ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

bere na vědomí, že vojenská mobilita nabývá v programu evropské obrany na významu; zdůrazňuje, že vojenská mobilita je v současném prostředí plném hrozeb ústředním strategickým nástrojem, který má zásadní význam pro SBOP i pro ostatní mnohostranné závazky členských států, včetně NATO; zdůrazňuje význam přizpůsobení stávajících sítí potřebám vojenské mobility; vítá proto začlenění vojenské mobility nejen do návrhu nového Nástroje pro propojení Evropy, ale i do stálé strukturované spolupráce (PESCO), a její významnou úlohu v rámci spolupráce mezi EU a NATO; zdůrazňuje, že tyto různé projekty musí být řádně koordinovány, a to i se spojenci, aby se zajistilo, že přinesou požadované výsledky; vítá návrh Komise vyčlenit v příštím VFR (2021–2027) 6,5 miliardy EUR na projekty vojenské mobility prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy;
L.

vzhledem k tomu, že dne 12. dubna 2018 Rada v reakci na případy závažného porušování lidských práv v Íránu prodloužila do 13. dubna 2019 svá restriktivní opatření, včetně zmrazení majetku a zákazu vydávání víz osobám a subjektům odpovědným za závažné porušování lidských práv a zákazu vývozu zařízení, které by mohlo být použito k represím v této zemi, a zařízení ke sledování telekomunikací do Íránu;
A.

vzhledem k tomu, že priority Nové agendy a zvláštní odvětvový přístup jsou vítané; vzhledem k tomu, že by měla být poskytnuta specificky vymezená podpora všem kulturním a tvůrčím odvětvím a že kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog by měly být zachovány jakožto průřezové priority; vzhledem k tomu, že kultura je veřejným statkem a že cílem Nové agendy pro kulturu by měla být ochrana, rozvoj a šíření živé a rozmanité kulturní scény, jež by zajišťovala přístup všem a podporovala účast;
7.

vítá přijetí rozhodnutí Rady ze dne 12. října 2017, které Bulharsku a Rumunsku poskytuje pasivní přístup do Vízového informačního systému, a návrh Rady na plné uplatnění zbývajících ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v obou členských státech; vyjadřuje politování nad skutečností, že přijetí těchto rozhodnutí nenásledovalo ihned po ověření úspěšného dokončení schengenského hodnocení v roce 2011, ale bylo zahájeno coby opatření ad hoc s cílem zajistit soulad s podmínkami pro provedení Systému vstupu/výstupu, který by měl začít fungovat do roku 2020; domnívá se, že tyto právní akty představují krok směrem k uzavření informačních mezer mezi členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis a členskými státy uplatňujícími je částečně; rozhodně trvá na tom, že přijetí těchto aktů by nemělo sloužit k dalšímu oddálení zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; konstatuje, že přijetím těchto rozhodnutí budou Bulharsko a Rumunsko sdílet veškeré povinnosti a odpovědnost plnohodnotného členství v schengenském prostoru, ale nikoli všechny jeho přínosy;
1.

konstatuje, že navzdory předchozím obchodním úspěchům mají dohody o volném obchodu EU velký nevyužitý potenciál a dosud nejsou plně využívány, přičemž v průměru pouze 67 % vývozců z EU a 90 % dovozců v EU využívá celní preference jak v EU, tak v partnerských zemích či regionech, a podporuje analýzu technických řešení, která by mohla zvýšit využívání dohod o volném obchodu a vývoz; konstatuje, že vývozci by mohli všechny své dokumenty nahrát do aplikace orgánu veřejné správy fungující na základě technologie blockchain a prokázat svůj soulad s preferenčním zacházením podle dohody o volném obchodu, pokud jde například o kvalifikaci pro preferenční pravidla původu, sanitární a fytosanitární pravidla a provádění ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji; je přesvědčen, že blockchain by mohl zlepšit ustanovení o kumulaci v dohodách o volném obchodu;
8.

vyzývá tanzanské orgány, aby zrušily veškeré právní předpisy, politiku nebo jiné překážky ve službách a informacích, které jsou potřebné pro zdravý život žen, dívek a mladých matek, a to především prohlášení prezidenta Magufuliho o tom, že dívkám, které porodily, by neměl být povolen návrat do školy, včetně zrušení právních předpisů, podle nichž je vyloučení těhotných dívek ze školy legální;
73.

vyjadřuje Ukrajině uznání za dobrou spolupráci v odvětví energetiky, v neposlední řadě s ohledem na pokrok, který učinila na cestě ke zvýšení energetické účinnosti; zdůrazňuje, že zlepšení energetické účinnosti a rozvoj energie z obnovitelných zdrojů mají klíčový význam, a to i jako prostředky přispívající k hospodářskému růstu a zaměstnanosti; poukazuje na to, že reformy musí pokračovat, zejména musí být dokončena reforma trhů s plynem a elektřinou za účelem jejich plné integrace do trhu EU s energií a musí být odstraněny stávající monopoly a zamezeno vzniku monopolů nových, což bude mít dlouhodobý hospodářský přínos pro dané odvětví i pro spotřebitele; vybízí Komisi, aby zajistila, že nové projekty plynovodů budou v souladu s evropskými předpisy; vyzývá k prohlubování spolupráce se zeměmi Východního partnerství v odvětví energetiky tak, aby směřovala k provedení Pařížské dohody o změně klimatu z roku 2015; zdůrazňuje nutnost zřídit vnitrostátní orgán pro regulaci trhů s plynem a elektřinou, který by byl nezávislý na politice a soukromých zájmech a jenž by musel při stanovování cen zajišťovat sociálně spravedlivou rovnováhu mezi zájmy dodavatelů a konečných spotřebitelů a zajišťovat vyváženou tvorbu cen;
3.

vítá odkaz na parlamentní rozměr uvedený v čl. 1 odst. 3 dohody o strategickém partnerství, jehož cílem je posílit partnerství prostřednictvím dialogu a spolupráce v oblastech politických témat, zahraniční a bezpečnostní politiky a další odvětvové spolupráce; navrhuje v této souvislosti, aby japonský a Evropský parlament i nadále rozvíjely parlamentní dohled a navazovaly dialog s cílem zajistit, aby smlouvou zakotvená spolupráce byla rovněž prováděna; vyzývá Evropský parlament, aby dohlížel na schůze Smíšeného výboru a jejich dokumentaci; naléhavě žádá, aby byla do provádění dohody o strategickém partnerství úžeji zapojena občanská společnost a aby byla podpořena její odpovědnost v tomto procesu; opakuje své přesvědčení, že konkrétní forma obecné i odvětvové spolupráce by měla být v zásadě založena na cílech udržitelnosti, které mají být naplněny do roku 2030 a které společně přijala OSN a smluvní strany je rovněž podpořily;
V.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 proběhly čtyři pracovní cesty za účelem zjištění potřebných údajů podle článku 216a jednacího řádu: cesta do Švédska týkající se obtíží, s nimiž se setkávají občané EU při získávání identifikačního čísla požadovaného pro přístup k většině služeb, jež potřebují při dočasném přestěhování se do Švédska, cesta do Španělska týkající se petic ohledně tvrzení, že během frankistického diktátorského režimu a po něm docházelo ke krádežím novorozenců z nemocnic; cesta do italské obce Taranto týkající se dopadu místní ocelárny a rafinerie na životní prostředí a toho, jak způsobují znečištění ovzduší, půdy a vody, a cesta do kyperského města Larnaka týkající se dopadu nově vybudovaného průmyslového přístavu ve městě na životní prostředí a zdraví;
202.

domnívá se, že poté, co bude Koordinační centrum EU pro oběti terorismu zřízeno, mohlo by začít shromažďovat statistické údaje a podílet se na vytvoření rejstříků obětí terorismus v členských státech i na evropské úrovni, které by měly být v plném souladu s právními předpisy na ochranu údajů, zejména pokud jde o práva subjektů údajů a zásadu účelového omezení, a mohlo by tuto práci koordinovat; má za to, že toto centrum by mohlo rovněž vyhledávat a propagovat osvědčené postupy, jako je například tvorba protokolů, s cílem: 1) zajistit obětem terorismu v prvních fázích emoční pozornost; 2) poskytnout obětem terorismu následnou psychologickou a emoční podporu; 3) zabránit druhotné viktimizaci během soudního procesu nebo v úředním styku; 4) zajistit účinný přístup ke spravedlnosti, zejména v případě útoků zahrnujících oběti z jiných zemí; 5) pomáhat šíření osvědčených mediálních postupů při zpracování témat, která jsou pro oběti terorismu a jejich rodiny citlivá; domnívá se, že Koordinační centrum EU pro oběti terorismu by mohlo rovněž vytvořit veřejný rejstřík akreditovaných organizací na podporu obětí, které by bylo možné požádat o konzultaci a pomoc s přípravou protokolů; naléhavě žádá členské státy, aby zřídily jednotný orgán, který bude po vytvoření Koordinačního centra EU pro oběti terorismu sloužit jako jeho vnitrostátní kontaktní místo;
L.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svých usneseních o udělení absolutoria opakovaně vyzýval Komisi k urychlení postupu schvalování souladu, aby bylo možné získat informace o riziku střetu zájmů ve Státním zemědělském intervenčním fondu České republiky; vzhledem k tomu, že Evropský parlament poukazoval na to, že nebudou-li přijata opatření nezbytná k zamezení střetu zájmů, mohl by být příslušný český orgán nucen odebrat akreditaci platební agentuře a Komise by z téhož důvodu mohla rozhodnout, že uplatní finanční opravu;
15.

konstatuje, že vnitřní a vnější bezpečnost jsou spolu silně provázány; zdůrazňuje, že je nutné posílit vnitřní odolnost EU vůči zásahům zvnějšku a s mezinárodními partnery vytvořit společnou strategii, a to pokud se jedná o ochranu kritické infrastruktury i o základní instituce a charakteristické prvky našich demokracií; podporuje Komisi a místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku v tom, aby v rámci strategie zmírňování rizik dále zlepšovala odolnost EU vůči teroristickým útokům, zejména džihádistickému terorismu jakožto jednomu z hlavních problémů, který dnes ohrožuje veřejnou bezpečnost v EU, vůči radikalizaci, nelegální migraci, opakovanému využívání chemických zbraní, propagandě, on-line a off-line dezinformačním kampaním, snaze Ruska vést kybernetické útoky a zasahovat do kampaní před volbami a referendy a dalším hybridním hrozbám, které vyžadují rychlé, asertivní a koordinované protiopatření; zdůrazňuje, že by měla být přijata veškerá možná opatření, aby nedošlo k ovlivnění voleb do Evropského parlamentu v roce 2019;
1.

konstatuje, že řešení obchodních věcí je mnohem pomalejší, než by mohlo být, a že zabere průměrně tři až čtyři roky, a to vede ke značným ztrátám pro podniky, a to nejen z ekonomického hlediska, ale také v množství času, energie a dalších zdrojů, které by bylo možné věnovat jiným příležitostem;
33.

připomíná, že prahové hodnoty stanovené v rámci stabilizačního mechanismu pro banány, který je přílohou dohody a je účinný do roku 2020, je třeba dodržovat, a zdůrazňuje, že je zapotřebí i nadále sledovat dovoz banánů i po uplynutí doby, na kterou byl mechanismus sjednán, a že by strany dohody měly v této věci i nadále předkládat statistiky; vyjadřuje znepokojení nad tím, že Peru překročilo práh mechanismu stabilizace pro banány obsaženého v dohodě, a požaduje analýzu toho, jaký účinek to má na trhy v EU; připomíná, že se Komise zavázala, že situaci unijních producentů banánů posoudí do 1. ledna 2019 a v případě, že zjistí, že se situace na trhu nebo situace unijních producentů banánů podstatně zhoršila, lze uvažovat, se souhlasem stran dohody, o prodloužení období platnosti uvedeného mechanismu;
6.

zdůrazňuje, že z lepšího přístupu k finančním prostředkům má mít prospěch 700 000 malých a středních podniků, a poukazuje na to, že hospodářský odbor EIB a Společné výzkumné středisko Komise odhadují, že operace EFSI již podpořily více než 750 000 pracovních míst, přičemž do roku 2020 by se toto číslo mělo vyšplhat na 1,4 milionu, a že díky Junckerově plánu se HDP EU zvýšil již o 0,6 % a do roku 2020 by se měl zvýšit dále o 1,3 %;
M.

vzhledem k tomu, že Rada guvernérů ECB na své schůzi v říjnu 2017 rozhodla, že bude v čistých nákupech v rámci programu nákupu aktiv pokračovat měsíčním tempem 30 miliard EUR až do září 2018; vzhledem k tomu, že Rada guvernérů ECB na své schůzi v červnu 2018 rozhodla, že prodlouží měsíční nákupy ve sníženém objemu 15 miliard EUR až do konce roku 2018 a poté nákupy zcela zastaví, a to v závislosti na tom, zda budou aktuální údaje potvrzovat střednědobou inflační prognózu banky, a že na své schůzi v září 2018 Rada guvernérů ECB toto rozhodnutí potvrdila;
3.

je toho názoru, že by členské státy měly zavést přísnější platební podmínky; konstatuje, že některé členské státy omezily standardní lhůtu splatnosti na 30 dnů a že jen několik málo členských států zavedlo maximální lhůty splatnosti, od kterých se smluvní strany nemohou odchýlit; dále konstatuje, že na úrovni jednotlivých odvětví je zavádění maximální lhůty splatnosti běžnější; domnívá se, že by právní předpisy stanovující přísnější platební podmínky vedly k určitému zkrácení lhůt splatnosti a že pokud by byly prosazovány, vytvořily by rovné podmínky pro velké a malé společnosti; poukazuje v této souvislosti na to, že jednotnější a jednodušší soubor pravidel by mohl pomoci vyjasnit, co mohou věřitelé a dlužníci očekávat v případě opožděné platby, a tedy zvýšit předvídatelnost jejich hospodářské činnosti;
3.

vyzývá členské státy, aby: i. připravily své strategické národní strategie pro začleňování Romů na období po roce 2020 s širokou škálou prioritních oblastí, jasnými a závaznými cíli, lhůtami a ukazateli pro sledování a řešení specifických úkolů, které budou odrážet rozmanitost jejich romských komunit, a aby k tomuto účelu vyčlenily dostatečné množství veřejných finančních prostředků; ii. uplatňovaly postup zdola nahoru a do koncipování svých strategických národních strategií pro začleňování Romů (strategií) zapojily zástupce Romů, komunity, nevládní organizace a orgány pro rovné zacházení, a aby jim umožnily smysluplnou účast na provádění, sledování a hodnocení těchto strategií; iii. postavily boj proti anticiganismu do samého středu svých strategií, a to spolu s jedním z jeho projevů, kterým je sociální a ekonomické vyloučení; vypracovaly cílené strategie a konkrétní opatření v boji proti anticiganismu, jako je vyšetření současných i minulých rasistických útoků na Romy; podporovaly spravedlivé zastoupení Romů ve všech oblastech života, včetně sdělovacích prostředků, veřejných institucí a politických orgánů; iv. zajistily, aby se jejich strategie řádně zabývaly vícenásobnou diskriminací a diskriminací z důvodu příslušnosti k více skupinám, genderovým mainstreamingem a přístupem ohleduplným k dítěti; v. výslovně považovaly děti za prioritu při plánování a realizaci svých vnitrostátních strategií integrace Romů; znovu zdůrazňuje význam ochrany a podpory rovného přístupu ke všem právům pro romské děti; vi. posílily národní kontaktní místa pro Romy z hlediska jejich pravomocí, institucionální kapacity, lidských zdrojů a rozpočtu, a aby zajistily jejich odpovídající postavení v rámci struktury své veřejné správy, a umožnily jim tak vykonávat činnost prostřednictvím účinné meziodvětvové koordinace; vii. věnovaly ve svých strategiích pozornost specifickým skupinám romské populace, jako jsou romští občané EU uplatňující své právo na svobodu pohybu a státní příslušníci zemí mimo EU, včetně Romů z přistupujících zemí; viii. v zájmu budování důvěry začlenily do svých strategií proces směřující k nalezení pravdy, uznání a usmíření, a aby vyzdvihly konkrétní kulturní a strukturální opatření a iniciativy podporované z fondů EU; ix. zajistily a zaručily účinnou inkluzivnost svých hlavních veřejných politik a aby transparentním a odpovědným způsobem využívaly dostupných strukturálních fondů EU ke zlepšování životních podmínek a vyhlídek Romů; vyšetřily současné i minulé případy zneužití příslušných fondů, a aby proti pachatelům podnikly právní kroky; učinily nezbytná opatření k tomu, aby byly vyčerpány veškeré finanční prostředky určené pro romské komunity, a to i do konce stávajícího VFF;
3.

trvá na tom, že až budou dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi EU a Pobřežím slonoviny a protokol k této dohodě provedeny, a pokud mají být revidovány nebo prodlouženy, musí umožnit rozvoj odvětví rybolovu Pobřeží slonoviny a musí být sladěny se strategickým plánem rozvoje chovu, rybolovu a akvakultury a plánem modrého růstu za účelem tohoto rozvoje a konkrétně by měly: — zlepšit řízení: navrhování a ověřování právních předpisů a navazování na řídící plány; — zpřísnit kontrolu a dohled ve výlučné ekonomické zóně Pobřeží slonoviny; — posílit opatření pro boj s nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem, a to i ve vnitrozemských vodách; — umožnit výstavbu nebo přestavbu přístavních hrází a přístavů, a to i pokud jde o přístav Abidžan; — zlepšit podmínky v udírnách, zejména pro ženy, a zajistit tak účinnější systém konzervování nasolením; — podporovat zlepšování pracovních podmínek žen, neboť jsou to především ony, kdo zpracovává vedlejší úlovky; — zřídit chráněné mořské oblasti; — posílit partnerství se třetími zeměmi formou dohod o rybolovu, přičemž je třeba zajistit transparentnost zveřejněním obsahu těchto dohod, a rovněž zřízením regionálního programu pro odbornou přípravu a využívání pozorovatelů; — umožnit výstavbu rybích trhů; — umožnit vznik organizací zastupujících muže a ženy pracující v rybolovném odvětví, a to zejména pokud jde o pracovníky věnující se drobnému rybolovu, a tím přispět k posílení technických schopností a kapacit pro řízení a vyjednávání; — pomoci se zřízením nebo modernizací středisek pro základní a odbornou přípravu, a tím zvýšit úroveň dovedností rybářů a námořníků; — zlepšit schopnosti v oblasti vědeckého výzkumu a schopnost sledovat rybolovné zdroje; — zlepšit celkovou udržitelnost mořských zdrojů;
18.

konstatuje, že EIB vyčlenila 25 % svého celkového financování na projekty v oblasti změny klimatu a že tento podíl by se měl do roku 2020 zvýšit na 35 %; upozorňuje na to, že tento trend by měl být hodnocen pozitivně s poukazem na to, že podpořené projekty by měly být účinné nejen v boji proti změně klimatu, ale též z finančního hlediska;
—

s ohledem na zprávu z roku 2015 s názvem „Studie ke kvantifikaci a analýze výpadku příjmů z DPH ve členských státech EU“ („Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU Member States“), kterou nechala vypracovat Komise, a na sdělení Komise ze dne 7. dubna 2016 o akčním plánu pro DPH s názvem „Směrem k jednotné oblasti DPH v EU – Čas přijmout rozhodnutí“ (COM(2016)0148),
K.

vzhledem k tomu, že začleňování hlediska rovnosti žen a mužů se považuje za účinnou a celosvětově uznávanou strategii zaměřenou na dosažení rovnosti žen a mužů a boj proti diskriminací prostřednictvím reorganizace, zlepšování, rozvoje a hodnocení politických procesů, aby tak aktéři zapojení do tvorby politik začlenili hledisko rovnosti žen a mužů do všech politik, regulačních opatření a výdajových programů, jakož i do všech úrovní a veškerých etap; vzhledem k tomu, že začleňování hlediska rovnosti žen a mužů poskytuje klíčové nástroje pro systematické zohledňování rozdílů mezi podmínkami, situacemi a potřebami ve všech politikách a činnostech a pro podporu rovnosti žen a mužů a prosazování rovných práv a vyváženého zastoupení žen a mužů na různých administrativních, politických, sociálních a ekonomických úrovních a při rozhodovacím procesu;
81.

naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany, včetně výrobců vozidel, dodavatelů dílů a softwaru a poskytovatelů konstrukčních služeb, jakož i členských států a dotčených orgánů, aby spolupracovaly na rozvoji inovací, zajištění investic do infrastruktury vhodné pro automatizovanou mobilitu na dálnicích i městských komunikacích a rovněž při usnadňování provádění zkoušek s přeshraničním rozměrem; zdůrazňuje, že je zapotřebí navýšit investice do úprav stávající infrastruktury, budování nové infrastruktury a lepšího propojování evropských silnic; upozorňuje na to, že lze pozorovat nedůvěru evropských občanů k automatizovanému řízení vozidel, a že by proto měly být zahájeny informační kampaně s cílem posílit u občanů důvěru k tomuto řešení; vyzývá k investicím do rozsáhlého výzkumu umělé inteligence a etických otázek spojených s autonomní a propojenou dopravou;
19.

varuje před nepříznivými účinky neuplatňování celních preferencí na výrobky z nesamosprávného území Západní Sahary a před tím, jaký signál se tak vysílá mladé generaci, která do této oblasti investuje nebo je ochotna investovat, a jejímu potenciálu rozvíjet toto území; zdůrazňuje nebezpečí přemísťování činností do regionů, kde by se preference využívaly; konstatuje, že podle Komise by neuplatňování celních preferencí mohlo zhoršit hospodářskou a sociální situaci místního obyvatelstva na dotyčných územích;
30.

zdůrazňuje, že politiky EU v oblasti míru, bezpečnosti, předcházení konfliktům a v oblasti rozvoje a spolupráce stojí před výzvami, jejichž řešení může být navrženo mimo jiné za účasti církví, náboženských představitelů, akademické obce, náboženských komunit a společenství či sdružení vyznávajících určité přesvědčení a náboženských i nenáboženských organizací, které jsou důležitou součástí občanské společnosti; uznává, že je důležité, aby byl brán zřetel na rozmanitost církví, náboženských společností a sdružení či společností a sdružení vyznávajících určité přesvědčení a náboženských i nenáboženských organizací, které stojí u skutečného rozvoje a humanitární činnosti ve spolupráci s komunitami a v jejich zájmu; vyzývá Radu a Komisi, aby případně začlenily cíle a činnosti týkající se prosazování a ochrany svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení do plánování nástrojů financování spojených s těmito politikami, a to do fondu ERF a nástrojů DCI, ENI, IcSP a IPA a rovněž do jakýchkoli jiných nástrojů, které mohou být v příslušných oblastech zřízeny po roce 2020;
21.

připomíná, že by neměly být překračovány prahové hodnoty stanovené podle mechanismu stabilizace pro banány, který je přílohou dohody a je použitelný do roku 2020, a až použitelnost tohoto mechanismu skončí, měly by strany dohody nadále poskytovat statistické údaje včetně údajů o produktech s osvědčením spravedlivého obchodu a ekologické produkce; konstatuje, že Nikaragua a Guatemala překročily v září 2018 své prahové hodnoty (o 349 % a o 102 %), a je znepokojen tím, že to má důsledky pro evropské producenty banánů; připomíná, že Komise se zavázala posoudit nejpozději do 1. ledna 2019 situaci producentů banánů v EU a že v případě, že by došlo k výraznému zhoršení podmínek na trhu nebo situace producentů banánů v EU, bude možné zvážit prodloužení platnosti tohoto mechanismu; připomíná, že s ohledem na mechanismus stabilizace a ochrannou doložku, které byly stanoveny v rámci dohody, by měla Komise poskytovat podrobnější a pravidelnější informace o tomto vývoji na trhu, a to jak Evropskému parlamentu, tak i dotčeným průmyslovým odvětvím;
14.

trvá proto na tom, že členství v EU by si vyžadovalo plné dodržování primárního práva EU ve všech oblastech politik, přičemž zemím, které si přejí navázat úzké vztahy s EU, současně se však nechtějí zavázat k plnému dodržování primárního práva a nehodlají nebo nemohou vstoupit do EU, by měl být nabídnut nějaký typ partnerství; je přesvědčen, že tyto vztahy by měly doprovázet povinnosti zrcadlící příslušná práva (například příspěvek do rozpočtu EU) a že by měly být podmíněny dodržováním základních hodnot Unie, zásad právního státu a – pokud se jedná o účast na vnitřním trhu – všech čtyř svobod;