůr. Tento seznam vychází z analýzy pravidel, interních dokumentů Komise, odpovědí příjemců a pohovorů s vedoucími 
pracovníky v Komisi.
27
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?36.  Z průzkumu Účetního dvora vyplývá, že se příjemci domnívají, že při 
provádění sedmého rámcového programu neexistuje dostatečný sou -
lad: 51 % příjemců uvedlo, že se přinejmenším příležitostně setkali 
s rozdílným přístupem, který nebyl odůvodněn ani právním rámcem, 
ani specifiky konkrétního programu, a 15 % příjemců potom uvedlo, že 
s takovými rozdíly v přístupu mají zkušenosti u téměř všech projektů. 
Z vyjádření příjemců vyplývá, že výklad se může lišit v závislosti na pro -
jektovém úředníkovi (viz rámeček 4 ).
MECHANISMY NA ZJIŠŤOVÁNÍ ODLIŠNÝCH POSTUPŮ JSOU SLABÉ
37.  Výbor pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu projednal a vy -
řešil do září 2011 tři témata týkající se lepší koordinace mezi příslušnými 
útvary. Dvě z těchto témat se přímo týkala harmonizace postupů u 7. RP . 
Při analýze Účetního dvora (viz rámeček 3 ) však bylo zjištěno devět pří -
kladů odlišných pravidel a postupů, které v RCC projednávány nebyly. 
Vyplývá z toho, že ačkoli RCC dokáže účinně dospívat k jednotným sta -
noviskům, uplatňované mechanismy nedokážou identifikovat veškeré 
odlišné postupy při provádění 7. RP .
RÁMEČEK  4
PŘÍKLADY VYJÁDŘENÍ PŘÍJEMCŮ TÝKAJÍCÍ SE ODLIŠNÝCH POSTUPŮ
U každého projektu se vyjednávání řídí pravidly tak, jak jsou vykládána příslušným projektovým úředníkem. Vy -
jednávání se proto v závislosti na jeho výkladu liší a organizace pověřená řízením projektu se musí přizpůsobit 
a reagovat na pokyny, které dává projektový úředník.
V několika případech se stalo, že různí projektoví úředníci v různých odděleních přistupovali ke stejné situaci 
rozdílně.
Údaje požadované v souvislosti s obsahem žádosti, podáváním technických (výsledky, průběžné cíle, zprávy 
o pokroku) a finančních zpráv a také používáním nástrojů IT u 7. RP a organizací procesů se liší v závislosti na 
daném projektovém úředníkovi. Týká se to všech fází realizace projektu.
Zdroj:  Dotazník Účetního dvora.
28
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?32 V roce 2013 bude na 
sedmý rámcový program 
připadat přibližně 10 % 
financování členských států. 
Zdroj: průběžné hodnocení 
sedmého rámcového 
programu – zpráva odborné 
skupiny.
33 5. bod odůvodnění 
nařízení o 7. RP (ES) 
č. 1906/2006.
34 21. bod odůvodnění 
nařízení o 7. RP .38.  Existují dva hlavní způsoby, kterými lze RCC na určitou otázku upozornit:
 ο rozhodnutí interní pracovní skupiny Komise nebo generálního ředitele 
generálního ředitelství, které se zabývá výzkumem, či jeho zástupce,
 ο dotaz, který vznese příjemce na internetové stránce informačního servisu 
pro výzkum (RES).
39.  V obou případech se výbor pro vyjasňování sporných otázek v oblasti 
výzkumu spoléhá na aktivní účast pracovníků Komise či příjemců. Pokusy 
zmapovat veškeré možné rozdílnosti v současných postupech 7. RP byly 
sporadické. Existuje potenciál k další harmonizaci postupů 7. RP , neboť 
některé z nich budou využívány i pět let po roce 2013 (vzhledem k více -
letému charakteru mnoha projektů).
ZKUŠENOSTI SE  7. RP UKAZUJÍ, JAK OBTÍŽNÉ BUDE DOSAHOVAT PODOBNÝCH CÍLŮ 
SOUVISEJÍCÍCH S  EVROPSKÝM VÝZKUMNÝM PROSTOREM
40.  Rámcový program představuje pouhý zlomek veřejných výdajů na vý -
zkum v  Evropě32. Hlavní myšlenkou Evropského výzkumného prostoru 
(EVP) je, že výzkumné úsilí v Evropě musí být lépe organizováno a koor -
dinováno. Sjednocení pravidel je jedním z aspektů souvisejících s lepší 
koordinací v rámci EVP . Ve vztahu k EVP by pravidla pro účast 7. RP měla 
poskytnout jednotný rámec, a zajistit tak nejúčinnější možné provádění33. 
Sedmý rámcový program by měl být prováděn tak, aby byly zajištěny 
vzájemné součinnosti a doplňkovost s politikami a programy Unie34.
41.  Sedmý rámcový program zahrnuje nástroje jako např. společné techno -
logické iniciativy, které mají svůj vlastní soubor pravidel a postupů pro 
výzvy k předkládání návrhů a vlastní finanční ustanovení (např. kritéria 
způsobilosti nebo pravidla financování). Podobně iniciativy podle člán -
ku 185 mohou přijmout svůj vlastní soubor předpisů, které by měly být 
podobné předpisům 7. RP , ale v podrobnostech se mohou lišit.
29
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?35 Neziskové veřejné 
subjekty, instituce středního 
a vysokoškolského vzdělávání, 
výzkumné organizace a malé 
a střední podniky.
36 Čl. 7 odst. 4 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1080/2006 
ze dne 5. července 2006 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj a o zrušení 
nařízení (ES) č. 1783/1999 
(Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1).42.  Co se týče ostatních programů financovaných nebo spolufinancovaných 
Unií, jsou používány samostatné soubory pravidel pro účast. Pravidla 
rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) vycházejí 
z odlišných kritérií způsobilosti, modelu financování, režimů nákladů, 
postupů atd. Režim sdíleného řízení, používaný u strukturálních fondů, 
omezuje rozhodovací možnosti Komise ukládat harmonizaci pravidel, 
stanovených regiony či členskými státy, s pravidly pro účast 7. RP . Existují 
však stále případy, kde by se dalo dosáhnout větší synergie. Jak struktu -
rální fondy, tak  7. RP umožňují schvalovat metodiky pro výpočet nákladů 
pro osobní a nepřímé náklady, ale schválení Komise udělené pro jeden 
režim není platné pro jiný. U strukturálních fondů je nevratná DPH způ -
sobilá, ale u 7. RP nikoliv. Ačkoli určití příjemci35 u 7. RP mohou využívat 
paušální sazbu 60 % na pokrytí svých nepřímých nákladů, pro strukturální 
fondy příslušné nařízení36 omezuje paušální sazbu u nepřímých nákladů 
na 20 %.
43.  Některé z těchto zjištěných problémů mají být vyřešeny programem Ho -
rizont 2020, kdy má dojít ke sloučení CIP a 7. RP . Strukturální fondy však 
pokrývají širokou škálu činností, které nesouvisejí nezbytně s výzkumem, 
a harmonizace výzkumných činností by mohla vést k dalším nekonzis -
tentnostem u dalších činností.
44.  Případ sedmého rámcového programu ilustruje, jak obtížné je splnit cíl 
EVP – lepší koordinaci prostřednictvím harmonizace pravidel. Příjemci 
u 7. RP čelí rozdílnostem, které zapříčiňuje relativní autonomie buď pří -
slušných generálních ředitelství Komise, nebo ostatních prováděcích 
subjektů. Navíc agentury pro financování strukturálních fondů nebo ná -
rodních programů mají ještě vyšší stupeň autonomie. Bude tedy velmi 
obtížné dospět k harmonizaci pravidel, neboť toho se nepodařilo plně 
dosáhnout ani v kontextu programů, u nichž má Komise rozhodovací 
pravomoc.
30
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?37 Proces je definován jako 
„strukturovaný, přiměřený 
soubor činností vytvářející 
specifický výstup pro 
konkrétního zákazníka“. Zdroj:  
Davenport, T. H., Procesní 
inovace: organizační změny 
prostřednictvím informačních 
technologií  (Process 
innovation: Reengineering 
work through information 
technology) , Harvard Business 
School Press.  
38 Těchto pět prvků vychází 
z praxe řízení postupů jak 
ve veřejném (tj. standardy 
vnitřní kontroly Komise, 
rámec britského národního 
kontrolního úřadu (NAO) 
pro vyzrálost řízení procesů), 
tak i v soukromém sektoru 
(tj. Hammer, M., „Audit 
procesů“ („ The Process Audit“ ), 
Harvard Business Review, 
duben 2007 ; 2011–12 Criteria 
for performance excellence, 
Baldrige Performance 
Excellence Program ).POZORNOST SE ZAMĚŘILA ZEJMÉNA NA ZAJIŠTĚNÍ 
VYSOKÉ KVALITY VÝDAJŮ A  MÉNĚ NA EFEKTIVNOST
KOMISE VYPRACOVALA KVALITNÍ POSTUPY , ALE NEUVEDLA V  SOULAD 
PROSTŘEDKY NA PODPORU JEJICH REALIZACE
45.  Kvalitní procesy37 usnadňují zlepšování efektivnosti organizace. Za úče -
lem posouzení výsledků v této oblasti se audit zaměřil na pět prvků38, 
které charakterizují kvalitní řízení procesů: koncepci procesů, optimali -
zaci, nástroje, informace a pracovníky (viz graf 5 ).
GRAF  5
PĚT PRVKŮ KVALITNÍHO ŘÍZENÍ PROCESŮ
Koncepce 
procesu
Optimalizace
NástrojePracovníci
InformaceŘízení
procesuPříslušný útvar by měl mít pracovníky,  
kteří jsou schopni procesy realizovat. 
Pracovníci by měli mít znalosti, kompetence, 
čas a podporu, které jsou potřebné ke 
splnění dosažených cílů.Organizace musí zajistit, 
aby se její obchodní procesy 
v průběhu času upevňovaly a byly 
schopny přizpůsobit se změnám.Proces musí mít dobře stanovenou 
koncepci odrážející strategické 
cíle organizace.
K podávání zpráv o pokroku při plnění cílů 
by měly být využívány klíčové ukazatele 
výkonnosti.  K monitorování fungování 
procesů a ke kontrole odchylek ve výkonu 
by se se měly používat procesní ukazatele.Zaměstnanci a vedoucí pracovníci 
organizace by měli mít k dispozici 
nástroje IT,  které jim pomohou efektivně 
vykonávat jejich povinnosti. 
Zdroj:  Účetní dvůr.
31
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?39 Častější podávání zpráv 
a také vědecké recenze 
jsou používány v GŘ pro 
komunikační sítě, obsah 
a technologie.
40 Hammer, M., „Audit 
procesů“ („ The Process Audit “), 
Harvard Business Review, 
duben 2007 .
41 Standard vnitřní kontroly 
Komise č. 7 „Provozní 
struktura“ – Tipy pro 
efektivnost.
42 Nástroje IT pro oblast 
front-office  usnadňují interakci 
s příjemci. Nástroje IT pro 
oblast back-office  poskytují 
podporu pracovníkům 
Komise při provádění jejich 
funkcí v této oblasti. Nástroje 
IT pro řízení organizačních 
procesů (BPM) mají za cíl 
automatizovat pracovní toky 
a tím zrychlit administrativní 
procesy. Umožňují rovněž 
lepší monitorování 
pracovních toků vedením.KONCEPCE PROCESŮ, ČINNOSTI V  OBLASTI OPTIMALIZACE A  TAKÉ INFORMACE PRO 
ŘÍZENÍ JSOU SILNÝMI OBLASTMI S  MÁLO NEDOSTATKY
46.  Všechny útvary používají k řízení svých provozních činností procesní pří -
stup. Postupy a role všech uživatelů, kterých se interní procesy týkají, byly 
dokumentovány a šířeny. Všechny útvary zřídily interní komise či vyčlenily 
personální zdroje, které se věnují činnostem v oblasti optimalizace. Od 
zahájení 7. RP byla realizována řada činností v oblasti optimalizačních 
opatření a toto dále pokračuje. Ve všech útvarech rovněž existují příklady 
osvědčených postupů pro koncepci procesů a optimalizaci.
47.  Další silnou oblastí jsou informace. V souladu s předchozím doporučením 
Účetního dvora (viz příloha II ) zřídila Komise systém pro shromaždování 
klíčových ukazatelů výkonnosti pro celý  7. RP , které jsou základem pro 
roční monitorovací zprávy o 7. RP . Pro vnitřní účely jsou o klíčových uka -
zatelích výkonnosti souvisejících s procesy nebo o jiných informacích 
pro řízení (jako např. čerpání rozpočtových prostředků, doba k usku -
tečnění platby, doba pro udělení grantu a neobsazená pracovní místa) 
podávány zprávy vedoucím pracovníkům čtvrtletně, měsíčně či dokonce 
v reálném čase. Určité důležité ukazatele jako např. pracovní zatížení či 
využití personálních zdrojů však nejsou shromažďovány způsobem, který 
by umožnil snadné srovnání mezi útvary. Navíc nebyla dostatečně analy -
zována vzájemná závislost mezi různými procesními ukazateli, jako např. 
přínos z hlediska nižší míry chyb nebo lepší následné kontroly projektů 
v případě, že by bylo podávání zpráv častější nebo se častěji využívaly 
vědecké recenze39.
STÁVAJÍCÍ NÁSTROJE NEUMOŽŇUJÍ EFEKTIVNÍ REALIZACI PROCESŮ
48.  Procesy by měly být podporovány integrovaným systémem IT40. Systémy 
by měly být interoperabilní a měly by být využívány potenciální synergie 
mezi informačními systémy příslušných generálních ředitelství41. Audit se 
tudíž zaměřil na to, jak nástroje IT pro oblast front-office, back-office a pro 
řízení organizačních procesů (BPM)42 podporují provádění 7. RP a do jaké 
míry existují nástroje společné pro všechna generální ředitelství, která 
se zabývají výzkumem.
Zdroj:  Účetní dvůr.
32
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?49.  V oblasti front-office  došlo k optimalizaci nástrojů zřízením portálu pro 
účastníky a interakce s příjemci ve všech generálních ředitelstvích, kte -
rá se zabývají výzkumem, většinou probíhá pomocí stejných nástrojů. 
Odpovídající nástroje v oblasti back-office  však do stejné míry harmoni -
zovány nebyly. Údržba a vývoj mnoha nástrojů back-office , které slouží 
v zásadě ke stejnému účelu, nepřestavuje hospodárné využití prostředků.
50.  Nástroje pro řízení organizačních procesů (BPM) jsou rozvinuty nejméně 
s výjimkou nástroje iFlow  v GŘ pro komunikační sítě, obsah a technolo -
gie, který je elektronickým nástrojem pro pracovní toky, jenž interaguje 
s ostatními nástroji v oblasti back-office  a automatizuje procesy. Tento 
nástroj přispívá ke zkrácení času potřebného pro procesy (viz bod 63). 
Ostatní útvary (GŘ pro výzkum a inovace, GŘ pro podniky a průmysl 
a Výkonná agentura pro výzkum) se opírají spíše o papírové postupy, 
lokální nástroje pokrývající konkrétní fáze provádění grantu či využívají 
excelové tabulky.
51.  Tyto různé nástroje na řízení grantů byly vytvořeny z velké části jako nezá -
vislé moduly, aniž se bralo v  úvahu, jak by měly být vzájemně propojeny. 
To vede k potřebě zřízení synchronizačních mechanismů mezi jednot -
livými systémy. Jestliže chce řídící pracovník získat přehled o portfoliu 
projektů, za které má odpovědnost, často musí manuálně shromáždit 
data až ze šesti různých systémů.
52.  Ačkoli elektronické nástroje 7. RP obecně vycházejí ze srovnání s nástroji, 
které má k dispozici většina navštívených národních grantových agentur, 
příznivě, některé národní nástroje jsou příkladem osvědčených postupů. 
Například nástroj na řízení grantů Švýcarské národní výzkumné nadace 
(SNF) integruje všechny funkce front-office  i back-office . To omezuje složi -
tost a také nadbytečnost údajů a zkvalitňuje jejich včasné („ just-in-time “) 
řízení. SNF a národní vědecká nadace v USA (NSF) využívají na zlepšení 
přesnosti svých systémů externí zdroje údajů (např. citační databáze).
JE TŘEBA VYSVĚTLIT ROZDÍLY VE VYUŽÍVÁNÍ PERSONÁLNÍCH ZDROJŮ MEZI 
JEDNOTLIVÝMI ÚTVARY
53.  Přidělení pracovníků by mělo vycházet z cílů a priorit příslušného gene -
rálního ředitelství. Kdykoli je to potřebné – a nejméně jednou ročně – by 
vedení mělo organizační strukturu a přidělení pracovníků harmonizovat 
s prioritami a pracovním zatížením43.43 Standard vnitřní kontroly 
Komise č. 3 „Přidělování 
zaměstnanců a mobilita“, 
požadavky.
33
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?54.  V příslušných osmi útvarech Komise je na provádění 7. RP zaměstnáno 
více než 2 500 pracovníků, z nichž 1 500 (60 %) je přímo přiřazeno na 
provádění specifického programu „Spolupráce“. Tento podíl odpovídá po -
dílu rozpočtových prostředků určených na tento program (61  %). V  rámci 
programu „Spolupráce“ však určité skutečnosti naznačují, že využití per -
sonálních zdrojů se výrazně liší podle jednotlivých témat (viz tabulka 3), 
přestože složitost projektového řízení výrazně odlišná není.
TémaRozpočet  na 
jednoho pracovníka  
(v mil. EUR)Počet smluv 
na jednoho 
pracovníkaPočet účastníků 
na jednoho 
pracovníka
Energetika (GŘ pro výzkum a inovace,  
GŘ pro energetiku)20,4 2,2 25
Životní prostředí (GŘ pro výzkum a 
inovace)13,8 2,5 39
Zdraví (GŘ pro výzkum a inovace) 35,7 4,1 48
IKT (GŘ pro komunikační sítě,  
obsah a technologie)12,5 2,1 20
KBBE (GŘ pro výzkum a inovace) 16,0 2,9 41
NMP (GŘ pro výzkum a inovace) 24,5 3,6 48
Sociálně-ekonomické a humanitní  
vědy (GŘ pro výzkum a inovace)9,9 2,8 29
Vesmír a bezpečnost  
(REA, GŘ pro podniky a průmysl)22,5 2,7 32
Doprava (GŘ pro výzkum a inovace) 35,0 3,8 47TABULKA  3
UKAZATELE VYUŽITÍ PERSONÁLNÍCH ZDROJŮ NA JEDNOTLIVÁ TÉMATA 
U SPECIFICKÉHO PROGRAMU „SPOLUPRÁCE“
Poznámka:  Ukazatele využití personálních zdrojů byly vypočítány na základě celkového počtu pracovníků přidělených na 
daná témata podle údajů uvedených ve výročních zprávách o činnosti.
Zdroj:  Účetní dvůr.
34
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?44 Standard vnitřní kontroly 
Komise č. 8 „Procesy 
a postupy“.
45 23. bod odůvodnění 
rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
46 19. bod odůvodnění 
nařízení (ES) č. 1906/2006. 
47 SEK(2005) 430, příloha 1, 
s. 42.
48 SEK(2009) 477 v konečném 
znění, s. 3.55.  Komise nemá dostatečný základ pro to, aby mohla transparentně a objek -
tivně porovnat rozdíly ve využití personálních zdrojů mezi jednotlivými 
tématy specifického programu „Spolupráce“.
PROCESY LZE DÁL ZKRÁTIT
56.  Procesy a postupy generálních ředitelství, které jsou používány pro pro -
vádění a pro kontrolu činností, by měly být efektivní44. Jednou z klíčových 
charakteristik efektivního procesu je včasnost. Význam včasnosti byl zdů -
razněn v rozhodnutí o 7. RP: „Účast na činnostech sedmého rámcového 
programu by se měla usnadnit […] náležitým používáním […] rychlých 
postupů“45 a rovněž v pravidlech pro účast: „Je nutné, aby účastníci ob -
drželi finanční příspěvek Unie bez zbytečného prodlení“46. Z tohoto dů -
vodu je tento oddíl zaměřen na dva klíčové časové ukazatele související 
s procesy 7. RP:
a) doba pro udělení grantu ( time to grant , TTG) – doba, která je po -
třebná pro úspěšný výběr návrhu a sjednání smlouvy;
b) doba k uskutečnění platby ( time to pay , TTP) – doba, která je po -
třebná k provedení platby konsorciu příjemců.
DOBA PRO UDĚLENÍ GRANTU SE ZKRACUJE, ALE V  PRVNÍCH PĚTI LETECH  7.RP 
EXISTOVALY MEZI JEDNOTLIVÝMI ÚTVARY VELKÉ ROZDÍLY
57.  Při zahájení sedmého rámcového programu Komise uvedla ve svém hod -
nocení dopadu, že „je třeba vynaložit úsilí, aby se zkrátila doba potřebná 
k úspěšnému sjednání smlouvy“47. U projektů s podobnými charakteristi -
kami (např. komplexnost, velikost a zkušenost příjemců) by se doba pro 
udělení grantu neměla výrazněji lišit mezi jednotlivými projekty. Krátká 
doba pro udělení grantu je důležitá, protože:
a) umožňuje zahájit projekty dříve, což je velmi důležité v oblasti vý -
zkumu a inovací, kde myšlenky mohou velmi rychle zastarat;
b) dává financování k dispozici dříve, a tudíž zvyšuje „plynulost přísu -
nu finančních prostředků pro všechny příjemce“48 včetně malých 
a středních podniků.
35
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?58.  Doba pro udělení grantu činila pro všechny úspěšně sjednané projek -
ty v sedmém rámcovém programu v průměru 333 kalendářních dní49. 
V průběhu 7. RP lze přitom pozorovat jasný trend ke zkracování doby pro 
udělení grantu. S tím, jak se zkvalitňují vnitřní postupy, se také sbližují 
ukazatele (TTG) doby pro udělení grantu v  jednotlivých útvarech, ale 
stále mezi těmito útvary existují rozdíly. I když se vezmou v úvahu pouze 
podobné projekty (tj. projekty ve specifickém programu „Spolupráce“), 
činí doba pro udělení grantu u GŘ pro komunikační sítě, obsah a tech -
nologie okolo 260 dní, u GŘ pro výzkum a inovace 315 dní a u Výkonné 
agentury pro výzkum a u GŘ pro podniky a  průmysl  380  dní50 (viz graf 6).
59.  Doba pro udělení grantu u 7. RP je ale stále delší, než je tomu u národ -
ních grantových agentur. Průměrná doba pro udělení grantu u těchto 
agentur je mezi pěti až sedmi měsíci. Projekty financované národními 
grantovými agenturami jsou však zpravidla menší z hlediska rozpočtu 
a často zahrnují pouze jednoho účastníka.49 Webcorda, úspěšně 
sjednané projekty před 
koncem měsíce května 2012.
50 Výkonná agentura pro 
výzkum a GŘ pro podniky 
a průmysl jsou posuzovány 
společně, neboť sdílejí řízení 
stejných témat ve specifickém 
programu „Spolupráce“. Doba 
pro udělení grantu u těchto 
útvarů je delší částečně 
kvůli postupu bezpečnostní 
prověrky, kterou musí 
podstoupit všechny projekty 
u tématu „Bezpečnost“. 
Průměrná doba pro udělení 
grantu v poslední době pro 
projekty u tématu „Vesmír“, 
kde bezpečnostní prověrka 
není, činila 350 dní. 
GRAF  6
VÝVOJ DOBY PRO UDĚLENÍ GRANTU (TTG) U  SPECIFICKÉHO PROGRAMU „SPOLUPRÁCE“
200300400500600700
REA
RTD
CNECT
2007Q3 2007Q4 2008Q1 2008Q2 2008Q3 2008Q4 2009Q12009Q22009Q3 2009Q4 2010Q1 2010Q22010Q3 2010Q4 2011Q1TTG v kalendářních dnech
Zdroj:  Účetní dvůr.
36
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?51 Například „jednodušší 
řízení malých konsorcií může 
přispět ke zkrácení průměrné 
doby od přihlášení po udělení 
grantu“. Zdroj:  KOM(2010) 187.NĚKTERÉ Z  PŘÍČIN ZPOŽDĚNÍ U  DOBY PRO UDĚLENÍ GRANTU JSOU KOMISÍ OVLIVNITELNÉ
60.  Pracovníci Komise zmínili řadu faktorů, které dle jejich názoru mohou 
ovlivnit dobu pro udělení grantu51. U faktorů, které lze vyčíslit a  kde údaje 
byly snadno dostupné, použil Účetní dvůr pro odhad relativní velikosti 
dopadu těchto faktorů vícenásobnou regresní analýzu. Vyplynulo z ní, 
že mezi potenciálními faktory s  dopadem na dobu pro udělení grantu 
bylo důležitým faktorem přidělení projektu pod určitý útvar. Například 
jednalo-li o  návrhu GŘ pro komunikační sítě, obsah a  technologie, snížila 
se doba pro udělení grantu o 29 %, přičemž ostatní faktory byly stejné. 
Úloha ostatních faktorů (např. pracovní zatížení lidských zdrojů, počet 
účastníků, zkušenosti daného konsorcia se 7. RP) významná nebyla.
61.  Ze zjištění, že přidělení pod určitý útvar je důležitou proměnnou ovlivňu -
jící dobu pro udělení grantu, vyplývá, že nelze nalézt konkrétní příčinu, 
kterou by bylo možné vysvětlit rozdíly v době pro udělení grantu. Faktor 
přidělení pod určitý útvar v první řadě souvisí s nejrůznějšími charak -
teristikami útvarů jako např. vnitřními postupy útvaru, jeho systémy IT, 
vnitřní organizační strukturou, prioritami stanovenými vedením nebo 
specifiky, která v jiných útvarech nejsou. Jedná se zde tedy o kombinaci 
celého množství faktorů a všechny mají vliv na dobu pro udělení grantu.
62.  Účetní dvůr rovněž analyzoval hlavní příčiny dlouhé doby pro udělení 
grantu na úrovni jednotlivých projektů. Tyto hlavní příčiny jsou shrnu -
ty v příloze III , která je rozděluje na příčiny, které byly nevyhnutelné, 
příčiny, jež mohla Komise částečně ovlivnit, a příčiny, jimž bylo možno 
předejít úplně. Z analýzy vyplývá, že zcela nevyhnutelných příčin je jen 
několik, ačkoli takovéto příčiny mohou mít na dobu pro udělení grantu 
významný dopad. Komise sice začala v průběhu 7. RP řešit některé pří -
činy, kterým je možno úplně předcházet, ale řada z nich stále přetrvává, 
jako např. nedostatečná komunikace mezi úředníky odpovědnými za 
jednání o projektu nebo výměny těchto úředníků či velkorysé lhůty pro 
předkládání informací.
37
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?URČITÉ POSTUPY UMOŽŇUJÍ VYHÝBAT SE ZPOŽDĚNÍM U  DOBY PRO UDĚLENÍ GRANTU
63.  Jedním způsobem, jak zlepšit včasnost postupů, je sdílení osvědčené 
praxe mezi jednotlivými útvary. Při pohovorech poukázalo mnoho pra -
covníků Komise na postupy, které pomáhají zmírňovat příčiny zpoždě -
ní. Lze také využít některé zkušenosti národních grantových agentur. 
Rámeček 5  shrnuje osvědčené postupy zjištěné v průběhu auditu.
RÁMEČEK  5
POSTUPY , KTERÉ NAPOMÁHAJÍ ZKRACOVAT DOBU PRO UDĚLENÍ GRANTU
Automatizace procesů
 οMěření pokroku oproti provozním cílovým hodnotám, které jsou stanoveny pro každý procesní krok.
 οAutomatické nástroje na sledování procesů, které usnadňují shromažďování monitorovacích informací.
Konzistentnost procesů
 οZajištění toho, aby každý návrh či projekt prošel stejnými úkony a podléhal stejným kontrolám, které jsou 
prováděny stejným způsobem.
Harmonizace organizační struktury s procesy
 οMalá organizační vzdálenost mezi různými osobami, které se podílejí na jednání.
 οUdělení plné odpovědnosti za výběr návrhu a vyjednávání jedinému týmu pracovníků.
 οCentralizace podpůrných funkcí.
Paralelní zpracovávání
Cílevědomá kultura řízení
 οUkončení jednání, která přesáhnou časové lhůty pro jednání.
 οKladení důrazu na efektivnost procesů.
Zdroj:  Účetní dvůr.
38
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?64.  Vedoucí pracovníci provozních oddělení v Komisi uvedli, že zkušenosti 
získané během vyjednávání jsou předávány dále v rámci jejich oddělení 
či ředitelství. Existují důkazy o tom, že tyto informace jsou částečně 
sdíleny prostřednictvím interních výborů v daném útvaru. Přetrvávající 
rozdíly u  doby pro udělení grantu mezi jednotlivými útvary však uka -
zují, že existují přirozené překážky v rámci organizace, které zabraňují 
účinnému sdílení získaných zkušeností a jejich včasné realizaci. Napří -
klad rozdělení odpovědnosti v provozních ředitelstvích GŘ pro výzkum 
a inovace není standardizováno do té míry, jak je tomu v  ostatních GŘ. 
Rozdílné organizační struktury znemožňují účinné sdílení osvědčených 
postupů, neboť to, co v jednom ředitelství dobře funguje, nemusí být 
vždy relevantní pro ostatní ředitelství, jež jsou organizována jinak.
MEZI ŘEDITELSTVÍMI EXISTUJÍ VÝRAZNÉ ROZDÍLY V  DOBĚ K  USKUTEČNĚNÍ PLATBY
65.  Obecně by platby měly být prováděny co nejrychleji52. Průběžné a ko -
nečné platby by měly být provedeny do 90 kalendářních dní ode dne, 
kdy se považuje pravidelná zpráva za úplnou53. Příjemci jsou povinni 
předložit pravidelnou zprávu spolu s výkazem nákladů do 60 dní od 
konce vykazovacího období. Útvary Komise stanoví, kdy je pravidelná 
zpráva akceptovatelná pro (částečnou) platbu a mohou lhůty posunout 
v případě, že jsou od konsorcia nutné opravy či další informace.
66.  V průměru je v příslušné lhůtě provedeno více než 85 % plateb souvi -
sejících s vědeckými granty. Tento ukazatel však sám o sobě k vytvoření 
celkového obrazu o včasnosti nestačí. Například ředitelství E a I Gene -
rálního ředitelství pro výzkum a inovace mají velmi podobné výsled -
ky. Obě tato ředitelství provedla okolo 95  % plateb v  roce  2010  a 92 % 
v roce 2011 v rámci lhůty stanovené právním předpisem. Koordinátorům 
projektů spravovaných ředitelstvím I jsou propláceny výkazy nákladů 
v průměru za o něco méně než sedm měsíců po skončení vykazovacího 
období, zatímco u ředitelství E je to téměř 10,5 měsíce. Rozdíl více než 
tří měsíců u portfolia projektů příliš nelze přičíst vnějším faktorům, neboť 
tato dvě ředitelství spravují podobné typy projektů s podobnými vzorci 
účasti.52 SEK(2009) 477 v konečném 
znění.
53 Od třetího čtvrtletí 2009 
zkrátila Komise lhůty na 
provedení průběžných 
a konečných plateb na 
90 dní, s účelem posílit 
hospodářskou obnovu. 
Právní základ stanoví 
tuto lhůtu na 105 dní. 
(Článek 106 nařízení Komise 
(ES, Euratom) č. 2342/2002 
ze dne 23. prosince 2002 
o prováděcích pravidlech 
k nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002, kterým se 
stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství 
(Úř. věst. L 357, 31.12.2002, 
s. 1). Vzorová grantová 
dohoda – viz články II.14 
až II.19 přílohy 2 vzorové 
grantové dohody.) 
39
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?KONTROLY KVALITY JSOU ŘÁDNÉ A  VYKAZUJÍ JEN MÁLO 
NEDOSTATKŮ
67.  Vnitřní kontrola je obecně definována jako proces, který má vedení po -
skytovat přiměřenou jistotu o plnění cílů GŘ. Kontroly zaměřené na kva -
litu pak mají zajistit, aby ze 7. RP byly financovány projekty s vysokou 
kvalitou.
KONTROLY KVALITY FUNGUJÍ DOBŘE
68.  Finanční prostředky jsou v sedmém rámcovém programu přidělovány na 
základě konkurenčních výzev k předkládání návrhů a prostřednictvím ne -
závislých a objektivních vzájemných hodnocení 54. Čím spolehlivější jsou 
kontroly výběru a provádění projektů, tím je pravděpodobnější, že 7. RP 
bude financovat projekty vysoké kvality. Následující klíčové kontroly mají 
u 7. RP zásadní dopad na kvalitu procesu výběru projektů a  na jejich 
provádění:
a) projekty vybírají odborníci, kteří mají v daném oboru hluboké zna -
losti a nejsou vystaveni střetu zájmů, jenž by mohl nepříznivě ovliv -
nit jejich objektivitu;
b) v procesu hodnocení jsou odborníci orientováni Komisí;
c) hodnocení se řídí mezinárodní osvědčenou praxí v daném oboru;
d) doporučení, která jsou v průběhu hodnocení vyjádřena, jsou před 
podpisem grantové dohody přiměřeně zohledněna;
e) projektoví úředníci sledují vědeckou realizaci projektů;
f ) vědecký pokrok, kterého dosáhlo portfolio projektů, se porovnává 
se stanovenými cíli.54 Nařízení (ES) č. 1906/2006. 
40
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?69.  Komise hodnotí návrhy za pomoci nezávislých odborníků s cílem zajistit, 
aby pro financování byly vybrány pouze návrhy nejkvalitnější. Přístup 
Komise je velmi podobný přístupu národních grantových agentur, ačkoli 
se hodnotící postupy v některých ohledech liší. Například pouze Komise 
stanovuje přísná kritéria na složení hodnotících odborníků (jejich ze -
měpisné složení, podíl odborníků z průmyslu, vyvážené zastoupení žen 
a mužů atd.).
70.  V průběhu 7. RP došlo ke zlepšení kontrol kvality, a to z hlediska pokynů 
poskytovaných odborníkům a z hlediska dokumentace ve fázi vyjedná -
vání projektů, v níž se zohledňují doporučení těchto odborníků. Komise 
rovněž testovala nástroje na odhalování případů plagiátorství a v tomto 
ohledu je v porovnání s národními grantovými agenturami napřed.
HLAVNÍ NÁSTROJ POUŽÍVANÝ PRO VÝBĚR ODBORNÍKŮ MÁ URČITÉ NEDOSTATKY
71.  Odborníci, kteří jsou využíváni na posuzování předkládaných návrhů, 
jsou vybíráni z databáze EMI, jež byla Komisí pro tento účel speciálně 
zřízena. Každý odborník, který se účastní hodnocení, je povinen se do 
této databáze zaregistrovat. Provozní oddělení rovněž potřebují zajistit, 
aby hodnotitelé nečelili střetu zájmů, který by negativně ovlivnil jejich 
objektivnost. Vzhledem k tomu, že databáze EMI je hlavní zdroj infor -
mací využívaný všemi útvary pro výběr odborníků a také pro kontrolu 
možného střetu zájmů, měla by tato databáze obsahovat přesné a úplné 
informace. Obsahuje přibližně 100 000 odborníků.
72.  Registrace do této databáze je zcela dobrovolná a totéž platí pro aktu -
alizaci základních informací o odbornících. Existuje riziko, že odborníci 
zadají o svých profesních zkušenostech nespolehlivé informace nebo 
že tyto informace nebudou aktuální. Pro určení vhodných odborníků 
jsou proto často využívány ještě další zdroje55. Zatímco některé útvary 
používají především databázi EMI, jiné se spoléhají jak na EMI, tak na jiné 
zdroje anebo používají hlavně tyto jiné zdroje, přičemž odborníci se pak 
musejí zaregistrovat do EMI.55 Sem patří identifikace 
odborníků prostřednictvím 
vědeckých publikací, 
které souvisejí s tématem 
výzvy (např. Příroda, Věda), 
vědeckých internetových 
stránek (jako např. PubMed, 
síť pro sdílení znalostí 
ISI a SCOPUS), účasti 
na konferencích nebo 
používáním sociálních 
médií a internetu ke 
zjištění informací o daném 
odborníkovi.
41
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?73.  Přezkum databáze EMI odhalil určité nedostatky, které omezují její 
užitečnost jako nástroje na výběr odborníků a také na zajištění toho, 
aby zvolení odborníci nebyli vystaveni střetu zájmů. Jedná se zejména 
o následující:
a) nejsou k dispozici žádné informace o výkonu odborníků, kteří se 
v minulosti účastnili hodnocení. To může představovat významný 
nedostatek v takových případech, kdy bylo zjištěno, že odborník 
nedodržel pravidla hodnocení a/nebo požadovaný kodex chování;
b) útvary musí zajistit, aby odborníci „nebyli účastníkem smlouvy ani 
se nepodíleli na spolupráci ve výzkumu s předkládající organizací, 
či aby tomu tak nebylo v předchozích třech letech“56. Odborníci, 
kteří se registrují do databáze EMI, však nemají žádnou povinnost 
poskytnout informace o předchozích pracovních zkušenostech 
v minulých třech letech.
74.  Provádět kvalitativní kontrolu informací zaznamenaných v EMI u každého 
jednotlivého odborníka není nákladově efektivní. Některé národní gran -
tové agentury však vyvinuly nákladově efektivní způsoby, jak spolehlivost 
svých databází odborníků zlepšit:
a) propojení databáze odborníků s citačními databázemi nebo jinými 
externími zdroji informací. SNF například využívá modul „web-craw-
ler“, který je propojen s databází odborníků a zvyšuje spolehlivost 
údajů hledáním ve vybraných zdrojích na internetu;
b) využívání interních informací o odbornících: projektoví úředníci NSF 
mohou například při výběru vidět také seznam projektů, na kterých 
se daný odborník podílel.
75.  V době auditu plánovala generální ředitelství Komise modernizovat ná -
stroje na správu odborníků pomocí začlenění nových prvků, jako je např. 
datum zahájení a ukončení předchozího zaměstnání daného odborníka. 
Komise očekává, že tyto nové prvky povedou ke zlepšení kvality údajů.56 Obecné podmínky platné 
pro jmenování nezávislých 
odborníků, jak je stanoví 
„Pravidla pro předkládání 
žádostí“. 
42
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?42
FINANČNÍ KONTROLY BYLY RACIONALIZOVÁNY , ALE STÁLE 
NEVYCHÁZEJÍ Z  RIZIKA
76.  Cílem finančních kontrol je ověřit, zda jsou operace  7. RP v  souladu 
s požadavky na způsobilost a  zda vzniklé výdaje mají přímý vztah k  cíli 
projektu.
MODEL FINANČNÍ KONTROLY U  7. RP SE ZNAČNĚ LIŠÍ OD MODELŮ ZJIŠTĚNÝCH 
U NÁRODNÍCH GRANTOVÝCH AGENTUR, ZEJMÉNA PAK TÍM, ŽE PŘIKLÁDÁ MENŠÍ 
VÝZNAM MÍŘE RIZIKA
77.  Kontrolní systém by měl být koncipován nákladově efektivním způso -
bem57. To znamená, že užitek z kontrol by měl převážit nad jejich ná -
klady58. Komise odpovídá nejen za to, aby byly prostředky vynaloženy 
dobře – což obnáší důkladné kontroly a účinné měření výkonnosti –, 
ale zároveň za to, aby se snížila finanční zátěž pro příjemce peněžních 
prostředků a co nejvíce se snižovaly administrativní náklady.
78.  Pro 6. RP a 7. RP se Komise rozhodla ustoupit od podrobných kontrol 
ex ante59 a spoléhat více na kontroly ex post60, aby tak pro příjemce snížila 
zátěž spojenou s poskytováním dokladů před provedením plateb. Vět -
šina významných chyb, které se zjistí, je proto odhalena během kontrol 
ex post . Jak konstatoval Účetní dvůr61, kontroly ex ante  se často omezují 
na dokumentární přezkum výkazů nákladů a souvisejících výstupů po -
skytnutých příjemci. Veškeré platební operace v zásadě podléhají stejným 
kontrolám ex ante .
79.  Obecně platí, že většina národních grantových agentur provádí podrob -
nější kontroly ex ante  než Komise. Ačkoli podrobnější kontroly znamenají 
lepší kvalitu kontrol, vyžadují na druhé straně více pracovníků a vedou 
ke zvýšené administrativní zátěži pro příjemce. Některé národní grantové 
agentury používají kontroly ex ante  odlišené buď podle typu příjemce62, 
nebo podle jeho rizikového profilu63. Mohou tak zaměřit své omezené 
zdroje na příjemce, o nichž se domnívají, že jsou rizikovější. Méně rizi -
kovým příjemcům se navíc snižuje zátěž kontrol ex ante .57 Odstavec 21 stanoviska 
Účetního dvora č. 1/2010.
58 Odstavec 12 stanoviska 
Účetního dvora č. 1/2010.
59 Kontroly ex ante jsou 
finanční kontroly prováděné 
před podpisem grantové 
dohody nebo před platbou. 
Mohou se týkat instituce 
(např. ověření právního 
statutu a kontrola ověření 
finanční životaschopnosti) 
či projektu.
60 Kontroly ex post jsou 
prováděny poté, co jsou 
příjemcům proplaceny jejich 
výkazy nákladů.
61 Bod 8.20 výroční zprávy 
Účetního dvora za rozpočtový 
rok 2011.
62 Francouzská Národní 
agentura pro výzkum, DFG. 
63 Švýcarská národní nadace 
pro výzkum, SNF.
43
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?43
80.  Systém kontrol ex post  Komise se výrazně liší od kontrolního modelu, 
který obvykle používají národní grantové agentury. Žádná jiná granto -
vá agentura nevyužívá reprezentativní vzorky kontrol ex post  v takovém 
měřítku. Některé grantové agentury64 kladou větší důraz na kontrolu 
daného subjektu, což jim umožňuje získat určitou míru jistoty ohledně 
kontrolního prostředí příjemce a snižovat auditní zátěž. Kontroly ex post 
Komise se zaměřují na jednotlivé projekty.
81.  Kontroly ex post  mohou poskytnout poznatky o praxi příjemců a o riziku. 
Například švýcarská agentura SNF hodnotí rizika příjemců podle jejich 
výkonů v minulosti. Tato hodnocení agentuře umožňují u rizikovějších 
příjemců rozšířit kontroly ex ante  a zintenzivnit kontrolu u oblastí, jež 
mohou být problematické (např. platy, vybavení). Komise nepoužívá 
informace získané při kontrolách ex post , aby odstupňovala intenzitu 
a přizpůsobila zaměření kontrol ex ante  s cílem zlepšit jejich účelnost.
ZAVEDENÍ JEDNOTNÉHO REPREZENTATIVNÍHO VZORKU PŘEDSTAVUJE ZLEPŠENÍ
82.  Generální ředitelství, která se zabývají výzkumem, přijala společnou stra -
tegii kontrol ex post65. Do konce listopadu 2011 vedla metodika výbě -
ru vzorků k  osmi samostatným reprezentativním vzorkům  161  kontrol 
ex post , které byly vybrány pro každý útvar generálních ředitelství, která 
se zabývají výzkumem66. Tato strategie kontrol ex post  byla velmi kriti -
zována zainteresovanými stranami, neboť dle nich přináší příjemcům 
zbytečnou administrativní zátěž67. Vedla k situaci, kdy stejný příjemce 
mohl být v průběhu 7. RP kontrolován několikrát.
83.  V současnosti existuje jeden společný jednotný reprezentativní vzorek 
pro všechna generální ředitelství, která se zabývají výzkumem. Komise 
očekává, že tím sníží auditní zátěž příjemců a budou se minimalizovat 
situace, kdy je stejný příjemce opakovaně kontrolován různými útvary 
generálních ředitelství, která se zabývají výzkumem. Tento jednotný re -
prezentativní vzorek však pokrývá pouze útvary Komise (92 % rozpoč -
tu 7. RP). Nebude zahrnovat ty části 7. RP , jež jsou prováděny nezávislými 
subjekty (např. jednotnými technologickými iniciativami, iniciativami 
podle článku 185); tyto subjekty budou i nadále zodpovědné za prová -
dění svých vlastních kontrol ex post .64 SNF a Rady pro výzkum ve 
Velké Británii.
65 Strategie auditů ex post pro 
7. RP na období 2009–2016.
66 Kromě reprezentativních 
kontrol ex post  mohou útvary 
využít též nápravné kontroly 
ex post  k získání ujištění 
o řádném fungování svých 
kontrolních systémů.
67 Ke snížení intenzity kontrol 
vyzvaly během přípravy 
programu Horizont 2020 
Evropský parlament a Rada, 
ale i několik členských států 
(např. Německo, Spojené 
království, EU-12, Finsko) 
a zemí procesu rozšíření.
44
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?44
NOVÉ NÁSTROJE NAPLŇUJÍ ÚČEL, PRO NĚJŽ BYLY 
VYTVOŘENY , ALE V  PROVÁDĚNÍ JSOU NEDOSTATKY
OBA NÁSTROJE ROZŠÍŘILY OBLAST FINANCOVÁNÍ VÝZKUMU…
84.  Společné technologické iniciativy (JTI) a finanční nástroj pro sdílení ri -
zik (RSFF) byly vytvořeny na dosažení cílů, kterých nelze docílit pouze 
s tradičními nástroji založenými na grantech. Společné technologické 
iniciativy byly založeny na podporu dlouhodobých průmyslových investic 
do vymezených výzkumných oblastí. Hlavním cílem finančního nástroje 
pro sdílení rizik68 pak byla podpora „investic soukromého sektoru v celé 
Evropě do výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací, jakož i do 
inovací“. Toho mělo být docíleno zvýšením těchto soukromých investic 
o cílovou částku 10 miliard EUR v dodatečných úvěrech pro oblast vý -
zkumu, vývoje a inovací.
85.  V období 2008–2011 přijaly společné technologické iniciativy závazek 
financovat výzkumné projekty ve výši 1,4 miliardy EUR. To představuje 
téměř 90 % odpovídajícího rozpočtu. Vzhledem k víceletému charak -
teru projektů financovaných společnými technologickými iniciativami 
jsou však platby daleko nižší69. Ze vzorců účasti vyplývá, že společné 
technologické iniciativy byly schopny přilákat širokou škálu příjemců 
a jejich výzvy k předkládání návrhů zvýšily rovnováhu mezi akademickým 
a privátním sektorem – tím, že přilákaly více soukromých účastníků než 
výzvy k předkládání návrhů pro specifický program „Spolupráce“.
86.  Některé společné technologické iniciativy byly obzvláště úspěšné při za -
pojování malých a středních podniků do svých projektů. Například 38 % 
finančních prostředků EU určených na společný podnik Clean Sky šlo 
malým a středním podnikům; více než 40 % projektů financovaných 
společným podnikem ENIAC zahrnovalo malé a střední podniky, ačkoli 
malé a střední podniky mají podíl na financování ze společného podniku  
ENIAC pouze okolo 19 %. V průměru šlo malým a středním podnikům 21 % 
financování poskytovaného společnými technologickými iniciativami.68 Příloha III rozhodnutí 
Rady č. 2006/971/ES ze dne 
19. prosince 2006 o zvláštním 
programu Spolupráce, kterým 
se provádí sedmý rámcový 
program Evropského 
společenství pro výzkum, 
technologický rozvoj 
a demonstrace (2007 až 2013) 
(Úř. věst. L 400, 30.12.2006, 
s. 86).
69 Zprávy o ověření roční 
účetní závěrky společných 
podniků za rozpočtový rok 
2011, spolu s odpověďmi 
společných podniků  
(Úř. věst. C 6, 10.1.2013,  
s. 1, 9, 18, 27, 36, 46 a 56).
45
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?45
87.  V rámci finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) bylo do konce 
roku 2011 schváleno 96 operací v celkové hodnotě 9,5 miliardy EUR. 
Vzhledem k tomu, že ne všechny schválené operace vedly nakonec 
k podpisu smlouvy o úvěrové operaci mezi EIB a dlužníkem, úvěrová 
částka na podepsané projekty dosáhla 7,3 miliardy EUR a výše čerpání 
činila téměř 5 miliard EUR70. Podle GŘ pro výzkum a inovace činí pákový 
efekt příspěvku EU  6,6 (tj. každé euro příspěvku EU vedlo k  více než šesti 
eurům úvěrového financování v rámci finančního nástroje pro sdílení 
rizik). GŘ pro výzkum a inovace dále odhaduje, že RSFF má na celkových 
investicích v oblasti VaVaI multiplikační efekt 28 (tj. každé euro z roz -
počtu EU přispělo k celkovému financování investic v oblasti VaVaI ve 
výši 28 euro). Finanční nástroj pro sdílení rizik se rovněž vyznačuje velkou 
zeměpisnou diverzifikací. Ke konci roku 2011 obsahovalo portfolio RSFF 
podepsané projekty z 21 zemí71. Tři členské státy (Německo, Španělsko 
a Švédsko) se však podílely na více než polovině celkových operací RSFF.
88.  Účetní dvůr požádal odborníky z průmyslu (v případě společných techno -
logických iniciativ) a příjemce (v případě RSFF) o jejich názor na tyto dva 
nástroje. Reakce byly obecně pozitivní a respondenti se shodli, že tyto 
nástroje jsou užitečné. Odborníci z průmyslu podílející se na společných 
technologických iniciativách například uvedli, že společné technologické 
iniciativy přinášejí přidanou hodnotu tím, že podporují výzkumné čin -
nosti, a že úspěšně vytvářejí vzájemnou důvěru mezi zainteresovanými 
stranami JTI.
… ALE NA PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÝCH TECHNOLOGICKÝCH INICIATIV 
MĚL NEGATIVNÍ VLIV PŘÍLIŠ SLOŽITÝ PRÁVNÍ RÁMEC
89.  Nastavení struktur musí být přizpůsobeno povaze technologického pro -
blému, který se má řešit, charakteristikám vztahu mezi zainteresovanými 
stranami a také potřebám financování této iniciativy72.
SPOLEČNÉ TECHNOLOGICKÉ INICIATIVY PODLÉHAJÍ POŽADAVKŮM, KTERÉ NEJSOU 
PŘIMĚŘENÉ JEJICH VELIKOSTI
90.  Společné technologické iniciativy (JTI) jsou malé organizace zřízené 
jako subjekty Unie. Právní status subjektu Unie jim ukládá povinnost 
splňovat požadavky, které by se standardně týkaly pouze daleko větších 
organizací co do počtu pracovníků. V důsledku toho se v průměru 52 % 
pracovníků těchto subjektů věnuje administrativním úkolům. Pro srov -
nání – v  agenturách EU, které podléhají stejným právním požadavkům, 
se administrativní činnosti věnuje pouze 22 % pracovníků73.70 Výroční provozní zpráva  
ex post RSFF za rok 2011.
71 19 členských států, Izrael 
a Turecko.
72 Zpráva Evropské komise 
o evropské technologické 
platformě (ETP) a společných 
technologických 
iniciativách: podpora 
partnerství mezi veřejným 
a soukromým sektorem 
v oblasti výzkumu a vývoje 
na zlepšení průmyslové 
konkurenceschopnosti 
Evropy (revidovaná 
v březnu 2006),  
SEK(2005) 800.
73 Údaj vychází z vlastní 
analýzy Účetního dvora, 
která se týkala 22 agentur za 
roky 2008, 2009 a 2010.
46
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?46
91.  JTI je povinna uplatňovat finanční předpis obdobný předpisu používa -
nému orgány EU. Na pracovníky JTI se vztahuje služební řád74. Z tohoto 
regulačního rámce vyplývá, že v každé JTI má existovat určité množství 
funkcí: inspektor ochrany údajů, lokální inspektor pro bezpečnost infor -
mací, koordinátor vnitřní kontroly, účetní (a jeho zástupce), schvalující 
osoba (a její zástupce), navrhovatelé (a jejich zástupci), validační pracov -
níci (a jejich zástupci), interní auditor, manažer IT a výbor zaměstnanců. 
V subjektu, který zaměstnává okolo 13–31 pracovníků, je tyto požadavky 
obtížné splnit.
92.  Finanční předpis nepovoluje jedné JTI uzavřít dohodu o rozsahu služeb 
s jinou JTI. To znemožňuje sdílení služeb mezi jednotlivými JTI za účelem 
snížení nákladů. JTI by mohly například sdílet funkce interního auditora. 
Právní rámec také požaduje pro dlouhý seznam rozhodnutí schválení 
správní radou. Na úrovni správní rady je v důsledku toho nutno přijímat 
příliš mnoho administrativních rozhodnutí (např. objednávky stravování 
a nákup kancelářských potřeb). Správní rada se tak nemůže plně věnovat 
strategickým otázkám75.
POŽADAVKY KLADENÉ NA JTI VEDLY OPOŽDĚNÉMU ZAČÁTKU JEJICH FUNGOVÁNÍ
93.  Vzhledem k době potřebné na vypracování a provedení jednacího řádu 
a době potřebné pro přijímání zaměstnanců bylo zahájení provozu spo -
lečných technologických iniciativ pomalejší, než se plánovalo76. Trvalo 
v průměru dva roky, než byla JTI udělena finanční autonomie. To zna -
mená, že Komise nadále odpovídala v průměru za třetinu očekávaného 
životního cyklu společných technologických iniciativ. Odborníci z průmy -
slu se v  naprosté většině domnívali, že doba potřebná na vytvoření pro -
vozní struktury společných technologických iniciativ nebyla přiměřená.
… A  U RSFF JE TŘEBA PEČLIVĚ ZVÁŽIT RIZIKO A  EFEKT VYTĚSNĚNÍ
KOMISI SE NEPODAŘILO DOSTATEČNĚ PROKÁZAT, ŽE FINANCOVÁNÍ POSKYTNUTÉ 
FINANČNÍM NÁSTROJEM NA SDÍLENÍ RIZIK VEDE K  INVESTICÍM, KTERÉ JSOU NAD ÚROVNÍ 
TĚCH, JEŽ BY PŘÍJEMCI REALIZOVALI I  BEZ VEŘEJNÉHO FINANCOVÁNÍ
94.  Účelem RSFF je financování evropských akcí v oblasti VaVaI, které jsou 
rizikovější, což by bez této podpory Společenství nebylo možné77. Aby 
splnila tuto podmínku, má EIB za cíl financovat projekty RSFF s interním 
ratingem D– a nižším. Projekty s takovouto mírou rizika by za běžných 
okolností financovány EIB nebyly.74 Služební řád úředníků 
Evropské unie a pracovní řád 
ostatních zaměstnanců Unie.
75 Toto bylo uváděno 
v pohovorech s odborníky 
z průmyslu.
76 Toto bylo potvrzeno 
Komisí: „Vnitřní struktury 
[společných technologických 
iniciativ] nefungovaly dosud 
optimálně a musí stále 
řešit důsledky počátečních 
provozních zpoždění.“ Zdroj : 
pracovní dokument útvarů 
Komise, který je přílohou 
výroční zprávy o pokroku 
činností společných podniků 
pro společné technologické 
iniciativy za rok 2010, 
SWD(2012) 105.
77 Příloha III rozhodnutí 
2006/971/ES.
47
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?47
95.  Dostupnost dluhového financování pro rizikovější projekty v oblasti VaVaI 
má obzvláštní význam v době finanční krize. RSFF zůstal jedním z mála 
finančních nástrojů, které byly veřejným společnostem k dispozici pro 
zachování činností v oblasti VaVaI. To potvrdily odpovědi příjemců RSFF 
v průzkumu Účetního dvora. Příjemci RSFF rovněž vyjádřili názor, že úvěry 
přispěly k tomu, že u vysoce kvalifikovaných pracovníků nedošlo k „odlivu 
mozků“, a pomohly také udržet zaměstnanost v EU.
96.  Z průzkumu mezi příjemci RSFF vyplynulo, že přístup k financím nebyl 
pro příjemce investující do výzkumu, vývoje a inovací větším problé -
mem. Více než polovina příjemců RSFF (56 %) uvedla, že rozhodujícím 
či významným faktorem pro využití úvěru RSFF byla nižší úroková sazba 
(viz graf 7 ). Svědčí to o tom, že by finanční nástroj pro sdílení rizik mohl 
mít efekt vytěsnění a že řada projektů RSFF by jinak byla financována 
komerčními bankami78, i když za vyšších nákladů pro příjemce. Vzhledem 
k relativně dlouhé splatnosti úvěrů je ještě brzy na hodnocení rizik, jež 
EIB u  tohoto nástroje přijala. Avšak stávající nízká míra selhání79 může 
ukazovat, že úvěry RSFF nezbytně nejsou tak rizikové, jak se při zavedení 
RSFF očekávalo.78 Celkem 72 % příjemců 
RSFF nesouhlasí nebo 
naprosto nesouhlasí 
s tvrzením, že neměli žádný 
přístup k jinému dluhovému 
financování.
79 Selhání se vyskytlo pouze 
u dvou úvěrů v celkové 
hodnotě 70 milionů EUR. 
To představuje 7 % příspěvku 
EU na pokrytí ztrát z RSFF 
a 1,4 % všech vyplacených 
prostředků.
GRAF  7
DŮVODY PŘIJETÍ ÚVĚRU RSFF
Finanční výhodnost úrokové sazby úvěru 
byla rozhodujícím/hlavním důvodem pro přijetí úvěru z RSFF .
Měli jste přístup k dluhovému ﬁnancování 
pro výzkum, vývoj a inovace, ale za vyšších úrokových sazeb u jiné soukromé/veřejné banky.
Neměli jste přístup k žádnému jinému 
dluhovému ﬁnancování, neboť pro takovéto 
projekty  trh dluhového ﬁnancování neexistuje. 
Neměli jste přístup k dluhovému ﬁnancování 
pro výzkum, vývoj a inovace, neboť na váš projekt vám žádná komerční/veřejná banka nebyla ochotna poskytnout úvěr.56 %
44 %
11 %
6 %Nízká úroková 
sazba jako hlavní motivační faktor 
Přístup k úvěru 
jako hlavní motivační faktor
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %
Zdroj:  Dotazník Účetního dvora pro příjemce RSFF.
48
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?48
REVIZE PARAMETRŮ RSFF V  ROCE  2011  ZVÝŠILA RIZIKO PRO ROZPOČET EU
97.  Podle původní dohody o spolupráci pro RSFF uzavřené mezi EIB a Evrop -
skou komisí je z rozpočtu EU financována maximální ztráta ve výši 50 % 
nominální částky úvěru. Dodatek z  prosince  2011  zavádí nový přístup, 
tzv. „ portfolio first loss piece “. Při uplatnění tohoto přístupu může EIB po -
užít z příspěvku EU částku 95 % nesplacené částky úvěru v rámci limitu 
celkového příspěvku EU. EIB je tudíž vystavena zbývajícímu riziku 5 % 
nesplacené částky a všech nesplacených částek, které přesahují příspě -
vek EU. Revidovaná dohoda o  spolupráci tedy přesunula rizika z EIB na 
EU. Pokud bude riziko u úvěrů skutečně nízké, souhrnná částka ztrát 
nepřesáhne maximální příspěvek EU a EU nakonec ponese 95 % ztrát 
z nesplacených úvěrů (ilustrativní příklad je uveden v rámečku 6 ). Co se 
týče úrovně rizika, která může být pro EU akceptovatelná, není rozhod -
nutí Rady zcela jasné.
RÁMEČEK  6
PŘÍKLAD POROVNÁVAJÍCÍ PŮVODNÍ A  REVIDOVANOU DOHODU O  SPOLUPRÁCI
Původní dohoda o spolupráci
Maximální příspěvek EU na pokrytí ztrát z daného úvěru byl stanoven na 50 %. To znamená, že u úvěru ve výši 
100 milionů EUR byla blokována maximální částka 50 milionů EUR na pokrytí rizika nesplácení úvěru. Jestliže 
dlužník úvěr nesplatí, bude ztráta pro EU představovat 50 milionů EUR a EIB ponese zbylou částku.
Revidovaná dohoda o spolupráci
U stejného úvěru je částka, která má být blokována z příspěvku EU, stanovena na 95 milionů EUR. V případě, 
že dlužník úvěr nesplatí, bude ztráta pro EU představovat 95 milionů EUR, zatímco EIB by nesla ztrátu pouze 
5 milionů EUR.
49
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
98.  Komise v  průběhu sedmého rámcového programu zavedla řadu změn, 
které zjednodušily pravidla pro účast. Byla úspěšná zejména při raciona -
lizaci požadavků a také při zkvalitňování svých dokumentů s pokyny pro 
příjemce. Model financování 7. RP je i nadále složitý, ale zjednodušení 
tohoto modelu financování je významným prvkem návrhu Komise na 
pravidla pro účast v programu Horizont 2020 (viz body 17–20).
99.  Komise byla v některých případech schopna sladit ustanovení 7. RP s po -
stupy používanými příjemci, ale v budoucnosti je třeba učinit v tomto 
ohledu ještě více, aby se maximalizovaly přínosy. Účetní dvůr konstatuje, 
že ačkoli Komise v přípravných aktech 7. RP přisuzovala souladu velký 
význam, určité aspekty provádění 7. RP trpí jeho nedostatkem. Příjem -
ci v 7. RP se střetávají s rozdílnostmi, které jsou zapříčiněny relativní 
autonomií jednotlivých útvarů Komise. Zřízení výboru na vyjasňování 
sporných otázek v oblasti výzkumu (RCC) jako výboru na vysoké úrovni 
s celkovou odpovědností je krokem správným směrem ke sladění pravi -
del; mechanismy na zjišťování rozcházejících se postupů jsou však slabé 
(viz body 21–44).
S cílem lepší harmonizace ustanovení RP s postupy užívanými příjemci 
by se Komise měla v rámci Horizontu 2020 zaměřit na následující:
— i nadále usilovat o zajištění toho, aby mohly být akceptovány 
postupy příjemců,
— omezit požadavky, které musí příjemci splnit, aby jejich metodika 
výpočtu nákladů byla certifikována,
— zajistit, aby certifikáty k metodikám poskytovaly jasné přínosy 
ve smyslu snížení administrativní zátěže, aby tak získání takové -
hoto certifikátu zajistilo příjemcům jednoznačnou nákladovou 
efektivitu,
— v odůvodněných případech akceptovat stávající vnitrostátní po -
stupy, jako např. metodiky výpočtu průměrných osobních ná -
kladů, za účelem dalšího zjednodušení pro ty příjemce, kteří je 
používají.DOPORUČENÍ  1
50
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?50
Komise by měla zlepšit soulad při řízení sedmého rámcového progra -
mu. Zřízení výboru pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu 
znamená krok kupředu. Komise by měla provést hloubkovou analýzu 
příslušných postupů s cílem zjistit a odstranit všechny potenciální od -
chylky. Výjimky by měly být jasně odůvodněny. Komise by měla učinit 
provádění dalších nástrojů v oblasti výzkumu (společné technologické 
iniciativy, strukturální fondy) konzistentnějším s rámcovými programy 
(7. RP a Horizont 2020), aby se tak vytvořil dobrý příklad plnění cíle 
Evropského výzkumného prostoru, kterým je lepší harmonizace pro -
střednictvím sjednocení pravidel.DOPORUČENÍ  2
100.  Řízení procesů u 7. RP ze strany Komise není v určitých klíčových oblas -
tech dostatečně důkladné. Na jedné straně jsou silnými oblastmi s málo 
nedostatky koncepce procesů, optimalizace a oblast informací. Na druhé 
straně ale Komise neuvedla plně v soulad prostředky na podporu proce -
sů 7. RP . Nedostatečná harmonizace nástrojů pro oblast back-office  a ab -
sence nástrojů pro řízení organizačních procesů mohou omezit efektivní 
provádění. V Komisi existují určité příklady moderních nástrojů, z nichž se 
mohou ostatní útvary poučit. Existují také náznaky toho, že se liší využití 
personálních zdrojů mezi jednotlivými tématy specifického programu 
„Spolupráce“. Účetní dvůr ve své analýze použil základní ukazatele pra -
covní zátěže, jež ukazují, že na provádění některých témat je využíváno 
příliš mnoho lidských zdrojů, a to na úkor ostatních témat nebo jiných 
činností Komise (viz body 45–55).
Aby Komise zlepšila efektivnost procesů, měla by zajistit, aby byly zdro -
je uvedeny řádně v  soulad:
— Komise již začala s vývojem nové generace nástrojů IT pro pro -
gram Horizont 2020. Aby umožnila efektivní provádění proce -
sů, měla by zavést nástroje, které integrují oblast front-office , 
back-office  a funkce pro pracovní toky a jejichž architektura je 
dostatečně pružná na to, aby dovolovala rychlé aktualizace bez 
negativních dopadů na hladké fungování operací.
— Co se týče zaměstnanců, měla by se generální ředitelství Komise 
dohodnout na ukazatelích pracovní zátěže, které vedení rám -
cového programu poskytnou základ pro objektivní posouzení 
personálních potřeb. S využitím těchto ukazatelů by Komise měla 
provést studii, jež by měla identifikovat takové útvary či ředitel -
ství, které mají nadměrný počet pracovníků a z nichž je možné 
převést pracovníky do oblastí, v nichž je pracovníků nedostatek, 
nebo na jiné činnosti Komise.DOPORUČENÍ  3
51
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?51
101.  Ačkoli se v  průběhu 7. RP doba zpracování snížila, teprve v roce 2012 se 
tato doba přiblížila devíti měsícům. Audit upozornil na řadu příčin delší 
doby pro udělení grantu a zároveň na osvědčené postupy řešení pří -
čin, které lze ovlivnit. Důležité je jednak, aby vedení věnovalo tomuto 
problému pozornost, a jednak aby existovalo prostředí, které umožňuje 
účelné sdílení osvědčených postupů. Také významné rozdíly u celkové 
doby k uskutečnění platby mezi jednotlivými ředitelstvími ukazují, že 
v této oblasti existuje prostor pro zlepšení (viz body 56–66).
Zkrácení doby zpracování (a zejména pak doby pro udělení grantu) vy -
žaduje, aby byly procesy v  maximální možné míře automatizovány a  aby 
byly v celé Komisi prováděny konzistentně. Za tímto účelem by měla 
Komise přezkoumat, zda by harmonizovanější rozdělení odpovědnosti 
zlepšilo efektivnost procesů. Komise by měla zajistit, aby se v souvislos -
ti se změnami chystanými v  rámci programu Horizont 2020  zoptimalizo -
valo rozdělení odpovědnosti. To umožní snadnou výměnu osvědčených 
postupů napříč útvary a vytvoří rovné podmínky, za nichž bude možné 
přímo srovnávat výkonnost různých organizačních jednotek provádějí -
cích stejný program. Dalším přínosem bude snížení složitosti, což zase 
rámcový program zefektivní (bude například jednodušší zavést elek -
tronické nástroje pro pracovní toky).DOPORUČENÍ  4
102.  Kontroly kvality týkající se oblasti výběru projektů a jejich následného 
sledování fungují dobře. Koncepce Komise při hodnocení je v souladu 
s osvědčenými mezinárodními postupy. Audit zjistil jeden specifický ne -
dostatek u kontrol kvality, který se konkrétně týká hlavního nástroje na 
výběr odborníků. Co se týče finančních kontrol, model finanční kontroly 
u 7. RP se výrazně liší od modelů zjištěných u národních grantových 
agentur. Více se spoléhá na kontroly po platbách a menší důležitost při -
čítá riziku chyb. Národní grantové agentury používají kontrolní strategie 
vycházející z rizika, které jim umožňují zaměřovat kontroly na takové pří -
jemce, kteří představují větší riziko, a naopak pro méně rizikové příjemce 
kontrolní zátěž snižovat (viz body 67–83).
52
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?52
Komise by měla zakládat své kontrolní činnosti více na riziku. Konečným 
cílem by mělo být zaměřit kontroly na příjemce, kteří jsou považováni 
za příjemce s vyšším rizikem, a naopak méně rizikovým příjemcům sni -
žovat kontrolní zátěž. Příjemci by měli být roztříděni do kategorií jak 
na základě svého obecného rizikového profilu, tak zkušeností Komi -
se s  kontrolním prostředím daného příjemce. Spolupráce s  národními 
grantovými agenturami by mohla přinést další poznatky o riziku spoje -
ném s příjemci a mohla by rovněž potenciálně vést ke snížení kontrolní 
zátěže, které jsou někteří z nich vystaveni. Co se týče kontrol ex post , 
Komise by měla rozšířit svůj jednotný reprezentativní vzorek kontrol 
tak, aby pokrýval všechny části 7. RP .DOPORUČENÍ  5
103.  Oba nové nástroje, jež Účetní dvůr v rámci tohoto auditu analyzoval, 
prokázaly svůj potenciál pro rozšíření prostředí financování výzkumu. 
Naplnily potřeby, pro něž byly vytvořeny. V některých případech byly 
tyto nové nástroje velmi úspěšné, protože se jejich prostřednictvím da -
řilo přilákat specifickou skupinu příjemců (např. malé a střední podniky). 
Provádění společných technologických iniciativ však komplikoval příliš 
složitý právní rámec (viz body 84–93).
Účetní dvůr doporučuje, aby rozpočtové orgány a Komise sladily právní 
rámec společných technologických iniciativ a všech obdobných budou -
cích nástrojů s celkovým počtem jejich pracovníků. Zejména by měly 
být zracionalizovány požadavky, které přímo neslouží účelu zajištění 
řádné kontroly. Měly by být zvýšeny pravomoci výkonného ředitele 
odpovědného za každodenní řízení, což by řídicímu výboru umožnilo 
zaměřit se výhradně na provozní a strategické záležitosti.DOPORUČENÍ  6
104.  U finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) je třeba pečlivě zvážit ri -
ziko a efekt vytěsnění. Komisi se nepodařilo dostatečně prokázat, že 
financování poskytnuté tímto nástrojem vede k investicím, které jsou 
nad úrovní těch, jež by příjemci realizovali i bez veřejných prostředků 
(viz body 94–97).
53
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?53
Aby Komise maximalizovala dopad finančního nástroje pro sdílení rizik 
a minimalizovala riziko efektu vytěsnění, musí prokázat, že se zaměřuje 
na takové příjemce, kteří si nejsou schopni zajistit úvěrové financování 
od komerčních nebo jiných věřitelů. V  právním základu by měla být 
rovněž jasněji stanovena ujednání o sdílení rizik mezi Komisí a EIB, jako 
je tomu u jiných finančních nástrojů řízených Komisí.DOPORUČENÍ  7
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Louis GALEA, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 19. března 2013.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

54
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?54
PŘÍLOHA I
PŘEHLED KONCEPCE AUDITU
Audit prověřoval, zda Komise zajistila efektivní provádění 7. RP. 
Této otázce byly věnovány následující tři podotázky:
Umožnila pravidla 
pro účast efektivní 
provádění 7. RP? Byla Komise úspěšná při 
zjednodušování procesů 7.RP. 
aniž by toto zjednodušování 
mělo negativní dopad 
na kvalitu výdajů?Řídila Komise dobře 
zavádění nových nástrojů?
- Požadavky na racionalizaci
- Orientace příjemců 
v komplexnosti programu
- Zabránění zdvojeným 
povinnostem a nekonzistentnostem
- Harmonizace ustanovení 
s praxí příjemců 
- Optimalizace způsobů 
ﬁnancování
- Sladění pravidel v rámci 
Evropského výzkumného prostoru- Účinné organizační procesy jsou 
založeny na dobře speciﬁkované 
koncepci procesů, jsou trvale 
zkvalitňovány, efektivně 
podporovány nástroji IT, 
monitorovány prostřednictvím procesních ukazatelů a realizovány kvaliﬁkovanými pracovníky.
- Procesy jsou včasné.
- Výběr projektů provádějí 
nezávislí odborníci s hlubokými 
znalostmi v daném oboru, a to v souladu s mezinárodními osvědčenými postupy
- Kontrolní systém je nastaven tak, 
že je nákladově efektivní- Účel a žádoucí výsledky 
jsou chápány 
- Charakter nástrojů se odráží 
v právním rámci a v organizačních strukturách, 
které jsou odpovědné 
za provádění 
- Srovnávací návštěvy 
u národních grantových agentur (2)
- Dotazník pro příjemce (3)- Polostrukturované 
pohovory s útvary, které se podílejí na provádění  7. RP (4–5)
- Dokumentární přezkum- Využití stávajících poznatků EÚD 
z ﬁnančních auditů - Srovnávací návštěvy u národních 
grantových agentur (2)
- Polostrukturované pohovory
s útvary, které se podílejí na provádění 7. RP (4–5)
- Dokumentární přezkum 
vzorku projektů (6)
- Analýza údajů- Dokumentární přezkum- Využití stávajících poznatků 
EÚD z ﬁnančních auditů - Pohovory se zástupci 
průmyslových sdružení
- Dotazník pro příjemce úvěrů 
v rámci RSFF a zástupce JTI (7–8)
- Dokumentární přezkum- Využití stávajících poznatků 
EÚD z ﬁnančních auditů Cíle 
auditu
Auditní
kritéria
Metody
shromažďování
 důkazů
Poznámka:  Čísla v závorkách udávají bod v příloze, který obsahuje popis dané metodiky.
55
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?55
POPIS METODY SHROMAŽĎOVÁNÍ DŮKAZNÍCH INFORMACÍ
PŘEDBĚŽNÁ STUDIE
1. Před realizací hlavní výzkumné studie byla provedena předběžná studie, která měla zjistit hlavní rizika pro 
efektivní provádění sedmého rámcového programu. Tato přípravná práce vycházela z analýzy dokumentů 
a také z pohovorů s pracovníky Komise, kteří působí v hlavních oblastech provádění 7. RP , s pracovníky, 
kteří se zabývají tématy výzkumu v řadě trvalých zastoupení, pracovníky národních kontaktních úřadů 
pro výzkum a inovace v Bruselu a se zástupci hlavních příjemců, jakými jsou např. univerzity, výzkumné 
organizace a soukromé společnosti.
SROVNÁVACÍ NÁVŠTĚVY U NÁRODNÍCH GRANTOVÝCH AGENTUR 
2. Pro srovnávací analýzu, jejímž cílem bylo porovnat pravidla pro účast 7. RP a procesy Komise, bylo vybrá -
no pět zemí, přičemž se brala v úvahu kvalita systému financování výzkumu dané země. V těchto pěti 
zemích bylo zvoleno celkem deset agentur pro financování výzkumu za použití tří hlavních výběrových 
kritérií: velikost rozpočtu grantových programů, podobnost koncepce financování a uznávaná kvalita 
programů financování. Byly navštíveny následující grantové agentury:
 ο v Německu: Německá výzkumná společnost (DFG), Spolkové ministerstvo hospodářství a techno -
logie, Ministerstvo pro hospodářství a evropské záležitosti Braniborska (řídící orgán pro strukturální 
fondy);
 ο ve Spojeném království: rady pro výzkum, Strategická komise pro technologii (TSB), agentury pro 
regionální rozvoj;
 ο ve Francii: Francouzská národní agentura pro výzkum;
 ο ve Spojených státech amerických: Národní vědecká nadace (NSF), ministerstvo pro energetiku;
 ο ve Švýcarsku: Švýcarská národní nadace pro výzkum (SNF).PŘÍLOHA I
56
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?56
DOTAZNÍK PRO PŘÍJEMCE 
3. Vzorek více než 300 příjemců byl požádán prostřednictvím elektronického dotazníku o vyjádření připo -
mínek k aspektům, které mají při provádění 7. RP důležitost. Vzorek byl vybrán z hlavních příjemců 7. RP 
v každé kategorii příjemců (sektor vyššího školství, výzkumné instituce, průmysl, soukromé subjekty, 
malé a střední podniky). Na vybrané příjemce připadá téměř polovina prostředků z rozpočtu 7. RP . Své 
odpovědi poskytlo kolem 40 % oslovených příjemců.
POLOSTRUKTUROVANÉ POHOVORY S PRACOVNÍKY KOMISE, KTEŘÍ SE PODÍLEJÍ NA 
PROVÁDĚNÍ 7. RP 
4. Celkem bylo pro návštěvu v rámci auditu vybráno osm ředitelství a/nebo útvarů Komise:
 ο Ředitelství H – letectví, globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), bezpečnost 
a obrana v GŘ pro podniky a průmysl 
 ο Ředitelství E – digitální obsah a kognitivní systémy v GŘ pro informační společnost a média (nyní 
ředitelství A v GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie)
 ο Ředitelství G – komponenty a systémy v GŘ pro informační společnost a média (nyní ředitelství G  
v GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie)
 ο Ředitelství E – biotechnologie, zemědělství, potraviny v GŘ pro výzkum a inovace
 ο Ředitelství F – zdraví v GŘ pro výzkum a inovace
 ο Ředitelství G – průmyslové technologie GŘ pro výzkum a inovace
 ο Ředitelství I – životní prostředí GŘ pro výzkum a inovace
 ο Výkonná agentura pro výzkum – výzkum vesmíru a bezpečnosti
5. V každém ředitelství auditní tým zorganizoval polostrukturované pohovory s manažery správního a fi -
nančního oddělení, horizontálního koordinačního oddělení (bylo-li zřízeno) a dvou provozních oddělení 
odpovědných za provádění hodnocení a za monitorování vědeckého pokroku projektů. Auditní tým 
rovněž realizoval soubor pohovorů s klíčovými pracovníky v každém GŘ/útvaru s cílem získat důkazní 
informace o tom, jak GŘ/útvary řídí své interní procesy. PŘÍLOHA I
57
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?57
DOKUMENTÁRNÍ PŘEZKUM VZORKU PROJEKTŮ 
6. Byl vybrán vzorek 30 koordinátorů projektů z několika útvarů, aby se mohly analyzovat postupy Komise 
z hlediska příjemců. Analýza byla využita ke zjištění případů, které mohou doložit variabilitu postupů 
z hlediska příjemců, klasifikovat obvyklé příčiny zpoždění při sjednávání projektů a posoudit fungování 
klíčových kontrol souvisejících se zajištěním kvality výdajů.
DOTAZNÍK PRO PŘÍJEMCE ÚVĚRŮ V RÁMCI RSFF A ZÁSTUPCE JTI
7. V průběhu auditu byl všem 26 příjemcům úvěrů RSFF v rámci EU zaslán dotazník. Cílem bylo získat 
přehled o motivaci příjemců k využití nástroje RSFF a rovněž o výsledcích, které financovaná investice 
přinesla. Odpověď poskytlo 18 z 26 oslovených příjemců. To představuje téměř 70% odezvu. 
8. Zástupci JTI a zástupci průmyslových sdružení byli požádáni, aby vyplnili formulář, který měl poskytnout 
vyvážený pohled na aspekty související s organizačními strukturami JTI.PŘÍLOHA I
58
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?58
PŘÍLOHA II PŘÍLOHA II
KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA
Hlavní zjištění Účetního dvora 
obsažená ve zvláštní zprá -
vě č. 1/2004; audit provedl 
kontrolu opatření přijatých 
v návaznosti na tato zjištění Doporučení Účetního 
dvora ve zvláštní  
zprávě č. 1/2004Odpovědi Komise na 
doporučení ve zvláštní 
zprávě č. 1/2004Posouzení stavu  
v roce 2011/12  
dle Účetního dvora 
Složitost pravidel pro účast znesnadňuje 
účelné řízení smluv 5. RP a představuje 
komplikaci pro příjemce  
(body III, 15, 17, 27–29).[…] Komise by měla […] zásadně 
revidovat pravidla pro stanovení 
účasti Společenství, a to s cílem jejich 
výrazného zjednodušení, ovšem při 
současném zachování odpovídající 
kontroly nad výdaji v budoucím 7. RP . 
Předchozí doporučení Účetního dvora 
na zavedení jednotného systému 
náhrady nákladů se třemi hlavními 
kategoriemi nákladů by mělo být 
jedním z hlavních prvků, které budou 
zváženy. (bod 115)[Komise] zajistí, aby se model řízení 
rámcových programů dále rozvíjel, 
a to i při předkládání návrhu na 
budoucí 7. RP , přičemž se zejména 
zaměří na zjednodušení postupů.Částečně realizováno.
V 7.RP byla navržena určitá 
zjednodušení.
Zjednodušení modelu financování 
je důležitým prvkem návrhu Komise 
o zřízení programu Horizont 2020 
(viz bod 20).
Rozštěpení programů do pěti 
generálních ředitelství vedlo 
k rozmělnění odpovědnosti, zdvojování 
funkcí a ke zvýšené potřebě koordinace 
a konzultací (body V, 46–57, 63, 116).Účetní dvůr doporučuje sladit 
strukturu rámcového programu 
s organizací útvarů Komise, které 
rámcový program řídí. Základní 
koncepce programů pro výzkum 
jako jednotných programů by se 
měla odrážet v organizační struktuře 
Komise. Horizontální aspekty, jako 
např. podpora malých a středních 
podniků či mezinárodní spolupráce, 
by měly být do tematických 
programů v co největší možné míře 
integrovány. (bod 119) 
Účetní dvůr Komisi doporučuje, 
aby analyzovala možnost sloučení 
rámcových programů pro výzkum 
a technologický rozvoj do jediného 
subjektu. (bod 123)[…] Doporučení Účetního dvora 
týkající se horizontálních aspektů 
byla ve velké míře přijata. 
[…] na všechny tematické priority 
v každém specifickém programu 
6. RP dohlíží jediný „řídící výbor 
programu“ .
[…] Komise sdílí názor Účetního 
dvora, že pro efektivní řízení 
má zásadní důležitost účelná 
koordinace. 
[…] Komise se domnívá, že model 
centralizovaného řízení není vhodný. 
Akční plán, který Komise přijala 
v lednu 2003 […], obsahuje návrh 
na zřízení trvalé meziútvarové 
skupiny, která má zajistit lepší 
koordinaci a větší soulad mezi 
útvary Komise.Částečně realizováno.
Počet útvarů Komise, jež se podílejí na 
řízení realizace 7. RP , se dokonce ještě 
zvýšil.
Tento stav komplikuje provádění 7. RP . 
Příjemci v 7. RP se například setkávají 
s některými rozdíly, které způsobuje 
relativní autonomie útvarů Komise (viz 
body 35–36).
Informační servis pro výzkum byl zřízen 
na samotném počátku 7. RP . V roce 2011 
Komise zřídila výbor pro vyjasňování 
sporných otázek v oblasti výzkumu, který 
má mandát přijímat konečná stanoviska 
k horizontálním otázkám souvisejícím 
s prováděním programu, u nichž se 
útvarům nepodařilo dospět ke konsensu 
(viz bod 34).
Do tematických programů byla výrazně 
začleněna podpora pro malé a střední 
podniky a mezinárodní spolupráce. 
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise 
zvážila zřízení centralizovaných 
podpůrných funkcí pro:
— „procedurální a právní 
poradenství“ ,
— „informační technologie“ ,
— „registrace a informace“ , 
— „controlling a podávání zpráv“ . 
(bod 122)[…] V závislosti na prováděných 
operacích je koordinace v rámci 
6. RP je zajištěna (podle 
prováděných operací) vhodnými 
mechanismy […]Z větší části realizováno. 
Aby Komise zabránila zdvojeným 
povinnostem, zavedla několik opatření 
jako např. jednotný registrační systém, 
správu informačního servisu a výbor pro 
vyjasňování sporných otázek v oblasti 
výzkumu (viz body 25, 32–34).
Podpůrná funkce „informační 
technologie“ centralizována nebyla. 
Namísto toho vyvinuly útvary 
Komise nezávisle na sobě nástroje IT 
s podobnými funkcemi (viz bod 49).
59
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?59
Hlavní zjištění Účetního dvora 
obsažená ve zvláštní zprá -
vě č. 1/2004; audit provedl 
kontrolu opatření přijatých 
v návaznosti na tato zjištění Doporučení Účetního 
dvora ve zvláštní  
zprávě č. 1/2004Odpovědi Komise na 
doporučení ve zvláštní 
zprávě č. 1/2004Posouzení stavu  
v roce 2011/12  
dle Účetního dvora 
Určitá pravidla a postupy zbytečně 
prodlužují proces výběru grantů  
(body VI, 58–61, 68–69).Komise by měla dále zvýšit pružnost 
rámcového programu pro VTR 
a zjednodušit své interní postupy 
a praxi. Účetní dvůr doporučuje 
zjednodušit administrativní postupy 
s cílem snížit na polovinu dobu 
předcházející uzavření smluv („ time 
to contract “), tj. na dobu pěti až šesti 
měsíců. (bod 120)[…] Komise bude i nadále 
zjednodušovat své administrativní 
postupy v souladu s novými 
mechanismy stanovenými 
v pravidlech pro účast v 6. RP .Částečně realizováno. 
Dobu pro udělení grantu se podařilo 
zkrátit až v roce 2012, a to na přibližně 
270 dní (ve většině útvarů)  
(viz body 56–64). 
Komise měla problémy s nacházením 
nových pracovníků s potřebným 
profilem. Vedlo to nerovnoměrnému 
rozdělení projednávaných případů, 
nahromadění projektů nebo 
nedostatečnému monitorování (body V, 
70–77).[…] Zvláštní pozornost je třeba 
věnovat snížení počtu neobsazených 
pracovních míst a dosažení 
spravedlivého rozdělení lidských 
zdrojů mezi jednotlivými generálními 
ředitelstvími i programy, a to na 
základě skutečných i očekávaných 
údajů o počtu projednávaných 
případů. To by si vyžádalo zavedení 
vhodných monitorovacích nástrojů 
v rámci sestavování rozpočtu podle 
činností (ABB). (bod 121)V souladu s doporučeními Účetního 
dvora přijala Komise soubor 
opatření na integrování svých 
výzkumných pracovníků do hlavního 
proudu personální politiky Komise 
a na snížení míry neobsazených 
pracovních míst.
[…] Komise zavedla svůj systém 
sestavování rozpočtu podle  
činností [, který] […] umožní 
systematické monitorování přidělení 
zdrojů […]Částečně realizováno. 
Počet neobsazených pracovních míst 
se snížil. 
Lidské zdroje jsou při řízení 7. RP 
i nadále problémem. Není jisté, že jsou 
lidské zdroje mezi jednotlivými útvary 
rozloženy spravedlivě (viz body 53–55). 
Zavedené systémy IT nebyly přiměřené 
a nebyly mezi sebou dostatečně 
integrovány (body VIII, 82–86, 127)[…] Komise by měla pokračovat 
v zavádění společného 
a integrovaného systému IT. Vývoj 
systému IT by měl zejména vycházet 
z jasně definovaných uživatelských 
požadavků a před zahájením 
programů by se mělo provést 
komplexní testování příslušného 
softwaru. (bod 125)
V průběhu 6. RP by se měly pokud 
možno přestat používat operace 
založené na listinných dokladech 
s cílem dosáhnout u 7. RP úplné 
elektronické interakce. (bod 126)Komise však připouští, že další 
integrace jejích systémů IT by byla 
zlepšila efektivnost řízení nepřímých 
akcí VTR u 5. RP . […]Částečně realizováno. 
Na podporu provádění 7. RP zavedla 
Komise řadu nástrojů. Co se týče oblasti 
front-office , byly nástroje napříč útvary 
Komise harmonizovány; harmonizace 
nástrojů pro oblast back-office  však 
nepostupovala stejným tempem 
(viz bod 49).
Nástroje nejsou doposud plně 
integrovány (viz bod 51).PŘÍLOHA II
60
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?60
Hlavní zjištění Účetního dvora 
obsažená ve zvláštní zprá -
vě č. 1/2004; audit provedl 
kontrolu opatření přijatých 
v návaznosti na tato zjištění Doporučení Účetního 
dvora ve zvláštní  
zprávě č. 1/2004Odpovědi Komise na 
doporučení ve zvláštní 
zprávě č. 1/2004Posouzení stavu  
v roce 2011/12  
dle Účetního dvora 
Ne všechny důležité vnitřní kontroly 
fungovaly účinně (body 26, 89–94, 100).V celém rámcovém programu by 
měly být sladěny činnosti vnitřní 
kontroly a jejich provádění by mělo 
být posíleno. Útvary Komise by 
zejména měly společně definovat 
relevantní a nezbytné kontroly, které 
se budou vztahovat ke známým 
rizikům v této rozpočtové oblasti. 
(bod 130) 
Využívání preventivních kontrol by 
mělo být intenzivnější. (bod 131)Bude se vyvíjet další úsilí k tomu, 
aby se zajistilo, aby postupy Komise 
byly u rámcových programů VTR 
dostatečně standardizovány  
a v každém generálním 
ředitelství a u každého programu 
také náležitým způsobem 
zdokumentovány.
Komise bude pokračovat ve svém 
úsilí v oblastech uvedených Účetním 
dvorem.Částečně realizováno.
Postupy byly zdokumentovány  
(viz bod 46), kontroly uplatňované 
u projektů jsou řádné a u některých 
kontrol došlo ke zkvalitnění  
(viz body 67–70).
Využití preventivních kontrol nebylo 
zesíleno. Komise ustoupila od 
podrobných kontrol ex ante  a více nyní 
spoléhá na kontroly ex post   
(viz bod 78).
Celkově vyhodnocuje výroční zpráva 
Účetního dvora za rok 2011 kontrolní 
systémy u rámcových programů pro 
výzkum jako částečně účelné.
Nedostatky v informačním systému pro 
řízení brání účinnému monitorování 
rámcového programu v celém jeho 
rozsahu (body XI, 101–110).Účetní dvůr Komisi doporučuje, 
aby pro rámcové programy VTR 
vytvořila komplexní systém kontroly 
a podávání zpráv. (bod 135)
Komise by se měla shodnout na 
společných […] cílech pro oblast 
výzkumu a provádění rámcových 
programů VTR. (bod 136)Co se týče celkového monitorování 
plnění programu, Komise dodržuje 
právní povinnosti. Zavedení 
jednotných standardů vnitřní 
kontroly přispělo k tomu, že kromě 
zpráv vyžadovaných pravidly se 
pravidelně vypracovávají zprávy 
o řízení.
Komise se i nadále bude zaměřovat 
na průběžné zlepšování řízení, 
přičemž bude stanovovat jasné cíle 
a jasné priority. Realizováno.
Komise zavedla pro celý 7. RP systém 
na shromažďování souboru klíčových 
ukazatelů výkonnosti (viz bod 47).PŘÍLOHA II
61
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?61
PŘÍLOHA III
PŘÍČINY DLOUHÉ DOBY PRO UDĚLENÍ GRANTU
PŘÍČINY , NA KTERÉ KOMISE NEMÁ VLIV 
 ο Vystoupení partnerů z konsorcia; nalezení nových partnerů potom může zabrat 1–2 měsíce. 
 ο Zpoždění příjemců při předkládání požadované dokumentace či zpoždění zapříčiněné dlouhou 
dobou, kterou příjemci potřebují na analýzu dokumentů Komise. 
 ο Nedostatečné zkušenosti konsorcia se 7. RP .
 ο Jednání s finančně slabými či nespolupracujícími příjemci.
PŘÍČINY , KTERÉ JSOU KOMISÍ ČÁSTEČNĚ OVLIVNITELNÉ 
 ο Zpožděné právní a finanční validace partnerů, které jsou zapříčiněny nahromaděním předložených 
žádostí o validace, složitostí validace malých a středních podniků či partnerů z neevropských zemí, 
či diskusí o statutu konkrétních příjemců. 
 ο Složitost pravidel v souvislosti s určitými specifickými aspekty (např. subdodávky, využívání třetích 
stran) a potřeba vysvětlovat tyto koncepty příjemcům.
 ο Periodicita zasedání programového výboru. 
 ο Bezpečnostní kontrola u tématu „Bezpečnost“ trvá přibližně 10 týdnů. (Tento proces trvá dlouho 
z toho důvodu, že se v této fázi určuje, který útvar bude mít za projekt odpovědnost.)
62
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?62
PŘÍČINY , KTERÝM KOMISE MŮŽE PŘEDCHÁZET
 ο Nedostatek personálních zdrojů s příslušnými profily (např. finanční pracovníci) v určitých útvarech 
v určité době. 
 ο Nedostatky u nástrojů IT jako např. NEF (v roce 2009) a CPM (v roce 2010).
 ο Prodloužená doba, kterou útvar Komise potřebuje, aby reagoval na dokumenty předložené kon -
sorciem nebo aby je analyzoval. 
 ο Změny u osob úředníků odpovědných za sjednání projektu, v důsledku čehož docházelo k opa -
kovanému provádění některých kontrol. 
 ο Nedostatečná komunikace mezi různými úředníky, kteří se podílejí na jednání. 
 ο Neúplné požadavky (nebo požadavky vznesené příliš pozdě) útvarů Komise na změny v grantových 
formulářích či týkající se popisu práce. 
 ο Příliš velkorysé lhůty stanovené útvarem Komise (nebo absence přísných lhůt) pro předložení 
aktualizovaných popisů práce a grantových formulářů.
 ο Linearita určitých procesních kroků (např. mezi závěrem výběrové komise a formálním zahájením 
jednání s konsorciem). 
 ο Kvůli rozdílům ve struktuře návrhů a v popisu práce konsorcia tráví přípravou návrhů zbytečný 
čas navíc.
Poznámka:  Tyto informace byly shromážděny při pohovorech s vedoucími pracovníky v Komisi a rovněž při dokumentární analýze 29 projektů.PŘÍLOHA III
63
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?
ODPOVĚDI  
KOMISE
SHRNUTÍ
III.
Komise sladila ustanovení sedmého rámcového programu 
(dále jen „7. RP“) s praxí příjemců, kdekoliv to bylo možné 
v souladu s dalšími kritérii způsobilosti, zejména pokud jde 
o průměrné osobní náklady. Ve většině případů však nejsou 
obecné účetní postupy příjemců v souladu s dalšími kritérii 
způsobilosti stanovenými legislativním orgánem. Za těchto 
podmínek není v rámci 7. RP možné dosáhnout většího 
souladu.
Na základě získaných zkušeností se zpravodajskými kanály 
zainteresovaných stran Komise nalezla jen nemnoho zná -
mek toho, že by nekonzistentnosti byly rozšířené.
Od samého počátku 7. RP se Komise soustavně soustře -
dila na zajištění dobré koordinace mezi různými útvary 
Komise, které program provádějí. Za tímto účelem Komise 
proaktivně ustanovila řadu mechanismů sloužících ke zjiš -
ťování a řešení případů nekonzistentního zacházení ze 
strany útvarů Komise. Mezi tyto mechanismy patří infor -
mační servis pro výzkum, meziútvarové skupiny a výbor 
pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu. Výbor 
pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu je 
mechanismem krajního řešení a zasahuje jen v případě, 
že jiné mechanismy nejsou schopny případy nekoherent -
ního zacházení vyřešit. Skutečnost, že výboru pro vyjasňo -
vání sporných otázek v oblasti výzkumu je postoupeno jen 
minimum případů, svědčí o tom, že ostatní mechanismy 
jsou při řešení většiny případů nejednotného zacházení 
úspěšné.
IV.
S ohledem na efektivnost procesů by Komise ráda zdůraz -
nila, že:
IV. a)
Díky současným nástrojům IT a stávajícímu přidělení per -
sonálních zdrojů mohly být vyjednány a podepsány tisíce 
grantů a  bylo možno analyzovat a  provést tisíce průběž -
ných a konečných plateb a současně také došlo k har -
monizaci a zkrácení doby pro udělení grantu. Tyto pro -
cesy například v  roce 2012 umožnily podpis 4 324 grantů 
pro 19 963 příjemců. Současné nástroje IT a stávající přidě -
lení pracovních sil jsou tedy efektivní.Dalším důkazem toho, že stávající nástroje IT a současné 
přidělení personálních zdrojů jsou efektivní, je skuteč -
nost, že doba pro udělení grantu se mezi jednotlivými 
útvary Komise, které provádí 7. RP , vzájemně sblížila a že 
se tato doba již zkrátila na úroveň blížící se lhůtě stano -
vené v novém finančním nařízení a na smlouvy vyplývající 
z budoucích výzev (270 dnů).
Dále je třeba poznamenat, že specifický program „Spolu -
práce“ zahrnuje různé druhy opatření (výzkum založený na 
spolupráci v různých oblastech, který má například rozlišné 
etické požadavky a požadavky na bezpečnostní přezkum; 
společné plánování, společné technologické iniciativy), 
která nepřipouští jednoduché mechanické srovnávání při -
dělení personálních zdrojů.
Komise nicméně souhlasí s tím, že optimální přidělení per -
sonálních zdrojů představuje pro všechny správy trvalou 
výzvu, a bude této problematice s ohledem na nový rám -
cový program Horizont 2020 věnovat náležitou pozornost.
IV. b)
Doba pro udělení grantu se mezi jednotlivými útvary 
Komise, které provádí 7. RP , vzájemně sblížila a snížila se na 
úroveň blížící se době stanovené v novém finančním naří -
zení, která se vztahuje na smlouvy vyplývající z budoucích 
výzev (270 dnů). U smluv podepsaných v roce 2012 trvala 
doba pro udělení grantu na GŘ CNECT 264  dnů a  na GŘ 
RTD 279 dnů.
IV. c)
Kontrolní struktura 7. RP byla navržena tak, aby se největší 
důraz kladl na kontroly ex post . Kontroly ex ante byly cíleně 
omezeny, aby se systém zjednodušil a aby se snížila admi -
nistrativní zátěž příjemců. Díky tomu může být věnována 
odpovídající pozornost nalezení rovnováhy mezi důvě -
rou a  kontrolou, zkrácení doby pro udělení grantu a  doby 
k uskutečnění platby, a v konečném důsledku i zvýšení 
přitažlivosti politiky. Komise nicméně souhlasí s tím, že 
kontroly ex ante  by se měly zaměřit na příjemce vyznaču -
jící se vyššími riziky. Pokud jde o kontroly ex post , strategie 
Komise pro kontroly ex post  již dnes předpokládá audity 
prováděné na základě analýzy rizika jako samostatný pilíř 
auditní strategie.
64
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
V.
Komise souhlasí s tím, že právní rámec pro společné tech -
nologické iniciativy je třeba do budoucna zjednodušit. 
Nové finanční nařízení vykročilo tímto směrem tím, že 
zavádí možnost (článek 209) vytvořit „zvláštní subjekty 
partnerství veřejného a soukromého sektoru“, jejichž 
finanční pravidla by měla být přijata v souladu se zjedno -
dušeným vzorovým finančním nařízením pro subjekty part -
nerství veřejného a soukromého sektoru.
Prozatímní hodnotící zpráva o finančním nástroji pro sdí -
lení rizik (RSFF) potvrdila jeho přidanou hodnotu. Rovněž 
je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota financování z veřej -
ných zdrojů je složitý a mnohorozměrný koncept, který 
přesahuje rámec pouhé doplňkovosti projektu (zda by 
se projekt realizoval i v případě, že by nebyl financován 
z veřejných prostředků), a že zahrnuje také rozsah, působ -
nost, zrychlení, partnery, výstup atd.
VI.
Názor Komise na doporučení Účetního dvora je:
VI. a)
Komise i Účetní dvůr ve svých auditech pravidelně zjiš -
ťují, že je běžnou účetní praxí příjemců zahrnovat i výdaje, 
které nesplňují kritéria způsobilosti stanovená legislativ -
ním orgánem (např. DPH, náklady na marketing a propa -
gaci, dluhové financování atd.). Komise proto tyto účetní 
postupy příjemců tak, jak jsou, nemůže přijmout. Komise 
podnikla v rámci 7. RP kroky k přijetí účetních postupů 
příjemců tam, kde je to možné, a bude se zabývat mož -
nostmi, jak v tom lze pokračovat, zejména v programu 
Horizont 2020.
VI. b)
Komise upozorňuje na obrovský pokrok, kterého již 
v oblasti nástrojů IT bylo dosaženo. Elektronické nástroje 
v rámci 7. RP si obecně stojí dobře ve srovnání s nástroji 
většiny navštívených vnitrostátních agentur pro financo -
vání. V rámci programu Horizont 2020 jsou nicméně pláno -
vána další zlepšení (viz bod 52).
S ohledem na nevyváženost pracovního zatížení zaměst -
nanců je třeba poznamenat, že specifický program „Spolu -
práce“ zahrnuje různé druhy opatření (výzkum založený na 
spolupráci v různých oblastech, který má například různé 
etické požadavky a požadavky na bezpečnostní přezkum; 
společné plánování, společné technologické iniciativy), 
které nepřipouští jednoduché srovnávání přidělování 
pracovníků.Komise souhlasí s tím, že optimální přidělení personál -
ních zdrojů představuje pro všechny správy trvalou výzvu, 
a bude této problematice s ohledem na nový rámcový pro -
gram Horizont 2020 věnovat náležitou pozornost.
VI. c)
Doba pro udělení grantu se mezi jednotlivými útvary 
Komise, které provádí 7. RP , vzájemně sblížila a snížila se na 
úroveň blížící se době stanovené v novém finančním naří -
zení (viz výše IV, b), která se vztahuje na smlouvy vyplýva -
jící z budoucích výzev (270 dnů). V roce 2012 trvalo pode -
psání grantové smlouvy průměrně na GŘ RTD 279 dnů a na 
GŘ CNECT 264 dnů.
VI. d)
Komise již provádí kontroly z hlediska rizik, ale souhlasí 
s tím, že toto je třeba dále rozvíjet.
VI. e)
Komise souhlasí s tím, že právní rámec společných techno -
logických iniciativ by měl být zjednodušen. Nové finanční 
nařízení vykročilo tímto směrem tím, že zavádí možnost 
(článek 209) vytvořit „zvláštní subjekty partnerství veřej -
ného a soukromého sektoru“, jejichž finanční pravidla by 
měla být přijata v souladu se zjednodušeným vzorovým 
finančním nařízením pro subjekty partnerství veřejného 
a soukromého sektoru.
Při plánování kontrolního rámce je ovšem patřičný rozpo -
čet přidělený těmto subjektům a jimi spravovaný stejně 
důležitý jako počet pracovních míst.
Co se týká finančního nástroje pro sdílení rizik, Komise na 
základě dostupných důkazů shledává, že se již dostatečně 
uspokojivě zaměřuje na příjemce, kteří mají omezený pří -
stup k finančním prostředkům. Tuto záležitost však bude 
i nadále sledovat.
65
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
PŘIPOMÍNKY
20.
Model financování 7. RP předpokládá dobrovolné vyu -
žívání paušálních sazeb zejména pro nepřímé náklady. 
Mnoho příjemců se však dobrovolně rozhodlo tuto mož -
nost nevyužít.
Na základě svých zkušeností se 7. RP souhlasí Komise s ana-
lýzou Účetního dvora a  navrhuje v rámci programu Hori -
zont 2020 výrazné zjednodušení, zejména pak navrhuje 
jednotné sazby náhrady na projekt a povinné jednotné 
paušální sazby pro výpočet nepřímých nákladů. To potvrdil 
Účetní dvůr ve svém stanovisku 6/2012 k návrhu Komise, 
kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků pro -
gramu Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum 
a inovace (2014–2020). Komise navíc ve svých rámcových 
programech čelí neodmyslitelné komplexitě, která se jen 
zřídka, pokud vůbec, vyskytuje v národních programech 
financování (např. tisíce grantů zahrnující různé typy účast -
níků z různých států).
21.
Komise učinila pravidla 7. RP v nejvyšší možné míře slu -
čitelnými s obecnými obchodními postupy. Komise však 
musí zajistit, aby byla splněna všechna kritéria způsobilosti 
stanovená v pravidlech pro účast.
Jak ve svých auditech zjistily Účetní dvůr i Komise, existují 
náklady vzniklé příjemci, které nejsou způsobilými náklady, 
přestože jsou založeny na účetních a správních zásadách 
a postupech účastníka. V rámci 7. RP například není způ -
sobilým nákladem pro financování daň z přidané hodnoty. 
Většina účetních a správních zásad a postupů řízení pří -
jemců z veřejného sektoru však DPH zahrnuje (neboť ji 
nemohou získat zpět). Běžné postupy tedy nejsou v sou -
ladu s kritérii způsobilosti 7. RP . Dalšími příklady nezpů -
sobilých nákladů z obvyklých účetních a správních zásad 
a postupů účastníků jsou náklady na marketing a  propa -
gaci, náklady na dluhové financování atd.22.
Komise se snaží tuto praxi příjemců akceptovat vždy, 
pokud je to možné v souladu s dalšími kritérii způsobilosti 
stanovenými právním rámcem, jako například v  případě 
průměrných osobních nákladů.
Jak však bylo uvedeno výše, postupy příjemců často nejsou 
v souladu s dalšími kritérii způsobilosti stanovenými v pra -
vidlech pro účast. Proto je nelze přijmout.
23.
Certifikační mechanismus ukazuje, že Komise se cíleně sna -
žila přijmout účetní postupy příjemců v 7. RP , kde jen to 
bylo možné.
Příjemci mající o tuto možnost zájem byli požádáni, aby ve 
svých metodikách zvážili nejen své vlastní účetní postupy, 
ale také kritéria způsobilosti stanovená v pravidlech pro 
účast. Komise metodiky příjemců schválila, pokud byly oba 
aspekty splněny.
Komise zavedla podstatná zjednodušení, aby ve stávajícím 
celkovém právním rámci usnadnila využívání průměrných 
osobních nákladů.
Neuspokojivé zkušenosti s certifikací ex ante  metodik pro 
výpočet nákladů však budou uváženy při přípravě pravidel 
pro další období financování.
24.
Komise zareagovala na usnesení Evropského parla -
mentu velmi rychle. Komise přijala prozatímní kritéria pro 
uznání průměrných osobních nákladů již  23. června  2009 
(K(2009) 4705).
Jakmile byla tato prozatímní kritéria přijata, bylo kvůli 
riziku značné odchylky průměrných nákladů od skuteč -
ných nákladů nezbytné uplatnit obezřetný přístup, který 
zahrnoval pilotní fázi před dalšími rozhodnými opatřeními. 
Komise pak musela ponechat určitou dobu na provádění 
rozhodnutí z roku 2009, aby bylo možné získat faktické 
údaje o jeho dopadu, a zejména zpětnou vazbu od zúčast -
něných stran.
66
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
Na tomto základě a po shromáždění dalších prvků začala 
Komise se změnou kritérií, přičemž využívala v  nejvyšší 
možné míře zkušeností získaných během pilotní fáze. 
V důsledku výše uvedených fakt byla v roce 2011  kritéria 
pro přijetí průměrných osobních nákladů zjednodušena 
(rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, K(2011) 174 
v konečném znění).
V tomto světle je poukázání na lhůtu 21 měsíců jako na pří -
klad pomalého rozhodování zavádějící. Kromě toho je nový 
přístup vyplývající z rozhodnutí Komise z roku 2011 zpětně 
použitelný na všechny projekty 7. RP .
25.
Kritéria způsobilosti jsou jasně uvedena v pravidlech pro 
účast přijatých legislativním orgánem a úkolem Komise je 
zajistit, aby byla plně dodržena.
26.
Na odpovědi informačního servisu pro výzkum (RES) se 
vztahuje prohlášení o vyloučení právní odpovědnosti, 
protože jsou zcela založeny na informacích poskytnutých 
příjemcem, které mohou být zaujaté nebo neúplné. Proto 
nemusí RES disponovat všemi náležitostmi potřebnými 
k úplnému pochopení případu. Existují proto oprávněné 
důvody k vyloučení právní odpovědnosti.
29.
Aby byly náklady vzniklé při provádění nepřímé akce pova -
žovány za způsobilé, musí být podle článku 31 pravidel 
pro účast skutečné. V důsledku toho musí v případě 7. RP 
příjemci doložit vynaložené náklady. Ve finanční příručce 
Komise doporučuje v reakci na dotazy, které na toto téma 
měli příjemci, použít k doložení vniklých osobních nákladů 
jako dostatečný důkaz časové výkazy. Pokyny stanoví, že: 
„Pracovní doba, která má být zaplacena, musí být zazname -
návána po celou dobu trvání projektu do časových výkazů 
a přiměřeně podpořena důkazy o jejich skutečnosti a spo -
lehlivosti.“ Nicméně příručka dále uvádí, že: „Pokud nejsou 
k dispozici časové výkazy, musí příjemce prokázat náro -
kované náklady pomocí přiměřených prostředků (alterna -
tivních důkazů) zajišťujících stejnou úroveň jistoty, kterou 
posoudí auditor.“Komise proto při hodnocení způsobilosti nákladů akcep -
tuje postupy příjemců, pokud jsou tyto postupy v souladu 
s výše uvedenými kritérii. Příklady přijatelných postupů 
jsou: časové rozmezí na základě časových výkazů, čili sku -
tečné hodiny; náklady vyčleněné na základě procentní 
sazby a v případě, že se výzkumný pracovník věnuje 
výhradně jednomu projektu, celkové náklady na zaměst -
návání pracovníka za předpokladu, že skutečnost a spoleh -
livost uplatňovaných nákladů jsou dostatečně podloženy.
Rámeček 2
V rámci 7. RP jsou oba tyto přístupy přijatelné, pokud exi-
stují dostatečné důkazy o skutečné době účtované na vrub 
projektu.
34.
Komise se domnívá, že informační servis pro výzkum je jed -
notné informační středisko.
Souhrnná odpověď na body 35–39.
Od samého počátku 7. RP usiluje Komise o zajištění dobré 
koordinace mezi jednotlivými útvary Komise, které pro -
gram provádí.
Komise proto proaktivně ustanovila řadu mechanismů 
sloužících ke zjištění a řešení případů nekonzistentního 
jednání jednotlivých útvarů Komise. Mezi tyto mecha -
nismy patří informační servis pro výzkum, meziútvarové 
skupiny a výbor pro vyjasňování sporných otázek v oblasti 
výzkumu.
67
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
Komise vidí jednoznačné známky toho, že nedostatečná 
jednotnost má zanedbatelný význam. Tyto známky vychá -
zejí zejména ze zkušeností Komise s informačním servisem 
pro výzkum od počátku 7. RP , ale i ze zkušeností s  výborem 
pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu (RCC). 
Výbor pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu 
se spojil s vnitrostátními kontaktními místy s žádostí 
o podporu při odhalování odlišných postupů při prová -
dění projektů 7. RP . Aby měly zúčastněné strany možnost 
zapojit se do odhalování odlišných postupů, účastníci 7. RP 
měli kromě toho možnost obrátit se na výbor přímo pro -
střednictvím informačního servisu pro výzkum, který je 
dostupný na internetových stránkách evropského výzkumu. 
Žádné zúčastněné strany však tohoto kanálu nevyužily, což 
může znamenat, že případy odlišných postupů mají zane -
dbatelný význam. Přesto se ale vyskytlo několik nesrovna -
lostí, na které bylo upozorněno jinou cestou.
Výbor pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu 
je tedy pouze jedním z řady mechanismů a ve skutečnosti 
je mechanismem krajního řešení. To znamená, že jedná 
pouze tehdy, když jiné stávající koordinační mechanismy 
nejsou schopny případy nejednotného zacházení vyřešit.
Skutečnost, že výboru pro vyjasňování sporných otázek 
v oblasti výzkumu je postoupeno jen nemnoho případů, 
svědčí o tom, že ostatní mechanismy většinu těchto pří -
padů nejednotného zacházení úspěšně vyřeší ještě před 
tím, než by byly postoupeny výboru pro vyjasňování spor -
ných otázek v oblasti výzkumu.
Komise by závěrem ráda zdůraznila, že případy, které pří -
jemci považují za neodůvodněné rozdílné zacházení, 
jsou ve skutečnosti často ovlivněny odlišnými okolnostmi 
daného případu, které vedly k nerovnému zacházení.
Komise přezkoumala devět příkladů uplatňování rozdílných 
přístupů (rámeček 3). Komise v některých z těchto případů 
souhlasí s Účetním dvorem. Komise se domnívá, že v ostat -
ních případech jsou rozdíly způsobeny záměrnou volbou 
příjemců nebo útvarů stanovených v předpisech, nebo 
konkrétními vlastnostmi projektu.Rámeček 3 – Pravidla
1. Používání paušálních sazeb na pokrytí denních diet  
souvisejících se služebními cestami:   
Pracovní programy jednoho generálního ředitelství nena -
bídly tuto možnost, protože její zjednodušující účinek 
považovalo za velmi malý.
2. Slyšení v průběhu vyhodnocování velkých projektů: 
Podle pravidel pro předkládání návrhů lze slyšení použít 
všude tam, kde to útvary Komise považují za nezbytné 
k dalšímu objasnění návrhů. Útvary Komise považují za 
nutné provést slyšení zejména u projektů, které jsou velké 
a složité z hlediska partnerů, rozpočtu a obsahu. Rozhod -
nutí, zda slyšení bude, či nebude provedeno, je však výsa -
dou příslušného útvaru Komise a závisí na posouzení spe -
cifik daného návrhu útvarem Komise.
3. Požadavek na uzavření a předložení dohody o založení 
konsorcia:
i) Závazek uzavřít dohodu o  založení konsorcia: Podle člán -
ku 24 pravidel pro účast je dohoda o založení konsorcia povinná, 
pokud není ve výzvě k předkládání návrhů uvedeno jinak. Uznává 
se, že přestože byla tato pravidla formálně uplatňována správně, 
neexistují žádná objektivní písemná kritéria pro situaci, kdy by do -
hoda o založení konsorcia neměla být povinná. Praxe ukazuje, že 
dohoda o založení konsorcia je povinná ve většině případů s výjim -
kou koordinačních a podpůrných akcí a s výjimkou otevřené oblas -
ti budoucích a  vznikajících technologií, kde se dohoda o  založení 
konsorcia silně doporučuje.
ii) Fáze, ve které musí být dohoda o založení konsorcia podepsána, 
a jak má o ní být Komise informována: Podle čl. 1 odst. 4 základního 
vzoru EUGA: „Pokud jde o vnitřní organizaci konsorcia, má se za 
to, že příjemci uzavřeli dohodu o konsorciu.“ Přesněji řečeno, pří -
jemci podpisem grantové dohody implicitně potvrzují, že dohodu 
o konsorciu uzavřeli ještě před podpisem grantové dohody. Jelikož 
se jedná o soukromou dohodu mezi příjemci, na níž se Komise 
neúčastní, Komise neprovádí přezkum dohody o konsorciu ani 
k ní nepodává připomínky; dále ani nekontroluje, zda byla dohoda 
o konsorciu skutečně podepsána a kdy tak bylo učiněno, a nežádá 
předložení dohody o konsorciu ani žádný jiný důkaz o její existenci 
(s výjimkou velmi specifických případů, např. akce MSP).
68
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
4. Přístup k neplánovaným subdodávkám: 
Podle oddílu II.7 EUGA je zapotřebí změna dohody ve 
všech případech, pokud subdodávka nezahrnuje pouze 
menší úkoly. Podle finanční příručky jsou kritéria pro roz -
hodnutí, zda se smlouva o subdodávkách týká menších 
úkolů, kvalitativní, nikoli kvantitativní. Útvary Komise odpo -
vědné za oblast výzkumu použijí platná pravidla. Avšak 
vzhledem k  tomu, že kvalifikace subdodavatelů závisí na 
konkrétních vlastnostech projektu, zůstane rozhodnutí, 
co představují „menší úkoly“, i nadále věcí, kterou je třeba 
posoudit v závislosti na konkrétním případě. Útvary Komise 
odpovědné za oblast výzkumu nepoužívají žádné stropy. 
Pokud se odhadované náklady na subdodávky výrazně 
zvýší, což bude mít dopad na povahu úkolů, které se mají 
zadat subdodavateli, vyžaduje se změna dohody.
5. Definice rozpočtu pro řízení: 
Tento problém byl vyřešen v poslední revizi finanční pří -
ručky z  ledna  2012  (oddíl II.16: Objasnění aktivit, které 
mohou být účtovány v kategorii „další náklady“, včetně 
„nákladů pro řízení“), kde byly podrobněji objasněny pod -
mínky způsobilosti pro různé aktivity (výzkum a řízení). 
Tento problém byl proto proaktivně identifikován a útvary 
Komise ho v plném rozsahu vyřešily.
6. Postup uplatňovaný v případě, že příjemce změní svůj 
právní název: 
Podle Průvodce změnami grantových dohod 7. RP nevy -
žaduje pouhá změna právního názvu změnu dohody 
a oznamuje se pomocí informačního dopisu. V některých 
případech však „ situace, kdy jde na první pohled o změnu 
názvu, ve skutečnosti představuje jiné situace, z nichž některé 
vyžadují změnu dohody (např. při změně právnické osoby) “. 
V těchto případech Komise vyžaduje, aby byla provedena 
změna grantové dohody.
7. Četnost podávání zpráv: 
Připouští se, že útvary používají odlišné postupy, pokud 
jde o standardní dobu trvání období, o němž se podává 
zpráva. Rozdíly lze zdůvodnit odlišným posouzením rizik 
výzkumných projektů nebo jejich délkou a rozsahem. Spo -
lečné standardní řešení, pokud jde o  sledovaná období, se 
v současné době projednává.8. Využívání vědeckých přezkumů pro monitorování 
projektů:
Rozdíly, které Účetní dvůr uvedl, jsou uznány. Komise v této 
otázce zajistí harmonizaci s ohledem na specifika různých 
projektů a programů.
9. Možnost provádět více plateb v jednom období:
Zavedení tlačítka pro jednotné předkládání žádostí, které 
začne fungovat od druhého čtvrtletí roku 2013, odstraní 
rozdíly, jež zjistil Evropský účetní dvůr; provedení dílčích 
plateb však bude za výjimečných okolností i nadále možné, 
a jejich využití tím či oním útvarem by nemělo být považo -
váno za různé uplatňování pravidel.
41.
Návrh Komise týkající se pravidel pro účast na programu 
Horizont 2020 stanoví jako obecnou zásadu použití jed -
notných pravidel pro všechny složky programu Hori -
zont 2020 včetně společných technologických iniciativ. 
Článek 1 stanoví, že výjimky jsou možné jen tehdy, jest -
liže je to stanoveno v základním aktu, nebo se souhlasem 
Komise, pokud je to ze zvláštních provozních potřeb nutné.
42.
Pokud jde o budoucí rámcový program, pravidla pro 
Horizont 2020 se již na rámcový program pro konkuren -
ceschopnost a inovace vztahují v plném rozsahu. Komise 
navíc ve svém návrhu nařízení o společných ustanoveních 
pro strukturální fondy, který se v současné době projed -
nává v Evropském parlamentu a v Radě, stanovila postupy 
vedoucí k  harmonizaci pravidel pro evropské strukturální 
a investiční fondy a opatření platných v rámci politik Unie 
pro podobný druh operací a příjemců. Komise proto ve 
svých návrzích pro Horizont 2020 a strukturální fondy usi -
luje o součinnost mezi různými zdroji financování v rámci 
EU. Navrhovaná pravidla financování pro výzkum a inovace 
a strukturální fondy jsou navíc sladěna mnohem úžeji s  pra -
vidly finančního řízení, což řadu rozdílů odstraní. Například 
již nebude existovat rozdíl v zacházení s DPH.
69
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
43.
Jedním z klíčových prvků návrhu Komise týkajícího se poli -
tiky soudržnosti pro období 2014–2020 je zavedení spo -
lečného strategického rámce (SSR), který se použije na 
evropské strukturální a investiční fondy (EFRR, ESF, Fond 
soudržnosti, EZFRV, EMFF) a který by měl poskytnout 
jasné strategické zaměření procesu programu a zjedno -
dušit odvětvovou a územní koordinaci zásahů Unie pro -
střednictvím fondů SSR a se záměry a cíli na strategie 
Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začle -
nění (článek 10 nařízení o společných ustanoveních). Pří -
loha I nařízení o společných ustanoveních, která je závazná 
pro členské státy i Komisi, rovněž obsahuje jeden zvláštní 
oddíl, který vyžaduje koordinaci mezi fondy SSR a dalšími 
politikami a nástroji Unie a také koordinaci s programem 
Horizont 2020 a dalšími centrálně řízenými programy EU 
v oblasti výzkumu a inovací (4.3). Společný strategický 
rámec by měl tudíž přispět k hledání součinnosti mezi 
finančními zdroji EU na podporu výzkumu a inovací.
Komise proto nedávno zřídila meziútvarovou pracovní sku -
pinu pro součinnost mezi evropskými zdroji financování na 
podporu výzkumu a inovací. Memorandum o porozumění 
podepíší generální ředitelé GŘ REGIO a GŘ pro výzkum 
a inovace a Společného výzkumného střediska.
V souvislosti s programem Horizont 2020 právě probíhají 
práce na další racionalizaci pravidel pro náhradu nákladů. 
Komise má v plánu vypracovat pokyny pro řídící orgány 
a unijní, vnitrostátní a regionální subjekty přijímající roz -
hodnutí, aby zajistila, že příležitosti k  součinnosti, které jim 
nabízí nové předpisy, budou převedeny do podoby operač -
ních programů a pracovních programů pro Horizont 2020.
44.
Jednou z klíčových priorit zjištěných ve sdělení o Evrop -
ském výzkumném prostoru je optimální nadnárodní spolu -
práce a konkurenceschopnost. Aby bylo možné čelit zásad -
ním výzvám, je třeba využít součinnosti mezi evropskými 
a vnitrostátními programy a různé vnitrostátní i jiné pro -
středky na úrovni EU musí být strategicky sladěny. Komise 
uznává, že to není snadný úkol, jde však o základní prvek 
efektivního Evropského výzkumného prostoru.47.
Prodloužení lhůt pro podávání hlášení je v první řadě zjed -
nodušujícím opatřením, které má snížit administrativní 
zátěž příjemců. Tabulka č. 2 ukazuje, že prodloužení lhůt 
pro podávání hlášení je uspokojivým důkazem o pokroku 
při realizaci zjednodušujících opatření Komise.
Souhrnná odpověď na body 48–52
Od auditu 5. RP , který provedl Účetní dvůr v roce 2004, 
se nástroje IT pro řízení rámcových programů podstat -
ným způsobem změnily a zlepšily. Elektronické nástroje 
si v rámci 7. RP obecně stojí dobře ve srovnání s většinou 
navštívených vnitrostátních agentur pro financování (viz 
bod 52). V rámci programu Horizont 2020 jsou nicméně 
plánována další zlepšení.
Při řešení různorodosti nástrojů IT, které Komise pou -
žívá v oblasti výzkumu, zahájila Komise harmonizaci nej -
dříve v  oblasti s nejsilnějším dopadem na kvalitu služeb 
poskytovaných příjemci, která byla zároveň nejméně 
automatizována.
Pokud jde o nástroje v oblasti back-office , je třeba zdůraz -
nit, že v rámci 7. RP došlo oproti předchozím RP k význam -
nému pokroku. Dosud však nebylo dosaženo úplného 
začlenění modulů.
Tato situace podle předpokladů skončí se zavedením pro -
gramu Horizont 2020. Komise v současné době pracuje 
na projektu společného nástroje IT pro oblast back-office 
(SYGMA) a jednotného elektronického nástroje pro pra -
covní bilanci (COMPASS). Díky tomu skončí fragmentace 
popsaná Účetním dvorem a bude zaveden integrovaný 
systém IT.
Komise se domnívá, že se zdroje používají hospodárně.
70
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
Komise v tomto ohledu zřídila správní strukturu a pracovní 
postupy pro řízení a přizpůsobení dostupných nástrojů IT 
potřebám a  očekáváním řídících pracovníků, přičemž dbala 
na nákladovou efektivnost.
Rozvoj těchto nástrojů byl trvale kontrolován a sledován. 
Rozhodnutí byla ve všech fázích tohoto procesu přijímána 
s ohledem na všechny možnosti v souladu s dostupnými 
technologiemi a zdroji, s ohledem na potřebu poskytnout 
příjemcům nepřetržité a efektivní služby a na potřebu vyu -
žít výsledků vývoje, kterého již bylo dosaženo.
V systému front-office , pomocí něhož se podává formulář C, 
jsou všechny informace o grantu a příjemci předvyplněny, 
což umožnilo výrazné zlepšení kvality dat z formuláře C. 
Dalším příkladem je synchronizace nástroje pro vyjedná -
vání (NEF) a nástroje pro tvorbu grantů (CPM/PHOENIX).
Co se týká vykazování, existuje databáze (CORDA), která 
umožňuje automatické vypracování zpráv obsahujících 
informace z různých systémů IT (například informace 
o době pro udělení grantu).
V rámci 7. RP existují také příklady jako ty, které uvedl 
Účetní dvůr v bodu 52. Nástroj pro vyjednávání NEF 
a oblast front-office  i back-office  jsou důsledně integrovány, 
což umožňuje příjemcům a Komisi, aby pracovali se stej -
nými údaji. To platí i pro formulář C v oblasti front-office  
a back office . Pro zlepšení kvality údajů dále Komise v rámci 
nástroje pro podávání vědeckých zpráv (SESAM) využila 
i externích databází se seznamem publikací.
Souhrnná odpověď na body 54 a 55
Výpočet rozložení pracovní zátěže, který byl použit Účet -
ním dvorem v tabulce 3, neodráží skutečné činnosti 
zaměstnanců a neumožňuje spravedlivé srovnání mezi růz -
nými GŘ a agenturami zabývajícími se výzkumem.Dále je třeba poznamenat, že specifický program „Spolu -
práce“ zahrnuje různé druhy opatření (výzkum založený na 
spolupráci v různých oblastech, který má například různé 
etické požadavky a požadavky na bezpečnostní přezkum; 
společné plánování, společné technologické iniciativy). 
Navíc mnoho zaměstnanců plní úkoly, které přesahují 
rámec řízení projektů 7. RP – například úkoly v oblasti poli -
tiky, což tabulka 3 nebere v potaz.
Komise nicméně souhlasí s tím, že optimální přidělení per -
sonálních zdrojů představuje pro všechny správy trvalou 
výzvu, a bude této problematice s ohledem na nový rám -
cový program Horizont 2020 věnovat náležitou pozornost.
57.
Doba pro udělení grantu se bude vždy pohybovat v roz -
mezí od projektu k projektu. Závisí na kvalitě návrhu, 
potřebě vyjednávání, reaktivitě konsorcia, zkušenostech 
koordinátora atd.
58.
Komise vítá zjištění Účetního dvora, že existuje jedno -
značná tendence směřující ke zkrácení doby pro udělení 
grantu. Dokazuje to snahu Komise o dosažení přiměřené 
doby pro udělení grantu a vyplývá z toho, že Komise tuto 
problematiku podrobně sleduje. V roce 2012 byla doba pro 
udělení grantu na GŘ CNECT 264 dnů a na GŘ RTD 276 dnů. 
Analýza Účetního dvora se opírá o údaje za celé období 
7. RP , skutečný stav je však dnes zcela jiný. Současný výsle -
dek je v souladu se lhůtou v délce 9 měsíců stanovenou 
pro tento proces v novém finančním nařízení, které se pou -
žije pro smlouvy vyplývající z budoucích výzev.
K požadavku ještě výraznějšího zkrácení doby pro udělení 
grantu je třeba přistupovat opatrně, protože s sebou nese 
jistá rizika. Komise by v této souvislosti ráda odkázala na 
nedávný komentář Ligy evropských výzkumných univerzit 
(LERU) k tomuto tématu. Liga podotýká, že „… přísné ome -
zení doby pro udělení grantu povede k přílišnému zkrácení 
doby na jednání o grantové dohodě.“ Navíc „zejména pro 
instituce, které jsou členy LERU, ale nejen ty, a  u kterých 
se předpokládá, že budou zpracovávat velké množství 
projektů v rámci programu Horizont 2020, by přísné lhůty 
na dobu pro udělení grantu byly na obtíž a mohly by vést 
k velmi nevýhodným grantovým dohodám.“
Proto je zapotřebí najít rovnováhu mezi rychlostí a kvalitou.
71
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
59.
Komise souhlasí s tím, že z důvodů uvedených Účetním 
dvorem je obtížné sjednotit její doby pro udělení grantu 
s dobami, které potřebují vnitrostátní agentury pro 
financování.
Souhrnná odpověď na body 60–64
Komise je toho názoru, že v roce 2012 již není přidělení 
projektu pod určité generální ředitelství významným fakto -
rem ovlivňujícím dobu pro udělení grantu.
Doba pro udělení grantu se mezi útvary Komise sjedno -
cuje a  nejdůležitější útvary, které provádí  7. RP , tuto dobu 
zkrátily na úroveň blížící se lhůtám stanoveným v novém 
finančním nařízení, které se vztahují na smlouvy vyplývající 
z budoucích výzev:Komise si je již dlouho vědoma hlavních příčin dlouhé 
doby pro udělení grantu na úrovni jednotlivých projektů. 
Tyto důvody byly předmětem analýzy v rámci útvarů 
Komise, která vedla k zavedení jasně definovaných, cíle -
ných zjednodušujících opatření a k dalším činnostem, které 
mají dobu pro udělení grantu zkrátit.
Přestože si v průběhu výše uvedeného období operační 
ředitelství GŘ pro výzkum a inovace zachovala v podstatě 
stejné portfolio odpovědností, lepší vedení, sdílení osvěd -
čených postupů a podrobnější sledování sehrály klíčovou 
úlohu v zkrácení doby pro udělení grantu.
66.
Komise konstatuje, že průměrný podíl plateb provedených 
ve stanovené lhůtě se v posledních letech značně zvýšil.
Rozdíl v hrubých dobách k uskutečnění platby je způsoben 
rozdíly v době pozastavení a v době odezvy příjemců.
Je zde ještě co zlepšovat: dobu pozastavení lze zkrátit na 
přijatelnější úroveň pomocí přiměřené zpětné vazby pří -
jemců a provádění harmonizovaného přístupu. Očekává 
se, že zavedení nástroje IT COREFLOW (elektronický systém 
pracovních procesů v rámci GŘ pro výzkum a inovace) tuto 
situaci zlepší.
71.
Komise provádí kontroly střetu zájmů pouze u odborníků, 
kteří byli vybráni.
72.
Registrace je skutečně dobrovolná, ale aby bylo možné 
označit dotyčného za odborníka, je potřeba vyplnit 
všechna povinná pole. Se zavedením modernizovaného 
nástroje na správu odborníků uvedeného v bodu 75 (por -
tál expertního řízení účastníků Expert Management on the 
Participant Portal  (EMPP)) byli odborníci požádáni, aby 
aktualizovali a potvrdili zadané údaje.GŘ/rok 2010 2011 2012
RTD 372 346 279
CNECT 283 252 264
Zkrácení bylo dosaženo díky lepšímu vedení, sdílení osvěd -
čených postupů a pozornějšímu sledování.
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, přidělení projektu pod 
tato konkrétní generální ředitelství v roce 2012 pozbylo 
významu. Rozdíl v době pro udělení grantu na GŘ CNECT 
a na GŘ RTDje v roce 2012 méně než 5 %.
Sjednocování a zkracování dob pro udělení grantu se 
také ukazuje, když se podíváme například na ředitelství 
tematicky zaměřená na výzkum a  technologický roz -
voj, která provádí v rámci 7. RP specifický program „Spo -
lupráce“. U grantů udělených v roce 2012 byl na těchto 
ředitelstvích rozdíl v době pro udělení grantu jen 43 dnů 
(oproti 145 dnům v roce 2010).
Harmonizace obchodních a IT procesů a lhůta 270 dnů, 
kterou nyní stanoví finanční nařízení, budou hlavní faktory 
přispívající k dalšímu zlepšení doby pro udělení grantu po 
zbývající trvání 7. RP a v RP Horizont 2020.
72
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
73.
Komise se domnívá, že databáze EMI splňuje požadavky, 
pro něž byla určena, tj. obsahuje skupinu potenciálních 
kandidátů, které lze podle potřeby rychle najmout.
73. a)
Hodnotící pravidla stanoví vyloučení z databáze odbor -
níků v případech nedodržení kodexů chování nebo jiného 
závažného profesionálního pochybení, které může být 
označeno za vážné profesionální pochybení v souladu 
s ustanoveními finančního nařízení.
Účinnost systematického zaznamenávání dalších fak -
torů spojených s  výkonností by bylo třeba pečlivě zvážit, 
zejména s ohledem na potřebu dodržovat příslušná pra -
vidla týkající se ochrany osobních údajů, včetně práva 
subjektu na zpochybnění jakýchkoli údajů, které byly 
zaznamenány.
73. b)
Systém EMPP nyní vyžaduje, aby informace o předchozím 
zaměstnání byly poskytnuty.
74. a)
Tyto systémy skutečně hrají svou roli a byly použity 
v některých oblastech 7. RP . Citační databáze by však 
nebyly na místě při výběru klíčových odborníků z průmy -
slových odvětví a dalších aktérů v oblasti inovací, což je 
současnou největší výzvou.
74. b)
Projektoví úředníci při výběru odborníků mohou brát a také 
berou v potaz své zkušenosti s účastníky probíhajících pro -
jektů. Komise však je rozhodnuta získávat co nejširší okruh 
odborníků, aby se zabránilo tendenci vzniku „uzavřeného 
klubu“.78.
Kontrolní struktura 7. RP byla navržena tak, aby se nej -
větší důraz kladl na kontroly ex post . Šlo o vědomou volbu 
založenou na oprávněných obavách. Kontroly ex ante 
byly sníženy, aby se systém zjednodušil a aby se snížila 
administrativní zátěž příjemců. Díky tomu lze věnovat 
odpovídající pozornost nalezení rovnováhy mezi důvě -
rou a  kontrolou, zkrácení doby pro udělení grantu a  doby 
k uskutečnění platby, a v konečném důsledku zvýšení při -
tažlivosti politiky.
V této souvislosti je logické, že většina podstatných chyb, 
které byly zjištěny, byly odhaleny prostřednictvím kontrol 
ex post .
80.
Struktura kontrolního systému Komise je logickým důsled -
kem rámce odpovědnosti, který vyžaduje audit reprezenta -
tivního vzorku pro odhad nejpravděpodobnější míry chyb, 
a nemůže být proto srovnávána s kontrolními systémy, 
které používají vnitrostátní agentury pro financování.
Při aplikaci prahu významnosti ve výši 2 %, který používá 
Účetní dvůr, si Komise klade za cíl určit, jestli míra chyb 
přesahuje práh významnosti. Proto musí Komise v rámci 
kontrolních strategií jednotlivých GŘ určit míru chyb v pro-
vádění politiky. Rámec vnitřních kontrol zahrnuje kon-
troly ex ante  a ex post . Důležitou součást strategie Komise 
v oblasti kontrol ex post  tvoří audit reprezentativního 
vzorku projektu, pomocí nějž se zjišťuje míra chyb v oblasti 
politiky.
Tato zjištění jsou uvedena v prohlášení o věrohodnosti, 
které by měli ve svých výročních zprávách o činnosti stvr -
dit podpisem generální ředitelé, a tím je potvrdit v odpo -
vědnostním rámci Komise. Žádná vnitrostátní agentura pro 
financování nemá podobný rámec odpovědnosti, zejména 
pokud jde o důraz na ukazatele legality a správnosti ve 
výši 2 %. Při srovnávání s členskými státy je tedy třeba 
postupovat opatrně.
Komise nicméně ve své strategii kontrol ex post  již počítá 
s audity založenými na analýze rizika a se samostatným pilí -
řem strategie auditu.
73
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
81.
Výsledky kvantitativních a kvalitativních auditů na GŘ RTD 
a GŘ CNECT jsou propojeny se systémem řízení projektu. 
Díky tomuto propojení mají projektoví a finanční úředníci 
přístup k výsledkům auditů.
Zaměstnanci si mohou v rámci kvalitativních doporučení 
ověřit závažnost zjištění auditu, charakter auditních zjištění, 
doporučení pro zlepšení systému nebo zda byl zahájen 
postup extrapolace. Pokud jde o kvantitativní informace, 
je pro každou jednotlivou projektovou činnost zahrnutou 
do auditu zpřístupněn podrobný rozpis nákladů a příslušné 
míry chyb.
Komise však připouští, že lze vyvinout další úsilí ke změně 
intenzity a zaměření kontrol ex ante , což se bude snažit 
zavést do budoucna.
83.
Jednotné technologické iniciativy sjednotily své strategie 
auditu se strategiemi auditu Komise.
U trojstranných společných technologických iniciativ navíc 
provádí audity ex post  auditní orgány členských států, kam 
společné technologické iniciativy spadají.
87.
Finanční nástroj pro sdílení rizik je zaměřen na podporu 
vynikajících výzkumných projektů bez ohledu na kritéria 
státní příslušnosti a zeměpisná kritéria.
Finanční nástroj pro sdílení rizik má podpořit zejména sou -
kromé investice do výzkumu, vývoje, prezentací a inovací 
na základě poptávky. Finanční nástroj pro sdílení rizik je 
otevřen široké škále příjemců a vzhledem k jeho záměrně 
zvolené zásadě „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ nebyly 
vyčleněny žádné prostředky přímo pro konkrétní odvětví 
nebo zemi. Nezávislá skupina odborníků, která provedla 
první průběžné hodnocení finančního nástroje pro sdílení 
rizik v roce 2010, uznala tento přístup za pragmatický.
Nehledě na výše uvedené však jak Komise, tak Evropská 
investiční banka vyvinuly při provádění finančního nástroje 
pro sdílení rizik značné úsilí, aby v souladu s tematickými 
prioritami 7. RP dosáhly co největší zeměpisné a odvětvové 
diverzifikace.Pokud jde o dosažený pákový efekt příspěvku (6,6) a mul -
tiplikační efekt (28), finanční nástroj pro sdílení rizik 
o mnoho překročil původní očekávání (5 a 15).
Půjčky v rámci finančního nástroje pro sdílení rizik vykázaly 
jistou míru zeměpisné koncentrace do určitých zemích, 
což odráží poměrně vysokou míru investiční činnosti sou -
kromých společností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací 
v těchto zemích. Míra zeměpisné koncentrace celkově 
odpovídá podílu soukromých investic do výzkumu, vývoje 
a inovací v těchto zemích v porovnání s celou EU.
90.
Volba právního subjektu proběhla s ohledem na požadavek 
průmyslu, aby se EU stala členem všech společných pod -
niků pro společné technologické iniciativy. S ohledem na 
tehdejší právní rámec, v  němž Komise mohla jednat, byl 
optimální volbou subjekt podle článku 185 finančního 
nařízení.
Je pravda, že Komise v souladu s požadavky nařízení při 
zřizování těchto subjektů trvala na velmi vysoké úrovni 
finanční bezpečnosti, šlo však o  nové struktury, které jsou 
relativně nezávislé, ale utrácí velké množství veřejných 
prostředků.
Za účelem zjednodušení a zlepšení správy společné 
technologické iniciativy/společných podniků plánuje 
Komise zavést v  nařízení zřizujícím novou generaci spo -
lečných technologických iniciativ v rámci programu Hori -
zont 2020 specifická finanční pravidla pro projekty partner -
ství veřejného a soukromého sektoru. Tato pravidla zahrnují 
možné vytvoření společných služeb/funkcí pro společné 
technologické iniciativy / společné podniky a postoupení 
běžných správních, finančních a manažerských rozhodnutí 
výkonným ředitelům.
74
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
91.
S ohledem na veřejné zájmy, které jsou ve hře, je zvláště 
obtížné rozhodnout, který z těchto úkolů může být zrušen, 
aniž by to mělo dopad na vnitřní kontroly a rámec odpo -
vědnosti těchto subjektů. Obecně to nejsou funkce na plný 
úvazek.
Komise plánuje zavést na základě článku 209 finančního 
nařízení specifická finanční pravidla pro projekty partner -
ství veřejného a soukromého sektoru, včetně případného 
zřízení společných služeb/funkcí pro společné technolo -
gické iniciativy / společné podniky, jako jsou např. spo -
lečná funkce interního auditu nebo společný finanční 
kontrolor.
92.
Oba naznačené problémy Komisi znepokojují. Budou 
řešeny v rámci programu Horizont 2020 s přihlédnutím ke 
zkušenostem získaným v průběhu tohoto období v rámci 
zakládajících nástrojů společných technologických inicia -
tiv v rámci programu Horizont 2020, jakož i ve vzorovém 
finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného 
a soukromého sektoru, které se v současnosti připravuje.
93.
Podle ustanovení článku 16 nařízení Rady (o všech spo -
lečných podnicích pro společné technologické iniciativy) 
o zakládání společných podniků zodpovídala Komise za 
založení a  počáteční provoz společného podniku, dokud 
podnik nezískal provozní kapacitu pro plnění vlastního 
rozpočtu.
Komise poskytla společnému podniku pro společné tech -
nologické iniciativy autonomii ve chvíli, kdy společný 
podnik prokázal, že má provozní kapacitu pro plnění vlast -
ního rozpočtu. Než k  tomu došlo, byla činnost společných 
podniků spravována Komisí a zajišťovalo se, aby dopad na 
výsledky výzkumu byl co nejmenší.
Kromě toho se Komise domnívá, že dva roky, které uply -
nuly od přijetí nařízení o společných podnicích pro spo -
lečné technologické iniciativy do získání autonomie, jsou 
srovnatelné s dobou potřebnou u jiných nově zřizovaných 
institucí EU.
94.
Finanční nástroj pro sdílení rizik EU, a zejména jeho složka, 
pomocí níž je finančnímu nástroji pro sdílení rizik posky -
tována podpora na půjčky z Evropské investiční banky na 
rizikovější investice v oblasti výzkumu a technologického 
rozvoje, skutečně Evropské investiční bance umožnily 
financovat investice protějšků a/nebo projektů, kde riziko 
značně převyšovalo obvykle přijatelnou úroveň. Finanční 
nástroj pro sdílení rizik tak plně dosáhnul svého účelu.96.
Pokud jde o přidanou hodnotu finančního nástroje pro 
sdílení rizik, nezávislá skupina odborníků, která provedla 
průběžné hodnocení tohoto nástroje v roce 2010, dospěla 
k závěru, že:
„finanční nástroj pro sdílení rizik pomohl mnoha evropským podni -
kům, které intenzivně provádějí výzkum, zachovat činnost v oblasti 
výzkumu, vývoje a inovací i v období velkých finančních nepoko -
jů, pomohl některým z nejvíce inovativních podniků v Evropě při 
restrukturalizaci jejich financí v době, kdy banky a jiné finanční 
instituce omezovaly poskytování finančních prostředkům vysoce 
rizikovým investicím…“ (průběžná hodnotící zpráva o finančním 
nástroji pro sdílení rizik ze srpna 2010, s. 18).
Není úplně překvapující, že podnikatelé a podniky uvedli 
jako rozhodující faktor pro rozhodnutí vzít si úvěr z finanč -
ního nástroje pro sdílení rizik nižší úrokovou sazbu. 
Názory příjemců na jejich přístup k  jinému dluhovému 
financování je třeba posuzovat opatrně, protože fondy 
finančního nástroje pro sdílení rizik se obvykle využívají 
spolu s financováním dluhů z komerčních zdrojů. Ve sku -
tečnosti úvěry finančního nástroje pro sdílení rizik tvoří 
v průměru 30–35 % v rámci jednoho projektu. Ostatní 
(komerční) banky nebo finanční instituce jsou proto rovněž 
schopny poskytovat finanční prostředky příjemcům využí -
vajícím finanční nástroj pro sdílení rizik.
Komise zastává názor, že přístup k  dlouhodobým úvěrům 
s přiměřenými úrokovými sazbami na financování investic 
do rizikovějších projektů výzkumu a technologického roz -
voje je pro soukromé podniky v mnoha zemích EU stále 
velkou překážkou.
Nynější relativně nízká míra nesplácení úvěrů z finančního 
nástroje pro sdílení rizik nemusí odrážet skutečné celkové 
úvěrové riziko podstupované Evropskou investiční bankou, 
neboť k nesplácení obvykle dochází v pozdější fázi inves -
tice a úvěrového cyklu.
Dále je třeba poznamenat, že adicionalita podpory z veřej -
ných zdrojů je složitý a mnohorozměrný koncept, který 
zahrnuje nejen čistě adicionalitu projektu (zda by projekt 
mohl být realizován bez veřejné podpory), ale také rozsah, 
působnost, zrychlení, partnery, výstup atd.
75
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
Odpověď k bodu 97 a rámečku 6
Ve čtvrté změně dohody o spolupráci v rámci finančního 
nástroje pro sdílení rizik uzavřené dne 5. prosince 2011 se 
sdílení rizika mezi EU a Evropskou centrální bankou 
opravdu změnilo z přístupu od projektu k projektu na 
přístup založený na portfoliu s tím, že při ztrátě ponese 
důsledky v první řadě EU, a to až do určité prahové hod -
noty. Pokud jde o podíl Evropské investiční banky, celé 
riziko nese sama.
ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
99.
Právní rámec 7. RP vyžaduje, aby Komise při posuzování 
legality a správnosti uskutečněných operací zajistila, že 
jsou splněna veškerá kritéria způsobilosti, ne jen postupy 
příjemců.
V mnoha případech však běžné účetní postupy příjemců 
zahrnují náklady, které nejsou v souladu s jinými kritérii 
způsobilosti (např. DPH, náklady na marketing a propagaci, 
dluhové financování atd.). Proto je nelze přijmout.
Kde to bylo možné (například u průměrných osobních 
nákladů), upravila Komise pravidla tak, aby se vztahovala 
i na tyto postupy. V mnoha případech však nebylo možné 
sladit cíl spočívající v přijetí postupů příjemců s právními 
předpisy.
Komise uznává, že tuto problematiku je nutné pečlivě pro -
zkoumat v rámci programu Horizont  2020, a  návrhy Komise 
již v tomto směru obsáhly některá opatření na bázi základ -
ních pravidel.
Doporučení č. 1 – odpověď na odrážky 1–3
Komise bude usilovat o  snížení požadavků na certifikaci 
a hledat způsoby, jak přijmout postupy příjemců. Zároveň 
však konstatuje, že snížit požadavky za dodržení všech 
podmínek způsobilosti není snadné.Doporučení č. 1 – odpověď na odrážku 4
Komise poukazuje na to, že existují vnitrostátní postupy, 
regionální postupy a postupy příjemců a že rámcového 
programu se účastní tisícovky různých příjemců. Pokud 
jejich postupy splňují všechna kritéria způsobilosti, budou 
přijaty.
Doporučení č. 2
Od samého počátku 7. RP usiluje Komise o zajištění dobré 
koordinace mezi jednotlivými útvary Komise, které pro -
gram provádějí.
Za tímto účelem Komise proaktivně zavedla řadu mecha -
nismů sloužících ke zjišťování a řešení případů nekonzis -
tentního jednání jednotlivých útvarů Komise. Mezi tyto 
mechanismy patří informační servis pro výzkum, mezi -
útvarové skupiny a výbor pro vyjasňování sporných otázek 
v oblasti výzkumu.
Skutečnost, že jen nemnoho případů je postoupeno 
výboru pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu, 
svědčí o tom, že ostatní mechanismy většinu těchto pří -
padů nejednotného zacházení úspěšně vyřeší ještě před 
tím, než by mohly být výboru postoupeny.
Na základě získaných zkušeností se zpravodajskými kanály 
zainteresovaných stran Komise nalezla minimum známek 
toho, že by nekonzistentnosti byly rozšířené.
Komise nicméně tyto rozdíly posoudí a přijme náležitá 
opatření.
76
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
100.
Komise se domnívá, že její správa 7. RP je v  klíčových oblas -
tech celkově zdatná.
Stávající nástroje IT umožnily sjednání a podpis mnoha 
tisíců grantů, analýzu a provedení mnoha tisíců průběž -
ných a konečných plateb a současně došlo k harmonizaci 
a zkrácení doby pro udělení grantu. Tyto procesy například 
v roce  2012  umožnily podpis  4 324 grantů pro  19 963 pří -
jemců. Tyto nástroje tedy musí být efektivní.
Skutečnost, že doba pro udělení grantu se mezi jednotli -
vými útvary Komise, které provádí  7. RP , vzájemně sblížila 
a že se tato doba již zkrátila na úroveň blížící se době sta -
novené v novém finančním nařízení, která se vztahuje na 
smlouvy vyplývající z budoucích výzev, je důkazem toho, 
že současné nástroje IT a  stávající přidělení personálních 
zdrojů je efektivní.
Dále je třeba poznamenat, že specifický program „Spolu -
práce“ zahrnuje různé druhy opatření (výzkum založený na 
spolupráci v různých oblastech, který má například různé 
etické požadavky a požadavky na bezpečnostní přezkum; 
společné plánování, společné technologické iniciativy). 
Navíc mnoho zaměstnanců plní úkoly, které přesahují 
rámec řízení projektů 7. RP , například úkoly v oblasti poli -
tiky, což tabulka 3 nebere v potaz.
Výpočet rozložení pracovní zátěže, který byl použit Účet -
ním dvorem v tabulce 3, proto neodráží veškeré skutečné 
činnosti zaměstnanců a neumožňuje spravedlivé srovnání 
mezi různými GŘ a agenturami zabývajícími se výzkumem.
Komise nicméně souhlasí s tím, že optimální přidělení per -
sonálních zdrojů představuje pro všechny správy trvalou 
výzvu, a bude této problematice s ohledem na nový rám -
cový program Horizont 2020 věnovat náležitou pozornost.Doporučení č. 3 – první odrážka
Jak již bylo uvedeno výše, Komise se domnívá, že její 
nástroje IT jsou již dosti účinné, což dokazuje to, že zvlá -
dají správu velkého počtu grantů a plateb a že se doby 
pro udělení grantu sblížily a  zkrátily. Elektronické nástroje 
si v rámci 7. RP obecně stojí dobře ve srovnání s větši -
nou navštívených vnitrostátních agentur pro financování. 
V rámci programu Horizont 2020 jsou nicméně plánována 
další zlepšení. Rozvoj integrovaných nástrojů probíhá. 
Komise v současné době pracuje na projektu společného 
nástroje IT pro oblast back-office  (SYGMA) a  jednotného 
elektronického nástroje pro pracovní bilanci (COMPASS). 
Díky tomu skončí stav fragmentace popsaný Účetním dvo -
rem, a bude zaveden integrovaný systém IT.
Doporučení č. 3 – druhá odrážka
Komise souhlasí s tím, že optimální přidělení personál -
ních zdrojů představuje pro všechny správy trvalou výzvu, 
a bude této problematice s ohledem na nový rámcový pro -
gram Horizont 2020 věnovat náležitou pozornost.
Skutečnost, že doba pro udělení grantu se mezi jednotli -
vými útvary Komise, které provádí  7. RP , vzájemně sblížila, 
a že se tato doba již zkrátila na úroveň blížící se době sta -
novené v novém finančním nařízení, která se vztahuje na 
smlouvy vyplývající z budoucích výzev, je důkazem toho, 
že stávající přidělení pracovních sil je efektivní.
Dále je třeba poznamenat, že specifický program „Spolu -
práce“ zahrnuje různé druhy opatření (výzkum založený na 
spolupráci v různých oblastech, který má například různé 
etické požadavky a požadavky na bezpečnostní přezkum; 
společné plánování, společné technologické iniciativy), 
které nepřipouští jednoduché mechanické výpočty rozdě -
lení pracovní zátěže.
101.
Doba pro udělení grantu se mezi jednotlivými útvary 
Komise, které provádí 7. RP , vzájemně sblížila a snížila se na 
úroveň blížící se době stanovené v novém finančním naří -
zení, která se vztahuje na smlouvy vyplývající z budoucích 
výzev (270 dnů). U smluv podepsaných v roce 2012 trvala 
doba pro udělení grantu na GŘ CNECT 264  dnů a  na GŘ 
RTD 279 dnů. Co se týká dalšího zkracování dob, je třeba 
postupovat obezřetně, protože to s sebou nese určitá 
rizika. Klíčová zúčastněná strana LERU například konstato -
vala, že přísné lhůty by byly velkou zátěží a mohly by vést 
k velmi nevýhodným grantovým dohodám.
77
Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?ODPOVĚDI  
KOMISE
Doporučení č. 4
Komise bude zlepšovat automatizaci v rámci programu 
Horizont 2020 a pracuje na harmonizaci obchodních pro -
cesů. Komise však rovněž zdůrazňuje, že v rámci 7. RP již 
bylo dosaženo snížení doby zpracování a rostoucího sbli -
žování dob zpracování mezi jednotlivými útvary. To nazna -
čuje, že aby se situace zlepšila, není třeba totožného roz -
dělení odpovědnosti.
Doba pro udělení grantu se mezi většinou útvarů Komise, 
které 7. RP provádí, vzájemně sblížila a snížila se na úro -
veň blížící se době stanovené v novém finančním nařízení, 
která se vztahuje na smlouvy vyplývající z budoucích výzev 
(270 dnů).
Bylo toho dosaženo díky lepšímu vedení, sdílení osvědče -
ných postupů a podrobnějšímu sledování.
Z výše uvedeného vyplývá, že automatizace a důsledné 
provádění jsou pro zkrácení doby pro udělení grantu důle -
žité, ale nikoli rozhodující.
102.
Komise je toho názoru, že nástroj pro výběr odborníků je 
dostačující pro účely, pro které byl vytvořen.
Doporučení č. 5
Komise sdílí názor, že by své kontrolní činnosti mohla více 
zaměřit na rizika.
Komise by chtěla připomenout, že kontrolní struktura 7. RP 
byla navržena tak, že největší důraz se klade na kontroly 
ex post . Šlo o  vědomou volbu založenou na oprávněných 
obavách.
Kontroly ex ante  byly omezeny, aby se systém zjednodušil 
a aby se snížila administrativní zátěž příjemců. Díky tomu 
lze věnovat odpovídající pozornost nalezení rovnováhy 
mezi důvěrou a kontrolou, snížení doby pro udělení grantu 
a doby k  uskutečnění platby a  také zvýšení přitažlivosti 
politiky.
Komise v této souvislosti souhlasí s tím, že kontroly ex ante 
by měly být zaměřeny na příjemce vyznačující se vyššími 
riziky.
Struktura kontrol ex post  je logickým důsledkem požadavku 
mít k dispozici reprezentativní vzorek pro odhad nejprav -
děpodobnější míry chyb.Bez ohledu na tato omezení strategie kontrol ex post  již 
dnes předpokládá audity prováděné na základě analýzy 
rizika.
Pokud jde o poslední bod Účetního dvora o rozšíření jed -
notného vzorku: auditní strategie již je koordinována. Hori -
zont  2020  předpokládá, že audit výdajů na všechny čin -
nosti se provádí koordinovaně: „Audity výdajů na nepřímé 
akce v rámci programu Horizont 2020 se provádějí sou -
držným způsobem v souladu se zásadami hospodárnosti, 
efektivnosti a účelnosti, aby se minimalizovala zátěž, kterou 
klade audit na účastníky.“
Doporučení č. 6
Komise se domnívá, že právní rámec pro společné tech -
nologické iniciativy by měl zohlednit nejen počet zaměst -
nanců, ale také značné rozpočtové zdroje přidělené těmto 
společným technologickým iniciativám. To bude třeba zvá -
žit před každou změnou požadavků na kontroly.
Nové finanční nařízení zavádí v článku 209 možnost, aby 
společné technologické iniciativy měly pružnější, individu -
alizovaná pravidla přijatá v souladu se vzorovým finančním 
nařízením pro subjekty partnerství veřejného a soukro -
mého sektoru, které by mělo stanovit zásady nezbytné pro 
zajištění bezproblémového finančního řízení a  mělo by být 
založeno na článku 60 finančního nařízení o nepřímém 
řízení.
Komise souhlasí s tím, že pravomoci výkonného ředitele 
a správní rady by měly být znovu projednány v rámci 
nových zakládajících nástrojů pro společné technologické 
iniciativy v programu Horizont 2020.
104.
Průběžné hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik 
ukázalo jeho přidanou hodnotu. Je třeba zdůraznit, že 
přidaná hodnota financování z veřejných zdrojů je slo -
žitý a mnohorozměrný koncept, který přesahuje rámec 
pouhé adicionality projektu (zda by se projekt byl realizo -
val, pokud by nebyl financován z  veřejných prostředků), 
a že zahrnuje také rozsah, působnost, zrychlení, partnery, 
výstup atd.
Doporučení č. 7
Komise s doporučením souhlasí a zohlední ho při navrho -
vání příštích finančních nástrojů a v konečném hodnocení 
finančního nástroje pro sdílení rizik.

Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 2/2013
Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie
2013 – 77 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-178-7
doi: 10.2865/73052

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•	 prostřednictvím	 stránek	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu);
•	 v	zastoupeních	 a	delegacích	 Evropské	 unie.  
 Jejich kontaktní údaje naleznete na adrese http://ec.europa.eu  
 nebo si je můžete vyžádat faxem na čísle +352 2929-42758.
Placené publikace:
•	 prostřednictvím	 stránek	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu).
Předplatné (např. roční řady Úředního věstníku Evropské unie , sbírky rozhodnutí  
Soudního dvora Evropské unie):
•	 u	některého	 z	prodejců	 Úřadu	pro	publikace	 Evropské	 unie  
 (http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-13-002-CS-C
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
SEDMÝ RÁMCOVÝ PROGRAM PRO VÝZKUM, TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ A DEMON -
STRACE JE JEDNÍM Z KLÍČOVÝCH NÁSTROJŮ UNIE PRO FINANCOVÁNÍ VÝZKUMU. 
V TÉTO ZPRÁVĚ SE ZKOUMÁ ŘÍZENÍ TOHOTO PROGRAMU ZE STRANY KOMISE. 
ÚČETNÍ DVŮR DOSPĚL K ZÁVĚRU, ŽE KOMISE PODNIKLA KROKY KE ZJEDNODU -
ŠENÍ A ZKVALITNĚNÍ ŘÍZENÍ PROGRAMU, ALE ŽE V ŘADĚ OBLASTÍ PŘEDSTAVUJE 
ZAJIŠTĚNÍ JEHO EFEKTIVNÍHO PROVÁDĚNÍ I NADÁLE PROBLÉM. ZPRÁVA UVÁDÍ 
DOPORUČENÍ, KTERÁ MAJÍ KOMISI POMOCI ZLEPŠIT ŘÍZENÍ JAK SOUČASNÉHO 
RÁMCOVÉHO PROGRAMU, TAK BUDOUCÍCH RÁMCOVÝCH PROGRAMŮ.