CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 13.5.2015  
COM(2015) 274 final 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu st ability Slovenska z roku 2015  
 
 
CS 2   CS  
 
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2015  
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 
4 této smlouvy,  
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného na řízení,  
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
s ohledem na stanovisko Hospodá řského a finan čního výboru, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodá řskou politiku, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Dne 26. b řezna 2010 schválila Evropská rada ná vrh Komise zahájit novou strategii 
pro růst a zam ěstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci 
hospodářských politik. Tato strategie se zam ěřuje na klí čové oblasti, v nichž je t řeba 
přijmout opat ření, aby se posílil evropský  potenciál pro udržitelný r ůst a 
konkurenceschopnost. 
(2) Dne 13. července 2010 p řijala Rada na základ ě návrhů Komise doporu čení o 
hlavních sm ěrech hospodá řských politik členských stát ů a Unie (na období 2010–
2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik 
zaměstnanosti členských stát ů. Tyto dokumenty spole čně tvoří tzv. integrované 
hlavní sm ěry a členské státy byly vyzvány, aby je zohled ňovaly v rámci svých 
vnitrostátních politik v oblasti hospodá řství a zam ěstnanosti.  
(3) Dne 8. července 2014 p řijala Rada doporu čení k národnímu programu reforem 
Slovenska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability 
Slovenska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 p ředložila Komise v souladu s 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2015) 274. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
CS 3   CS nařízením (EU) č. 473/20134 stanovisko k návrhu rozpo čtového plánu Slovenska na 
rok 20155. 
(4) Dne 28. listopadu 2014 p řijala Komise ro ční analýzu r ůstu6, jež zahájila evropský 
semestr koordinace hospodá řských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na 
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 p řijala zprávu mechanismu varování7, ve které 
Slovensko není uvedeno mezi členskými státy, u nich ž bude proveden hloubkový 
přezkum. 
(5) Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, 
urychlení strukturál ních reforem a odpov ědnou fiskální konsolidaci podporující r ůst.  
(6) Dne 26. února 2015 zve řejnila Komise svou zprávu o Slovensku pro rok 20158. V 
této zpráv ě byl posouzen pokrok, který Slovensko u činilo v pln ění jemu ur čených 
doporučení přijatých dne 8. července 2014. 
(7) Dne 29. dubna 2015 p ředložilo Slovensko sv ůj národní program re forem na rok 2015 
a svůj program stability z roku 2015. Vzhled em k jejich provázanosti byly oba 
programy posuzovány sou časně. 
(8) Na Slovensko se aktuáln ě vztahuje preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu. Vláda 
v programu stability z roku 2015 plánuje postupn ě zlepšovat celkový schodek 
vládního sektoru, který má dosahovat  2,5 % HDP v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce 
2018.  Střednědobého cíle, tj. strukturálního deficitu ve výši 0,5 % HDP, by podle 
programu stability m ělo být dosaženo od roku 2017.  Míra veřejného zadlužení by se 
měla v roce 2015 nepatrn ě snížit na 53,4 % a klesat by m ěla i následn ě, přičemž v 
roce 2018 by m ěla činit 50,3 %. Makroekonomický scéná ř, na němž jsou tyto 
rozpočtové projekce založeny, je realistic ký. Prozatím však nebyla dostate čně přesně 
vymezena opat ření, která budou dosažení plánovaných cíl ů pro schodek od roku 
2016 podporovat. Podle prognózy Ko mise z jara 2015 se bude čistý růst výdajů 
nacházet v roce 2015 i v roce 2016 pod referen ční hodnotou, a bude tudíž spl ňovat 
požadavky Paktu o stabilit ě a růstu. Na základ ě posouzení slovenského programu 
stability a s p řihlédnutím k prognóze Komise z jara 2015 dosp ěla Rada k názoru, že 
Slovensko by m ělo ustanovení Paktu o stabilit ě a růstu dodržet. 
(9) Trh práce vykázal v roce 2014 známky oživení, avšak nezam ěstnanost z ůstává 
vysoká. Došlo k omezení p řekážek v systému sociálního zabezpe čení a určitý pokrok 
byl zaznamenán ve snižování nezam ěstnanosti mladých lidí, nicmén ě velkým 
problémem je i nadále dlouhodobá nezam ěstnanost a p řetrvává také nízká míra 
zaměstnanosti u Rom ů a málo kvalifikovaných pracovník ů. Přestože Slovensko 
podniklo ur čité první kroky ke zlepšení ve řejných služeb zam ěstnanosti, tyto služby 
mají omezenou kapacitu k poskytování  individualizovaných služeb, p ředevším pak 
pro ty, kte ří jsou trhu práce vzdáleni nejvíce. Míra zam ěstnanosti žen z ůstává 
výrazně pod průměrem EU, což je dáno nedosta čující nabídkou kvalitních a cenov ě 
dostupných služeb pé če o děti a poměrně dlouhou rodi čovskou dovolenou.  
(10) Slovensko u činilo určitý pokrok, pokud jde o u čení se prací, když p řijalo nový zákon 
o odborném vzd ělávání a p řípravě, který by m ěl vstoupit v platnost v roce 2015. 
Omezeně se však pokro čilo ve zlepšování u čitelských podmínek, v podpo ře zavádění 
                                                 
4 Ú ř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11. 
5 C(2014) 8814 final. 
6 COM(2014) 902. 
7 COM(2014) 904. 
8 SWD(2015) 44 final/2. 
 
CS 4   CS více profesn ě orientovaných bakalá řských program ů a ve zvyšování podílu Rom ů 
mezi dětmi v předškolní docházce a pe čovatelských za řízeních. Zem ě nepřijala žádná 
opatření, která by zvýšila ú čast Romů na odborné p řípravě a vysokoškolském 
vzdělávání. Pouze omezeného pokroku se dosáhlo p ři řešení nedostatk ů ve 
slovenském systému výzkumu a inovací, kde je p ředevším t řeba zlepšit kvalitu a 
relevanci v ědecké základny a podpo řit spolupráci mezi akademickou obcí, 
výzkumem a podnikatelským sektorem. 
(11) Nedostate čná kvalita podnikatelského prost ředí snižuje atraktivnost Slovenska pro 
zahraniční i domácí investice. Podnikatelskému prost ředí obzvlášt ě škodí 
neadekvátní efektivita a kvalita ve řejné správy a justice. Státní služba trpí vysokou 
fluktuací zam ěstnanců a neefektivním řízením lidských zdroj ů. Snahy řešit korupci 
byly doposud skrovné. Slovensko se konkrétn ě nezabývá pot řebou posílit 
analytickou a aud itní kapacitu da ňové správy. Zadávání ve řejných zakázek je 
provázeno zako řeněnými nedostatky, které negativn ě ovlivňují přidělování veřejných 
prostředků. 
(12) Nedávné zm ěny v daňovém systému sice p řispěly ke zlepšení stavu ve řejných 
financí, ale na dluhovou pozici Slovenska, která je v sou časnosti pom ěrně zdravá, 
budou do budoucna doléhat náklady spojené se stárnutím obyvatelstva. Dlouhodobá 
udržitelnost ve řejných financí závisí na sc hopnosti vlády zlepšit nákladovou 
efektivnost ve zdravot nictví. Celková úrove ň efektivity ve slovenském systému 
zdravotní pé če je chabá a ve srovnání se zbytkem EU si zem ě v tomto ohledu nestojí 
dobře. Ve snaze řešit nedostatky státního systému zdravotní pé če přijala slovenská 
vláda pro odv ětví zdravotnictví novou strate gii pokrývající období 2014–2020. Tato 
strategie se provádí, ale v ětšina opat ření ještě neplatí. Zem ě se také stále potýká s 
neefektivností p ři výběru a správ ě daní. 
(13) Chabé výsledky, které jsou v posledních lete ch pozorovány v oblasti investic, by 
mohly ma řit vyhlídky Slovenska na dlouhodobý r ůst. V období 2008–2013 zvláš ť 
silně klesly investice soukromého sektoru, p řičemž 90% podíl na propadu celkových 
investic v d ůsledku nižších p římých zahrani čních investic m ěly nefinan ční podniky. 
Ještě v roce 2013 byly inves tice do kapitálových statk ů v reálném vyjád ření o 
přibližně 13 % nižší než v roce 2008. Ve řejné investice se sice snížily podstatn ě 
méně, avšak pokud se zohlední rozsáhlé projek ty dopravní infrastruktury, které mají 
stěžejní význam pro využití r ůstového potenciálu centrálních a východních region ů, 
pokles těchto investic má i tak výrazné d ůsledky. Ve řejným investicím stojí v cest ě 
administrativní i regulatorní p řekážky bránící plánování investic a také 
netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení. 
Velmi vysoký podíl na celkových ve řejných investicích mají na Slovensku 
prostředky EU – v jiných členských státech regionu je jejich podíl nižší. Čerpání 
prostředků z EU je zt ěžováno neadekvátním řízením plánovacích postup ů, špatným 
koncipováním a výb ěrem projekt ů a nedodržováním požadavk ů, pokud jde o 
posuzování vliv ů na životní prost ředí. V oblasti ve řejných zakázek je vydávána 
zadávací dokumentace šitá na míru, což omezuje hospodá řskou sout ěž a prodražuje 
konečné ceny. Tyto problémy by pomohl p řekonat lepší dohled a také v ětší 
odbornost v rámci ve řejných subjekt ů, které zakázky zadávají. Podnikatelskému 
prostředí škodí zejména nedostate čná efektivita a kvalita ve řejné správy a justice; 
země také doposud ne řešila nap ř. reformu ob čanského práva procesního nebo 
nerovnom ěrné rozložení práce u soud ů. 
(14) V kontextu evropského semestru provedl a Komise komplexní analýzu hospodá řské 
politiky Slovenska, kterou zve řejnila ve své zpráv ě o Slovensku pro rok 2015. 
 
CS 5   CS Posoudila také program stability a ná rodní program reforem, jakož i opat ření přijatá 
v návaznosti na doporu čení, která byla Slovensku adresována v p ředchozích letech. 
V úvahu brala nejen jejich význam pr o udržitelnou fiskální a sociáln ě-ekonomickou 
politiku na Slovensku, ale také jejich s oulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož 
celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je t řeba posílit tím, že pro budoucí 
rozhodování členských stát ů budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporu čení v 
rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporu čení č. 1 až 4.  
(15) Na základ ě tohoto posouzení p řezkoumala Rada program stability Slovenska a 
přijala stanovisko9, že Slovensko plní Pakt o stabilit ě a růstu. 
(16) V kontextu evropského seme stru provedla Komise rovn ěž analýzu hospodá řské 
politiky eurozóny jako celku. Na základ ě této analýzy vydala Rada konkrétní 
doporučení určená členským stát ům, jejichž m ěnou je euro. V časné a plné provedení 
těchto doporu čení by mělo zajistit i Slovensko, 
DOPORU ČUJE Slovensku v období 2015–2016: 
1. Zvýšit nákladovou efektivnost ve zdravot nictví, a to mimo jiné zlepšením řízení 
nemocniční péče a posílením primární zdravotní pé če. Přijmout opat ření, která zlepší 
výběr daní. 
2. Dále řešit dlouhodobou nezam ěstnanost, a to zavedením aktiva čních opat ření, 
vzdělávacích program ů druhé šance a vysoce kvalitní odborné p řípravy uzp ůsobené 
konkrétním pot řebám jednotlivc ů. Zlepšit nabídku za řízení péče o děti, a více tak 
motivovat ženy, aby z ůstaly v zam ěstnání nebo se do n ěho vrátily. 
3. Zlepšit odbornou p řípravu učitelů a zvýšit atraktivnost u čitelského povolání, aby se 
zamezilo zhoršování, pokud jde o výsledky vzd ělávání. Zajistit v ětší zapojení 
romských d ětí do běžného vzd ělávání a vysoce kvalitního p ředškolního vzd ělávání.  
4. Podpo řit investice do infrastrukt ury a zlepšit a racionali zovat správní postupy k 
získání územních a stavebních povolení. Zajistit v ětší hospodá řskou sout ěž ve 
veřejných nabídkových řízeních a zlepšit mechanismy dohledu nad zadáváním 
veřejných zakázek. 
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda 
                                                 
9 Podle čl. 5 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1466/97.