ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.4.

Výbor poukazuje na to, že řada jaderných elektráren v Evropské unii již dosáhla nebo dosahuje konce své životnosti a bude muset být vyřazena z provozu. To je sice otázka, která spadá do výlučné pravomoci členských států, nicméně EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby situaci posoudila a předložila zprávu s návrhy, jak minimalizovat náklady a riziko spojené s vyřazením reaktorů z provozu a s uložením radioaktivního odpadu. Ve zprávě by se také měla věnovat pozornost dopadům značného snížení kapacit v oblasti opětovného zpracování paliv a jaderného odpadu v EU v důsledku brexitu, a naopak nadměrných kapacit ve Spojeném království.
4.3.

Výbor souhlasí s ochranou vlastníků velmi malých podniků, kteří by mohli přijít o práci v důsledku hospodářské či finanční krize nebo technologických změn, a také s tím, aby tyto osoby mohly získat podporu z prostředků EFG. To by však nemělo znamenat, že se bude „osoba samostatně výdělečně činná“ definovat jako „osoba, která zaměstnávala méně než 10 pracovníků“, jak se uvádí v článku 4 návrhu nařízení předloženého Komisí. Tato definice by měla v evropských právních předpisech mnoho různých důsledků, jelikož by různé kategorie pracovní a ekonomické činnosti označila za tytéž. Žádáme Komisi, aby k dosažení cíle chránit vlastníky velmi malých podniků, který Výbor podporuje, nalezla jiné řešení.
1.4.

EHSV se domnívá, že plánovaný rozpočet 1,8 miliardy EUR nepostačuje k tomu, aby mohly být splněny ambiciózní cíle programu Kreativní Evropa 2021–2027. EHSV proto požaduje navýšení rozpočtu. Tato významná investice do kreativity v Evropě, do jejích umělců, tvůrců, hudebníků, spisovatelů, fotografů, architektů, tvůrců videoher, filmařů atd. pomůže EU, aby mohla úspěšně konkurovat velkým zemím, které na vnitrostátní úrovni a v mezinárodních organizacích úmyslně uplatňují strategie „měkké síly“ (USA, Japonsko, Jižní Korea). Financování ze strany EU by měly doplňovat státní a regionální veřejné zdroje. Zvláštní daňové pobídky by mohly přilákat filantropii (např. restaurování kulturního dědictví) a usnadnit skupinové financování (crowdfunding) vytváření nových podnikatelských modelů.
2.2.

Tento návrh, který má zlepšit vzájemné působení mezi určitými programy financování EU, především v rámci programů COSME a Horizont Evropa nebo programu pro digitální Evropu, nového fondu InvestEU a podpory evropské územní spolupráce a pravidel v oblasti státní podpory, by měl umožnit provést změny zaměřené na platná pravidla v oblasti státní podpory tak, aby veřejné finanční prostředky členských států, včetně evropských strukturálních a investičních fondů spravovaných na vnitrostátní úrovni, a fondy Evropské unie spravované na centrální úrovni Komisí mohly být co nejhladším způsobem zkombinovány, aniž by byla narušena hospodářská soutěž na trhu EU.
5.6.

EHSV je potěšen významem investování do technologií v oblasti jaderné syntézy pro průmysl a malé a střední podniky. Investice EU do výstavby reaktoru ITER mají významný přínos pro evropský průmysl a výzkumná obec poskytuje podnikům příležitost zapojit se do činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, technologií, navrhování a výroby komponent pro reaktor ITER na špičkové úrovni. Z toho plynoucí vytváření nových znalostí a vedlejších produktů přináší hospodářský růst a podporuje zaměstnanost. V období od roku 2008 do roku 2017 udělil společný podnik Fusion for Energy 839 zakázek a grantů v hodnotě přibližně 3,8 miliardy EUR po celé Evropě. Z investic do činností souvisejících s projektem ITER má prospěch minimálně 500 společností včetně malých a středních podniků a více než 70 organizací pro výzkum a vývoj z přibližně 20 různých členských států EU a Švýcarska. Kromě toho smluvní strany dohody o ITER ze zemí mimo EU rovněž podepsaly smlouvy s evropskými průmyslovými podniky, aby podpořily výrobu svých vlastních komponent pro reaktor ITER, což evropským společnostem přináší další nová pracovní místa a růst .
2.6.

EHSV je pevně přesvědčen, že priorita by v rámci předvstupní pomoci měla být přiznána iniciativám, které reformují a odpolitizovávají veřejný sektor, prosazují transparentnost a odpovědnost, posilují elektronickou veřejnou správu a zlepšují řízení. V tomto ohledu by předvstupní pomoc měla být využita k vytvoření významných příležitostí pro to, aby se do utváření vládních politik zapojila co nejširší škála organizací občanské společnosti.
1.4.

Nesmírně důležité je posílit nezávislost vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a poskytnout jim odpovídající zdroje. Skutečná nezávislost, odborné znalosti a odborná příprava jsou nezbytným předpokladem pro to, aby činnost těchto orgánů byla účinná, a směrnice ECN+ by měla být pečlivě monitorována, aby bylo zaručeno, že tohoto cíle bude dosaženo. Měla by být podporována preventivní opatření s cílem zabránit jednání narušujícímu hospodářskou soutěž a měly by se zvýšit sankce, aby fungovaly jako účinný odrazující prostředek.
4.10.

Článek 14 stanoví zřízení kontaktních míst ze strany poskytovatelů hostingových služeb i členských států, která by umožnila vzájemnou komunikaci, a to zejména v souvislosti s hlášením a příkazy k odstranění obsahu. V zájmu bezpečnosti lidských práv, která jsou ve hře, se EHSV domnívá, že tato kontaktní místa by měla zahrnovat specializované soudce, kteří se budou zabývat identifikací problémů a budou proškoleni nejen v identifikaci postojů, chování nebo akcí teroristické povahy, ale i v technologických schopnostech. Tyto požadavky musí být vyžadovány jak od poskytovatele hostingových služeb, tak od kontaktních míst členských států s cílem usnadnit komunikaci mezi nimi, zejména pokud jde o hlášení a příkazy k odstranění obsahu.
1.5.

EHSV souhlasí s tím, že je zapotřebí posílit opatření, která by zmírnila horizontální genderovou segregaci v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a trhu práce. Je třeba realizovat osvětové kampaně a další opatření, aby bylo možné odstranit genderové stereotypy a segregaci ve vzdělávání, odborné přípravě a při volbě povolání, a to s maximálním využitím nových technologií. Zlepšení podmínek odměňování a pracovních podmínek v převážně ženských odvětvích by mohlo motivovat více mužů, aby začali tato povolání vykonávat.
2.3.1.

Další rozšíření stávajících nedostatečných kontrol na vnějších hranicích nebo opětovné zavedení nových vnitřních kontrol, jež by bylo krokem zpět, by znamenalo pro EU jako celek vysoké ekonomické náklady a závažným způsobem by to poškodilo jednotný trh, který je jedním z největších úspěchů evropské integrace.
1.5.

Oproti tomu, co by mohlo vyplývat z obecného názvu nařízení, je jeho vlastní obsah úzce zaměřen na opětovné využívání městských odpadních vod k účelům zavlažování. Doporučuje se (přestože se to uvádí v odůvodnění nařízení), aby bylo toto zaměření více zdůrazněno, a snížily se tak obavy, že se ignorují příležitosti k opětovnému využívání vody v průmyslu a domácnostech.
3.10.

Aby se zajistila lepší koordinace a řízení makroregionálních strategií, je třeba jasně definovat úlohu jednotlivých zúčastněných stran, zejména ve vztahu k financování. Budoucí programy by měly usnadňovat nadnárodní spolupráci a nepodporovat pouze jednotlivé projekty. V tomto ohledu by místní subjekty mohly koordinovat své příspěvky k probíhající debatě o stanovování prioritních cílů a nástrojů pro příští programové období 2021–2027. To by mohlo být výbornou příležitostí, jak čtyři makroregionální strategie znovu nastartovat a zahrnout do nich priority vyplývající z přístupů založených na inteligentní specializaci.
EHSV podotýká, že jako sedmý strategický prvek je uvedeno zachycování a ukládání CO 2 a že přinejmenším v současné době je i nadále klíčem k možnosti dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální společnosti, a to zejména prostřednictvím bioenergie a zachycování a ukládání CO 2 . EHSV upozorňuje na to, že Evropský účetní dvůr dospěl na základě provedené analýzy k tomu, že již existující financování EU, které má podpořit zachycování a ukládání CO 2 , jako je program NER 300, nepřineslo „žádný úspěšný projekt na zachycování a ukládání uhlíku“. Ohledně technologické proveditelnosti zachycování a ukládání CO 2 tudíž panuje značná nejistota. Pokud jde o veřejnou podporu zachycování a ukládání CO 2 , existuje jen malá jistota.
1.6.

EHSV též zdůrazňuje klíčovou úlohu jednotného trhu jako nástroje k podpoření ambicióznější evropské průmyslové strategie s jasnými cíli pro rok 2030. Inkluzivnější a rozsáhlejší integrace jednotného trhu v rámci skutečně evropské průmyslové strategie by se také měla stát hlavní prioritou pro příští Evropskou komisi, spolu se zaměřením na větší investice do inovací a technologií, flexibilnější a uživatelsky vstřícnější regulační rámec, který bude konkurovat v celosvětovém měřítku, aniž by bylo opomenuto dodržování pravidel a udržitelných postupů zdravé celosvětové hospodářské soutěže.
1.4.

EHSV konstatuje, že ve vzdělávacích programech a mechanismech pro zakládání a rozvoj podniků nejsou modely podniků sociální ekonomiky v podstatě téměř zastoupeny. Téma odborné přípravy a vzdělávání v oblasti sociální ekonomiky by mělo být začleněno do programů vzdělávacích systémů a stát se skutečnou vstupní branou k poznatkům a ke smyslu pro podnikatelskou iniciativu. Proto by měl být podporován přístup podniků sociální ekonomiky k programu Erasmus+.
2.4.

Biohospodářství může poskytnout možnosti, jak pomoci snižovat emise CO 2 i závislost na dovážených fosilních zdrojích. Například lesy v EU zachycují množství uhlíku odpovídající 10 % ročních emisí EU a zároveň zajišťují udržitelnou a stálou zásobu biomasy pro energii z obnovitelných zdrojů. Mimoto se odhaduje, že všech 100 000 chemických látek, které se v současné době vyrábějí, lze teoreticky získat z obnovitelných surovin. To neznamená, že by tomu tak mělo být u všech těchto látek, ale teoreticky to možné je. Vznikne tak nejen možnost vyrábět předměty každodenní potřeby lokálně a z obnovitelných zdrojů, ale podpoří se i vytváření pracovních míst (zejména v pobřežních a venkovských oblastech) a růst v Evropě, která má stále silnou technologickou převahu. V průmyslu založeném na biotechnologiích by podle oborových odhadů mohl být do roku 2030 vytvořen jeden milion nových pracovních míst.
1.5.

EU by účinek soukromých prostředků pro společný prospěch mohla zesílit, kdyby zavedla finanční nástroje, například prostřednictvím programu InvestEU na rok 2018, jež by urychlily spolufinancování filantropie, stimulovaly společné investice a investice s větším sociálním dopadem a nabízely záruky s cílem omezit finanční rizika spojená s investicemi filantropických organizací do příslušného projektu. Mělo by se rovněž usnadnit zapojení do sociálních inovací.
2.10.

EHSV zdůrazňuje, že v rámci vývoje a zavádění umělé inteligence je důležitá inkluzivita a zásada „nikdo nezůstane opomenut“. To se vztahuje na přístupnost údajů a infrastruktury, dostupnost uživatelsky přívětivých produktů a přístup ke znalostem a dovednostem. Inkluzivita je důležitá pro lidi i podniky, a to zejména pro malé a střední podniky. Měla by být přijata zvláštní opatření s cílem zvýšit dovednosti žen v oblasti umělé inteligence a povzbudit je, aby přijímaly pracovní místa a úkoly spojené s umělou inteligencí, a to i v průmyslu.
1.2.

Nejúčinnější dezinformace vždy obsahují něco pravdy. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby všechny zúčastněné strany podnikly řadu různých kroků s cílem zajistit poskytování kvalitních informací a zvýšit povědomí veřejnosti. EHSV tudíž vítá záměr přijmout koordinovaná opatření v zájmu ochrany EU i jejích orgánů a občanů proti dezinformacím. EHSV zdůrazňuje naléhavost těchto opatření, ale zároveň se obává, že dopad tohoto akčního plánu by mohl být omezený vzhledem ke krátké době, která zbývá do konání voleb do Evropského parlamentu v květnu 2019.
4.2.

Učení týkající se EU, demokratických hodnot, tolerance a občanství, ale také úlohy EU ve světě by se mělo stát průřezovým tématem vyučovaným na školách v rámci všech předmětů a projektů, tzn. nejen při hodinách dějepisu či občanské výchovy . Studenti by měli být seznamováni s příklady aktivní účasti na společenských aktivitách a dobrovolnictví ze strany zástupců občanské společnosti, odborů a podniků, kteří by byli zváni, aby představili svou činnost. Je třeba studenty povzbudit, aby se zapojili do demokratických rozhodovacích procesů na místní, vnitrostátní a unijní úrovni. Ředitelé škol a učitelé by navíc měli vytvářet kooperativní demokratickou školní kulturu , jejíž součástí budou školské rady a v jejímž rámci se na rozhodování budou podílet i rodiče a studenti, a měli by zajistit kolegiální správu.
1.7.

Výbor je přesvědčen, že evropská strategie týkající se ED by měla mít mezinárodní rozměr, aby účinně chránila zdraví občanů před potenciálně nebezpečnými výrobky ze třetích zemí. EHSV proto schvaluje návrh Komise, aby EU na celosvětové úrovni vystupovala proaktivněji a podporovala OECD při zlepšování testování. Domnívá se rovněž, že EU by měla podporovat udržitelnost a dodržování ustanovení o ED v dvoustranných i mnohostranných obchodních dohodách. V této souvislosti by EU mohla ve spolupráci s WHO a programem OSN pro životní prostředí podepsat celosvětovou úmluvu o ED, jako tomu učinila v případě perzistentních organických znečišťujících látek (Stockholmská úmluva). Tato úmluva by vycházela ze stávajícího seznamu zjištěných či potenciálních ED, jejž vytvořila OSN. Tyto iniciativy budou užitečné i při vytváření rovných podmínek a ochraně evropského výrobního modelu před nekalou hospodářskou soutěží.
EHSV také v několika svých stanoviscích požadoval větší investice do infrastruktury a veřejných služeb a do projektů, které by vytvářely růst a blahobyt pro občany. EHSV rovněž vyjádřil „příznivý názor na společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob (CCCTB) i na zdanění finančních transakcí, paliv a emisí oxidu uhličitého, které by v případě jejich výběru na evropské úrovni mohly jak určit základ daně na nadnárodní úrovni, tak bránit globálním dopadům na životní prostředí“ ( 9 ) . Tím by se snížilo vyhýbání se daňovým povinnostem a byla by zajištěna jednotnost fiskální politiky. EHSV také podotknul: „Zdá se, že Evropa má silné postavení v oblasti rostoucích inovativních firem zabývajících se vyspělými technologiemi, ale když tyto společnosti potřebují významné kapitálové investice, obvykle dojde k jejich úpadku.“ ( 10 )
1.7.

EHSV požaduje, aby se v členských státech zavedla jasná a přiměřená kritéria pojmu „certifikovaná osoba povinná k dani“, která by umožnila co nejširší přístup ke statusu certifikované osoby povinné k dani. Má-li nový režim založený na místě určení splnit svůj účel, bylo by přínosné harmonizovat časový rámec, během něhož musí členské státy vyřídit žádost o udělení statusu certifikované osoby povinné k dani. Členské státy by žádosti o status certifikované osoby povinné k dani měly zpracovávat bezodkladně, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti bez zbytečného přerušení, prodlení a administrativní zátěže v důsledku nejistoty. Zároveň by měla Evropská komise pečlivě sledovat fungování statusu certifikované osoby povinné k dani, aby se zamezilo možnému zneužívání a nejednotnosti předpisů, zejména v prvních měsících jeho uplatňování.
4.9.

V návrhu by mělo být jasněji uvedeno, jakou bude mít centrum možnost zasahovat do koordinace financování programů Digitální Evropa a Horizont Evropa, což je dosud předmětem jednání, a především podle jakých pokynů budou formulovány a přidělovány případné veřejné zakázky. To je nezbytné k zabránění duplicitám nebo překrývání. V zájmu zvýšení finančního krytí se navíc doporučuje rozšířit synergie s jinými finančními nástroji EU (např. regionální fondy, strukturální fondy, Nástroj pro propojení Evropy, ERF, InvestEU). Výbor doufá, že do správy a koordinace finančních prostředků bude zapojena síť národních center.
Ačkoli se očekává, že průměrná produkční mezera ( 3 ) v eurozóně dosáhne v roce 2018 mírně kladných hodnot (0,3 % potenciálního HDP), existují mezi členskými státy významné rozdíly, z čehož vyplývá, že cyklický vzestup není všude stejný. Z velikosti kladné produkční mezery dané země lze usoudit, do jaké míry se může orientace její fiskální politiky zpřísnit, aniž by fiskální politika byla procyklická. Některé členské státy (především několik velkých států se značným vlivem na celkový výkon eurozóny) s vysokým poměrem veřejného dluhu k HDP mají zanedbatelné nebo záporné produkční mezery. Přestože by členské státy měly vyvinout co největší úsilí, aby zajistily vysokou kvalitu svých veřejných financí, naléhání, aby vytvořily fiskální rezervy prostřednictvím restriktivní fiskální politiky, pravděpodobně povede k zachování jejich nízkého růstu, aniž by se tak napomohlo snížit poměr jejich veřejného dluhu k HDP.
5.4.

Pokud jde o článek 7 – Povinnost spolupracovat: EHSV vnímá předpoklad Komise, že povinnost státního příslušníka z třetí země spolupracovat s příslušnými orgány členských států ve všech fázích návratového řízení může podpořit hladký průběh a účinnost návratových řízení. Nicméně je třeba uvést, že to přímo ohrožuje základní právo, jako je právo nepředkládat důkazy proti sobě samému. Povinnosti uvedené v tomto článku lze shrnout do jedné povinnosti, kterou je spolupracovat na něčem, co je namířeno vůči samotné dotčené osobě. Co se týče článku 8 – Rozhodnutí o navrácení: Tento článek nově ukládá členským státům vydat rozhodnutí o navrácení neprodleně po přijetí rozhodnutí o ukončení oprávněného pobytu státního příslušníka třetí země, včetně rozhodnutí, kdy se mu nepřiznává postavení uprchlíka či status doplňkové ochrany. EHSV se domnívá, že by článek 8 měl být doplněn o možnost dát státnímu příslušníkovi třetí země adekvátní příležitost splnit povinnost opustit území sám nebo hledat alternativní řešení legalizace své situace.
3.11.

EHSV se domnívá, že Komise má dostatek nástrojů na to, aby mohla kontrolovat náležité využívání evropských fondů členskými státy, a to včetně předběžných plateb. Zároveň je toho názoru, že by se prostřednictvím spolupráce Komise s členskými státy mohly a měly zlepšit různé aspekty plánování a řízení programů, a podpořil by reformy, díky nimž by se zlepšily tyto schopnosti.
2.1.3

Vzhledem k tomu, že dvoustranná dohoda o bezpečnosti letectví často odkazuje na členské státy EU, mohlo by si Spojené království udržet status quo pouze za předpokladu, že by USA souhlasily s tím, že budou během přechodného období i nadále považovat Spojené království za členský stát EU, a uzavřely by se Spojeným královstvím zvláštní dvoustrannou dohodu o bezpečnosti letectví. Přestože se o právních aspektech této dohody stále jedná, vyžadovala by taková dohoda souhlas EU, aby mohla vstoupit v platnost během přechodného období - rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie týkající se dohody o volném obchodu mezi EU a Singapurem: rozlišování mezi dohodami o přepravě cestujících a zboží a dohodami o službách, např. údržbě a opravách. Dohody o službách spadají do působnosti společné obchodní politiky, a tudíž do výlučné pravomoci EU. Proto by nahrazení dvoustranné dohody o bezpečnosti letectví mezi EU a USA dvoustrannou dohodou o bezpečnosti letectví mezi Spojeným královstvím a USA vyžadovalo souhlas EU. K tomu by pravděpodobně došlo, neboť účelem dohody o vystoupení je usnadnit řádný přechod.
1.6.

EHSV důrazně doporučuje, aby EU využila veškerých příležitostí k zapojení občanské společnosti do plnění cílů v oblasti energetické účinnosti, a to i do procesu provádění změn, jež si vyžádal brexit.
2.9.

EU by nezískala žádnou novou pravomoc a ani by nebyly omezeny pravomoci členských států. Komise rovněž uvádí, že by to neovlivnilo práva členských států na stanovení sazeb daní z příjmů fyzických či právnických osob dle svého uvážení.
3.2.2.

EHSV opakuje, že Evropa potřebuje „Sociální pakt pro transformaci energetiky motivovanou občany“, na němž se dohodnou EU, členské státy, regiony, města, sociální partneři a organizovaná občanská společnost, aby se zajistilo, že při transformaci nebude nikdo opomenut. Měl by se stát šestým rozměrem energetické unie a měl by zahrnovat všechny sociální aspekty, včetně vytváření kvalitních pracovních míst, odborné přípravy, vzdělávání a školení spotřebitelů, sociální ochrany, konkrétních plánů pro přechodové regiony, v nichž zanikají pracovní místa, zdraví a energetické chudoby. Tato iniciativa by měla být součástí evropského pilíře sociálních práv. Pakt by mohl vycházet ze zkušeností na úrovni jednotlivých členských států, například z francouzské iniciativy „Pacte pour le pouvoir de vivre“, do níž se zapojilo 19 odborových svazů a nevládních organizací.
2.3.

EHSV vyzývá Radu, Parlament a Komisi, aby posoudily proveditelnost a naplánovaly zavedení evropského střediska odborné přípravy a znalostního centra propojeného se stávajícími strukturami na celostátní a nižší úrovni, včetně center excelence, specializovaných nezávislých výzkumných sítí a dalších expertů schopných bezprostředně analyzovat zásahy v případě mimořádných katastrof. Toto středisko a znalostní centrum by mohlo být soustavně aktualizovaným, konkrétním a dostupným nástrojem pro získávání základních dovedností v oblasti účinného zmírňování rizik, který by byl určen mladým odborníkům a také zkušeným dobrovolníkům působícím v oblasti odborné přípravy pro zvládání mimořádných situací v rámci odolných místních komunit. Popřípadě by bylo možné ho rozšířit tak, aby zahrnovalo třetí země, zejména země sousedící s EU, dále pak ohrožené skupiny obyvatel v izolovaných oblastech, subjekty z oblasti mobility a cestovního ruchu, sdělovací prostředky atd.
Vzhledem k trendům demografického vývoje je růst produktivity klíčem k zajištění budoucího udržitelného růstu ve všech členských státech. Klíčovou výzvou pro subjekty s rozhodovací pravomocí a sociální partnery je zvýšení růstu produktivity v Evropě ( 11 ) prostřednictvím investic, které budou směřovány více do hmotného a lidského kapitálu a využití technologického pokroku v průmyslu a službách, zvýšením produktivních investic do inovací, výzkumu a vývoje, do projektů zaměřených na zajištění růstu, jakož i do fyzických a sociálních infrastruktur, jako jsou sítě IKT a pečovatelská zařízení. Je třeba více investovat do vytváření kvalitních pracovních míst a usilovněji řešit problematiku nejistého zaměstnání, neboť to také snižuje produktivitu.
Určité druhy investic, například do veřejné infrastruktury, lze provádět efektivněji, s nižšími náklady pro společnost a spíše prostřednictvím veřejného sektoru než partnerství veřejného a soukromého sektoru. V takových případech se Evropské komisi doporučuje, aby členským státům umožnila činit dostatečné množství investic, aniž by musely omezovat sociální výdaje. Podle léta platné teorie a praxe racionálních veřejných financí by se budoucí generace, které budou mít ze stávajících investic prospěch, měly na jejich financování v současné době náležitě podílet prostřednictvím státních dluhopisů. Pokud by veřejné investice měla financovat pouze současná generace prostřednictvím vyšších daní nebo nižších výdajů vládních institucí, nesla by za současné situace nepřiměřeně vysokou zátěž. V praxi to znamená, že Pakt o stabilitě a růstu musí být flexibilnější. K tomu je nutné takzvané „zlaté pravidlo“, které spočívá v tom, že se výdaje určené na veřejné investice nezahrnou do výpočtu cílů v oblasti schodku veřejných financí. Flexibilní přístup k provádění nedávno upraveného Paktu o stabilitě a růstu, který Komise přijala v roce 2014, měl pozitivní dopad na růst. Proto by měl být zachován a zaměřen na investice významného veřejného zájmu.
3.7.

Další internacionalizace eura by mohla přinést větší riziko, jelikož by mohla vést k nežádoucímu přechodnému zhodnocování měny, zejména v době celosvětových otřesů. To by následně snížilo konkurenceschopnost domácích výrobců a poškodilo vývozní výkonnost eurozóny. Rozsáhlejší mezinárodní používání eura by mohlo způsobit také určité náklady, které by však byly kompenzovány jinými přínosy, například větší autonomií v oblasti měnové politiky a větší mezinárodní transmisí této politiky.