ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

poukazuje na to, že systémy e-justice vedou ze své podstaty ke snížení nákladů na soudní a správní řízení, a to zejména díky automatizaci výměny informací, doručování písemností a překladu určitých procesních aktů; domnívá se, že je to v zájmu všech zúčastněných stran v soudním systému; je přesvědčen, že z hlediska úvah o nákladové efektivnosti by projekty měly zůstat dobrovolné;
31.

vítá, že bylo oznámeno zahájení jednání o transatlantickém obchodním a investičním partnerství, které by mohlo významně podpořit výkonnost ekonomiky EU i USA, podnítit pokrok při uzavírání dalších mezinárodních dohod a sloužit jako model, o jehož dosažení by měly usilovat další regionální a globální subjekty; připomíná, že je třeba vytvořit transatlantickou politickou radu; konstatuje, že do té doby bude pořádání každoročních vrcholných schůzek EU-USA poskytovat příležitost k vymezení společných cílů, ke koordinaci strategií pro řešení hrozeb a problémů celosvětového významu, k vypracování společného přístupu k nově vznikajícím velmocím, zajištění multilateralismu a výměně osvědčených postupů; připomíná, že letos se ještě nekonala žádná vrcholná schůzka EU-USA; dále poukazuje na to, že případné navázání transatlantického obchodního a investičního partnerství a probíhající jednání s Kanadou mohou vést ke vzniku rozsáhlého ekonomického prostoru, jenž by zahrnoval Severní Ameriku, EU a celou řadu latinskoamerických zemí, a přinést hospodářský růst a pracovní místa; navrhuje prověřit další politické možnosti pro navázání třístranné transatlantické spolupráce;
7.

vítá podepsání mírové dohody v Mali dne 18. června 2013, které předcházelo úspěšnému konání prezidentských voleb a mírovým jednáním mezi malijskými orgány a povstaleckými ozbrojenými skupinami v severním Mali, a vítá závazek všech signatářů ukončit jakékoli projevy porušování lidských práv; vítá jejich odhodláním dosáhnout jednoty, dialogu a obnovy ústavního pořádku; uvědomuje si nicméně, že se jedná o předběžnou dohodu, po které musí obě strany provést kroky, jež povedou k definitivnímu ukončení konfliktu; naléhavě vyzývá malijské orgány a jejich mezinárodní partnery, aby za tímto účelem pozorně sledovaly nové formy porušování lidských práv, a to především represálie na základě etnického původu, ke kterým začalo docházet po znovuzískání některých částí severního Mali, které by mohly představovat velkou překážku pro budování míru a usmíření, pokud by jim nebyla věnována patřičná pozornost; v této souvislosti vítá skutečnost, že malijská vláda vytvořila jednotky, jež dohlížejí na vojenské operace v severní části země, a že zahájila vyšetřování údajného porušování lidských práv, které je připisováno některým složkám malijských ozbrojených sil; vyzývá ozbrojené síly, aby se zachovaly profesionálně, když upevňují své postavení v oblastech ovládaných dříve rebely; navíc vyzývá vládu Mali, aby zdvojnásobila své úsilí a usnadnila podávání zpráv o porušování práv v rámci operací, které nyní provádí, i v rámci případných budoucích ofenziv, a to i prostřednictvím podpory Národního výboru pro lidská práva, a aby při výsleších podezřelých ozbrojenců dodržovala řádný postup; opakuje, že odsuzuje oznámené případy krutého zacházení s civilním obyvatelstvem, vězni a vojáky; připomíná rozhodnutí žalobce Mezinárodního trestního soudu, že je důvodné se domnívat, že zvěrstva spáchaná během konfliktu v Mali mohou představovat válečné zločiny; dále se domnívá, že některé z těchto činů by mohly být považovány za zločiny proti lidskosti;
A.

vzhledem k tomu, že je-li to z hlediska přistoupení pokládáno za nezbytné, měly by potenciální kandidátské země a skutečné kandidátské země usilovat o zkvalitnění svých soudních systémů a bojovat proti korupci a v tomto úsilí by měly pokračovat i poté, co se stanou členskými státy EU; vzhledem k tomu, že na Helsinském summitu v roce 1999 poskytla Evropská rada Turecku status země ucházející se o členství v EU, že v roce 2001 bylo přijato přístupové partnerství EU–Turecko a v roce 2003 v Soluni potvrdila Evropská rada proces stabilizace a přidružení jako politiku EU vůči zemím západobalkánské oblasti, a tyto země jsou tudíž způsobilé k přistoupení k EU; vzhledem k tomu, že nástroj předvstupní pomoci (NPP) není jediným nástrojem, kterým EU podporuje reformy prováděné za účelem budování právního státu v Bosně a Hercegovině a v Kosovu, neboť právní reformy v Kosovu podporuje i EULEX a mezi lety 2003 a 2012 působila v Bosně a Hercegovině policejní mise;
2.

zdůrazňuje rozsáhlou práci, kterou musí vykonat pracovní skupina Durbanské platformy pro posílenou činnost ad hoc v souvislosti se zásadami a rámcem týkajícími se nové celosvětové dohody o klimatu a plánu, jak tento úkol splnit do 21. konference smluvních stran (COP 21), která se bude konat v Paříži v roce 2015; dále poukazuje na to, že práce této skupiny se musí opírat o informace uvedené v páté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC), která má být vypracována do roku 2014; zdůrazňuje, že dohoda uzavřená v roce 2015 by měla splňovat cíl, kterým je do roku 2030 snížit celosvětové emise pod úroveň z roku 1990, a měla by usilovat o postupné odstranění celosvětových emisí uhlíku do roku 2050;
20.

žádá Komisi, aby se znovu zabývala výzvami ke zřízení databáze osvědčených postupů, která by napomáhala výměnám těchto postupů mezi členskými státy; je přesvědčen, že pokud by existovala databáze nežádoucích příhod, bylo by možné zamezit opakování těchto incidentů, a tato databáze by mohla sloužit jako příklad osvědčených postupů pro poskytovatele péče;
50.

zdůrazňuje, že obzvláště znepokojivá je situace nezaměstnaných mladých lidí a že je naléhavě zapotřebí jednat; vyzývá k vytvoření Evropského paktu pro zaměstnanost mladých lidí, jímž by vstoupila v platnost již dlouho dohodnutá opatření a který by na boj proti nezaměstnanosti mladých lidí vyčlenil nové prostředky a přinesl nová opatření, čímž by se snížil počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), a snížila by se chudoba mezi mladými lidmi, a to při současném zohlednění kvalitativního rozměru důstojného zaměstnání, které plně respektuje základní pracovní normy;
6.

domnívá se, že hlavními cíli přezkumu by mělo být: (i) zajistit, aby zcela nahraditelné služby podléhaly stejným pravidlům; za tímto účelem je nutné vzít v úvahu definici služeb v oblasti elektronických komunikací, která je uvedena v čl. 2 písm. c) rámcové směrnice; (ii) zajistit, aby měli spotřebitelé přístup k rozsáhlým a srozumitelným informacím o rychlostech internetového připojení, které by jim umožnily porovnat si služby poskytované různými operátory; (iii) dále podpořit účinnou a udržitelnou hospodářskou soutěž, která je důležitým motorem účelných investic v průběhu času; (iv) zvýšit konkurenci na evropském trhu vysokorychlostního širokopásmového internetu; (v) poskytnout stabilní a udržitelný rámec pro investice; (vi) zajistit jednotné, soudržné a účinné uplatňování; (vii) usnadnit rozvoj celoevropských poskytovatelů a poskytování přeshraničních služeb pro podniky; (viii) zajistit, aby rámec odpovídal digitálnímu věku a dal vzniknout internetovému ekosystému, který by podporoval celé hospodářství; a (ix) zajistit větší důvěru uživatelů ve vnitřní trh v oblasti komunikací, a to i na základě opatření k uplatňování budoucího regulačního rámce na ochranu osobních údajů a opatření zaměřených na vyšší bezpečnost elektronických komunikací na vnitřním trhu;
5.

vítá záměr Komise zřídit pracovní skupinu pro řešení migračních toků ve Středomoří; domnívá se, že tato pracovní skupina by měla zahrnovat politickou i operační složku; v této souvislosti trvá na tom, že Evropský parlament by měl být do této skupiny zapojen na politické nebo odborné úrovni; dále si stojí za tím, že vytvoření takové pracovní skupiny lze chápat jedině jako první krok k vypracování ambicióznější strategie;
B.

vzhledem k tomu, že strategický rámec pro oblast vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) obsahuje referenční hodnoty, podle nichž se má nejméně 95 % dětí mezi čtyřmi lety věku a věkem nástupu povinné základní školní docházky zapojit do vzdělávání v raném věku, podíl 15letých s nedostatečnými schopnostmi v oblasti čtení, matematiky a přírodních věd by měl být nižší než 15 %; průměrně alespoň 15 % dospělých (ve věku 25 až 64 let) by mělo být zapojeno do programů celoživotního učení;
5.

zdůrazňuje potřebu dát k dispozici zmapování prostorového rozložení rybářského loďstva, intenzity rybolovu a složení a objemu úlovků, což by případným uživatelům umožnilo mimo jiné získat údaje o oblastech s vysokou intenzitou rybolovu a o druzích lovených ryb a objemech úlovků v dané oblasti; upozorňuje zejména na to, že mezi všechny informace, které by měly být součástí tohoto typu mapování, patří údaje o druhu loďstva (např. státní příslušnost, domovský přístav, stáří, délka, tonáž, výkon, posádka), o intenzitě rybolovu (např., počet výjezdů nebo dní rybolovu, počet a druhy rybolovných zařízení) a o úlovcích (např. cílové druhy ryb, doplňkové druhy ryb, výměty, váha, hodnota); dále zdůrazňuje, že poskytování údajů VMS umožní identifikovat prostorové rozložení loďstva a že zlepšení těchto informací spolu s údaji z lodních deníků umožní posoudit prostorové rozložení úlovků;
77.

je znepokojen aktuálním vývojem politické situace v Egyptě po vojenském převratu, k němuž došlo dne 3. července 2013, politickou polarizací, vážnými hospodářskými obtížemi a situací v oblasti dodržování lidských práv a základních svobod a rovněž bezpečností v regionu, a to se zvláštním zřetelem na Sinajský poloostrov; co nejdůrazněji odsuzuje veškeré projevy násilí, včetně útoků na koptské kostely, a domnívá se, že nedávné operace egyptských bezpečnostních sil byly nepřiměřené a vyžádaly si nepřijatelně velký počet úmrtí a zranění; vyzývá egyptskou vládu, aby se zdržela takových kroků; naléhavě vyzývá všechny politické strany, aby se zapojily do skutečného dialogu, a umožnily tak obnovu demokratického procesu, který je odpovědí na legitimní požadavky a ambice egyptského lidu; zdůrazňuje potřebu zajistit národní usmíření všech politických a společenských sil, včetně umírněných složek Muslimského bratrstva, neboť se jedná o klíčovou součást přechodu k demokracii, což zahrnuje uspořádání prezidentských a parlamentních voleb; zdůrazňuje, že EU by mohla prostřednictvím vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise nalézt vhodný způsob, jak podpořit dialog mezi hlavními politickými činiteli v zemi, který by vedl k vytvoření vlády národní jednoty, jež by připravila volby; zejména doporučuje, aby vysoká představitelka, místopředsedkyně Komise vyslala jasný signál, že postavení Muslimského bratrstva mimo zákon by ohrozilo demokratické začlenění a vyhlídky na návrat k demokracii;
4.

zdůrazňuje, že je nutné zlepšit výměnu informací mezi členskými státy; vyzývá všechny členské státy, aby vytvořily nebo určily národní centrály, jimž by podniky a další oběti mohly ohlašovat nekalé praktiky a které by poskytovaly informace o možnostech nápravy soudní i mimosoudní cestou, jakož i pomoc a poradenství v souvislosti s prevencí a potíráním různých forem podvodu; domnívá se, že každá centrála by měla vést databázi se záznamy všech typů klamavých obchodních praktik a se snadno pochopitelnými příklady; vyzývá Komisi, aby koordinovala hladkou výměnu informací národních databází, mimo jiné tím, že podpoří vytvoření systému rychlého varování, jenž bude identifikovat nové praktiky a současně respektovat rozpočtová omezení;
3.

zastává názor, že by EU měla následovat příklad Spojených států, které přijaly v roce 2012 zákon tzv. „zákon Magnitského“, a přijmout podobný právní akt na úrovni EU, který by se stal symbolickým a funkčním rámcem stanovujícím vzájemné propojení mezi korupcí a porušováním lidských práv; vyzývá proto Radu, aby přijala rozhodnutí o vytvoření společného seznamu EU, v němž budou uvedena jména úředníků zapletených do smrti Sergeje Magnitského, následného zastírání skutečností ze strany soudů a do pokračujícího nepřetržitého pronásledování jeho rodiny; dodává, že tímto rozhodnutím Rady by měly být zavedeny cílené sankce, jako například zákaz udělování víz pro tyto úředníky v rámci celé EU a zmrazení veškerých finančních prostředků, které tyto osoby či jejich nejbližší příbuzní mohou mít v Evropské unii; vyzývá Komisi, aby vypracovala akční plán s cílem vytvořit mechanismus pro zapisování na seznam a ukládání podobných cílených sankcí vůči úředníkům třetích zemí (mimo jiné policistům, prokurátorům a soudcům), kteří se účastnili hrubého porušování lidských práv a justiční manipulace namířené proti oznamovatelům, novinářům informujícím o korupci a bojovníkům za lidská práva ve třetích zemích; zdůrazňuje, že kritéria zařazení na seznam by měla být sestavena na základě dobře zdokumentovaných, sbližujících se a nezávislých zdrojů a přesvědčivých důkazů, přičemž by měly existovat mechanismy umožňující osobám, proti kterým jsou sankce namířeny, nápravu;
C.

vzhledem k tomu, že v rozpočtu EU na rok 2012 bylo povoleno, aby tento projekt přešel do další fáze v podobě tříleté přípravné akce v období 2012–2014, s cílem vytvořit nejpozději do konce roku 2014 plně funkční Evropský systém pro strategickou a politickou analýzu (ESPAS), do něhož budou zapojeny všechny příslušné instituce EU, a to navázáním „užší spolupráce mezi výzkumnými odděleními různých institucí a orgánů EU, které se zabývají analýzou střednědobých a dlouhodobých politických trendů“ (3);
10.

oceňuje úspěchy, jichž agentura ESA v předchozích desetiletích dosáhla na úrovni Evropy v oblasti vesmírných misí, a vyzývá členské státy, které dosud nejsou členy agentury ESA, aby přistoupení a rozšířenou spolupráci zvážily; konstatuje nicméně, že efektivnějšího fungování a politické koordinace a odpovědnosti lze v dlouhodobém výhledu dosáhnout navázáním užší spolupráce mezi agenturou ESA a EU, mimo jiné s cílem vyhnout se zdvojování úsilí a překrývání činností; vyzývá Komisi, aby se co nejdůkladněji zabývala například otázkou, zda by se agentura ESA do budoucna mohla stát jako mezistátní organizace součástí správní struktury Unie, aniž by to bylo pociťováno jako proces vedoucí k přeměně agentury ESA na evropskou agenturu;
C.

vzhledem k tomu, že papír z více materiálů, který obsahuje nepapírové materiály v množství větším než 30 % na vzduchu sušené hmotnosti, se jakožto celek považuje za nepapírovou složku; vzhledem k tomu, že typický papírový obal z více materiálů obsahuje přesně 30 % nebo méně nepapírových složek (24 % polyethylenu, 6 % hliníku), a nepočítal by se tak mezi nepapírové materiály; vzhledem k tomu, že by tudíž tok odpadního papíru mohl obsahovat jakékoli množství papírových obalů z více materiálů (s jejich vysokým obsahem nepapírových složek a nikoli zanedbatelným zbytkovým obsahem tekutin, potravin a jiného organického materiálu, který na obalech ulpěl) a přestal by být považován za odpad, ale stal by se naopak produktem;
9.

připomíná svůj zásadní postoj, podle nějž by posílená HMU neměla EU rozdělovat, nýbrž by naopak měla zajistit hlubší integraci a posílit správu a řízení, přičemž možnost dobrovolně se do tohoto procesu zapojit by měly mít všechny členské státy, které nejsou členy eurozóny;
R.

vzhledem k tomu, že Jižní Súdán dosud nepřistoupil k dohodě z Cotonou a že vláda Jižního Súdánu vyjadřuje své obavy ohledně možných dopadů, které by tento krok měl na vztahy se Súdánskou republikou; vzhledem k tomu, že přistoupení k dohodě z Cotonou by Jižní Súdán nezavazovalo k bezprostřednímu přistoupení k Římskému statutu; vzhledem k tomu, že tato neochota přistoupit k dohodě z Cotonou vede k problémům s plánováním pomoci EU na období po roce 2014 v rámci 11. Evropského rozvojového fondu, díky čemuž by Jižní Súdán mohl přijít nejen o prostředky přidělované jednotlivým státům, ale rovněž o prostředky z regionálních fondů a značné zdroje poskytované Evropskou investiční bankou (EIB), které by mohly být použity na zlepšení infrastruktury a regionální hospodářské integrace; vzhledem k tomu, že ratifikací dohody z Cotonou by Jižní Súdán mohl rovněž zvýšit své šance na přilákání investic evropského soukromého sektoru; vzhledem k tomu, že další finanční nástroje, které by mohl Jižní Súdán využívat po přistoupení k dohodě z Cotonou, by mohly rovněž pomoci s prováděním dohody z Addis Abeby;
7.

zdůrazňuje, že pro EU je nezbytně důležité, aby bylo na jejím území více serverových farem, a to ze dvou hledisek: pokud jde o průmyslovou politiku, umožnilo by to dosáhnout více synergií s cíli týkajícími se přístupové sítě nové generace, jež byly stanoveny v digitální agendě, a pokud jde o systém Unie pro ochranu údajů, zajištění toho, že by EU sama dohlížela na servery, by upevnilo důvěru;
27.

zastává názor, že by mělo být podporováno slučování producentů mléka do organizací, což by malým podnikům v těchto oblastech umožnilo získat potřebný přístup na trh a vytvořila by se tak partnerství na podporu ekologického cestovního ruchu a agroturistiky;
7.

poukazuje na to, že zelená infrastruktura může hrát obzvláště důležitou roli ve městech, v nichž v dnešní době žije stále více lidí, neboť může poskytovat služby, jakými jsou například čistý vzduch, regulace teploty, zmírňování místního „efektu tepelných ostrovů“, rekreační oblasti, ochrana před povodněmi, zadržování dešťové vody a předcházení povodním, zachování hladiny podzemních vod, obnovení či zachování biologické rozmanitosti, zmírňování extrémních povětrnostních jevů a jejich dopadů, zlepšení zdraví občanů a obecně zlepšení kvality života, a to mimo jiné zajištěním přístupných a cenově dostupných ploch pro provozování tělesné činnosti; zdůrazňuje souvislost mezi zelenou infrastrukturou a veřejným zdravím a je přesvědčen, že investice do zelené infrastruktury je rovněž investicí do veřejného zdraví;
27.

tvrdí, že v evropském automobilovém průmyslu existují dvě efektivní strategie konkurenceschopnosti: strategie prvenství z hlediska nákladů a strategie diferenciace; domnívá se, že použití kombinace obou strategií by přineslo problémy a bylo by méně účinné, protože by vyžadovalo širší inovační výzkum;
11.

domnívá se, že právně závazná dohoda o usnadnění obchodu by měla značné přínosy pro všechny členy WTO, zejména pro rozvojové země a příslušné hospodářské subjekty, a to díky posílení transparentnosti a právní jistoty, snížení správních nákladů a zkrácení celních postupů, což by jim pak umožnilo plně využívat příležitostí, které vznikají v důsledku rozmachu regionálních a globálních dodavatelských řetězců, a malým a středním podnikům využívat větší propojení s trhem; zdůrazňuje, že rozvojové země by i nadále měly mít přístup k budování kapacit a k technické pomoci, aby mohly rozšířit svou výrobní kapacitu a těžit z většího podílu přidané hodnoty v rámci globálního hodnotového řetězce;
5.

je znepokojen tím, že v současném klimatu hospodářské nejistoty klesá počet občanů EU, kteří zvažují samostatně výdělečnou činnost; domnívá se, že EU a členské státy by měly zvýšit koordinované úsilí o zlepšení podnikatelské kultury v Evropě a zvážit možnost přijetí konkrétních opatření a cílů, aby navrátily podnikání atraktivitu, mimo jiné ve vztahu ke kvalifikovaným pracovníkům s odbornými zkušenostmi, a to zejména v oborech, které mají pro Unii strategický význam; je například přesvědčen, že by měla být vytvořena úzká vazba mezi těmito iniciativami a činností Komise v oblasti průmyslové politiky; zastává názor, že tato opatření by měla zahrnovat kroky zaměřené na usnadnění zakládání podniků;
F.

vzhledem k tomu, že v průběhu let zastávaly jak BNP, tak Awami League protichůdné a často se měnící názory na prospěšnost případné úřednické vlády, přičemž nejvyšší soud v květnu 2011 rozhodl, že 15 let staré ustanovení ústavy, které ukládá řádně zvolené vládě povinnost předat na konci svého funkčního období moc jmenované nestranické úřednické vládě, aby dohlédla na řádný průběh nových parlamentních voleb, je protiprávní; vzhledem k tomu, že nejvyšší soud nicméně stanovil, že takto zneplatněný systém může být v praxi uplatňován ještě po dvě další volební období v zájmu „bezpečnosti státu a jeho obyvatel“; vzhledem k tomu, že tento systém byl zdiskreditován posledním případem, kdy moc převzala na přelomu let 2007–08 armádou podporovaná úřednická vláda, která skoro dva roky odmítala vypsat volby a uvrhla vůdkyně dvou hlavních stran, Sheikh Hasinu a Begum Khaledu Ziu (i s jejím synem Tarikem) do vězení;
12.

požaduje, aby navrhovaný ukazatel míry nezaměstnanosti mladých lidí zahrnoval mladé lidi ve věku do 30 let na základě dobrovolnosti, jak je to stanoveno v záruce pro mladé lidi;
37.

v souvislosti s restrukturalizací tohoto odvětví zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby nebyla ohrožena bezpečnost dodávek; vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby urychleně vyvinuly ucelený a ambiciózní režim zajištění bezpečnosti dodávek, který by se uplatňoval v celé EU, a to především v případě strategických materiálů a kriticky významných technologií, který by byl založen na systému vzájemných záruk a analýze rizik a potřeb a který by mohl být případně vybudován na právním základě stálé strukturované spolupráce;
24.

bere na vědomí skutečnost, že bojové skupiny EU zatím nebyly nikdy nasazeny, a domnívá se, že časem bude obtížné odůvodnit jejich existenci; zdůrazňuje, že tyto skupiny představují důležitý nástroj pro včasné zajištění bojové síly a pro výcvik a rychlou reakci; vítá rozhodnutí, aby se tato otázka stala předmětem jednání na prosincové vrcholné schůzce; je přesvědčen, že by EU měla disponovat stálými silami rychlého nasazení v boji, které by měly zahrnovat pozemní, vzdušné, námořní, kybernetické a zvláštní jednotky a které by měly mít vysoké ambice; zdůrazňuje skutečnost, že by bojové skupiny EU měly být použitelné v případě všech druhů krizí včetně humanitárních krizí způsobených klimatem; staví se na podporu pružnějšího a zacíleného přístupu, který umožní zvýšit schopnost reagovat a přizpůsobovat se různým krizovým situacím a zlepšit modularitu, tak aby bylo možné odstranit mezery v úvodních fázích zahajování operací SBOP, aniž by ovšem došlo ke snížení operační kapacity bojové skupiny jako celku;
35.

poukazuje na to, že je zásadní, aby členské státy a orgány EU lépe koordinovaly své rozvojové a humanitární činnosti a společně usilovaly o to, aby jejich pomoc byla účinnější; upozorňuje na studii Evropského parlamentu z června 2013 nazvanou „Náklady vyplývající z neexistence společného evropského postupu v rozvojové politice“, která odhaduje, že ročně by mohlo být ušetřeno 800 milionů EUR na transakčních nákladech, pokud by dárci soustředili svou pomoc na méně zemí a činností, a dalších úspor ve výši 8,4 miliardy EUR by mohlo být dosaženo pomocí lepších přeshraničních systémů přidělování;
10.

opakuje svůj názor, že zprávy o jednotlivých zemích by měly být dále zpřísněny a že by měly informovat o uplatňování strategií v oblasti lidských práv pro jednotlivé země, a odkazovat tak na zvláštní referenční hodnoty, které by vycházely ze souboru ukazatelů a umožňovaly by posoudit pozitivní i negativní tendence, vyhodnotit účinnost opatření EU a podložit případné upravení úrovně podpory EU podle dosaženého pokroku v oblasti lidských práv, demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných;
11.

vyzývá orgány EU a členské státy, aby se zavázaly k tomu, že se ukrajinské společnosti výrazně otevřou, a to zejména prostřednictvím rychlé dohody o bezvízovém režimu, posílení spolupráce v oblasti výzkumu, rozšíření výměnných programů pro mladé lidi a zvýšení dostupnosti stipendií; domnívá se, že by mělo by být vyvinuto další úsilí o plné začlenění Ukrajiny na vnitřní trh EU s energií;
G.

vzhledem k tomu, že práva menšin by měla být dále posílena, zejména pokud jde o romskou menšinu a komunitu LGBTI; vzhledem k tomu, že životní podmínky Romů v Albánii jsou alarmující a musí být co nejrychleji zlepšeny, především co se týče přístupu Romů k registraci, bydlení a vzdělávání a začlenění romských dětí do vzdělávacího systému, počínaje předškolní úrovní až k vyššímu vzdělávání;