Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu - Zpráva o pokroku při provádění směrnic o interoperabilitě (96/48/ES pro vysokorychlostní a 2001/16/ES pro konvenční železnice) {SEK(2006) 1418} /* KOM/2006/0660 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.11.2006 KOM(2006) 660 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zpráva o pokroku při provádění směrnic o interoperabilitě (96/48/ES pro vysokorychlostní a 2001/16/ES pro konvenční železnice) {SEK(2006) 1418} OBSAH 1. Úvod 3 2. Činnosti podle směrnic 3 2.1. Výbor 3 2.2. Společný zastupitelský orgán a Evropská agentura pro železnice 3 2.3. Technické specifikace pro interoperabilitu (TSI) 4 2.4. Analýza nákladů a výnosů 4 2.5. Dialog zúčastněných stran 4 2.6. Pozměňující směrnice 2004/50 4 2.7. Směrnice o bezpečnosti 2004/49/ES a Evropská železniční agentura 5 3. Provedení směrnic 5 3.1. Směrnice o vysokorychlostních železnicích 96/48/ES 5 3.2. Směrnice o konvenčních železnicích 2001/16/ES 5 4. Pokrok dosažený v oblasti interoperability 5 4.1. Transevropské sítě 5 4.2. Interoperabilita transevropské železniční sítě 6 4.3. Registry infrastruktury a kolejových vozidel 6 4.4. Neuplatňování TSI 7 4.5. ERTMS 7 4.6. Oznámené subjekty a jejich činnost 7 4.7. Normalizace 8 5. Závěry a doporučení 8 PŘÍLOHY: PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE ZAHRNUJÍCÍ ŠEST PŘÍLOH TÝKAJÍCÍCH SE OBSAHU ZPRÁVY 1. ÚVOD TATO ZPRÁVA VYCHÁZÍ Z čLÁNKU 24 SMěRNICE 96/48/ES, KTERÝ UVÁDÍ: „Každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při dosahování interoperability transevropského vysokorychlostního železničního systému.“ Obdobě zní požadavek článku 28 směrnice 2001/16/ES: „Každé dva roky, a poprvé 20. dubna 2005, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při dosahování interoperability transevropského konvenčního železničního systému.“ Záměrem zprávy je splnit tyto povinnosti v jednom dokumentu. Popisuje současný stav směrnic o interoperabilitě, jejich provádění do vnitrostátních předpisů členskými státy, činnosti vykonávané pro splnění ustanovení směrnic, pokrok v interoperabilitě a budoucí vztah k Evropské agentuře pro železnice, jež zahájila činnost v průběhu roku 2005. Zpoždění, s nímž je zpráva představována, odpovídá době, která byla nutná k soustředění všech jejích prvků a jejich úplnému a vzájemně propojenému prozkoumání. 2. ČINNOSTI PODLE SMěRNIC Směrnice o vysokorychlostních železnicích 96/48/EC vstoupila v platnost v roce 1996, přičemž provést ji do vnitrostátních právních předpisů se požadovalo do dubna 1999. Směrnice o konvenčních železnicích 2001/16/EC vstoupila v platnost v roce 2001 a provést ji do vnitrostátních právních předpisů bylo třeba do dubna 2003. Podrobně ukazuje stav provádění těchto směrnic ve všech členských státech příloha 3 a 4. Rozsah transevropské železniční sítě se popisuje v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1692/96/ES o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě pozměněném v roce 2004 rozhodnutím 884/2004/ES. 2.1. Výbor Podle článku 21 směrnice 96/48/ES byl ustaven výbor zástupců členských států. Jednací řád výboru přijatý v říjnu 1997 byl dále upraven a přijat v dubnu 2002 v zájmu rozšíření rozsahu činností výboru o úkoly, které vyvstaly v rámci směrnice 2001/16/ES. Tentýž výbor rovněž jedná podle článku 27 směrnice 2004/49/ES o bezpečnosti železnic Společenství. Rozšíření pravomoci tohoto výboru o bezpečnost na železnici zajišťuje dokonalejší integraci požadavků na bezpečnost a interoperabilitu. V dlouhodobém výhledu by to ku prospěchu celého železničního systému mohlo vést k jednotnému souboru pravidel týkajících se interoperability a bezpečnosti. 2.2. Společný zastupitelský orgán a Evropská agentura pro železnice Jako společný zastupitelský orgán zřízený podle směrnice 96/48/ES vystupovala Evropská asociace pro železniční interoperabilitu (AEIF), která byla pro tento účel jmenována na konci roku 1996. Úlohu AEIF přebírá Evropská agentura pro železnice, která vypracuje veškeré budoucí TSI od roku 2006 a dále. V únoru 2006 byla agentura pověřena prvním úkolem, a to vypracováním třetího souboru TSI podle směrnice o konvenčních železnicích. 2.3. Technické specifikace pro interoperabilitu (TSI) Podle směrnice o vysokorychlostních železnicích 96/48/ES bylo vypracováno pět TSI, které vstoupily v platnost v květnu 2002, jak uvádí příloha 2 této zprávy. Tyto TSI se nyní přepracovávají; očekává se, že konečné znění předloh po tomto přepracování bude výboru předloženo k hlasování v polovině roku 2006 a formálně přijato do konce roku 2006. První skupina prioritních TSI podle směrnice o konvenčních železnicích 2001/16/ES, přijatá Komisí v letech 2005/2006, je popsána v příloze 2 této zprávy. Druhou prioritou, kterou připravilo AEIF, jsou navrhované TSI pro bezpečnost v železničních tunelech a přístup osobám s omezenou pohyblivostí. Vypracované první předlohy se nyní přezkoumávají. Při práci na prvních a druhých prioritních TSI vyvstala řada společných požadavků jak pro konvenční, tak vysokorychlostní železnice, při nichž nezáleží na rychlosti tratě, např. pokud jde o hluk, dopravní provoz a řízení dopravy, bezpečnost železničních tunelů a osoby s omezenou pohyblivostí. V budoucnosti by mohlo být přínosné zvážit sloučení některých TSI, při nichž nezáleží na rychlosti železnice, čímž by bylo možné omezit rozsah legislativní dokumentace a na železniční systémy pohlížet jako na celistvý systém a potenciálně tak snížit jeho celkové náklady a zvýšit jeho přínosy. 2.4. Analýza nákladů a výnosů V souladu s čl. 6 odst. 4 směrnic 2001/16/ES a 96/48/ES se ke každým TSI připojuje analýza nákladů a výnosů. Členské státy mají povinnost se na této činnosti podílet poskytováním požadovaných údajů. Jejich účast má klíčový význam, protože podrobné informace o struktuře a fungování železničního systému jsou k dispozici pouze na vnitrostátní úrovni a jsou potřeba k tomu, aby se zajistilo striktní stanovení úplného dopadu TSI. 2.5. Dialog zúčastněných stran Podle čl. 6 odst. 8 obou směrnic o interoperabilitě jsou během práce na TSI konzultováni sociální partneři. Tyto konzultace se uskutečnily v případě všech TSI ke konvenční železnici a přezkoumáních TSI k vysokorychlostní železnici, a to v rámci výboru pro sociální dialog ustaveného v souladu s rozhodnutím Komise 98/500/ES. Přes počáteční potíže s organizací dialogu mezi AEIF a sociálními partnery zkušenosti ukázaly, že se tento proces příznivě vyvíjí a užitečně přispívá ke kvalitě TSI. Prostřednictvím konzultací uspořádaných AEIF rovněž návrhy TSI obdobně zohlednily názory uživatelů, jak stanoví čl. 6 odst. 7 obou směrnic. 2.6. Pozměňující směrnice 2004/50 V usnesení z května 2000 vyzvaly Evropský parlament a Rada Komisi k předložení návrhů změny 96/48/ES v zájmu jejího sladění se směrnicí 2001/16/ES. V rámci druhého železničního balíčku byla tedy v dubnu 2004 přijata směrnice 2004/50/ES, kterou se mění obě směrnice 96/48/ES a 2001/16/ES. Členské státy musejí tuto směrnici provést do vnitrostátních právních předpisů do dne 1. května 2006. Klíčová ustanovení této směrnice jsou uvedena v příloze 2. Tato ustanovení byla úspěšně provedena pro TSI, které byly přijaty, a pro ty, které se tvoří a přezkoumávají. 2.7. Směrnice o bezpečnosti 2004/49/ES a Evropská železniční agentura Směrnice o bezpečnosti obsahuje ustanovení o harmonizovaném evropském přístupu k bezpečnosti a zřizuje vnitrostátní bezpečnostní orgány odpovědné za řízení bezpečnosti a vnitrostátní orgány pro vyšetřování nehod. Agentura se zřizuje prostřednictvím nařízení 881/2004/ES a bude odpovědná za další vývoj TSI, monitorování interoperability, jakož i vypracování specifických bezpečnostních opatření stanovených ve směrnici 2004/49/ES. Díky činnostem agentury v těchto oblastech se mezi bezpečností a TSI postupně vytvoří silnější vazby. 3. PROVEDENÍ SMěRNIC 3.1. Směrnice o vysokorychlostních železnicích 96/48/ES S výjimkou Slovenska provedly směrnici 96/48/ES a sdělily svá znění všechny členské státy se železničním systémem. Proti Slovensku již bylo zahájeno řízení o nesplnění povinnosti. Ačkoli Kypr a Malta železniční systém nemají, je podle judikatury Evropského soudního dvora[1] přesto jejich povinností směrnice o interoperabilitě provést. Komise nyní nicméně přezkoumává situaci a je možné, že podle potřeby zahájení řízení o nesplnění povinnosti zváží. 3.2. Směrnice o konvenčních železnicích 2001/16/ES Vstupem směrnice o konvenčních železnicích 2001/16/ES v platnost se interoperabilní železniční síť rozšiřuje na rozsah vymezený v rozhodnutí Komise 1692/96/ES. Směrnici 2001/16 provedly všechny členské státy EU se železničním systémem. Přehled vnitrostátních prováděcích opatření pro tyto dvě směrnice je uveden v příloze 3 a 4. 4. POKROK DOSAžENÝ V OBLASTI INTEROPERABILITY 4.1. Transevropské sítě Hlavním cílem sítě TEN-T je interoperabilita, přičemž vlastnosti prioritních železničních projektů musejí být v souladu s ustanoveními směrnic o vysokorychlostních i konvenčních železnicích. Pokud mají členské státy zájem o financování těchto projektů ze zdrojů Společenství, je třeba, aby potvrdily soulad se směrnicemi o interoperabilitě nebo objasnily, že byla za konkrétních podmínek vymezených v článku 7 směrnice 96/48/ES a 2001/16/ES přiznána odchylka. 4.2. Interoperabilita transevropské železniční sítě Členské státy splňují základní parametry vysokorychlostních TSI s výjimkou řídicích a zabezpečovacích systémů. I když je tedy pohyb interoperabilních vlaků vzhledem k vlastnostem infrastruktury možný, je v důsledku nutnosti vybavit kolejová vozidla vnitrostátními řídicími a zabezpečovacími systémy omezen. Existují však další překážky, které brání plné interoperabilitě vysokorychlostních vlaků jako např. rozchod kolejí, trakční systémy elektrického napájení a maximální hodnoty zatížení na nápravu. V takových případech je v TSI přiznán zvláštní případ. Úpravy těchto systémů tak, aby umožňovaly splnění TSI, představují vnitrostátní rozhodnutí, při němž by se měly zohledňovat přínosy interoperabilní dopravy a náklady na údržbu vnitrostátních systémů. Pokud jde o rozchod kolejí, používají všechny členské státy s výjimkou Irska, Finska, Portugalska, Španělska, Estonska, Lotyšska a Litvy standardní rozchod kolejí 1435 mm. Řešení pro vlaky, které přecházejí mezi rozdílnými rozchody, byla nalezena, jsou však drahá a v některých případech mají značný dopad na dobu překračování hranic. Vysokorychlostní tratě kategorie I (vhodné pro minimální rychlost 250km/h) se v těchto členských státech rozšířily takto: Délka vysokorychlostních tratí ke dni 1. ledna 1996 2 409km Nárůst délky vysokorychlostních tratí v letech 1996 až 2002 1 281km Celková délka vysokorychlostních tratí v roce 2002 3 690km Dále bylo zjištěno, že délka vysokorychlostních tratí, jež jsou v roce 2002 ve výstavbě nebo se plánují, činí 8 417 km, tento číselný údaj však zahrnuje rovněž tratě kategorie II[2] a kategorie III[3]. V důsledku revidovaného rozsahu transevropských sítí, nové klasifikace vysokorychlostních tratí ze strany členských států a vstupu vysokorychlostních TSI v platnost se situace se od roku 2002 dále vyvíjela a je nutné ji nadále podrobně zkoumat. Protože TSI ke konvenční železnici ještě nejsou plně v platnosti, je hodnocení jejich dopadu na konvenční železniční síť poněkud předčasné a k realizaci podrobné studie by mělo dojít později. Je třeba připomenout, že podávat každé dva roky zprávu o pokroku v interoperabilitě je úkolem agentury. 4.3. Registry infrastruktury a kolejových vozidel Směrnice o interoperabilitě požadují, aby členské státy každoročně zveřejňovaly a aktualizovaly vnitrostátní registry infrastruktury a kolejových vozidel. Tyto vnitrostátní registry poskytnou přesné údaje o pokroku v interoperabilitě v rámci každého členského státu a budou agentuře k dispozici. V lednu 2003 byla zavedena vzorová struktura těchto registrů a první prioritní skupina TSI ke konvenční železnici a přepracované vysokorychlostní TSI budou obsahovat specifikaci údajů, které mají registry uvádět. Již bylo určeno, že vazby a součinnost všech registrů bude agentura dále zkoumat. 4.4. Neuplatňování TSI Směrnice o interoperabilitě povolují neuplatňování TSI podle článku 7 směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES ve znění směrnice 2004/50/ES. Členský stát je povinen Komisi a výbory o veškerých zamýšlených odchylkách uvědomit a v určitých případech Komise přijme rozhodnutí o této odchylce. V roce 2005 výbor stanovil pokyny k výkladu článku 7 a postupy pro uplatňování odchylek. Výčet přiznaných odchylek je uveden v příloze 6. Komise bude za pomoci výboru odchylky pravidelně přezkoumávat a agentura bude pokrok v interoperabilitě sítí monitorovat. 4.5. ERTMS Od března 2003 musejí být všechny nové vysokorychlostní tratě vybaveny ERTMS a od září 2006, kdy vstupují v platnost TSI ke konvenční železnici, budou ERTMS vybaveny rovněž všechny nové úseky konvenčních prioritních projektů. V březnu 2005 Komise odsouhlasila memorandum o porozumění s hlavními zúčastněnými stranami v železničním průmyslu s cílem zavázat se k podpoře členských států při urychleném zavedení ERTMS. Zavedení tohoto systému by nicméně by bylo pomalé, pokud by bylo prováděno, teprve až by jej vyžadovaly právní předpisy, byť by celkové náklady pravděpodobně byly nižší. Opravdová propojená síť by v důsledku toho vznikla až za mnoho let a první podniky a sítě, které se systémem vybaví, by se byly nuceny delší dobu vyrovnávat s náklady na vybavení dvojím systémem (ERTMS a vnitrostátní vybavení). Jako kompenzaci a ve snaze podnítit první subjekt, jenž se ujme realizace, navrhla Komise, že uhradí až 50 % nákladů na zavedení tohoto interoperabilního systému. Tato výrazná pobídka – s krátkodobým zaměřením – je nutná pro rychlý začátek zavádění systému. 4.6. Oznámené subjekty a jejich činnost Oznámené subjekty jsou odpovědné za posuzování shody subsystémů s TSI. Členské státy jsou za jmenování těchto subjektů odpovědné v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES. Byla ustavena koordinační skupina oznámených subjektů – NB Rail – jejíž první schůze se konala v prosinci 2000 pod vedením GŘ pro podnikání. Oznámené subjekty se pravidelně scházejí k odsouhlasení společných metod práce a koordinace. Celkový počet oznámených subjektů podle směrnice 96/48/ES činí 27, v případě směrnice 2001/16/ES pak 15. V případě vysokorychlostní železnice sice všechny subjekty oznámené Komisi splňují minimální kritéria stanovená v příloze směrnice 96/48/ES, na vnitrostátní úrovni se však značně liší doplňková kritéria a postupy nezbytné pro oznámení subjektu. Tato otázka se bude dále projednávat na půdě výboru, a to zejména z toho důvodu, že po zveřejnění TSI ke konvenční železnici v NB Rail přibudou činnosti i účastníci. Kritéria, která mají oznámené subjekty splňovat, směrnice 2004/50/ES zpřísnila a požaduje nezávislost těchto subjektů na orgánech členských států udělujících povolení pro uvedení do provozu. 4.7. Normalizace Doposud bylo ve vztahu ke směrnici 96/48/ES zveřejněno celkově 47 harmonizovaných norem pro období 1997 až 2005. Ačkoliv ve vztahu ke směrnici 2001/16/ES ještě nebyly zveřejněny žádné harmonizované normy, na několika z nich se nyní pracuje, přičemž se předpokládá, že budou k dispozici v roce 2007. 5. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Směrnice o interoperabilitě vysokorychlostních železnice je nyní již zavedena a plně provedena (s výjimkou Slovenska) a byly získány bohaté zkušenosti s prováděním TSI, posuzováním jejich shody a pokroku ve vysokorychlostní železniční síti. Pokud jde o Slovensko, Komise před nedávnem předala případ Soudnímu dvoru. Směrnice o interoperabilitě konvenčních železnic rozšiřuje rozsah interoperabilní železniční sítě; směrnice se nyní provádí v rámci Společenství, přičemž se očekává, že první skupina TSI vstoupí v platnost v polovině roku 2006. Klíčový význam má analýza nákladů a výnosů doprovázející TSI, na jejím základě lze totiž zjistit plný dopad TSI. Členské státy by měly být podněcovány k brzké účasti na tvorbě TSI spolu s agenturou. V budoucnosti bude prospěšné zvážit sloučení některých TSI k vysokorychlostní a konvenční železnici, aby se omezil rozsah legislativní dokumentace a aby se na železnici pohlíželo jako na celistvý systém a potenciálně se jí tak snížily celkové náklady a zvýšily přínosy. Sloučení obou směrnic o interoperabilitě se zvažuje rovněž v souvislosti se zjednodušením a zlepšením právní úpravy. Významnou činností je monitorování přiznaných odchylek od TSI, jež provádí výbor, protože pokrok v interoperabilitě je rozsahem a počtem odchylek přímo ovlivněn. Příští zprávy o pokroku v interoperabilitě přihlížející k informacím ve vnitrostátních registrech infrastruktury a kolejových vozidel podá Evropská železniční agentura, přičemž první z nich bude vypracována v roce 2007. [1] Věc C-372/00, Komise v. Irsko [2001] Sb. rozh. I-10303. [2] Zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě, vybavené pro rychlosti řádově 200 km/h. [3] Zvláště modernizované tratě se zvláštními vlastnostmi danými topografickými, terénními nebo urbanistickými omezeními, jimž musí být rychlost v každém jednotlivém případě přizpůsobena.