ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
23.

bere na vědomí, že analýza národních programů reforem ukazuje, že místní a regionální orgány nebyly ve většině členských států při jejich vytváření dostatečně zapojeny. VR vyzývá členské státy, aby co možná nejvíce zapojily místní a regionální orgány do provádění národních programů reforem. Prováděcí strategie mířící zdola nahoru, do níž jsou v souladu se zásadou subsidiarity co možná nejvíce zapojeny příslušné správní úrovně, zlepší nejen vyhlídky na úspěch národních programů reforem, ale získá si i širší souhlas se svým provedením. Výbor regionů je připraven navrhnout koncepce územních paktů a regionální operační programy ve spolupráci s těmi regiony, které o to stojí. To umožní odstartovat strategii Evropa 2020 a provádět stěžejní iniciativy na regionální úrovni. Ty běžně zahrnují místní digitální agendy a místní inovační programy, které napomáhají regionům inteligentně se specializovat a budovat spolupráci na evropské úrovni a základy jejich prosperity;
44.

navrhuje – vzhledem k tomu, že je program zaměřen na dlouhodobé cíle –, aby byli žadatelé vyzýváni k provádění a/nebo financování efektivních návazných činností následujících po ukončení projektu, včetně monitorování dlouhodobých výsledků projektu. Tuto výzvu by bylo možné realizovat pomocí dodatečných bodů, které by v hodnocení obdrželi ti žadatelé, jež by zahrnuli systém návazných opatření do svých žádostí a zavázali se k jeho podpoře z vlastních zdrojů;
39.

znovu opakuje své přání zapojit obyvatelstvo do rozhodovacího procesu již v ranných fázích projednávání projektů. Toto zapojení by mělo být jasné, otevřené, konkrétní a mělo by zajišťovat transparentnost potřebnou pro ztotožnění veřejnosti se společným projektem. Samotný časový plán by měl být co nejvíce zviditelněn, aby bylo možné vyslyšet každého jednotlivce a odpovědět na jeho otázky;
25.

zdůrazňuje, že je zapotřebí snížit roztříštěnost evropského železničního trhu, aby bylo možné vytvořit efektivní železniční síť, jež bude poskytovat kvalitní služby z hlediska délky trvání cesty, spolehlivosti a kapacity. V tomto ohledu by mělo být nalezeno udržitelné a nákladově efektivní řešení s cílem vytvořit konkurenceschopnou evropskou síť nákladní železniční dopravy, jež bude odpovídat specifickým potřebám tohoto druhu dopravy. Dále by měly být překonány hlavní technické překážky týkající se např. rozchodu železnic. Kromě toho je zřejmé, že nákladní železniční doprava, pobřežní plavba a zejména vzájemně se doplňující využívání obou druhů dopravy mají potenciál, aby přispěly k integraci regionálních ekonomik nacházejících se v odlehlých regionech. V tomto smyslu a v zájmu zajištění dobrého fungování těchto udržitelných druhů dopravy je také nezbytné rozvíjet logistická centra, jež by umožnila optimální intermodální výměnu a efektivitu systému jako celku, přičemž je však třeba zabránit šíření logistických center, která by ze své povahy nebyla s to zaměřit dopravní systém na intermodalitu a kombinovanou dopravu;
45.

má za to, že by bylo též vhodné zohlednit jiná objektivní kritéria, která by měla a priori neutralizovat jakékoli riziko negativního dopadu na obchodní transakce v rámci Unie, narušení hospodářské soutěže nebo křížových dotací, jako jsou územní pravomoc omezená na některé provozovatele pojící se na režimy udělování povolení; omezená pravomoc v konkrétní oblasti některých veřejných nebo soukromých provozovatelů vzniklých speciálně pro poskytování konkrétní veřejné služby v daném územním celku, kteří zároveň na trhu nezajišťují žádnou obchodní činnost; nezisková povaha některých sociálních podniků, které znovu investují své případné výnosy do financování veřejné služby, kterou jsou pověřeni, při odečtení budoucích vyrovnávacích plateb. Tyto objektivní rysy spojené se zvláštní povahou provozovatele a jeho územním zakotvením neutralizují jakékoli riziko narušení hospodářské soutěže a negativního dopadu na obchodní transakce v rámci Unie;
5.

kromě toho má za to, že řada opatření navrhovaných v této stěžejní iniciativě by mohla těžit ze silnějšího místního/regionálního rozměru, a vyzývá evropské instituce a členské státy, aby podpořily činnosti týkající se místních strategií zaměřených na dovednosti, nižšího než národního rozměru přehledu dovedností EU, místních opatření pro zapojení těch, kteří se setkávají se závažnými potížemi při hledání pracovních míst, jako jsou např. přistěhovalci, do pracovního trhu, místních opatření týkajících se předčasných odchodů ze škol, strategií zaměřených na celoživotní vzdělávání, gramotnost a znalost počtů u dospělých, podmínek umožňujících tvorbu pracovních míst, sociálního dialogu o politikách v oblasti pracovní síly a zaměstnanosti na místní/regionální úrovni, regionálních špičkových odborných středisek pro pracovní místa budoucnosti a kroků zajišťujících budoucí dostatek pracovníků v klíčových oblastech, jako je zdravotnictví;
11.

podtrhuje, že opatření šetrná ke klimatu vyžadují značné dlouhodobé financování. Přechod k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změně klimatu si vyžádá zaměření na investice do energetické účinnosti, do budov, obnovitelných zdrojů energie, čisté dopravy a do dalších inteligentních systémových řešení pro lepší využívání zdrojů. Městské i venkovské oblasti v celé EU nezbytně potřebují podporu pro zvýšení úsilí ke zmírňování změny klimatu na místní a regionální úrovni a přizpůsobování se této změně. Konstatuje, že podle odhadů Komise bude EU do přechodu na nízkouhlíkové hospodářství muset každý rok v průběhu příštích čtyřiceti let investovat v průměru dalších 270 miliard eur, což činí 1,5 % jejího HDP, a že díky zintenzivnění opatření týkajících se klimatu by mohlo do roku 2020 vzniknout dalších 1,5 milionu pracovních míst;
15.

má za to, že by měly být podporovány výzvy k předkládaní návrhů ve dvou fázích, tak aby žadatelé museli v první fázi předložit pouze seznam zúčastněných stran a svoji představu o projektu, v rámci níž by bylo nutné zacházet do detailů jen v případě, pokud projde prvním hodnocením, což by mělo velký význam především pro malé a střední podniky, které by měly větší motivaci reagovat na tyto výzvy vzhledem k tomu, že počáteční úsilí by nebylo tak vysoké;
37.

žádá v nové směrnici dodatečné vynětí pro zakázky mezi veřejnými zadavateli. Jelikož mají samosprávy povinnost zodpovědně zacházet s penězi daňových poplatníků, je žádoucí, aby mohly za poplatek vzájemně využít znalosti a schopnosti, aniž by pro to musela existovat povinnost vypsat zadání veřejné zakázky. Takové vynětí by představovalo podstatné zlepšení koherence právního rámce EU a bylo by řešením jednoho z nejtíživějších problémů v oblasti veřejných zakázek, již místní a regionální orgány čelí;
25.

upozorňuje na úvahu Komise, že i v budoucnosti se na územích se specifickými problémy a u forem zemědělství, které jsou mimořádně důležité pro další existenci zemědělství v těchto oblastech, budou muset vázané platby uplatňovat. V této souvislosti poukazujeme na význam býložravých hospodářských zvířat pro horské oblasti, arktické oblasti, ostrovní regiony a oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, všechny systémy produkce, jež kvůli změně klimatu a obtížnosti terénu vyžadují zvláštní podporu, a zejména pro zachování mlékařství v těchto oblastech i po vypršení systému kvót v odvětví mléka. Bez fungujícího mlékárenství nelze zemědělskou půdu, především louky a pastviny v horských oblastech, vrchovinách a středozemních lesích s pastvinami, zachovat. Obdobně mají i málo úrodné olivové háje klíčový význam pro vrchoviny a další oblasti, kde zemědělství trpí klimatickým znevýhodněním. Zároveň je pro zachování evropských ekosystémů pastvin a zemědělství v určitých evropských regionech stejně důležité udržet odvětví produkce hovězího, skopového a kozího masa. Ztrátou těchto ploch pro zemědělství by zmizela jedinečná kulturní krajina v těchto oblastech. Chov hovězího dobytka navíc zaručuje využití okrajových půdních ploch také v příměstských oblastech. To je důležité pro zachování volného prostoru (např. jako záplavového území) a jeho současné částečné hospodářské využití. Bez vázaných plateb je udržitelnost tohoto odvětví ohrožena, což by znamenalo, že by tuto roli nemohlo dále plnit;
25.

podporuje snahy o větší sladění opatření humanitární pomoci s činností mezinárodních státních a nestátních humanitárních organizací. Díky intenzivnější spolupráci a možnosti využití elektronických databází jednotlivých zúčastněných stran (regionů) by se mělo zabránit zdvojování struktur. To platí zejména pro vytvoření vlastních skladišť EU pro humanitární pomoc. V oblasti věcné pomoci by se navíc mělo usilovat o součinnost mezi pomocí ze strany jednotlivých členských států a humanitární pomocí financovanou z prostředků EU a o koordinaci s ostatními aktéry, obzvláště s regiony, čímž by se měla zvyšovat účinnost této pomoci;
61.

doporučuje přezkoumat, zda lze z důvodu zvláštního zeměpisného, historického a kulturního významu dunajského regionu odpovídajícím způsobem přizpůsobit oblast spolupráce „jihovýchodní Evropa“ v rámci programu Evropské územní spolupráce (větev B) podmínkám nového makroregionu. Tak by byl nový dunajský makroregion zohledněn v evropské politice soudržnosti a byla by umožněna spolupráce v jednotné oblasti. To umožní: a. efektivněji využívat potenciál regionu zejména ve strategických politických oblastech infrastruktury, vodních cest, energetiky, inovací, ochrany životního prostředí, ochrany proti povodním a udržitelného hospodářství, b. cíleně, udržitelně a účinně využívat společný hospodářský a vědecký potenciál, c. zajistit přenos inovací mezi jednotlivými regiony v Podunají, d. zlepšit synergii při spolupráci mezi vnitrostátní, regionální a místní úrovní i mezi sektory jednotlivých oblastí politiky a zvýšit funkčnost a výkonnost tohoto území a tím i EU, e. chápat dunajský region v jeho celkovém přírodním, kulturním a historickém rozměru jako jednotný prostor v Evropě;
25.

rád by pomohl zajistit, aby se regiony EU s programem Tvůrčí Evropa co nejlépe seznámily, a nabízí spolupráci v tomto směru. Stejně tak by si přál být zapojen do procesu monitorování programu;
21.

zdůrazňuje, že provádění nástroje pro propojení Evropy by nemělo být v rozporu s cíli politiky soudržnosti, že by zavádění navrhovaných opatření do praxe nemělo znamenat jakýkoli nárůst byrokracie a administrativní zátěže a že by měly být poskytnuty další informace a objasnění týkající se využití nových finančních nástrojů a jejich pákového efektu a měla by být prověřena jejich účinnost. Nesmí se obcházet povinnost dodržovat rozpočtovou kázeň, zákaz zadlužování a zásada jasnosti rozpočtu. Ručení EU musí zůstat omezeno na původní částku. Nesmí vznikat podmíněné závazky;
48.

bere na vědomí návrh Komise přesunout do budoucnosti část aktivit, které dříve spadaly do programu celoživotního učení, do působnosti Evropského sociálního fondu. Pokud to má fungovat, je důležité, aby to předpisy pro sociální fond podpořily a aby členské státy a místní a regionální zástupci byli s touto změnou seznámeni a uvítali ji;
Při vypracování koordinovaného balíku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti propuštěných pracovníků. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení do zaměstnání nebo do nové činnosti u alespoň 50 % dotčených pracovníků do 12 měsíců ode dne podání žádosti.

Při vypracování koordinovaného balíku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti propuštěných pracovníků. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení do zaměstnání nebo do nové činnosti u alespoň 50 % dotčených pracovníků do 12 měsíců ode dne .
18.

pokud jde o aspekt mikrofinancování, považujeme za nutné upozornit na stanovisko z roku 2009, a to i vzhledem ke skutečnosti, že provádění programu spolufinancovaného EIB a EIF probíhá teprve něco přes jeden rok. Výbor připomíná, že mimořádná a dodatečná pozornost by se měla věnovat specifickým opatřením na podporu poskytovatelů mikroúvěrů, aby mohli dosáhnout minimální míry rovnováhy a udržitelnosti. Dále připomíná, že účinnost opatření v oblasti mikrofinancování je úzce svázána s velikostí poskytovatelů a s kvalitou služeb nabízených v oblasti mikrofinancování. Proto by měly být podporovány a propagovány vnitrostátní nebo regionální sítě mikrofinancování fungující jako struktury služeb závislé na jednotlivých poskytovatelích v místě či regionu;
Článek 5 se nahrazuje tímto: „Článek 5 Nabývání právní subjektivity a zveřejnění v Úředním věstníku 1. Úmluva, stanovy a veškeré jejich pozdější změny se registrují a/nebo zveřejňují v souladu s platným vnitrostátním právem členského státu, v němž má dotyčné ESÚS sídlo. ESÚS nabývá právní subjektivitu dnem registrace nebo dnem zveřejnění, podle toho, co nastane dříve. Členové informují dotčené členské státy, Komisi a Výbor regionů o registraci nebo zveřejnění úmluvy. 2. ESÚS do deseti pracovních dnů od registrace nebo zveřejnění úmluvy zajistí, aby byla Komisi zaslána žádost podle vzoru stanoveného v příloze tohoto nařízení. Komise tuto žádost předá Úřadu pro publikace Evropské unie, který v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zveřejní oznámení o zřízení ESÚS s podrobnostmi stanovenými v příloze tohoto nařízení.“

Článek 5 se nahrazuje tímto: „Článek 5 Nabývání právní subjektivity a zveřejnění v Úředním věstníku 1. Úmluva, stanovy a veškeré jejich pozdější změny se registrují a/nebo zveřejňují v souladu s platným vnitrostátním právem členského státu, v němž má dotyčné ESÚS sídlo, . ESÚS nabývá právní subjektivitu dnem registrace nebo dnem zveřejnění , podle toho, co nastane dříve. Členové informují dotčené členské státy, a Výbor regionů o registraci nebo zveřejnění úmluvy. 2. ESÚS do deseti pracovních dnů od registrace nebo zveřejnění úmluvy zajistí, aby byla zaslána žádost podle vzoru stanoveného v příloze tohoto nařízení. tuto žádost předá Úřadu pro publikace Evropské unie, který v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zveřejní oznámení o zřízení ESÚS s podrobnostmi stanovenými v příloze tohoto nařízení.“
22.

považuje návrh, aby byla v souladu s článkem 290 SFEU Komisi přenechána pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, v nichž se stanoví opatření, která musí členské státy přijmout, aby zabránily daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu, za problematický. Taková opatření k zajištění účinného provádění směrnice spadají principielně do oblasti působnosti členských států, které musí podle čl. 291 odst. 1 SFEU přijmout veškerá nezbytná vnitrostátní právní opatření k provedení právně závazných aktů Unie. Pouze pokud by zde byly nutné jednotné podmínky pro provádění, bylo by přípustné přenést příslušné pravomoci na Komisi, přičemž smluvně zakotveným nástrojem by nicméně bylo přijímání prováděcích aktů podle článku 291 SFEU. Otázky zásadního významu, zejména co se týče trestního stíhání, však musí být z větší části plně ponechány na členských státech;
10.

navrhuje proto, aby se monitorovalo nejen, do jaké míry jsou členské státy úspěšné při zvyšování účasti a stejně zásadní míře úspěšnosti ve vysokoškolském vzdělávání, ale i do jaké míry se členským státům a institucím vysokoškolského vzdělávání daří přilákat studenty z nedostatečně zastoupených skupin a „netradičních“ studentů, a to způsobem prolamujícím mimo jiné schémata klasických vzorů, čímž lze předcházet stereotypním volbám studijních směrů a z nich i nadále vyplývající segregaci na trhu práce. S ohledem na demografický vývoj je Výbor totiž přesvědčen, že nutné podstatné zvýšení míry účasti nelze trvale uskutečnit, pokud se členské státy a instituce vysokoškolského vzdělávání nezasadí o to, aby se tento „sociální rozměr“ stal jádrem jejich politiky vysokoškolského vzdělávání. Výbor se také domnívá, že je nevyhnutelné, aby i v této oblasti byly formulovány specifické cíle, které musí být samozřejmě přizpůsobeny specifickým okolnostem jednotlivých členských států a rozdílům mezi regiony uvnitř každého členského státu. Zdůrazňuje však, že vyšší účast vyžaduje i navýšené financování evropských institucí vysokoškolského vzdělávání tak, aby byly zaručeny ty nejvyšší standardy ve výzkumu i výuce;
—

toto partnerství by mohlo být vytvořeno založením sítě místních a regionálních orgánů pro integraci, do níž by se mohly zapojit subjekty odpovědné za přípravu politik na všech správních úrovních a také organizace občanské společnosti. VR doufá, že Evropská komise poskytne politickou, finanční a operační podporu plnému provádění strategického partnerství, a domnívá se, že tak lze učinit prostřednictvím již existujících struktur a iniciativ.
7.

souhlasí s Komisí, že k účinnému boji proti chudobě je nutné zvolit správnou kombinaci politik, nástrojů a zdrojů. Podporuje společná kritéria a společné zásady, jež by umožnily určit, jak měřit účinnost a dopad rozvojových politik. EU by k této činnosti měla přispět například tím, že se zapojí do práce Výboru OECD pro rozvojovou pomoc a dalších globálních aktérů;
18.

rád by rovněž upozornil na bohaté zkušenosti a příslušné odborné vědomosti soukromých a jiných subjektů v této oblasti. VR proto vyzývá k tomu, aby byly do úsilí o zlepšení situace obětí zapojeny nejen nejrůznější soukromé osoby, ale také právnické osoby a nestátní organizace na ochranu a podporu obětí na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. To by bylo možné díky úsilí o koordinaci na úrovni EU pro vyhodnocování zkušeností, do něhož by byly zapojeny různé soukromé a jiné subjekty, jež by mohly přispívat ke zlepšování spolupráce;
12.

vítá zavedení systémů povinného zvyšování energetické účinnosti a zvláště opatření, jejichž cílem je přimět distributory energie k ročním úsporám energie odpovídajícím 1,5 % jejich objemu prodeje energie, (3) a připomíná význam zohlednění zásady subsidiarity při zavádění systémů povinného zvyšování energetické účinnosti; lituje, že: a. je členským státům poskytnuta možnost navrhnout alternativní zástupná opatření, která by mohla způsobit přesun povinností ze soukromého sektoru na veřejný sektor, což by způsobilo zvýšení zátěže daňových poplatníků; b. směrnice neřeší ústřední problém, jak stimulovat distributory energie a společnosti zabývající se maloobchodním prodejem energie k tomu, aby meziročně snižovaly prodej energie o 1,5 %, ani to, že ustanovení o tom, že členské státy mohou „zahrnout do povinných úspor, jež stanoví, požadavky v sociální oblasti“ (směrnice, článek 6, odstavec 5 a)), nepostačí k ochraně našich nejchudších občanů před dalším zvyšováním cen energie; c. se v systémech povinného zvyšování energetické účinnosti navrhují alternativní opatření nejpozději do 1. ledna 2013, která by umožnila dosáhnout úspor energie u konečných uživatelů. Znepokojuje jej, že tak, jak jsou tato alternativní opatření definována, umožňují obejít navrhovaný cíl pro tyto systémy;
Vzhledem k potřebě vhodné úrovně předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic, měla by být platnost finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014, s hodnocením provádění finančního rámce v polovině období. Výsledek tohoto hodnocení by se měl zohlednit v průběhu posledních třech let platnosti finančního rámce.

Vzhledem k potřebě vhodné úrovně předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic, měla by být platnost finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014, s provádění finančního rámce v polovině období. Výsledek tohoto by se měl zohlednit v průběhu posledních třech let platnosti finančního rámce.
—

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány odjakživa uznávají a využívají výchovnou schopnost sportu a zahrnují ho do politik v oblasti školství a do opatření zaměřených na zlepšení kvality života občanů, a to i pokud jde o zdraví;
10.

žádá Komisi, aby mezi podmínky provádění tohoto nového nařízení de minimis nezařazovala kritérium obyvatelstva daného místního orgánu. Obyvatelstvo totiž není směrodatné pro měření dopadu hospodářské aktivity dané samosprávy na transakce mezi členskými státy. Mimoto nelze argumentovat způsobem, jenž by mohl vést k diskriminaci mezi jednotlivými subjekty (městy, regiony, státy …). Samotné kritérium obyvatelstva by rovněž nezohledňovalo skutečnost, že tyto místní služby mohou být spolufinancovány několika veřejnými orgány různé velikosti a úrovně, v souladu se zásadami svobodné organizace a provádění veřejných služeb stanovenými ve Smlouvě. Nakonec by nemělo být penalizováno vzájemné využívání služeb zejména v rámci sdružení obcí. Ověřování místní a ohraničené povahy tedy musí vycházet ze souboru ukazatelů, které zohlední zejména geografickou situaci dané samosprávy a rozsah možných uživatelů příslušných veřejných služeb. Toto ověřování bude muset zohlednit, ve smyslu článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie, situaci regionů, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními a demografickými podmínkami, a předpokládat z toho plynoucí rozdíly ve zmírňujících opatřeních. Omezení ročního obratu na 5 milionů EUR by mělo být zrušeno;
35.

na to, že opatření a činnosti nebudou tak, jak jsou uvedeny a navrhnuty ve sdělení, představovat žádný problém, co se týče souladu se zásadou proporcionality, jelikož se omezují pouze na to, co je nutné pro dosažení stanovených cílů. Nadměrné zatížení členských států těmito opatřeními je třeba co nejvíce omezit a podrobit kontrole z hlediska hospodárnosti;
42.

dále vyzývá Komisi, aby prosazovala možnost, že by účastníci nabídkového řízení na národní úrovni žádali o jakýsi „průkaz nabídkového řízení“ (elektronický systém pro registraci), jehož prostřednictvím by bylo možné prokázat, že malý či střední podnik má prohlášení a dokumentaci často požadované veřejnými zadavateli v rámci nabídkových řízení. To, že by se o tento průkaz žádalo pouze jednou, by znamenalo, že by malé a střední podniky nemusely neustále předkládat stejná prohlášení a stejnou dokumentaci. Šetřilo by to čas a prostředky malým a středním podnikům, které se často účastní nabídkových řízení. Průkaz by platil po určité období, jelikož potřebná osvědčení mají omezenou platnost. Podobné systémy již fungují a dosavadní zkušenosti s nimi byly příznivé;
1. Přístup k tomuto programu bude otevřený všem veřejným a/nebo soukromým orgánům a subjektům, které jsou legálně usazeny v: a) členských státech, b) zemích ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě; c) přistupujících zemích, kandidátských zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie; d) Dánsku na základě mezinárodní dohody. 2. Veřejné a/nebo soukromé orgány a subjekty legálně usazené v dalších třetích zemích, zejména v těch zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit, pokud to poslouží účelu těchto akcí.

1. Přístup k tomuto programu bude otevřený všem veřejným a/nebo soukromým orgánům a subjektům, které jsou legálně usazeny v: a) členských státech, b) zemích ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě; c) přistupujících zemích, kandidátských zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie; d) Dánsku na základě mezinárodní dohody. 2. Veřejné a/nebo soukromé orgány a subjekty legálně usazené v dalších třetích zemích, zejména v těch zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit, pokud to poslouží účelu těchto akcí.