CS    CS CS 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 16.7.2008 
SEK(2008) 2125 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů: 
 
Zadávání ve řejných zakázek v zájmu lepšího životního prost ředí 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{KOM(2008) 400 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2124} {SEK(2008) 2126}
CS 2   CS SOUHRN 
Naše současná spotřeba v EU poškozuje životní prost ředí v míře, která je neudržitelná. Kdyby 
svět jako celek uplat ňoval tradi ční modely spot řeby, mohlo by se využívání zdroj ů v příštích 
dvaceti letech až ze čtyřnásobit. Je proto nutné podn ěcovat rychlejší vývoj a ší ření výrobk ů 
s přínosem pro životní prost ředí. 
Veřejné orgány každoro čně vynakládají částku odpovídající 16 % HDP Evropské unie, 
zejména v odv ětvích s pom ěrně velkým dopadem na životní prost ředí a zárove ň se značným 
prostorem pro zlepšení (doprava, budovy a vybavení budov…). Nap říklad na budovy p řipadá 
přibližně 40 % kone čné spotřeby energie v Evrop ě. U většiny veřejných orgán ů představují 
stavební a renova ční práce a b ěžné náklady na provoz budov významnou část ročních výdaj ů, 
v některých p řípadech více než 50 %. Tím, že by k provád ění těchto prací byly využívány 
ekologické ve řejné zakázky, byly by uplat ňovány přísnější normy na ochranu životního 
prostředí, jež by mohly celkovou spot řebu energie t ěchto veřejných budov výrazn ě snížit. 
Zadávání ekologických ve řejných zakázek (GPP) je definováno jako proces, pomocí kterého 
se veřejné orgány snaží obstarat zboží, služby a práce, jejichž dopad na životní prost řední je 
po dobu celého jejich životního cyklu menší než u výrobk ů, služeb a prací se stejnou prvotní 
funkcí, které by obstaraly jinak. Jde o pr oces, který podporuje koupi ekologického výrobku, 
ačkoliv v ni nemusí nutn ě vyústit, a který je v pl ném souladu s právními p ředpisy EU 
o zadávání ve řejných zakázek.  
Kupování výrobk ů účinněji využívajících zdroje m ůže přinášet přímé výhody kupujícím a 
významně snížit náklady uživatel ům, přestože jsou jejich po čáteční výdaje vyšší. P říkladem 
jsou kancelá řské vybavení, osv ětlení, vozidla a budovy.  
GPP dále odm ěňuje podniky, které toto zboží vyvíje jí, a poskytuje pobídky k budoucímu 
vývoji technologií tím, že prosaz uje inovaci, která podporuje hospodá řství EU. Tato zvýšená 
poptávka povede k úsporá m z rozsahu, což výrobk ům umožní proniknout na hlavní trhy. GPP 
může podnítit v ětší a rychlejší technol ogickou inovaci nebo pr ůlom, který v kone čném 
důsledku povede k nižším jednotkovým náklad ům a k dostupnosti na hromadném trhu.  
Vede-li GPP ke koupi ekologi čtějších výrobk ů, přispěje snížený dopad t ěchto výrobk ů na 
životní prost ředí k dosažení stávajících cíl ů v oblasti jeho ochrany – a pravd ěpodobně laciněji 
než jiné dostupné pol itické nástroje. 
Vzhledem k tomuto ohromnému potenciálu se GPP v posledních letech t ěší rostoucímu 
politickému zájmu. Tak se již ve sd ělení o integrované výrobkové politice z roku 2003 
členským stát ům důrazně doporučuje přijmout v oblasti GPP vnitrostátní ak ční plán. Politika 
zadávání ekologických nebo udržitelných zak ázek byla zahájena i mimo Evropu ve v ětšině 
zemí, jež jsou jejími významnými obchodními partnery, nap ř. v USA, Japonsku, Kanad ě, 
Austrálii, za nimiž následu jí rychle se rozvíjející zem ě jako Čína, Jižní Korea, Thajsko a 
Filipíny. Rada OECD p řijala doporu čení o zadávání ekologických ve řejných zakázek již 
v roce 2002. V návaznosti na sv ětový summit o udržitelném roz voji v Johannesburgu, který se 
konal v zá ří 2002, byla vytvo řena marrákešská pracovní skupina  pro zadávání udržitelných 
zakázek s cílem ší řit postupy zadávání udržit elných (ekologických) ve řejných zakázek, 
zejména v rozvojových zemích. 
CS 3   CS V nedávné dob ě navrhli vedoucí p ředstavitelé EU ve své obnovené strategii EU pro udržitelný 
rozvoj přijaté v roce 2006 celoevropský cíl v oblasti GPP, v n ěmž je uvedeno, že do roku 
2010 dosáhne pr ůměrná úrove ň GPP v EU standardu, jakého v sou časnosti dosahují členské 
státy s nejvyšší výkonností. 
Výzkum uskute čněný v roce 2006 ukázal, že GPP významn ě uplatňovalo pouze sedm 
členských stát ů a že ve zbývajících dvaceti členských státech se GPP využívalo mnohem 
méně, nebo vůbec.  
Generální ředitelství pro životní prost ředí Evropské komise EU zpracovalo posouzení dopad ů 
jako základ pro p řijetí nové iniciativy v oblasti GPP, zam ěřené na zvyšování kvantity i kvality 
GPP v EU. R ůzné možnosti analyzované v souvislosti s posouzením dopad ů byly projednány 
se zúčastněnými stranami na zasedání dne 25. června 2007 a poté písemn ě. K diskusi 
o různých politických možnostech byly p řizváni i členové Poradního výboru pro ve řejné 
zakázky. 
Bylo zjišt ěno, že celoevropskému rozší ření GPP brání zejména tyto problémy: 
1) nedostate čná informovanost o p řínosech, nesprávný výklad výše náklad ů a 
nedostatek politické podpory v souvislosti s GPP; 
2) nedostate čná právní jasnost; 
3) nedostatek informací a nástroj ů pro GPP, nep řiměřené školicí struktury, nedostate čná 
znalost prvo řadých oblastí a absence snadno uplatnitelných kritérií GPP; 
4) nepodobnost postup ů GPP a kritérií v EU, která vede rovn ěž k vyšším 
administrativním náklad ům, zejména pro MSP, a brání rozvoji vnit řního trhu.  
Útvary Komise ur čily řadu akcí a opat ření zaměřených na radikální zvýšení kvantity a kvality 
GPP v zemích EU-27. Tato opat ření lze shrnout do r ůzných politických možností.  
Možnost 1  označuje současný stav: Komise by nadále na  svých internetových stránkách 
věnovaných GPP dávala k dispozici pokyny, v četně příslušných studií a p říručky k GPP, a 
pořádala pravidelné sch ůzky s národními experty v oblasti GPP za ú čelem vým ěny 
osvědčených postup ů.  
Možnost 2  by sestávala z balí čku podpůrných opat ření, v jejichž rámci by byly dány 
k dispozici pokyny, formulována doporu čení a stanoven základ pro akce zam ěřené na větší 
využívání a zlepšení GPP v EU, z nichž by n ěkteré byly zprost ředkovány sd ělením. S touto 
možností by bylo možné řešit všechny čtyři problémy prost řednictvím r ůzných opat ření/akcí: 
• stanovení dobrovolného celoevrops kého cíle pro GPP na základ ě kvantifikace cíle 
v rámci strategie pro udržitelný rozvoj; 
• zdůraznění stávajících a poskytnutí dalších pokyn ů pro uplat ňování GPP; 
• vnesení právní jasnosti do n ěkterých otázek; 
• určení prvořadých skupin výrobk ů a služeb a zahájení pr ocesu zvýšené spolupráce 
s členskými státy a p říslušnými zú častněnými stranami s cílem vytvo řit k těmto 
skupinám výrobk ů společná základní a komplexní kritéria GPP;  
CS 4   CS • podnět ke zvyšování informovanosti a ke školení v oblasti GPP rozší řením školicí 
příručky pro GPP, tvorbou platforem re gionální a místní spolupráce a 
doporučováním GPP p ři realizaci projekt ů financovaných z prost ředků EU; 
• stanovení ukazatel ů pro GPP a zajišt ění pravidelného sledování a srovnávání 
založeného na t ěchto ukazatelích. 
Možnost 3  by zahrnovala závazné cíle pro GPP na základ ě právního nástroje; k jednotlivým 
cílům by bylo možné navrhnout r ůzné alternativy díl čích možností: 
• závazné cíle pro základní GPP;  
• závazné cíle pro GPP založené na výsledcích;  
• závazné cíle pro výpo čet nákladů na životní cyklus. 
Možnost 4  by zahrnovala r ůzné formy závazného GPP na základ ě právního nástroje nebo 
úpravy stávajícího právního nást roje; bylo by možné navrhnout r ůzné alternativy díl čích 
možností: 
• závazné GPP pro ur čité druhy zadavatel ů (ústřední vláda) p ři nákupu ur čitých 
výrobků nebo služeb (budou teprve ur čeny); 
• závazné GPP u všech zakázek nad prahovými hodnotami sm ěrnic o zadávání 
veřejných zakázek; 
• závazné provád ění systému řízení podnik ů z hlediska ochrany životního prost ředí 
u všech zakázek na služby a stavební práce nad ur čitými prahovými hodnotami; 
• kde to bude vhodné, závazné využívání GPP p ři realizaci projekt ů financovaných 
z prostředků EU. 
Možnost 5  by zahrnovala návrh na úpr avu standardních formulá řů pro GPP na základ ě 
úpravy právního nástroje s cílem usnadnit sledování GPP jakožto d ůležitý prvek dobrovolné 
nebo závazné politiky v oblasti GPP. 
Posouzení dopad ů ukazuje na tyto skute čnosti: 
Při zachování sou časného stavu (možnost 1) lze o čekávat jen nepatrná zlepšení, nebo ť 
nebudou náležit ě řešeny základní problémy. Navíc je pravd ěpodobné, že s pomalu rostoucím 
rozšiřováním GPP povedou rozdíly v postupech členských stát ů k většímu narušení trhu a 
dalším administrativním náklad ům na stran ě dodavatel ů a že jen velmi málo podnítí 
ekologickou inovaci. 
Možnost 2, která p ředstavuje balí ček s podporou, pokyny, doporu čeními a opat řeními 
zaměřenými na v ětší využívání GPP, z nichž budou n ěkteré zprost ředkovány sd ělením, je 
v současné době možností up řednostňovanou. Jist ě se jedná o nejú činnější možnost řešení 
problémů spojených s nedostatkem informací o nákladech a p řínosech, nedostate čnou právní 
jasností a celkovým nedostatkem harmonizovaných informací a nástroj ů v oblasti GPP.  
Politickou motivací ke zvýšení úsilí v oblasti GPP by byl pro členské státy jasný cíl, by ť 
dobrovolný. Ten by v oblasti GPP pravd ěpodobně podpořil vytvoření a využívání centrálních 
CS 5   CS pokynů ve spojení s vnit řními cíli a/nebo politickými či právními pokyny udílenými 
vybraným (nebo všem) regionálním a místním orgán ům. Existence politického cíle by také 
naznačovala průmyslu pravd ěpodobný sm ěr vývoje poptávky po ekologi čtějších výrobcích 
v průběhu příštích desetiletí, což by mu umožnilo na tuto novou poptávku v čas reagovat a 
plánovat inovaci. 
Poskytnutí pokyn ů k uplatňování GPP m ůže členským stát ům pomoci k vytvo ření jejich 
vlastní strategie v oblasti GPP a k v ětšímu využívání GPP. Mohlo by výrazn ě snížit náklady, 
jež jsou s vytvá řením a provád ěním proces ů GPP obvykle spojeny. Zárove ň může orgány 
navést na jiné zp ůsoby, jak náklady na své GPP snížit a jak zvýšit jeho ú činnost. Nap říklad 
společné zadávání zakázek (kombinující zadání zakázky dv ěma nebo v ětším počtem 
veřejných orgán ů) může vést k úsporám z rozsahu tím, že dojde ke slou čení poptávky, a snížit 
administrativní náklady prost řednictvím vým ěny zkušeností s tvorbou kritérií GPP a s novými 
výrobky dostupnými na jiných než místních trzích. K uplat ňování GPP zadavatele p řinutí i 
pokyny k zavedení výpo čtu náklad ů na celý životní cyklus jakožto kritéria pro p řidělení 
zakázky, nebo ť ukáží, že GPP není v mnoha p řípadech ni čím jiným než ú činným zadáváním 
zakázek, jež v dlouhodobé perspektiv ě vede k úsporám. 
Z kontakt ů se zúčastněnými stranami vyplynulo, že i p řes ustanovení nových sm ěrnic 
o zadávání ve řejných zakázek z roku 2004, jež výslovn ě povolují za členění 
environmentálních kritérií do zadávacího řízení, stále panuje právní  nejistota. S požadavkem 
objasnit možnost ozna čení kupovaného výrobku poukázáním na  environmentální kritéria 
spojená s jeho výrobním procesem p řišly právě členské státy a zadavatelé. Nejistota panuje i 
v oblasti d ůkazů, které lze od ú častníků výběrového řízení požadovat k prokázání souladu 
s technickou specifikací nebo výb ěrovými kritérii. Zavedení zá kladních kritér ií by odstranilo 
jednu z nejv ětších překážek GPP, nebo ť by zadavatele zbavilo jedné z nejv ětších výloh a 
příčin problém ů. Je pravd ěpodobné, že by zajistilo v ětší jednotnost údaj ů o výrobku 
požadovaných orgány a dodalo v ětší průhlednosti výrobc ům, a tím lépe signalizovalo jejich 
zasloužené inova ční příležitosti a snížilo je jich administrativní ná klady plynoucí z toho, že 
musí informace o výrobku z hlediska životního prost ředí poskytovat v r ůzných postupech pro 
zadávání zakázek. 
Tvorba platforem spolupráce a doporu čení používat GPP p ři realizaci projekt ů financovaných 
z prostředků EU by byly zvlášt ě účinné při počátečním rozši řování GPP místními orgány, ke 
kterým je obvykle složit ější proniknout, jde-li o zvyšování informovanosti v oblasti GPP, dále 
při poskytování politické podpory a pokyn ů a při zajišťování školení.  
Pokud jde o náklady na zavedení GPP, je t řeba říci, že GPP by v zásad ě vedlo k lepšímu 
zohlednění náklad ů na životní cyklus výrobku. Zejména v p řípadě výrobků účinněji 
využívajících zdroje m ůže nakupování ekologických výrobk ů pro kupujícího zárove ň 
znamenat nakupování výrobk ů, které jsou z hlediska své životnosti „levn ější“. Nedávná studie 
o nákladech a p řínosech GPP dosp ěla k závěru, že administrativní náklady na vytvo ření a 
zavedení procesu GPP v místním orgánu v Evrop ě jsou o n ěco vyšší než u zadávání 
standardních zakázek. Nejv ětším zdrojem náklad ů je trvalé zvyšování informovanosti, školení 
a podpora zadavatel ů zakázek. Náklady na vytvo ření politiky jsou v porovnání s celkovým 
rozpočtem na zadávání zakázek nízké. N ěkteré další náklady mohou být spojeny s hledáním 
environmentálních kritérií pro zadávání zakázek. Tyto další náklady by významn ě snížila 
právě kritéria GPP a pokyny navržené Komisí.  
Náklady na poskytnutí dalších pokyn ů nutných k odstran ění nedostatk ů budou v porovnání 
s částkami vynaloženými Komisí na G PP zanedbatelné. Náklady na rozší ření prostřednictvím 
CS 6   CS regionálních a místních sítí by z v ětší části připadly Komisi, a to skrze správu program ů 
nabízejících podporu a skrze granty na p říslušné projekty. Komisi p řipadnou také náklady na 
vytvoření vhodných metod výpo čtu a sledování GPP. V nep řítomnosti právn ě závazných 
pravidel nebude členským stát ům uložena žádná konkrétní povinnost sledování provád ět. 
Lze tedy shrnout, že všechny díl čí možnosti v rámci možnosti 2 lze provést bez dalších 
větších náklad ů pro zadavatele nebo členské státy.  
Posouzení dopad ů však zárove ň ukázalo, že pro maximální využití spole čného přínosu všech 
doplňkových díl čích možností v rámci možnosti 2 je naprosto zásadní v ěští politická podpora. 
Politickou podporu lze nejú činněji zvýšit p řijetím závazných opat ření. Posouzení dopad ů již 
určuje řadu závazných opat ření, která by ke zvýšení politické podpory r ůznou měrou vedla, 
od stanovení závazných cíl ů pro GPP až po závazné používání GPP u všech zakázek, na které 
se vztahují sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek, v četně úpravy standardních formulá řů pro 
zadávání ve řejných zakázek, jež by usnadnila sledová ní. Protože by si všechny závazné 
možnosti vyžádaly p řijetí právního nástroje nebo návrhu  na úpravu stávajícího právního 
nástroje, bylo by za ú čelem nalezení toho nejlepšího řešení nutno zpracovat další posouzení 
dopadů.  
Toto další posouzení dopad ů bude uskute čněno později s cílem p řípadně přijmout vhodný 
právní nástroj, který by dopl ňoval pokyny poskytnuté v navrhovaném sd ělení.  
Za účelem sledování by Komise navrhla ukazatel e a oznámila trvalou podporu pro vytvo ření 
metod jejich výpo čtu.