/* KOM/2010/0793 konecném znení */ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU ZPRÁVA ZA ROK 2009 O PROGRAMU PHARE, PŘEDVSTUPNÍCH NÁSTROJÍCH PRO TURECKO, PROGRAMU CARDS A PŘECHODOVÉM NÁSTROJI





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 20.12.2010 KOM(2010) 793 v konečném znění SEK(2010) 1604 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU ZPRÁVA ZA ROK 2009 O PROGRAMU PHARE, PŘEDVSTUPNÍCH NÁSTROJÍCH PRO TURECKO, PROGRAMU CARDS A PŘECHODOVÉM NÁSTROJI ÚVOD Od 1. ledna 2007 je předvstupní pomoc EU kandidátským[1] a potenciálním kandidátským[2] zemím poskytována prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP)[3]. NPP nahrazuje pět dřívějších nástrojů předvstupní pomoci, včetně programu PHARE[4], předvstupního nástroje pro Turecko[5] a finančního nástroje pro západní Balkán, tj. programu CARDS[6]. Tato zpráva a související podkladový dokument se týkají pokračování v provádění programů na rok 2006 a dřívějších programů v rámci PHARE, předvstupního nástroje pro Turecko, CARDS a přechodového nástroje[7] v průběhu roku 2009 s termínem ukončení k 31. prosinci 2009[8]. Od roku 2006, který byl posledním programovým rokem, nebyly v rámci těchto nástrojů zahájeny žádné nové programy. PROVÁDěNÍ PROGRAMů: OBECNÝ PřEHLED PHARE, předvstupní nástroj pro Turecko a CARDS V roce 2009 bylo řízení programů CARDS v přijímajících zemích vcelku uspokojivé. Ke konci sledovaného období byly téměř všechny prostředky z programů pro období 2001–2006 (2001–2004 pro Chorvatsko) smluvně vázány, a to ve všech dotyčných zemích (množství smluvně vázaných prostředků se pohybovalo mezi 97 % prostředků přidělených Albánii a Bosně a Hercegovině a 99 % prostředků pro Kosovo[9]). Vyplácení již bylo také obecně téměř dokončeno, přičemž všichni příjemci pomoci z programů CARDS obdrželi více než 90 % přidělených prostředků na období 2001–2006. Jedinou výjimkou je Albánie, která čerpala 72 % prostředků. Celkový podíl zakázek (85 % přidělených prostředků) a podíl plateb (73 % přidělených prostředků), kterých bylo dosaženo ke konci období pro uzavírání smluv v roce 2009 u programů na období 2002–2006 v rámci předvstupního nástroje pro Turecko , ukazují na velmi málo uspokojivé výsledky příslušných řídících orgánů v Turecku. Situace by se měla v budoucnu zlepšit díky změnám na úrovni řízení, díky novým pracovníkům a obnovení monitorovací činnosti. Pozitivní dopad na řízení pomoci v rámci předvstupního nástroje pro Turecko by měla mít také vylepšení týkající se organizace a postupů zavedená u příslušných řídících struktur jako součást zesíleného dohledu nad decentralizovaným prováděním NPP[10]. V roce 2009 pokračovalo Bulharsko a Rumunsko v provádění vnitrostátních programů a programů přeshraniční spolupráce PHARE pro rok 2006. Většina činností, které byly realizovány jako součást projektů v rámci těchto programů, byla do konce roku dokončena, ale vnitrostátní orgány a Komise v roce 2010 dále ověřovaly dosažené výsledky a budou v ověřování pokračovat i v roce 2011. Řada projektů v rámci programů PHARE 2006 pro Rumunsko se bude nadále provádět do poloviny roku 2011, a proto nebyly ke konci sledovaného období k dispozici jejich výsledky. Výplaty v rámci programů PHARE činily v Bulharsku 77,10 % prostředků přidělených na rok 2005 a 65,10 % prostředků na rok 2006, přičemž odpovídající hodnoty pro Rumunsko jsou 79,62 % a 69 %. Smluvní vázání prostředků z programu PHARE na rok 2005 a 2006 bylo v Chorvatsku dokončeno v roce 2009, a to při celkovém podílu udělených zakázek, který činil přibližně 86 % přidělených prostředků[11]. Platby pokračovaly a dosáhly 60 % celkové výše přidělených prostředků. Přechodový nástroj Všech deset zemí, které vstoupily do EU v květnu 2004[12], dokončilo provádění programů přechodového nástroje na rok 2006 dne 15. prosince 2009 a dosáhlo očekávaných výsledků a dopadu, zejména pokud jde o zlepšení veřejné správy příjemců a pomoc při splnění zbývajících požadavků týkajících se acquis . Ke konci sledovaného období se pohybovala míra prostředků vyplacených v rámci přechodového nástroje pro rok 2005 mezi více než 84 % na Maltě a více než 98 % na Kypru. Co se týče přechodového nástroje pro rok 2006, dosahovala míra vyplácení 58 % na Maltě až téměř 98 % na Kypru. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, v roce 2009 pokračovaly obě země v udílení zakázek a v provádění programů přechodového nástroje pro rok 2007. K 15. prosinci 2009, kdy vypršela lhůta pro uzavírání smluv, dosáhl podíl udělených zakázek v obou zemích téměř 70 %. V Rumunsku byl tento slabý výsledek způsoben tempem uzavírání smluv, které bylo pomalejší, než se očekávalo, a v Bulharsku dlouhodobým pozastavením akreditace pro decentralizované provádění příslušné prováděcí agentury (to se týkalo i předvstupních fondů PHARE). Příklady úspěšných projektů Předvstupní pomoc nejen přispívá k přípravám jednotlivých zemí na vstup do EU, ale v posledním desetiletí se díky ní také stabilizovala situace na západním Balkáně a byl podpořen rozsáhlý program hospodářských a politických reforem. Toto jsou konkrétní příklady úspěchů dosažených díky předvstupní pomoci v roce 2009[13]: - V Albánii byly z programu CARDS poskytnuty finanční prostředky na hraniční přechod s Černou Horou a reintegrační centrum pro nezletilé , čímž byla usnadněna regionální spolupráce a volný pohyb osob a zboží a dále posílena oblast spravedlnosti a vnitřních věcí v zemi. - V Bosně a Hercegovině byly prostředky CARDS využity na financování hraničního přechodu s Černou Horou a střediska pro přijímání ilegálních přistěhovalců . Hraniční přechod pomáhá zvýšit účinnost celního odbavení, umožňuje náležitě kontrolovat přepravované zboží a cestující, kteří míří za hranice, a přispívá k zajištění plynulosti a legálnosti jejich pohybu. Součástí střediska pro přistěhovalce jsou zvláštní zařízení pro zajištění státních příslušníků třetích zemí, kteří v zemi pobývají ilegálně, a mají být proto v souladu s mezinárodními normami, normami EU a osvědčenými postupy ze země vystěhováni. V těchto zařízeních se ilegální přistěhovalci připravují na návrat do země svého původu nebo jiné země. Kromě toho byly opraveny budovy obecních úřadů a kantonálních soudů , díky čemuž je nyní možné lépe využívat prostoru a správní a soudní orgány mohou efektivněji a účinněji plnit své úkoly. - V Chorvatsku přispěl program PHARE k prosazení práv k duševnímu vlastnictví , rozvoji odvětví rybolovu a jeho dalšímu přiblížení společné rybářské politice a zřízení „ostrahy modré hranice“ v souladu s osvědčenými postupy EU. V prvním případě mohly příslušné orgány díky pomoci z programu PHARE zvýšit informovanost veřejnosti a prostřednictvím výměny informací, údajů a osvědčených postupů zlepšit své mechanismy spolupráce, koordinace a prosazování práva. Ve druhém případě došlo ke zlepšení institucionální struktury, správy a statistického systému v daném odvětví a byly posíleny kontroly a sledování. Ve třetím případě financování PHARE pomohlo chorvatské hraniční policii, která vypracovala a do svého akčního plánu integrované správy hranic zavedla prvek ostrahy modré hranice. Program CARDS také přispěl k rozvoji a udržování kvalitního systému bezpečnosti potravin , a to tím, že byl zaveden nový systém bezpečnosti potravin a související institucionální rámec a zlepšena kontrolní činnost orgánů odpovědných za živá zvířata a potravinářské výrobky. - V Bývalé jugoslávské republice Makedonii byl díky programu CARDS vyvinut komplexní právní a institucionální rámec pro účinnější politiku a plně zprovozněna zvláštní protikorupční jednotka, čímž byl podpořen boj proti organizovanému zločinu a korupci . Program CARDS také přispěl ke zřízení vnitrostátního systému správy víz , který zvyšuje bezpečnost v EU, a to prostřednictvím speciálního softwaru a vybavení, jež zlepšují vydávání víz a zavádějí standardizované postupy a rychlé, důsledné a přesné prověřování žadatelů o vízum. CARDS rovněž podpořil zřízení vnitrostátního systému kontroly a správy vinic ; poskytl podporu odpovědnému subjektu a napomohl rozvoji katastru a registru vinic a sladění makedonských předpisů o víně s právem EU. - V Kosovu byl díky CARDS vytvořen soudní systém pro mladistvé založený na právech dětí, přičemž důraz byl kladen na budování kapacit odborníků pro tento systém, rozvoj výzkumu a cílené programy prevence a nápravy. Podpora v rámci programu CARDS byla také zaměřena na zakládání moderních, udržitelných, konkurenceschopných, ekologicky orientovaných a finančně zdravých malých a středních podniků a na tvorbu pracovních míst . Obnovou těžkých strojů pro těžbu uhlí tento předvstupní nástroj rovněž podpořil dodávky uhlí do stávajících elektráren. - V Černé Hoře byla z programu CARDS financována obnova několika přečerpávacích stanic odpadních vod ve čtyřech obcích, čímž se v přímořských městech zlepšila situace týkající se nakládání s odpadními vodami. - V Srbsku podpořil program CARDS transparentnější, efektivnější a předvídatelnější fungování orgánů místní samosprávy a v jeho rámci byla otestována metodika strategického plánování pro udržitelný rozvoj místní samosprávy. Pozornost byla také věnována pokračování restrukturalizace a rozvoje malých a středních podniků v prioritních oblastech, např. podniků zabývajících se otázkami životního prostředí a energetické účinnosti, podniků vlastněných nebo řízených ženami nebo mladých podniků působících v oblasti špičkových technologií. Podpora byla určena i na reformu odborného vzdělávání a přípravy , a to ve formě školení pro učitele, ředitele aj. týkající se moderních vyučovacích metod, zavedení pilotních vzdělávacích programů, hodnocení studentů na základě výsledků a přípravy výukových materiálů. - V Turecku přispěl předvstupní nástroj k formulování národního víceletého akčního plánu pro rovnost žen a mužů , připravil model subjektu pro rovnost žen a mužů, zřídil sítě mezi příslušnými orgány a postaral se o vzdělávání a zvyšování informovanosti. Pomohl také v boji proti domácímu násilí na ženách, a to podporou vypracování politiky a národního akčního plánu týkajících se tohoto problému, budováním kapacit veřejných institucí, které by měly poskytovat služby obětem domácího násilí nebo ohroženým ženám, zvyšováním informovanosti veřejnosti a shromažďováním údajů o povaze a rozsahu daného problému na celostátní úrovni. Dále tento nástroj přispěl k tomu, že se díky zavedení řádného systému nakládání s odpady v příslušném regionu snížilo znečištění podzemních vod a životního prostředí . Prostřednictvím daného nástroje byly v několika provinciích rovněž financovány četné projekty zaměstnanosti , jejichž cílem bylo pomoci veřejným službám zaměstnanosti realizovat účinnější opatření na podporu zaměstnanosti v souladu s potřebami trhu práce na místní úrovni, jakož i zvýšit zaměstnatelnost mladých lidí a žen. VÝZNAMNÉ VÝVOJOVÉ TRENDY V ROCE 2009, PONAUčENÍ A VYHLÍDKY Hlavní vývojové trendy a ponaučení z provádění programu PHARE a přechodového nástroje v Bulharsku a Rumunsku Pokud jde o provádění programu PHARE a přechodového nástroje pomoci, jednu z hlavních událostí v roce 2009 představovalo pozastavení financování pro Bulharsko v únoru 2008 a následné odnětí akreditace dvěma bulharským prováděcím agenturám v červenci téhož roku[14]. V roce 2009 došlo ke zlepšení situace, jelikož příslušné bulharské orgány uznaly nedostatky kontrolního systému, stanovily jejich rozsah a od července daného roku nesrovnalosti dále prověřovaly. Na konci října roku 2009 předložilo Bulharsko Komisi návrhy finančních oprav. Dne 18. listopadu 2009 Komise tudíž zrušila pozastavení vyplácení prostředků. Na základě výše zmíněných zkušeností se Komise během sledovaného období více zaměřila na činnosti, jejichž cílem bylo zabývat se komplexněji standardy vnitřní kontroly, které jsou nejdůležitější pro zvýšení odpovědnosti, posílení procesu záruk a zlepšení efektivity rozhodování při plánování a provádění předvstupní pomoci[15]. Mezi další opatření, která Komise přijala v roce 2009 a která se také týkají řízení končících předvstupních programů, patřilo přijetí dokumentu o strategii kontroly a pokynů pro delegace, které pro ně mají být vodítkem při stanovování standardů vnitřní kontroly – zejména v delegacích EU na západním Balkáně, na něž byly nedávno přeneseny pravomoci[16], a dále vyjasnění aspektů dohledu ze strany ústředí. V této souvislosti byla také přijata politika validace žádostí o platby pro centralizované řízení[17], včetně vypracovávání ročních strategií zaměřených na získání záruk o správnosti plateb dále pověřenými schvalujícími osobami[18]. Dodatečné kontroly ex post rozhodnutí a kroků dále pověřených schvalujících osob v centralizovaném řízení byly plánovány od roku 2010. Zkušenosti z provádění programu PHARE a přechodového nástroje v rámci EDIS[19] v Bulharsku a Rumunsku jasně ukázaly význam poznatku, že decentralizované řízení pomoci EU bez kontrol ex ante by mělo být zavedeno před přistoupením, aby bylo možné v praxi prokázat a potvrdit pod bedlivým dohledem Komise účinnost a efektivnost takového řízení. Vzhledem k těmto skutečnostem stanovila Komise v případě chorvatských orgánů přísné podmínky decentralizace řízení fondů nástroje předvstupní pomoci. Tyto podmínky zajistí, že vnitrostátní orgány budou schopny převzít úkoly spojené s řízením předvstupních fondů (NPP) před přistoupením a strukturálních fondů po přistoupení. Stejně tak podnikne Komise další kroky k realizaci dosud neuplatněných doporučení z auditů a hodnocení, která ji nabádají k posílení systémů řízení a kontroly pro decentralizované provádění nástroje převstupní pomoci v Turecku. Provádění předvstupní pomoci v Bulharsku a Rumunsku také naznačilo, že problémy, které přetrvávají v posledním roce provádění, mohou být komplikované a náročné na zdroje. Z toho důvodu zvýšila Komise v roce 2009 své úsilí o zajištění přísnější kontroly a prověrek ex post u končících programů. Zkušenosti z Bulharska a Rumunska měly také dopad na koordinaci předvstupní pomoci EU v těchto zemích. Na základě žádosti Parlamentu o podávání pravidelných zpráv o stavu využívání finančních prostředků EU v Bulharsku a Rumunsku vytvořila Komise v roce 2009 další mechanismus vnitřní koordinace pro kontrolu řízení fondů EU v těchto dvou zemích. Ponaučení z provádění předvstupního nástroje v Turecku a vyhlídky Turecko je největším příjemcem předvstupní pomoci EU. Řízení této pomoci je částečně decentralizováno, tj. přeneseno na vnitrostátní orgány, ale je předmětem kontroly ex ante ze strany delegace EU. I když Účetní dvůr uznává, že projekty financované z rozpočtu EU dosáhly zamýšlených výstupů a jejich výsledky jsou pravděpodobně udržitelné, ve své zvláštní zprávě č. 16/2009 o řízení předvstupní pomoci Turecku v rámci nástroje pro období 2002–2006[20] se přesto domnívá, že v minulosti nebylo možné dostatečně prokázat navázání pomoci na priority programu rozšiřování a účinnost této pomoci při podpoře daných priorit. S ohledem na výše uvedená zjištění podniká Komise v rámci nového nástroje předvstupní pomoci (NPP) kroky ke zvýšení jeho efektivity. Kromě posílení systému řízení a kontroly pro decentralizované provádění, které již bylo zmíněno dříve, jsou uskutečňována následující opatření: - plánování finanční pomoci bude lépe navázáno na politické priority a bude případně doprovázeno přístupem, který bude více zohledňovat jednotlivá odvětví, a to prostřednictvím odvětvových strategií zaměřených na zvýšení vlastní odpovědnosti a dopadu, - Komise zajistí, že budoucí projekty budou mít jasnější cíle, které s sebou ponesou lepší intervenční logiku s relevantními a měřitelnými ukazateli a prahovými hodnotami, - v případě potřeby se budou využívat jasně vymezené podmínky s cílem zajistit, že příjemci plní závazky nezbytné pro to, aby finanční pomoc vedla k dosahování výsledků a dopadu, - v rámci monitorovacích systémů bude kladen větší důraz na výsledky a dopad prováděných projektů, - audity, hodnocení a přísné monitorování zajistí, že zlepšení budou efektivní a systém bude případně dále upravován. Další informace o vyhlídkách ohledně řízení předvstupní pomoci lze získat ve výroční zprávě o NPP za rok 2009[21] a souvisejícím podkladovém dokumentu[22]. VÝKONNOST PROGRAMU PHARE, PROGRAMU CARDS A PřEDVSTUPNÍCH NÁSTROJů PRO TURECKO V roce 2009 byly jako součást programu pro průběžné hodnocení v Turecku a Chorvatsku vyhotoveny odvětvové, tematické a ad hoc zprávy, které se zabývaly zejména předvstupním finančním nástrojem (Turecko) a programy PHARE a CARDS (Chorvatsko). Zpětná hodnocení programů CARDS byla provedena také v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Kosovu, Černé Hoře a Srbsku[23]. Podle hodnocení byla poskytnutá pomoc obecně zaměřena na priority a strategie dohodnuté s příjemci. Závěry hodnocení naznačovaly, že výsledky pomoci se v jednotlivých případech pohybovaly od mírně uspokojivých po mírně neuspokojivé. Bylo dosaženo pozitivních výsledků , např. zvýšení kapacity osob a institucí pracujících s programy financovanými z prostředků EU ve všech odvětvích, s příznivým dopadem na vládní politiku, orgány, soukromé subjekty i jednotlivce. Nástroje poskytly prostředky na modernizaci infrastruktury, vybavení, praktik a postupů. Intervence v hodnocených odvětvích tudíž přinesly politický, společenský, environmentální i hospodářský dopad. Dosažení lepších výsledků pomoci brzdily často nedostatky zjištěné u příjemců, pokud jde o plánování (nedostatečná prováděcí kapacita institucí a nevyhovující vnitrostátní strategie ve fázi přípravy návrhů projektů), provádění (omezená kapacita příjemců v některých oblastech a průtahy při provádění) a monitorování (omezená funkčnost odvětvových monitorovacích podvýborů) pomoci. K dispozici také nebylo dost nástrojů pro posouzení nákladové efektivnosti a absorpční kapacita příjemců byla nadále spíše slabá. Na základě závěrů hodnocení obsahovala doporučení pro budoucí plánování bod, podle něhož by měly přijímající orgány, které nakládají s předvstupní pomocí, zajistit přiměřenější kapacitu pro plánování a koncipování projektů. Součástí daných opatření by mělo být zejména důkladnější posouzení potřeb a absorpční kapacity instituce, která využívá výstupů projektu, systematičtější začleňování pomoci do vnitrostátních strategií a větší ohled na aspekty účinnosti. Co se týče provádění, měla by se dále zvýšit účinnost správy, a to jak ve vnitrostátních strukturách, tak v delegacích EU. Cílem je zajistit správné načasování postupů při zadávání zakázek a zabránit průtahům při realizaci projektů. Ve fázi realizace by projekty měly být předmětem systematičtějšího monitorování. Monitorovací systém by měl být dále posílen, a to pokud jde o funkčnost odvětvových monitorovacích podvýborů i kvalitu monitorovacích zpráv. Dlouhodobý dopad a udržitelnost předvstupní pomoci zůstaly u většiny příjemců otevřenou otázkou, především z důvodu vysoké fluktuace pracovníků a rozpočtové nejistoty, kvůli nimž nebylo možné zajistit navazující činnosti a provozní/režijní náklady projektů. Aby byl zaručen dlouhodobý dopad a udržitelnost, musí proto vnitrostátní orgány okamžitě začít řešit problém vysoké fluktuace pracovníků. Budoucí plánování by se také mělo systematičtěji zabývat otázkou finančních zdrojů, kterých je zapotřebí pro to, aby byly výstupy programů převedeny v udržitelné výsledky. Příjemci se nyní zabývají závěry a doporučeními hodnocení za rok 2009. Pokud jde o Komisi, zintenzivnila své pravidelné sledování pokroku, kterého příjemci dosáhli při realizaci opatření, jež mají řešit problematická zjištění hodnocení. Komise rovněž čerpá ze závěrů těchto hodnocení a na jejich základě usiluje o zlepšení řízení předvstupní pomoci v rámci nového nástroje NPP, a to nejen pokud jde o provádění, ale také plánování a širší intervenční logiku nového nástroje, jak bylo nastíněno výše. SPOLUPRÁCE S EIB A MEZINÁRODNÍMI FINANčNÍMI INSTITUCEMI Co se týče finančních nástrojů financovaných z prostředků PHARE a vytvořených ve spolupráci s mezinárodními finančními institucemi[24], v roce 2009 bylo na pobídkách na projekty v rámci finančního nástroje pro malé a střední podniky (SMEFF) vyčleněno dalších 35 milionů EUR a v rámci finančního nástroje pro obce (MFF) dalších 5 milionů EUR. V rámci čtyř stávajících nástrojů (tj. dva výše zmíněné nástroje, nástroj pro komunální infrastrukturu (MIF) a nástroj efektivního využívání energie (EEFF)[25] ) bylo v roce 2009 prováděno celkem 31 programů PHARE. Nové projekty byly schvalovány u všech nástrojů s výjimkou nástroje pro komunální infrastrukturu, u něhož vypršela lhůta pro uzavírání smluv s místními finančními zprostředkovateli. V roce 2009 stále převažovaly obtížné podmínky na trhu a ty ztížily provádění programů v rámci některých nástrojů (např. finančního nástroje pro obce na rok 2005 a 2006) a vedly k žádostem o změnu rozsahu těchto nástrojů (např. pokud jde o začlenění projektů na podporu obnovitelné energie do nástroje efektivního využívání energie). V roce 2009 procházely dané nástroje určitými úpravami, aby byly v souladu s cíli strategie Evropa 2020[26]. Na konci sledovaného období tento proces stále probíhal. [1] Chorvatsko, Island (od roku 2010), Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Turecko. [2] Albánie, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Srbsko a Kosovo. [3] Nařízení Rady č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006. [4] Nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 19. prosince 1989. [5] Nařízení Rady (ES) č. 2500/2001 ze dne 17. prosince 2001. [6] Pomoc Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci, nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000. [7] Článek 31 smlouvy o přistoupení Bulharska a Rumunska. [8] O plánování a provádění následných programů podává informace výroční zpráva o NPP za rok 2009 (KOM(2010) 687 v konečném znění ze dne 25. listopadu 2010). [9] Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99. [10] Bližší informace lze nalézt ve výroční zprávě o NPP za rok 2009 (viz poznámka pod čarou 8). [11] Prostředky, které nebyly před uplynutím lhůty smluvně vázány, byly zrušeny. [12] Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko. [13] Projekty, které byly dokončeny nebo které probíhaly v roce 2009. [14] V únoru 2008 Komise pozastavila vyplácení prostředků z programu PHARE a přechodového nástroje, spravovaných dvěma akreditovanými agenturami, a v červenci 2008 odebrala těmto agenturám akreditaci, tj. právo řídit dané programy, a to po kontrolách na místě, které odhalily nespolehlivost vnitrostátních systémů řízení a kontroly zřízených za účelem spravování předvstupních fondů. Viz Zpráva za rok 2008 o programu PHARE, předvstupních nástrojích pro Turecko, programu CARDS a přechodovém nástroji, KOM(2009) 700 ze dne 21. prosince 2009. [15] Jedná se konkrétně o standardy vnitřní kontroly, které se týkají cílů a ukazatelů výkonnosti , procesu řízení rizik, procesů a postupů a dohledu nad řízením . [16] Do konce roku 2008 byla převážná část programu CARDS řízena Evropskou agenturou pro obnovu (EAR). Od září 2008 byly zbývající úkoly v rámci provádění tohoto programu v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Kosovu, Černé Hoře a Srbsku převzaty delegacemi EU na odpovědnost ústředí Komise (GŘ pro rozšíření). [17] Tato politika se dá použít mutatis mutandis také pro decentralizované provádění, i když v tomto případě by ji bylo třeba dále vyjasnit. [18] Jedná se o pověřené osoby, jimž byly Komisí uděleny pravomoci při plnění rozpočtu podle článku 51 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu EU, nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002. [19] Rozšířený systém decentralizovaného provádění. Řízení předvstupní pomoci je pro vnitrostátní orgány kandidátské země důležitou fází přípravy na budoucí řízení podstatně vyšších částek, které země obdrží po přistoupení. Proto je odpovědnost za řízení předvstupních fondů přenášena na vnitrostátní orgány postupně, nejprve pod dozorem delegace EU (DIS – decentralizované provádění s kontrolami ex ante ) a později bez těchto kontrol ex ante (EDIS). [20] Zvláštní zpráva č. 16/2009 Řízení předvstupní pomoci Turecku Evropskou komisí , zveřejněná dne 13. ledna 2010. [21] Viz poznámka pod čarou 8. [22] SEK(2010) 1430 v konečném znění ze dne 25. listopadu 2010. [23] Pro Albánii a Bosnu a Hercegovinu byla hodnocení CARDS dokončena v roce 2008 a ve stejném roce byly oznámeny i výsledky těchto hodnocení. [24] Evropská investiční banka (EIB), Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Rozvojová banka Rady Evropy (CEB) ve spolupráci s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). [25] Pro více informací o těchto čtyřech programech, viz Zpráva za rok 2008 o programu PHARE, předvstupních nástrojích pro Turecko, programu CARDS a přechodovém nástroji (KOM(2009) 700 v konečném znění ze dne 21. prosince 2009). [26] Evropa 2020 je nová strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, která byla Komisí zahájena dne 3. března 2010 (KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3. března 2010) a jejímž cílem je ukončit krizi a připravit hospodářství EU pro příští desetiletí. Strategie byla přijata Radou v červnu 2010 (EUCO 13/10 ze dne 17. června 2010).