/* KOM/2011/0469 v konečném znění - 2011/0207 (NLE) */ Návrh ROZHODNUTÍ RADY týkající se uzavření dohody, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé revidovaná v Lucemburku dne 25. června 2005





DŮVODOVÁ ZPRÁVA Rozhodnutím ze dne 23. února 2009 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání se skupinou afrických, karibských a tichomořských států (dále jen „státy AKT“) s cílem podruhé revidovat Dohodu o partnerství mezi státy AKT na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda z Cotonou“). V souladu s čl. 95 odst. 3 dohody z Cotonou si obě strany, tedy státy AKT a Evropská unie, navzájem oznámily, která ustanovení si přejí revidovat za účelem možného pozměnění dohody. Postoje vyjádřené v oznámeních AKT a EU si byly v mnoha oblastech blízké a obě strany uznaly, že dohodu z Cotonou je třeba dále rozvinout v jejím politickém rozměru a v oblasti regionální integrace, jakož i v oblasti provádění partnerství, a to mimo jiné i z hlediska rozvojové spolupráce. V tomto kontextu bylo dohodnuto odložit aktualizaci podmínek Dohody, kterou vyžaduje vstup v platnost Lisabonské smlouvy. EU vydala prohlášení připojené k závěrečnému aktu, kterým se oznamují návrhy adresované státům AKT pro výměnu dopisů s cílem uvést Dohodu do souladu s institucionálními změnami vyplývajícími z tohoto vstupu v platnost. V návaznosti na oficiální zahájení jednání na zasedání Smíšené rady konaném dne 29. května 2009 se v období od června roku 2009 do března roku 2010 uskutečnila řada zasedání. V souladu s čl. 95 odst. 3 dohody z Cotonou byla jednání úspěšně uzavřena dne 19. března 2010 na mimořádném společném setkání ministrů s vyjednavači za EU, na němž byla parafována znění změn dohody, čímž strany potvrdily výsledek jednání. Rada Rozhodnutím 2010/648/EU ze dne 14. května 2010 schválila podpis dohody. Pozměňující dohoda, která je výsledkem jednání, byla následně podepsána oběma stranami dne 22. června 2010 na zasedání Rady ministrů AKT-EU konaném v Ouagadougou, s výhradou uzavření k pozdějšímu datu. Ustanovení čl. 95 odst. 3 dohody z Cotonou oprávnilo Smíšenou radu k přijetí přechodných opatření ohledně změněných ustanovení do doby jejich vstupu v platnost. Rada rozhodnutím Rady 2010/614/EU ze dne 14. června 2010 schválila stanovisko, které má přijmout Evropská unie v rámci Rady ministrů AKT-EU ohledně přechodných opatření, a na základě rozhodnutí č. 2/2010 Rady ministrů AKT-EU ze dne 21. června 2010 se od 31. října 2010 prozatímně uplatňují pozměňující opatření. Toto rozhodnutí vyzývá strany, aby dokončily všechny potřebné postupy s cílem zajistit úplný vstup dohody v platnost do dvou let ode dne jejího podpisu. Komise proto navrhuje Radě, aby přijala rozhodnutí o uzavření dohody podle čl. 218 odst. 6 SFEU, poté co obdrží souhlas Evropského parlamentu v souladu s čl. 2018 odst. 6 písm. a) SFEU. 2011/0207 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY týkající se uzavření dohody, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé revidovaná v Lucemburku dne 25. června 2005 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článku 217 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[1], vzhledem k těmto důvodům: 1. Jak Rada schválila rozhodnutím Rady ze dne 23. února 2009, Komise vyjednala jménem Unie a jejích členských států dohodu, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 (dále jen „Dohoda z Cotonou“). 2. S výhradou uzavření k pozdějšímu datu byla v souladu s rozhodnutím Rady 2010/648/EU ze dne 14. května 2010 podepsaly strany dohodu dne 22. června 2010 na zasedání Rady ministrů AKT-EU konaném v Ouagadougou. 3. Rozhodnutím č. 2/2010 ze dne 21. června 2010 Rada ministrů AKT-EU schválila prozatímní uplatňování pozměňující dohody počínaje dnem 1. listopadu 2010. 4. Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda z Cotonou by měla být uzavřena. 5. Prohlášení III připojené k závěrečnému aktu přijaté signatáři uvádí, že „Evropská unie navrhne státům AKT výměnu dopisů, kterou se uvede dohoda do souladu s institucionálními změnami v Evropské unii vyplývajícími ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.“ PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Tímto se uzavírá Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé revidovaná v Lucemburku dne 25. června 2005. Znění dohody, která má být uzavřena, a prohlášení učiněná jednostranně Evropskou unií či společně s dalšími stranami a připojená k závěrečnému aktu se připojují k tomuto rozhodnutí jako příloha I. Článek 2 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou uložit jménem Evropské unie listinu o schválení stanovenou článkem 93 Dohody z Cotonou, a vyjádřit tím souhlas Evropské unie s tím, že bude touto dohodou vázána. Článek 3 Dopis uvedený v příloze tohoto rozhodnutí je určen sekretariátu AKT. Článek Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie . V Bruselu dne . Za Radu předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I DOHODA, KTEROU SE PODRUHÉ MĚNÍ DOHODA O PARTNERSTVÍ MEZI ČLENY SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMOŘSKÝCH STÁTŮ NA JEDNÉ STRANĚ A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY NA STRANĚ DRUHÉ, PODEPSANÁ V COTONOU DNE 23. ČERVNA 2000 A POPRVÉ POZMĚNĚNÁ V LUCEMBURKU DNE 25. ČERVNA 2005 JEHO VELIČENSTVO KRÁL BELGIČANŮ, PREZIDENT BULHARSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT ČESKÉ REPUBLIKY, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA DÁNSKA, PREZIDENT SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO, PREZIDENT ESTONSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENTKA IRSKA, PREZIDENT ŘECKÉ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁL ŠPANĚLSKA, PREZIDENT FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT ITALSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT KYPERSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT LOTYŠSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENTKA LITEVSKÉ REPUBLIKY, JEHO KRÁLOVSKÁ VÝSOST VELKOVÉVODA LUCEMBURSKA, PREZIDENT MAĎARSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT REPUBLIKY MALTA, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA NIZOZEMSKA, SPOLKOVÝ PREZIDENT RAKOUSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT POLSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT PORTUGALSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT RUMUNSKA, PREZIDENT REPUBLIKY SLOVINSKO, PREZIDENT SLOVENSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENTKA FINSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „členské státy“), a EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“ nebo „EU“), na straně jedné a PREZIDENT ANGOLSKÉ REPUBLIKY, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA ANTIGUY A BARBUDY, HLAVA STÁTU BAHAMSKÉ SPOLEČENSTVÍ HLAVA STÁTU BARBADOS, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA BELIZE, PREZIDENT BENINSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT BOTSWANSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT BURKINY FASO, PREZIDENT BURUNDSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT KAMERUNSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT KAPVERDSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT STŘEDOAFRICKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT KOMORSKÉHO SVAZU, PREZIDENT DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY KONGO, PREZIDENT KONŽSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA COOKOVÝCH OSTROVŮ, PREZIDENT REPUBLIKY POBŘEŽÍ SLONOVINY, PREZIDENT DŽIBUTSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA DOMINICKÉHO SPOLEČENSTVÍ, PREZIDENT DOMINIKÁNSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT STÁTU ERITREA, PREZIDENT ETIOPSKÉ FEDERATIVNÍ DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT REPUBLIKY FIDŽIJSKÉ OSTROVY, PREZIDENT GABONSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT A HLAVA STÁTU GAMBIJSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT GHANSKÉ REPUBLIKY, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA GRENADY, PREZIDENT GUINEJSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT REPUBLIKY GUINEY-BISSAU, PREZIDENT GUYANSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT HAITSKÉ REPUBLIKY, HLAVA STÁTU JAMAJKA, PREZIDENT KEŇSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT KIRIBATSKÉ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁL LESOTHSKÉHO KRÁLOVSTVÍ, PREZIDENTKA LIBERIJSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT MADAGASKARSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT MALAWSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT MALIJSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA MARSHALLOVÝCH OSTROVŮ, PREZIDENT MAURITÁNSKÉ ISLÁMSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT MAURICIJSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA FEDERATIVNÍCH STÁTŮ MIKRONÉSIE, PREZIDENT MOZAMBICKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT NAMIBIJSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA NAURSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT NIGERSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT NIGERIJSKÉ FEDERATIVNÍ REPUBLIKY, VLÁDA NIUE, VLÁDA PALAUSKÉ REPUBLIKY, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA NEZÁVISLÉHO STÁTU PAPUA-NOVÁ GUINEA, PREZIDENT REPUBLIKY RWANDA, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA SV. KRYŠTOFA A NEVISE, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA SV. LUCIE, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA SV. VINCENTA A GRENADIN, HLAVA NEZÁVISLÉHO STÁTU SAMOA, PREZIDENT DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY SV. TOMÁŠ A PRINCŮV OSTROV, PREZIDENT SENEGALSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT SEYCHELSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT REPUBLIKY SIERRA LEONE, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA ŠALAMOUNOVÝCH OSTROVŮ, PREZIDENT JIHOAFRICKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT SURINAMSKÉ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁL SVAZIJSKÉHO KRÁLOVSTVÍ, PREZIDENT SJEDNOCENÉ REPUBLIKY TANZANIE, PREZIDENT ČADSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY VÝCHODNÍ TIMOR, PREZIDENT TOŽSKÉ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁL TONGY, PREZIDENT REPUBLIKY TRINIDAD A TOBAGO, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA TUVALU, PREZIDENT UGANDSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA VANUATSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT ZAMBIJSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA ZIMBABWSKÉ REPUBLIKY, jejichž státy jsou dále uváděny jako „státy AKT“, na straně druhé, S OHLEDEM NA Smlouvu o fungování Evropské unie na jedné straně a na dohodu z Georgetownu o založení skupiny afrických, karibských a tichomořských (AKT) států na straně druhé; S OHLEDEM NA Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (dále jen „dohoda z Cotonou“); MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že čl. 95 odst.1 dohody z Cotonou stanoví, že dohoda byla uzavřena na dobu dvaceti let počínající dnem 1. března 2000; MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že dohoda pozměňující poprvé dohodu z Cotonou byla podepsána v Lucemburku dne 25. června 2005 a vstoupila v platnost dne 1. července 2008; SE ROZHODLI podepsat tuto dohodu, kterou se podruhé mění dohoda z Cotonou, a za tímto účelem jmenovali jako své zplnomocněné zástupce: ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁL BELGIČANŮ,ZA PREZIDENTA BULHARSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA ČESKÉ REPUBLIKY,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU DÁNSKA,ZA PREZIDENTA SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO,ZA PREZIDENTA ESTONSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTKU IRSKA,ZA PREZIDENTA ŘECKÉ REPUBLIKY,ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE ŠPANĚLSKA,ZA PREZIDENTA FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA ITALSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA KYPERSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA LOTYŠSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTKU LITEVSKÉ REPUBLIKY,ZA JEHO KRÁLOVSKOU VÝSOST VELKOVÉVODU LUCEMBURSKA,ZA PREZIDENTA MAĎARSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY MALTA,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU NIZOZEMSKA,ZA SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKOUSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA POLSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA RUMUNSKA,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY SLOVINSKO,ZA PREZIDENTA SLOVENSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTKU FINSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,ZA EVROPSKOU UNII,ZA PREZIDENTA ANGOLSKÉ REPUBLIKY,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU ANTIGUY A BARBUDY,ZA HLAVU STÁTU BAHAMSKÉ SPOLEČENSTVÍ,ZA HLAVU STÁTU BARBADOS,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU BELIZE,ZA PREZIDENTA BENINSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA BOTSWANSKÉ REPUBLIKYZA PREZIDENTA BURKINY FASO,ZA PREZIDENTA BURUNDSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA KAMERUNSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA KAPVERDSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA STŘEDOAFRICKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA KOMORSKÉHO SVAZU,ZA PREZIDENTA DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY KONGO,ZA PREZIDENTA KONŽSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU COOKOVÝCH OSTROVŮ,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY POBŘEŽÍ SLONOVINY,ZA PREZIDENTA DŽIBUTSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU DOMINICKÉHO SPOLEČENSTVÍ,ZA PREZIDENTA DOMINIKÁNSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA STÁTU ERITREA,ZA PREZIDENTA ETIOPSKÉ FEDERATIVNÍ DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY FIDŽIJSKÉ OSTROVY,ZA PREZIDENTA GABONSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA A HLAVU STÁTU GAMBIJSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA GHANSKÉ REPUBLIKY,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU GRENADY,ZA PREZIDENTA GUINEJSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY GUINEY-BISSAU,ZA PREZIDENTA GUYANSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA HAITSKÉ REPUBLIKY,ZA HLAVU STÁTU JAMAJKA,ZA PREZIDENTA KEŇSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA KIRIBATSKÉ REPUBLIKY,ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE LESOTHSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,ZA PREZIDENTKU LIBERIJSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA MADAGASKARSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA MALAWSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA MALIJSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU MARSHALLOVÝCH OSTROVŮ,ZA PREZIDENTA MAURITÁNSKÉ ISLÁMSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA MAURICIJSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU FEDERATIVNÍCH STÁTŮ MIKRONÉSIE,ZA PREZIDENTA MOZAMBICKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA NAMIBIJSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU NAURSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA NIGERSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA NIGERIJSKÉ FEDERATIVNÍ REPUBLIKY,ZA VLÁDU NIUE,ZA VLÁDU PALAUSKÉ REPUBLIKY,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU NEZÁVISLÉHO STÁTU PAPUA-NOVÁ GUINEA,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY RWANDA,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU SV. KRYŠTOFA A NEVISE,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU SV. LUCIE,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU SV. VINCENTA A GRENADIN,ZA HLAVU NEZÁVISLÉHO STÁTU SAMOA,ZA PREZIDENTA DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY SV. TOMÁŠ A PRINCŮV OSTROV,ZA PREZIDENTA SENEGALSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA SEYCHELSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY SIERRA LEONE,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU ŠALAMOUNOVÝCH OSTROVŮ,ZA PREZIDENTA JIHOAFRICKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA SURINAMSKÉ REPUBLIKY,ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE SVAZIJSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,ZA PREZIDENTA SJEDNOCENÉ REPUBLIKY TANZANIE,ZA PREZIDENTA ČADSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA DEMOKRATICKÉ REPUBLIKY VÝCHODNÍ TIMOR,ZA PREZIDENTA TOŽSKÉ REPUBLIKY,ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE TONGY,ZA PREZIDENTA REPUBLIKY TRINIDAD A TOBAGO,ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU TUVALU,ZA PREZIDENTA UGANDSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU VANUATSKÉ REPUBLIKY,ZA PREZIDENTA ZAMBIJSKÉ REPUBLIKY,ZA VLÁDU ZIMBABWSKÉ REPUBLIKY,KTEŘÍ se po výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě, DOHODLI TAKTO: JEDINÝ ČLÁNEK Dohoda z Cotonou se v souladu s postupem podle svého článku 95 mění takto: A. PREAMBULE 1. Jedenáctý bod, který začíná „PŘIPOMÍNAJÍCE deklarace (…) z vrcholných schůzek v Libreville a Santo Domingu“, se nahrazuje tímto: „PŘIPOMÍNAJÍCE deklarace z následných vrcholných schůzek hlav států a předsedů vlád států AKT“. 2. Dvanáctý bod preambule, který začíná slovy: „MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že rozvojové cíle tisíciletí…“, se nahrazuje tímto: „MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že rozvojové cíle tisíciletí vycházející z prohlášení přijatého Valným shromážděním Organizace spojených národů v roce 2000 u příležitosti Summitu tisíciletí, zejména vymýcení extrémní chudoby a hladu, a rovněž rozvojové cíle a zásady dohodnuté na konferencích Organizace spojených národů poskytují jasnou vizi a musí být oporou spolupráce AKT-EU v rámci této dohody; uznávajíce, že EU a státy AKT musí společně usilovat o urychlení pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí;“ 3. Za dvanáctý bod preambule, který začíná slovy: „MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že rozvojové cíle tisíciletí…“ se doplňuje nový bod preambule, který zní: „ZTOTOŽŇUJÍCE SE s programem efektivní pomoci, zahájeným na fóru v Římě, potvrzeným v Paříži a dále rozvinutým v akčním programu z Akkry;“ 4. Třináctý bod preambule, který začíná slovy: „Se zvláštním zřetelem k slibům vyhlášeným …“, se nahrazuje tímto: „VĚNUJÍCE zvláštní pozornost příslibům učiněným a cílům schváleným na významných konferencích OSN a dalších mezinárodních konferencích a uznávajíce potřebu podniknout další kroky pro dosažení cílů a provádění akčních programů, jež byly na těchto fórech vypracovány;“ 5. Za třináctý bod preambule, který začíná slovy: „Se zvláštním zřetelem k slibům vyhlášeným …“, se doplňuje bod nový, který zní: „VĚDOMY SI významných celosvětových ekologických problémů, jež přináší změna klimatu, a hluboce znepokojeny tím, že nejzranitelnější obyvatelstvo žije v rozvojových zemích, především v nejméně rozvinutých zemích a v malých ostrovních státech AKT, kde jsou životní podmínky a udržitelný rozvoj ohrožovány jevy spojenými s klimatem, jako je zvyšování hladiny moří, eroze pobřeží, povodně, sucha a desertifikace;“. B. ZNĚNÍ ČLÁNKŮ DOHODY Z COTONOU 1. Článek 1 se mění takto: 6. Třetí odstavec se nahrazuje tímto: „Tyto cíle a mezinárodní závazky stran, včetně rozvojových cílů tisíciletí, jsou zdrojem všech rozvojových strategií a dosahuje se jich prostřednictvím integrovaného přístupu, současně s ohledem na politické, hospodářské, sociální, kulturní a environmentální aspekty rozvoje. Partnerství poskytuje souvislý podpůrný rámec pro rozvojové strategie, přijaté každým státem AKT.“; 7. Čtvrtý odstavec se nahrazuje tímto: „Součástí tohoto rámce je udržení ekonomického růstu, rozvoj soukromého sektoru, zvýšení zaměstnanosti a zlepšení přístupu k výrobním prostředkům. Podporuje se úcta k právům jednotlivce a uspokojování základních potřeb, povzbuzování sociálního rozvoje a podmínek rovného rozdělování plodů růstu. Povzbuzují a podporují se regionální a subregionální integrační procesy, které napomáhají integraci zemí AKT do světového hospodářství v oblasti obchodu a soukromých investic. Nedílnou součástí tohoto přístupu je budování kapacit účastníků v oblasti rozvoje a zlepšování institucionálního rámce nutného pro sociální soudržnost, pro fungování demokratické společnosti a tržního hospodářství a pro zrod aktivní a organizované občanské společnosti. Systematická pozornost se věnuje situaci žen a otázkám rovnosti mužů a žen ve všech oblastech – politické, ekonomické a sociální. Zásady udržitelného rozvoje přírodních zdrojů a životního prostředí, včetně změny klimatu, se uplatňují a integrují na všech úrovních partnerství.“. 2. Článek 2 se nahrazuje tímto: „Článek 2 Hlavní zásady Spolupráce AKT-ES, založená na právně závazném systému a existenci společných orgánů, se řídí mezinárodně schváleným programem efektivní pomoci týkajícím se vlastnictví, sbližování, harmonizace, řízení pomoci zaměřeného na výsledky a vzájemné odpovědnosti, uskutečňovaným v souladu s těmito hlavními zásadami: - rovnost partnerů a vlastnictví v rozvojových strategiích: pro účely provádění cílů partnerství určují státy AKT rozvojové strategie pro své ekonomiky a společnosti s veškerou svrchovaností a s náležitým zřetelem k podstatným a základním prvkům uvedeným v článku 9; partnerství podporuje vlastnictví dotyčných zemí a obyvatel v rozvojových strategiích; rozvojoví partneři EU uvedou své programy do souladu s těmito strategiemi; - účast: kromě ústřední vlády jako hlavního partnera je partnerství otevřeno parlamentům a místním orgánům států AKT, jakož i různým ostatním účastníkům s cílem podpořit integraci všech složek společnosti, včetně soukromého sektoru a organizací občanské společnosti, do hlavního proudu politického, hospodářského a společenského života; - klíčová úloha dialogu a plnění vzájemných závazků a odpovědnost: závazky přijaté stranami v rámci jejich dialogu jsou ústředním bodem jejich vztahů partnerství a spolupráce; strany úzce spolupracují při určování a provádění potřebných procesů sbližování a harmonizace mezi dárci s cílem zajistit v těchto procesech klíčovou úlohu států AKT; - diferenciace a regionalizace: dohody o spolupráci a priority spolupráce se liší podle úrovně rozvoje partnera, jeho potřeb, výsledků a dlouhodobé rozvojové strategie. Nejméně rozvinutým zemím se poskytuje zvláštní zacházení. Přihlédne se ke zranitelnosti vnitrozemských a ostrovních států. Zvláštní důraz se klade na regionální integraci, a to i na kontinentální úrovni.“. 3. Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 Obecný přístup Státy AKT určují rozvojové zásady, strategie a modely svých ekonomik a společností s veškerou svrchovaností. Se Společenstvím zakládají programy spolupráce podle této dohody. Strany však uznávají doplňkovou úlohu nestátních účastníků, národních parlamentů států AKT a místních decentralizovaných orgánů a jejich potenciál přispět k procesu rozvoje, především na státní a regionální úrovni. Za tímto účelem a za podmínek stanovených v této dohodě – nestátní účastníci, národní parlamenty států AKT a místní decentralizované orgány tam, kde je to vhodné: - jsou zapojeni a informováni o konzultacích týkajících se politik a strategií spolupráce, o prioritách spolupráce, zejména v oblastech, které se jich týkají nebo je přímo ovlivňují, a o politickém dialogu; - obdrží podporu v oblasti budování kapacit v kritických oblastech s cílem jednak posílit kapacity těchto účastníků, zejména pokud jde o organizaci a zastupování a zřizování konzultačních mechanismů zahrnujících komunikační kanály a dialog, a jednak podpořit strategická spojenectví. Tam, kde je to vhodné, nestátní účastníci a místní decentralizované orgány: - obdrží finanční prostředky za podmínek stanovených v této dohodě s cílem podpořit místní rozvojové procesy; - jsou zapojeni do provádění projektů a programů spolupráce v oblastech, které se jich týkají nebo ve kterých mají tito účastníci komparativní výhodu.“. 4. Článek 6 se mění takto: 8. Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. K účastníkům spolupráce patří: 9. státní (místní, regionální a celostátní) účastníci, včetně národních parlamentů států AKT; 10. regionální organizace států AKT a Africká unie; Pro účely této dohody zahrnuje pojem „regionální organizace či úroveň“ také subregionální organizace či úrovně; 11. nestátní účastníci: 12. soukromý sektor; 13. hospodářští a sociální partneři, včetně odborových organizací, 14. občanská společnost ve všech svých podobách podle vnitrostátní charakteristiky.“; 15. V odstavci 2 se slova „nevládních účastníků“ nahrazují slovy „nestátních účastníků“. 5. Článek 8 se nahrazuje tímto: „Článek 8 Politický dialog 1. Strany se pravidelně účastní komplexního, vyváženého a hlubokého politického dialogu vedoucího k závazkům na obou stranách. 2. Cílem tohoto dialogu je výměna informací, podpora vzájemného porozumění a usnadnění zavádění dohodnutých priorit a společných agend, zejména uznáváním existujících vazeb mezi různými aspekty vztahů mezi stranami a různými oblastmi spolupráce stanovenými v této dohodě. Dialog usnadňuje konzultace mezi stranami a posiluje jejich spolupráci na mezinárodních fórech a dále prosazuje a podporuje systém účinného multilateralismu. Cíle dialogu rovněž zahrnují předcházení vzniku situací, ve kterých by jedna strana mohla považovat za nutné využít konzultační postupy podle článků 96 a 97. 3. Dialog zahrnuje veškeré cíle stanovené v této dohodě, stejně jako otázky společného, obecného nebo regionálního zájmu včetně záležitostí týkajících se regionální a kontinentální integrace. Prostřednictvím dialogu strany přispívají k míru, bezpečnosti a stabilitě a podporují stabilní a demokratické politické prostředí. Dialog zahrnuje strategie spolupráce, včetně programu účinnosti pomoci, stejně jako globální a odvětvové politiky, zahrnující i životní prostředí, změnu klimatu, rovnost mužů a žen, migraci a otázky související s kulturním dědictvím. Zabývá se rovněž globálními a odvětvovými politikami obou stran, jež by mohly ovlivnit plnění cílů rozvojové spolupráce. 4. Dialog se mimo jiné zaměřuje na specifické politické problémy společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů této dohody, jako je obchod se zbraněmi, nadměrné vojenské výdaje, drogy, organizovaný zločin, dětská práce nebo jakákoli diskriminace, založená například na rase, barvě pleti, pohlaví, jazyku, náboženském vyznání, politických či jiných názorech, národním nebo sociálním původu, majetku, rodu nebo jiném postavení. Dialog rovněž zahrnuje pravidelné posouzení vývoje dodržování lidských práv, demokratických zásad, právního státu a řádné správy věcí veřejných. 5. Vedoucí úlohu v tomto dialogu hrají široce založené politiky na podporu míru a předcházení, zvládání a řešení násilných konfliktů, jakož i potřeba brát při vymezování prioritních oblastí spolupráce plně v úvahu cíle, jimiž jsou mír a demokratická stabilita.V této souvislosti se tam, kde je to vhodné, do dialogu plně zapojí příslušné regionální organizace států AKT a Africká unie. 6. Dialog je veden pružně. Dialog je podle potřeby formální nebo neformální a je veden uvnitř nebo vně institucionálního rámce včetně skupiny AKT, Společného parlamentního shromáždění, ve vhodném formátu a na vhodné úrovni včetně úrovně vnitrostátní, regionální, kontinentální nebo úrovně celé skupiny AKT. 7. K tomuto dialogu se přidružují regionální organizace a zástupci organizací občanské společnosti a dále tam, kde je to vhodné, národní parlamenty států AKT. 8. Za účelem předcházení vzniku situací, v nichž by jedna strana mohla považovat za nezbytné využít konzultační postup podle článku 96, je případně dialog zahrnující podstatné prvky systematický a formalizovaný v souladu s postupy uvedenými v příloze VII.“. 6. Článek 9 se mění takto: a) V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Řádná správa věcí veřejných, která je základem partnerství AKT-EU, je základem domácích a mezinárodních politik stran a představuje základní prvek této dohody. Strany se dohodly, že vážné případy korupce včetně úplatkářství vedoucího k takové korupci představují porušení tohoto prvku, jak je uvedeno v článku 97.“ b) V odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Zásady, na nichž stojí podstatné prvky a základní prvek, jak je vymezuje tento článek, se vztahují stejným způsobem na všechny státy AKT na jedné straně a na Evropskou unii a její členské státy na straně druhé.“. 7. Článek 10 se mění takto: a) V odstavci 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto: „– větší zapojení národních parlamentů států AKT, místních decentralizovaných orgánů tam, kde je to vhodné, a aktivní a organizované občanské společnosti a soukromého sektoru.“ b) V odstavci 2 se slova „tržního hospodářství“ nahrazují slovy „sociálního tržního hospodářství“. 8. Článek 11 se nahrazuje tímto: „Článek 11 Politika budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení, reakce na nestabilní situace 1. Strany uznávají, že bez rozvoje a bez snižování chudoby nemůže být dosaženo udržitelného míru a bezpečnosti, a že bez míru a bezpečnosti nemůže být dosaženo udržitelného rozvoje. V rámci partnerství strany sledují aktivní, komplexní a integrovanou politiku zaměřenou na budování míru a předcházení konfliktům a jejich řešení a na bezpečnost obyvatel a zabývají se nestabilními situacemi. Tato politika se zakládá na zásadě vlastní odpovědnosti a soustřeďuje se zejména na budování vnitrostátních, regionálních a kontinentálních kapacit a na předcházení násilným konfliktům v raném stadiu cíleným řešením jejich základních příčin, včetně chudoby, a vhodnou kombinací veškerých dostupných nástrojů. Strany uznávají, že je nutné se zabývat novými či zhoršujícími se bezpečnostními hrozbami, jako je organizovaný zločin, pirátství a nelegální obchod, zejména s lidmi, drogami a zbraněmi. Je třeba rovněž zohlednit následky celosvětových problémů, jako jsou otřesy na mezinárodních finančních trzích, změna klimatu a pandemie. Strany zdůrazňují význam úlohy regionálních organizací při budování míru a předcházení konfliktům a jejich řešení a v boji s novými či zhoršujícími se bezpečnostními hrozbami v Africe, a zásadní význam Africké unie v této oblasti. 2. Vzájemná závislost bezpečnosti a rozvoje zahrnuje činnosti v oblasti budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení, jež kombinují krátkodobý a dlouhodobý přístup; tyto činnosti zahrnují oblast zvládání krizí a přesahují ji. Činnosti v oblasti boje s novými či zhoršujícími se bezpečnostními hrozbami podporují mimo jiné vymáhání práva, včetně spolupráce při hraničních kontrolách, zvyšování bezpečnosti mezinárodního dodavatelského řetězce a zlepšování bezpečnostních záruk letecké, námořní a pozemní dopravy. Činnosti v oblasti budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení zahrnují zejména podporu vyvažování politických, hospodářských, sociálních a kulturních příležitostí mezi všemi segmenty společnosti, posilování demokratické legitimity a účinnosti správy věcí veřejných, zřizování účinných mechanismů mírového řešení skupinových zájmů, aktivního zapojení žen, překonávání hranic mezi různými segmenty společnosti, stejně jako podporu aktivní a organizované občanské společnosti. V tomto ohledu se věnuje obzvláštní pozornost vývoji systémů včasného varování a mechanismů budování míru, jež přispějí k předcházení konfliktů. 3. Příslušné činnosti rovněž mimo jiné zahrnují podporu snah o zprostředkování, vyjednávání a usmiřování, účinnou regionální správu sdílených vzácných přírodních zdrojů, demobilizace a opětovného začlenění bývalých bojovníků do společnosti a řešení problému dětských vojáků a násilí páchaného na ženách a dětech. Budou přijata vhodná opatření pro stanovení rozumných limitů vojenských výdajů a obchodu se zbraněmi, včetně podpory používání dohodnutých norem a kodexů chování, stejně jako pro boj s činnostmi, jež jsou zdrojem konfliktů. 3a. Zvláštní důraz se klade na boj proti protipěchotním minám a zbytkům vojenských výbušnin a také na řešení nedovolené výroby, přepravy, šíření a hromadění ručních palných zbraní a lehkých zbraní a nábojů do nich, včetně jejich nekontrolovaného šíření a nedostatečně zabezpečených a špatně spravovaných zásob a skladů. Strany se dohodly, že budou koordinovat, sledovat a plně uplatňovat své závazky v rámci všech příslušných mezinárodních úmluv a nástrojů a za tímto účelem se zavazují spolupracovat na vnitrostátní, regionální a kontinentální úrovni. 3b. Strany se rovněž zavazují spolupracovat při předcházení žoldnéřským aktivitám v souladu se svými závazky v rámci všech příslušných mezinárodních úmluv a nástrojů a svých příslušných právních předpisů. 4. Strany si vyměňují informace a usnadňují preventivní opatření tak, aby se nestabilní situace řešily strategickým a účinným způsobem, a využívají při tom soudržným způsobem diplomatické, bezpečnostní a rozvojové nástroje. Dohodnou se na způsobech, jak nejlépe posílit schopnosti států plnit své základní funkce a stimulovat politickou vůli k reformě při současném respektování zásady vlastní odpovědnosti. Za nestabilních situací je obzvláště důležitý politický dialog, který bude dále rozvíjen a posilován. 5. V situacích násilných konfliktů činí strany veškeré vhodné kroky k tomu, aby zabránily nárůstu násilí, omezily jeho územní rozšíření a usnadnily mírové řešení stávajících sporů. Zvláštní pozornost je věnována zajištění toho, aby finanční zdroje pro spolupráci byly užívány v souladu se zásadami a cíli partnerství a aby se předcházelo zneužívání prostředků pro válečné účely. 6. V situacích po skončení konfliktu strany přijmou veškerá vhodná opatření ke stabilizaci situace v období přechodu tak, aby byl usnadněn návrat k nenásilné, stabilní a demokratické situaci. Strany zajistí vytvoření všech nezbytných vazeb mezi krizovými opatřeními, rehabilitací a rozvojovou spoluprací. 7. Při podpoře posilování míru a mezinárodní spravedlnosti strany znovu potvrzují své odhodlání: - sdílet zkušenosti při přijímání právních úprav potřebných pro umožnění ratifikace a provádění Římského statutu Mezinárodního trestního soudu; a - bojovat proti mezinárodnímu zločinu v souladu s mezinárodním právem, s patřičným ohledem na Římský statut. Strany usilují o přijetí kroků směřujících k ratifikaci a provádění Římského statutu a souvisejících nástrojů.“. 9. Článek 12 se nahrazuje tímto: „Článek 12 Soudržnost politik Společenství a jejich dopad na provádění této dohody Strany se zavázaly zabývat se soudržností politik ve prospěch rozvoje cílenějším a strategičtějším způsobem více zaměřeným na partnerství, zahrnujícím zesílení dialogu o otázkách soudržnosti politik ve prospěch rozvoje. Evropská unie uznává, že rozvojové priority států AKT mohou být v souladu s cíli této dohody podporovány také dalšími politikami Unie kromě rozvojové politiky. Evropská unie proto za účelem plnění cílů této dohody zvýší soudržnost těchto politik. Aniž je dotčen článek 96, v případě, že Společenství hodlá při výkonu svých pravomocí přijmout opatření, které by mohlo mít vliv na zájmy států AKT, pokud jde o cíle této dohody, skupině AKT své záměry včas oznámí. Za tímto účelem Komise pravidelně informuje sekretariát skupiny AKT o plánovaných návrzích a současně oznámí svůj návrh takových opatření. Tam, kde je to nezbytné, může být rovněž z podnětu států AKT vznesena žádost o informace. Na žádost těchto států se budou neprodleně konat konzultace tak, aby bylo možné před přijetím jakéhokoli konečného rozhodnutí vzít v úvahu jejich obavy ohledně dopadu těchto opatření. Kromě toho mohou po ukončení těchto konzultací státy AKT a skupina AKT co nejdříve písemně oznámit Společenství své případné obavy a předložit návrhy změn, jimiž by bylo možné jejich obavy odstranit. Pokud Společenství návrhy států AKT nepřijme, co nejdříve je informuje s uvedením důvodů. Skupina AKT rovněž obdrží přiměřené informace o vstupu takových rozhodnutí v platnost, a to předem, kdykoli to bude možné.“. 10. Článek 14 se nahrazuje tímto: „Článek 14 Společné orgány 1. Společnými orgány této dohody jsou Rada ministrů, Výbor velvyslanců a Společné parlamentní shromáždění. 2. Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení stávajících či budoucích dohod o hospodářském partnerství, vynasnaží se společné orgány a orgány ustavené v rámci dohod o hospodářském partnerství zajistit koordinaci, soudržnost a doplňkovost, jakož i výměnu informací .“. 11. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 14a Setkání hlav států a předsedů vlád Strany se setkávají na úrovni hlav států a předsedů vlád, a to na základě společné dohody a v odpovídajícím složení.“. 12. Článek 15 se mění takto: a) V odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „Rada ministrů se zpravidla schází z podnětu předsedy jednou ročně a kdykoli je to nezbytné v podobě a geografickém složení odpovídajícím problémům, které mají být řešeny. Tato setkání umožní vedení konzultací na vysoké úrovni o záležitostech, jež jsou pro strany obzvláště důležité, a doplní tak činnost smíšeného ministerského výboru pro obchod podle článku 38 a Výboru pro rozvojovou finanční spolupráci AKT-ES podle článku 83, jež slouží k přípravě každoročních setkání Rady ministrů.“; b) V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Rada ministrů může v průběhu pravidelných každoročních setkání nebo písemným postupem přijímat rozhodnutí závazná pro strany, rámcová usnesení, doporučení a stanoviska. Rada předkládá každý rok Společnému parlamentnímu shromáždění zprávu o provádění této dohody. Přezkoumává a bere v úvahu usnesení a doporučení přijatá Společným parlamentním shromážděním.“. 13. Článek 17 se mění takto: a) Odstavec 2 se mění takto: i) Třetí a čtvrtá odrážka nahrazují tímto: „– projednávat otázky související s rozvojem a s partnerstvím AKT-EU, včetně dohod o hospodářském partnerství, dalších obchodních dohod, Evropského rozvojového fondu a strategických dokumentů o zemích a regionech. Za tímto účelem Komise předá tyto strategické dokumenty pro informaci Společnému parlamentnímu shromáždění; – projednávat výroční zprávu Rady ministrů o provádění této dohody a přijímat usnesení a vydávat doporučení pro Radu ministrů za účelem dosažení cílů této dohody;“; ii) Doplňuje se nová odrážka, která zní: „– prosazovat institucionální rozvoj a budování kapacit národních parlamentů v souladu s čl. 33 odst. 1 této dohody.“; b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Společné parlamentní shromáždění se schází dvakrát ročně na plenárním zasedání, střídavě v Evropské unii a v jednom ze států AKT. S cílem posílit regionální integraci a podpořit spolupráci mezi národními parlamenty se sjednávají schůzky mezi členy parlamentů z EU a AKT na regionální úrovni. Tyto schůzky na regionální úrovni se organizují v souladu s cíli stanovenými v čl. 14 odst. 2 této dohody.“. 14. V článku 19 se na odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Spolupráce vychází ze závěrů konferencí OSN a ze záměrů, cílů a akčních programů sjednaných na mezinárodní úrovni a z jejich pokračování, jakožto základu pro zásady rozvoje. Spolupráce rovněž vychází z cílů mezinárodní rozvojové spolupráce a přikládá zvláštní význam realizaci kvalitativních a kvantitativních ukazatelů pokroku.Strany společně usilují o urychlení pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí.“. 15. Článek 20 se mění takto: a) Odstavec 1 se mění takto: i) úvodní věty se nahrazují tímto: „1. Cíle rozvojové spolupráce AKT-ES se uskutečňují pomocí integrovaných strategií, které zahrnují hospodářské, sociální, kulturní, environmentální a institucionální prvky, které musí být v místním vlastnictví. Spolupráce tak poskytuje soudržný rámec podpory vlastních rozvojových strategií AKT a zajišťuje doplňkovost a interakci mezi různými prvky, zejména na vnitrostátní a regionální úrovni a mezi nimi. V tomto kontextu a v rámci rozvojových politik a reforem prováděných státy AKT se strategie spolupráce AKT-ES na národní, případně regionální úrovni zaměřují na:“; ii) Písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) dosahování rychlého a udržovaného hospodářského růstu, který vytváří pracovní místa, rozvoj soukromého sektoru, zvyšování zaměstnanosti, zlepšování přístupu k výrobním hospodářským činnostem a zdrojům;“; iii) V odstavci 1 se doplňuje nové písmeno, které zní: „aa) podporu regionální spolupráce a integrace;“; b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Systematická pozornost se věnuje těmto tematickým nebo průřezovým tématům s cílem integrovat je do všech oblastí spolupráce: lidská práva, rovnost mužů a žen, demokracie, řádná správa věcí veřejných, udržitelnost životního prostředí, změna klimatu, přenosné a nepřenosné choroby a institucionální rozvoj a budování kapacit. Tyto oblasti jsou rovněž způsobilé pro podporu Společenství.“. 16. Článek 21 se mění takto: a) V odstavci 1 se v úvodní větě slova „ pro soukromé investice“ nahrazují slovy „pro investice“; b) Netýká se českého znění; c) Odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. Podpora investic a rozvoje soukromého sektoru integruje akce a iniciativy na makroekonomické, mezoekonomické a mikroekonomické úrovni a pomáhá při hledání inovativních mechanismů financování, včetně kombinování a posilování potenciálu veřejných a soukromých zdrojů pro financování rozvoje.“; d) Doplňuje se nový odstavec, který zní: „6. Spolupráce podporuje investice veřejného sektoru do základní infrastruktury, zaměřené na rozvoj soukromého sektoru, hospodářský růst a vymýcení chudoby.“. 17. V čl. 22 odst. 1 se úvodní věta v písmeni b) nahrazuje tímto: „b) strukturální politiky zaměřené na posílení úlohy různých účastníků, zejména soukromého sektoru, a ke zlepšení prostředí pro zvýšenou mobilizaci domácích zdrojů a růst obchodu, investic a zaměstnanosti, jakož i na:“. 18. Článek 23 se nahrazuje tímto: „Článek 23 Rozvoj hospodářského odvětví Spolupráce podporuje udržitelnou politiku a institucionální reformy a investice nutné pro spravedlivý přístup k hospodářským činnostem a výrobním prostředkům, zejména: a) rozvoj systémů školení, které napomáhají zvyšovat produktivitu ve formálních i neformálních sektorech; b) kapitál, úvěry, půdu, zejména pokud jde o vlastnická práva a užívání; c) rozvoj strategií venkova zaměřených na vybudování rámce pro participační decentralizované plánování a rozdělování a řízení zdrojů; d) rozvoj strategií zaměřených na zvyšování zemědělské produkce a produktivity ve státech AKT, zejména zajištěním potřebného financování výzkumu, vstupů a služeb v zemědělství a podpůrné infrastruktury ve venkovských oblastech, a snižováním a řízením rizik. Podpora zahrnuje veřejné a soukromé investice do zemědělství, podporu tvorby zemědělských politik a strategií, posilování organizací v zemědělství a soukromém sektoru, řízení přírodních zdrojů a rozvoj a fungování zemědělských trhů. Strategie zemědělské produkce posílí vnitrostátní a regionální politiky bezpečnosti potravin a regionální integraci. V této souvislosti spolupráce podpoří úsilí AKT zvýšit konkurenceschopnost vývozních komodit a přizpůsobit své strategie vývozu komodit vývoji obchodních podmínek; e) udržitelný rozvoj vodních zdrojů, založený na integrovaných zásadách řízení vodních zdrojů, zajišťující spravedlivé a udržitelné rozdělení společných vodních zdrojů mezi různé uživatele; f) udržitelný rozvoj rybolovu a akvakultury, který zahrnuje vnitrozemský rybolov i mořské zdroje v rámci výlučných hospodářských zón států AKT; g) hospodářská a technologická infrastruktura a služby včetně dopravy, telekomunikačních systémů, sdělovacích služeb a rozvoje informační společnosti; h) rozvoj konkurenceschopných odvětví průmyslu, těžby a energetiky, při povzbuzování účasti a rozvoje soukromého sektoru; i) rozvoj obchodu, včetně podpory poctivého obchodu; j) rozvoj podnikání, financí a bankovnictví a jiných sektorů služeb; k) rozvoj cestovního ruchu; l) rozvoj vědecké, technologické a výzkumné infrastruktury a služeb; včetně zlepšování, přenosu a vstřebávání nových technologií; m) posilování kapacit ve výrobních oblastech, zejména ve veřejném a soukromém sektoru; n) podpora tradičních vědomostí; a o) rozvoj a provádění konkrétních strategií přizpůsobení zabývajících se důsledky eroze preferencí, případně včetně činností uvedených výše v bodech a) až n).“ 19. Doplňuje se nový článek, který zní: „Článek 23a Rybolov Protože se uznává skutečnost, že rybolov a akvakultura hrají v zemích AKT zásadní úlohu, mají pozitivní vliv na vytváření pracovních míst, tvorbu příjmů, bezpečnost potravin a životní podmínky venkovských a pobřežních komunit, a tím snižují chudobu, zaměří se spolupráce na další rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury v zemích AKT tak, aby došlo k udržitelnému zvýšení souvisejících sociálních a hospodářských výhod. Programy a činnosti spolupráce podpoří mimo jiné rozvoj a provádění udržitelných strategií rozvoje a plánů řízení odvětví rybolovu a akvakultury v zemích a regionech AKT; začlenění rybolovu a akvakultury do vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií; rozvoj infrastruktury a technického know-how potřebných pro to, aby mohly země AKT získat ze svého rybolovu a akvakultury nejvyšší možnou udržitelnou hodnotu; budování kapacit zemí AKT na překonání vnějších problémů, jež jim brání plně využívat jejich rybolovné zdroje; a podpora a rozvoj společných podniků pro investice do odvětví rybolovu a akvakultury v zemích AKT. Jakákoli dohoda o rybolovu, která bude sjednávaná mezi Společenstvím a státy AKT, musí být konzistentní s rozvojovými strategiemi v této oblasti. Na základě společné dohody a s cílem rozvíjet, zlepšovat nebo posilovat rozvojovou spolupráci mezi EU a AKT pro udržitelný rybolov a akvakulturu se mohou konat konzultace na vysoké úrovni, včetně ministerské úrovně.“. 20. V čl. 25 odst. 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto: „a) zlepšování vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních, úsilí o dosažení uznávání vysokoškolských kvalifikací, vytvoření systémů pro zajištění kvality vzdělávání, včetně vzdělávání a odborné přípravy probíhajících on-line nebo nekonvenčními metodami, a budování technických kapacit a dovedností; b) zlepšování systémů zdravotnictví, zejména zajištění rovného přístupu ke komplexní a kvalitní zdravotní péče a zlepšování výživy, odstranění hladu a podvýživy, zajištění přiměřených dodávek a bezpečnosti potravin, a to mimo jiné prostřednictvím podpory bezpečnostních sítí;“. 21. Článek 27 se mění takto: a) Nadpis se nahrazuje tímto: „Kultura a vzdělávání“; b) Písmeno c) se nahrazuje tímto: „c) uznání, zachování a podporu hodnoty kulturního dědictví; podporu rozvoje kapacit v tomto sektoru;“; c) Doplňují se nová písmena, která znějí: „e) uznání a podporu úlohy účastníků a sítí v oblasti kultury a jejich příspěvku k udržitelnému rozvoji f) podporu kulturního rozměru vzdělávání a účasti mládeže na kulturních aktivitách.“. 22. Články 28,29 a 30 se nahrazují tímto: „Článek 28 Obecný přístup 1. Spolupráce AKT a EU poskytuje účinnou pomoc při plnění cílů a priorit, jež si státy AKT stanovily v rámci regionální spolupráce a integrace. 2. V souladu s obecnými cíli uvedenými v článcích 1 a 20 se spolupráce mezi AKT a EU zaměřuje na: 16. podporu míru a stability, jakož i předcházení a řešení konfliktů; 17. posilování hospodářského rozvoje a zlepšování hospodářské spolupráce prostřednictvím budování rozsáhlejších trhů, volného pohybu osob, zboží, služeb, kapitálu, pracovních sil a technologií mezi zeměmi AKT, urychlené diverzifikace ekonomik států AKT, podpory a rozšíření obchodování mezi zeměmi AKT a třetími zeměmi a postupného začleňování států AKT do světového hospodářství; 18. podporu překonávání problémů nadnárodního rozměru souvisejících s udržitelným rozvojem, mimo jiné pomocí koordinace a harmonizace politik regionální spolupráce. 3. Za podmínek stanovených v článku 58 spolupráce rovněž podporuje meziregionální spolupráci a spolupráci v rámci AKT, zahrnující například: a) jednu či více regionálních organizací AKT, včetně těch na kontinentální úrovni; b) evropské zámořské země a území a nejvzdálenější regiony; c) rozvojové země, které nepatří mezi AKT. Článek 29 Spolupráce AKT a EU při podpoře regionální spolupráce a integrace 1. V oblasti stability, míru a předcházení konfliktům se spolupráce zaměřuje na: 19. podporu a rozvoj regionálního politického dialogu v oblastech předcházení konfliktům a jejich řešení; lidská práva a demokratizaci; výměny, síťové spolupráce a podporu mobility mezi různými účastníky rozvoje, zejména v občanské společnosti; 20. podporu regionálních iniciativ a politik v bezpečnostních otázkách, zahrnujících kontrolu zbraní, boj proti drogám, organizovanému zločinu, praní peněz, úplatkářství a korupci. 2. V oblasti regionální hospodářské integrace spolupráce podporuje: 21. účast nejméně rozvinutých zemí ze států AKT na budování regionálních trhů a jejich společném využívání; 22. provádění odvětvových hospodářských reformních politik na regionální úrovni; 23. liberalizaci obchodu a plateb; 24. zahraniční i domácí přeshraniční investice a jiné regionální nebo subregionální iniciativy hospodářské integrace; 25. zmírňování následků čistých přechodných nákladů regionální integrace na rozpočtové příjmy a platební bilanci; a 26. infrastrukturu, zejména dopravy a spojů a jejich bezpečnosti a služeb, včetně rozvoje regionálních příležitostí v oblasti informačních a komunikačních technologií. 3. V oblasti regionálních politik udržitelného rozvoje podporuje spolupráce priority regionů AKT, zejména: 27. životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů, včetně vody a energie, a řešení změny klimatu; 28. bezpečnost potravin a zemědělství; 29. zdravotnictví, vzdělávání a odbornou přípravu; 30. výzkum a technologický rozvoj; a 31. regionální iniciativy pro připravenost na katastrofy, zmírňování jejich následků a obnovu po katastrofách. Článek 30 Budování kapacit na podporu regionální spolupráce a integrace v AKT Spolupráce za účelem dosažení účinnosti a efektivity regionálních politik rozvíjí a posiluje kapacity: 32. regionálních integračních institucí a organizací, jež zřídily státy AKT, a regionálních integračních institucí a organizací, jichž se státy AKT účastní, které podporují regionální spolupráci a integraci; 33. národních vlád a parlamentů v záležitostech regionální integrace; a 34. nestátních subjektů včetně soukromého sektoru.“. 23. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 31a HIV/AIDS Spolupráce podporuje snahy států AKT rozvinout a posílit všechny odvětvové politiky a programy zaměřené na to, jak vyřešit pandemii HIV/AIDS a zabránit jí v omezování rozvoje. Podporuje snahy států AKT o urychlené dosažení a udržení všeobecné dostupnosti prevence HIV/AIDS, léčby, péče a podpory a zaměřuje se zejména na: 35. podporu vývoje a provádění souhrnných odvětvových strategií a plánů týkajících se HIV/AIDS jakožto prioritní složky národních a regionálních rozvojových plánů; 36. zapojení všech souvisejících rozvojových odvětví do reakcí států na HIV/AIDS a zajištění široké mobilizace účastníků na všech úrovních; 37. zlepšování systémů zdravotnictví a řešení nedostatku lidských zdrojů ve zdravotnictví jako základu pro zajištění všeobecné dostupnosti a účinné integrace prevence HIV/AIDS, léčby a péče a jiné zdravotní péče; 38. řešení otázky nerovného postavení mužů a žen, násilí a zneužívání páchaného na základě pohlaví jakožto stimulů pandemie HIV/AIDS, dále zvýšení úsilí o zabezpečení práv žen a dívek, vytváření účinných programů a služeb pro ženy a dívky, které se týkají HIV/AIDS a zohledňují genderové aspekty, mimo jiné i sexuální a reprodukční zdraví, a úsilí o podporu plného zapojení žen do plánování a rozhodování v oblasti strategií a programů zaměřených na HIV/AIDS; 39. vyvinout podpůrné právní a politické rámce a odstranit represivní zákony, politiky, praxe, stigmata a diskriminaci, jež narušují lidská práva, zvyšují zranitelnost vůči HIV/AIDS a omezují dostupnost prevence HIV/AIDS, léčby, péče a podpory v této nemoci včetně léků, komodit a služeb pro osoby nakažené HIV/AIDS a nejohroženější skupiny obyvatel; 40. zvýšení rozsahu přístupnosti souvislé prevence HIV/AIDS založené na důkazech, jež se zabývá místními stimuly epidemie a specifickými potřebami žen, mladých lidí a nejohroženějších skupin obyvatel; a 41. zajištění všeobecného a spolehlivého přístupu k bezpečným, kvalitním a cenově dostupným lékům a zdravotnickým pomůckám, včetně zboží z oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví.“. 24. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 32a Změna klimatu Strany uznávají, že změna klimatu přináší významné ekologické problémy po celém světě a představuje hrozbu dosažení rozvojových cílů tisíciletí, takže její zvládání vyžaduje odpovídající, předvídatelnou a včasnou finanční podporu. Z těchto důvodů, a v souladu s ustanoveními článku 32, a zejména odst. 2 písm. a) tohoto článku, spolupráce: 42. uznává ohrožení států AKT, jež především pro malé ostrovy a státy AKT nacházející se v malé nadmořské výšce představují jevy spojené s klimatem, jako jsou eroze pobřeží, cyklony, povodně a ekologicky motivované přesídlování obyvatel, a zejména pro nejméně rozvinuté a vnitrozemské státy AKT vzrůstající rozsah povodní, sucha, odlesňování a desertifikace; 43. posiluje a podporuje politiky a programy na zmírnění a přizpůsobení následkům a hrozbám změny klimatu, mimo jiné prostřednictvím institucionálního rozvoje a budování kapacit; 44. zvyšuje kapacitu států AKT v rozvoji celosvětového trhu s uhlíkem a jejich účasti na něm a 45. je zaměřena na tyto činnosti: (i) na integraci změny klimatu do rozvojových strategií a do snah o snižování chudoby; (ii) na zvyšování politického významu, jejž má změna klimatu v rozvojové spolupráci, mimo jiné vhodným politickým dialogem; (iii) na pomoc státům AKT při přizpůsobování změně klimatu v příslušných odvětvích, jako je zemědělství, vodohospodářství a vodní infrastruktura, například pomocí transferů a přijímání vhodných a ekologických technologií; (iv) na podporu snižování rizik katastrof, což odráží skutečnost, že se změnou klimatu je spojeno stále více katastrof; (v) na poskytování finanční a technické podpory pro činnosti států AKT na zmírňování dopadů v souladu s cíli snižování chudoby a udržitelného rozvoje, mimo jiné pomocí snižování emisí z odlesňování a poškozování lesů a snižování emisí v zemědělství; (vi) na zlepšení kvality informací a předpovědí o počasí a klimatu a systémů včasného varování; a (vii) na podporu obnovitelných zdrojů energie a nízkouhlíkových technologií, jež prospívají udržitelnému rozvoji.“. 25. V čl. 33 odst. 3 se písmeno c) nahrazuje tímto: „c) zlepšování a posilování správy veřejných financí a fiskálního řízení s cílem rozvinout hospodářské aktivity v zemích AKT a zvýšit jejich daňové příjmy, a přitom plně respektovat svrchovanost států AKT v této oblasti. Opatření mohou zahrnovat: (i) zvyšování kapacit pro řízení domácích příjmů, včetně budování účinného, účelného a udržitelného daňového systému; (ii) podporu účasti v mezinárodních strukturách a procesech daňové spolupráce za účelem usnadnění dalšího rozvoje mezinárodních norem a skutečné shody s nimi; (iii) podporu uplatňování osvědčených mezinárodních postupů v daňových záležitostech, včetně zásady transparentnosti a výměny informací, v těch státech AKT, které se je zavázaly dodržovat;“. 26. V článku 34 se odstavce 2 až 4 nahrazují tímto: „2. Konečným cílem hospodářské a obchodní spolupráce je umožnit státům AKT plné uplatnění v mezinárodním obchodu. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje potřebě států AKT aktivně se účastnit mnohostranných obchodních jednání. Při současné úrovni rozvoje zemí AKT je hospodářská a obchodní spolupráce zaměřena na to, aby státy AKT mohly zvládnout výzvu globalizace a postupně se přizpůsobit novým podmínkám mezinárodního obchodu a tím usnadnit svůj přechod k liberalizovanému světovému hospodářství.V této souvislosti je třeba věnovat bedlivou pozornost zranitelnosti mnoha zemí AKT v důsledku jejich závislosti na komoditách nebo jen několika klíčových produktech, včetně zemědělsko-průmyslových produktů s přidanou hodnotou, a riziku eroze preferencí. 3. Za tímto účelem se hospodářská a obchodní spolupráce zaměřuje prostřednictvím vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií podle hlavy I na zvyšování výrobních, dodavatelských a obchodních kapacit zemí států AKT, stejně jako jejich schopnosti přilákat investice. Dále se zaměřuje na vytváření nové obchodní dynamiky mezi stranami, posilování obchodních a investičních politik států AKT, snižování jejich závislosti na komoditách, podporu diverzifikovanějšího hospodářství a zlepšování kapacit států AKT pro zvládnutí veškerých problémů spojených s obchodem. 4. Hospodářská a obchodní spolupráce je prováděna v plném souladu s ustanoveními Světové obchodní organizace (WTO), včetně zvláštního a diferencovaného zacházení, s ohledem na vzájemné zájmy stran a jejich příslušné úrovně rozvoje Rovněž se zcela souladu s mnohostrannými závazky zabývá následky eroze preferencí.“. 27. V článku 35 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: „1. Hospodářská a obchodní spolupráce je založena na spolehlivém, pevném a strategickém partnerství. Dále je založena na komplexním přístupu, vybudovaném na kladech a výsledcích předchozích úmluv AKT-ES. 2. Hospodářská a obchodní spolupráce je budována na regionálních integračních iniciativách států AKT. Spolupráce při podpoře regionální spolupráce a integrace, jak je vymezuje hlava I, a hospodářská a obchodní spolupráce se vzájemně posilují. Hospodářská a obchodní spolupráce se zabývá zejména řešením nabídkových a poptávkových omezení, zvláště propojenosti infrastruktury, diverzifikace ekonomik a opatřeními pro rozvoj obchodu jakožto prostředky zvyšování konkurenceschopnosti států AKT. Odpovídající opatření tudíž budou mít příslušnou důležitost v rámci rozvojových strategií států a regionů AKT, které Společenství podporuje, zejména prostřednictvím zajištění pomoci na podporu obchodu.“. 28. Články 36 a 37 se nahrazují tímto: „Článek 36 Formy 1. S ohledem na výše uvedené cíle a zásady se strany dohodly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby zajistily uzavření nových dohod o hospodářském partnerství, slučitelných s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), odstraňující postupně překážky jejich vzájemného obchodu a zlepšující spolupráci ve všech oblastech souvisejících s obchodem. 2. Jakožto rozvojové nástroje mají dohody o hospodářském partnerství za cíl podpořit hladkou a postupnou integraci států AKT do světové ekonomiky, zejména plným využitím potenciálu regionální integrace a obchodu mezi jižními zeměmi (Jih–Jih).“. 3. Strany se dohodly, že tato nová obchodní opatření se budou zavádět postupně. Článek 37 Postupy 1. Během vyjednávání dohod o hospodářském partnerství je v souladu s ustanoveními hlavy I a článku 35 zajištěno budování kapacit ve veřejném a soukromém sektoru států AKT, včetně opatření ke zvyšování konkurenceschopnosti, k posilování regionálních organizací a k podpoře regionálních iniciativ obchodní integrace tam, kde je to vhodné, s pomocí při úpravách rozpočtu a fiskální reformě, jakož i k modernizaci a rozvoji infrastruktury a podpoře investic. 2. Strany pravidelně přezkoumávají pokrok v jednání, jak to předpokládá článek 38. 3. Jednání o dohodách o hospodářském partnerství budou pokračovat se zeměmi AKT, které je dle své úvahy budou schopny vést na úrovni, kterou považují za vhodnou, a v souladu s postupy dohodnutými skupinou AKT za účelem podpory procesů regionální integrace v rámci AKT. 4 . Jednání o dohodách o hospodářském partnerství se zaměří zejména na stanovení harmonogramu postupného odstraňování překážek obchodu mezi stranami v souladu s příslušnými pravidly WTO. Na straně Společenství se liberalizace obchodu zakládá na acquis a zaměřuje se na zlepšování současného přístupu na trh pro země AKT, mimo jiné přezkumem pravidel původu. Jednání berou v úvahu úroveň rozvoje a společensko-ekonomický dopad obchodních opatření na země AKT a jejich schopnost přizpůsobit se a upravit svá hospodářství podle procesu liberalizace. Jednání budou proto co nejpružnější při stanovení doby trvání dostatečného přechodného období, konečného zahrnutí produktů, vezmou v úvahu citlivá odvětví a stupeň asymetrie v rámci časového plánu pro odstranění cel, při zachování souladu s aktuálně platnými pravidly WTO. 5. Strany úzce spolupracují v rámci WTO s cílem vysvětlit a odůvodnit dosažených ujednání, zejména s ohledem na stupeň možné pružnosti. 6. Strany nadále projednávají, jakým způsobem zjednodušit a přezkoumat pravidla původu, včetně ustanovení o kumulaci, jež se vztahují na jejich vývozy. 7. Jakmile státy AKT uzavřou dohodu o hospodářském partnerství, mohou k ní státy, jež nejsou stranami dané dohody, kdykoli přistoupit. 8. V kontextu spolupráce AKT a EU při podpoře regionální spolupráce a integrace, jak ji uvádí hlava I a v souladu s článkem 25, strany věnují obzvláštní pozornost potřebám, jež vznikly v důsledku provádění dohod o hospodářském partnerství. Použijí se zásady uvedené v článku 1 přílohy IV k této dohodě. Za tímto účelem strany schvalují využití stávajících nebo nových regionálních mechanismů financování, jež mohou nasměrovat zdroje z víceletých finančních rámců spolupráce a další zdroje.“. 29. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 37a Jiné obchodní dohody 1. Vzhledem k současným trendům obchodní politiky, zaměřeným na větší liberalizaci obchodu, se EU a státy AKT mohou účastnit vyjednávání a provádění dohod vedoucích k další liberalizaci mnohostranného a dvoustranného obchodu. Liberalizace může vést k erozi preferencí poskytnutých státům AKT a ovlivnit jejich soutěžní postavení na trhu EU i jejich rozvojové úsilí, které EU hodlá podporovat. 2. V souladu s cíli hospodářské a obchodní spolupráce se EU vynasnaží provádět nadále opatření, jež mají pomoci zvládnout případné negativní dopady liberalizace, aby mohl být pokud možno co nejdéle zachován významný preferenční přístup států AKT v rámci mnohostranného obchodu, a zajistit, aby bylo jakékoli nevyhnutelné omezení preferencí rozloženo na co nejdelší období.“. 30. V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto: 2. Ministerský výbor pro obchod projednává veškeré záležitosti související s obchodem, jež se týkají států AKT, a zejména pravidelně sleduje jednání o dohodách o hospodářském partnerství a jejich provádění. Věnuje zvláštní pozornost aktuálním mnohostranným obchodním jednáním a přezkoumává dopad iniciativ širší liberalizace na obchod AKT-ES a rozvoj ekonomik AKT. S cílem zvýšit výhody obchodních dohod AKT-ES vydává výbor zprávy a nezbytná doporučení Radě ministrů, jež se týkají také veškerých podpůrných opatření.“. 31. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 38a Konzultace 1. V případě, že by nová opatření nebo opatření stanovená v programech přijatých Společenstvím pro sbližování právních a správních předpisů s cílem usnadnit obchod mohla ovlivnit zájmy jednoho nebo více států AKT, informuje o tom Společenství před přijetím těchto opatření sekretariát skupiny AKT a příslušné státy AKT. 2. In Aby Společenství mohlo přihlédnout k zájmům skupiny AKT, budou se na její žádost konat konzultace podle ustanovení článku 12 této dohody tak, aby mohlo být dosaženo uspokojivého řešení. 3. V případě, že stávající pravidla nebo předpisy Společenství přijaté s cílem usnadnit obchod ovlivní zájmy jednoho nebo více států AKT, nebo v případě, že tyto zájmy jsou ovlivněny výkladem, používáním či prováděním takových pravidel nebo předpisů, budou se v souladu s ustanoveními článku 12 na žádost příslušných států AKT konat konzultace s cílem dosáhnout uspokojivého řešení. 4. Za účelem nalezení uspokojivého řešení mohou strany rovněž upozornit smíšený ministerský výbor pro obchod na jakékoli jiné problémy týkající se obchodu, které by případně mohly vzniknout v důsledku opatření přijatých nebo plánovaných členskými státy Evropské unie. 5. Aby byla zajištěna efektivnost konzultací, strany se o těchto opatřeních vzájemně informují. 6. Strany se dohodly, že konzultace a poskytování informací v rámci orgánů dohody o hospodářském partnerství týkající se záležitostí, které spadají do oblasti působnosti takových dohod, rovněž splňuje ustanovení tohoto článku a článku 12, pokud všechny potenciálně zasažené státy AKT podepsaly dohodu o hospodářském partnerství, v jejímž rámci byly tyto konzultace vedeny nebo tyto informace poskytnuty.“. 32. V článku 41 se odstavec 5 nahrazuje tímto: „5. Společenství podporuje prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, snahy států AKT posílit kapacity pro poskytování služeb. Zvláštní pozornost je věnována službám souvisejícím s pracovními silami, podnikáním, distribucí, financemi, cestovním ruchem, kulturou a výstavbou a souvisejícími inženýrskými službami, v zájmu zvýšení jejich konkurenceschopnosti a tím i zvýšení jejich hodnoty a objemu jejich obchodu zbožím a službami.“ 33. V článku 42 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Společenství v zájmu zvýšení účasti subjektů ze států AKT v mezinárodních přepravních službách podporuje prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, snahy států AKT rozvíjet a povzbuzovat nákladově účinné a účelné služby námořní dopravy ve státech AKT.“. 34. V článku 43 se odstavec 5 nahrazuje tímto: „5. Strany se rovněž dohodly na urychlení vzájemné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií a informační společnosti. Tato spolupráce prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, se zejména zaměří na vyšší slučitelnost a harmonizaci komunikačních systémů na vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni a jejich přizpůsobení novým technologiím.“ 35. V článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, Společenství podporuje úsilí států AKT posílit své kapacity pro zvládnutí všech oblastí souvisejících s obchodem, případně i včetně zlepšování a podpory institucionálního rámce.“. 36. V článku 45 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Strany se rovněž dohodly, že s přihlédnutím k formulování a podpoře účinných politik hospodářské soutěže zesílí spolupráci v této oblasti s příslušnými vnitrostátními agenturami pro hospodářskou soutěž, které postupně zajišťují účinné vymáhání pravidel hospodářské soutěže ze strany soukromých i státních podniků. Spolupráce v této oblasti zahrnuje zejména, prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, pomoc při navrhování příslušného právního rámce a jeho správního prosazování se zvláštním ohledem na zvláštní postavení nejméně rozvinutých zemí.“. 37. V článku 46 se odstavec 6 nahrazuje tímto: „6. Strany se dále dohodly na posílení své spolupráce v této oblasti. Na vyžádání, za vzájemně dohodnutých podmínek a prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, se spolupráce mimo jiné rozšíří na tyto oblasti: příprava právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli, zřízení a posílení státních a regionálních úřadů a jiných agentur včetně podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany práv, včetně odborné přípravy personálu.“. 38. V čl. 47 odst. 2 se úvodní věta nahrazuje tímto: „2. Spolupráce při normalizaci a certifikaci prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, se zaměří na podporu systémů slučitelných mezi stranami a zejména zahrnuje:“. 39. V článku 48 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Strany se dohodly, že posílí svou spolupráci prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, v zájmu posílení kapacit státního a soukromého sektoru v zemích AKT v této oblasti.“ 40. Článek 49 se mění takto: (a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Strany znovu potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu tak, aby zajistily udržitelnou a zdravou péči o životní prostředí v souladu s mezinárodními úmluvami a závazky v této oblasti a s přihlédnutím k jejich příslušné úrovni rozvoje. Strany se dohodly, že by při navrhování a provádění opatření, která se týkají životního prostředí, měly přihlížet ke zvláštním potřebám a požadavkům států AKT,včetně těch, jež souvisejí s ustanoveními článku 32a.“ (b) Doplňuje nový odstavec, který zní: „3. Strany souhlasí s tím, že by environmentální opatření neměla být využívána k ochranářským účelům.“ 41. V článku 50 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Strany souhlasí s tím, že by environmentální opatření neměla být využívána k ochranářským účelům. “. 42. V článku 51 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Spolupráce se zaměřuje prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, zejména na zlepšování institucionálních a technických kapacit v této oblasti, na zavádění systémů včasné výstrahy pro vzájemnou informovanost o nebezpečných výrobcích, na výměnu informací a zkušeností ohledně zřizování a provádění následného tržního dozoru nad výrobky a bezpečností výrobků, na zlepšování informovanosti spotřebitelů o cenách, charakteristikách nabízených výrobků a služeb, na podporu rozvoje nezávislých sdružení spotřebitelů a kontaktů mezi zástupci zájmů spotřebitelů, na zvyšování slučitelnosti spotřebitelských politik a systémů, na oznamování vynucování práva a podporování spolupráce při šetření škodlivých nebo nekalých obchodních postupů a na uplatňování zákazů vývozu v obchodu mezi stranami ohledně zboží a služeb, jejichž uvádění na trh bylo v zemi jejich produkce zakázáno. “. 43. V článku 56 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Spolupráce při financování rozvoje se provádí na základě rozvojových cílů, strategií a priorit stanovených státy AKT a je s nimi v souladu, a to na státní a regionální úrovni i na úrovni AKT. Přihlíží se k zeměpisným, sociálním a kulturním rysům jednotlivých států i k jejich konkrétnímu potenciálu. Spolupráce se řídí mezinárodně schváleným programem efektivní pomoci a je založena na vlastnictví, sbližování, koordinaci a harmonizaci dárců, řízení zaměřeném na výsledky a vzájemné odpovědnosti. Spolupráce především: 46. podporuje místní vlastnictví na všech úrovních rozvojového procesu; 47. odráží partnerství založené na vzájemných právech a povinnostech; 48. zdůrazňuje význam předvídatelnosti a bezpečnosti toků prostředků, poskytovaných trvale za vysoce liberálních podmínek; 49. je pružná a přiměřená situaci v každém státě AKT a přizpůsobená konkrétní povaze dotyčného projektu nebo programu; a 50. zajišťuje účinnost, koordinaci a konzistenci. “. 44. Článek 58 se mění takto: (a) V odstavci 1 se písmeno b) nahrazuje tímto: „b) regionální nebo mezistátní orgány, k nimž patří jeden nebo více států AKT, včetně Africké unie nebo jiných orgánů, jejichž členy jsou i státy, které nepatří ke státům AKT, a které jsou těmito státy AKT zmocněny, a“; (b) Odstavec 2 se mění takto: i) písmeno d) se nahrazuje tímto: „d) finanční zprostředkovatelé AKT nebo Společenství, kteří poskytují, podporují a financují soukromé nebo veřejné investice ve státech AKT;“; ii) písmeno f) se nahrazuje tímto: „f) rozvojové země, které nejsou součástí skupiny AKT, pokud se podílí na společné iniciativě nebo regionální organizaci se státy AKT v souladu s článkem 6 přílohy IV této dohody.“. 45. Článek 60 se mění takto: a) písmeno c) se nahrazuje tímto: „c) zmírnění nepříznivých krátkodobých následků vlivů vnějších otřesů na hospodářské a sociální reformy a politiky, včetně nestability příjmů z vývozu; “ b) písmeno g) se nahrazuje tímto: „g) humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech včetně pomoci uprchlíkům a vysídleným osobám, zásahů v krizových situacích nebo situacích následujících po krizi, spojujících krátkodobé úlevy a obnovu s dlouhodobým vývojem, a připravenosti na katastrofy.“. 46. Článek 61 se mění takto: a) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Přímá rozpočtová pomoc na podporu makroekonomických nebo odvětvových reforem se poskytuje v případě, že: a) jsou zavedeny nebo se uplatňují dobře definované národní strategie či odvětvové strategie, zaměřené na snižování chudoby; b) existuje nebo se zavádí dobře definovaná makroekonomická nebo odvětvová politika zaměřená na stabilitu, vytvořená samotnou zemí a kladně hodnocená jejími hlavními dárci, případně i příslušnými mezinárodními finančními institucemi; a c) řízení veřejných financí je dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní. Společenství harmonizuje systémy a postupy specifické pro každou zemi AKT, spolu danou partnerskou zemí bude kontrolovat její rozpočtovou podporu a bude podporovat úsilí partnerských zemí o zvýšení vnitrostátní odpovědnosti, parlamentního dohledu, auditorské kapacity a přístupu veřejnosti k informacím.“; (b) odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. V rámci dohody budou pro financování projektů, programů a jiných forem činností přispívajících k dosažení cílů této dohody využívány prostředky vyčleněné v rámci víceletého finančního rámce spolupráce, vlastní prostředky Evropské investiční banky (dále jen „banka“), a tam, kde to bude vhodné, jiné prostředky čerpané z rozpočtu Evropského společenství.“. 47. V článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. S cílem zmírnit břemeno zadluženosti států AKT a problémy jejich platební bilance se strany dohodly využít prostředky stanovené v rámci víceletého finančního rámce spolupráce podle této dohody k přispění na iniciativy pro promíjení dluhů ve prospěch států AKT, schválené na mezinárodní úrovni. Společenství se dále zavazuje přezkoumat, jak by pro podporu mezinárodně schválených iniciativ pro promíjení dluhů bylo možné v dlouhodobém výhledu mobilizovat jiné zdroje Společenství.“. 48. V článku 67 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Víceletý finanční rámec spolupráce podle této dohody stanoví podporu pro makroekonomické a odvětvové reformy prováděné státy AKT. V tomto rámci strany zajišťují, aby úprava byla ekonomicky životaschopná a sociálně a politicky únosná. Podpora se poskytuje v rámci společného hodnocení Společenství a dotyčného státu AKT ohledně prováděných nebo plánovaných reformních opatření na makroekonomické nebo odvětvové úrovni a umožňuje celkové hodnocení reformních snah. Společné posouzení se pokud možno harmonizuje s režimy určenými pro jednotlivé země a na základě dosažených výsledků bude prováděna kontrola podpory. Důležitým rysem podpůrných programů je rychlá výplata.“. 49. Nadpis kapitoly 3 v hlavě II části 4 se nahrazuje tímto: „KAPITOLA 3 Podpora v případě vnějších otřesů“. 50. Článek 68 se nahrazuje tímto: „Článek 68 1. Strany uznávají, že makroekonomická nestabilita způsobená vnějšími otřesy může nepříznivě ovlivňovat rozvoj států AKT a ohrožovat plnění jejich rozvojových potřeb. Proto se v rámci víceletého finančního rámce spolupráce podle této dohody zavádí systém dodatečné podpory s cílem zmírnit krátkodobé nepříznivé důsledky vnějších otřesů, včetně vlivů na příjmy z vývozu. 2. Účelem této podpory je ochrana sociálních a hospodářských reforem a politik, které by mohly být negativně ovlivněny v důsledku poklesu příjmů, a náprava krátkodobých nepříznivých důsledků takových otřesů. 3. Při přidělování prostředků se bere v úvahu extrémní závislost ekonomik států AKT na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V tomto ohledu se poskytuje příznivější zacházení nejméně rozvinutým, vnitrozemským a ostrovním státům AKT a státům AKT, v nichž došlo ke konfliktu nebo k přírodní pohromě. 4. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se specifickými postupy podpůrného mechanismu, jak je uvedeno v příloze II o podmínkách financování. 5. Společenství rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro státy AKT, které se chtějí chránit proti krátkodobým následkům vnějších otřesů.“. 51. Nadpis kapitoly 6 v hlavě II části 4 se nahrazuje tímto: „KAPITOLA 6 Humanitární pomoc, pomoc při mimořádných událostech a následná pomoc“. 52. Článek 72 se nahrazuje tímto: „Článek 72 Obecné zásady 1. V krizových situacích se poskytuje humanitární pomoc, pomoc při mimořádných událostech a následná pomoc. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech jsou zaměřeny na záchranu a ochranu životů a předcházení lidskému utrpení a úlevu od něj, kdekoli je to potřebné. Následná pomoc při mimořádných událostech se zaměřuje na obnovu a spojuje krátkodobé úlevy s programy dlouhodobějšího rozvoje. 2. Krizové situace včetně dlouhodobé strukturální nestability nebo oslabení představují ohrožení veřejného pořádku či bezpečnosti jednotlivců a mohou vyústit v ozbrojený konflikt nebo destabilizovat zemi. Krizové situace mohou rovněž vznikat v důsledku přírodních katastrof, krizí způsobených člověkem, jako jsou války a jiné konflikty, nebo mimořádných okolností se srovnatelnými dopady, jež mohou být spojené i se změnou klimatu, zhoršováním životního prostředí, přístupem k energiím a přírodním zdrojům nebo extrémní chudobou. 3. Humanitární pomoc, pomoc při mimořádných událostech a následná pomoc se poskytují po dobu nezbytně nutnou k vyřešení potřeb obětí vyplývajících z těchto situací, spojuje se v nich tedy úleva, obnova a rozvoj. 4. Humanitární pomoc se poskytuje výhradně podle potřeb a zájmů obětí krizí a v souladu se zásadami mezinárodního humanitárního práva a s ohledem na zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Zejména se poskytuje bez diskriminace mezi oběťmi na základě rasy, etnického původu, náboženství, pohlaví, věku, státní nebo politické příslušnosti, a zaručuje se volný přístup k obětem a jejich ochrana, stejně jako bezpečnost humanitárních pracovníků a zařízení. 5. Humanitární pomoc, pomoc při mimořádných událostech a následná pomoc se tam, kde tato pomoc nemůže být poskytnuta z rozpočtu EU, financují z víceletého finančního rámce spolupráce podle této dohody. Poskytování humanitární pomoci, pomoci při mimořádných událostech a následné pomoci probíhá podle zásad doplňkovosti a koordinace s úsilím členských států a v souladu s osvědčenými postupy v oblasti účinnosti pomoci.“. 53. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 72a Cíl 1. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je: 51. chránit lidské životy v krizových situacích a situacích těsně po krizi; 52. všemi dostupnými logistickými prostředky přispět k financování a poskytování humanitární pomoci a k přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci; 53. provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby mohly oběti využívat alespoň minimální sociálně-hospodářské integrace a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů stanovených státy AKT a postiženými regiony; 54. řešit potřeby plynoucí z vysídlení obyvatel (uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci) po přírodní nebo člověkem zaviněné katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob (ať se nacházejí kdekoli) a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu; a 55. pomoci příslušnému státu či regionu AKT vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof. 2. Pomoc může být poskytnuta státům či regionům AKT, které přijímají uprchlíky nebo navrátilce, pro řešení jejich okamžitých potřeb nezahrnutých do pomoci při mimořádných událostech. 3. Následná pomoc při mimořádných událostech se zaměřuje na fyzickou a sociální obnovu podle důsledků konkrétní krize a může být poskytnuta proto, aby spojila krátkodobé úlevy a obnovu s příslušnými programy dlouhodobějšího rozvoje financovanými z národních či regionálních indikativních programů nebo z programu v rámci AKT. Takovéto zásahy musí být nezbytně nutné pro přechod z nouzové do rozvojové fáze, musí podporovat opětovnou sociálně-hospodářskou integraci postižených skupin obyvatel, co nejvíce odstraňovat příčiny krize a posilovat instituce a vlastnictví místních a vnitrostátních účastníků v jejich úloze formulování politiky udržitelného rozvoje pro dotyčný stát AKT. 4. V případě potřeby se krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně podle odst. 1 písm. e) koordinují s dalšími existujícími mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně. Vytváření a posilování mechanismů snižování a řízení rizik na národní a regionální úrovni a na úrovni AKT pomůže státům AKT při budování odolnosti vůči dopadům katastrof. Všechny s tím spojené činnosti se mohou provádět ve spolupráci s regionálními a mezinárodními organizacemi a programy, jež již prokázaly svou účinnosti při snižování rizik katastrof.“. 54. Článek 73 se nahrazuje tímto: „Článek 73 Provádění 1. Operace pomoci se provádějí buď na žádost státu nebo regionu AKT postiženého krizovou situací, nebo z iniciativy Komise, případně na doporučení mezinárodních organizací nebo místních či mezinárodních nestátních organizací. 2. Společenství přijme přiměřené kroky k usnadnění rychlého zásahu nutného pro splnění okamžitých potřeb, pro něž je třeba pomoc. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a efektivní fungování. 3. Je třeba zdůraznit rozvojovou povahu pomoci poskytované v souladu s touto kapitolou, jež může být na žádost dotyčného státu či regionu výjimečně využita společně s indikativním programem.“. 55. V článku 76 odst. 1 se písmeno d) nahrazuje tímto: „d) půjčky z vlastních prostředků banky a z investičního nástroje, jejichž podmínky upravuje příloha II k této dohodě. Tyto půjčky mohou být rovněž využity pro financování veřejných investic do základní infrastruktury.“. 56. V čl. 95 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto: „3. Společenství a členské státy na jedné straně a státy AKT na straně druhé oznámí druhé straně nejpozději 12 měsíců před uplynutím každého pětiletého období přezkum ustanovení, který chtějí provést s ohledem na možnou změnu dohody. Bez ohledu na toto časové omezení, pokud jedna strana požádá o přezkum kteréhokoli ustanovení dohody, druhá strana má lhůtu dvou měsíců na žádost o rozšíření přezkumu na další ustanovení související s těmi, která byla předmětem původní žádosti.“. 57. V článku 100 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tato dohoda, sepsaná ve dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložena v archivech generálního sekretariátu Rady Evropské unie a sekretariátu států AKT, které předají její ověřený opis vládě každého ze signatářských států.“. C. PŘÍLOHY 56. Příloha II ve znění rozhodnutí Smíšené rady č. 1/2009[2] ze dne 29. května 2009 se mění takto: a) Článek 1 se nahrazuje tímto: „Článek 1 1. Tato kapitola stanoví podmínky financování související s operacemi investičního nástroje (dále jen „nástroj“), půjčkami z vlastních zdrojů Evropské investiční banky (dále jen „banka“) a se zvláštními operacemi. Tyto zdroje lze směrovat ke způsobilým podnikům přímo či nepřímo, prostřednictvím způsobilých investičních fondů nebo finančních zprostředkovatelů. 2. Finanční prostředky pro úrokové subvence podle této přílohy budou zpřístupněny z přídělu úrokových subvencí vymezeného v příloze Ib odst. 2 písm. c) této dohody. 3. Úrokové subvence je možné kapitalizovat nebo použít ve formě grantů. Částka úrokové subvence vypočtená na základě její hodnoty v době čerpání půjčky se účtuje na vrub přídělu úrokové subvence vymezeného v příloze Ib odst. 2 písm. c) a vyplácí se přímo bance. Až 10 % přídělu pro úrokové subvence lze použít také na podporu projektové technické pomoci v zemích AKT. 4. Těmito podmínkami nejsou dotčeny podmínky, které budou případně uloženy zemím AKT podléhajícím omezujícím podmínkám pro poskytování půjček v rámci iniciativy pro silně zadlužené chudé země nebo jiného mezinárodně dohodnutého rámce udržitelného zadlužení. Když tedy tyto rámce budou vyžadovat snížení úrokové sazby půjčky o více než 3 %, což umožňují články 2 a 4 této kapitoly, banka se vynasnaží snížit průměrnou cenu finančních prostředků cestou vhodného spolufinancování ze strany dalších dárců. Pokud by toto nebylo považováno za možné, může být úroková sazba bankovní půjčky snížena o takovou částku, která odpovídá úrovni vyplývající z iniciativy pro silně zadlužené chudé země nebo z jiného mezinárodně dohodnutého rámce udržitelnosti zadlužení.“; b) V článku 2 se odstavce 7 a 8 nahrazují tímto: „7. Běžné půjčky v zemích, na které se nevztahují omezující podmínky pro poskytování půjček v rámci iniciativy pro silně zadlužené chudé země nebo jiného mezinárodně dohodnutého rámce udržitelného zadlužení, lze poskytovat za zvýhodněných podmínek v těchto případech: 57. na projekty infrastruktury, které jsou nutnou podmínkou rozvoje soukromého sektoru v nejméně rozvinutých zemích nebo v zemích, v nichž došlo ke konfliktu nebo k přírodní pohromě. V těchto případech se úroková sazba půjčky sníží až o 3 %; 58. u projektů, které zahrnují restrukturalizační operace v rámci privatizace nebo u projektů s podstatným a jasně prokazatelným sociálním nebo environmentálním přínosem. V těchto případech lze půjčky poskytovat s úrokovou subvencí, o jejíž výši a formě se rozhodne s ohledem na konkrétní charakteristiky projektu. Úroková subvence však nepřesáhne 3 %. Konečná úroková sazba půjček podle písmene a) nebo b) nebude nikdy nižší než 50 % referenční sazby. 8. Finanční prostředky, jež mají být poskytnuty pro tato zvýhodnění, budou poskytnuty z přídělu úrokových subvencí vymezeného v příloze Ib odst. 2 písm. c) této dohody.“; c) V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Půjčky z vlastních prostředků banky se poskytují za těchto podmínek: 59. referenční úroková sazba je sazba, kterou banka používá pro půjčku se stejnými podmínkami ohledně měny a s lhůtou splatnosti v den podpisu smlouvy nebo v den čerpání; 60. avšak v případě zemí, na které se nevztahují omezující podmínky pro poskytování půjček v rámci iniciativy pro silně zadlužené chudé země nebo jiného mezinárodně dohodnutého rámce udržitelného zadlužení: (i) projekty ve veřejném sektoru jsou v zásadě způsobilé pro úrokovou subvenci ve výši až 3 %; (ii) ii) projekty v soukromém sektoru, které spadají do kategorií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b), jsou způsobilé pro úrokové subvence za podmínek uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b). Konečná úroková sazba nebude nikdy nižší než 50 % referenční sazby; 61. doba splatnosti půjčky, kterou banka poskytne ze svých vlastních prostředků, se určuje na základě hospodářských a finančních vlastností projektu. Tyto půjčky obvykle obsahují lhůtu odkladu, stanovenou s odkazem na dobu výstavby projektu.“. 62. Příloha III se mění takto: a) V článku 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto: „a) posilovat a zvyšovat úlohu Střediska pro rozvoj podnikání (CDE), aby poskytovalo soukromému sektoru nezbytnou podporu při povzbuzování rozvojových činností soukromého sektoru v zemích a regionech AKT; a b) posilovat úlohu technického Střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) při rozvoji institucionální kapacity AKT, zejména řízení informací, s cílem zlepšit přístup k technologiím pro vyšší produktivitu zemědělství, uvádění na trh, bezpečnost potravin a rozvoj venkova. “; b) Článek 2 se nahrazuje tímto: „Článek 2 CDE 1. CDE podporuje podnikatelské prostředí, jež vede k rozvoji soukromého sektoru, a provádění strategií rozvoje soukromého sektoru v zemích AKT tím, že poskytuje nefinanční služby (včetně konzultačních) společnostem a podnikům z AKT a podporuje společné iniciativy hospodářských subjektů ze Společenství a ze států AKT. V tomto ohledu se náležitě přihlíží k potřebám vzniklým v důsledku provádění dohod o hospodářském partnerství. 2. CDE se snaží pomáhat soukromým podnikům z AKT, aby se staly ve všech odvětvích ekonomiky konkurenceschopnějšími. Zejména: 63. usnadňuje a podporuje obchodní spolupráci a partnerství mezi podniky z AKT a z EU; 64. pomáhá při rozvoji podpůrných obchodních služeb prostřednictvím podpory budování kapacit organizací vlastněných soukromým sektorem nebo podpory poskytovatelům technických, odborných, řídících, obchodních a vzdělávacích podpůrných služeb; 65. poskytuje pomoc při podpoře investic prostřednictvím organizací pro podporu investic, organizováním investičních konferencí, programů odborné přípravy, strategických workshopů a následných aktivit podpory investic; 66. podporuje iniciativy přispívající k podpoře inovací a přenosu technologií a know-how a osvědčených postupů ve všech aspektech obchodního řízení; 67. informuje soukromý sektor AKT o ustanoveních této dohody; a 68. poskytuje informace evropským společnostem a organizacím v soukromém sektoru o podnikatelských příležitostech ve státech AKT. 3. CDE dále přispívá ke zlepšování podnikatelského prostředí na vnitrostátní a regionální úrovni s cílem podpořit podniky ve využívání pokroku, který zaznamenaly procesy mezinárodní integrace a otevírání obchodu. To zahrnuje: 69. pomoc podnikům při plnění stávajících a nových norem kvality a ostatních norem, zavedených v důsledku pokroku v regionální integraci a při provádění dohod o hospodářském partnerství; 70. v rámci místního soukromého sektoru AKT šíření informací o jakosti produktů a normách vyžadovaných na vnějších trzích; 71. podporu reforem regionálního a vnitrostátního podnikatelského prostředí, mimo jiné usnadňováním dialogu mezi soukromým sektorem a veřejnými institucemi; a 72. zlepšování úlohy a fungování národních nebo regionálních zprostředkovatelů poskytujících služby. 4. Činnost CDE je založena na koncepci koordinace, doplňkovosti a přidané hodnoty pro jakékoli rozvojové iniciativy v soukromém sektoru, které podnikají soukromé nebo veřejné subjekty. Jeho činnosti jsou zejména v souladu s národními a regionálními rozvojovými strategiemi, jak je vymezuje část 3 této dohody. Při plnění svých úkolů uplatňuje CDE selektivní přístup a zajišťuje finanční udržitelnost. CDE zajistí, aby byly úkoly rozděleny vhodným způsobem mezi jeho centrálu a regionální kanceláře. 5. Provádějí se pravidelná hodnocení činností CDE. 6. Orgánem dohledu nad střediskem je Výbor velvyslanců. Po podpisu této dohody výbor: 73. vypracovává statut střediska; 74. jmenuje členy výkonné rady; 75. na návrh výkonné rady jmenuje vedení střediska; a 76. kontroluje celkovou strategii střediska a dohlíží na práci výkonné rady. 7. Na základě statutu střediska výkonná rada: 77. vypracovává finanční předpisy, služební řád a pravidla fungování střediska; 78. dohlíží na práci střediska; 79. schvaluje program a rozpočet střediska; 80. předkládá orgánu dohledu pravidelné zprávy a hodnocení; a 81. vykonává všechny další činnosti, jež jí statut střediska určí. 8. Rozpočet střediska je financován v souladu s pravidly stanovenými v této dohodě v souvislosti s rozvojovou finanční spoluprací.“; c) Článek 3 se nahrazuje tímto: „Článek 3 CTA 1. Úkolem CTA je posilovat politický a institucionální rozvoj kapacit a informací a komunikaci řídících kapacit zemědělských organizací a organizací pro rozvoj venkova v AKT. Těmto organizacím pomáhá při sestavování a provádění politik a programů pro snížení chudoby, podporu udržitelného zajištění potravin, ochranu přírodních zdrojů a tím i přispívá k samostatnosti v rozvoji zemědělství a venkova v AKT. 2. CTA: 82. v zájmu podpory rozvoje zemědělství a venkova rozvíjí a poskytuje informační služby a zajišťuje lepší přístup k výzkumu, školení a inovacím v oblasti rozvoje zemědělství a venkova,; a 83. rozvíjí a posiluje kapacity AKT za účelem: i) zlepšení sestavování a řízení politik a strategií pro rozvoj zemědělství a venkova na vnitrostátní a regionální úrovni včetně lepších prostředků pro sběr dat, průzkum politiky, analýzy a formulace; ii) zlepšení řízení informací a komunikace, zejména v rámci vnitrostátní zemědělské strategie; iii) podpory účinného vnitroinstitucionálního řízení informací a komunikace (ICM) pro sledování výsledků, jakož i konsorcií s regionálními a mezinárodními partnery; iv) podpory decentralizované ICM na místní a státní úrovni; v) posilování iniciativ prostřednictvím regionální spolupráce; a vi) vývoje přístupů pro hodnocení dopadu politiky na rozvoj zemědělství a venkova. 3. Středisko podporuje regionální iniciativy a sítě a postupně sdílí programy rozvoje kapacit s příslušnými organizacemi AKT. Za tímto účelem středisko podporuje decentralizované regionální informační sítě. Tyto sítě jsou budovány postupně a účinně. 4. Provádějí se pravidelná hodnocení činností CTA. 5. Orgánem dohledu nad střediskem je Výbor velvyslanců. Po podpisu této dohody výbor: a) vypracovává statut střediska; b) jmenuje členy výkonné rady; c) na návrh výkonné rady jmenuje vedení střediska; a d) kontroluje celkovou strategii střediska a dohlížet na práci výkonné rady. 6. Na základě statutu střediska výkonná rada: a) vypracovává finanční předpisy, služební řád a pravidla fungování střediska; b) dohlíží na práci střediska; c) schvaluje program a rozpočet střediska; d) předkládá orgánu dohledu pravidelné zprávy a hodnocení; a e) vykonává všechny další činnosti, jež jí statut střediska určí. 7. Rozpočet střediska je financován v souladu s pravidly stanovenými v této dohodě pro spolupráci při financování rozvoje.“. 3. Příloha IV ve znění rozhodnutí Rady ministrů AKT-ES č. 3/2008[3] ze dne 15. prosince 2008 se mění takto: a) Články 1,2 a 3 se nahrazují tímto: „Článek 1 Operace financované z grantů v rámci této dohody se programují na začátku období pokrytého víceletým finančním rámcem spolupráce. Programování je založeno na zásadách vlastnictví, sbližování, koordinaci a harmonizaci dárců, řízení pomoci zaměřeného na výsledky a vzájemné odpovědnosti. Programováním se pro tento účel rozumí: 84. příprava a rozvoj strategických dokumentů na úrovni země, regionu nebo v rámci AKT, založených na jejich vlastních střednědobých rozvojových cílech a strategiích země a zohledňující zásady společného programování a dělby práce mezi dárci, což je pokud možno proces vedený partnerskou zemí či regionem; 85. jasné uvedení indikativního programovatelného finančního přídělu, který může spolupráce na úrovni země, regionu nebo v rámci AKT využívat během období pokrytého víceletým finančním rámcem spolupráce podle této dohody, stejně jako jakýchkoli dalších důležitých informací, včetně případné rezervy na pokrytí nepředvídaných potřeb, ze strany Společenství; 86. příprava a přijetí indikativního programu pro uplatňování strategických dokumentů, zohledňující závazky jiných dárců a především členských států EU; a 87. proces přezkoumání zahrnující strategické dokumenty, indikativní program a objem prostředků přidělených programu. Článek 2 Strategické dokumenty Strategické dokumenty pro jednotlivé země (CSP) vypracovává dotyčný stát AKT a EU. Zakládají se na předchozích konzultacích s širokým spektrem účastníků včetně nestátních subjektů, místních orgánů a tam, kde je to vhodné, parlamentů států AKT, přičemž se vychází ze získaných zkušeností a osvědčených postupů. Každý CSP je přizpůsoben potřebám a odpovídá na konkrétní situaci každého státu AKT. CSS je nástrojem pro stanovení prioritních činností a pro budování místního vlastnictví programů spolupráce. Zaznamenávají se jakékoli odchylky vlastní analýzy dané země a analýzy Společenství. CSP zahrnuje tyto standardní prvky: 88. analýzu politického, hospodářského, společenského a environmentálního kontextu země, omezení, kapacit a výhledů včetně hodnocení základních potřeb, například příjmu na obyvatele, počtu obyvatel a sociálních ukazatelů a zranitelnosti; 89. podrobný nástin střednědobé rozvojové strategie země, jasně definované priority a očekávané požadavky na financování; 90. nástin příslušných plánů a akcí ostatních dárců působících v zemi, zejména včetně dárců z členských států EU, kteří vystupují jako dvoustranní dárci; 91. strategie reakce, upřesňující konkrétní přínos, který může EU poskytnout. Tyto strategie v možné míře umožňují komplementaritu s operacemi, které financuje samotný stát AKT a jiní dárci působící v zemi; a 92. vymezení nejvhodnějších podpůrných a prováděcích mechanismů, jež se uplatňují při provádění uvedených strategií. Článek 3 Přidělování prostředků 1. Orientační přidělování prostředků zemím AKT vychází ze standardních, objektivních a transparentních potřeb a kritérií výkonnosti. V této souvislosti: 93. se hodnotí potřeby na základě kritérií příjmu na obyvatele, počtu obyvatel, sociálních ukazatelů, úrovně zadluženosti a zranitelnosti vnějšími otřesy. Nejméně rozvinutým státům AKT je poskytováno zvláštní zacházení a přihlíží se ke zranitelnosti ostrovních a vnitrozemských států. Navíc se přihlíží ke konkrétním obtížím zemí čelících následkům konfliktů a přírodních katastrof; a 94. výsledky se posuzují na základě kritérií týkajících se správy věcí veřejných, pokroku při provádění institucionálních reforem, výsledků země při využívání prostředků, efektivního provádění aktuálních operací, zmírňování nebo snižování chudoby, pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí, opatření pro udržitelný rozvoj a výsledků makroekonomické a odvětvové politiky. 2. Přidělené prostředky zahrnují: 95. programovatelný příděl pokrývající makroekonomickou podporu, odvětvové politiky, programy a projekty podporující ústřední nebo vedlejší oblasti pomoci Společenství. Tento programovatelný příděl usnadňuje dlouhodobé programování pomoci Společenství pro dotyčnou zem. Tyto příděly jsou spolu s dalšími možnými prostředky Společenství základem přípravy indikativního programu pro dotyčnou zem; a 96. příděl pro krytí nepředvídaných potřeb, jež se uvádějí v článcích 66, 68, 72, 72a a 73 této dohody, dostupný za podmínek stanovených v těchto článcích, v případech, kdy tato pomoc nemůže být financována z rozpočtu EU. 3. Na základě rezervy na pokrytí nepředvídaných potřeb budou poskytnuty další prostředky pro země, které z důvodu mimořádných okolností nemají přístup k obvyklým programovatelným prostředkům. 4. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 5 odst. 7 této přílohy o přezkumech, může Společenství s ohledem na nové potřeby či mimořádné plnění zvýšit množství programovatelných prostředků přidělených dané zemi nebo příděl pro krytí jejích nepředvídaných potřeb: 97. nové potřeby mohou být důsledkem mimořádných okolností, jako jsou krize nebo situace následujících po krizi, či nepředvídaných potřeb podle odst. 2 písm. b); 98. mimořádné plnění znamená situaci (v době mimo přezkumy regionálních indikativních programů v polovině a na konci období), kdy jsou programovatelné prostředky přidělené dané zemi plně vázány a díky účinnému potlačování chudoby a fungující finanční správě mohou být přijaty dodatečné prostředky z vnitrostátního indikativního programu. “; b) V článku 4 se odstavce 1 až 4 nahrazují tímto: „1. Po obdržení výše uvedených informací každý stát AKT vypracuje a předloží Společenství návrh indikativního programu na základě svých rozvojových cílů a priorit vyjádřených v CSP a v souladu s nimi. Návrh indikativního programu obsahuje: 99. obecnou rozpočtovou podporu nebo omezený počet ústředních odvětví nebo oblastí, na které by se podpora měla soustředit; 100. nejvhodnější opatření a operace pro dosažení cílů v jednom či více ústředních odvětví nebo oblastí; 101. prostředky případně vyhrazené pro omezený počet programů a projektů mimo ústřední odvětví či oblasti nebo širší nástin takových činností a dále objem prostředků, které se mají pro každý z těchto prvků použít; 102. druhy nestátních subjektů způsobilých pro financování v souladu s kritérii stanovenými Radou ministrů, prostředky přidělené nestátním subjektům a druhy podporovaných činností, jež musí být neziskové povahy; 103. návrhy možné účasti v regionálních programech a projektech; a 104. případnou rezervu na pojištění proti možným nárokům a na pokrytí zvýšení nákladů a nepředvídaných potřeb. 2. Návrh indikativního programu obsahuje, podle potřeby prostředky vyhrazené na posílení lidské, materiálové a institucionální kapacity AKT pro přípravu a provádění vnitrostátních indikativních programů a možnou účast v programech a projektech financovaných z regionálních indikativních programů a pro zlepšení řízení projektového cyklu veřejných investic států AKT. 3. Návrh indikativního programu je předmětem výměny stanovisek mezi dotyčným státem AKT a Společenstvím. Indikativní program se přijímá společnou dohodou mezi Komisí – jménem Společenství – a dotyčným státem AKT. Po přijetí je závazný pro Společenství i pro daný stát. Tento indikativní program je přílohou CSP a dále obsahuje: 105. vymezení specifických a jasně určených operací, zvláště těch, které lze provést před následujícím přezkumem; 106. orientační harmonogram provádění a přezkumu indikativního programu včetně závazků a výplat prostředků; a 107. kritéria pro přezkumy, zaměřená na výsledky. 4. Společenství a daný stát AKT přijmou veškerá nezbytná opatření s cílem zajistit dokončení programovacího procesu v nejkratší možné době a, kromě výjimečných okolností, do dvanácti měsíců od přijetí víceletého finančního rámce spolupráce. V tomto kontextu musí být příprava CSP a indikativního programu součástí soustavného procesu vedoucího k přijetí jediného dokumentu.“; c) Článek 5 se mění takto: i) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Jak se uvádí v čl. 3 odst. 4, za výjimečných okolností lze na žádost kterékoli strany s ohledem na nové potřeby či mimořádné plnění provést přezkum ad hoc.“, ii) V odstavci 4 se úvodní věty nahrazují tímto: „4. Roční operativní přezkum, přezkum v polovině období a na konci období indikativního programu zahrnuje společné zhodnocení provádění programu a bere v úvahu výsledky příslušných sledování a hodnocení. Tyto přezkumy se provádějí místně a vnitrostátní schvalující osoba a Komise je dokončí po konzultaci s příslušnými účastníky včetně nestátních subjektů, místních orgánů a případně parlamentů států AKT. Přezkumy zahrnují zejména zhodnocení:“, iii) Odstavce 5, 6 a 7 se nahrazují tímto: „5. Komise předkládá Výboru pro rozvojovou finanční spolupráci jednou ročně souhrnnou zprávu o závěrech výročního operačního přezkumu. Výbor zprávu prošetří v souladu se svými úkoly a pravomocemi podle této dohody. 6. Na základě výročních operačních přezkumů mohou vnitrostátní schvalující osoba a Komise při přezkumech v polovině a na konci období přezkoumat a p