EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 13.6.2018 JOIN(2018) 14 final SPOLEČNÁ ZPRÁVA EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ o provádění Společného rámce pro boj proti hybridním hrozbám v období od července 2017 do června 2018



ÚVOD Společný rámec pro boj proti hybridním hrozbám – reakce Evropské unie řadí informovanost o situaci, odolnost a reakci mezi prioritní opatření EU v souvislosti s hybridními hrozbami. Zlepšení naší schopnosti odhalovat a chápat škodlivé hybridní aktivity a zvýšení odolnosti kritické infrastruktury (např. doprava, spoje, energetika, kosmický prostor a finance) našich společností a institucí jsou zásadní pro zvýšení naši schopnosti odolávat útokům a zotavit se z nich. Boj proti hybridním hrozbám vyžaduje opatření členských států i evropských orgánů. První zpráva o provádění 22 opatření stanovených ve společném rámci byla předložena Radě dne 19. července 2017. Tato aktualizace z roku 2018 poskytuje přehled o pokroku od léta minulého roku. Značného pokroku bylo dosaženo ve všech čtyřech prioritních oblastech: • zlepšení situačního povědomí • budování odolnosti • posílení schopnosti členských států a Unie předcházet krizi a reagovat na ni a zajištění rychlého a koordinovaného zotavení • zvýšení spolupráce s NATO za účelem zabezpečení doplňkovosti opatření Identifikace hybridní povahy hrozby Opatření č. 1: Členské státy zahájí průzkum týkající se hybridních rizik Skupinu přátel předsednictví, kterou vede rotující předsednictví, zřídila Rada, aby se v práci pokročilo dál. V prosinci 2017 zahájily členské státy průzkum s cílem posoudit své hlavní slabiny ve vztahu k hybridním hrozbám. Na základě odpovědí členských států předloží předsednictví pravděpodobně do konce června 2018 zprávu Výboru stálých zástupců. Vzhledem k tomu, že na konci června 2018 jí skončí mandát, zahájila Skupina přátel předsednictví na svém dubnovém zasedání diskusi o příštím mandátu na základě návrhu předsednictví. Tím by se současný mandát prodloužil do roku 2020 a rozšířil by se jeho záběr. Podle současného návrhu by měl mandát zahrnovat úkoly týkající se analyzování možností posílit připravenost a odolnost členských států, sledování vnitrostátního vývoje a pomoci koordinovat strategie v oblasti hybridních hrozeb, podpory práce Rady v rámci spolupráce EU–NATO v oblasti boje proti hybridním hrozbám a výměny informací a rozvíjení společného chápání hybridních hrozeb. Organizace reakce na úrovni EU: zlepšování informovanosti Opatření č. 2: Zřízení střediska EU pro hybridní hrozby. Středisko EU pro hybridní hrozby zřízené v rámci Střediska Evropské unie pro analýzu zpravodajských informací jako součást civilně-vojenské zpravodajsko-analytické složky se opírá o civilní i vojenské analytiky a příspěvky zpravodajských a bezpečnostních služeb. Plné provozní kapacity dosáhlo v červenci 2017, což bylo potvrzeno při souběžném a koordinovaném cvičení s NATO (PACE17). Středisko EU pro hybridní hrozby dostává a analyzuje utajované informace a informace z otevřených zdrojů o hybridních hrozbách od široké škály zúčastněných stran. Zprávy a analýzy jsou potom zpřístupněny orgánům EU a členským státům pro účely informovaného rozhodování. Ve středisku EU pro hybridní hrozby vzniklo více než 100 produktů týkajících se hybridních hrozeb. CERT-EU (skupina pro reakci na počítačové hrozby v orgánech EU) přispívá k práci střediska EU pro hybridní hrozby sdílením informací o nově vznikajících a existujících kybernetických hrozbách. V oblasti chemických, biologických, radiologických a jaderných hrozeb jsou však odborné poznatky v současné době omezeny. Aby se tato činnost rozšířila, zřídilo středisko EU pro hybridní hrozby síť vnitrostátních kontaktních míst. Celkem 26 z 28 členských států zatím určilo kontaktní místa, která se pravidelně setkávají, aby si vyměňovaly odborné poznatky se střediskem. Tato síť má kromě toho svůj odraz v ekvivalentní společné síti Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise zaměřené na plnění různých opatření v oblasti odolnosti. Tato setkání se konají každý měsíc a soustřeďují se na tematické otázky, včetně dopravy, infrastruktury, energetiky, kybernetické bezpečnosti a nepřátelských zpravodajských činností. Na strategické úrovni středisko EU pro hybridní hrozby rozvíjí vztahy s Evropským střediskem pro boj proti hybridním hrozbám tak, že se zúčastňuje seminářů a cvičení, a také prostřednictvím pravidelných diskusí o problematice za účelem vybudování odborných schopností v boji proti hybridním hrozbám.

Na základě společného prohlášení se uskutečňují každodenní pracovní kontakty s úsekem NATO pro analýzu hybridních hrozeb. Průlomové souběžné a koordinované hodnocení hybridních otázek bylo uveřejněno v září 2017 a výstupy chystané na rok 2018 se zaměří na hybridní výzvy vycházející z jižního a východního sousedství. Opatření č. 3: Strategická komunikace Strategická komunikace v EU nabrala na významu, neboť mnoho rozličných subjektů rozvíjí svou způsobilost v této oblasti. Ve sdělení Boj proti dezinformacím na internetu: evropský přístup ze dne 26. dubna 2018 se dezinformace považují za hybridní hrozbu a uvádí se v něm řada opatření, včetně posílení sítě mezi Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost a členskými státy. Pozitivní zkušenosti pracovní skupiny East StratCom zřízené na základě mandátu Evropské rady v březnu 2015 je nutno podpořit a posílit, jak se navrhuje ve společném sdělení: Boj proti hybridním hrozbám: ochrana Evropanů. Většina práce pracovní skupiny East StratCom se soustředí na podporu delegací EU hlavně v regionu Východního partnerství a v Rusku a do určité míry i ve Střední Asii, aby se zlepšilo poskytování pozitivních zpráv a více zapojila veřejnost v jednotlivých zemích a regionech. Komise tyto činnosti podporuje víceletým regionálním informačně-komunikačním programem. Pracovní skupina East StratCom své činnosti pravidelně koordinuje rovněž s členskými státy a NATO. Kromě monitorování dezinformací vykonává pracovní skupina East StratCom činnosti zvyšování informovanosti v zemích Východního partnerství a členských státech o vlivu ruských dezinformací. Zvýšila rovněž odbornou přípravu pracovníků v zemích Východního partnerství, aby se zlepšily jejich schopnosti v oblasti strategické komunikace a zvýšila odolnost vůči dezinformacím. Do budoucna se předpokládá větší spolupráce s velitelstvím NATO a středisky excelence v Rize a Helsinkách, například při sdílení analýz a pořádání seminářů pro odbornou přípravu novinářů z regionu Východního partnerství nebo z Ruska. V souladu s novou strategií EU pro západní Balkán byla zřízena pracovní skupina pro tento region s cílem komunikovat o politikách EU efektivněji a oslovovat širší veřejnost v regionu a současně zvyšovat informovanost o dezinformačních aktivitách zaměřených na Západní Balkán a věnovat se jejich řešení. Pracovní skupina a Komise začaly intenzivně spolupracovat na strategičtější a cílenější komunikaci a informování vůči regionu, přičemž vycházejí z osvědčených postupů a soustředí se na tematické kampaně. Je však nedostatečná informovanost o rostoucích hrozbách cílených zejména na instituce. Je potřebné budovat kulturu povědomí o bezpečnosti a zvyšovat způsobilost institucí pro řešení hybridních hrozeb. Pracovní skupina Jih zřízená v roce 2017 přizpůsobila svůj mandát, aby odrazila posun od spektra boje proti terorismu k diferencovanějšímu přístupu ke zlepšení komunikace a informační činnosti pro arabský svět, kromě jiného i v arabštině. DÁ'IŠ neboli ISIS není jedinou hrozbou z hlediska radikalizace a pracovní skupina pracuje na zmírnění rozsáhlých klamných informací o EU a jejího špatného chápání. Děje se tak v úzké spolupráci s Komisí rozvíjením pozitivních zpráv o Evropské unii a jejích politikách za účelem vytváření lepšího chápání Unie, strategičtějšího informování o její činnosti v arabském světě a podporou společných hodnot a zájmů. Komise tyto činnosti podporuje víceletým regionálním informačně-komunikačním programem. Opatření č. 4: Středisko pro boj proti hybridním hrozbám Evropské středisko pro boj proti hybridním hrozbám zřízené v roce 2017 slouží jako centrum odborných poznatků podporující jednotlivé a společné úsilí zúčastněných zemí zaměřené na boj proti hybridním hrozbám, a to prostřednictvím výzkumu, odborné přípravy, vzdělávání a cvičení. Středisko je otevřeno pro účast členských států EU i spojenců z NATO. V poslední době se připojily Itálie, Nizozemsko, Dánsko a Česká republika, a středisko tak má 16 členů. EU i NATO jsou v řídícím výboru jako pozorovatelé. V roce 2018 středisko odsouhlasilo svůj rozpočet a pracovní plán, zpracovalo svůj koncepční rámec a vytvořilo tři zájmová společenství: hybridní ovlivňování, slabiny a odolnost a strategie a obrana. Byla zřízena podskupina nestátních subjektů, která zkoumá, jak operují různé teroristické skupiny a jejich zástupci. Středisko uveřejnilo řadu hybridních analýz a hostilo několik zasedání na vysoké úrovni s cílem vytvořit společné chápání hybridních hrozeb, sdílet osvědčené postupy a usilovat o společné reakce ve společenstvích EU a NATO. Organizace reakce na úrovni EU: budování odolnosti Budování odolnosti vyžaduje opatření v mnoha politických oblastech. Tato opatření nejsou nutně specifická pro hrozby hybridní povahy, ale společně mohou zajistit, že EU bude odolnější a lépe připravena čelit hybridním hrozbám. Z tohoto důvodu jsou v popisu pokroku u každého níže uvedeného opatření případně odkazy na konkrétní politický rámec a opatření přijatá Unií, zejména opatření, která jsou součástí práce na bezpečnostní unii. Tuto zprávu je tudíž vhodné číst ve spojení s měsíčními zprávami o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii (zatím poslední měsíční zpráva byla přijata zároveň s touto zprávou). Opatření č. 5: Ochrana a odolnost kritické infrastruktury Komise zpracovala návrh příručky o ukazatelích slabých míst a odolnosti kritických infrastruktur vůči hybridním hrozbám. Tento návrh příručky se nyní ověřuje v rámci konzultací s členskými státy. Konečná verze příručky by měla být přijata v listopadu 2018. Ukazatelé slabých míst se budou dále zkoušet během souběžného a koordinovaného cvičení s NATO (PACE 18) a rovněž ze strany jednotlivých členských států, které projevily zájem. Mimořádná pozornost by se měla věnovat dalšímu zpracování ukazatelů odhalování zaměřených na usnadnění včasného varování v počáteční fázi hybridních útoků na kritickou infrastrukturu. Hybridní hrozby budou rovněž posouzeny v nadcházejícím hodnocení evropské směrnice o ochraně kritické infrastruktury. Komise dále umocňuje vědeckou podporu pro řešení četných a průřezových charakteristik hybridních hrozeb se zaměřením zejména na identifikaci slabých míst, včasné odhalování a ukazatele, odolnost, zvyšování informovanosti a cvičení. V zájmu ochrany klíčových aktiv Unie navíc Komise předložila návrh nařízení o vytvoření rámce k prověřování přímých zahraničních investic v Evropské unii, je-li pravděpodobné, že budou mít vliv na bezpečnost nebo veřejný pořádek. Návrh Komise se týká přímých investic prováděných osobami nebo podniky z třetích zemí, které by mimo jiné ovlivnily kritickou infrastrukturu (včetně energetiky, dopravy, spojů, ukládání údajů, kosmických a jiných citlivých zařízení), kritické technologie (včetně umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, technologií s aplikacemi potenciálního dvojího užití), bezpečnost dodávek kritických vstupů nebo investic, které umožňují přístup k citlivým informacím, nebo schopnost je kontrolovat. Konzultační fórum pro energii z obnovitelných zdrojů v odvětví obrany a bezpečnosti (CF SEDSS II) Evropské obranné agentury v rámci druhé fáze dále podpoří zpracování koncepčního dokumentu připraveného skupinou odborníků pro ochranu kritické energetické infrastruktury (PCEI), který převede do základního politického dokumentu na úrovni EU. Tímto způsobem se navrhuje rámec pro určení osvědčených řídicích postupů, které ministerstva obrany mohou využít při posilování ochrany a odolnosti kritické energetické infrastruktury pro obranné účely. Opatření č. 6: Zvýšení bezpečnosti dodávek energie do EU a odolnosti jaderných infrastruktur V návaznosti na svůj závazek ze září 2017 (společné sdělení o odolnosti, odrazování a obraně: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU) bude Komise nadále z hlediska kybernetické bezpečnosti podporovat evropské středisko pro sdílení a analýzu informací v energetice. Členské státy v zájmu předcházení krizím v dodávkách plynu provádějí nařízení o bezpečnosti dodávek plynu, které bylo přijato minulý rok, a Komise současně usnadňuje jeho provádění a spolupráci mezi členskými státy v rámci rizikových skupin. Společná posouzení rizik se oznamují Komisi do 1. října 2018. Komise obdrží preventivní akční plány a nouzové plány do 1. března 2019. Členské státy by měly uzavřít dvoustranná solidární ujednání do 1. prosince 2018. S cílem řešit existující regulační nedostatek v připravenosti na rizika v oblasti elektrické energie by nařízení o připravenosti na rizika, o němž se jedná, obsahovalo pravidla pro hodnocení rizik, povinnost členských států zpracovat plán připravenosti na rizika s některými povinnými prvky, postup řešení krizové situace a monitorování bezpečnosti dodávek. Plány připravenosti na rizika by měly obsahovat také dohody o regionální spolupráci, zejména ujednání, jak postupovat v případě souběžných elektroenergetických krizových situací. Při provádění nařízení o připravenosti na rizika by členské státy musely první vnitrostátní plány připravenosti na rizika zpracovat do dvou let po vstupu nařízení v platnost. Potom by se plány měly každé tři roky aktualizovat. Budoucí nařízení o připravenosti na rizika bude vyžadovat také provádění pravidelných a společných cvičení mezi členskými státy k simulaci elektroenergetické krizové situace. Komise už zahájila přípravu takových společných cvičení se zainteresovanými členskými státy, Společným výzkumným střediskem a Koordinační skupinou pro otázky elektrické energie. V zájmu odolnosti jaderných infrastruktur se brzy zlepší výměna informací mezi členskými státy a mezi nimi a Komisí o otázkách jaderné bezpečnosti a počítá se s analýzou dalších iniciativ. Bude provedena analýza nařízení o jaderných zárukách a rovněž zváženo, zda případně členským státům nevydat pokyny, jak lépe nakládat s (radioaktivními) vysokoaktivními uzavřenými zdroji. V delším časovém horizontu hodlá Komise v jaderné problematice působit aktivněji tam, kde členské státy mají společný zájem a kde existuje shoda na užitečnosti výměny informací a spolupráce. Prozkoumá rovněž příslušná opatření pro efektivní provádění mezinárodní Úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů a jaderných zařízení v EU.

Pokud jde o odvětví obrany, zpracovalo Konzultační fórum pro energii z obnovitelných zdrojů v odvětví obrany a bezpečnosti „Plán pro udržitelné hospodaření s energií v oblasti obrany a bezpečnosti“, aby toto odvětví podpořilo při zlepšování řízení energetické infrastruktury. Konzultační fórum dále prozkoumá, jak odvětví obrany umožnit efektivnější využívání energetických zdrojů, a posoudí řadu technologií pro vytvoření projektů, které bude moci odvětví obrany potenciálně využít (např. větrná a solární energie, inteligentní sítě, ukládání energie, biopaliva, biomasa a přeměna odpadů na energii). Program pro energetiku a životní prostředí Evropské obranné agentury v této souvislosti pokračoval v práci prostřednictvím výzkumného projektu Inteligentní prostory modré vody s cílem prozkoumat rozsah technologických intervencí v oblasti udržitelného hospodaření s vodními zdroji v „domácích“ vojenských táborech a prostřednictvím smlouvy o výzkumu technických demonstrátorů inteligentních táborů, která se zabývala proveditelností rozsáhlejší integrace či spojení energetických a environmentálních technologií v širším měřítku ve vojenském prostředí s cílem řešit otázky energie, vody a odpadů a současně snížit náklady a zvýšit vojenskou efektivnost misí společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). Opatření č. 7: Bezpečnost dopravy a dodavatelských řetězců U všech oblastí dopravy, a to v civilním letectví, námořní dopravě a pozemní dopravě, Komise zintenzivnila diskuse s členskými státy, průmyslem a jinými zúčastněnými stranami o objevujících se bezpečnostních hrozbách hybridní povahy, aby načerpala poznatky a poučila se z dosavadních zkušeností. V souvislosti s prováděnými činnostmi a revizí Akčního plánu strategie námořní bezpečnosti Komise analyzuje trendy v námořní bezpečnosti – zahrnující také pirátství a námořní spory –, které by mohly narušit lodní dopravu a obchodní trasy a poškodit zájmy EU. Vzhledem ke skutečnosti, že členské státy EU a EHP ovládají více než 40 % světové obchodní flotily a EU je významným obchodním blokem, měly by hybridní útoky na námořní obchodní trasy značně rušivý účinek na hodnotové a dodavatelské řetězce v Evropě. Analýza rizik a monitorování objevujících se hrozeb v oblasti námořní dopravy by případně mohly vést k návrhům na aktualizaci konkrétních právních předpisů v oblasti dopravy. Je rovněž základem pro průběžnou práci na zlepšování informovanosti o námořní dopravě, kromě jiného i na základě kontextu rozvoje společného prostředí pro sdílení informací (CISE), kde v souvislosti s novými výzvami k předkládání návrhů, které podporují členské státy ve zvýšení interoperability IT mezi vnitrostátními námořními orgány, byly přiděleny tři nové projekty (zahájení v roce 2018). Přijetím balíčku pro pohraniční a pobřežní stráž v září 2016 Evropský parlament a Rada zahrnuly společný článek do nařízení o zřízení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropské agentury pro kontrolu rybolovu (EFCA) a Evropské agentury pro námořní bezpečnost (EMSA) a uložily jim, aby v rámci svých mandátů prohloubily spolupráci mezi sebou navzájem i s vnitrostátními orgány, které vykonávají funkce pobřežní stráže, aby se zvýšila informovanost o situaci na moři a podpořila ucelená a nákladově efektivní opatření. K tomuto tématu byla v roce 2017 uveřejněna studie, která určovala společné rysy a způsoby zvýšení interoperability a spolupráce v oblasti hodnocení rizik mezi orgány, které vykonávají funkce pobřežní stráže . Mezi témata týkající se dopravy a objevujících se hrozeb – přístavy nevyjímaje, ale neomezujíc se pouze na ně – patří kybernetické hrozby pro bezpečnost letectví, rušení GPS přetížením („jamming“), rušení GPS předstíráním identity („spoofing“), hrozby pro družice nebo problémy v nejsevernějších oblastech a v arktické oblasti. Středisko pro boj proti hybridním hrozbám v Helsinkách také přispívá k analýze těchto hybridních hrozeb v dopravě a nedávno zahájilo analýzu ochrany přístavů. Celní orgány EU hrají klíčovou úlohu v zajištění vnějších hranic a bezpečnosti dodavatelských řetězců, čímž přispívají k bezpečnosti Evropské unie. Komise výrazně modernizuje systém pro předběžné informace o nákladu a celní systém pro řízení rizik, aby celní orgány v EU měly veškeré potřebné informace, aby tyto informace efektivněji sdílely mezi členskými státy, uplatňovaly společná pravidla rizik a pravidla rizik specifická pro jednotlivé členské státy a účinněji se zaměřovaly na rizikové zásilky. Klíčovou prioritou Akčního plánu EU pro zlepšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika je zajistit bezpečnost hranic a schopnost odhalovat nezákonný vstup materiálů CBRN. Pro zdokonalení sledování mezinárodního dodavatelského řetězce a provádění kontrol na základě rizik je zásadní přizpůsobit systémy informací o nákladu, aby se materiály CBRN nemohly nezákonně dostávat do EU. Patnáctá zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii poskytuje více podrobností o opatřeních EU ke zlepšení připravenosti na rizika CBRN, a zejména opatření přijímaná na úrovni EU v rámci Akčního plánu Komise pro zlepšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika. Aby se odstranily překážky vojenské mobilitě v EU, předložily vysoká představitelka a Komise dne 28. března 2018 Akční plán k prozkoumání možností dvojího civilně-vojenského užití transevropské sítě, ke zjednodušení celních formalit pro vojenskou dopravu a řešení regulatorních a procesních otázek souvisejících se přepravou nebezpečných věcí pro vojenské účely. V obranné části víceletého finančního rámce navrhla Komise rozpočet ve výši 6,5 miliardy EUR, který by se měl provádět prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy na podporu přizpůsobení dopravní infrastruktury požadavkům vojenské mobility. Smyslem je umožnit využití dopravní infrastruktury pro civilně-vojenské účely související s dvojím užitím. Opatření č. 8: Budování odolnosti vesmírných prostředků Návrh Komise na vesmírný program Unie spojuje aspekty bezpečnosti, kromě jiného i v programu Copernicus, státních družicových komunikacích a rámci pro podporu pozorování a sledování vesmíru, které by zahrnovaly prvky odolnosti vůči hybridním hrozbám, a to navíc k opatřením, jež už fungují v programech Galileo a EGNOS. Cílem pozorování a sledování vesmíru je podpora dlouhodobé dostupnosti národní vesmírné infrastruktury, zařízení a služeb. V červenci 2016 začalo poskytovat počáteční služby zamezení srážkám, fragmentaci a nekontrolovanému opětovnému vstupu vesmírných objektů. Národní operační střediska pro pozorování a sledování vesmíru a Satelitní středisko EU mají zavedena opatření pro bezpečnost údajů, které zohledňují doporučení Rady o bezpečnostních aspektech politiky pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru . Pokud jde o program Galileo, Komise činí nové kroky k zabezpečení lepší ochrany poskytování údajů klíčových pro řádné fungování kritických infrastruktur, které při časovém nastavení a synchronizaci závisí na družicové navigaci. Používání programu Galileo se zvažuje pro poskytování služeb v kritických infrastrukturách, jako jsou energetické a telekomunikační sítě a finanční tržiště. Komisí navržené nařízení, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic, v této souvislosti uvádí evropské programy globálních navigačních družicových systémů (GNSS) Galileo a EGNOS jako příklady projektů nebo programů v zájmu Unie, které mohou připadat v úvahu při prověřování přímých zahraničních investic na základě navrženého nařízení. Iniciativa EU týkající se státních družicových komunikací poskytne zaručený a zabezpečený přístup k družicovým komunikacím pro mise Unie a členských států. Je důležitým nástrojem v boji proti hybridním hrozbám pro řadu infrastruktur, včetně vesmírných, dopravních a energetických. Opatření č. 9: Přizpůsobení obranných schopností a zvýraznění role EU Evropský obranný fond, který vznikl dne 7. června 2017, je výraznou pobídkou členským státům, aby se snažily zintenzivnit a udržet v Evropě spolupráci v oblasti obrany, a byly tak schopny účinně reagovat na strategické výzvy. V rámci schopnostního okna tohoto fondu bude EU především doplňovat vnitrostátní financování kolaborativních vývojových projektů v oblasti obrany. Za tímto účelem Komise v červnu 2017 předložila nařízení, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s rozpočtem na období 2019–2020 ve výši 500 milionů EUR. Evropský parlament a Rada dosáhly dne 22. května 2018 předběžné dohody o návrhu nařízení. V příštím víceletém finančním rámci EU navrhla Komise integrovaný Evropský obranný fond s ambiciózním rozpočtem 13 miliard EUR, přičemž počítá s 8,90 mld. EUR na kolaborativní vývojové projekty v oblasti obrany. Do revidovaného plánu rozvoje schopností, který mají členské státy schválit v červnu 2018, bude započítán potenciální dopad boje proti hybridním hrozbám na rozvoj schopností. Opatření č. 10: Mechanismy připravenosti a koordinace ve zdravotnictví Připravenost zdravotnictví je velmi důležitou složkou celkové připravenosti na rizika CBRN. Z tohoto důvodu Komise v rámci svého akčního plánu podnikla kroky ke zlepšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika, přičemž kladla důraz zejména na iniciativy zaměřené na účinné sdílení know-how. Komise proto zřídila program Chimera, což je cvičení pro odvětví zdravotnictví, civilní ochrany a bezpečnosti v celé EU a ve třetích zemích určené k otestování plánování připravenosti a reakce na závažné přeshraniční hrozby. Fiktivní scénář cvičení zahrnoval záměrnou nákazu přenosnou nemocí ve spojení s kybernetickými útoky na kritické infrastruktury, včetně nemocnic, aby se otestovaly existující mechanismy a systémy a komunikační nástroje na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU v reakci na hybridní hrozbu. Celounijní cvičení se konalo ve dnech 30. až 31. ledna 2018 v Lucemburku. Přispělo k podpoře budování meziodvětvové způsobilosti a zlepšení interoperability a koordinace mezi odvětvími zdravotnictví, civilní ochrany a bezpečnosti na úrovni EU a členských států a spolupráce s mezinárodními partnery. Cvičení také pomohlo ujasnit odpovědnost a úlohu všech zúčastněných stran v krizovém řízení v kontextu hybridních hrozeb. Systém včasného varování a reakce (EWRS), všeobecný systém Komise pro rychlé varování (ARGUS), společný komunikační a informační systém pro mimořádné události (CECIS) a integrovaná opatření Rady pro politickou reakci na krize (opatření IPCR EU) byl testovány z hlediska vzájemné součinnosti. Další podrobnosti o opatřeních, která EU přijala k zlepšení své připravenosti na rizika CBRN, jsou uvedeny v patnácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii. V dubnu 2018 Komise uveřejnila sdělení a předložila návrh doporučení Rady pro posílení spolupráce EU týkající se nemocí, jimž lze předcházet očkováním, s cílem dosáhnout jeho schválení do konce roku 2018. Návrh se zabývá problematikou zdrženlivosti vůči očkování, usiluje o zvýšení udržitelnosti očkovacích programů a zlepšení účelnosti výzkumu a vývoje očkovacích látek.

Co se týče evropského zdravotnického sboru, klasifikovala Světová zdravotnická organizace (WHO) norský zdravotnický záchranný tým, který tudíž splňuje požadované minimální nároky na kvalitu. V dubnu 2018 se konalo regionální zasedání zdravotnických záchranných týmů evropského regionu WHO; jeho hostiteli byly společně Komise, Světová zdravotnická organizace a belgické zdravotní orgány jako předseda regionální skupiny. V současné době se v úzké spolupráci s Evropským sdružením pro popáleniny a členskými státy připravují mechanismy pro zvládání následků nehod, jejichž důsledkem jsou rozsáhlé popáleniny. Začátkem října 2018 se Komise a členské státy setkají na semináři, aby tuto práci dovedly do konce. Opatření č. 11: Síť týmů CSIRT (skupina pro reakce na kybernetické bezpečnostní incidenty) a CERT-EU a směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii CERT-EU (skupina pro reakci na počítačové hrozby v orgánech, institucích a jiných subjektech EU) vydává pravidelná i jednorázová hodnocení kybernetických hrozeb pro kritická odvětví. Pokud jde o různé druhy dopravy (letecká, námořní a pozemní doprava), Komise pravidelně monitoruje odvětvové iniciativy v oblasti kybernetických hrozeb a zajišťuje, aby byly v souladu s meziodvětvovými schopnostmi, na které se vztahuje směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů. Evropská obranná agentura a estonské předsednictví Rady EU v září 2017 uspořádaly pro ministry obrany zemí EU strategické simulační kybernetické cvičení CYBRID17, aby zvýšily povědomí politické úrovně o koordinaci incidentů v oblasti kybernetické bezpečnosti a o potenciálních účincích ofenzivních kybernetických kampaní. Cvičení se zaměřilo na situační přehled, mechanismy pro reakci na krize a strategickou komunikaci. Některé prvky z tohoto cvičení Evropská obranná agentura začlení do platformy pro vzdělávání, odbornou přípravu, hodnocení a cvičení, která má být zřízena v září 2018 v rámci Evropské bezpečnostní a obranné školy. Do budoucna se zvažují podobná cvičení na vysoké úrovni pořádaná předsednictvím EU. Opatření č. 12: Smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru pro kybernetickou bezpečnost Komise podepsala partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) pro kybernetickou bezpečnost s Evropskou organizací pro kybernetickou bezpečnost (ECSO), aby stimulovala konkurenceschopnost a inovační kapacity evropského odvětví digitální bezpečnosti a ochrany soukromí. Unie hodlá do tohoto partnerství investovat až 450 milionů EUR, aby uživatele a infrastrukturu chránila před kybernetickými útoky. Předpokládá se, že toto PPP pro kybernetickou bezpečnost vygeneruje do roku 2020 investice v celkové výši 1,8 miliardy EUR. Pokud jde o kybernetickou bezpečnost, byla ve společném sdělení Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU ze září 2017 stanovena opatření na razantní podporu struktur a schopností EU v oblasti kybernetické bezpečnosti. Účinnému provádění kybernetické bezpečnosti v EU však v současné době brání nedostatečné investice a váznoucí koordinace. Jak je uvedeno ve zmíněném sdělení, EU se snaží tyto problémy vyřešit. Opatření č. 13: Odolnost odvětví energetiky V červnu 2018 Komise vytvoří odvětvovou pracovní linii pro energetiku v rámci skupiny pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací, aby řešila specifika odvětví energetiky a poskytla členským státům pokyny k provádění směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů v tomto odvětví. Komise současně pracuje na zvláštních pokynech ke kybernetické bezpečnosti, které překračují rámec směrnice o bezpečnosti sítí a informací, s cílem určit osvědčené postupy v oblasti kybernetické bezpečnosti v odvětví energetiky a směřovat je provozovatelům, na něž se nevztahuje směrnice o bezpečností sítí a informačních systémů. Komise bude nadále iniciovat akce ke sdílení informací o problematice kybernetické bezpečnosti v odvětví energetiky, aby se zvyšovalo povědomí o tomto tématu, sdílely osvědčené postupy, zintenzivnila spolupráce (přeshraničně a mezi provozovateli přenosových a distribučních soustav), věnovala se pozornost fyzickým opatřením, novým rizikům i vzdělávání a dovednostem. V dlouhodobém horizontu Komise zřídí síťový kodex pro pravidla týkající se kybernetické bezpečnosti v tomto odvětví, jak je navrženo v přepracovaném znění nařízení o elektřině, které je momentálně v legislativním procesu. Opatření č. 14: Odolnost finančního sektoru: platformy a sítě pro sdílení informací Akční plán Komise pro finanční technologie řeší potenciální překážky, které omezují sdílení informací o kybernetických hrozbách mezi aktéry finančního trhu, a určuje možná řešení k jejich zmírnění. Tým CERT-EU se kromě toho podílí na sdílení informací o incidentech. Opatření č. 15: Odolnost vůči kybernetickým útokům v odvětví dopravy Ochrana jednotlivých druhů dopravy před útoky na kybernetickou bezpečnost je pro Komisi vysokou prioritou. Z hlediska kybernetické bezpečnosti bylo v civilním letectví dosaženo významného pokroku, ale zranitelnost systému technickou chybou nebo ohrožením kybernetické bezpečnosti nelze nikdy vyloučit, jak ukázal nedávný IT incident v Eurocontrolu, který se dotkl poloviny evropských letů. V této oblasti dopravy Komise úzce spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví. Tým CERT-EU podepsal dohodu o úrovni služeb s Eurocontrolem a memorandum o spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví, aby těmto subjektům a jejich zúčastněným stranám pomohl řešit kybernetické hrozby. Odvětví námořní dopravy vydalo pokyny ke kybernetické bezpečnosti, které byly následně projednány a přijaty na úrovni Mezinárodní námořní organizace a vyznačují se převážně globální perspektivou a přístupem. Kybernetická bezpečnost v evropských přístavech a přístavních zařízeních má i nadále vysokou prioritu, která se posuzuje a pravidelně projednává s členskými státy, odvětvím a zúčastněnými stranami v souvislosti se zavedením směrnice o bezpečnosti informačních sítí a následnými opatřeními k této směrnici. Komise hodlá rozvíjet celostní a interaktivní soubor nástrojů pro znalosti v oblasti kybernetické bezpečnosti s doporučenými osvědčenými postupy pro podporu bezpečnostních správců a odborníků v odvětví dopravy, aby lépe určovali, posuzovali a zmírňovali rizika kybernetické bezpečnosti. Opatření č. 16: Boj proti financování terorismu Jak uvádějí pravidelné zprávy o bezpečnostní unii, vyvinula Komise v loňském roce značné úsilí v boji proti financování terorismu. V poslední době, v rámci bezpečnostního balíčku z dubna 2018, Komise předložila návrh směrnice usnadňující použití finančních a jiných informací k prevenci, zjišťování, vyšetřování a stíhání závažných trestných činů, čímž přijala další opatření k zintenzivnění spolupráce mezi orgány odpovídajícími za potírání závažné trestné činnosti a terorismu a k rozšíření jejich přístupu k finančním informacím a jejich použití. Další podrobnosti o nejčerstvějších aktivitách, které byly na úrovni EU podniknuty v boji proti financování terorismu, jsou uvedeny v patnácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii.

K harmonizaci sankcí za trestné činy praní peněz navrhla Komise právní předpisy, které by měly být přijaty v polovině roku 2018. Kromě toho byla letos v květnu přijata pátá směrnice o boji proti praní peněz za účelem posílení řady opatření, jako jsou rozšířené kontroly vysoce rizikových třetích zemí, kontroly platforem pro směnu virtuálních měn, opatření na zvýšení transparentnosti předplacených platebních nástrojů, nové pravomoci finančních zpravodajských jednotek a rychlý přístup k informacím o majitelích bankovních a platebních účtů, a sice prostřednictvím centralizovaných registrů nebo elektronických systémů vyhledávání dat. Opatření č. 17: Opatření proti radikalizaci a analýza potřeby posílit postupy pro odstraňování nezákonného obsahu Předcházení násilné radikalizaci off-line i on-line bylo pro Komisi v posledních letech prioritou. V zájmu zintenzivnění činnosti na úrovni EU zřídila Komise expertní skupinu na vysoké úrovni pro radikalizaci, která poskytuje doporučení ohledně koordinace, přesahu a dopadu preventivních opatření Unie. Dne 18. května 2018 skupina předložila svou závěrečnou zprávu, která doporučuje vytvořit mechanismus spolupráce EU. V oblasti boje proti nezákonnému obsahu on-line se v návaznosti na přijetí doporučení Komise dne 1. března 2018 pozornost zaměřuje na omezení přístupu k tomuto druhu obsahu na internetu. Komise zahájila posouzení dopadů s cílem určit, zda je dosavadní úsilí dostačující, nebo jsou potřebná další opatření, aby se zajistilo rychlé a aktivní odhalování a odstraňování nezákonného obsahu on-line, včetně případných legislativních opatření k doplnění existujícího regulačního rámce. Další činnost Komise na tomto poli je podrobněji popsána v patnácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii. Kodex chování pro boj proti nezákonným projevům nenávisti on-line dohodnutý se společnostmi Facebook, Twitter, Google (YouTube) a Microsoft přináší rychlé a pozitivní výsledky. Díky kodexu chování se tyto společnosti znatelně zlepšily v rychlém přezkumu a odstraňování projevů považovaných za nezákonné projevy nenávisti, které jsou jim oznamovány. Třetí kontrola Komise týkající se uplatňování kodexu uveřejněná v lednu 2018 ukázala, že je v průměru odstraněno 70 % obsahu s projevy nenávisti a přezkumy těchto nenávistných projevů se uskutečňují do 24 hodin, jak předepisuje kodex chování. Kodex se stal odvětvovou normou a je povzbudivé, že se k němu rozhodly připojit také Instagram a Google+. V březnu 2018 Komise rovněž digitálním platformám navrhla dodatečná opatření, jako je automatická detekce, transparentnost a zpětná vazba poskytovaná uživatelům a opatření na ochranu svobody projevu. Kromě opatření, která už byla přijata proti radikalizaci a projevům nenávisti on-line, by se měly učinit kroky k zamezení kybernetickým hrozbám při volbách a jejich zmírnění. Opatření č. 18: Prohloubení spolupráce s regiony sousedství a třetími zeměmi Evropská unie EU věnuje zvýšenou pozornost budování kapacit a odolnosti v oblasti bezpečnosti v partnerských zemích, mimo jiné tím, že rozvíjí bezpečnostní rozměr revidované evropské politiky sousedství. K posílení schopnosti partnerských zemí čelit hybridním hrozbám začínají probíhat průzkumy hybridních rizik, aby se podařilo odhalit kritická slabá místa těchto zemí a poskytnout jim cílenou podporu. Evropská služba pro vnější činnost provedla ve spolupráci s Komisí průzkum s Moldavskou republikou. V roce 2018 Unii o provedení průzkumu zranitelnosti oficiálně požádaly Jordánsko a Gruzie, přičemž prvním krokem je dotazník uzpůsobený jejich konkrétním potřebám. Na Ukrajině byly v rámci technické pomoci provedeny doplňkové práce na budování kapacit v oblasti kybernetické bezpečnosti, zejména pokud jde o kritické infrastruktury, a Komise na začátku roku 2018 zahájila komplexní nový program, který má zvýšit kybernetickou odolnost třetích zemí zejména v Africe a Asii. V Pracovní skupině pro sledování hranic pokračuje EU v posuzování plánů a programů budování kapacit pro jadernou bezpečnost s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii a vládou USA. Vzdělávací středisko EU pro jadernou bezpečnost (EUSECTRA) zajišťuje odbornou přípravu v oblasti jaderné bezpečnosti týkající se prevence a odhalování a reakce na moduly jaderných incidentů. Akční plán Komise pro zlepšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika má zvláštní opatření pro spolupráci s klíčovými mezinárodními partnery, kromě jiného i v souvislosti s bojem proti terorismu a dialogy v oblasti bezpečnosti s příslušnými třetími zeměmi. Iniciativa středisek excelence CBRN financovaná z prostředků EU zahrnuje téměř všechny partnerské země a nadále pracuje na zlepšování vnitrostátních a regionálních schopností partnerských zemí v oblasti prevence, připravenosti a reakce na tyto hrozby, včetně struktur tzv. „tvrdé“ bezpečnosti. Ve východním a jižním sousedství je organizována odborná příprava a cvičení civilní ochrany v rámci regionálních programů prevence přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a připravenosti a reakce na ně. Třetí fáze programu Jih týkající se prevence přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a připravenosti a reakce na ně byla zahájena v roce 2018 a jeho druhá fáze Východ skončí v listopadu 2018 a případně bude prodloužena. Je třeba zajistit úzké vazby s regionálními středisky excelence CBRN a programy Jih a Východ týkající se prevence přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a připravenosti a reakce na ně. PŘEDCHÁZENÍ KRIZÍM, REAKCE NA NĚ A ZOTAVENÍ Prostřednictvím dlouhodobých opatření na vnitrostátní i unijní úrovni sice lze důsledky zmírnit, ovšem v krátkodobém horizontu je i nadále nezbytné, aby členské státy a Unie dokázaly rychle a koordinovaně posílit svou schopnost předcházet hybridním hrozbám, reagovat na ně a zotavit se z nich. Zásadní je rychlá reakce na události vyvolané hybridními hrozbami. V uplynulém roce se v této oblasti dosáhlo velkého pokroku, v EU je teď zaveden operační protokol, který stanoví postup krizového řízení v případě hybridního útoku. Bude se pokračovat v pravidelném sledování a procvičování. Opatření č. 19: Společný operační protokol a cvičení za účelem zlepšení schopnosti rozhodování v reakci na složité hybridní hrozby Operační protokol EU byl zaveden společným pracovním dokumentem útvarů Komise v červnu 2016. Poskytl základní pokyny pro reakci všech orgánů na krizi. Během cvičení EUPACE17 byl protokol testován podle hybridních scénářů a ukázal se jako neocenitelný nástroj k usnadnění vzájemného propojení mezi útvary. Kromě toho poskytl kontaktní místo pro součinnost mezi různými úrovněmi reakce: politicko-strategickou, operativní a technickou, jakož i mezi třemi hlavními mechanismy reakce EU na krizové situace (v případě vnější krize), ARGUS (interní IT platforma Komise pro sdílení informací) a platformou Rady pro integrovanou reakci na politickou krizi. Protokol prokázal svou cenu během souběžného cvičení s NATO při CMX17. Další řada cvičení PACE18 proběhne v listopadu 2018 a s přihlédnutím ke všem budoucím získaným poznatkům bude zvážena aktualizace protokolu. V září a říjnu 2017 uspořádala EU souběžné a koordinované cvičení s NATO (PACE17), které otestovalo připravenost a součinnost mezi oběma organizacemi v případě hybridní krize velkého rozsahu. V přípravné fázi došlo k intenzivní výměně informací mezi štáby ve všech čtyřech oblastech operačních protokolů pro boj proti hybridním hrozbám: včasné varování / situační přehled; strategická komunikace; kybernetická obrana; předcházení krizi a reakce na ni. Rozsah interakce mezi orgány EU a NATO při cvičení EUPACE17 je dosud nevídaný. NATO se poprvé zúčastnilo zasedání u kulatého stolu pro integrovanou reakci na politickou krizi pod vedením předsednictví; vyšší úředníci EU se účastnili jednání Severoatlantické rady. Získávání poznatků se zaměřilo na několik aspektů včetně vzájemné interakce mezi mechanismy EU a NATO pro reakci na krizové situace a na potíže související s výměnou utajovaných informací mezi štáby obou organizací, včetně potřeby zabezpečené komunikace, zejména s cílem zajistit do budoucna rychlou a bezpečnou výměnu informací při plném respektování skutečnosti, že původce si nad svými informacemi musí udržet kontrolu. Aktuálně probíhá plánování souběžného a koordinovaného cvičení na rok 2018, u něhož bude EU vedoucí organizací. Opatření č. 20: Přezkoumat použitelnost a praktické důsledky článku 222 SFEU a čl. 42 odst. 7 Smlouvy o EU v případě rozsáhlého a závažného hybridního útoku

Ve scénářích hybridních cvičení se nadále projednává a testuje použitelnost doložky solidarity a jejího mechanismu vzájemné pomoci a také jejich součinnost mezi sebou navzájem a s mechanismy reakce NATO, včetně kolektivní obrany podle článku 5. Helsinské středisko pro boj proti hybridním hrozbám má zájem a je připraveno pokračovat v práci v oblasti výzkumu i cvičení, a hodlá tak přispět k rozvoji společného porozumění mezi členskými státy a spojenci. Opatření č. 21: Integrovat, využívat a koordinovat možnosti vojenské akce v boji proti hybridním hrozbám v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky Na základě zadání integrovat vojenské schopnosti do podpory společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky a v návaznosti na seminář s vojenskými odborníky z prosince 2016 a pokyny od pracovní skupiny Vojenského výboru Evropské unie z května 2017 bylo v červenci 2017 dokončeno vojenské stanovisko k „vojenskému příspěvku EU v boji proti hybridním hrozbám v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky“. Tato problematika se dále rozvíjí v rámci plánu pro realizaci vývoje koncepcí. Vojenský štáb EU za konzultací s Evropským střediskem pro boj proti hybridním hrozbám rozvíjí koncepci, jak může vojenská složka přispět k boji proti hybridním hrozbám, mimo jiné prostřednictvím misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky. V zájmu zlepšení včasného varování navíc Vojenský štáb EU a členské státy denně poskytují vojensko-zpravodajskou podporu středisku EU pro hybridní hrozby. Oddělení pro jednotnou analýzu zpravodajských informací podporuje pracovní skupiny ESVČ pro strategickou komunikaci vojenským poradenstvím, jež má pomoci bojovat s dezinformačními kampaněmi, které cílí na EU a jednotlivé členské státy. Vojenské schopnosti v boji proti hybridním hrozbám se budou procvičovat při souběžném a koordinovaném cvičení s NATO (PACE18) v roce 2018. Na základě hybridního scénáře cvičení PACE18 povedou Vojenský štáb EU a mezinárodní vojenský štáb NATO neformální diskuse podle scénáře mezi EU a NATO, aby se zajistila doplňkovost v boji proti hybridním hrozbám v oblastech, kde se požadavky překrývají, a to na základě zásady inkluzivnosti a při respektování samostatnosti v rozhodování obou organizací a jejich pravidel pro ochranu údajů. SPOLUPRÁCE MEZI EU A NATO Opatření č. 22: Spolupráce EU a NATO v oblasti situačního povědomí, strategické komunikace, kybernetické bezpečnosti a „předcházení krizím a reakce na ně“ Boj proti hybridním hrozbám je i nadále klíčovou oblastí interakce mezi EU a NATO. Vychází ze skutečnosti, že v případě hybridní hrozby se zdroje a schopnosti, jež obě organizace mohou zmobilizovat, vzájemně doplňují a posilují schopnost členských států a spojenců předcházet takovým hrozbám, odrazovat od nich a reagovat na ně. Cvičení PACE17 otestovalo operační protokoly („playbooks“) obou organizací, a tím jejich schopnost rychle a účinně spolupracovat při podpoře svých členů, kterých se hrozba týká. Na základě nabytých zkušeností projdou oba operační protokoly revizí a aktualizací. V oblasti podpory při strategické komunikaci byly zahájeny konzultace s Ukrajinou, Bosnou a Hercegovinou, Moldavskou republikou a Gruzií. V září 2017 se na semináři EU – NATO setkali odborníci z rozhodujících strategických odvětví, aby si vyměnili informace o příslušných aktivitách a posoudili návrhy na další práci, zejména v oblasti ochrany kritických infrastruktur. Vojenská mobilita z roku 2018 je projekt k usnadnění přesunu vojenského materiálu a pracovníků, který by mohl vzít v úvahu pravděpodobné problémy způsobené hybridními hrozbami usilujícími zejména o zpomalení reakce členských států a spojenců, což je námět pro budoucí souběžná cvičení a bude zahrnut do řady cvičení EUPACE19/20. Koordinace odborné přípravy ve věci kybernetické problematiky je významnou oblastí pro užší součinnost. Severoatlantická aliance se v červnu 2018 zúčastnila jako pozorovatel teoretického cvičení CyberEurope pořádaného Agenturou Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA).