EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne30.5.2018 COM(2018) 380 final 2018/0202(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Důvody a cíle Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl nejprve zřízen nařízením (ES) č. 1927/2006 na programové období 2007–2013. Byl vytvořen s cílem poskytnout Unii nástroj, jímž by projevila solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací se značným negativním dopadem na regionální nebo místní ekonomiky, a poskytla jim podporu. Spolufinancováním aktivních opatření politiky trhu práce se EFG snaží usnadnit opětovný návrat pracovníků do práce v oblastech, odvětvích, na územích nebo na pracovních trzích, které utrpěly otřes v souvislosti s vážným narušením hospodářství. Vzhledem k rozsahu a rychlosti vývoje finanční a hospodářské krize v roce 2008 Komise v Plánu evropské hospodářské obnovy naplánovala revizi nařízení (ES) č. 1927/2006. Kromě některých trvalých změn založených na prvních letech provádění EFG bylo hlavním cílem této revize rozšířit s platností ode dne 1. května 2009 do 30. prosince 2011 oblast působnosti EFG. Komise chtěla prostřednictvím EFG prokázat solidaritu Unie a poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímém důsledku finanční a hospodářské krize, a zvýšit míru spolufinancování z 50 % na 65 %, aby se snížila zátěž pro členské státy. Pro víceletý finanční rámec 2014–2020 byla oblast působnosti EFG rozšířena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1927/2006. Cílem bylo zahrnout nejenom propouštění v důsledku vážného narušení hospodářství, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, ale rovněž zahrnout případy jakékoli nové celosvětové finanční a hospodářskou krize. EFG tudíž může nabízet pomoc rovněž v případě neočekávaných krizí vedoucích k vážnému narušení místního, regionálního nebo národního hospodářství. Tyto neočekávané krize by mohly například zahrnovat významné recese u důležitých obchodních partnerů nebo zhroucení finančního systému srovnatelné s tím, k němuž došlo v roce 2008. S cílem zajistit, aby byla podpora z EFG dostupná pracovníkům bez ohledu na jejich pracovní smlouvu nebo pracovní poměr, byl rozsah pojmu „pracovník“ rozšířen. To znamená, že je možné zahrnout nejen pracovníky s pracovní smlouvou na dobu neurčitou jako v nařízení (ES) č. 1927/2006, ale také pracovníky se smlouvami na dobu určitou, pracovníky dočasně najímané přes agentury, vlastníky-vedoucí pracovníky mikropodniků a osoby samostatně výdělečně činné. Členské státy rovněž mohly za určitých okolností do svých žádostí o příspěvek z EFG zahrnout mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“), v počtu odpovídajícím propuštěným pracovníkům. To bylo vzhledem k vysoké nezaměstnanosti mladých lidí a ke skutečnosti, že pro mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, je mnohem těžší najít si práci, pokud dojde k závažným narušením trhu práce, jako jsou například narušení v důsledku podstatné restrukturalizace. Hlavním cílem tohoto návrhu je zajistit, aby EFG nadále fungoval i po 31. prosinci 2020 bez časového omezení, neboť se jedná o zvláštní nástroj mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce. Aby bylo zajištěno, že EFG zůstane platným nástrojem na evropské úrovni, lze žádost o podporu pracovníků prostřednictvím EFG uplatnit v okamžiku, kdy počet propuštěných pracovníků dosáhne minimální prahové hodnoty. Zkušenosti s fungováním nařízení (EU) č. 1309/2013 ukázaly, že prahová hodnota 250 propuštěných pracovníků během daného referenčního období je vhodná, zejména s ohledem na to, že na malých pracovních trzích nebo za mimořádných okolností je možné podat žádosti pro nižší počet propuštěných pracovníků. Prahová hodnota 250 propuštěných pracovníků je nižší než prahová hodnota pro programové období 2014–2020. Je tomu tak proto, že počet velmi rozsáhlého propouštění se snižuje a že propuštění 250 pracovníků má obvykle značný dopad ve většině regionů. Rovněž proto, aby byla zohledněna skutečnost, že v mnoha členských státech je většina pracovníků zaměstnána v malých a středních podnicích. Dne 17. listopadu 2017 Evropský parlament, Rada a Komise společně vyhlásily evropský pilíř sociálních práv v reakci na sociální výzvy v rámci Evropy. S přihlédnutím k měnícímu se světu práce musí být EU připravena na současné i budoucí výzvy spojené s globalizací a digitalizací. To znamená zajištění inkluzivnějšího růstu a zlepšení politiky zaměstnanosti a sociální politiky. Zásady evropského pilíře sociálních práv budou působit jako zastřešující rámec pro Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) a umožní Unii zavést do praxe příslušné zásady pro případy podstatné restrukturalizace. Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Členské státy na podporu těchto priorit reforem vyvíjejí své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Tyto strategie by měly být představeny společně s každoročními vnitrostátními programy reforem jako způsob navržení a koordinování prioritních investičních projektů, jež mají být podporovány vnitrostátním financováním a/nebo financováním z prostředků Unie. Měly by rovněž sloužit k použití finančních prostředků Unie soudržným způsobem a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory přijímané zejména z programů podporovaných Unií v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu, Evropského námořního a rybářského fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, evropské funkce investiční stabilizace a případně fondu InvestEU. Dnešní globalizovaný svět se vyznačuje stále se zvyšující vzájemnou propojeností a vzájemnou závislostí světových trhů. Vzhledem k vzájemnému působení a k vzájemným dopadům otevřeného obchodu, technologických změn či jiných faktorů, např. přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, je čím dál tím těžší určit specifický faktor, který způsobuje propouštění. Paradoxně kvůli těmto posledním trendům globalizace by nezměněný EFG pravděpodobně znamenal méně žádostí a snížené využívání fondu. Skutečnost, že výskyt případů značně rozsáhlé restrukturalizace (více než 500 propuštěných pracovníků) byl v posledním desetiletí výrazně nižší, by velmi pravděpodobně ještě více ovlivnila využívání fondu. Proto budou v budoucnosti prostředky z EFG uvolněny, pouze pokud má restrukturalizace značný dopad, který je definován výše uvedenou minimální prahovou hodnotou 250 propuštěných pracovníků. Navzdory stále vysoké úrovni nezaměstnanosti mladých lidí zkušenosti ukazují, že pro poskytování pomoci mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, by mohly být vhodnější jiné nástroje, zejména Evropský sociální fond. Svázání podpory poskytované mladým lidem s žádostí o příspěvek z EFG by mohlo být považováno za podporu nerovnosti, jelikož by se tím vyloučila většina mladých lidí v nouzi. EFG se zaměřuje na aktivní opatření na trhu práce usilující o rychlý opětovný návrat propuštěných pracovníků do stálého zaměstnání. Tento návrh stanoví, stejně jako nařízení (EU) č. 1309/2013, že EFG finančně přispívá na balíček aktivních opatření na trhu práce. Tato opatření se zaměří především na poskytování individuálně přizpůsobené podpory pro opětovné začlenění na trh práce, zvýšení důrazu na získávání digitálních dovedností a podporu mobility v relevantních případech. EFG nemůže přispívat na financování pasivních opatření. Příspěvky mohou být zahrnuty, jen pokud jsou zamýšleny jako pobídky pro usnadnění účasti propuštěných pracovníků na aktivních opatřeních politiky trhu práce. Aby se zajistila rozumná rovnováha mezi skutečně aktivními opatřeními politiky trhu práce a „aktivovanými“ příspěvky, je podíl příspěvků v koordinovaném balíčku aktivních opatření na trhu práce omezený. EFG zůstane jedním ze zvláštních nástrojů, jež umožňují Unii reagovat na nepředvídatelné události, a stojí tudíž mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce. Jeho účinnost nicméně byla negativně ovlivněna délkou a procesními požadavky rozhodovacího procesu. Co největší zkrácení doby mezi oznámením o propuštění a skutečnou platbou možné podpory z EFG a zjednodušení postupů by mělo být záležitostí společného zájmu všech stran zúčastněných v procesu poskytování prostředků z EFG: členské státy by měly usilovat o předložení úplné žádosti co nejdříve, jakmile budou splněna příslušná kritéria. Komise by měla brzy po předložení úplné žádosti provést vyhodnocení a rozhodnout o způsobilosti a rozpočtový orgán by měl rychle přijmout rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG. Jelikož se žádosti budou zcela zakládat na skutečnosti, zda restrukturalizace má, či nemá značný dopad, který je definován prahovou hodnotou 250 propuštěných pracovníků, nebudou již existovat rozsáhlé požadavky na žádosti jako u současného a předchozího programového období, jež často bránily členským státům v podávání žádostí. Bude tudíž snížena administrativní zátěž pro členské státy při podávání žádosti a pro Komisi při kontrole způsobilosti. Tím se podstatně zjednoduší a zrychlí rozhodování o příspěvku. Ze zkušeností získaných při provádění fondu vyplývá, že členské státy žádají o uvolnění prostředků z fondu pouze v případě skutečných krizových situací. Ačkoli v současné době činí prahová hodnota 500 propuštěných pracovníků, žádosti se značně liší, a to od 108 do 6 120 pracovníků, kteří přišli o práci v referenčním období. Za účelem zmírnění rizik vyplývajících z potenciálně vyššího počtu žádostí o příspěvek z EFG bude EFG fungovat s vyšší roční maximální částkou a rovněž referenční období se zkrátí z devíti na šest měsíců (v rámci odvětvových žádostí). Přestože se odstraněním překážek pro používání fondu očekává a je zamýšleno jeho vyšší využívání, nezdá se, že by existovalo riziko nadměrného využívání fondu ze strany členských států. S cílem pokrýt potřeby, které vznikají na začátku roku, bude Komise v rámci ročního rozpočtového procesu i nadále navrhovat minimální částku v položkách plateb pro příslušnou rozpočtovou položku. Pomoc z EFG bude doplňovat úsilí členských států na celostátní, regionální a místní úrovni. Z důvodu řádného finančního řízení nemůže EFG nahradit opatření, na něž se již vztahují fondy a programy EU zahrnuté ve víceletém finančním rámci. Finanční příspěvek z EFG nemůže ani nahradit vnitrostátní opatření či opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné propouštějící podniky. Rozpočtový proces v návrhu vyplývá přímo z bodu 9 předlohy interinstitucionální dohody. Kdykoli to bude možné, proces bude zkrácen a zefektivněn.

Vzhledem ke skutečnosti, že se opatření spolufinancovaná prostřednictvím EFG provádějí formou sdíleného řízení s členskými státy, bude platební mechanismus pro finanční příspěvky i nadále v souladu s mechanismem, který se používá pro tento způsob řízení rozpočtu Unie. Současně by měly způsoby financování odrážet rozsah opatření, která mají provést členské státy, jak je navrženo v jejich žádostech. Aby se zabránilo konkurenci mezi jednotlivými nástroji, bude míra spolufinancování EFG sladěna s nejvyšší sazbou spolufinancování Evropského sociálního fondu plus (ESF+) v příslušném členském státě. Tento celkový návrh počítá, že dnem použitelnosti by byl 1. leden 2021, a je předkládán Unii 27 členských států v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Jak je uvedeno ve sdělení „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“, ESF+ a Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) budou i nadále poskytovat finanční prostředky pro strukturální akce zaměřené na hospodářskou, sociální a územní soudržnost. ESF+ i EFRR sestávají z víceletých programů, jež podporují strategické, dlouhodobé cíle, např. předvídání a řízení změn a restrukturalizace. EFG je oproti tomu zřízen za účelem poskytování pomoci za mimořádných okolností a mimo rámec víceletého plánování. •Soulad s ostatními politikami Unie „Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci“ je politickým nástrojem EU, jenž stanoví rámec pro osvědčené postupy pro předjímání a řešení restrukturalizace podniků. Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci poskytuje komplexní rámec pro to, jakým způsobem by měly být řešeny výzvy spojené s ekonomickým přizpůsobením a restrukturalizací a jejich dopad na zaměstnanost a sociální situaci, a to s využitím správných politických prostředků. Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci vyzývá členské státy k využívání finančních prostředků EU a vnitrostátního financování takovým způsobem, aby sociální dopad restrukturalizace, zejména nepříznivé dopady na zaměstnanost, mohly být účinněji zmírněny. Hlavními nástroji EU pro pomoc postiženým pracovníkům jsou ESF+, jehož účelem je poskytovat pomoc předjímajícím způsobem, a EFG, jehož účelem je poskytovat pomoc reaktivním způsobem v případech neočekávané podstatné restrukturalizace. Návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 vypracovaný Komisí stanovil ambicióznější cíl pro začleňování oblasti klimatu do všech programů EU, přičemž má být dosaženo toho, aby celkem 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Přínos tohoto fondu k dosažení tohoto celkového cíle bude sledován prostřednictvím systému ukazatelů v oblasti klimatu na příslušné úrovni třídění, včetně použití přesnějších metod, jsou-li k dispozici. Komise bude i nadále každoročně předkládat informace týkající se prostředků na závazky v kontextu návrhu ročního rozpočtu. Na podporu plného využití potenciálu fondu přispívat k cílům v oblasti klimatu se Komise bude snažit určit příslušné akce v rámci přípravy fondu, jeho provádění, přezkumu a hodnotících postupů. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právním základem je Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména článek 175 této smlouvy. Ukáží-li se specifické činnosti mimo strukturální fondy jako nezbytné, aniž jsou dotčena opatření, o nichž bylo rozhodnuto v rámci jiných politik Unie, může podle čl. 175 třetího pododstavce SFEU takové činnosti přijmout Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem a Evropským výborem regionů. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Financování z rozpočtu Unie se zaměřuje na činnosti, jejichž cílů nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni samotných členských států a u nichž může zásah Unie přinést dodatečnou hodnotu v porovnání s opatřeními na úrovni členského státu. Uvolnění prostředků z EFG na spolufinancování opatření zaměřených na pomoc propuštěným pracovníkům při hledání nového zaměstnání dodržuje zásadu subsidiarity a vytváří evropskou přidanou hodnotu. Pro programy zaměřené na vnitrostátní trh práce je běžnou praxí pomáhat propuštěným pracovníkům a cílem EFG není tyto programy nahradit. Případy neočekávané restrukturalizace se značným dopadem však mohou prověřit meze možností běžných vnitrostátních programů. Proto vzhledem k rozsahu a účinkům případů neočekávané rozsáhlé restrukturalizace a s ohledem na skutečnost, že EFG je vyjádřením solidarity na úrovni členských států a mezi nimi, může být pomoc lépe poskytována na úrovni Unie. Uvolnění finančního příspěvku z EFG bude vyžadovat souhlas obou složek rozpočtového orgánu, a bude tudíž vyjádřením solidarity Unie a členských států. Tímto způsobem návrh přispěje k tomu, aby cíl solidarity Unie byl za výjimečných okolností dosažitelnější zejména pro postiženou část pracovní síly a pro občany Unie obecně. Zásah Unie tak bude omezen na to, co je nezbytné pro plnění cílů projevování solidarity Unie s propuštěnými pracovníky. Uvolnění prostředků z EFG vytváří dodatečnou hodnotu v porovnání s opatřeními na úrovni členského státu. Opatření spolufinancovaná z EFG nejen zvyšují celkový počet nabízených služeb propuštěným pracovníkům, ale zejména také různorodost nabízených služeb a jejich stupeň intenzity. Uvolnění prostředků z EFG kromě toho vytváří účinky působení zkušeností. Ty se týkají rozsahu, v němž lze testovat inovativní nápady, identifikovat osvědčené postupy a začleňovat je do pravidelného souboru ustanovení. Opatření spolufinancovaná z EFG rovněž přispívají k obecnému zlepšení procesů poskytování pomoci. •Proporcionalita V souladu se zásadou proporcionality nepřesahují ustanovení tohoto návrhu rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cílů. Povinnosti uložené členským státům odrážejí potřebu pomáhat postiženým pracovníkům přizpůsobit se měnícím se okolnostem a s rychlým opětovným začleněním do zaměstnání. Administrativní zátěž Unie a vnitrostátních orgánů byla omezena na to, co je nezbytné, aby Komise vykonávala svoji odpovědnost za provádění rozpočtu Unie. Vzhledem k tomu, že finanční příspěvek je členskému státu vyplacen podle zásady sdíleného řízení, bude členský stát muset podat zprávu o tom, jak byl finanční příspěvek využit. •Volba nástroje

Navrhovaný nástroj: nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: cíle prokázat solidaritu na úrovni Unie může být dosaženo pouze prostřednictvím přímo použitelného právního nástroje. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti stávajících právních předpisů Do 31. prosince 2021 musí být provedeno hodnocení ex post stávajícího nařízení. Nicméně bylo dokončeno hodnocení v polovině období 2014–2020 a dané výsledky byly zohledněny. Z hodnocení EFG v polovině období 2014–2020 vyplývá, že podobu EFG je zapotřebí vylepšit. Do budoucna by mělo být vyřešeno několik problémů. Pokud jde o oblast působnosti, konzultace se zúčastněnými stranami při provádění hodnocení ukazují, že podoba EFG vyžaduje revizi nebo lepší vymezení. To zahrnuje aspekty, jako jsou např. přesná oblast působnosti fondu a kritéria, při jejichž splnění dojde k jeho použití. V souladu se zásadou subsidiarity musí mít restrukturalizace značný dopad na hospodářství a trh práce, aby bylo použití prostředků z EFG odůvodněno. Pojem „značný dopad“ však není jasně vymezen. To platí zejména v případě propouštění menšího rozsahu, kdy není dosaženo obvyklé prahové hodnoty 500 propuštěných pracovníků (relevantní pro období 2014–2020). Ve venkovských oblastech by takové případy například mohly být způsobilé podle ustanovení o odchylce uvedené v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG, ale členské státy si nejsou jisty, jak mají značný dopad doložit. Mnoho provádějících subjektů tudíž navrhlo nižší prahovou hodnotu. Ani pojmy „globalizace“ a „krize“ nejsou jasně vymezeny. Členské státy často nemají jasno v tom, v rámci jakého kritéria by měly žádost podat. Za jednu z hlavních překážek bránících členskému státu v podání žádosti je obvykle považována nutnost zjistit, co ve skutečnosti vedlo k propouštění, aby bylo možné určit, zda lze událost kvalifikovat jako potenciální žádost, a zjištění doložit v žádosti. S ohledem na tyto obtíže a vzhledem k tomu, že ke ztrátě většího počtu pracovních míst dochází v důsledku technologických změn (v těchto případech propuštění pracovníci čelí stejným problémům jako pracovníci propuštění kvůli globalizaci, neboť jejich dovednosti se stanou překonanými nebo zastaralými), možným řešením by mohlo být zahrnout do oblasti působnosti EFG veškerá propouštění velkého rozsahu, která mají značný dopad. Z hodnocení vyplývá, že tím by se EFG stal relevantnější a vhodnější pro budoucí hospodářské výzvy a rovněž spravedlivější, neboť by se nezaměřoval na velmi specifickou skupinu propuštěných pracovníků. Tyto změny by vedly k vyváženějšímu využívání EFG, kdy by se potenciál fondu rozšířil i na členské státy EU-13 (tyto členské státy v současnosti EFG nepoužívají velmi často). Došlo by k odstranění zátěže vyplývající z nutnosti doložit v žádosti, že ztráta pracovních míst byla způsobena globalizací nebo krizí. Vzhledem k tomu, že se rovněž jedná o jeden ze dvou časově nejnáročnějších kroků ve fázi podávání žádosti, by toto zjednodušení urychlilo využití pomoci z EFG o několik týdnů, protože by již nebyly vyžadovány velké hloubkové kontroly. Díky rozšířené oblasti působnosti a nižší prahové hodnotě by více možností žádat o pomoc získaly rovněž i menší státy. Pokud jde o požadavky na sledování a vykazování, z hodnocení vyplynulo, že kvůli lepší analýze účinnosti EFG by členské státy měly mít povinnost shromažďovat podrobnější údaje o sledování, zejména ohledně kategorie pracovníků (profesní zkušenosti a vzdělání), jejich zaměstnaneckého statusu a typu nalezeného zaměstnání. Zdá se, že EFG by měl být lépe sladěn s ostatními politikami EU. V hodnocení se uvádí, že pomoc z EFG by měla být více začleněna do „Rámce kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci“ a že by měl být navržen lépe koordinovaný přístup pro preventivní opatření v očekávání významné restrukturalizace i pro jednorázová reaktivní opatření, jako jsou opatření v současnosti spolufinancovaná z EFG. Mohlo by to znamenat rozšíření rozsahu činnosti EFG nebo vytvoření koordinovanějšího přístupu s jinými nástroji EU, jako je ESF+. Přestože podoba EFG ukazuje očividnou doplňkovost s ESF+, členské státy by mohly pomoc z EFG lépe začlenit do komplexního balíčku pomoci v oblasti restrukturalizace. Přechody na trhu práce vyžadují intenzivní investice do lidského kapitálu ve formě proaktivních předběžných opatření i reaktivních opatření. Během programového období 2014–2020 je za určitých okolností možné zahrnout do žádosti o příspěvek z EFG mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, v počtu odpovídajícím propuštěným pracovníkům. Nezaměstnanost mladých lidí je a i nadále zůstane velkou výzvou. Zkušenost rovněž ukazuje, že pomoc z EFG je do značné míry využívána, pokud je mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), nabídnuta. Z hodnocení však vyplývá, že je zapotřebí se zamyslet, zda je EFG vhodným přístupem, jak takovou pomoc nabízet, nebo zda by oslovily dotčené mladé lidi lépe jiné kanály. Bylo by možné považovat za nespravedlivé, pokud by pomoc byla nabízena mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, pouze v regionech dotčených hromadnou restrukturalizací způsobenou globalizací nebo finanční krizí, ale ne lidem v regionech dotčených automatizací. •Konzultace se zúčastněnými stranami Rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otevřených internetových konzultací, cílených konzultací a setkání pracovních skupin, byly stěžejními prvky výše uvedeného hodnocení v polovině období a níže uvedeného posouzení dopadů. Komise rovněž uskutečnila akce pro zúčastněné strany, na nichž proběhly diskuse o možných změnách podoby EFG po roce 2020. Tyto diskuse se uskutečnily v průběhu setkání kontaktních osob pro EFG a seminářů k vytváření sítí kontaktů v říjnu 2017 a v březnu 2018 a v průběhu mimořádného setkání kontaktních osob pro EFG v lednu 2018, jež se zcela zaměřovalo na diskuse o období po roce 2020. Obecně se názory zúčastněných stran nelišily od názorů Komise a odrážejí se v tomto návrhu. •Externí odborná konzultace Při přípravě hodnocení v polovině období Komise zadala hodnotící studii externímu konzultantovi. Obdobně při přípravě posouzení dopadů Komise zadala studii externímu konzultantovi. •Posouzení dopadů Bylo provedeno posouzení dopadů. Posouzení dopadů, jež je součástí návrhů právních předpisů Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování pro příští víceletý finanční rámec, se týká těchto fondů:

–Evropský sociální fond (ESF – jeden z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondy)) a Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI), –Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), –Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), –Program EU v oblasti zdraví a –Program pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI). Pro fondy, kterých se týká posouzení dopadů, byly posouzeny tyto možnosti: Možnost 1: sloučení ESF, YEI, FEAD, EaSI, Programu EU v oblasti zdraví. –Jedná se o upřednostňovanou možnost jak na základě výsledků hodnocení, tak na základě konzultací se zúčastněnými stranami. Z pohledu řídicích orgánů by široká integrace fondů zlepšila jejich kapacity pro zefektivnění jejich strategických intervencí v oblasti sociální politiky. Posílila by se tím jejich flexibilita při plánování intervencí a usnadnilo uplatňování zásad evropského pilíře sociálních práv. Příjemci potvrdili, že ještě zbývá nevyužitý potenciál pro posílení synergií mezi programy a financovanými projekty. Možnost 2: sloučení ESF, YEI, FEAD, EaSI, Programu EU v oblasti zdraví a EFG. –Toto by vedlo pouze k umělému snížení počtu fondů. Pokud by byl EFG sloučen s ESF+, zanikly by jeho velmi specifické cíle, vysoká politická viditelnost a rozpočtová flexibilita. To bylo potvrzeno zúčastněnými stranami v rámci konzultačního procesu. Možnost 3: sloučení fondů v rámci sdíleného řízení (tj. s vyloučením EaSI a Programu EU v oblasti zdraví, avšak včetně EFG). –Toto by znamenalo obětování vysoké viditelnosti EFG jakožto nástroje pro mimořádné události na úrovni EU ke zmírňování negativních vedlejších účinků globalizace. Vytratily by se potenciální flexibilita a synergie vyplývající ze sloučení EaSI a ESF+. Možnost 4: zachování FEAD jakožto samostatného fondu, avšak sloučení dvou typů programů FEAD (materiální pomoc a sociální začleňování). –Toto by umožnilo více synergií mezi druhy podpory základní materiální pomoci a opatřeními v oblasti sociálního začleňování při současném zachování stávajících prováděcích pravidel. Nezajistilo by se tím však vhodné vymezení vůči opatřením v oblasti sociálního začleňování typu ESF. Možnost 5: sloučení všech ESI fondů –Toto by narušilo provádění politik, neboť by nebylo možné přizpůsobit prováděcí pravidla zvláštním požadavkům podporovaných politik. Rovněž by se nezvýšily synergie a soudržnost s dalšími fondy v oblasti lidského kapitálu. Posouzení dopadů bylo přezkoumáno Výborem pro kontrolu regulace, který vydal kladné stanovisko s výhradami. Stanovisko Výboru pro kontrolu regulace je dostupné v dokumentu Ares(2018) 2265999. Připomínky Výboru pro kontrolu regulace byly zohledněny. Připomínky relevantní pro EFG se primárně týkaly vysvětlení účelu EFG. Výbor pro kontrolu regulace rovněž navrhl přesnější představení způsobů využívání EFG a podrobnější analýzu toho, v jakém rozsahu navrhované změny řeší zjištěné problémy. Výbor pro kontrolu regulace rovněž doporučil jasněji stanovit důvody pro to, aby byl EFG mimo víceletý finanční rámec. Konečný politický návrh se neodchyluje od zjištění uvedených v posouzení dopadů. Nejdůležitějším zjištěním ohledně EFG je, že jakožto fond pro mimořádné události by EFG měl zůstat mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce. Prostředky na mimořádné události by neměly být čerpány ze zvláštního rozpočtu. Začlenění do víceletého finančního rámce by tudíž znamenalo opak, zvláštní rozpočet, který by fond měl používat a který by se stal nástrojem pravidelné restrukturalizační pomoci. Postavení mimo víceletý finanční rámec však znamená zdlouhavý postup pro uvolňování prostředků, což je proti jeho funkci fondu pro mimořádné události. Proto je třeba postup pro uvolňování prostředků zrychlit a zefektivnit. Posouzení dopadů zdůrazňuje význam nižší prahové hodnoty a širší oblasti působnosti EFG. •Zjednodušení

Nevztahuje se na tento návrh. •Základní práva Nevztahuje se na tento návrh. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY EFG je jedním ze zvláštních nástrojů, které nejsou zahrnuty do rozpočtových stropů víceletého finančního rámce, s maximální částkou pro období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 ve výši 200 milionů EUR (v cenách roku 2018). Jeho fungování se řídí bodem 9 předlohy interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení. Potřebné lidské a administrativní zdroje jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Monitorování fungování EFG bude posíleno zavedením ustanovení pro společný systém pro monitorování s ukazateli výstupů a výsledků do nařízení o EFG. Úspěšnost bude měřena především prostřednictvím míry opětovného profesního začlenění, tj. podílu osob, které si našly práci poté, co obdržely pomoc z EFG. Členské státy budou muset zahrnout uvádění společných ukazatelů výstupů a výsledků do svých smluv s prováděcími subjekty. Požadavky, jež jsou v současné době zavedeny v rozhodnutích o financování z EFG, budou začleněny do nařízení o EFG, což znamená, že v případě příjemců pomoci musí být poskytnuty údaje o postavení v zaměstnání, jakmile příslušný členský stát o rok později předloží závěrečnou zprávu. Tyto údaje zahrnují rovněž informace o typu a kvalitě pracovního místa (např. stálé/nestálé) a o změnách v zaměstnatelnosti příjemců pomoci na konci operací (např. získání kvalifikace). Shromažďované údaje budou muset být založeny na šetřeních a údajích poskytnutých vnitrostátními orgány. To umožní posoudit rozsah, ve kterém pomoc přispěla ke zlepšení zaměstnatelnosti příjemců pomoci a ke změně jejich postavení v zaměstnání, aby bylo možné určit, zda EFG funguje účinně. Vzhledem ke zjištěním z předchozích hodnocení a ze zpráv Účetního dvora bude zavedeno stanovování cílů podle jednotlivých případů. Tyto cíle budou muset zohledňovat specifické charakteristiky daného případu a rozsah, ve kterém jsou případy z minulosti srovnatelné. Cíle by se měly týkat míry opětovného začlenění příjemců. Ta je nezbytná pro účely podávání zpráv a hodnocení, avšak není svázána s mechanismy sankcí nebo s platbami založenými na výsledcích. Mimořádné situace se mohou vyznačovat tím, že nastávají nečekaně, často v rychle se měnících nepředvídatelných situacích. Platby založené na výsledcích by byly spravedlivé, pouze pokud by výsledky mohly být přímo přiřazeny poskytované pomoci a nebyly by silně závislé rovněž na vnějších faktorech. Nicméně v závěrečných zprávách budou členské státy muset uvést odůvodněnou analýzu rozsahu, ve kterém bylo dosaženo cílů. Hodnocení ukázala, že samotná orientace na výsledky nikdy nebyla problémem. Návrat pracovníků do zaměstnání a/nebo zvýšení jejich zaměstnatelnosti u členských států vždy vyvolávaly největší obavy. Měření výsledků ovšem nebylo vždy možné kvůli špatné dostupnosti údajů. Z hodnocení EFG v polovině období vyplynulo, že budoucí hodnocení by měla být naplánována tak, aby se zajistilo, že bude k dispozici dostatečné množství údajů. Proto bude v souladu s pokyny pro zlepšování právní úpravy načasování budoucích hodnocení lépe sladěno s prováděcím cyklem EFG. To bude znamenat, že každé čtyři roky má být dokončeno hodnocení. Hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení budou posuzovat účinky programu na základě ukazatelů/cílů programu a podrobné analýzy toho, do jaké míry lze program považovat za relevantní, účinný, efektivní, do jaké míry dostatečně poskytuje přidanou hodnotu EU a je v souladu s dalšími politikami EU. Budou obsahovat zkušenosti s určováním nedostatků/problémů nebo možností dalšího zlepšení akcí nebo jejich výsledků a pomoci maximalizovat jejich využívání/dopady. Komise bude nadále každé dva roky podávat zprávy o činnosti fondu •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Články 2 a 3 předloženého návrhu nařízení stanoví úlohu a cíle EFG. Jednou ze změn stávajícího nařízení o EFG (EU) č. 1309/2013 je, že úloha výslovně zahrnuje úkol EFG přispívat k příslušným zásadám evropského pilíře sociálních práv. Kromě toho je v cílech jasně stanoveno, že EFG bude řešit jakýkoli druh neočekávané podstatné restrukturalizace, přičemž fond bude možné lépe přizpůsobit současným i budoucím hospodářským výzvám. Kritéria pro pomoc jsou stanovena v článku 5. Navrhovaná minimální prahová hodnota činí 250 propuštěných pracovníků, zatímco v současném nařízení je minimum 500 propuštěných pracovníků. Má tak lépe odrážet realitu v mnoha oblastech, kde restrukturalizace znamenající 250 propuštěných pracovníků má značný dopad na trh práce. Rovněž to má odrážet skutečnost, že celkově se podíl velmi rozsáhlého propouštění snižuje. Bylo doplněno nové ustanovení, jež členským státům umožňuje žádat o pomoc z EFG, jestliže k propouštění došlo ve stejném regionu, avšak v různých hospodářských odvětvích. Zejména u regionů s menším počtem obyvatel může mít vlna propouštění v různých odvětvích zároveň velmi výrazný dopad na trh práce. Bylo doplněno nové ustanovení, které uvádí, že z EFG jakožto tržně orientovaného fondu nelze uvolnit prostředky v případě, že propouštění ve veřejém sektoru je přímým důsledkem škrtů ve státním rozpočtu. To rovněž odráží skutečnost, že EFG neposkytuje podporu propouštějícímu podniku, kterým by v tomto případě byly veřejné orgány členského státu žádajícího o pomoc z EFG. Článek 8 stanoví způsobilá opatření. Oproti stávajícímu nařízení je povinně zařazeno šíření dovedností potřebných v digitální éře. S ohledem na požadavky na trhu práce je to považováno za nezbytný požadavek. Nabízená opatření musí vycházet z osobních potřeb a kvalifikací příjemce pomoci. Technická pomoc ze strany Komise má podporovat jakákoli opatření nezbytná k provádění navrhovaného nařízení. V souladu s článkem 12 navrhovaného nařízení by to mohlo být až do výše 0,5 % z roční maximální částky EFG. To je více než v současném programovém období, jelikož bude nabídnuta zvláštní pomoc členským státům s menšími zkušenostmi při provádění EFG nebo restrukturalizační pomoci jako takové. Zahrnovalo by to rovněž další opatření k rozšíření vytváření sítí a zvýšení výměny osvědčených postupů mezi členskými státy.

Standardní doba pro provádění opatření EFG bude i nadále 24 měsíců. Nicméně článek 15 navrhovaného nařízení stanoví, že 24 měsíců se počítá od okamžiku, kdy bylo přijato rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, a nikoli ode dne podání žádosti o podporu z EFG. Smyslem je zohlednit skutečnost, že mnoho členských států má zavedeny rozpočtové postupy, které jim neumožňují riskovat a tato opatření předběžně financovat, aniž by věděly, zda pomoc bude skutečně poskytnuta. Pokud je však členský stát ochoten podstoupit riziko, opatření jsou způsobilá od okamžiku, kdy je oznámeno propouštění, jak je tomu v případě stávajícího nařízení. Článek 16 navrhovaného nařízení stanoví rozpočtový proces. Protože rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG se má zakládat na formálním požadavku, aby bylo propuštěno minimálně 250 pracovníků během konkrétního referenčního období, není již vyžadována rozsáhlá analýza souvislostí propouštění. Návrhy Komise na uvolnění prostředků z EFG, jež se zakládaly na těchto analýzách, již tudíž nejsou zapotřebí. Rozpočtový orgán bude rozhodovat o žádostech o převod. Komise připojí návrh prováděcího rozhodnutí a stručné shrnutí žádosti o převod. Tento postup zajistí rychlejší vyčlenění finančních příspěvků. Rozdělení odpovědností mezi Komisi a členské státy je stanoveno v navrhovaném článku 23. EFG bude nadále spadat do sdíleného řízení a nejsou provedeny žádné významné změny ustanovení o jmenování prováděcích subjektů, otázkách auditu, předcházení podvodům. 2018/0202 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Při provádění fondů by s přihlédnutím k Listině základních práv Evropské unie měly být respektovány horizontální zásady stanovené v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „SEU“) a v článku 10 SFEU, včetně zásad subsidiarity a proporcionality stanovených v článku 5 SEU. Členské státy a Komise by měly usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů a začlenění hlediska rovnosti pohlaví, jakož i o boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového či etnického původu, náboženského vyznání či víry, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Cíle fondů by měly být sledovány v rámci udržitelného rozvoje a prosazování cíle Unie zachovat a chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článku 11 a čl. 191 odst. 1 SFEU, při zohlednění zásady „znečišťovatel platí“. (2)Dne 17. listopadu 2017 Evropský parlament, Rada a Komise společně vyhlásily evropský pilíř sociálních práv v reakci na sociální výzvy v rámci Evropy. S přihlédnutím k měnícímu se světu práce se Unie připraví na současné i budoucí výzvy spojené s globalizací a digitalizací tím, že přispěje k inkluzivnějšímu růstu a zlepší politiku zaměstnanosti a sociální politiku. Dvacet klíčových zásad pilíře je rozděleno do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce; spravedlivé pracovní podmínky; sociální ochrana a začlenění. Evropský pilíř sociálních práv bude působit jako zastřešující rámec Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), který umožní Unii zavést do praxe příslušné zásady v případě podstatné restrukturalizace. (3)Dne 20. června 2017 Rada schválila odpověď Unie na „Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030“ – udržitelnou evropskou budoucnost. Rada zdůraznila, že je důležité dosáhnout udržitelného rozvoje ve všech jeho třech rozměrech (hospodářském, sociálním a environmentálním), a to vyváženým a integrovaným způsobem. Je zásadně důležité, aby bylo hledisko udržitelného rozvoje zohledňováno v evropském politickém rámci a aby Unie zaujala ambiciózní přístup v rámci všech politik, kterých využívá k řešení globálních výzev. Rada uvítala sdělení Komise nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“ ze dne 22. listopadu 2016 coby první krok k zohledňování cílů udržitelného rozvoje a uplatňování udržitelného rozvoje jako důležité základní zásady ve všech politikách Unie, mimo jiné prostřednictvím svých finančních nástrojů. (4)V únoru 2018 přijala Komise sdělení s názvem „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“. Komise zdůrazňuje, že rozpočet Unie podporuje evropské jedinečné sociálně tržní hospodářství. Proto bude nanejvýše důležité zlepšit pracovní příležitosti a řešit výzvy v oblasti dovedností, zejména také dovedností souvisejících s digitalizací. V příštím víceletém finančním rámci bude klíčovou zásadou rozpočtová flexibilita. Zůstanou v platnosti mechanismy flexibility, aby Unie mohla ragovat na nepředvídatelné události a aby se zajistilo, že rozpočtové prostředky jsou využívány tam, kde jsou nejvíce zapotřebí. (5)Ve své „ bílé knize o budoucnosti Evropy “ Komise vyjadřuje znepokojení, pokud jde o izolacionistická hnutí, narůstající pochybnosti ohledně přínosů otevřeného obchodu a sociálně tržního hospodářství Unie obecně.

(6)V „ diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace “ Komise určila kombinaci globalizace spojené s obchodem a technologických změn jako hlavní důvody zvýšené poptávky po kvalifikované pracovní síle a sníženého počtu pracovních míst, jež vyžadují nižší kvalifikaci. I přes celkové obrovské výhody otevřenějšího obchodu a pokračující integraci světových ekonomik je třeba řešit tyto negativní vedlejší účinky. Jelikož současné přínosy globalizace jsou již nerovnoměrně rozděleny mezi lidi a regiony, což má významný dopad na lidi a regiony zasažené negativně, existuje nebezpečí, že tyto účinky budou ještě více zesíleny čím dál rychleji se vyvíjejícím technologickým pokrokem. Proto bude v souladu se zásadami solidarity a udržitelnosti nezbytné zajistit, aby přínosy globalizace byly sdíleny spravedlivěji sladěním hospodářského otevření a technologického pokroku se sociální ochranou. (7)V „diskusním dokumentu o budoucnosti financí Unie“ Komise zdůrazňuje nutnost zmenšit hospodářské a sociální rozdíly mezi členskými státy a jejich regiony. Klíčovou prioritou jsou tudíž investice do rovnosti, sociálního začleňování, vzdělání a odborné přípravy a rovněž zdraví. (8)Globalizace a technologické změny pravděpodobně dále zvýší vzájemnou propojenost a vzájemnou závislost světových ekonomik. Realokace pracovní síly je nedílnou a nevyhnutelnou součástí těchto hospodářských změn. Mají-li být výhody z těchto změn rozděleny spravedlivě, je nabízení pomoci propuštěným pracovníkům a osobám ohroženým propuštěním nanejvýš důležité. „Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci“ je politickým nástrojem Unie, jenž stanoví rámec pro osvědčené postupy pro předjímání a řešení restrukturalizace podniků. Poskytuje komplexní rámec pro to, jakým způsobem by měly být řešeny výzvy spojené s ekonomickým přizpůsobením a restrukturalizací a jejich dopad na zaměstnanost a sociální situaci, a to správnými politickými prostředky. Rovněž vyzývá členské státy k využívání finančních prostředků EU a vnitrostátního financování takovým způsobem, aby se zajistilo, že lze účinněji zmírnit sociální dopad restrukturalizace, zejména nepříznivé dopady na zaměstnanost. Hlavními nástroji Unie pro pomoc postiženým pracovníkům jsou Evropský sociální fond plus (ESF+), jehož účelem je poskytovat pomoc předjímajícím způsobem, a EFG, jehož účelem je poskytovat pomoc v případech neočekávané podstatné restrukturalizace reaktivním způsobem. (9)EFG byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 pro víceletý finanční rámec od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. EFG byl zaveden, aby Unie mohla prokázat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací. (10)Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na pracovníky, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. (11)Po dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 rozšířilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 rozsah působnosti tak, aby bylo zahrnuto nejenom propouštění v důsledku vážného narušení hospodářství, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, ale rovněž v důsledku jakékoli nové celosvětové finanční a hospodářskou krize. (12)Komise provedla hodnocení EFG v polovině období, aby posoudila, jakým způsobem a do jaké míry EFG dosahuje svých cílů. Ukázalo se, že EFG je účinný a že je dosahováno vyšší míry opětovného začlenění propuštěných pracovníků než v předchozím programovém období. Při hodnocení bylo rovněž zjištěno, že EFG vytváří evropskou přidanou hodnotu. To platí zejména, pokud jde o jeho účinky na objem, tedy že pomoc z EFG nejen zvyšuje počet a různorodost nabízených služeb, ale též jejich stupeň intenzity. Kromě toho použití prostředků EFG je dobře viditelné a u občanů bezprostředně prokazuje přidanou hodnotu EU. Přesto byly zjištěny některé problémy. Na jedné straně byl postup pro uvolňování prostředků považován za příliš dlouhý. Dále řada členských států uvedla problémy při sestavování rozsáhlé analýzy souvislostí události, jež vedla k propouštění. Hlavním důvodem, jenž brání členským státům v podávání žádostí o podporu z EFG, jsou problémy s finanční a institucionální kapacitou. Na druhé straně by se mohlo jednat pouze o nedostatek pracovní síly – členské státy v současné době mohou žádat o technickou pomoc, pouze pokud provádějí intervenci z EFG. Jelikož k propouštění může dojít nečekaně, bylo by důležité, aby členské státy byly připraveny reagovat okamžitě a aby mohly předložit žádost neprodleně. Kromě toho se zdá, že v některých členských státech je nezbytné zintenzivnit budování institucionální kapacity, aby se zajistilo účinnější a efektivnější provádění intervence z EFG. Prahová hodnota 500 propuštěných pracovníků byla kritizována jako příliš vysoká, zejména v méně obydlených regionech. (13)Komise zdůrazňuje pokračující význam úlohy EFG jako pružného fondu, který poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům, kteří přišli o práci při propouštění velkého rozsahu, a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního začlenění pracovníků propuštěných v oblastech, odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem k vzájemnému působení a k vzájemným dopadům otevřeného obchodu, technologických změn či jiných faktorů, např. přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a tudíž vzhledem ke skutečnosti, že je čím dál tím těžší určit specifický faktor, který způsobuje propouštění, bude uvolnění prostředků z EFG v budoucnu založeno pouze na značném dopadu restrukturalizace. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, doplňuje EFG předvídavější pomoc, již nabízí ESF+, přičemž zůstane flexibilním a zvláštním nástrojem mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce, jak je uvedeno ve sdělení Komise „ Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání – Víceletý finanční rámec na období 2021–2027 “ a v jeho příloze . (14)Jak již bylo uvedeno, aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud má podstatná restrukturalizace značný dopad na místní nebo regionální hospodářství. Tento dopad by měl být definován minimálním počtem propuštěných pracovníků během konkrétního referenčního období. S přihlédnutím ke zjištěním hodnocení v polovině období je prahová hodnota stanovena na 250 propuštěných pracovníků během referenčního období v délce čtyř měsíců (nebo šesti měsíců v případě určitých odvětví). Vzhledem k tomu, že vlny propouštění v různých odvětvích ve stejném regionu mají stejný značný dopad na místní trh práce, měly by být umožněny rovněž regionální žádosti. Na malých pracovních trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, včetně nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 SFEU, nebo za výjimečných okolností by mohly být žádosti podávány i při nižším počtu propuštěných pracovníků. (15)Jako výraz solidarity Unie s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, by míra spolufinancování nákladů na balíček individualizovaných služeb a jeho provádění měla být stejná jako v případě ESF+ v příslušném dotčeném členském státě. (16)Část rozpočtu Unie určená na EFG by měla být provedena Komisí v rámci sdíleného řízení s členskými státy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) [číslo nového finančního nařízení]] (dále jen „finanční nařízení“). Proto by při provádění EFG v rámci sdíleného řízení měly Komise a členské státy dodržovat zásady uvedené ve finančním nařízení, jako je řádné finanční řízení, transparentnost a zákaz diskriminace. (17)Evropské středisko pro monitorování změn působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) v Dublinu napomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace, restrukturalizace a využívání EFG. (18)Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního poměru. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za možné příjemce pomoci z EFG pro účely tohoto nařízení. (19)Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Opatření by měla odrážet plánované potřeby místního nebo regionálního trhu práce. V případě potřeby by však měla být rovněž podporována mobilita propuštěných pracovníků s cílem přispět k nalezení nového zaměstnání jinde. Zvláštní důraz by měl být kladen na šíření dovedností potřebných v digitální éře. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by mělo být omezeno. Společnosti by mohly být vybízeny k účasti na vnitrostátním spolufinancování pro opatření podporovaná z EFG. (20)Při vypracování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti příjemců pomoci. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení co největšího počtu příjemců pomoci účastnících se těchto opatření do udržitelného zaměstnání, a to co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva. (21)Členské státy by měly při navrhování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům pomoci, včetně mladých a starších nezaměstnaných osob a osob ohrožených chudobou, a to vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají se specifickými problémy. Bez ohledu na to by při provádění EFG měly být dodržovány a prosazovány zásady rovnosti žen a mužů a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny v evropském pilíři sociálních práv. (22)Pro účinnou a rychlou podporu příjemců pomoci by měly členské státy učinit vše pro to, aby podaly úplné žádosti o finanční příspěvek z EFG. V případě, že Komise požaduje doplňující informace pro posouzení žádosti, mělo by být poskytnutí dalších informací časově omezené. (23)V zájmu příjemců pomoci a orgánů odpovědných za provádění opatření by měl žádající členský stát všechny subjekty zapojené do procesu podávání žádostí průběžně informovat o postupu žádosti. (24)V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají k dispozici příjemci pomoci v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat. (25)Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků.

(26)Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG. (27)K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby. (28)[Víceletý finanční rámec a interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne [budoucí datum] o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (dále jen „interinstitucionální dohoda“) určují rozpočtový rámec EFG]. (29)V zájmu příjemců pomoci by měla být pomoc poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG. Rozpočtový orgán bude tudíž v budoucnu rozhodovat o žádostech o převod předložených Komisí, přičemž již nebude potřebný návrh Komise na uvolnění prostředků z EFG. (30)V případě, že podnik ukončil činnost, je možné propuštěným pracovníkům pomoci v tom, aby mohli převzít některé nebo všechny činnosti svého bývalého zaměstnavatele. (31)Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě sledovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG. (32)Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“) nebo jeho následného nařízení. Členské státy by měly odůvodnit způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG. Vzhledem ke krátkému období pro provádění činností EFG by se do povinností předkládat zprávy měla promítnout konkrétní povaha použití prostředků EFG. (33)Členské státy by rovněž měly účinně předcházet veškerým nesrovnalostem včetně podvodů ze strany příjemců pomoci a tyto nesrovnalosti odhalovat a účinně je řešit. Kromě toho může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízeními (Euratom, ES) č. 2988/95 a č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici (EU) 2017/1371 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie. Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření, aby všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovaly při ochraně finančních zájmů Unie, aby udělily Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a aby zajistily, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. Členské státy by měly Komisi podávat zprávy o zjištěných nesrovnalostech včetně podvodů a o následných krocích, jež podnikly, jakož i o následných opatřeních přijatých v návaznosti na vyšetřování úřadu OLAF. (34)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013[1], nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[2], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[3] a nařízením Rady (EU) 2017/1939[4] mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371[5]. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (35)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví pravidla kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a efektivní financování z EU. (36)V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je zapotřebí tento program hodnotit na základě informací shromážděných podle zvláštních požadavků na monitorování, přičemž se bude omezovat nadměrná regulace a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků tohoto programu v praxi. (37)S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento program přispěje k začlenění oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení toho, aby celkem 25 % výdajů z rozpočtu EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění fondu budou určeny příslušné akce, které budou znovu posouzeny v kontextu jeho hodnocení. (38)Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. (39)Vzhledem ke skutečnosti, že digitální transformace ekonomiky vyžaduje určitou úroveň digitální kompetence pracovní síly, mělo by být šíření dovedností potřebných v digitální éře povinným horizontálním prvkem jakéhokoli nabízeného koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG). Stanoví cíle EFG, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování, včetně žádostí členských států o finanční příspěvky z EFG na opatření zaměřená na příjemce pomoci uvedené v článku 7. Článek 2

Úloha EFG přispívá k lepšímu rozdělení přínosů globalizace a technologického pokroku tím, že pomáhá propuštěným pracovníkům přizpůsobit se strukturálním změnám. Samotný EFG přispívá k uplatňování zásad stanovených v evropském pilíři sociálních práv a upevní sociální a hospodářskou soudržnost mezi regiony a mezi členskými státy. Článek 3 Cíle 1.Obecným cílem programu je projevit solidaritu s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, v případě neočekávané podstatné restrukturalizace a nabídnout jim pomoc, jak je uvedeno v článku 5. 2.Specifickým cílem EFG je nabídnout pomoc v případech neočekávané podstatné restrukturalizace, zejména v souvislosti s výzvami v důsledku globalizace, jako jsou změny ve struktuře světového obchodu, obchodní spory, finanční nebo hospodářské krize, přechod na nízkouhlíkové hospodářství, či v důsledku digitalizace nebo automatizace. Zvláštní důraz je kladen na opatření, jež pomáhají nejvíce znevýhodněným skupinám. Článek 4 Definice Pro účely tohoto nařízení se: a)„propuštěným pracovníkem“ rozumí pracovník, jehož pracovní poměr je předčasně ukončen pro nadbytečnost nebo jehož smlouva není obnovena z ekonomických důvodů; b)„osobou samostatně výdělečně činnou“ rozumí osoba, která zaměstnávala méně než 10 pracovníků; c)„příjemcem pomoci“ rozumí osoba, která se účastní opatření spolufinancovaných z EFG; d)„nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení platného práva vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění EFG, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by z něj byl uhrazen neoprávněný výdaj. Článek 5 Kritéria pro pomoc 1.Členské státy mohou požádat o finanční příspěvky z EFG na opatření zaměřená na propuštěné pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné v souladu s ustanoveními tohoto článku. 2.Finanční příspěvek zEFG se poskytne v případě podstatné restrukturalizace mající za následek: a)ukončení činnosti, které se týká více než 250 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce čtyř měsíců v jednom podniku v členském státě, včetně případů, kdy se toto ukončení činnosti týká jeho dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou jeho odběrateli; b)ukončení činnosti, které se týká více než 250 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce šesti měsíců, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných více než 250; c)ukončení činnosti, které se týká více než 250 propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných během referenčního období v délce čtyř měsíců, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejných nebo v různých hospodářských odvětvích definovaných na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se ve stejném regionu vymezeném na úrovni NUTS 2.

3.V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o žádosti týkající se malých a středních podniků, řádně odůvodněné žádajícím členským státem, je možné žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že kritéria uvedená v odst. 1 písm. a), b) nebo c) nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní nebo regionální hospodářství. Žádající členský stát uvede, která z kritérií pro pomoc stanovených v odst. 1 písm. a), b) nebo c) nejsou zcela splněna. Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí přesáhnout 15 % ročního stropu EFG. 4.Příspěvky z EFG nelze uvolnit, jsou-li pracovníci propuštěni v důsledku rozpočtových škrtů ze strany členského státu, jež postihly odvětví závisející na veřejném financování. Článek 6 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti 1.Žádající členský stát uvede způsob používaný pro výpočet počtu pracovníků a samostatně výdělečných osob podle definice v článku 4 pro účely článku 5. 2.Žádající členský stát vypočítá počet uvedený v odstavci 1 na základě jednoho z těchto dnů: a)dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES , písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění; b)dne jednotlivé výpovědi z pracovního poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr; c)dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání; d)dne ukončení přidělení podniku, který jeho práci využíval, nebo e)v případě osoby samostatně výdělečně činné na základě dne, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost. V případech uvedených v bodě a) žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení, a to předtím, než Komise dokončí posouzení. Článek 7 Způsobilí příjemci Žádající členský stát může v souladu s článkem 8 poskytnout koordinovaný balíček individualizovaných služeb spolufinancovaných z EFG způsobilým příjemcům pomoci, mezi něž mohou patřit: a)propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, jejichž počet byl stanoven v souladu s článkem 6 a za referenční období stanovená v článku 5; b)propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, jejichž počet byl stanoven v souladu s článkem 6 a mimo referenční období stanovené v článku 5; konkrétně 6 měsíců před začátkem referenčního období nebo v období mezi koncem referenčního období a posledním dnem před datem dokončení posouzení Komisí. Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) se považují za způsobilé, pokud lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období. Článek 8 Způsobilá opatření

1.Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jež mají usnadnit opětovné profesní začlenění cílových příjemců pomoci, zejména pak nejvíce znevýhodněných propuštěných pracovníků, do zaměstnání nebo jim usnadnit zahájení samostatné výdělečné činnosti. Povinným horizontálním prvkem jakéhokoli nabízeného balíčku individualizovaných služeb je šíření dovedností potřebných v digitální průmyslové éře. Úroveň odborné přípravy se přizpůsobí kvalifikacím a potřebám příslušného příjemce pomoci. Součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může být zejména: a)individuálním potřebám přizpůsobená odborná příprava a rekvalifikace, včetně dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií a jiných dovedností potřebných v digitální éře, osvědčování získaných zkušeností, pomoc při hledání zaměstnání, poradenství pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci a spolupráce; b)zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, příspěvky na odbornou přípravu nebo denní příspěvky, včetně náhrad pro pečovatele. Náklady na opatření podle písmene b) nesmí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci. Investice na samostatnou výdělečnou činnost, zahájení vlastního podnikání nebo převzetí podniků zaměstnanci nesmí překročit 20 000 EUR za propuštěného pracovníka. Koncepce koordinovaného balíčku individualizovaných služeb předjímá budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček je slučitelný s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje a rovněž se zaměří na šíření dovedností potřebných v digitální průmyslové éře a zohledňuje poptávku na místní trh práce. 2.Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření: a)zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě; b)opatření, která mají být na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv prováděna podniky. Opatření podporovaná z EFG nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany. 3.Koordinovaný balíček služeb je vypracován na základě konzultace s cílovými příjemci pomoci či jejich zástupci nebo se sociálními partnery. 4.Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti. Článek 9 Žádosti 1.Žádající členský stát podá Komisi žádost do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 5 odst. 2 nebo 3. 2.Komise do deseti pracovních dnů ode dne podání žádosti, případně ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, informuje členský stát o jakýchkoliv dalších informacích, které potřebuje, aby danou žádost mohla posoudit. 3.Pokud Komise další informace požaduje, členský stát odpoví do deseti pracovních dnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na řádně odůvodněnou žádost dotčeného členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o deset pracovních dnů. 4.Na základě informací poskytnutých členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, a to do 60 pracovních dnů od obdržení úplné žádosti, nebo případně překladu této žádosti. Pokud by Komise výjimečně nemohla tuto lhůtu dodržet, poskytne písemné vysvětlení s uvedením důvodů pro zpoždění.

5.Žádost musí obsahovat tyto informace: a)posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 6, včetně metody výpočtu; b)v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění; c)stručný popis událostí, jež vedly k propouštění; d)identifikaci případných propouštějících podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií cílových příjemců pomoci rozlišených podle pohlaví, věkových skupin a dosaženého vzdělání; e)očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost; f)podrobný popis koordinovaného balíčku individualizovaných služeb a s nimi spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti znevýhodněných osob, starších osob nebo mladých příjemců pomoci; g)vysvětlení toho, do jaké míry byla zohledněna doporučení stanovená v Rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci, a jak koordinovaný balíček individualizovaných služeb doplňuje akce financované jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, včetně informací o opatřeních, která jsou povinná pro dotyčné propouštějící podniky na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv; h)odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb na podporu cílových příjemců pomoci a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti; i)pro účely hodnocení orientační cíle podle jednotlivých případů stanovené členským státem, jež se týkají míry opětovného profesního začlenění příjemců pomoci šest měsíců po konci prováděcího období; j)dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům pomoci a činností vztahujících se k provádění EFG, jak je stanoveno v článku 8; k)postupy pro případnou konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo jinými relevantními zúčastněnými stranami; l)prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč koordinovaný balíček individualizovaných služeb nenahrazuje opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají podniky; m)zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování. Článek 10 Doplňkovost, soulad a koordinace 1.Finanční příspěvek z EFG nenahrazuje opatření, za něž podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovídají podniky. 2.Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje opatření členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně opatření spolufinancovaných z fondů Unie, a to v souladu s doporučeními uvedenými v Rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci. 3.Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům pomoci. Opatření podporovaná z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory. 4.V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci z fondů Unie.

5.Žádající členský stát zajistí, aby specifická opatření, která obdržela finanční příspěvek z EFG, neobdržela pomoc z jiných finančních nástrojů Unie. Článek 11 Rovnost mužů a žen a nediskriminace Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění gendrového hlediska staly nedílnou a podporovanou součástí různých etap provádění finančního příspěvku z EFG. Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, genderové identity, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu provádění jeho různých etap. Článek 12 Technická pomoc z podnětu Komise 1.Z podnětu Komise je možné použít nejvýše 0,5 % z ročního stropu EFG na technickou a administrativní pomoc na jeho provádění, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace, komunikační činnosti a činnosti ke zvýšení viditelnosti EFG a další opatření administrativní a technické pomoci. Tato opatření mohou zahrnovat budoucí i minulá programová období. 2.S výhradou stropu uvedeného v odstavci 1 Komise předloží žádost o převod prostředků na platby pro technickou pomoc do příslušných rozpočtových položek v souladu s článkem 31 finančního nařízení. 3.Komise provádí technickou pomoc z vlastního podnětu v rámci přímého nebo nepřímého řízení v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a) a c)] finančního nařízení. 4.Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, monitorování a hodnocení EFG. Informace o využívání EFG a jasné pokyny k využívání EFG Komise poskytne rovněž sociálním partnerům na evropské a vnitrostátní úrovni. Opatření v oblasti poradenství mohou zahrnovat rovněž vytvoření pracovních skupin v případech važného narušení hospodářství členského státu. Článek 13 Informace, komunikace a propagace 1.Členské státy uvádějí původ a zajišťují viditelnost financování Unie tím, že poskytují ucelené, účinné a na různé skupiny cílené informace, včetně informací pro příjemce pomoci, místní a regionální orgány, sociální partnery, média a veřejnost. Členské státy používají znak EU v souladu s [přílohou VIII nařízení o společných ustanoveních], který je doplněn textem o financování („financováno/spolufinancováno Evropskou unií“). 2.Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG a pokyny k podávání žádostí, jakož i informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu. 3.Komise realizuje informační a komunikační činnosti ohledně případů pomoci z EFG a výsledků vycházející z jejích zkušeností za účelem zvýšení účinnosti EFG a zajištění informovanosti občanů a pracovníků Unie o EFG. Členské státy zajistí, aby veškeré komunikační a propagační materiály byly na žádost poskytnuty orgánům, institucím nebo agenturám Unie a aby byla Unii bezplatně, nevýlučně a neodvolatelně udělena licence k využívaní těchto materiálů a k jakýmkoli s nimi spojeným dříve založeným právům. Licence uděluje Unii tato práva: • interní použití, tj. právo na rozmnožování, kopírování a poskytování komunikačních a propagačních materiálů Evropské unii a institucím a agenturám členských států EU a jejich zaměstnancům, • reprodukce materiálů týkajících se komunikace a viditelnosti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě, vcelku nebo částečně,

• sdělování komunikačních a propagačních materiálů veřejnosti s využitím jakýchkoli komunikačních prostředků, • distribuce komunikačních a propagačních materiálů (nebo jejich kopií) veřejnosti jakoukoli formou, • ukládání a archivace komunikačních a propagačních materiálů, • udělování podlicencí na práva ke komunikačním a propagačním materiálům třetím stranám. Unii mohou být udělena další práva. 4.Prostředky vyčleněné na komunikační opatření v rámci tohoto nařízení rovněž přispějí k zahrnutí komunikace orgánů Unie týkající se politických priorit Unie za předpokladu, že souvisejí s obecnými cíli uvedenými v článku 3. Článek 14 Stanovení finančního příspěvku 1.Na základě posouzení provedeného podle článku 9 a zejména s ohledem na počet cílových příjemců pomoci Komise co nejdříve vyhodnotí navržená opatření a odhadované náklady a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. 2.Míra spolufinancování EFG pro nabízená opatření musí být sladěna s nejvyšší sazbou spolufinancování ESF+ v příslušném členském státě. 3.Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 9 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě řízení stanovené v článku 16. 4.Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 9 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu. Článek 15 Období způsobilosti 1.Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG od dat stanovených v žádosti podle čl. 9 odst. 5 písm. j), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci nebo ke kterým nese administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4. 2.Členský stát provede způsobilá opatření stanovená v článku 8 co nejdříve, avšak nejpozději 24 měsíců ode dne vstupu v platnost rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku. 3.Prováděcí období je období od dat stanovených v žádosti podle čl. 9 odst. 5 písm. j), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci a činnosti vztahující se k provádění EFG podle článku 8 a končí 24 měsíců ode dne vstupu v platnost rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku. 4.Pokud se příjemce pomoci účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá dva roky či více, jsou výdaje za tento kurz způsobilé pro spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 20 odst. 1 za předpokladu, že příslušné výdaje byly vynaloženy před uvedeným dnem. 5.Výdaje podle čl. 8 odst. 4 jsou způsobilé do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy v souladu s čl. 20 odst. 1. Článek 16

Rozpočtový proces a provádění 1.Pokud Komise dospěje k závěru, že byly splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, předloží žádost o převod do příslušných rozpočtových položek v souladu s článkem 31 finančního nařízení. 2.K žádosti o převod musí být přiloženo shrnutí přezkoumání způsobilosti žádosti. 3.Komise přijme rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy je Komise informována o schválení rozpočtového převodu Evropským parlamentem a Radou. Toto rozhodnutí představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 110 finančního nařízení. Článek 17 Vyplacení a použití finančního příspěvku 1.Po vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 16 odst. 3 v platnost vyplatí Komise dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 %, a to v zásadě do 15 pracovních dnů. Předběžné financování se vyúčtuje, jakmile členský stát předloží ověřený výkaz výdajů v souladu s čl. 20 odst. 1. Nevyčerpaná částka se uhradí Komisi. 2.Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 63 finančního nařízení. 3.Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 16 odst. 3. 4.Při provádění opatření zahrnutých do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších způsobilých opatření uvedených v čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) za předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 16 odst. 3. Komise zhodnotí navrhované změny a v případě souhlasu odpovídajícím způsobem změní rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku. 5.Dotčený členský stát může flexibilně přerozdělit prostředky mezi rozpočtovými body stanovenými v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 16 odst. 3. Pokud by přerozdělení znamenalo více než 20% nárůst jednoho nebo více stanovených bodů, sdělí to členský stát Komisi předem. Článek 18 Používání eura Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách podle tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech. Článek 19 Ukazatele 1. Ukazatele pro vykazování pokroku dosaženého při plnění cílů programu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze. 2. Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, jimiž se mění ukazatele uvedené v příloze, je-li to považováno za nezbytné, aby se zajistilo účinné posouzení využívání fondu. Článek 20

Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku 1.Nejpozději na konci sedmého měsíce po uplynutí lhůty uvedené v čl. 15 odst. 3 předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace o: a)typech opatření a hlavních výsledcích s uvedením problémů, ponaučení, synergií a doplňkovosti s dalšími fondy EU a, je-li to možné, údajích o doplňkovosti opatření s opatřeními financovanými z jiných programů Unie nebo vnitrostátních programů v souladu s rámcem kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci; b)názvech orgánů, které v členském státě provádějí balíček opatření; c)ukazatelích stanovených v článku 19; d)výsledcích průzkumu provedeného mezi příjemci pomoci šest měsíců po konci prováděcího období, jež zahrnují vnímané změny v zaměstnatelnosti příjemců pomoci nebo u těch, kteří již našli zaměstnání, více informací o kvalitě nalezeného zaměstnání, jako je změna pracovní doby, úroveň odpovědnosti nebo změna výše mzdy oproti předchozímu zaměstnání a odvětví, ve kterém daná osoba našla zaměstnání, a rozlišení těchto informací podle pohlaví, věkových skupin a dosaženého vzdělání; e)tom, zda byl propouštějící podnik v uplynulých pěti letech, s výjimkou mikropodniků a malých a středních podniků, příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie; f)výkazu odůvodňujícím výdaje. 2.Nejpozději na konci devatenáctého měsíce po uplynutí lhůty uvedené v čl. 15 odst. 3 předloží dotčený členský stát Komisi jednoduchý soubor údajů informující o ukazateli dlouhodobých výsledků uvedeném v bodě 3 přílohy. 3.Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případných vyrovnání dotčeným členským státem podle článku 24. Ukončení bude podmíněno poskytnutím ukazatele dlouhodobých výsledků podle odstavce 2. Článek 21 Dvouletá zpráva 1.Do 1. srpna 2021 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1309/2013 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměří zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných opatření včetně statistik týkajících se ukazatelů stanovených v příloze a jejich doplňkovosti s opatřeními financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF+, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku a rovněž zahrnuje ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny z důvodu nedostatečných prostředků nebo nezpůsobilosti. 2.Zpráva je zasílána pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Článek 22 Hodnocení 1.Komise každé čtyři roky z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede hodnocení finančních příspěvků z EFG. 2.Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 jsou pro informaci zasílány Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních jsou zohledněna při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí nebo dalším rozvoji stávajících programů. 3.Hodnocení uvedená v odstavci 1 zahrnují příslušné statistické údaje o finančních příspěvcích podle členských států. 4.Aby se zastilo účinné posouzení pokroku při plnění cílů EFG, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, jimiž se mění příloha za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a doplnění tohoto nařízení ustanoveními o rámci pro monitorování a hodnocení.

Článek 23 Řízení a finanční kontrola 1.Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení a finanční kontrolu opatření, na něž se vztahuje podpora z EFG, členské státy. Mezi kroky, které podniknou, patří: a)ověření, že byly nastaveny řídící a kontrolní mechanismy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání finančních prostředků Unie v souladu se zásadou řádného finančního řízení; b)zajištění, aby poskytování údajů z monitorování bylo povinným požadavkem stanoveným ve smlouvách se subjekty, jež poskytují koordinovaný balíček individualizovaných služeb; c)ověření, že financovaná opatření byla řádně provedena; d)zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly legální a správné; e)předcházení nesrovnalostem včetně podvodů, jejich odhalování a náprava a vrácení neoprávněně vyplacených částek s případnými úroky z prodlení. Členské státy Komisi podávají zprávy o nesrovnalostech včetně podvodů. 2.Pro účely čl. [63 odst. 3 ?] finančního nařízení členské státy určí subjekty odpovědné za řízení a kontrolu opatření podporovaných z EFG. Při předkládání závěrečné zprávy o provádění finančního příspěvku podle čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení tyto subjekty poskytnou Komisi informace uvedené v [čl. 63 odst. 5, 6 a 7 ?] finančního nařízení. Jakmile subjekty určené v souladu s nařízením (EU) č. 1309/2013 poskytnou dostatečné záruky, že platby jsou legální a správné a řádně vyúčtované, může dotčený členský stát oznámit Komisi, že tyto orgány jsou potvrzeny podle tohoto nařízení. V tomto případě dotčený členský stát uvede, které orgány jsou potvrzeny a jaká je jejich funkce. 3.Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení. 4.Komise v rámci své odpovědnosti za provádění souhrnného rozpočtu Unie přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Je odpovědností žádajícího členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují. Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u opatření financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den předem. Komise uvědomí žádající členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotčeného členského státu. 5.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, jimiž se doplňuje odst. 1 písm. e) stanovením kritérií pro určení případů nesrovnalostí, o nichž mají být podány zprávy, a údajů, jež mají být poskytnuty. 6.Komise přijme prováděcí akt, který stanoví formát pro podávání zpráv o nesrovnalostech v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2, aby se zajistily jednotné podmínky pro provádění tohoto článku. 7.Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG. Článek 24 Vrácení finančního příspěvku 1.V případě, že skutečné náklady na koordinovaný balíček individualizovaných služeb jsou nižší než částka finančního příspěvku podle článku 16, Komise poté, co dotčenému členskému státu poskytne možnost vyjádřit své připomínky, získá zpět odpovídající částku. 2. Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát buď neplní své povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, nebo neplní své povinnosti podle čl. 23 odst. 1, poskytne dotčenému členskému státu možnost vyjádřit své připomínky. Pokud není dosaženo dohody, Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o provedení nezbytných finančních oprav, přičemž celý finanční příspěvek nebo jeho část na dotčené opatření z EFG zruší. Uvedené rozhodnutí se přijme do 12 měsíců po obdržení připomínek od členského státu. Dotčený členský stát získá zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku nesrovnalosti, přičemž není-li částka vrácena žádajícím členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.

Článek 25

Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 19 odst. 3 a čl. 23 odst. 5 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 19 odst. 3 a čl. 23 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 19 odst. 3 a čl. 23 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 26

Postup projednávání ve výboru 1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 27 Přechodné ustanovení Nařízení (EU) č. 1309/2013 se i nadále použije na žádosti podané do 31. prosince 2020. Použije se do ukončení příslušných případů. Článek 28 Vstup vplatnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se na žádosti podané od 1. ledna 2021. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu

předseda předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1Název návrhu/podnětu 1.2Příslušné oblasti politik (skupina programů) 1.3Povaha návrhu/podnětu 1.4Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5Doba trvání akce a finanční dopad 1.6Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2Systém řízení a kontroly 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3Příspěvky třetích stran

3.3Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG). 1.2Příslušné oblasti politik (Skupina programů) Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci uvedený v plánu řízení GŘ EMPL pro rok 2018. 1.3Návrh/podnět se týká: ◻ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ☑ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4Odůvodnění návrhu/podnětu 1.4.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Nařízení (EU) č. 1309/2013 musí být přezkoumáno do konce roku 2020. Tento přezkum, který se provede prostřednictvím návrhu nařízení, umožní, aby fond i nadále fungoval, aby rozšířil svůj cíl, jímž je poskytovat podporu propuštěným pracovníkům a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v případě neočekávané podstatné restrukturalizace, a aby mohly být změněny některé technické detaily s cílem zvýšit soudržnost a synergie, pružnost, zaměření na výkonnost a zjednodušení. 1.4.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účelnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota vyplývající ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by se jinak vytvořila činností samotných členských států. Očekávaná vytvořená přidaná hodnota Unie (ex-post): zapojení Unie prostřednictvím EFG umožňuje doplnit vnitrostátní opatření k opětovnému profesnímu začlenění propuštěných pracovníků tím, že jim nabídne jedinečnou kombinaci individuálně uzpůsobených opatření, jež vedou k udržitelnějším výsledkům, zvyšují sebeocenění příjemců pomoci, což jim umožňuje mít aktivnější přístup k hledání zaměstnání, a zlepšují jejich zaměstnatelnost. Zkušenosti doposud získané v souvislosti s EFG ukazují, že nabízená pomoc by bez zapojení EFG nebyla dostupná. 1.4.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Viz zkušenosti získané v souvislosti s nařízením (EU) č. 1309/2013, jak je uvedeno v důvodové zprávě návrhu nařízení. 1.4.4Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

ESF+ a EFG se budou i nadále vzájemně doplňovat, jelikož ESF+ bude i nadále fungovat jako preventivní a předjímající fond a EFG zůstane fondem reakce na mimořádné situace mimo víceletý finanční rámec. ESF+ bude například doplňovat EFG tím, že bude aktivně podporovat vhodná opatření v oblastech, které jsou ohroženy z důvodu předvídatelných hospodářských problémů. Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje opatření členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně opatření spolufinancovaných z fondů Unie, a to v souladu s doporučeními uvedenými v Rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci. 1.5Doba trvání akce a finanční dopad ☑ neomezená doba trvání –☑ s účinkem od 1.1.2021 –☑ Finanční dopad od roku 2021 do roku 2027 pro prostředky na závazky a od roku 2021 do roku 2031 pro prostředky na platby. ◻ neomezená doba trvání –Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR do roku RRRR, poté plné fungování. 1.6Předpokládaný způsob řízení ☑ Přímé řízení Komisí –☑ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie, –◻ prostřednictvím výkonných agentur ☑ Sdílené řízení s členskými státy ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi, –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), –◻ EIB a Evropský investiční fond, –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení, –◻ veřejnoprávní subjekty, –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

–◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky […] […] 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Podle článku 21 navrhovaného nařízení musí Komise předložit každé dva roky Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci navrhovaného a v rámci nařízení (EU) č. 1309/2013 v předchozích dvou letech. Tato zpráva bude zaměřena zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí a financovaných opatření. V souladu s článkem 22 navrhovaného nařízení provede Komise do 30. června 2025 průběžné hodnocení prostředků uvolněných v rámci EFG. Do 31. prosince 2029 musí Komise provést hodnocení ex post prostředků uvolněných v rámci EFG. 2.2Systémy řízení a kontroly 2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie Požadavky na řízení a finanční kontrolu jsou stanoveny v článku 23 navrhovaného nařízení. EFG spadá a i nadále bude spadat do sdíleného řízení. Zkušenosti ukazují, že je nutné, aby specificky uzpůsobený balíček individualizovaných služeb vytvářel orgán co nejbližší občanům. V závislosti na členském státu a druhu restrukturalizace se bude jednat zpravidla o orgán na místní, regionální nebo národní úrovni. Úkoly související s prováděním budou tudíž přeneseny na orgány členských států. Zásah na úrovni EU je nutný vzhledem k rozsahu dopadu propouštění, avšak v souladu se zásadou subsidiarity bude omezen na to, co je nezbytné pro plnění cílů projevování solidarity Unie s propuštěnými pracovníky. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, zůstane EFG nástrojem pružnosti a zvláštním nástrojem mimo rozpočtové stropy víceletého finančního rámce. Mobilizační mechanismus je stanoven v článku 16 navrhovaného nařízení. Komise dotčenému členskému státu vyplatí jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 %. 2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění Rizika jsou spojena se sdíleným řízením finančních prostředků Společenství. 2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) Požadavky na řízení a finanční kontrolu jsou stanoveny v článku 23 navrhovaného nařízení.

Z hlediska očekávané míry chyb je ve fázi legislativních návrhů cílem zachovat míru chyb pod prahovou hodnotou 2 %. Jinou prahovou hodnotu podstatnosti lze vzít v úvahu pouze v daném konkrétním případě s ohledem na legislativní diskusi, zejména pokud by legislativní orgán (zcela) neschválil navrhovaná zjednodušení programu a/nebo by omezil kontroly, což by mělo důsledky pro očekávanou míru chyb. To