I.Úvod

Pandemie COVID-19 uvrhla svět do náhlé a hluboké recese. Navzdory silné, koordinované a inovativní reakci na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU přetrvává mnoho nejistot, zejména pokud jde o dobu trvání této krize a její přesný dopad na naše životy a ekonomiky. Musíme chránit evropské občany, jejich zdraví a pracovní místa a zároveň zajistit spravedlnost, odolnost a makroekonomickou stabilitu v celé Unii. Pandemie zasáhla všechny členské státy, ale rozsah dopadu, jakož i tempo a síla oživení se budou v jednotlivých regionech výrazně lišit.

Podle jarní hospodářské prognózy 2020 se ekonomika eurozóny v roce 2020 zpomalí o 8,7 % a v roce 2021 pak poroste o 6,1 %, přičemž ekonomika EU v roce 2020 poklesne o 8,3 %, načež v roce 2021 vzroste o 5,8 %. Zaměstnanost ve druhém čtvrtletí rovněž poklesla více než kdy jindy, i když mnohem méně, než byl pokles hrubého domácího produktu, což bylo dáno nebývalou podporou, která byla v členských státech a v EU zavedena prostřednictvím nového nástroje SURE , a umožněním bezprecedentní flexibility při využívání fondů politiky soudržnosti v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus . Hospodářský výhled zásadně závisí na vývoji pandemie a omezeních hospodářské činnosti přijatých k jejímu zastavení. Pro oživení bude mít zásadní význam politická podpora na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. V této souvislosti jsou vyhlídky v oblasti růstu a zaměstnanosti pozitivně stimulovány na základě dohody Evropské rady o příštím víceletém finančním rámci a dohody „Next Generation EU“, jíž bylo dosaženo dne 21. července 2020. Tuto přelomovou dohodu musíme nyní na úrovni Unie i členských států co nejlépe využít.

Reakce Unie měla rozhodující význam. Nyní probíhají jednání mezi Evropským parlamentem a Radou o příštím víceletém finančním rámci a novém nástroji Next Generation EU s cílem urychleně dokončit práci na všech právních aktech. Tyto práce musí být provedeny do 1. ledna 2021, aby mohly být programy zahájeny včas. Klíčem k rychlému a udržitelnému oživení je plné využití kapacity rozpočtu EU. Kličový význam má skutečnost, že jakmile Rada přijme rozhodnutí o vlastních zdrojích, musí být toto rozhodnutí schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich příslušnými ústavními předpisy, a to ještě před tím, než bude moci Komise začít poskytovat peníze získané na trzích na financování programů nástroje Next Generation EU. Rychlé zavedení nástroje Next Generation EU tak zásadně závisí na tomto včasném schválení.

Facilita na podporu oživení a odolnosti bude jedním z hlavních nástrojů oživení, přičemž v prvních klíčových letech oživení poskytne úvěry a granty předsunuté finanční podpory v nebývalé výši 672,5 miliardy EUR. Členské státy zahrnou do svých plánů na podporu oživení a odolnosti své vnitrostátní programy reforem a investic vypracované v souladu s cíli politiky EU zaměřenými na ekologickou a digitální transformaci. Facilita podpoří úsilí členských států o účinné posílení jejich sociální a ekonomické odolnosti, a tedy růstový potenciál jejich ekonomik a vytváření pracovních míst, čímž dojde rovněž k podpoře cílů EU.

Facilita na podporu oživení a odolnosti je symbolem odhodlání EU řešit své výzvy společným přístupem. Klíčem k nastartování oživení, jakož i zajištění spravedlivé hospodářské soutěže a zabránění narušení přeshraničních hodnotových řetězců a volného pohybu pracovníků a zboží, je zachování fungování jednotného trhu. Tím se podpoří sbližování životní úrovně směrem nahoru a zabrání narušení hospodářských podmínek. Účinné provádění nástroje Next Generation EU může do roku 2024 přinést 2 % dodatečného hrubého domácího produktu a vytvořit 2 miliony pracovních míst, mimo jiné urychlením ekologické a digitální transformace. Odhaduje se, že časem se díky tomuto dodatečnému růstu bude nástroj na podporu oživení a odolnosti samofinancovat, a to prostřednictvím dodatečné činnosti a dodatečných daňových příjmů vytvořených pro členské státy a EU.

Tato politická opatření EU musí být zavedena co nejrychleji. I když dohoda o balíčku opatření na podporu oživení pomáhá odstranit nejistotu, pro podporu oživení má zásadní význam účinná realizace v nadcházejících letech. Bezprostřední prioritou je, aby Unie spolupracovala s členskými státy s cílem zajistit rozhodující pokrok při sestavování správných reformních a investičních priorit v souladu s evropskými cíli, jakož i jejich účinné provádění.

II.Facilita na podporu oživení a odolnosti: plnění cíle EU v oblasti konkurenceschopné udržitelnosti

Facilita na podporu oživení a odolnosti je zakotven v cíli EU, jenž spočívá v dosažení konkurenceschopné udržitelnosti a soudržnosti prostřednictvím nové strategie růstu, Zelené dohody pro Evropu. Přechod k udržitelnému hospodářskému modelu podporujícímu začlenění, který umožňují digitální a čisté technologie, by mohl Evropě zajistit vůdčí postavení na poli transformace. Nástroj na podporu oživení a odolnosti by se neměl odchylovat od programu před pandemií COVID-19, ale měl by urychlovat opatření k řešení již existujících výzev a zároveň by se měl vyhnout jakýmkoli novým komplikacím souvisejícím s krizí. Základními zásadami plánů členských států na podporu oživení a odolnosti by měly zůstat čtyři rozměry environmentální udržitelnosti, produktivity, spravedlnosti a makroekonomické stability stanovené v roční strategii udržitelného růstu 2020. Tyto priority jsou jádrem evropského semestru a zajišťují, aby nová agenda růstu pracovala co nejvíce ve prospěch lidí a planety.

Konkurenceschopná udržitelnost a odolnost jsou dvě strany téže mince, na což poukázala krize COVID-19. Odolností se rozumí nejen schopnost odolávat výzvám a řešit je, ale rovněž projít transformacemi udržitelným, spravedlivým a demokratickým způsobem. Méně odolné země EU a méně odolnější odvětví se potýkaly s krizí hůře a reagovaly na ni obtížněji. Bez odpovídající reakce to bude mít vliv na jejich hospodářské a sociální výsledky v nadcházejících letech a desetiletích. Rozdíly v odolnosti na celém území EU mají rovněž vliv na sociální, hospodářskou a územní soudržnost, jakož i na soudržnost eurozóny a účinnost jednotné měnové politiky. Poskytnutím rozsáhlé finanční podpory na veřejné investice a reformy a posílením soudržnosti a konvergence zvýší facilita na podporu oživení a odolnosti odolnost ekonomik členských států a připraví je lépe na budoucnost. Rovněž je třeba posílit odolnost některých kritických dodavatelských řetězců, zejména v odvětvích, která jsou nejvíce vystavena vnějším otřesům.

Facilita na podporu oživení a odolnosti pomůže napravit škody způsobené krizí a připravit lepší budoucnost pro příští generace. Současná vyšší zadluženost představuje nyní okamžitý prostředek k řešení výzev, jimž budou čelit budoucí generace. Rozsáhlé investice, které jsou k nastartování ekonomiky zapotřebí, musí těmto ekonomikám ulevit od zátěže, kterou na svých bedrech nesou, a ne ji ještě zvyšovat. Z tohoto důvodu musí facilita na podporu oživení a odolnosti vést k vytvoření udržitelnější, odolnější a spravedlivější Evropy pro příští generaci v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

Řešení klimatické a environmentální krize je určující výzvou naší doby a představuje příležitost k oživení našich ekonomik udržitelným způsobem. K zachování zdraví, prosperity a dobrých životních podmínek lidí v Evropě a na celém světě jsou potřebná naléhavá a trvalá opatření ze strany všech aktérů ve společnosti. Zelená dohoda pro Evropu je naším politickým závazkem a naší reakcí na tuto výzvu. Je rovněž strategií růstu Evropy, jejímž cílem je přeměnit EU ve spravedlivou a prosperující společnost s konkurenceschopným hospodářstvím účinně využívajícím zdroje. Hospodářská reakce na krizi COVID-19 nabízí jedinečnou příležitost k urychlení ekologické transformace. Překonání této krize bude vyžadovat rozsáhlé investice a významné reformy, které facilita EU na podporu oživení a odolnosti široce podpoří. Dosažení ekologické transformace vyžaduje reformy, které nasměrují veřejné a soukromé investice do opatření v oblasti klimatu a životního prostředí, a hluboké transformace našich jednotlivých politik. Kromě nápravy krátkodobých škod způsobených krizí proto naše nástroje na podporu oživení musí nasměrovat hospodářství na správnou cestu k dlouhodobému udržitelnému růstu a zaměstnanosti, přičemž cílem je dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a oddělit hospodářský růst od využívání zdrojů. To nabízí klíčovou příležitost k modernizaci tradičních průmyslových modelů a k investicím do inovativních zelených technologií a do udržitelnější a digitální infrastruktury, čímž se urychlí přechod k udržitelnější, odolnější a inkluzivnější Evropě. Vzhledem k tomu, že soukromá spotřeba představuje více než polovinu hrubého domácího produktu EU, bude klíčovým faktorem této transformace podpora udržitelnějších spotřebních návyků.

Digitální transformace je klíčová pro posílení sociální a hospodářské odolnosti EU a členských států, jejich potenciálu udržitelného růstu a vytváření pracovních míst. Pandemie COVID-19 urychlila trendy směřující k digitální transformaci: Členské státy přijaly opatření na posílení digitální infrastruktury, poskytly on-line vzdělávání či podpořily malé a střední podniky v jejich úsilí o digitalizaci. Krize však rovněž poukázala na nedostatky a odhalila slabá místa. Rozdíly v oblasti digitalizace ekonomik a společností přetrvávají. Zbývající překážky a nerovný přístup k infrastruktuře nadále zpomalují pokrok a v řadě klíčových digitálních schopností nebo služeb je Evropa i nadále ve velké míře závislá na jiných regionech. Využití vědeckých a technologických odborných znalostí Evropy a rozvoj transformační a progresivní strategie výzkumu, inovací a šíření výsledků jsou jediným způsobem, jak zajistit růst produktivity a konkurenceschopnost Evropy, a tím zachovat její technologickou suverenitu, což je klíčový aspekt její otevřené strategické autonomie.

Pandemie COVID-19 poukázala na naléhavou nutnost zabývat se dlouhodobými výzvami, které ovlivňují spravedlnost ve společnosti. Patří sem připravenost a odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče a sociální ochrany, jakož i rovný přístup k cenově dostupným a kvalitním systémům zdravotní péče, systémům dlouhodobé péče a péče o děti, demografická změna, globalizace nebo digitální a ekologické transformace. Výzvy, které je třeba řešit, mohou zahrnovat oblasti, jako je zaměstnanost, dovednosti, zdraví, vzdělávání, zejména s cílem řešit rostoucí nerovnosti a podporovat ty, kteří byli krizí nejvíce zasaženi, jako je mladá generace, ženy a zranitelné skupiny. Pandemie COVID-19 rovněž ukázala, že je třeba vytvořit spravedlivější a udržitelnější podnikatelské prostředí a přehodnotit pracovní podmínky v mnoha odvětvích. Prodloužení opatření omezujících volný pohyb osob posílilo on-line služby a elektronický obchod, což je trend, který bude pravděpodobně pokračovat. V on-line prostředí v současné době však dominuje několik velkých hráčů, kteří mají rostoucí tržní sílu a pohyblivé základy daně, což někdy narušuje schopnost menších evropských podniků zahájit a rozšířit činnost na celém jednotném trhu. Zvláštní pozornost by měla být věnována podpoře odvětví, která hrají klíčovou úlohu pro naše demokracie, zejména odvětví sdělovacích prostředků, kde by podpora měla být poskytována způsobem, který respektuje a prosazuje svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků. Je rovněž třeba podporovat regiony, průmyslová odvětví a pracovníky nejvíce postižené ekologickou transformací a zmírnit socioekonomické dopady transformace. To je nezbytné k zajištění rovných a spravedlivých příležitostí pro lidi a podniky.

Od finanční a hospodářské krize v roce 2008 je hospodářská a měnová unie mnohem odolnější vůči krizím, ale objevují se nové výzvy v oblasti makroekonomické stability. Krize COVID-19 se od finanční krize v roce 2008 velmi liší; má přímé negativní dopady na hospodářskou činnost a potenciální následky na makroekonomickou stabilitu, jejichž řešení vyžaduje rychlá a rozhodná opatření. Hrozí, že stávající nerovnováhy se zhorší, přičemž se objevují nové. Bezprostřední prioritou je tedy podpora odolného oživení. Bude zapotřebí průběžného monitorování a ostražitosti a členské státy by měly řešit vznikající nerovnováhy prostřednictvím reforem, které zvyšují ekonomickou a sociální odolnost. Facilita na podporu oživení a odolnosti poskytne prostředky na pomoc členským státům při řešení hospodářských a sociálních problémů, s nimiž se potýkají. Členské státy by měly v roce 2021 nadále řádně využívat fiskální flexibilitu na podporu ekonomiky. Veřejné finance budou hrát roli při poskytování pobídek pro udržitelný růst podporující začlenění, zajištění hospodářské stability a schopnosti podporovat poptávku a poskytovat pomoc v době nouze. Pandemie COVID-19 vyvíjí značný tlak na hospodářskou činnost, což má negativními dopady na veřejný a soukromý dluh. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, nastane čas provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zároveň na podporu investic, souběžné transformace a sociálního začlenění.

Konkurenceschopná udržitelnost vyžaduje otevřenost a silný jednotný trh. K zaručení úspěšného provádění facility na podporu oživení a odolnosti, je nezbytná účast soukromých zúčastněných stran a investorů. Veřejné finanční prostředky by neměly nahrazovat ani vytlačovat soukromé investory, ale v případě potřeby by měly doplňovat a směrovat soukromé investice, tj. být nasazeny v okamžicích, kdy v důsledku systémových nebo tržních selhání či škod způsobených pandemií COVID-19 a následnou hospodářskou krizí není možné, aby se trh sám zotavil a aby bylo dosaženo poltických cílů. K posílení inovací a urychlení oživení jsou potřebné rovné podmínky.

III.Hlavní zásady, na nichž jsou založeny plány na podporu oživení a odolnosti: stanovení priorit pro členské státy

Evropský semestr poskytuje zavedený rámec pro koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, který má Unii a členským státům pomoci při řešení výzev spojených s oživením a souběžnou transformací. Plány členských států na podporu oživení a odolnosti by měly účinně řešit politické výzvy stanovené v doporučeních pro jednotlivé země přijatých Radou. Naším společným zájmem bude řešit reformní a investiční potřeby současně; aby se dosáhlo vzájemně posilujícího účinku, musí se tyto dvě složky doplňovat.