Úterý 24. března 2009

Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti

P6_TA(2009)0166

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 obsahující doporučení Komisi o Evropské iniciativě pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti (2008/2122(INI))

2010/C 117 E/14

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2007 o evropské iniciativě pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti (KOM(2007)0708),

s ohledem na své usnesení ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílá kniha (1), a zejména na bod 35 tohoto usnesení,

s ohledem na doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici velmi malých, malých a středních podniků (2),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. července 2005 nazvané „Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství“ (KOM(2005)0330),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. července 2005 nazvané „Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007–2013“ (KOM(2005)0299),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2007 nazvané „Členské státy a regiony provádějí Lisabonskou strategii pro růst a zaměstnanost prostřednictvím politiky soudržnosti EU na období 2007–2013“ (KOM(2007)0798),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2007 nazvané „Návrh lisabonského programu Společenství 2008–2010“ (KOM(2007)0804),

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) (3),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvané „Zelenou malým a středním podnikům - Small Business Act pro Evropu“ (KOM(2008)0394),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (4) a na návrh Komise ze dne 1. října 2008 týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (KOM(2008)0602),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní špinavých peněz a financování terorismu (5),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (6),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (7),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (8),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (9),

s ohledem na své prohlášení ze dne 8. května 2008 o mikroúvěrech (10),

s ohledem na čl. 192 odst. 2 Smlouvy o ES,

s ohledem na články 39 a 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0041/2009),

vzhledem k tomu, že Komise se dále nezabývala požadavkem Parlamentu, který formuloval ve svém usnesení ze dne 11. července 2007, aby byl vypracován akční plán mikrofinancování, aby byla různá politická opatření vzájemně koordinována a aby byly co nejlépe využity osvědčené postupy v rámci Unie a ve třetích zemích,

C.

vzhledem k tomu, že Parlament schválil v roce 2008, již druhý rok po sobě, finanční prostředky na pilotní projekt „Podpora prostředí příznivějšího pro mikroúvěry v Evropě“, a vzhledem k tomu, že by bylo užitečné, kdyby tyto prostředky – přestože se o nich výše zmíněné sdělení Komise ze dne 20. prosince 2007 nezmiňuje – byly vyčleněny na vytvoření vlastních fondů sloužících jako startovní kapitál,

vzhledem k tomu, že mikroúvěry se od obyčejných úvěrů, tedy i od úvěrů poskytovaných malým a středním podnikům, v několika ohledech liší a že podniky žádající o běžný úvěr se zpravidla obracejí na nejrůznější typy finančních institucí; vzhledem k tomu, že bychom neměli zapomínat na to, že hlavním cílem je začlenění všech občanů do formálního finančního systému,

vzhledem k tomu, že se oblast poskytování mikroúvěrů vyznačuje zcela novými a subjektivními prvky, jako jsou požadavky na alternativní či nulové zajištění a netradiční posouzení úvěrové bonity, a že tyto úvěry jsou často poskytovány nikoli jen za účelem vytváření zisku, ale také v zájmu prohloubení soudržnosti prostřednictvím (opětovného) začlenění znevýhodněných osob do společnosti,

vzhledem k tomu, že mikroúvěry mají ze své podstaty malý rozsah, avšak jejich účinek se zesiluje díky možnosti „recyklace“ (poskytnutí dalšího takového úvěru po jeho splacení) vzhledem k obecně krátké době splatnosti, aniž by se opomíjel cíl opětovného začlenění příjemců do tradičního bankovního systému,

vzhledem k tomu, že je nutné uznat, že poskytovatelé finančních služeb působící v Unii, například úvěrová družstva, která jako nebankovní finanční instituce využívají vklady svých členů k mikropůjčkám, mají jedinečnou strukturu, kvůli níž by neměli být a priori vyloučeni z příslušných programů mikroúvěrového financování,

vzhledem k tomu, že stanovení horní hranice úrokových sazeb může odrazovat věřitele od poskytování mikroúvěrů, pokud by jim tato omezení znemožňovala pokrýt náklady spojené s poskytnutím úvěru,

vzhledem k tomu, že podpora mikroúvěrů by měla v přehodnocené Lisabonské strategii zaujímat význačné postavení,

vzhledem k tomu, že v centru evropské iniciativy týkající se mikroúvěrů by měly být znevýhodněné osoby, jako například (dlouhodobě) nezaměstnaní, osoby závislé na sociálních dávkách, přistěhovalci, etnické menšiny, například Romové, lidé zapojení do neformální ekonomiky nebo žijící ve znevýhodněných venkovských oblastech a konečně ženy, které chtějí založit mikropodnik,

vzhledem k tomu, že i přes nutnost co největšího zapojení soukromého sektoru je nezbytné, aby se v oblasti poskytování mikroúvěrů angažoval i veřejný sektor,

vzhledem k tomu, že existuje několik iniciativ EU, které obsahují prvky podpory mikroúvěrů, a že by bylo prospěšné, kdyby byl přístup systematičtější a cílenější díky kombinaci těchto iniciativ v jednotném systému,

vzhledem k tomu, že je velmi důležité, aby zakladatelé mikropodniků měli přístup k podpoře podnikání (školení a zaučování či budování kapacit), a že subjekty, kterým je poskytován mikroúvěr, by měly povinně projít školením; vzhledem k tomu, že významnou součástí politiky všech institucí poskytujících mikroúvěr by mělo být vzdělávání zákazníků ve finanční oblasti a zvyšování odpovědnosti při vypůjčování peněz,

vzhledem k tomu, že potenciální příjemci mikroúvěrů by měli mít k dispozici odpovídající právní poradenství v souvislosti například s uzavíráním smlouvy o úvěru, zakládáním podniků, vymáháním dluhů, nabýváním a využíváním práv duševního a průmyslového vlastnictví, zejména pokud daný mikropodnik zamýšlí nebo má potenciál vyvíjet podnikatelskou činnost v jiných členských státech,

vzhledem k tomu, že by poskytování mikroúvěrů bylo snazší, pokud by byl zajištěn přístup k údajům o předchozích úvěrech případných zájemců o mikroúvěr,

vzhledem k tomu, že je třeba podporovat hledání a výměnu osvědčených postupů v oblasti mikroúvěrů, například pokud jde o nové metody jejich poskytování a zajištění, o snižování rizika mikroúvěrů a o to, v jakém měřítku a v případě jakých skupin tyto metody v kontextu EU fungují,

vzhledem k tomu, že je třeba vytvořit rámec EU pro nebankovní mikrofinanční instituce a že by Komise měla vyvinout mechanismus na podporu mikroúvěrů, který mezi těmito poskytovateli mikroúvěrů zůstane neutrální,

vzhledem k tomu, že lidé, kteří nemají stálé bydliště ani osobní dokumenty, by neměli být na základě právních předpisů proti praní špinavých peněz a financování terorismu zbaveni možnosti získat mikroúvěr,

vzhledem k tomu, že pravidla Společenství týkající se zadávání veřejných zakázek by měla pomáhat subjektům, kterým je poskytován mikroúvěr,

domnívá se, že případné finanční dopady požadovaného návrhu nebo návrhů by měly být hrazeny z rozpočtových prostředků EU;

(1) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(2) Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

(3) Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.

(4) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

(5) Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

(6) Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5.

(7) Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 35.

(8) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

(9) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.

(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0199.

Úterý 24. března 2009

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA K USNESENÍ: PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU

1. Doporučení 1: zvyšování povědomí o mikroúvěru

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:

a) Komise by měla zajistit, aby byl koncept mikroúvěru začleněn do příslušných statistik a právních předpisů týkajících se finančních institucí. Statistiky týkající se mikroúvěru by měly přihlížet k HDP na osobu v členských státech a rozlišovat mezi osobami samostatně výdělečně činnými (OSVČ) či rodinnými podniky a podniky s jinými zaměstnanci, než jsou rodinní příslušníci, aby bylo možné zajistit pozitivní diskriminaci ve prospěch OSVČ a rodinných podniků.

b) Komise by měla vyzvat členské státy, aby standardizovaly statistické vyhodnocení mikroúvěrů, včetně sběru a analýzy údajů rozdělených podle pohlaví, věku a etnického původu.

c) Komise by měla vypracovat komunikační strategii s cílem propagovat práci formou OSVČ jako alternativu zaměstnaneckého poměru, a zejména jako způsob, jak se vyhnout nezaměstnanosti v případě znevýhodněných cílových skupin.

d) Komise by měla vyzvat členské státy, aby uplatňovaly daňové pobídky podporující zapojení soukromého sektoru do poskytování mikroúvěrů.

e) Komise by měla vybídnout členské státy, aby omezily používání horní hranice úrokových sazeb v případě spotřebitelských úvěrů; členské státy by však měly být schopny uplatňovat mechanismus, díky němuž mohou být vyloučeny mimořádně vysoké úrokové sazby.

f) Komise by měla analyzovat – vzhledem k poslední krizi na trhu s rizikovými hypotékami – výhody a nevýhody přímých mikroúvěrových formátů v porovnání se sekuritizovanými úvěrovými nástroji.

g) Komise by měla členským státům uložit, aby v rámci výroční zprávy o svých programech reforem v souvislosti s integrovanými hlavními směry pro růst a zaměstnanost, které jsou součástí přehodnocené Lisabonské strategie, provedly specifickou analýzu své činnosti a výsledků v oblasti mikroúvěrů a aby předložily příslušnou zprávu. Komise by se měla otázkou mikroúvěru explicitně zabývat ve výroční zprávě o pokroku.

2. Doporučení 2: financování ze strany EU

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:

a) Komise by měla podmínit (spolu)financování následujících projektů jejich zaměřením na podporu dostupnosti mikroúvěrů pro všechny osoby a mikropodniky nemající přímý přístup k úvěru, jak je definují členské státy v rámci své jurisdikce (například romská komunita, přistěhovalci, lidé žijící ve znevýhodněných venkovských oblastech, osoby s nejistým zaměstnáním a ženy): i) poskytování záruk poskytovatelům mikroúvěrů ze strany vnitrostátních nebo evropských fondů; ii) poskytování služeb na podporu podnikání coby dodatečných služeb subjektům, kterým je poskytován mikroúvěr, ať už ze strany poskytovatelů mikroúvěrů nebo třetí stranou; tyto služby musí zahrnovat povinné cílené školení pro subjekty, kterým je poskytován mikroúvěr, jehož výsledky bude možné pravidelně hodnotit; tato školení lze financovat ze strukturálních fondů; iii) hledání a výměna osvědčených postupů v operační oblasti, například pokud jde o požadavky na alternativní zajištění úvěru, netradiční metody posouzení úvěrové bonity, bodový systém a úlohu zprostředkovatelů; iv) vytvoření internetových stránek, na kterých by případní příjemci mikroúvěrů mohli představit své projekty osobám nebo subjektům ochotným půjčit peníze na jejich podporu; v) vytvoření celounijní databáze, která by obsahovala pozitivní i negativní údaje o předchozích úvěrech subjektů, které se ucházejí o poskytnutí mikroúvěru.

b) Aby nedocházelo k duplicitní práci, měla by Komise: i) jmenovat jeden koordinační subjekt, v němž by se soustředila veškerá finanční činnost Unie spojená s mikroúvěry, ii) (spolu)financovat projekty pouze tam, kde mohou být kombinovány se zachováním sociálního zabezpečení, jako je podpora v nezaměstnanosti a sociálními příspěvky, a to na základě analýzy poskytovatele obchodních služeb, který by měl zohlednit výsledky podniku a výši životního minima v daném členském státě.

3. Doporučení 3: harmonizovaný rámec EU pro bankovní a nebankovní mikrofinanční instituce

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:

Komise by měla navrhnout legislativu, na jejímž základě by vznikl celounijní rámec pro bankovní a nebankovní mikrofinanční instituce. Rámec pro nebankovní mikrofinanční instituce by měl obsahovat tyto prvky:

a) jasnou definici poskytovatelů mikroúvěrů za předpokladu, že nepřijímají vklady, a proto podle směrnice 2006/48/ES nepředstavují finanční instituci;

b) schopnost provozovat pouze činnost spojenou s poskytováním úvěrů;

c) schopnost dalšího půjčování vypůjčených finančních prostředků; a

d) harmonizovaná pravidla založená na riziku, pokud jde o poskytnutí povolení, registraci, vykazování a obezřetnostní dohled.

4. Doporučení 4: směrnice 2005/60/ES

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:

Komise by při přehodnocování směrnice 2005/60/ES měla zajistit, aby ustanovení této směrnice nebyla pro osoby bez trvalé adresy a osobních dokumentů překážkou, která by jim bránila získat mikroúvěr, a to tím, že povolí zvláštní výjimku z ustanovení týkajících se prověřování zákazníků.

5. Doporučení 5: pravidla Společenství upravující hospodářskou soutěž

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:

a) Komise by při přehodnocování pravidel týkající se podpory de minimis měla zajistit: i) diferenciaci limitů de minimis mezi členskými státy, pokud jde o finanční podporu pro poskytovatele mikroúvěrů; ii) zrušení diskriminace podpory de minimis poskytnuté podniku v oblasti zemědělství, pokud je tato pomoc poskytována v souvislosti s mikroúvěrem; iii) snížení administrativní zátěže, pokud je pomoc poskytována v souvislosti s mikroúvěrem.

b) Komise by měla stanovit, že úloha poskytovatelů mikroúvěrů a případně veřejná podpora, kterou tyto instituce dostávají, musí být v souladu s předpisy Společenství v oblasti hospodářské soutěže.