P7_TA(2014)0129

Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2014 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2014 (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Evropský parlament,

vzhledem k tomu, že současný propad je tím nejhlubším a nejdéle trvajícím za posledních 100 let historie hospodářství, ale podařilo se vyhnout katastrofě s tím, že dopady krize se rozprostřely na více let, ba dokonce desetiletí; vzhledem k tomu, že mezi tyto dopady patří to, že stále narůstá dlouhodobá nezaměstnanost, jejímž důsledkem může být nezaměstnanost strukturální; vzhledem k tomu, že segmentace trhu práce se neustále zvětšuje, průměrné příjmy domácností v mnohých členských státech klesají a ukazatele poukazují na trend poněkud zvýšené míry chudoby a sociálního vyloučení a na hlubší formy těchto problémů, včetně chudoby pracujících, po několik budoucích let;

vzhledem k tomu, že zlepšení v hospodářské oblasti je tudíž třeba vnímat jako podnět k rozhodnému úsilí, a zaměřit se na růst a zaměstnanost, aby mohly dále pokračovat reformní programy, jejichž cílem je zlepšit konkurenceschopnost a zajistit trvalou obnovu; whereas economic improvements should thus be taken as an encouragement to pursue efforts with determination but lowering the rhythm to focus on growth and employment, in order to keep up the reform programmes with a view to improving competitiveness and securing a lasting recovery;

vzhledem k tomu, že do vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu a inovací, tedy do oblastí, jež jsou klíčové pro hospodářský růst a tvorbu pracovních míst, v EU dosud plyne menší objem investic než v jiných světových zemích, které jsou jejími hlavními hospodářskými partnery a konkurenty; vzhledem k tomu, že produktivní investování do těchto oblastí je zásadní pro udržitelné překonání krize;

Sociální ukazatele

vítá skutečnost, že návrh společné zprávy o zaměstnanosti, který je připojen k roční analýze růstu, v letošním roce poprvé obsahuje srovnávací přehled pro politiku zaměstnanosti a sociálních věcí, který přispěje k posílenému monitorování vývoje v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí jakožto součásti makroekonomického dohledu v rámci evropského semestru; domnívá se, že by to mělo mít dopad na politické pokyny týkající se evropského semestru s cílem posílit sociální rozměr hospodářské a měnové unie, což je nejen žádoucí, ale také nezbytné, aby bylo možné vypořádat se s krizí a předcházet závažným sociálně-ekonomickým rozdílům v eurozóně, čímž bude posílena i její udržitelnost; vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že Parlament sehrává v rámci evropského semestru pouze omezenou úlohu; vyjadřuje politování nad skutečností, že Komise a Rada dosáhly jen malého pokroku v posilování demokratického dohledu nad řízením hospodářské politiky; zastává názor, že podle stávajících Smluv článek 136 SFEU umožňuje Radě na doporučení Komise a s hlasem pouze těch členských států, jejichž měnou je euro, přijmout závazné směry hospodářské politiky pro země eurozóny v rámci evropského semestru; upozorňuje na to, že mechanismus pobídek by posílil závaznost koordinace hospodářské politiky; vyzývá k vypracování interinstitucionální dohody, která by umožnila zapojení Parlamentu do přípravy a schvalování roční analýzy růstu a hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti;

považuje za politováníhodné, že ukazatele zaměstnanosti a sociální ukazatele, které navrhuje Komise, nejsou dostačující k tomu, aby uceleným způsobem popsaly zaměstnanost a sociální situaci v členských státech; vyzývá k začlenění doplňkových ukazatelů do srovnávacího přehledu, zejména míry dětské chudoby, přístupu ke zdravotní péči, bezdomovectví a indexu důstojné práce, s cílem umožnit řádné posouzení sociální situace v členských státech; domnívá se, že tyto ukazatele by měly být po konzultaci s Parlamentem pravidelně přezkoumávány; poukazuje na to, že chybí opatření, jež by zajistila, aby Evropská rada respektovala postoj Parlamentu, než každoročně přijme priority navržené Komisí v roční analýze růstu;

Setkání ministrů pro zaměstnanost a sociální věci Euroskupiny

Potřeba oživit vnitřní poptávku a vytvářet kvalitní pracovní místa prostřednictvím produktivního investování a zvýšení produktivity

Pakt pro zvýšení investic a produktivity v EU

zdůrazňuje, že konkurenceschopnost EU podpoří především investice do zvyšování produktivity, a to v oblastech vzdělávání, výzkumu a vývoje, neustálých inovací, další digitalizace a služeb v oblasti „cloud computing“; domnívá se, že tyto oblasti jsou hnací silou, která by z EU učinila upřednostňovanou destinaci pro celosvětové podniky, vývozce produktů a služeb s vysokou přidanou hodnotou a poskytovatele vysoce kvalitních pracovních míst;

vítá skutečnost, že Komise v roční analýze růstu na rok 2014 vyzývá členské státy, aby chránily nebo podporovaly dlouhodobější investice do vzdělávání, výzkumu a inovací, energetiky a činnosti v oblasti boje proti změně klimatu; domnívá se však, že to nestačí k tomu, aby členské státy s již omezenými rozpočty mohly dosáhnout uvedeného cíle; vyzývá Komisi, aby vytvořila plán, kterým by těmto členským státům pomohla učinit nutné produktivní investice, například do vzdělávání a výzkumu a vývoje, tedy odvětví s velkým potenciálem vytvářet růst a pracovní místa;

Evropské finanční prostředky

Kvalitní pracovní místa a důstojné mzdy s cílem dosáhnout větší produktivity

požaduje, aby trhy práce byly přizpůsobivější a dynamičtější a dokázaly se přizpůsobit narušením hospodářské situace, aniž by docházelo k propouštění a nadměrnému upravování mezd; připomíná, že kupní síla mnoha pracovníků z EU byla vážně narušena, snížily se příjmy domácností a stlačila vnitřní poptávka, čímž se ještě více podpořila nezaměstnanost a sociální vyloučení, zejména v členských státech, které jsou nejvíce zasaženy krizí; poukazuje na to, že snižování pracovních nákladů, které se přímo promítá do mezd/platů, nemůže být jedinou strategií pro opětovné zajištění konkurenceschopnosti; konstatuje, že ve sdělení o roční analýze růstu za rok 2014 se zdůrazňuje, že centrálně položené země s nezbytným manévrovacím prostorem by mohly zvýšit mzdy jako jeden ze způsobů zvýšení výdajů; vyzývá k tomu, aby doporučení byla dostatečně ambiciózní s cílem podpořit vyváženější růst a tvorbu pracovních míst v eurozóně;

Reformy na posílení kvalitní účasti pracovní síly

Nezaměstnanost mladých lidí

Mobilita pracovních sil

Spravedlivější daňové systémy

Sociální trendy a udržitelnost systémů sociální ochrany

Potřeba snížit chudobu a sociální vyloučení

je znepokojen tím, že došlo k nárůstu chudoby ve všech věkových kategoriích; konstatuje, že v posledních letech došlo ve dvou třetinách členských států k nárůstu chudoby a sociálního vyloučení u osob ve věku mezi 18 a 64 lety, a to především kvůli narůstající míře nezaměstnanosti či počtu domácností s nízkou intenzitou práce a rostoucí chudobě pracujících; poznamenává, že riziko chudoby a sociálního vyloučení bylo v roce 2012 mnohem vyšší (48,8 %) v případě státních příslušníků třetích zemí (ve věku od 18 do 64 let) než v případě státních příslušníků EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby naléhavě podnikly kroky k dosažení cíle strategie EU 2020 týkajícího se chudoby a sociálního vyloučení; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby okamžitě přijaly opatření za účelem boje proti dětské chudobě, neboť v roce 2011 bylo chudobou nebo sociálním vyloučením ohroženo 27 % dětí mladších 18 let; vyzývá Komisi, aby vydala doporučení, zejména pro členské státy s největším podílem osob mladších 18 let, které jsou ohroženy chudobou nebo sociálním vyloučením;

Udržitelné důchody

zdůrazňuje, že je třeba provést nezbytné reformy, které zajistí udržitelnost důchodových systémů; je přesvědčen, že v zájmu úspěšného zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu musí být reformy důchodových systémů doprovázeny politikami, které omezí přístup k režimům předčasného odchodu do důchodu a další možnosti předčasného odchodu z trhu práce, vytvoří pro starší pracovníky pracovní příležitosti, zaručí přístup k celoživotnímu učení, zavedou politiky daňových zvýhodnění s pobídkami pro delší setrvání v pracovním procesu a podpoří aktivní a zdravé stárnutí; zdůrazňuje, že v souvislosti se současným odchodem prvních ročníků generace baby-boomu do důchodu se rychleji zvyšuje tlak demografického vývoje na rozpočty a důchodové systémy členských států; konstatuje, že v rámci přípravy a provádění strukturálních reforem, jejichž cílem je zvýšit zaměstnanost, postupně odstranit systémy předčasného odchodu do důchodu a na úrovni členských států a spolu se sociálními partnery posoudit nutnost zajistit, aby zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu i věk skutečného odchodu do důchodu byly udržitelné a přiměřené zvyšující se průměrné délce života, dosahují členské státy nerovnoměrného pokroku a stanovují si nestejné cíle; zdůrazňuje, že členské státy, které v současnosti nezavádějí postupné reformy, se mohou v budoucnu nalézat v takové situaci, kdy budou muset reformy provádět šokově, což může mít závažné důsledky v sociální oblasti;

Evropské sociální stabilizátory

je přesvědčen, že financování EU by mohlo přispět k budování kapacit pečovatelů ve vztahu k poskytování podpory (např. emocionální podpora, výměny a informace) a prosazování a že by mohlo rovněž podpořit výměnu informací, výzkum a vytváření sítí; dále je přesvědčen, že by mohlo být – při respektování vnitrostátních pravomocí a zásady solidarity – zváženo přijetí legislativních opatření, například směrnice o dovolené pro pečovatele;

Potřeba posílení demokratické legitimity a sociálního dialogu

o

o o

(1) Přijaté texty, P7_TA(2013)0447.

(2) Přijaté texty, P7_TA(2013)0515.

(3) Úř. věst. C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(4) Úř. věst. C 332 E, 15.11.2013, s. 81.

(5) Úř. věst. C 131 E, 8.5.2013, s. 87.

(6) Úř. věst. C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(7) Přijaté texty, P7_TA(2012)0419.

(8) Přijaté texty, P7_TA(2013)0266.

(9) Přijaté texty, P7_TA(2013)0036.

(10) Přijaté texty, P7_TA(2013)0365.

PŘÍLOHA K USNESENÍ:

ZVLÁŠTNÍ DOPORUČENÍ, JEŽ MÁ PŘIJMOUT EVROPSKÁ RADA V RÁMCI SVÝCH POLITICKÝCH POKYNŮ

Doporučení 1: k sociálním ukazatelům

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Vítá skutečnost, že návrh společné zprávy o zaměstnanosti, který je připojen k roční analýze růstu, v letošním roce poprvé obsahuje srovnávací přehled pro politiku zaměstnanosti a sociálních věcí, který přispěje k posílenému monitorování vývoje v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí jakožto součásti makroekonomického dohledu v rámci evropského semestru; domnívá se, že by to mělo mít dopad na politické pokyny týkající se evropského semestru s cílem posílit sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie, což je nejen žádoucí, ale také nezbytné, aby bylo možné vypořádat se s krizí a předcházet závažným sociálně-ekonomickým rozdílům v eurozóně, čímž bude posílena i její udržitelnost.

Vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že Evropský parlament sehrává v rámci evropského semestru pouze omezenou úlohu; vyjadřuje politování nad tím, že Komise a Rada dosáhly jen malého pokroku v posilování demokratického dohledu nad řízením hospodářské politiky; zastává názor, že podle stávajících Smluv článek 136 SFEU umožňuje Radě na doporučení Komise a s hlasem pouze těch členských států, jejichž měnou je euro, přijmout závazné směry hospodářské politiky pro země eurozóny v rámci evropského semestru; upozorňuje na to, že mechanismus pobídek by posílil závaznost koordinace hospodářské politiky; vyzývá k vypracování interinstitucionální dohody, která by umožnila zapojení Parlamentu do přípravy a schvalování roční analýzy růstu a hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti.

Nicméně konstatuje, že tyto ukazatele nejsou na rozdíl od srovnávacího přehledu pro postup při makroekonomické nerovnováze závazné; žádá Komisi a členské státy, aby tuto situaci zhodnotily s ohledem na narůstající nerovnováhy v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti v EU.

Považuje za politováníhodné, že ukazatele zaměstnanosti a sociální ukazatele, které navrhuje Komise, nejsou dostačující k tomu, aby uceleným způsobem popsaly zaměstnanost a sociální situaci v členských státech; vyzývá k začlenění doplňkových ukazatelů do srovnávacího přehledu, zejména míru dětské chudoby, přístup ke zdravotní péči, bezdomovectví a index důstojné práce s cílem umožnit řádné posouzení sociální situace v členských státech; tyto ukazatele by měly být po konzultaci s Parlamentem pravidelně přezkoumávány; vzhledem k tomu, že chybí opatření, jež by zajistila, aby Evropská rada respektovala postoj Evropského parlamentu, než každoročně přijme priority navržené Komisí v roční analýze růstu.

Doporučení 2: Euroskupina na úrovni ministrů pro zaměstnanost a sociální věci

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Zdůrazňuje, že pokaždé, kdy je to potřeba, je nutné před konáním eurosummitů uspořádat schůzi ministrů pro zaměstnanost a sociální věci Euroskupiny; Zásadní úlohu hrají rovněž společné schůze usilující o přijetí uceleného postoje mezi Radou EPSCO a Radou ECOFIN, aby bylo zajištěno, že obavy týkající se zaměstnanosti a sociální oblasti jsou v diskusích a při rozhodování orgánů eurozóny řešeny ucelenějším způsobem, a s cílem přispět k setkáním hlav států a předsedů vlád eurozóny.

Doporučení 3: Pakt pro zvýšení investic a produktivity v EU

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Poukazuje na to, že i když mohou být strukturální reformy přínosné ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, potřeba stimulovat vnitřní poptávku EU vyžaduje, aby Komise a Rada posílily investice s cílem podpořit růst a kvalitní pracovní místa v krátkodobém horizontu a posílit potenciál ve střednědobém horizontu; poznamenává, že hlavní cíle jsou již stanoveny ve strategii Evropa 2020 a v Paktu pro růst a zaměstnanost dohodnutém v červnu 2012, avšak že je třeba zlepšit financování; vybízí proto členské státy, aby vytvořily investiční balíček, jehož účelem by bylo přinést významné zlepšení krátkodobé hospodářské situace a stavu trhu práce v členských státech, jak je uvedeno v usnesení Parlamentu ze dne 11. září 2013 s názvem „Řešení problému nezaměstnanosti mladých lidí: možná východiska (2013/2045(INI)).

Vítá skutečnost, že Komise v roční analýze růstu na rok 2014 vyzývá členské státy, aby chránily nebo podporovaly dlouhodobější investice do vzdělávání, výzkumu a inovací, energetiky a činnosti v oblasti boje proti změně klimatu; domnívá se však, že to nestačí k tomu, aby členské státy s již omezenými rozpočty mohly dosáhnout uvedeného cíle.

Vyzývá Komisi, aby vytvořila plán, kterým by těmto členským státům pomohla učinit nutné produktivní investice, například do vzdělávání a výzkumu a vývoje, tedy odvětví s velkým potenciálem vytvářet růst a pracovní místa.

Doporučení 4: Kvalitní pracovní místa a důstojné platy pro zvýšení produktivity

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Náklady na jednotku pracovní síly, výrobní náklady a ziskové rozpětí

Požaduje, aby trhy práce byly přizpůsobivější a dynamičtější a dokázaly se přizpůsobit narušením hospodářské situace, aniž by docházelo k propouštění a nadměrnému upravování platů; připomíná, že kupní síla mnoha pracovníků z EU byla vážně narušena, snížily se příjmy domácností a stlačila vnitřní poptávka, čímž se ještě více podpořila nezaměstnanost a sociální vyloučení, zejména v zemích, které jsou nejvíce zasaženy krizí; poukazuje na to, že snižování pracovních nákladů, které se přímo promítá do mezd/platů, nemůže být jedinou strategií pro opětovné zajištění konkurenceschopnosti; konstatuje, že ve sdělení o roční analýze růstu za rok 2014 se zdůrazňuje, že centrálně položené země s nezbytným manévrovacím prostorem by mohly zvýšit mzdy jako jeden ze způsobů zvýšení výdajů, vyzývá k tomu, aby doporučení byla dostatečně ambiciózní s cílem podpořit vyváženější růst a tvorbu pracovních míst v eurozóně.

Platy a důstojná mzda

Komise by měla navrhnout opatření, která vyřeší nerovnosti a zaručí důstojnou mzdu; vyzývá členské státy, aby bojovaly proti chudobě pracujících tím, že budou uplatňovat politiky trhu práce, jejichž cílem je zaručit těm, kteří pracují, takové mzdy, které jim zajistí důstojný život, což je důležité nejen pro sociální soudržnost a spravedlnost ve společnosti, ale také pro zachování silného hospodářství.

Kvalita pracovních míst

Navrhuje, aby byl v doporučeních Komise pro jednotlivé země na rok 2014 kladen větší důraz na kvalitu pracovních míst, která je zásadním prvkem hospodářství náročného na znalosti, aby bylo možné podporovat vysokou produktivitu práce a rychlé inovace na základě kvalifikované, adaptabilní a angažované pracovní síly, které jsou nabídnuty přiměřené zdravotní a bezpečnostní normy, pocit bezpečí a rozumná pracovní doba; politické pokyny by se měly zaměřovat především na přístup pracovníků k hlavnímu souboru pracovních práv, jak jsou zakotvena ve Smlouvách, aniž by byly dotčeny právní předpisy členských států.

Bojovat proti existenci a šíření nejistých pracovních podmínek a fiktivní samostatné výdělečné činnosti a zajistit, aby osoby s dočasnými pracovními smlouvami nebo pracující na zkrácený úvazek či osoby samostatně výdělečně činné požívaly odpovídající sociální ochrany a měly přístup k odborné přípravě.

Zajistit účinné prosazování směrnice, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání.

Doporučení 5: Reformy na posílení kvalitní účasti pracovní síly

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Vnitrostátní obecné plány zaměstnanosti a plány zaměstnanosti mladých lidí

Komise by měla v doporučeních pro jednotlivé země na rok 2014 zavést povinnost předkládat vnitrostátní obecné plány zaměstnanosti a plány zaměstnanosti mladých lidí.

Komise by měla do doporučení pro jednotlivé země vycházejících z roční analýzy růstu na rok 2014 začlenit otázky kvality pracovních míst, odborné přípravy, přístupu k celoživotnímu učení, základních práv pracovníků, podpory mobility na trhu práce a samostatné výdělečné činnosti posílením zabezpečení pracovníků.

Reformy trhu práce a aktivní politiky zaměstnanosti

Reformy trhu práce by se měly soustředit na zvýšení produktivity práce a její efektivnosti s cílem zvýšit konkurenceschopnost hospodářství EU a umožnit udržitelný růst a tvorbu pracovních míst při přísném dodržování litery a ducha evropského sociálního acquis a jeho zásad. Reformy trhu práce by měly být provedeny tak, aby podpořily kvalitu pracovních míst.

Strukturální reformy trhu práce by měly zavést vnitřní flexibilitu, aby se i v časech narušení hospodářství udržela zaměstnanost a zajistila kvalita pracovních míst, bezpečný přechod mezi zaměstnáními, systémy dávek v nezaměstnanosti založené na aktivačních požadavcích a vázané na politiky opětovného začleňování, které zachovají pobídky k práci a zároveň zajistí důstojný příjem, a smluvní ujednání s cílem bojovat proti segmentaci trhu práce, předvídat hospodářskou restrukturalizaci a zajistit přístup k celoživotnímu učení.

Řešení nesouladu získaných dovedností s poptávkou na trhu práce

Důkladněji sledovat potřeby konkrétních odvětví nebo regionů v oblasti dovedností a rychle napravovat nesoulad získaných dovedností s poptávkou na trhu práce.

Komise a členské státy by měly spolupracovat na vypracování přehledu dovedností EU s cílem vytvořit komplexní přehled o potřebách EU v oblasti dovedností.

Podporovat spolupráci a součinnost mezi odvětvím vzdělávání a odborné přípravy a podniky, aby bylo možné předvídat potřeby v oblasti dovedností a přizpůsobit systém vzdělávání a odborné přípravy potřebám trhu práce s cílem zajistit pracovní sílu s potřebnými dovednostmi a usnadnit přechod z procesu vzdělávání a odborné přípravy do zaměstnání; v této souvislosti by klíčovou úlohu měly sehrát systémy duálního vzdělávání.

Podporovat přístup k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny, a to nejen prostřednictvím formálního učení, ale také prostřednictvím rozvoje neformálního a informálního učení.

Do roku 2015 zavést systém uznávání neformálního a informálního učení spojený s evropským rámcem kvalifikací.

Nezaměstnanost mladých lidí

Vyzývá k vytvoření Evropského paktu pro zaměstnanost mladých lidí, jímž by vstoupila v platnost již dlouho dohodnutá opatření, a k vyčlenění nových prostředků a opatření na boj proti nezaměstnanosti mladých lidí, snížení počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), při současném zohlednění kvalitativního rozměru důstojného zaměstnání, které plně respektuje základní pracovní normy.

Členské státy by měly naléhavě provádět systémy záruk pro mladé lidi, účinně využívat dostupné prostředky a zaměřovat se při tom na osoby, které se nacházejí v nejobtížnějších situacích.

Vyzývá Komisi, aby tuto záruku pro mladé lidi prosazovala jakožto prioritu a v rámci slíbeného přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období navýšila dostupné rozpočtové prostředky.

Komise by měla navrhnout kvalitní rámec pro stáže, který mimo jiné stanoví pravidla pro výsledky učení a řádnou práci; vyzývá Komisi, členské státy a evropské sociální partnery k ambicióznímu provádění aliance pro učňovskou přípravu.

Nezaměstnaní starší lidé a dlouhodobě nezaměstnaní

Členské státy by měly vytvářet pracovní příležitosti pro starší pracovníky, zaručit přístup k celoživotnímu učení, zavést politiky daňových zvýhodnění s pobídkami pro delší setrvání v pracovním procesu a podporovat aktivní a zdravé stárnutí.

Dlouhodobě nezaměstnané osoby by měly být podporovány vytvářením pracovních míst a integrovanými přístupy aktivního začleňování včetně pozitivních aktivačních pobídek, jako jsou personalizované poradenství, programy přechodu ze závislosti na sociálním zabezpečení na trh práce, přiměřené systémy dávek a přístup ke kvalitním službám, které by jim umožnily zapojit se znovu na trh práce a mít přístup ke kvalitním pracovním místům.

Ženy

Komise by měla klást větší důraz na podstatné navýšení účasti žen na trhu práce, což je klíčovým prvkem pro dosažení hlavního cíle strategie Evropa 2020, pokud jde o míru zaměstnanosti; vyzývá, aby byla přijata opatření, jako jsou cenově dostupná péče a péče o děti, dostatečné režimy mateřské, otcovské a rodičovské dovolené, pružná pracovní doba a flexibilita, pokud jde o místo výkonu práce.

Členské státy by měly respektovat a podporovat zásadu rovnosti mužů a žen jakožto součást svých vnitrostátních politik a národních programů reforem (NPR).

Další prioritní skupiny

Členské státy by měly do svých národních programů reforem začlenit klíčová opatření týkající se zaměstnanosti a sociálního začleňování, která byla přijata v rámci evropské strategie pro osoby se zdravotním postižením. Vyzývá Evropskou komisi, aby byla tato opatření začleněna do doporučení pro jednotlivé země na rok 2014.

Vyzývá k zohlednění menšin v rámci priorit roční analýzy růstu na rok 2014, neboť účast menšin na trhu práce je klíčovým prvkem pro dosažení hlavního cíle strategie Evropa 2020, pokud jde o míru zaměstnanosti. Vyzývá Komisi a členské státy, aby se zabývaly nízkou účastí příslušníků menšin (např. Romů) na trhu práce.

Doporučení 6: Posílení dobrovolné mobility pracovní síly

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Domnívá se, že vzhledem k počtu pracovníků, zejména mladých lidí, kteří odcházejí ze své země původu do jiného členského státu, protože zde hledají pracovní příležitosti, je naléhavě potřebné vytvořit vhodná opatření. V současnosti probíhají změny právních předpisů EU s cílem zaručit přenositelnost důchodových práv a trvání zaměstnaneckých výhod po dobu alespoň tří měsíců, zatímco příjemce hledá práci v jiném členském státě. Mezi Radou a Parlamentem bylo dosaženo dohody ohledně přeshraniční přenositelnosti dodatečných důchodových práv.

Doporučení 7: Na cestě ke spravedlivějším daňovým systémům

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Konstatuje, že Mezinárodní měnový fond (MMF) nedávno zdůraznil, že existují možnosti pro lepší a progresivnější zdanění, což by mohlo pomoci ke snížení nerovností v EU; zdůrazňuje, že je třeba odklonit daňové zatížení od oblasti práce k jiným formám udržitelného zdanění, aby bylo možné podpořit růst a vytváření pracovních míst a zároveň zajistit dodatečný příjem a posílit legitimitu konsolidačního úsilí.

Doporučení 8: Je nutné omezit chudobu a sociální vyloučení

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Členské státy by měly posílit ochranné sítě, zajistit účinnost systémů sociální ochrany a investovat do preventivních opatření.

Naléhavě vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu dopad ekonomických ozdravných programů na pokrok směrem k hlavním cílům strategie Evropa 2020 v členských státech, které čelí finančním potížím, a aby odsouhlasila změny, které mají ozdravné programy uvést do souladu s cíli strategie Evropa 2020.

Doporučení 9: Udržitelné důchody

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Zdůrazňuje, že je třeba provést nezbytné reformy, které zajistí udržitelnost důchodových systémů, je přesvědčen, že v zájmu úspěšného zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu musí být reformy důchodových systémů doprovázeny politikami, které omezí přístup k režimům předčasného odchodu do důchodu a další možnosti předčasného odchodu z trhu práce, vytvoří pro starší pracovníky pracovní příležitosti, zaručí přístup k celoživotnímu učení, zavedou politiky daňových zvýhodnění s pobídkami pro delší setrvání v pracovním procesu a podpoří aktivní a zdravé stárnutí.

Zdůrazňuje, že v souvislosti se současným odchodem prvních ročníků generace baby-boomu do důchodu se rychleji zvyšuje tlak demografického vývoje na rozpočty a důchodové systémy členských států; konstatuje, že v rámci přípravy a provádění strukturálních reforem, jejichž cílem je zvýšit zaměstnanost, postupně odstranit systémy předčasného odchodu do důchodu a na úrovni členských států a spolu se sociálními partnery posoudit nutnost zajistit, aby zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu i věk skutečného odchodu do důchodu byly udržitelné a přiměřené zvyšující se průměrné délce života, dosahují členské státy nerovnoměrného pokroku a stanovují si nestejné cíle; zdůrazňuje, že členské státy, které v současnosti nezavádějí postupné reformy, se mohou v budoucnu nalézat v takové situaci, kdy budou muset reformy provádět šokově, což může mít závažné důsledky v sociální oblasti.

Doporučení 10: Evropské sociální stabilizátory

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Poznamenává, že politika sociální ochrany, zejména dávky v nezaměstnanosti, příspěvky ve výši minimálního příjmu a progresivní zdanění, zpočátku přispívaly k omezení hloubky recese a stabilizovaly trhy práce a spotřebu; zdůrazňuje však, že schopnost těchto zásadních hospodářských a sociálních stabilizátorů byla znepokojivě omezena v členských státech, kde jsou tyto stabilizátory nepotřebnější; konstatuje, že na příjmy domácností a domácí poptávku se proto vztahuje menší ochrana.

Zdůrazňuje, že sociální politiky a sociální normy jsou kvůli požadavkům fiskální konsolidace v některých případech využívány jako vyrovnávací faktory; vyzývá Komisi, aby posoudila důsledky této praxe pro sociální stát a jeho občany; vyzývá členské státy, aby zvýšily přiměřenost a účinnost systémů sociální ochrany a aby se ujistily, že budou dále fungovat jako záchranná síť proti chudobě a sociálnímu vyloučení.

Doporučení 11: Demokratická legitimita a sociální dialog musí být posíleny

Evropský parlament se domnívá, že roční politické pokyny přijaté Evropskou radou na základě roční analýzy růstu by měly mít následující cíle:

Všechny reformy trhu práce by měly být založeny na posílené koordinaci sociálního dialogu.

Posílení kvalitní účasti sociálních partnerů a silného sociálního dialogu, a to i na vnitrostátní úrovni, jsou zásadními prvky pro úspěch veškerých reforem; pokud jde o reformy HMU, je významná především úloha sociálních partnerů v novém procesu správy ekonomických záležitostí, zejména v rámci evropského semestru.Guarantee and reinforce high quality participation of social partners and strong social dialogue, also at national level, is essential for the success of any reforms and in particular in reforms of the EMU, the role of the social partners in the new Economic Governance, in particular in the European Semester

Provést návrh Komise týkající se silnějšího zapojení sociálních partnerů do procesu evropského semestru mimo jiné v rámci výboru pro sociální dialog před každoročním přijetím roční analýzy růstu.

Evropská rada a členské státy by měly zajistit, aby se do provádění a sledování politických pokynů v rámci strategie Evropa 2020 a procesu správy ekonomických záležitostí úzce zapojili celostátní a regionální parlamenty, sociální partneři, veřejnoprávní orgány a občanská společnost, a zaručit tak jejich vlastní odpovědnost.

Evropská rada a Komise by měly účinněji začlenit sledování a hodnocení zaměstnanosti, sociálních a vzdělávacích cílů strategie Evropa 2020 do evropského semestru 2014.