Koncepce biohospodářství a politiky v oblasti biohospodářství se vyvíjely od první biohospodářské strategie EU z roku 2012 až po aktualizovanou biohospodářskou strategii z roku 2018 (viz schéma 1). Biohospodářství zahrnuje všechna odvětví a systémy, které využívají biologické zdroje (zvířata, rostliny, mikroorganismy a z nich získanou biomasu, organický odpad), a jejich funkce a zásady. Biohospodářská strategie EU může pomoci určit, posoudit a řešit kompromisy mezi politickými cíli a konkurenčním využíváním půdy, moří a biomasy, aby se optimalizovalo využívání surovinových zdrojů a služeb, včetně ekosystémových služeb. To umožňuje určit oboustranně výhodná řešení, která přinášejí hospodářské zisky, chrání životní prostředí a zvyšují odolnost a schopnost obnovy.

·Dobré výsledky dosud přináší zapojení veřejnosti do výzkumu a inovací a mělo by být posíleno.

Výzkum a vývoj rychle pokročil v soukromém sektoru, avšak poklesl ve veřejném sektoru, což naznačuje, že mobilizace soukromých zúčastněných stran v oblasti výzkumu, ukázek a zavádění řešení založených na biotechnologiích byla úspěšná. Zapojení veřejnosti do výzkumu a vývoje by však mělo dále posilovat a rozšiřovat odvětví založená na biotechnologiích, jak k tomu úspěšně došlo v případě společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích (a jeho nástupce evropského společného podniku pro oběhové biohospodářství, viz oddíl 5.1 této zprávy a rámeček 1 v oddíle 1.1 pracovního dokumentu útvarů Komise).

K největšímu nahrazování fosilních produktů produkty z biologického materiálu došlo v případě rozpouštědel z biologických materiálů, biopolymerů, obalů z biologických materiálů, biopaliv a agrochemikálií s výrobními náklady srovnatelnými s výrobky z fosilních paliv (viz tabulka 2 pracovního dokumentu útvarů Komise). Nahrazení vstupů na bázi fosilních paliv chemickými produkty a plastů polymery má v současné době nízký podíl a vysoký potenciál v budoucnosti. Důležitou úlohu by mohly hrát rozsáhlé biorafinérie (viz oddíl 5). Přímé a nepřímé dopady oběhových řešení podporovaných biotechnologií na místní hospodářství byly v Itálii prokázány strategií zhodnocující živiny z komunálního odpadu pro zemědělské využití, z níž vyplývá, že z každých 100 000 tun kalů z čistíren odpadních vod, které se přemění na hnojiva, je vytvořena celková přidaná hodnota ve výši 8,5 milionu EUR a 85 pracovních míst.

Výroba biomasy a její přeměna na potraviny, nápoje, zhotovené produkty z biologického materiálu a kapalná biopaliva a bioelektřinu představují 8,3 % evropské pracovní síly a 4,7 % HDP v roce 2019 (tj. 17,42 milionu pracovníků a přidaná hodnota 657 miliard EUR v odvětvovém složení EU po brexitu) (viz schéma 3 pracovního dokumentu útvarů Komise). Podíl biologického materiálu ve výši přibližně 3 % na domácím trhu s chemickými látkami v EU vykazuje významný potenciál růstu (viz schéma 4 pracovního dokumentu útvarů Komise). Podíl Evropy na světovém trhu s chemickými látkami a materiály založenými na biotechnologiích činí přibližně 31 % oproti podílu odvětví založeného na fosilních palivech (16 %). Úloha odvětví biohospodářství při vytváření hospodářského bohatství se v posledním desetiletí zlepšila (viz schéma 5 pracovního dokumentu útvarů Komise), přičemž zvýšení produktivity práce (přidaná hodnota na pracovníka) bylo zaznamenáno ve všech zemích (schéma 6 pracovního dokumentu útvarů Komise). Nejvyšší produktivita práce byla zaznamenána ve výrobě bioelektřiny, biochemikálií, léčivých přípravků, plastů a papíru.

Nejméně polovina veškeré dřevní biomasy využívané v EU pro energetické účely (49 %) a přibližně 19 % veškeré dřevní biomasy vstupující do průmyslového zpracování surovin pochází z druhotných zdrojů a z pospotřebního dřeva . Ačkoli využívání druhotné dřevní biomasy zdůrazňuje kaskádové využívání biomasy v odvětvích založených na lesnictví, mohlo by být zlepšeno tím, že se posílí uplatňování zásady kaskádového využívání a zvětší důraz na materiály a výrobky s dlouhou životností, například v budovách a nábytku. Tyto materiály a výrobky mohou pomoci transformovat zastavěné prostředí ze zdroje emisí v pohlcovač uhlíku, a tím chránit a rozšiřovat biosféru, stabilizovat klima a zajistit zdraví a dobré životní podmínky lidí, tak jak stanoví cíle nového evropského Bauhausu. V zájmu zlepšení oběhovosti dřevozpracujícího průmyslu je navíc třeba se zaměřit na opětovné využití a použití pospotřebního dřeva (v současné době 38 milionů m3 ekvivalentu masivního dřeva). S ohledem na rostoucí poptávku po biomase a omezené dodávky udržitelné biomasy se očekává nedostatečná dostupnost biomasy (viz kapitola 4).

Současná krize po nevyprovokované ruské invazi na Ukrajinu jasně ukazuje, že Evropa potřebuje zvýšit svou energetickou nezávislost a posílit dostatečné potravinové zabezpečení, aniž by se odchýlila od cesty k udržitelnému, odolnému a spravedlivému hospodářství, které je popsané v Zelené dohodě pro Evropu. Jsou zapotřebí ucelené a environmentálně udržitelné výrobní modely zaměřené na maximalizaci synergií a minimalizaci kompromisů, aby se zabránilo případnému dalšímu tlaku na přírodní zdroje a aby se rozvíjela inteligentní a udržitelná řešení. Na tyto výzvy by se mělo zaměřit další provádění biohospodářské strategie EU a příslušného akčního plánu a další opatření.

Tabulka 1 ukazuje, že je třeba řešit různé kompromisy a výzvy: a) zvýšený tlak na půdu za účelem zmírňování změny klimatu (zachycování uhlíku) a přizpůsobování se této změně, ochrany přírody (např. biologické rozmanitosti) a dodávek biomasy; b) zvýšené poptávky po materiálech a bioenergii a c) nesoulad mezi stávající a požadovanou pracovní silou (např. dovednostmi), která vyžaduje přeměnu a rekvalifikaci evropské pracovní síly. Studie například předpokládají, že do roku 2050 bude 40–70% rozdíl mezi nabídkou udržitelné biomasy a poptávkou po biomase pro materiály a energetické účely.

Zajištění potravin a výživy Udržitelné hospodaření s přírodními zdroji Snížení závislosti na neobnovitelných neudržitelných zdrojích, ať už z domácích zdrojů, nebo ze zahraničí Zmírňování důsledků změny klimatu a přizpůsobování se této změně Posílení konkurenceschopnosti Evropy a vytváření pracovních míst Oběhové hospodářství 1) Průmyslová strategie 2) Strategie v oblasti biologické rozmanitosti 3) Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ 4) Renovační vlna 5) Evropský právní rámec pro klima 6) Strategie pro udržitelnost chemických látek 7) Strategie pro přizpůsobování se změně klimatu 8) Udržitelné financování 9) Akční plán pro nulové znečištění 10) LULUCF 11) Energie z obnovitelných zdrojů 12) Strategie v oblasti lesnictví 13) Udržitelné uhlíkové cykly 14)

1) COM(2020) 98. Nový akční plán EU pro oběhové hospodářství. Čistší a konkurenceschopnější Evropa. 2) COM(2020) 102. Nová průmyslová strategie pro Evropu a COM(2021) 350 final. Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy. 3) COM(2020) 380. Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030. Navrácení přírody do našeho života. Cíle zahrnují ochranu 30 % půd a mořských oblastí a přísnou ochranu 10 % půd a mořských oblastí; zvrátit ubývání opylovačů; snížit o 50 % počet druhů na červeném seznamu ohrožených invazními nepůvodními druhy; výrazně snížit vedlejší úlovky druhů; vysadit v EU tři miliardy nových stromů; sladit s cíli strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“. 4) COM(2020) 381. Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy. Cíle do roku 2030 zahrnují snížit celkové používání chemických pesticidů a riziko vyplývající z jejich používání o 50 % a snížit používání nebezpečnějších pesticidů, nebezpečných chemických látek, ztráty živin a prodej antimikrobiálních látek v zemědělství o 50 %; využívat 25 % zemědělské plochy k ekologické produkci. 5) COM(2020) 662. Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň. Viz také COM(2021) 802 návrh směrnice o energetické náročnosti budov (přepracované znění). 6) EU(2021) 1119. „Evropský právní rámec pro klima“. Cíle zahrnují snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 o 55 %; dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Viz také mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích COM(2021) 564 final. 7) COM(2020) 667. Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek – K životnímu prostředí bez toxických látek. 8) COM(2021) 82. Vytvoření Unie odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu. 9) COM(2021) 390. Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství a EU(2020) 852. Nařízení o taxonomii. 10) COM(2021) 400. Cesta ke zdravé planetě pro všechny – Akční plán EU: „Vstříc nulovému znečištění ovzduší, vod a půdy“. Cíle do roku 2030 zahrnují snížit počet předčasných úmrtí způsobených znečištěním ovzduší o 55 % a podíl lidí, kteří jsou chronicky rušeni dopravním hlukem, o 30 %; významně snížit produkci odpadu a snížit zbytkový komunální odpad a plastový odpad v moři (o 50 %) a mikroplasty uvolňované do životního prostředí o 30 %; úbytek živin a používání chemických pesticidů o 50 %; počet ekosystémů EU, v nichž znečištění ovzduší ohrožuje biologickou rozmanitost, o 25 %. 11) COM(2021) 554. Návrh na změnu nařízení o LULUCF. Cílem je čisté pohlcení skleníkových plynů ve výši -310 milionů tun ekvivalentu CO2/rok v odvětví LULUCF v EU-27, s individuálními cíli v jednotlivých členských státech. 12) COM(2021) 557. Pozměňovací návrh EU(2018) 2001. O podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Mezi cíle pozměňovacího návrhu patří zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů na 40 % a zvýšit kritéria udržitelnosti včetně zásady kaskádového využívání. 13) COM(2021) 572. Nová Lesní strategie EU do roku 2030. 14) COM(2021) 800. Sdělení o udržitelných kolobězích uhlíku; včetně cíle 20 % uhlíku použitého v chemických a plastových výrobcích z udržitelných nefosilních zdrojů do roku 2030 a oznámení opatření v oblasti integrovaného posuzování využívání půdy.

5.Pokrok činností v oblasti biohospodářství v rámci akčního plánu biohospodářské strategie EU

Hlavní sdělení:

·Provádění biohospodářského akčního plánu EU je obecně na dobré cestě a již přispělo k cílům Zelené dohody pro Evropu.

·Největšího pokroku bylo dosaženo při vývoji řešení založených na biotechnologiích díky výzkumu a inovacím a při zvyšování veřejných a soukromých investic (okruh opatření č. 1).

·Lepší spolupráce s členskými státy a ukázky projektů položily základ pro regionální a celostátní zavádění biohospodářství se zaměřením na méně rozvinuté země (okruh opatření č. 2).

·Zlepšilo se porozumění ekologickým limitům biohospodářství (okruh opatření č. 3). Přetrvávají však nedostatky v tom, jak lépe spravovat využívání biosféry, aby byly splněny environmentální a ekonomické požadavky v klimaticky neutrální Evropě, a jak podporovat udržitelnější spotřební návyky, aby byla zaručena ekologická vyváženost.

Tato kapitola shrnuje pokrok, kterého bylo dosaženo ve čtrnácti opatřeních v rámci tří okruhů opatření biohospodářské strategie a příslušného akčního plánu z roku 2018. Většina činností má střednědobé a dlouhodobé trvání a přinese konečné výsledky v budoucnu. Více podrobností o opatřeních lze nalézt v kapitole 5 pracovního dokumentu útvarů Komise.

5.1.Posílení a rozšíření odvětví založených na biotechnologiích; uvolnění investic a trhů

Cílem prvního okruhu opatření je posílit a rozšířit odvětví založená na biotechnologiích a rozvíjet investice a trhy. Tato opatření rovněž podporují výzkum a inovace v rámci hodnotových řetězců a zlepšují koordinaci inovačních činností. Slibné inovace v odvětvích založených na biotechnologiích zahrnují analytické metody a biologický průzkum, navrhování a upravování biomolekul a řešení pro udržitelnější využívání biomasy.

Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích (společný podnik BBI, 2014–2021) přiláká do roku 2024 soukromé investice ve výši 2,73 miliardy EUR (do konce posledních projektů), což odpovídá podpoře EU ve výši 835 milionů EUR (podrobnosti v rámečku 1 pracovního dokumentu útvarů Komise). Nové partnerství pro evropské oběhové biohospodářství (2021–2031) obdrží příspěvek EU ve výši 1 miliardy EUR na další posílení a rozšíření odvětví EU založených na biotechnologiích ve všech fázích inovačního cyklu, což bude spojeno alespoň s rovnocenným příspěvkem soukromého partnera, konsorcia průmyslu založeného na biotechnologiích.

Soubor nástrojů pro urychlení biohospodářské strategie (BSAT) integruje nástroje biohospodářství a podpůrné materiály vypracované v rámci projektu POWER4BIO v rámci programu Horizont 2020, např. katalog řešení založených na biotechnologiích. Investiční připravenost regionů EU podporuje Komise prostřednictvím nástroje sebehodnocení.

Cílem biohospodářské strategie EU bylo usnadnit rozsáhlý rozvoj nových udržitelných biorafinérií v Evropě a zajistit nově vznikající možnosti využití nahrazující výrobky z fosilních surovin (viz Infografika 1 pracovního dokumentu útvarů Komise). Jak rovněž potvrzuje výhled pro biorafinérie v Evropě do roku 2030, mohly by se stát klíčem k transformaci průmyslových závodů. V EU působí více než 300 chemických a surovinových biorafinérií (viz např. schéma 4, Stěžejní iniciativy společného podniku BBI a jejich hodnotové řetězce). Například v Evropě je 139 biorafinérií zpracovávajících dřevní biomasu a dalších 28 plánuje do roku 2030 zdvojnásobit obrat. Politiky a předpisy, zejména ty, které byly přijaty od roku 2018, mají zásadní význam pro investiční rozhodnutí soukromých společností v oblasti biorafinérií. Přístup na trh je však i nadále náročný kvůli chybějícímu komplexnímu regulačnímu přístupu a velkému rozdílu mezi současnými náklady na produkty z biologického materiálu a ochotou spotřebitelů platit za ně.

Fórum o modré bioekonomice určilo několik řešení, která byla v pobřežní oblasti realizována. Doporučení fóra patří k výchozím bodům nadcházející iniciativy EU v oblasti řas, kterou Komise hodlá přijmout ve 4. čtvrtletí 2022. Akvakultura řas nebo měkkýšů může sloužit jako biosanační nástroj odstraněním živin, uhlíku a znečišťujících látek z mořských vod. Investice do modré ekonomiky obecně, včetně investic do řas, podporují platforma BlueInvest a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond (ENRAF). Stále větší počet projektů v rámci programů Horizont 2020 a Horizont Evropa, včetně mise „Obnova našich oceánů a vod do roku 2030“, podporuje odstranění plastů z moří a oceánů a projekty související s řasami.

Aby se uvolnily investice, je nový Evropský fond pro oběhové biohospodářství prvním fondem rizikového kapitálu zaměřeným výhradně na biohospodářství a oběhové biohospodářství v Evropě, který doplňuje financování z programu Horizont 2020 a Evropské investiční banky. Fond se zaměřuje na investice ve výši 250 milionů EUR, přičemž do konce roku 2021 byl získán další kapitál ve výši 206 milionů EUR. Z posouzení vyplývá nerovnoměrné rozložení činností v oblasti biohospodářství mezi různými makroregiony EU a členskými státy (např. rozmístění chemických a surovinových biorafinérií, investice do Evropského fondu pro oběhové biohospodářství a nedostatečná intenzita inovací v odvětvích založených na biotechnologiích), což přinejmenším do určité míry souvisí s inovační výkonností měřenou evropským srovnávacím přehledem inovací.