Výroční Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o úsilí členských států během roku 2006 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy {SEK(2007) 1703} {SEK(2007) 1704} /* KOM/2007/0828 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 19.12.2007 KOM(2007) 828 v konečném znění VÝROČNÍ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o úsilí členských států během roku 2006 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy {SEK(2007) 1703} {SEK(2007) 1704} OBSAH 1. Úvod 3 2. Shrnutí výročních zpráv členských států 3 2.1. Popis loďstev ve vztahu k rybolovu 3 2.2. Vliv programů snížení intenzity rybolovu na kapacitu 6 2.3. Dodržování režimu vstupu a výstupu a referenčních úrovní 8 2.4. Silné a slabé stránky režimů řízení loďstva 8 3. Dodržování pravidel řízení rybolovné kapacity. Celkové výsledky 9 3.1. Výsledky u pevninského loďstva (mimo plavidla zapsaná v nejvzdálenějších regionech) 9 3.2. Výsledky u loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech 10 4. Závěry Komise 10 1. ÚVOD Podle článku 14 nařízení 2371/2002[1] a článku 12 nařízení 1438/2003[2] jsou členské státy povinny Komisi každoročně do 30. dubna předkládat zprávu o úsilí, které vynaložily v předchozím roce k dosažení udržitelné rovnováhy mezi kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy. Zprávy členských států jsou k dispozici na serveru Europa [3]. Na základě těchto zpráv a údajů z rejstříku rybářského loďstva Společenství (CFR)[4] Komise vypracovala shrnutí za rok 2006, které předložila Vědeckotechnickému a hospodářskému výboru pro rybářství (VTHVR) a Výboru pro rybolov a akvakulturu. Tato zpráva Komise nyní předkládá uvedené shrnutí zpráv členských států plus technickou přílohu a stanoviska výše uvedených výborů Radě a Evropskému parlamentu. Příloha obsahuje podrobné připomínky k řízení kapacity[5] spolu s tabulkami a grafy, které ukazují celkové směřování rybářského loďstva EU a dodržování režimu vstupu a výstupu členskými státy. Kromě toho jsou na serveru Europa dostupné tyto informace: - podrobné výsledky dodržování jednotlivými členskými státy - výsledky v každém z nejvzdálenějších regionů Společenství - zprávy členských států 2. SHRNUTÍ VÝROčNÍCH ZPRÁV čLENSKÝCH STÁTů Letos předložilo své zprávy včas pouze 12 členských států; sedm zpráv bylo předloženo s dvoutýdenním až dvouměsíčním zpožděním; Spojené království zaslalo svou zprávu dne 31. října 2007, příliš pozdě na to, aby její obsah mohl být zahrnut do této zprávy Komise. Navzdory zpožděním předložila Komise souhrnnou zprávu výše uvedeným výborům do 31. července 2007. Nutno dodat, že ačkoliv mnohé členské státy dodržely osnovu stanovenou pro tyto zprávy v článku 13 nařízení 1438/2003, kvalita poskytnutých informací ne vždy postačovala pro účely této zprávy. Tato zpráva shrnuje popisy rybářských loďstev členských států, dopad stávajících programů snížení intenzity rybolovu, dodržování režimu vstupu a výstupu členskými státy a slabé a silné stránky jejich režimů řízení loďstva. 2.1. Popis loďstev ve vztahu k rybolovu Členské státy poskytly obecný popis svých loďstev založený na různém rozdělení. Některé zachovaly staré dělení podle MAGP IV; jiné použily kombinace rybolovného zařízení, charakteristických znaků plavidel, cílových druhů, lovišť nebo obecnější seskupení rybářských plavidel podle typu či činnosti. Mnohé členské státy ohlásily, že jejich loďstvo pro drobný pobřežní rybolov (které tvoří více než 80 % rybářského loďstva EU) má významný socioekonomický dopad na obyvatele pobřežních oblastí, a zasluhuje proto zvláštní pozornost. Estonská, řecká, španělská, francouzská, italská, kyperská, litevská, maltská a slovinská zpráva neobsahovala spolehlivé posouzení kapacity loďstva ve vztahu k dostupným zdrojům. Obecný dojem ze zpráv členských států je dost optimistický; podle těchto zpráv se zdá, že loďstvo Společenství je ve vztahu ke zdrojům v rovnováze s výjimkou několika konkrétních případů. Komise tento názor nesdílí, jak je vysvětleno později. Belgie: Jedna studie uváděla, že je žádoucí snížit v roce 2006 kapacitu loďstva o 10 000 kW. Jelikož hlavními spotřebiteli rybolovných kvót jsou rybářská plavidla s výkonem motoru nad 221 kW, bylo by jednou z priorit stáhnout kapacitu z uvedené části loďstva. Nakonec bylo v roce 2006 vrakováno šest plavidel z loďstva s velkými plavidly a tři z loďstva s malými plavidly, což vedlo k 9% snížení kapacity loďstva. V blízké budoucnosti se předpokládá další snížení kapacity loďstva až o 10 %. Dánsko: Byl použit ekonomický model k výpočtu minimálního počtu plavidel potřebných k odlovu přidělených kvót ve 14 částech loďstva rozdělených do kategorií v souladu s nařízením o sběru údajů[6]. Počet dnů na moři pro tato plavidla byl brán jako maximální možný počet za rok. Tento model zjistil v každé části různé stupně nadbytku kapacity v souvislosti se současným stavem populací. V dlouhodobém scénáři však některé části vykázaly nedostatek kapacity. Výsledky velmi závisí na současném stavu TAC/kvót a na počtu povolených dnů na moři pro každé plavidlo. Německo: K prozkoumání rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy podle částí loďstva byl použit kvalitativní biologický přístup. Posuzoval, zda je směřování kapacity v každé části loďstva v souladu se směřováním četnosti a s úrovní rybolovu hlavních dotčených populací. Stejně jako v roce 2005 bylo v průběhu roku 2006 dosaženo mírného snížení kapacity německého loďstva (o 5 % v GT, o 4 % v kW) bez veřejné podpory. Estonsko: V roce 2006 nebyly v Baltském moři a v oblasti upravené předpisy NAFO zavedeny žádné nové víceleté plány řízení a obnovy. Estonská loďstva se musí přizpůsobit snížení TAC pro tresku obecnou v Baltském moři a plánu obnovy NAFO. Řecko: V průběhu roku 2006 bylo snižování kapacity nadále financováno z veřejné podpory. Celkové snížení kapacity (o 1 183 GT a 8 926 kW) lze téměř výlučně připsat veřejné podpoře. Převážnou většinu řeckého rybářského loďstva tvoří lodě pro drobný pobřežní rybolov, které používají různé rybolovné zařízení. Španělsko: Španělsko ke snižování kapacity loďstva nadále využívalo veřejné fondy; v průběhu roku 2006 bylo vrakováno něco málo přes 11 000 GT. Loďstvo je řízeno prostřednictvím samostatných částí, jak tomu bylo v rámci MAGP IV. Francie: Kapacita francouzského pevninského loďstva byla dále snížena přibližně o 2 % co do prostornosti i výkonu motoru, stejně jako v roce 2005. Zpráva uvádí shrnutí řídicích opatření, jako je TAC a kvóty, přijatých v průběhu roku na různých mezinárodních nebo vnitrostátních úrovních. Irsko: V roce 2006 pokračoval program vyřazování plavidel z provozu u loďstva lovícího síhy zahájený v roce 2005, který vedl k 10% snížení u této části loďstva. Program bude pokračovat, dokud nebude dosaženo 45% snížení kapacity. Ve zprávě je také popsána restrukturalizace loďstva lovícího pelagické druhy vedená odvětvím rybolovu. Itálie: Kapacita italského loďstva byla dále snižována prostřednictvím vrakování s pomocí veřejné podpory. V roce 2006 bylo vyřazeno z provozu 137 plavidel s celkovou prostorností 7 267 GT a celkovým výkonem motoru 27 016 kW. Podle italské zprávy se průměrný počet dní rybolovu stabilizoval na 134, stejně jako v roce 2005 po prudkém snížení v předchozích letech. Kypr: V rámci programu vyřazování plavidel z provozu na období 2004–2006 bylo v roce 2006 vrakováno s veřejnou podporou pět polyvalentních plavidel. Významného snížení kapacity loďstva se v roce 2006 dosáhlo vývozem největšího kyperského rybářského plavidla, které loví pomocí vlečných sítí, do USA. Toto plavidlo, které loví pomocí vlečných sítí, tvořilo asi jednu třetinu kapacity kyperského loďstva a jeho vývoz představoval 87 % celkového snížení kapacity v roce 2006, vyjádřeno v GT. Lotyšsko: U loďstva pro lov na volném moři se má zato, že rybolovná práva postačují k zaručení plné zaměstnanosti. U loďstva lovícího v Baltském moři (včetně Rižského zálivu) uskutečnila největší úlovky tresky obecné, šprota obecného a sledě obecného plavidla delší než 24 metrů. Více než polovinu úlovku tresky obecné uskutečnila plavidla o délce 24 až 40 metrů. Tato plavidla tedy mají velký dopad na populace tresky obecné v Baltském moři. Litva: V roce 2006 bylo z rejstříku odstraněno pět rybářských plavidel. V tomtéž roce kapacita odstraněná bez pomoci EU umožnila vstup šesti nových plavidel. Malta: Loďstvo tvoří plavidla na plný a částečný úvazek. Loďstvo působí převážně v malém měřítku. Sezónnost a struktura rybolovu se v roce 2006 ve srovnání s předchozími lety celkově nezměnily a nic nenasvědčuje zvýšení intenzity rybolovu v žádné rybolovné oblasti. Úlovky tuňáka obecného zůstaly hluboko pod přídělem stanoveným Maltě komisí ICCAT. Nizozemsko: Kapacita loďstva složeného z kutrů nesledovala úbytek populací platýse velkého a jazyka obecného. Pokud jde o zbytek loďstva, má se zato, že současná kapacita je v rovnováze se stavem rybích populací. Pro nizozemské loďstvo byl rok 2006 poměrně klidným rokem. Polsko: Z hospodářského hlediska má pro polské rybáře ústřední význam treska obecná, ale v příštích pěti letech se neočekává žádné významné zlepšení biomasy tohoto druhu. Celková kapacita polského loďstva byla s veřejnou podporou snížena trvalým stažením 18 840 GT a 54 500 kW, tj. o 39,8 % a 36 % v tomto pořadí, v porovnání se stavem ke dni 1. května 2004. Portugalsko: V průběhu roku 2006 bylo zaznamenáno znatelné snížení počtu plavidel i rybolovné kapacity v porovnání s rokem 2005. Toto snížení bylo větší u počtu plavidel (o 4,4 %) než u hrubé prostornosti (0,72 %) nebo výkonu motoru (0,2 %). Slovinsko: V roce 2006 sužovaly rybářské loďstvo přetrvávající strukturální problémy, zejména zastaralé a neadekvátní rybářské loďstvo, sezónnost rybolovu a vysoká pravděpodobnost, že rybí populace budou dále klesat. Kromě toho má na rybolovné činnosti vliv malá rozloha oblasti mořského rybolovu, která činí asi 180 km2. Finsko: Počet plavidel a kapacita finského loďstva klesla v průběhu roku 2006 ve všech částech kromě jedné. V porovnání s počáteční úrovní ke dni 1. ledna 2003 došlo ke snížení o 17 % v GT a o 11 % v kW. Švédsko: Přibližně 40 % vykládek ve Švédsku se uskutečnilo na východním pobřeží, ale pokud jde o hodnotu, bylo 60 % vyloženo na západním pobřeží, asi 30 % na jižním pobřeží a pouze 10 % na východním pobřeží. Za většinu hodnoty vykládek jsou odpovědné velké traulery lovící pelagické druhy delší než 24 metrů, traulery lovící druhy žijící u dna delší než 12 metrů a rybářská plavidla kratší než 12 metrů s pasivním lovným zařízením. 2.2. Vliv programů snížení intenzity rybolovu na kapacitu Členské státy ohlásily různá opatření obnovy a programy snížení intenzity rybolovu použitelné v roce 2006. Týkaly se zejména rybolovu v Kattegatu, Severním moři a Skagerraku, v oblasti západně od Skotska, ve východní části Lamanšského průlivu, v Irském moři, Biskajském zálivu, Kantaberském moři a na západě Pyrenejského poloostrova a v Baltském moři. Ze zpráv členských států obecně zřetelně nevyplývá, zda programy snížení intenzity rybolovu jsou nebo budou účinným nástrojem k dosažení udržitelné rovnováhy mezi kapacitou a zdroji. Komise se domnívá, že celkové výsledky, pokud jde o velikost loďstva, jsou špatné a mělo by být uděláno více. Belgie: Rybářské loďstvo bylo podrobeno programu podle přílohy II[7] a režimu intenzity rybolovu v západních vodách. Celkový počet dní na moři pro celé loďstvo nebyl překročen, protože některá plavidla nevyčerpala své přidělené počty. Výsledkem omezení dnů na moři nebylo nevyčerpání dostupných kvót. Téměř zcela byla vyčerpána rybolovná práva pro hřebenatky. Avšak v oblasti ICES VIII přidělená intenzita rybolovu nestačila a byla zapotřebí značná výměna kvót s Nizozemskem. Dánsko: V souladu s přílohou II v rámci plánu obnovy populace tresky obecné klesl počet plavidel o 149. To činilo 3 676 GT neboli 4 % z celkové kapacity. V průběhu roku 2006 provádělo rybolov pomocí zařízení, na které se vztahuje nařízení o dnech na moři, 652 plavidel oproti 697 v roce 2005, což je snížení o 6 %. V roce 2006 bylo využito 61 062 dní na moři oproti 71 701 v roce 2005, což představuje snížení o 15 %. Snížení vyjádřené celkovým počtem kilowattdní činilo 15 %. Německo: Stejně jako v roce 2005 měly programy snížení intenzity rybolovu na loďstvo nepatrný dopad, v prvé řadě v Baltském moři. Tento dopad nebyl vyjádřen v číslech. Estonsko: V průběhu let 2005 a 2006 klesla kapacita loďstva o 17 %. V roce 2006 se zvýšily činnosti modernizace plavidel, ačkoliv se nemá zato, že se zvýšil tlak na rybolovné zdroje. Řecko: Rybolovná kapacita se stabilizovala udělením licencí k profesionálnímu rybolovu výhradně v případech obnovy loďstva. Byla zavedena různá vnitrostátní opatření na řízení intenzity rybolovu, například omezení typů a specifikací plavidel a lovného zařízení, zákaz některých období a lovného zařízení a uložení minimálních vzdáleností a hloubek, ve kterých je rybolov povolen. Španělsko: Na loďstvo měla vliv opatření na snížení intenzity rybolovu pro hlubinné druhy, štikozubce novozélandského a humry (příloha IIB). Byly také přijaty řídící plány na vnitrostátní úrovni pro Středomoří, Cádizský záliv a vody Kanárských ostrovů. Zpráva však nevysvětluje, do jaké míry tato opatření na snížení intenzity rybolovu souvisejí s trvalým snížením kapacity, s veřejnou podporou, přibližně o 100 plavidel a 12 000 GT. Francie: Snížení kapacity loďstva s veřejnou podporou představovalo v průběhu roku 2006 celkem 85 plavidel a 6 162 GT, hlavně v důsledku opatření na snížení intenzity rybolovu pro tresku obecnou, štikozubce obecného a jazyka obecného. Loďstvo lovící vlečnými sítěmi, které působí ve středozemních vodách, bylo sníženo o 21 plavidel neboli o 1 800 GT, ale není zřejmé, zda je to důsledek opatření na snížení intenzity rybolovu. Irsko: Rybolovné činnosti, na které se vztahují plány obnovy rybích populací (oblasti ICES VIa a VIIa), jsou výrazně smíšené. Proto je vliv snížení intenzity rybolovu obtížně měřitelný. V rámci režimu intenzity rybolovu v západních vodách vedlo vyřazení plavidel lovících hřebenatky z provozu v roce 2005 k lepší rovnováze mezi kapacitou a dostupnou přidělenou intenzitou rybolovu. Itálie: Ačkoliv pro italské loďstvo neexistují žádné povinné programy řízení intenzity rybolovu, ohlásila Itálie postupné snižování intenzity rybolovu, pokud jde jak o kapacitu, tak o činnost, což vedlo ke zvýšení odlovu na jednotku intenzity. Zvlášť příznivý trend u vykládek na plavidlo se spojil s růstem, který byl díky zvýšení výrobních cen víc než přiměřený obratu na plavidlo. Kypr: Na kyperské odvětví rybolovu se nepoužívají žádné povinné programy snížení intenzity rybolovu. Program vrakování uvedený dříve proto není výsledkem omezení intenzity rybolovu zavedených osobami odpovědnými za rybolov. Lotyšsko: Jediným programem snížení intenzity rybolovu, který se v roce 2006 použil, byl program vyřazování plavidel z provozu financovaný z veřejné podpory poskytnuté FNOR. Od 1. května 2004, kdy začal být program vrakování používán, bylo z loďstva odstaveno 59 plavidel zaměřených hlavně na tresku obecnou v Baltském moři. Lotyšsko plánuje dále snížit kapacitu svého rybářského loďstva vrakováním přibližně 133 plavidel v příštích několika letech. Litva: Aby orgány vyvážily intenzitu rybolovu a přizpůsobily rybolovnou kapacitu dostupným rybím populacím, nadále trvale stahovaly některá rybářská plavidla z aktivních činností. Malta: V průběhu roku 2006 tři plavidla zastavila rybolovnou činnost a jejich intenzita rybolovu nebyla nahrazena. Dopad na celkovou rybolovnou kapacitu byl však minimální. Nizozemsko: Loďstvo podléhá omezením „dnů na moři“ v Severním moři (režim podle přílohy II). Počet dní rybolovu byl snížen o 8 % v porovnání s rokem 2005. Při provádění přílohy IIA se Nizozemsko rozhodlo používat pravidla co nejpružněji: byly povoleny převody dní mezi plavidly i převody mezi obdobími řízení. Polsko: V důsledku programu snížení intenzity rybolovu klesl počet dní rybolovu baltského loďstva v roce 2006 o 36 % v porovnání s rokem 2004 a v případě kutrů o délce 24–25 metrů téměř o 70 %. V období od roku 2004 do roku 2006 klesl počet dní, které strávila plavidla lovící tresku obecnou na moři, asi o 30 %. Portugalsko: Plán obnovy pro štikozubce obecného a humry (příloha IIB nařízení o TAC) nepřinesl žádné další snížení kapacity loďstva, které se zaměřuje na tyto druhy. V důsledku plánu obnovy platýse černého (NAFO) byl snížen počet licencí, ale jelikož byla plavidla převedena na jiné rybolovné činnosti, nebylo zapotřebí snižovat kapacitu. Při používání vnitrostátního plánu obnovy populací sardinek zůstala v platnosti omezení rybolovu těchto populací. Slovinsko: Rybářské loďstvo není plně v rovnováze s rybolovnými zdroji dostupnými v teritoriálních vodách, kde většina loďstva provozuje rybolov. Finsko: Velikost rybářského loďstva se v posledních letech postupně zmenšila. Kvůli nadbytku kapacity v odvětví rybolovu sledě obecného a šprota obecného a po zákazu unášených tenatových sítí v Blatském moři a vyhlášce o lososech, která reguluje rybolov lososa, byl v letech 2004–2006 proveden zvláštní program vyřazování plavidel z provozu. Staženo s veřejnou podporou bylo celkem 1 378 GT a 6 025 kW. Obecně vykazuje celková intenzita rybolovu loďstva vzestupnou tendenci, i když kapacita loďstva v posledních letech klesá. Švédsko: Loďstvo, na které se vztahuje příloha IIA, a intenzita rybolovu byly postupně sníženy v důsledku nižších TAC a menšího počtu dní na moři. Intenzitu rybolovu dále snížila vnitrostátní pravidla, která omezují pobřežní rybolov, a zavedení povinného používání velikostně selektivních vlečných sítí. Klesl počet povolených dní na moři strávených rybolovem tresky obecné v Baltském moři, což vedlo ke snížení intenzity rybolovu. Počet rybářů používajících unášené tenatové sítě klesl v roce 2006 z 53 na 35 a byla jim dočasně nabídnuta vyšší podpora na vrakování. V roce 2006 však byla vrakována pouze dvě plavidla. 2.3. Dodržování režimu vstupu a výstupu a referenčních úrovní Podle údajů z CFR dostupných ke dni 23. října 2006 byl téměř každý členský stát na konci roku 2006 v limitech své maximální kapacity loďstva. Ačkoliv některé členské státy v roce 2006 mírně překročily své stropy vstupu a výstupu, tak jako v předchozích letech (viz oddíl 3.1), ukazuje celkové směřování kapacity loďstva EU trvalý pokles. Všechny dotčené členské státy dodržely referenční úrovně pro pevninské loďstvo. 2.4. Silné a slabé stránky režimů řízení loďstva Hlavní silnou stránkou zdůrazňovanou mnoha členskými státy je, že vnitrostátní organizace pro řízení rybolovu přísně dodržovaly režim vstupu a výstupu a stropy maximální kapacity loďstva. Řada členských států navíc uváděla, že současný program snížení intenzity rybolovu pomohl dosáhnout lepší rovnováhy mezi intenzitou rybolovu a dostupnými zdroji. Snížení rybolovné kapacity přirozeně vedlo ke snížení tlaku, který rybolov vyvíjí. Většina členských států také zdůraznila význam různých prováděných plánů řízení a obnovy, včetně lepšího řízení licencí k rybolovu a pečlivého sledování přidělování kvót. Do konce roku 2006 měla většina členských států komplexně integrované informační systémy pro řízení rybolovu, které zahrnovaly různé dílčí softwarové aplikace jako rejstřík loďstva, řízení kapacity, licence, lodní deníky, vykládky, potvrzení o prodeji, systém VMS, kvóty, vykazování úlovků atd. Tyto systémy ve většině případů propojují několik správních orgánů a také ústřední správní orgány s místními a tak značně posilují vnitrostátní správy rybářských loďstev. Některé členské státy nicméně zdůraznily, že přetrvávají potíže s kapacitou lidských a jiných zdrojů dostupných pro správu rybářského loďstva. Dále některé členské státy uznaly, že by mělo být zlepšeno řízení drobného rybolovu a pomoc, která mu je poskytována. 3. DODRžOVÁNÍ PRAVIDEL řÍZENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY. CELKOVÉ VÝSLEDKY 3.1. Výsledky u pevninského loďstva (mimo plavidla zapsaná v nejvzdálenějších regionech) Podle údajů z CFR se za čtyřleté období 2003–2006 celková kapacita loďstva Společenství snížila o 217 000 GT a 773 000 kW, což představuje čisté snížení přibližně o 10 %. „Loďstvo EU15“ přispělo k tomuto snížení 167 000 GT a 645 000 kW v porovnání s 51 000 GT a 128 000 kW staženými „loďstvem EU10“. Vyjádřeno poměrově bylo snížení provedené „loďstvem EU10“ od data přistoupení větší než snížení uskutečněné „loďstvem EU15“ v období 2003–2006 (o 23 % v porovnání s 9 %, pokud jde jak o prostornost, tak o výkon motoru). Ve čtyřletém období 2003–2006 bylo z loďstva EU (s výjimkou nejvzdálenějších regionů) staženo s veřejnou podporou přibližně 173 000 GT a 560 000 kW, z toho 40 000 GT a 127 000 kW bylo staženo v roce 2006. Obecně řečeno se čisté snížení kapacity loďstva ES stále jeví jako nedostatečné vzhledem k soustavným technologickým zlepšením, která neutralizují vliv snižování kapacity, a ke špatnému stavu většiny odvětví rybolovu Společenství, zejména pokud jde o druhy žijící u dna, což vyžaduje velmi drastické snížení intenzity rybolovu. Tabulky 1 a 2 v příloze této zprávy shrnují, jak členské státy ke dni 31. prosince 2006 dodržovaly režim vstupu a výstupu a referenční úrovně. Většina členských států se těmito pravidly řídila. Podle údajů v CFR však Španělsko překročilo strop vstupu a výstupu, pokud jde o prostornost, o 1,66 %, ačkoliv údaje uvedené ve španělské výroční zprávě tvrdí, že španělské loďstvo strop prostornosti dodrželo. Francouzské loďstvo překročilo svůj strop prostornosti o 0,21 %. Podrobnější údaje (tabulky a grafy) o směřování kapacity loďstev členských států jsou dostupné na serveru Europa[8]. Lze tak ověřit, jak členské státy dodržovaly omezení kapacity kdykoliv od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2006. Vyplývá z nich, že Francie a Itálie ve výše uvedeném referenčním období překročily mez GT. Strop výkonu motoru mírně překročilo také Dánsko a Řecko. V červenci 2007 přijala Rada změnu ustanovení o řízení loďstva, která členským státům umožňuje, s účinností od 1. ledna 2007, přerozdělit 4 % kapacity vrakované s veřejnou podporou na zlepšení bezpečnosti na plavidle, pracovních podmínek, hygieny a jakosti produktů. Změna také zahrnuje možnost přerozdělit za účelem výše uvedených zlepšení bezpečnosti 4 % průměrné roční prostornosti stažené s veřejnou podporou v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2006 pro členské státy, které byly součástí Společenství ke dni 1. ledna 2003, a v období od 1. května 2004 do 31. prosince 2006 pro členské státy, které přistoupily ke Společenství dne 1. května 2004. Pravidla provádění těchto ustanovení v podobě změny nařízení Komise 1438/2003 Komise připravovala v době zpracování této zprávy. 3.2. Výsledky u loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech Informace o kapacitě loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech a jejích změnách mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2006 jsou uvedeny v tabulce 4 v příloze této zprávy. Z výsledků vyplývá, že loďstvo zapsané ve španělských a portugalských nejvzdálenějších regionech se značně zmenšilo co do prostornosti i výkonu. Ve francouzských zámořských departementech došlo k mírnému snížení celkového počtu plavidel a jejich prostornosti současně se zvýšením výkonu motoru. Na konci roku 2006, stejně jako v předchozích letech, tři ze 17 částí loďstva v nejvzdálenějších regionech překročily svou referenční úroveň. Část 4FJ (plavidla kratší než 12 metrů) ve francouzském departmentu Martinik překročila svou referenční úroveň výkonu o 5 622 kW. Stejná situace panovala v části 4K9 na Azorských ostrovech, kde byla referenční úroveň překročena o 138 kW. Část CA3 (plavidla delší než 12 metrů zapsaná na Kanárských ostrovech a lovící v mezinárodních vodách a vodách třetích zemí) překročila svou referenční úroveň prostornosti o 795 GT. 4. ZÁVěRY KOMISE Kvalita zpráv členských států se od předložení první zprávy za rok 2003 neustále zlepšuje. Avšak stejně jako v předchozích letech většina zpráv členských států nepopsala rybářská loďstva ve vztahu k technikám rybolovu, jak vyžaduje čl. 13 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1438/2003, tak, aby Komise mohla analyzovat úsilí o dosažení udržitelné rovnováhy mezi kapacitou rybářského loďstva a rybolovnými právy, jak stanoví článek 14 nařízení (ES) č. 2371/2002. Místo toho členské státy zdůraznily zavedené vnitrostátní režimy řízení loďstva a směřování kapacity loďstva ve vztahu k režimu vstupu a výstupu. Všechny zúčastěné strany (Komise, členské státy, VTHVR a Výbor pro rybolov Evropského parlamentu) souhlasí, že by se kvalita výročních zpráv členských států měla zlepšit, z čehož vyplývá, že by pro ně měly být vymezeny podrobnější pokyny. Za tímto účelem Komise svolala v rámci VTHVR ad hoc pracovní skupinu, která má sestavit harmonizovanou metodu posuzování rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy. Tato skupina se sešla na konci října 2007 a navazující schůzka je naplánována na počátek roku 2008. Tato otázka rovněž zůstane na pořadu jednání Výboru pro rybolov a akvakulturu. V průběhu roku 2006 se rybolovná kapacita loďstva EU nadále pomalu, ale soustavně snižovala meziročním tempem 2 % až 3 %. Obrázky 3 až 5 v příloze ukazují, že to je obecný trend posledních 15 let. Toto snižování se zdá příliš skromné v porovnání s velkým snížením intenzity rybolovu potřebným pro některé hlavní populace ryb, se soustavným technologickým pokrokem a se špatnou hospodářskou výkonností velkých částí loďstva. Dopad opatření v oblasti intenzity rybolovu na snížení kapacity je obecně řečeno malý. To znamená, že přístup přijatý v průběhu reformy SRP, tj. využít řízení intenzity rybolovu jako hlavní hnací sílu pro úpravu loďstva, dosud nepřinesl očekávané výsledky. To je částečně způsobeno neexistencí režimů řízení intenzity rybolovu v několika odvětvích rybolovu nebo neúčinností těch stávajících (příloha II, intenzita rybolovu v západních vodách, lov hlubinných ryb, některé vnitrostátní programy atd.). Zde má SRP nezměrný prostor pro zlepšení a již se uvažuje o budoucích návrzích za tímto účelem. Ale dalším významným bodem, který je nutno zdůraznit, je, že členské státy by měly poskytovat lepší pobídky pro úpravu kapacity. Operační programy na období 2007–2013 v souvislosti s Evropským rybářským fondem nabízejí příležitost, kterou si nelze nechat ujít a která usnadňuje přechod k účinnějšímu loďstvu Společenství z hospodářského, environmentálního i sociálního hlediska. [1] Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59–80). [2] Nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 (Úř. věst. L 204, 12.8.2003, s. 21–28). [3] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport. [4] Nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25–35). [5] Od přijetí společné rybářské politiky (SRP) v prosinci roku 2002 jsou rybářská loďstva řízena v souladu s obecným pravidlem, že nová kapacita, měřená podle prostornosti a výkonu motoru, která se do loďstva přidává, nesmí být vyšší než stahovaná kapacita. [6] Nařízení Komise (ES) č. 1639/2001 (Úř. věst. L 222, 17.8.2001, s. 53–115). [7] Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 (Úř. věst. L 1, 20.1.2006, s. 1–183). [8] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.