P9_TA(2022)0139

Dosažení ekonomické nezávislosti žen prostřednictvím podnikání a samostatné výdělečné činnosti

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. května 2022 o dosažení ekonomické nezávislosti žen prostřednictvím podnikání a samostatné výdělečné činnosti (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Evropský parlament,

— s ohledem na článek 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a na článek 8 Smlouvy o fungování Evropské unie,

— s ohledem na čl. 21 odst. 1, článek 23 na čl. 33 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie,

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. března 2020 nazvané „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025“ (COM(2020)0152),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. března 2020 nazvané „Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky“ (COM(2020)0103),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. července 2020 nazvané „Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost“ (COM(2020)0274),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2021 nazvané „Unie rovnosti: Strategie práv osob se zdravotním postižením na období 2021–2030“ (COM(2021)0101),

— s ohledem na studii generálního ředitelství Komise pro komunikační sítě, obsah a technologie z roku 2020 nazvanou „Ženy v digitálním věku“,

— s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o vnějších faktorech, které jsou překážkou podnikání žen v Evropě (1),

— s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2016 o rovnosti žen a mužů a zlepšování postavení žen v digitálním věku (2),

— s ohledem na své usnesení ze dne 3. října 2017 o posílení hospodářského postavení žen v soukromém a veřejném sektoru v EU (3),

— s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2018 o emancipaci žen a dívek prostřednictvím digitálního sektoru (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 21. ledna 2021 o překlenování digitální propasti mezi ženami a muži: účast žen v digitální ekonomice (5),

— s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. ledna 2021 o genderové perspektivě krize způsobené onemocněním COVID-19 a pokrizového období (6),

— s ohledem na své usnesení ze dne 21. ledna 2021 o strategii EU pro rovnost žen a mužů (7),

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. června 2021 o prosazování rovnosti žen a mužů ve vzdělávání a zaměstnání v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (obory STEM) (8),

— s ohledem na studii nazvanou „Professional Status of Rural Women in the EU“ (Profesní postavení žen ve venkovských oblastech v EU), kterou v květnu 2019 zveřejnila tematická sekce Občanská práva a ústavní záležitosti ve svém generálním ředitelství pro vnitřní politiky,

— s ohledem na studii nazvanou „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries“ (Posílení hospodářského postavení žen prostřednictvím podnikání a vedoucího postavení podniků v zemích OECD), kterou v roce 2014 zveřejnilo ředitelství pro zaměstnanost, práci a sociální věci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD),

— s ohledem na studii nazvanou „International Survey of Adult Financial Literacy“ (Mezinárodní průzkum finanční gramotnosti dospělých), kterou zveřejnila OECD v roce 2020,

— s ohledem na kapitolu 2 studie s názvem „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Chybějící podnikatelé 2019: politiky pro inkluzivní podnikání), kterou zveřejnila OECD v prosinci 2019,

— s ohledem na index rovnosti žen a mužů Evropského institutu pro rovnost žen a mužů (EIGE),

— s ohledem na článek 6 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením,

— s ohledem na cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů,

— s ohledem na srovnávací přehled zapojení žen do digitální oblasti,

— s ohledem na studii nazvanou „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility“ (Podnikání a samostatná výdělečná činnost žen, včetně aspektů genderové sociální odpovědnosti podniků), kterou v květnu 2020 zveřejnila tematická sekce Občanská práva a ústavní záležitosti ve svém generálním ředitelství pro vnitřní politiky,

— s ohledem na studii nazvanou „Funding women entrepreneurs – How to empower growth“ (Financování podnikatelek – jak posílit růst), kterou v červnu 2020 zveřejnila Evropská investiční banka v rámci inovačního finančního poradenství,

— s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A9-0096/2022),

A. vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je základní hodnotou a klíčovým cílem EU, jakož i nezbytným předpokladem pro to, aby ženy a dívky mohly plně požívat lidských práv, a je zásadní pro posílení jejich postavení, rozvoj jejich plného potenciálu a vytvoření udržitelné společnosti podporující začlenění; vzhledem k tomu, že diskriminace na základě pohlaví založená na stereotypech a nerovnostech ve spojení s diskriminací z důvodu příslušnosti ke dvěma či více skupinám mimo jiné z důvodu jejich pohlaví, rasy, etnického nebo sociálního původu nebo zdravotního postižení, sexuální orientace, genderové identity nebo genderového vyjádření má negativní sociální a hospodářské důsledky a má dopad na způsob, jakým ženy čelí výzvám, a to i při podnikání a zahájení samostatné výdělečné činnosti;

B. vzhledem k tomu, že podnikání žen podporuje emancipaci a posílení postavení žen; vzhledem k tomu, že v období 2014–2018 byl medián ročního příjmu podnikatelů na plný úvazek stejný pro muže a ženy (9); vzhledem k tomu, že ekonomická nezávislost a posílení postavení žen mají zásadní význam pro uplatňování práv žen a rovnosti žen a mužů a zahrnují možnost rovnocenně se účastnit trhů práce, přístup k výrobním zdrojům a kontrolu nad nimi, kontrolu nad vlastním časem, životem a tělem, seberealizaci a smysluplnou účast na hospodářském rozhodování na všech úrovních; vzhledem k tomu, že podpora ekonomické nezávislosti vyžaduje posílení podnikání a samostatné výdělečné činnosti žen a musí být doprovázena vhodnými opatřeními k zajištění rovné účasti žen na trhu práce, stejné odměny za stejnou nebo rovnocennou práci, přístupu k důstojné práci a sdílení a uznávání domácích a pečovatelských povinností;

C. vzhledem k tomu, že ženy jsou nejcennějším a největším nevyužitým zdrojem podnikatelského a vůdčího potenciálu v Evropě; vzhledem k tomu, že v letech 2014–2018 bylo u žen v zemích OECD dvakrát větší pravděpodobnost, že zahájí vlastní podnikání, než u žen v EU (10); vzhledem k tomu, že podnikatelky a ženy samostatně výdělečně činné jsou nedostatečně využívaným zdrojem udržitelného hospodářského růstu, tvorby pracovních míst a inovačního potenciálu, a vzhledem k tomu, že podpora tohoto zdroje růstu je důležitým nástrojem pro posílení ekonomického postavení a nezávislosti žen; vzhledem k tomu, že posílení ekonomického postavení žen podporuje produktivitu a zvyšuje hospodářskou diverzifikaci a rovnost příjmů; vzhledem k tomu, že samostatnou výdělečnou činnost je třeba uznat jako formu práce, která pomáhá vytvářet pracovní místa a snižovat nezaměstnanost; vzhledem k tomu, že studie ukazují, že ženy mají často jiný styl řízení a vedení než muži a že genderová rozmanitost v týmech je pro společnost a ekonomiku přínosem (11); vzhledem k tomu, že podpora podnikatelek a samostatně výdělečně činných žen by rovněž posílila konkurenceschopnost EU, a proto by EU a její členské státy měly podporovat veškerou podnikatelskou činnost, která vytváří pracovní místa a příjmy, a tím i přidanou hodnotu pro podniky a společnost;

D. vzhledem k tomu, že ženy ve venkovských a znevýhodněných regionech se častěji zapojují do podnikání a samostatné výdělečné činnosti než ženy v městských a hospodářsky prosperujících regionech (12); vzhledem k tomu, že pracovní příležitosti pro ženy ve venkovských oblastech EU jsou horší než pro muže ve venkovských oblastech a pro ženy v městských oblastech; vzhledem k tomu, že podíl samostatně výdělečně činných žen ve venkovských oblastech je mírně vyšší než jejich podíl obecně; vzhledem k tomu, že 30 % zemědělských podniků v EU řídí ženy jako osoby samostatně výdělečně činné (13);

E. vzhledem k tomu, že relativní nedostatek podnikatelek by měl být považován za nevyužitý zdroj inovací a rozvoje, zejména v souvislosti s ekologickou a digitální transformací Evropy a jejím hospodářským oživením po krizi způsobené onemocněním COVID-19; vzhledem k tomu, že krize způsobená onemocněním COVID-19 neúměrně postihla ženy, zejména ty, které pracují v nejistých zaměstnáních, feminizovaných odvětvích a neformální ekonomice, což mělo na ně významný dopad, pokud jde o ekonomiku a zaměstnanost, a to z důvodu nárůstu pečovatelských a domácích povinností, omezeného přístupu k sexuálnímu a reprodukčnímu zdraví a právům, jakož i genderově podmíněného násilí a obtěžování; vzhledem k tomu, že podpora většího počtu žen, aby vstoupily na digitální trh práce, by mohla evropskému hospodářství přinést růst HDP o 16 miliard EUR; vzhledem k tomu, že zlepšení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen v podnikání je klíčem k urychlení a posílení evropského oživení;

F. vzhledem k tomu, že Evropská unie zaostává za USA a Čínou, pokud jde o vývoj technologií, například v oblasti umělé inteligence a technologií blockchain; vzhledem k tomu, že v dubnu 2021 byly nejhodnotnějšími začínajícími podniky na světě především čínské a americké společnosti; vzhledem k tomu, že by Evropská unie měla uznávat a podporovat inovační schopnosti evropských žen ve vývoji technologií;

G. vzhledem k tomu, že v EU představují ženy pouze 34,4 % osob samostatně výdělečně činných a 30 % začínajících podnikatelů, což potvrzuje, že největší rozdíly mezi ženami a muži v podnikatelské činnosti se vyskytují v Evropě a Severní Americe (14); vzhledem k tomu, že pouze 34 % manažerských pozic v EU zastávají ženy (15); vzhledem k tomu, že předchozí zkušenosti v řídících funkcích poskytují jednotlivcům nezbytné dovednosti a sebevědomí k vedení vlastního podnikání (16); vzhledem k tomu, že nedostatek sociální ochrany, jako je placená nemocenská, mateřská, otcovská a rodičovská dovolená, může být v některých členských státech pro ženy samostatně výdělečně činné problematický; vzhledem k tomu, že ženy samostatně výdělečně činné jsou více ohroženy tím, že upadnou do chudoby;

H. vzhledem k tomu, že zakládání a provozování podniku je v EU kvůli různým byrokratickým a administrativním požadavkům a postupům složité, což brání tomu, aby se více žen stalo podnikatelkami; vzhledem k tomu, že při podnikání čelí ženy jiným překážkám než muži, zejména hospodářské, legislativní a sociální povahy; vzhledem k tomu, že tyto překážky jsou vytvářeny na základě genderových stereotypů, které přispívají ke genderové segregaci ve vzdělávání, nedostatku specifické odborné přípravy, nižší míře podnikatelské důvěry, horšímu přístupu k informacím, finanční a vládní podpoře a méně nástrojům pro sociální a podnikatelské sítě, genderovým předsudkům a obtížím při slaďování pracovního a rodinného života v důsledku nedostatku pečovatelské infrastruktury, zejména péče o děti, a kvůli stereotypu, že ženy vykonávají většinu péče a práce v domácnosti; vzhledem k tomu, že ženy častěji než muži uvádějí pružnou pracovní dobu jako motivaci k podnikání a samostatné výdělečné činnosti (17); vzhledem k tomu, že podnikání žen a samostatná výdělečná činnost mohou být rovněž cenným nástrojem pro sladění pracovního a osobního života; vzhledem k tomu, že od roku 2014 do roku 2018 se pouze 34,5 % žen v EU a 37,7 % žen v zemích OECD domnívalo, že mají nezbytné dovednosti a znalosti, aby mohly začít podnikat; vzhledem k tomu, že ženy téměř o 10 % častěji hlásí strach ze selhání než muži (18); vzhledem k tomu, že mezi muži a ženami existuje výrazný rozdíl ve finanční gramotnosti; vzhledem k tomu, že tento rozdíl působí jako překážka pro ženy při přístupu k finančním prostředkům a celkově jim brání v sebevědomé účasti na ekonomických a finančních činnostech (19);

I. vzhledem k tomu, že škodlivé struktury a stereotypy udržují nerovnost; vzhledem k tomu, že tradiční genderové role a stereotypy stále ovlivňují rozdělení práce v domácnosti, ve vzdělávání, na pracovištích i ve společnosti; vzhledem k tomu, že neplacenou pečovatelskou a domácí práci většinou vykonávají ženy, což má dopad na zaměstnanost a kariérní postup a zvyšuje rozdíly v odměňování a důchodech žen a mužů; vzhledem k tomu, že opatření ke slaďování pracovního a soukromého života, jako je směrnice o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem, musí členské státy urychleně a řádně provést a doplnit je dalšími opatřeními s cílem zapojit více mužů do neplacené práce;

J. vzhledem k tomu, že přístup k sítím, mentorství a podpora podnikatelek jako vzorů jsou důležité pro povzbuzení žen, aby považovaly podnikání za kariéru, a pro posílení ekonomického postavení žen; vzhledem k tomu, že rozmanitost vzorů může přitahovat ženy z různých prostředí;

K. vzhledem k tomu, že některé soukromé společnosti zahrnuly opatření, jako je mentorství, vytváření sítí a podpora pro zlepšení přístupu žen k financování a technologiím na podporu podnikání žen, do svých strategií sociální odpovědnosti podniků;

L. vzhledem k tomu, že statistiky ukazují, že ženy podnikatelky čelí při získávání finančních prostředků a kapitálu větším potížím než muži; vzhledem k tomu, že společnosti vedené ženami stále tvoří velmi malý podíl příjemců investic; vzhledem k tomu, že v roce 2018 obdržely zakládající týmy tvořené výhradně muži 93 % veškerého kapitálu investovaného do evropských technologických společností (20); vzhledem k tomu, že pouze 32 % finančních prostředků rizikového kapitálu bylo přiděleno společnostem s alespoň jednou ženou ve výkonné funkci (21); vzhledem k tomu, že inovace žen jsou méně často označovány a uznávány jako inovace a slibné nápady; vzhledem k tomu, že navzdory menší finanční podpoře pro podniky vedené ženami v zemích střední a východní Evropy je kapitálová produktivita těchto podniků o 96 % vyšší než u podniků založených muži (22);

M. vzhledem k tomu, že údaje ukazují, že podnikatelky vytvářejí vyšší příjmy, přestože dostávají nižší finanční podporu;

N. vzhledem k tomu, že pouze 10 % podnikatelských andělů v Evropě tvoří ženy (23) a ženy jsou obzvláště nedostatečně zastoupeny mezi soukromými kapitálovými investory v oblasti digitalizace; vzhledem k tomu, že pouze 10 % všech vedoucích pozic ve společnostech soukromého kapitálu a rizikového kapitálu v celosvětovém měřítku (24) zastávají ženy; vzhledem k tomu, že z několika studií vyplývá, že investiční manažeři obvykle poskytují kapitál a pracovní příležitosti osobám podobným jim samotným, což vede ke znevýhodnění žen a zejména žen pocházejících z různých prostředí a čelí diskriminaci z důvodu příslušnosti ke dvěma či více skupinám, mimo jiné kvůli svému rasovému, etnickému nebo sociálně ekonomickému zázemí; vzhledem k tomu, že u firem rizikového kapitálu s partnerkami je dvakrát až třikrát vyšší pravděpodobnost, že investují do podniků vedených ženami (25); vzhledem k tomu, že nedostatek žen v rozhodovacích funkcích ve firmách rizikového kapitálu je jedním z hlavních zdrojů přetrvávajícího rozdílu ve financování podniků řízených ženami v EU (26); vzhledem k tomu, že další hlavní příčinou přetrvávajícího rozdílu ve financování podniků řízených ženami v EU je skutečnost, že u žen je méně pravděpodobné než u mužů, že ženy méně často než muži vyhledávají externí financování, jako jsou bankovní půjčky, rizikový kapitál nebo financování ze státních programů, a místo toho se uchylují k samofinancování prostřednictvím osobních úspor nebo financování od rodinných příslušníků (27); vzhledem k tomu, že pro vytvoření nezbytných podmínek financování a základní sítě investorek, které společnostem vedeným ženami pomohou, mají zásadní význam prováděcí opatření k dosažení spravedlivého zastoupení žen a vytvoření genderově vyváženého finančního ekosystému, vytvoření příznivějšího prostředí na úrovni EU a poskytnutí dostatečných rozpočtových zdrojů;

O. vzhledem k tomu, že šest členských států vytvořilo 11 soukromých fondů, aby zaplnily nedostatek finančních prostředků pro podnikatelky, a že tyto fondy využívají genderová hlediska, která podporují rozmanitost v jejich investičních kritériích; vzhledem k tomu, že některé z těchto fondů obdržely podporu na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni EU, což svědčí o významné úloze veřejných politik při podpoře podnikání (28);

P. vzhledem k tomu, že existují problémy s účinným měřením podnikání v EU;

Q. vzhledem k tomu, že méně než 8 % generálních ředitelů předních společností jsou ženy;

R. vzhledem k tomu, že 59 % vědců a inženýrů v EU v roce 2018 tvořili muži a pouze 41 % ženy, což představuje rozdíl 18 % (29); vzhledem k tomu, že sociální normy, stereotypy, kulturní odrazování a genderová očekávání ohledně volby povolání, které jsou často posilovány vzdělávacím obsahem a učebními osnovami, patří ke dvěma hlavním faktorům genderové segregace ve vysokoškolském vzdělávání a na trhu práce;

S. vzhledem k tomu, že pro zajištění diverzifikace obsahu a produktů je zásadní, aby Evropa měla tolik podnikatelek kolik podnikatelů; vzhledem k tomu, že v letech 2014 až 2018 nabízely začínající podniky v EU vedené ženami nové produkty a služby ve stejném rozsahu jako začínající podniky vedené muži (30), což ukazuje, že ženy a muži si v inovacích vedou stejně dobře; vzhledem k tomu, že podpora většího počtu žen, aby se staly podnikatelkami, může zlepšit kvalitu a rozmanitost inovací, produktů a služeb;

T. vzhledem k tomu, že Evropská síť vyslankyň v oblasti podnikání dosud uspořádala více než 650 vnitrostátních setkání a oslovila více než 61 000 potenciálních podnikatelek; vzhledem k tomu, že její vyslankyně podpořily vytvoření více než 250 nových podniků vedených ženami a několik dalších klubů pro vytváření sítí a podporu podnikání pro ženy (31);

U. vzhledem k tomu, že v roce 2020 bylo více lidí, kteří znali někoho, kdo ukončil podnikání, než těch, kteří znali někoho, kdo ho zahájil (32), což připomíná, že je důležité rozvíjet vhodné podmínky pro všechny druhy podnikání a udržovat spojení s jinými ekonomikami, aby bylo možné nadále věnovat pozornost novým příležitostem a zachovat pracovní místa budoucnosti;

V. vzhledem k tomu, že rozdíly v odměňování žen a mužů v EU činí 14,1 % a v posledním desetiletí se změnily jen nepatrně; vzhledem k tomu, že přibližně 24 % z těchto rozdílů souvisí s nadměrným zastoupením žen v relativně málo placených odvětvích, jako je péče, zdravotnictví a vzdělávání;

W. vzhledem k tomu, že podnikání vyžaduje znalosti a dovednosti; vzhledem k tomu, že zvyšování úrovně dosaženého vzdělání žen a dívek přispívá k posílení jejich hospodářského postavení a k inkluzivnějšímu hospodářskému růstu; vzhledem k tomu, že celoživotní vzdělávání, prohlubování dovedností a rekvalifikace, zejména s cílem držet krok s rychlou technologickou a digitální transformací, zvyšují jejich profesní příležitosti a jsou důležité pro zdraví, dobré životní podmínky a kvalitu života žen a dívek;

X. vzhledem k tomu, že podnikání by mělo být přístupné všem ženám, včetně žen se zdravotním postižením, starších žen a žen pocházejících z rasových nebo etnických menšin; vzhledem k tomu, že pro ženy se zdravotním postižením může být obtížnější zahájit vlastní podnikání; vzhledem k tomu, že podnikání starších žen není podporováno, ačkoli by mělo být vnímáno jako cenný a nevyužitý potenciál hospodářského růstu; vzhledem k tomu, že podpora podnikání mezi migrantkami může nabídnout velké příležitosti pro jejich začlenění na trh práce a posílit jejich ekonomickou nezávislost a postavení;

Podnikatelské programy, vzdělávání a budování kompetencí

1. zdůrazňuje, že podnikání žen přispívá ke zvýšení ekonomické nezávislosti žen a k posílení jejich postavení, což je základní předpoklad pro dosažení společnosti založené na rovnosti žen a mužů, a mělo by být podporováno a prosazováno v celé EU; konstatuje, že ekonomická nezávislost žen posiluje jejich rovnou účast na trhu práce, nabízí kontrolu nad výrobními zdroji a větší účast na hospodářském rozhodování na všech úrovních, jakož i posílení ekonomického postavení a sebeurčení, což je zásadní pro uplatňování práv žen a rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že každá žena, která chce podnikat, by měla být povzbuzována k tomu, aby tento krok učinila, neboť podnikání vytváří pracovní místa a příjmy, a tím přidanou hodnotu pro podniky i celou společnost; vyzývá Komisi, aby zintenzivnila své úsilí o zvýšení míry zaměstnanosti žen v Evropě a usnadnila jejich přístup na trh práce, například poskytnutím větších pobídek na podporu podnikání žen; vítá návrh směrnice o transparentnosti odměňování, který předložila Komise;

2. vyjadřuje politování nad tím, že ženy nezahajují podnikání a neprovozují podniky v takové míře jako muži; naléhavě vyzývá členské státy, aby zavedly reformy vstřícné k podnikání, které podpoří rovnost a zvýší podnikání žen; vyzývá k tomu, aby byly na úrovni EU důkladně prozkoumány potřeby žen a jejich účast na trhu práce, jakož i horizontální a vertikální segregace na trhu práce;

3. vítá iniciativy Komise jako „Women TechEU“, program Evropské rady pro inovace na podporu žen ve vedoucích pozicích a vytvoření různých evropských sítí pro podnikatelky; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby tyto iniciativy aktivněji prosazovaly tím, že se zaměří na růstový potenciál EU a podporu úspěchů podnikatelek v celé jejich rozmanitosti; vybízí Komisi, aby posílila sítě zaměřené na podnikání žen na evropské úrovni s cílem podpořit inovace a spolupráci mezi vnitrostátními, unijními a mezinárodními sítěmi; konstatuje, že další přeshraniční spolupráce mezi podnikatelkami může posílit vnitřní trh Evropské unie;

4. vyzývá Komisi a členské státy, aby do svých iniciativ zahrnuly partnerství veřejného a soukromého sektoru, neboť soukromé společnosti mohou hrát cennou úlohu jako poradci a poskytovat podnikajícím ženám relevantní a specializované dovednosti; naléhavě vyzývá Komisi, aby usnadnila vytváření celoevropských sítí podnikatelek a podporovala jejich spolupráci; vyzývá Komisi, aby vytvořila programy, které podpoří kreativitu v oblasti inovací, zajistí podnikání na trhu práce a zajistí, aby ženy mohly společnosti přinášet přidanou hodnotu;

5. zdůrazňuje, že mentorské vztahy mezi zkušenými a začínajícími podnikateli mohou být prospěšné pro obě strany a mohou pomoci zvýšit povědomí o podnikání, bojovat proti pochybnostem týkajícím se rizik v podnikatelském sektoru a podpořit výměnu informací a poradenství mezi podnikatelkami;

6. zdůrazňuje, že je nezbytné a důležité uznat a podporovat podnikatelky a investorky jako vzory a mentorky a zajistit, aby tyto vzory zastupovaly ženy v celé jejich rozmanitosti; v této souvislosti bere na vědomí cenu EU pro ženy inovátorky za rok 2021 a evropskou síť vyslankyň v podnikání, která vybízí ženy, aby zvažovaly kariéru podnikatelek; vyzývá Komisi, aby vyzdvihla přední ženy podnikatelky a investorky jako vzory tím, že zahájí celoevropskou kampaň zvyšující povědomí o potenciálu podnikání a zaměřenou převážně na ženy, a aby provedla případové studie podnikatelek;

7. vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy vypracovala strategii pro zajištění výrazného zastoupení všech žen z různých prostředí v rozhodovacích funkcích a s konkrétními kroky a politickými opatřeními na podporu posílení jejich ekonomického postavení; vyzývá k zajištění toho, aby veškerá opatření v oblasti podnikání žen zahrnovala meziodvětvovou perspektivu s cílem zajistit, aby všechny ženy obdržely příslušnou pomoc a podporu a aby žádná žena nezůstala opomenuta;

8. vítá veřejné a soukromé programy pro podnikatelky v členských státech, které zahrnují vytváření sítí, mentorství, odbornou přípravu, odborné vedení a konzultační služby a odborné poradenství v právních a daňových záležitostech s cílem pomáhat podnikatelkám a podpořit jejich ekonomickou nezávislost; konstatuje, že veřejně dostupné zprávy a svědectví ze sedmi členských států ukazují pozitivní dopad těchto programů; naléhavě vyzývá Komisi a EIGE, aby shromažďovaly údaje ze všech členských států rozčleněné podle pohlaví a analyzovaly dopad programů na podporu podnikání žen; vyzývá Komisi a členské státy, aby sdílely osvědčené postupy s cílem posílit a zvýšit podíl podnikatelek a samostatně výdělečně činných žen v EU; vyzývá členské státy, aby podporovaly komplexní strategii odborné přípravy s cílem poskytovat různé úrovně odborné přípravy, od zvyšování povědomí a informovanosti až po specializovanou a pokročilou odbornou přípravu, a aby uznaly různé možnosti a omezení konkrétního podnikatelského prostředí a širokou škálu charakteristik a potřeb podnikatelek se zvláštním důrazem na rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí jednotná kontaktní místa, která nabízejí například kurzy a odbornou přípravu v rámci široké škály oborů, jako je účetnictví a marketing, pro podnikatele s malými nebo žádnými zkušenostmi nebo kvalifikací; konstatuje, že tato iniciativa může pobídnout více žen k tomu, aby se staly podnikatelkami;

9. vyzývá Komisi a EIGE, aby poskytovaly aktuální a srovnatelné statistické údaje pro účely analýzy hospodářského významu podnikatelů a osob samostatně výdělečně činných a různých kategorií v rámci podnikání a samostatně výdělečně činných osob v průmyslu a údaje o pohlaví, s cílem zjistit podíl podnikatelek a samostatně výdělečně činných žen; znovu vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily shromažďování údajů, statistik, výzkumů a analýz rozčleněných podle pohlaví, zejména pokud jde o účast žen na trhu práce a v oblastech, jako je neformální zaměstnávání, podnikání, přístup k financování a ke zdravotnickým službám, neplacená práce, chudoba a dopad systémů sociální ochrany; připomíná v tomto ohledu úlohu institutu EIGE a vyzývá Komisi, aby tyto údaje využívala k účinnému provádění posouzení dopadu jeho politiky a programů na rovnost žen a mužů a politiky a programů ostatních agentur a orgánů EU;

10. vyzývá zejména k větší podpoře a zvyšování informovanosti o předmětech STEM, digitálním vzdělávání a finanční gramotnosti se zaměřením na ženy s cílem bojovat proti převládajícím stereotypům ve vzdělávání, odborné přípravě, kurikulech škol a kariérním poradenství; vyzývá k zajištění toho, aby do těchto odvětví vstupovalo více žen, což by umožnilo rozmanitější styl řízení a vedení, přineslo těmto odvětvím přidanou hodnotu a přispělo k jejich rozvoji; zdůrazňuje, že je důležité rozšířit rozsah podnikání žen tak, aby zahrnovalo více odvětví než STEM a IT, a podporovat různé formy podnikání; vyzývá Komisi a členské státy, aby provedly opatření k lepší diverzifikaci podnikání a k podpoře sociálních a kolektivních forem podnikání žen; vítá zvláštní odbornou přípravu, výzkum a studie v oblasti podnikání; zdůrazňuje, že je důležité podporovat vzdělávání a kariéru žen v oblasti financí s cílem podpořit rozvoj spolehlivé sítě investorek, a současně zdůrazňuje, že je třeba posílit postavení žen, aby byly ekonomicky nezávislé a prosperovaly jako podnikatelky;

11. vyjadřuje politování nad tím, že ženy jsou nedostatečně zastoupeny ve vedoucích pozicích, a zdůrazňuje, že je třeba prosazovat rovnost žen a mužů na všech úrovních rozhodování v podnikání a řízení; vyzývá k rychlému projednání směrnice o ženách v řídících a dozorčích orgánech; zdůrazňuje, že je nezbytné poskytovat více kvalitnějších informací o podnikání jako atraktivní kariérní možnosti jak pro mladé ženy ve školách, tak pro ženy mimo pracovní sílu, které uvažují o zahájení práce nebo návratu do ní; vyzývá Komisi, aby prosazovala programy na podporu podnikání starších osob, a konstatuje, že se mohou dostat k ženám, které trh práce opomíjí; zdůrazňuje, že je nezbytné prosazovat politiku stimulující rychle rostoucí firmy, jakož i růst a rozvoj středních a větších podniků s cílem zajistit, aby se více žen stalo podnikatelkami, a podporovat udržitelný růst; vyzývá členské státy a Komisi, aby mezi podnikatelkami dále zvyšovaly povědomí o podpůrných politických opatřeních a snižovaly byrokratické a administrativní překážky v přístupu k programům zaměřeným na podporu podnikání; vítá úsilí o podporu ze strany odborníků a konzultantů, kteří jako instruktoři mohou budovat důvěru podnikatelek a radit jim ve všech fázích podnikatelského procesu, s přihlédnutím ke všem souvisejícím aspektům, včetně otázek týkajících se právních předpisů, daní, správy, ekonomie a účetnictví, jakož i právních, formálních, pracovních a náborových otázek;

12. vyzývá k tomu, aby byl uznán podnikatelský potenciál žen ve všech odvětvích a ve všech oblastech vzdělávání, včetně těch, v nichž převládají ženy, například ve zdravotnictví a ve školství; zdůrazňuje, že je nutné zaměstnancům a osobám, které přecházejí ze zaměstnání na samostatnou výdělečnou činnost, nabídnout příležitosti k další odborné přípravě a rekvalifikaci; vyzývá Komisi, aby podporovala celoživotní učení pro všechny; zdůrazňuje, že podnikatelský rozměr musí být rovněž uznán ve všech programech pro mládež na evropské úrovni; vybízí členské státy a regionální a místní orgány, aby investovaly do programů rekvalifikace a prohlubování dovedností zaměřených na samostatně výdělečně činné ženy a podnikatelky se zvláštním zaměřením na rekvalifikaci v oblasti finanční gramotnosti;

Přístup ke kapitálu

13. zdůrazňuje, že je třeba uznat podnikání a samostatnou výdělečnou činnost žen jako výnosné investice a zdroje hospodářského růstu a vytváření pracovních míst;

14. vyzývá členské státy a Komisi, aby zvýšily informovanost a usnadnily podnikatelkám a samostatně výdělečně činným ženám přístup k financování, včetně alternativních forem financování, a zajistily tak dostupnost a dosažitelnost finančních prostředků; konstatuje, že podnikatelky s větší pravděpodobností využívají alternativní zdroje, například skupinové úvěrování a platformy pro financování; konstatuje, že v některých případech se ukázalo, že mikroúvěry úspěšně motivují více žen k zahájení vlastního podnikání; uznává dopad politik financování a pozitivní důsledky, které mohou mít pro ženy; vybízí členské státy a regionální a místní orgány, aby využívaly stávající evropské strukturální fondy k tomu, aby se zaměřily na podnikatelky a samostatně výdělečně činné ženy a podporovaly je; naléhavě vyzývá Komisi, aby zřídila evropskou síť investorů zohledňujících genderové hledisko; domnívá se, že tato síť bude moci podnikům vedeným ženami poskytovat příslušné kontakty, sítě a možnosti financování; zdůrazňuje, že je třeba vést osvětové a informační kampaně o současných a budoucích možnostech financování ze strany EU pro podnikatelky s cílem poskytnout individualizovanou podporu majitelkám podniků a podnikatelkám a zvýšit viditelnost žen ve vedoucích pozicích, aby mohly poskytnout silnější vzory a prolomit současné stereotypy; naléhavě vyzývá Komisi, aby zavedla akční plán pro podnikání žen jako součást iniciativy pro malé podniky a jako součást tohoto akčního plánu celoevropskou akci v oblasti podnikání, inovací a investic, na níž se sejdou vědci, podnikatelé, začínající podniky a především investoři soukromého kapitálu, s cílem podpořit nové podnikatelské příležitosti žen;

15. vítá úsilí specializovaných soukromých investičních fondů, které do svých investičních hodnocení začleňují genderová kritéria, s cílem reagovat na nedostatečné financování podniků vedených ženami; vyzývá Komisi, aby podporovala programy společného investování s fondy rizikového kapitálu a investory typu „business angels“, které se zaměřují na ženy, a také mentorské programy pro podnikatelky; domnívá se, že takové výrazné opatření by podpořilo příslušný ekosystém od nejnižší úrovně;

16. vítá veřejné a soukromé fondy, které provádějí politiky genderové rovnosti, rozmanitosti a inkluzivnosti; v této souvislosti bere na vědomí iniciativu závazků v oblasti rozmanitosti, která je první iniciativou na světě, kde se soukromé finanční fondy zavázaly měřit a sledovat zastoupení žen a mužů a každoročně svá zjištění zveřejňovat;

17. zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou plní mikroúvěry při zlepšování finančního začlenění žen díky tomu, že překonávají tržní a sociální překážky na finančních trzích; konstatuje, že výhodou mikrofinancování je to, že podnikatelkám nabízí možnost silných pobídek k zakládání udržitelných podniků, neboť musí půjčku splatit, a že tento nástroj je určen speciálně pro potřeby osob, které mají potíže s přístupem k tradičním úvěrům;

18. vyzývá Komisi a členské státy, aby v celé Unii systematicky sledovaly a monitorovaly údaje rozčleněné podle pohlaví s cílem zajistit kvalitní údaje o unijních a vnitrostátních programech financování; dále připomíná, že je důležité shromažďovat údaje o rovnosti s cílem získat informace o prolínajících se zkušenostech s diskriminací, a zdůrazňuje, že by to mohlo v budoucnu sloužit jako základ pro informovanější politická rozhodnutí a pro posílení ekonomické nezávislosti žen; konstatuje, že podnikatelský rozměr žen musí být uznán při vytváření politik týkajících se podnikání a malých a středních podniků, aby byl zajištěn odpovídající politický rámec, který podpoří podnikání žen a inovace prostřednictvím rozmanitosti;

Lepší rámec pro podnikatelky

19. vyzývá členské státy, aby provedly doporučení Rady z roku 2019 o zajištění účinného přístupu k systémům a nárokům sociální ochrany, včetně důchodů a dovolených, pro všechny osoby samostatně výdělečně činné a aby uplatňovaly všechny zásady stanovené v evropském pilíři sociálních práv jako způsob, jak zamezit diskriminaci a podpořit rovnost žen a mužů;

20. vyzývá členské státy a Komisi, aby ve všech fázích procesu navrhování podpůrných opatření pro podnikatelky začleňovaly hledisko rovnosti žen a mužů a aby konzultovaly s různorodou skupinou potenciálních a současných podnikatelek s cílem zajistit, aby tato podpůrná opatření byla sladěna a odpovídala jejich očekáváním a potřebám;

21. zdůrazňuje, že je třeba odstranit administrativní překážky bránící zahájení podnikání, aby se role podnikatelek nebo osob samostatně výdělečně činných stala atraktivnější pro ženy, včetně žen z řad přistěhovalců; vyzývá členské státy, aby zvážily vytvoření standardizovaných administrativních balíčků, kterými by se podnikatelé měli řídit v raných fázích počátku podnikání; domnívá se, že tím se sníží administrativní zátěž při interakci s místními orgány, jako jsou daňové orgány, obecní úřady atd.;

22. zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet evropský inovační ekosystém s cílem posílit postavení žen při vytváření udržitelných a ziskových podniků a inovací s cílem posílit konkurenceschopnost EU, hospodářský růst a tvorbu pracovních míst;

23. vyzývá Komisi, aby neprodleně provedla opatření stanovená ve svém sdělení o zlepšování právní úpravy a ve své strategii pro malé a střední podniky;

24. zdůrazňuje, že jsou zapotřebí pokyny a zjednodušené formuláře, postupy a procesy, které by pomohly samostatně výdělečně činným podnikatelkám orientovat se v regulačním prostředí, například za účelem vývozu; konstatuje, že mikropodniky a zejména malé a střední podniky se již nyní potýkají s nedostatkem zdrojů pro zvládání povinnosti dodržovat předpisy ve všech členských státech; vybízí Komisi a členské státy, aby vyhodnotily a v případě potřeby zlepšily pokyny a správu;

25. vítá program Komise pro zlepšování právní úpravy; domnívá se, že ochota Komise uplatňovat přístup „jeden přijmout – jeden zrušit“ je důležitým krokem k minimalizaci administrativní zátěže pro podniky, včetně začínajících podniků a malých a středních podniků, díky čemuž je pro ženy přitažlivější stát se podnikatelkami nebo osobami samostatně výdělečně činnými;

26. vyzývá členské státy, aby zvážily posílení daňových pobídek nebo flexibilních daňových struktur s cílem zlepšit rámcové podmínky pro podnikání a samostatnou výdělečnou činnost; jako příklad uvádí zdanění podnikatelů v raných fázích, kdy zdanění pouze příjmů nebo odložení daňových plateb za účelem zajištění kapitálu může zvýšit atraktivitu podnikání nebo samostatné výdělečné činnosti pro ženy;

27. zdůrazňuje význam rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a kvalitních a dostupných sociálních služeb jako základních předpokladů pro podnikatelky a ženy samostatně výdělečně činné; uznává, že podnikání žen a samostatná výdělečná činnost poskytují flexibilitu pro dosažení lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem; uznává, že je důležité umožnit rovnoměrné rozdělení domácích a pečovatelských povinností s cílem dosáhnout rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, která je nezbytná k tomu, aby se ženy mohly zapojit do podnikání a samostatné výdělečné činnosti; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily lepší rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem prostřednictvím lepší mateřské, otcovské, rodičovské a pečovatelské dovolené, pružné pracovní doby a zařízení péče o děti na místě a podporou práce na dálku; zdůrazňuje, že pracovní doba a rozvržení pracovní doby ve venkovských a městských oblastech se značně liší a že je důležité nabídnout péči o děti přizpůsobenou specifickým potřebám žen v různých oblastech; vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby podporovaly sociální rámce, například pro seniory a závislé osoby, a aby poskytovaly flexibilnější služby péče o děti a příležitosti pro rodičovskou dovolenou, neboť jsou nezbytné pro to, aby více žen chtělo a mohlo se stát podnikatelkami; vyzývá členské státy, aby provedly barcelonské cíle a zajistily pokrytí těchto potřeb prostřednictvím investic do přístupných a cenově dostupných kvalitních pečovatelských služeb a aby je modernizovaly tak, aby ženy nemusely volit mezi rodinou a účastí na trhu práce; zdůrazňuje, že rozšíření a zlepšení možností žen stát se podnikatelkami může hrát zásadní úlohu při odstraňování rozdílů v odměňování žen a mužů v členských státech; vítá opatření, která již některé členské státy v této věci přijaly, a naléhavě je vyzývá, aby zajistily přístup ke kvalitním službám péče o děti a dlouhodobé péče, podporovaly přístup pro osoby samostatně výdělečně činné a urychleně a plně provedly a uplatňovaly směrnici o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem, a vyzývá Komisi, aby tuto oblast účinně sledovala; uznává rozdíly mezi jednotlivými státy v oblasti sociální politiky a dodržování zásady subsidiarity; zdůrazňuje, že je v zájmu členských států podporovat pracovní modely vstřícné k rodině;

28. je znepokojen tím, že Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 10/21 o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do rozpočtu EU dospěl k závěru, že Komise náležitě neprovedla začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a nedostatečně využila údaje a ukazatele rozčleněné podle pohlaví; vyzývá Komisi, aby zavedla sestavování rozpočtu zohledňující rovnost žen a mužů s cílem zajistit, aby ženy a muži měli z veřejných výdajů stejný prospěch, a to i v rámci nástroje NextGenerationEU a všech opatření na podporu hospodářského oživení;

o

o o

29. pověřuje svou předsedkyni, aby předala toto usnesení Radě a Komisi.

(1) Úř. věst. C 11, 12.1.2018, s. 35.

(2) Úř. věst. C 66, 21.2.2018, s. 44.

(3) Úř. věst. C 346, 27.9.2018, s. 6.

(4) Úř. věst. C 390, 18.11.2019, s. 28.

(5) Úř. věst. C 456, 10.11.2021, s. 232.

(6) Úř. věst. C 456, 10.11.2021, s. 191.

(7) Úř. věst. C 456, 10.11.2021, s. 208.

(8) Úř. věst. C 67, 8.2.2022, s. 137.

(9) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paříž, 2019.

(10) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paříž, 2019.

(11) Bajcar, B. a Babiak, J., „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?“, 34. konference IBIMA, Madrid, listopad 2019: https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively.

(12) Tematická sekce Evropského parlamentu Občanská práva a ústavní záležitosti, „The professional status of rural women in the EU“, Brusel, květen 2019:https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf.

(13) Tamtéž.

(14) Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, Londýn, 2021:

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis.

(15) Eurofound, Women in Management, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. a Mikalsen, G., „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence“, Small Business Economics, 53(2), s. 409–429.

(17) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paříž, 2019.

(18) Tamtéž.

(19) OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy, OECD Publishing, Paříž, 2020.

(20) Skonieczna, A. a Castellano, L., „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“, European Economy Discussion Papers, č. 129, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, červenec 2020.

(21) Evropská komise a Evropská investiční banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018.

(22) Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender diversity and Positive Impact, 2021.

(23) EBAN, Statistics Compendium – European early Stage Market Statistics, EBAN, Brusel, 2019.

(24) International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact“, on-line.

(26) Evropská komise, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2020.

(27) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paříž, 2021.

(28) Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2019.

(29) Eurostat, „Women in science and technology“, Products Eurostat News, 2. října 2020.

(30) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paříž, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, Londýn, 2022: https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report.