Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu A Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru - Uplatňování směrnice 98/34/ES v období 2006–2008 SEK(2009)1704 /* KOM/2009/0690 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 21.12.2009 KOM(2009)690 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU Uplatňování směrnice 98/34/ES v období 2006–2008 SEK(2009)1704 OBSAH ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU – UPLATŇOVÁNÍ SMĚRNICE 98/34/ES V OBDOBÍ 2006–2008 1 Shrnutí………….. 3 ČÁST I: NORMALIZACE 3 1. Úvod 3 2. Informační postup 4 2.1 Fungování postupu v období 2006–2008 4 2.2 Závěr 4 3. Pověření 3 3.1 Fungování procesu pověřování v období 2006–2008 4 3.2 Trendy v pověření 5 3.3 Závěr 5 4. Formální námitky 6 4.1 Fungování postupu v období 2006–2008 6 4.2 Závěr 6 ČÁST II: TECHNICKÉ PŘEDPISY 7 1. Vývoj v období 2006–2008 7 1.1 Postup oznamování na rozšířeném vnitřním trhu 7 1.2 Využití postupu v rámci „zlepšení právní úpravy“ 7 1.2.1 Zlepšení v řízení postupu podle směrnice 98/34 8 2. Používání postupu podle směrnice 98/34 8 2.1 Účinnost: obecný přehled 8 2.2 Používání postupu pro naléhavé případy 10 2.3 Následná opatření přijatá v návaznosti na reakce Komise 10 2.4 Dialog s členskými státy 10 2.5 Porušení směrnice 10 2.6 Závěr 11 SHRNUTÍ Tato zpráva analyzuje používání postupů stanovených směrnicí 98/34/ES[1] pro normy a technické předpisy v období 2006–2008. Zpráva vyzdvihuje jejich významný přínos pro zlepšování právní úpravy a fungování jednotného trhu. Část týkající se normalizace zahrnuje postup informování o normách, žádosti Komise o normalizační práci předložené evropským normalizačním organizacím[2] („pověření“) a formální námitky proti normám. Každá z těchto činností se ukázala jako důležitý prvek pro fungování jednotného trhu. Informační postup zajistil průhlednost norem a podnítil národní normalizační orgány, aby pokračovaly v iniciativách na podporu harmonizace na evropské úrovni. Formální námitky umožnily členským státům a Komisi zajistit, aby normy při použití pro účely právních předpisů „nového přístupu“ plnily cíle tvorby práva. Pomocí pověření byl určen vztah mezi útvary Komise a tvůrci norem; rozhraní mezi úrovní politik a jejím technickým ztvárněním. Oznamování vnitrostátních technických předpisů Komisi před jejich přijetím se v oblasti technických předpisů ukázalo být účinným nástrojem pro předcházení překážkám obchodu a pro spolupráci mezi Komisí a členskými státy i mezi členskými státy navzájem a rovněž pro zlepšení právního rámce. Na konci roku 2008 se mimoto ukázalo, že tento postup je užitečný pro předcházení ochranářským opatřením na vnitřním trhu, která by mohla být navržena členskými státy v kontextu hospodářské a finanční krize[3]. Postup oznamování byl také významným nástrojem pro řízení vnitrostátní regulační činnosti v nově vznikajících odvětvích a pro zvýšení kvality vnitrostátních technických předpisů – co se týče větší průhlednosti, srozumitelnosti a účinnosti – v oblastech, které nejsou harmonizovány vůbec, či pouze částečně. Jasnější právní rámec každého členského státu pomohl hospodářským subjektům snížit náklady na přístup k předpisům a jejich správné uplatňování. ČÁST I: NORMALIZACE ÚVOD V tomto oddíle je popsána část směrnice týkající se normalizace, která zahrnuje postup informování o normách, žádosti Komise o normalizační práci předložené evropským normalizačním organizacím (pověření[4]) a formální námitky proti normám, zejména v rámci směrnic nového přístupu, uvedeny statistické údaje za období 2006–2008 a poskytnuta analýza fungování této části směrnice. INFORMAčNÍ POSTUP Postup v oblasti norem je určen ke sledování nových normalizačních činností zavedených národními normalizačními orgány. Systémy byly vytvořeny především proto, aby měly ostatní orgány možnost podat připomínky, podílet se na práci nebo si vyžádat iniciativu na evropské úrovni (viz příloha 1). 2.1 Fungování postupu v období 2006–2008 Postup nadále fungoval úspěšně. Z každoročních zpráv překládaných CEN a CENELEC vyplývá, že průměrný roční počet oznámených vnitrostátních opatření je stálý. V příloze 3 jsou uvedeny údaje od roku 1991, které prokazují nárůst počtu oznámení při každém rozšíření. Rozdělení podle odvětví (příloha 4) ukazuje, že ve vnitrostátních oznámeních převládá odvětví stavebnictví. K dalším důležitým oblastem patří potravinářské výrobky, jakost vody a výstavba a údržba silnic. Informace šířené v rámci tohoto postupu vedou k žádostem útvarů Komise o informace i dotazům ohledně pozastavení prací (článek 7), které vycházejí buď z oznámení, nebo jiných zdrojů. 2.2 Závěr Informační postup nadále hraje důležitou úlohu při podněcování národních normalizačních orgánů k tomu, aby převedly své iniciativy na evropskou úroveň. Rozšíření mělo za následek zvýšení počtu oznámení z nových členských států, který se ustálí a po jejich úplnější integraci dokonce poklesne, bude tudíž sledovat tendenci zaznamenanou u starších členských států. POVěřENÍ Normalizační „pověření“ jsou dobře zavedeným nástrojem Komise pro získávání technických specifikací, které podporují evropské právní předpisy nebo politiky. Jsou to žádosti o normalizační práci předložené evropským normalizačním organizacím, které poskytují pro tuto práci referenční rámec (viz příloha 1). Jsou nezbytné v případech, kdy normy podporují právní předpisy, například v rámci směrnic nového přístupu. 3.1 Fungování procesu pověřování v období 2006–2008 Evropským normalizačním organizacím bylo vydáno celkem 62 pověření. Počet pověření týkajících se směrnic nového přístupu v porovnání s předchozím obdobím poklesl (příloha 5). Proces pověřování funguje náležitě. Neformální konzultace uskutečňované ve výboru znamenají, že pověření je obvykle dohodnuto před zahájením formálních konzultací. Zúčastněné subjekty evropské normalizace ANEC (Evropská asociace pro koordinaci zastoupení spotřebitelů při normalizaci), ECOS (Evropská občanská organizace ochránců životního prostředí pro normalizaci), NORMAPME (Evropská organizace řemesel a malých a středních podniků pro normalizaci) a ETUI (Evropský odborový institut) byly na konci sledovaného období do tohoto procesu náležitě začleněny. To vnáší do neformálních konzultací větší průhlednost. Během daného období pokračovala praxe spočívající ve sledování všech konzultací ve výboru v rámci pověření prostřednictvím aktualizovaného seznamu. 3.2 Trendy v pověření Předmět pověření se i nadále rozšiřuje. Podíl počtu pověření vydaných pro směrnice nového přístupu činí 38 %, což je velmi podobné jako v minulém sledovaném období. Pověření v ostatních oblastech politik jsou i nadále početná (viz příloha 6), zejména v oblasti ochrany spotřebitele a životního prostředí, avšak rovněž v odvětví dopravy a energetiky. Pověření na podporu rozhodujících trhů Od zahájení iniciativy týkající se rozhodujících trhů v roce 2007 byla vydána dvě pověření. Tato pověření se týkají biotechnologických produktů a prokazují, nakolik Komise věří v potenciální úlohu norem v této důležité oblasti politiky. Normy na podporu právních předpisů Pověření byla vydávána na podporu široké škály právních předpisů, což prokazuje význam, který je modelu přiznán. K příkladům patří právní předpisy týkající se kosmetických přípravků, oprav a údržby vozidel, potravinářských výrobků, krmiv a obecné bezpečnosti výrobků, jakož i životního prostředí. Počet pověření podporujících nové oblasti evropské politiky se v porovnání s předchozím sledovaným obdobím zdvojnásobil. Příklady jsou pověření týkající se bezpečnosti dodavatelského řetězce, přístupnosti zastavěného prostředí nebo programu kosmického průmyslu. Na konci roku 2008 bylo vydáno první pověření podporující směrnici o ekodesignu. To bylo vyzdviženo ve sdělení Komise o začlenění environmentálních aspektů do evropské normalizace (KOM(2004) 130 v konečném znění), v němž byla zdůrazněna úloha, kterou mohou normy hrát při rozvoji politiky Komise, pokud jde o ochranu životního prostředí a udržitelný rozvoj. Počet pověření podporujících právní předpisy mimo nový přístup (viz příloha 5) je i nadále vysoký (celkově přibližně 35 %) a ukazuje, že tento model byl přijat napříč širokým spektrem útvarů Komise. V roce 2006 bylo vydáno pověření týkající se vztahu se spotřebitelskými centry. Odvětví služeb je novou rostoucí oblastí normalizace. Tato tendence využívat pověření na podporu právních předpisů mimo nový přístup a v nových oblastech politiky odráží skutečnost, že evropská normalizace je stále více využívána k podpoře politiky pro zlepšení právní úpravy. To bylo uznáno a podpořeno ve sdělení Komise z roku 2004 o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních předpisů[5]. 3.3 Závěr Proces pověřování je dobře zaveden, je však nutno věnovat pozornost zajištění jeho bezproblémového fungování. Neformální konzultace všech zúčastněných stran před konzultací ve výboru jsou proto zásadní a měly by pokračovat i nadále. V zájmu zlepšení průhlednosti fungování výboru útvary Komise od roku 2006 zvou zúčastněné strany evropské normalizace, ANEC, ECOS, ETUI a NORMAPME, aby se účastnily rozšířených zasedání. V zájmu průhlednosti uváží útvary Komise možnost písemného postupu inspirovaného internetovými fóry. Cílem bude zajistit, aby si všichni členové výboru mohli prostudovat připomínky ostatních členů, což zajistí, že se tento typ konzultací bude podobat konzultacím, které probíhají na zasedání výboru. Ukázalo se, že proces pověřování napomáhá při rozšiřování úlohy normalizace v nových oblastech právních předpisů a politiky EU. To se projevuje rovněž ve skutečnosti, že na směrnici odkazuje řada nových legislativních aktů EU. FORMÁLNÍ NÁMITKY Směrnice nového přístupu obsahují pojistky pro případy, kdy harmonizované normy nemohou umožnit, aby výrobky splňovaly základní požadavky dotčených směrnic. Nastane-li takový případ, může členský stát nebo Komise vznést formální námitku proti dotyčné normě, která je konzultována s výborem (viz příloha 1). 4.1 Fungování postupu v období 2006–2008 Počet námitek vznesených Komisí v průběhu sledovaného období byl nízký (11). Pouze ve dvou případech bylo rozhodnuto zachovat předpoklad shody; v 9 případech byl tento předpoklad zcela nebo částečně zrušen (viz příloha 7). Pokud však jde o oznamování nových námitek, počet formálních námitek narůstá. Hlavní oblasti spadají do oblasti působnosti směrnic o strojním zařízení, hračkách a tlakových zařízeních. V řadě případů se ve výboru diskutovalo o problémech souvisejících se slučitelností norem, což mělo za následek žádosti o změny harmonizovaných norem, aniž by byla nutná formální námitka. 4.2 Závěr Přestože je proces od obdržení námitky do vydání rozhodnutí časově poměrně náročný, postup obecně funguje odpovídajícím způsobem. Obdobně jako u pověření bude Komise v zájmu průhlednosti rozhodnutí o formálních námitkách zveřejňovat v souhrnné podobě a na každém zasedání výboru poskytne aktualizovanou tabulku opatření týkajících se formálních námitek. ČÁST II: TECHNICKÉ PŘEDPISY VÝVOJ V OBDOBÍ 2006–2008 Postup oznamování (dále jen „postup“) umožňuje Komisi a členským státům preventivně zkoumat technické předpisy, které členské státy hodlají zavést u zboží (průmyslových výrobků, zemědělských produktů a produktů rybolovu) a služeb informační společnosti (viz příloha 8). Totéž se ve zjednodušené podobě vztahuje i na členské státy ESVO, které jsou signatáři Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a na Švýcarsko a Turecko (viz příloha 11). Hlavní přínosy postupu - Umožňuje zjistit nové překážky vnitřního trhu dříve, než mají negativní dopad, a předchází tak zdlouhavým a nákladným řízením pro neplnění povinností. - Umožňuje zjistit ochranářská opatření, jež mohla být členskými státy vypracována v mimořádné situaci, jakou je hospodářská a finanční krize. - Umožňuje členským státům zjistit stupeň slučitelnosti oznámených návrhů s právními předpisy Společenství, včetně směrnic. - Aktivní zapojení členských států při posuzování oznámených návrhů v průběhu let vytvořilo účinný dialog mezi nimi a Komisí. - Hospodářské subjekty mohou vyslovit svůj názor a přizpůsobit včas svou činnost budoucím technickým předpisům. Toto právo kontroly je hospodářskými subjekty rozsáhle využíváno, což Komisi a vnitrostátním orgánům pomáhá zjistit případné překážky obchodu. 1.1 Postup oznamování na rozšířeném vnitřním trhu Postup významně přispěl k bezproblémovému fungování vnitřního trhu během rozšíření EU o 10 „nových“ členských států v roce 2004. Pozitivní výsledky zaznamenané v roce 2005 byly od té doby potvrzeny přijetím 122 oznámení od těchto 10 členských států v roce 2006, 131 oznámení v roce 2007 a 109 oznámení v roce 2008. Postup se rozšířil rovněž na Bulharsko a Rumunsko (EU-27). Tyto dva nové členské státy zajistily administrativní kapacitu, technickou strukturu a znalosti nezbytné pro uplatňování směrnice: v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008 bylo oznámeno 33 návrhů. Směrnice opět prokázala, že je účinným nástrojem při zajišťování bezproblémového fungování vnitřního trhu se zbožím i službami informační společnosti. 1.2 Využití postupu v rámci „zlepšování právní úpravy “ Na základě akčního plánu Komise na zjednodušení a zlepšení právního prostředí bylo v rámci postupu oznamování během sledovaného období přijato několik iniciativ. Členské státy byly vyzvány, aby společně s oznamovanými návrhy předkládaly studie dopadů. Tyto studie dopadů vedou členské státy k tomu, aby předem zvážily nejvhodnější nástroj, který použijí, a umožňují Komisi ověřit nezbytnost navrhovaných opatření s přihlédnutím k případným překážkám pro fungování vnitřního trhu. Komise v souladu se zásadami zlepšení právní úpravy zvýšila rovněž své úsilí o zajištění srozumitelnosti a soudržnosti oznámených návrhů a odhalení zbytečně složitých nebo zatěžujících postupů, které je třeba zjednodušit s cílem pomoci hospodářským subjektům a zároveň zaručit vysokou úroveň ochrany veřejného zdraví, spotřebitelů a životního prostředí. Vnitrostátní orgány byly vybízeny, aby uvážily zejména tyto aspekty: - znění návrhů: srozumitelnost, soudržnost, průhlednost a právní jistota při uplatňování dokumentů; - možnost zpřístupnit všechny předpisy v daném odvětví zveřejněním konsolidovaných verzí dokumentů v tištěné a elektronické podobě; - určení postupů představujících pro hospodářské subjekty zbytečně složitou a obtížnou administrativní zátěž, zejména při uvádění výrobku na trh. - 1.2.1 Zlepšení v řízení postupu podle směrnice 98/34 Komise uspořádala různé kampaně za účelem zlepšení průhlednosti a dialogu s vnitrostátními orgány. Trvale bylo zlepšováno fungování databáze TRIS („I nformační systém technických předpisů “) a nejpozději počátkem roku 2010 by měla být spuštěna nová verze, která zkrátí dobu zpracování oznámení a umožní propojení mezi databází TRIS a vnitrostátními databázemi. Od roku 2007 Komise přepracovala bod 7 oznamovací zprávy s cílem objasnit, zda lze v rámci „jednoho správního místa“ oznámení učiněná na základě směrnice považovat za oznámení platná podle jiného legislativního aktu EU. Komise zajišťuje přístup veřejnosti k oznámeným návrhům ve 23 úředních jazycích EU a k základním informacím o provádění postupu prostřednictvím internetových stránek na adrese http://ec.europa.eu/enterprise/tris. Byl zaznamenán stálý nárůst počtu on-line konzultací: od roku 2006 do roku 2008 počet vyhledávání vzrostl o 7,5 % a v roce 2008 dosáhl přibližně 140 000 vyhledávání (viz příloha 12). POUžÍVÁNÍ POSTUPU PODLE SMěRNICE 98/34 2.1 Účinnost: obecný přehled ► Počet oznámení a zahrnutá odvětví Celkový počet oznámených návrhů (1 979 za období 2006–2008) se v porovnání s 1 782 návrhy v období 2003–2005 zvýšil. K tomuto nárůstu přispělo rozšíření (na EU-27). Byly zjištěny určité nedostatky při provádění závazku týkajícího se oznamování návrhů technických předpisů ze strany některých členských států (viz příloha 10.2). Nejvyšší počet oznámení byl zaznamenán v odvětví stavebnictví . Mnoho z nich souviselo s opatřeními, která členské státy přijaly s cílem zajistit vyšší energetickou účinnost budov. Následovaly zemědělské produkty a potraviny . V tomto odvětví opatření souvisela s hygienou potravin, společnou existencí geneticky modifikovaných organismů a konvenčních plodin, se složením a označením potravin. Počet oznámení významně vzrostl v odvětví telekomunikací a dopravy. Řada oznámení byla obdržena v odvětví hazardních her (internetové hazardní hry), odvětví chemických výrobků (nebezpečné látky a fytofarmaceutické přípravky), životního prostředí (omezení používání plastových sáčků, odpad a kvalita biopaliv) (viz přílohy 10.1 až 10.3). ► Zkoumané záležitosti V neharmonizovaných oblastech , které podléhají souladu s články 28 až 30 (volný pohyb zboží) a 43 a 49 (právo usazování a volný pohyb služeb) Smlouvy o ES, bylo účelem reakcí Komise upozornit členské státy na možné překážky obchodu, jež by mohly být vytvořeny zbytečným opatřením, které není přiměřené sledovanému cíli. Komise nadále členské státy vyzývala, aby do každého návrhu technického předpisu vložily doložku o vzájemném uznávání. V harmonizovaných oblastech bylo účelem reakcí zajistit, aby vnitrostátní opatření byla nezbytná, opodstatněná a slučitelná se sekundárními právními předpisy EU. - Oznámení v oblasti stavebnictví byla analyzována v zásadě podle směrnice 89/106/EHS o stavebních výrobcích a harmonizovaných norem přijatých v rámci této směrnice a rovněž směrnice 2002/91/ES o energetické náročnosti budov. - Řada členských států oznámila návrhy týkající se společné existence geneticky modifikovaných plodin s konvenčními a ekologickými plodinami a o kontrole náhodného znečištění geneticky modifikovanými organismy. Tyto dokumenty byly analyzovány na základě směrnice 2001/18/ES (o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů), nařízení (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech a č. 1830/2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES a poskytly příklady řešení právní úpravy pro ostatní členské státy. - Dne 1. ledna 2006 vstoupila v platnost nařízení č. 852/2004 ( hygiena potravin), č. 853/2004 (zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu) a č. 854/2004 (zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě). Tato nařízení členské státy zmocňují přijmout na vnitrostátní úrovni určitá opatření, která byla oznámena v rámci postupu podle směrnice 98/34 a byla předmětem podrobných stanovisek a/nebo připomínek. - Řada členských států oznámila návrhy týkající se zdravotních tvrzení uvedených na potravinách a označování potravin, a dále přídatných látek, barviv a konzervačních látek obsažených v potravinách. - Stejně tak početná byla oznámení týkající se rádiových rozhraní , což je odvětví, v němž rychlý technický pokrok vyústil ve stále složitější vnitrostátní předpisy, u nichž je pravděpodobné, že vytvoří na vnitřním trhu překážky. - Analýza intenzivní regulační činnosti na vnitrostátní úrovni v neharmonizovaném odvětví hazardních her zdůraznila aspekty volného pohybu v rámci vnitřního trhu a vnitrostátní veřejné politiky. - Postup umožnil zásahy rovněž v odvětvích, v nichž se předpokládala harmonizace na úrovni Společenství, a zabránil členským státům v zavedení rozdílných vnitrostátních opatření. ► Reakce Komise vydala podrobná stanoviska s ohledem na 179 oznámení, což představuje 9,04 % z celkového počtu návrhů, které byly ve sledovaném období oznámeny (1 979). Tento údaj ukazuje v porovnání s předchozím sledovaným obdobím pokles, což naznačuje, že členské státy mají při přijímání právních předpisů v rostoucí míře na paměti Společenství a přihlížejí k požadavkům souvisejícím s účinně fungujícím vnitřním trhem. Členské státy vydaly 142 podrobných stanovisek. Z celkem 894 připomínek vydaných v průběhu sledovaného období vznesla Komise 418 připomínek a členské státy 476 připomínek (viz přílohy 10.4 a 10.6). Ve 22 případech Komise dotčené členské státy vyzvala, aby odložily přijetí oznámených předpisů o jeden rok ode dne jejich obdržení, aby se nenarušilo úsilí Společenství o harmonizaci vyvíjené v dané oblasti (viz příloha 10.5). Komise mimoto členské státy upozornila na nutnost zajistit slučitelnost s pravidly Dohody o technických překážkách obchodu, jsou-li dotyčná opatření oznámena rovněž Světové obchodní organizaci. 2.2 Používání postupu pro naléhavé případy Z celkem 1 979 oznámení podaly členské státy 49 žádostí o použití postupu pro naléhavé případy na oznámené návrhy. Komise potvrdila svůj přísný výklad požadovaných výjimečných podmínek, konkrétně vážných a nepředvídatelných okolností souvisejících zejména s ochranou zdraví a s bezpečností. Následkem toho bylo využití postupu pro naléhavé případy zamítnuto v případě, že se odůvodnění zakládalo čistě na hospodářském základě nebo vyplývalo z pokusu napravit vnitrostátní administrativní průtahy. Postup pro naléhavé případy byl shledán odůvodněným ve 14 případech (viz příloha 10.7). 2.3 Následná opatření přijatá v návaznosti na reakce Komise V období 2006–2008 byl poměr mezi počtem odpovědí členských států a počtem podrobných stanovisek vydaných Komisí uspokojivý (průměr za období 83,7 %). Tento procentní podíl je hlavním ukazatelem, který se používá k posouzení odhodlání členských států dostát svým povinnostem v rámci postupu. Komise podotýká, že odpovědi byly převážně uspokojivé (průměr za období 64,3 %). Pokračování dialogu mezi Komisí a dotčenými členskými státy k tomu přispělo tím, že umožnilo vyřešit mnoho případů do jednoho roku od oznámení (viz příloha 10.8). 2.4 Dialog s členskými státy Pravidelná zasedání Výboru pro normy a technické předpisy umožnila výměnu názorů o záležitostech obecného zájmu i o zvláštních aspektech postupu. Diskuse se týkaly především rozšíření o Bulharsko a Rumunsko, veřejného přístupu k dokumentům v souvislosti s postupem podle směrnice 98/34 na základě nařízení (ES) č. 1049/2001[6], překrývání mezi postupem a jinými postupy Společenství pro oznamování („jedno správní místo“), vývoje v oblasti správy databáze TRIS a povinností členských států reagovat na podrobná stanoviska a předávat konečná znění textů. V několika členských státech se konaly rovněž semináře, což umožnilo přímý dialog mezi Komisí a vnitrostátními orgány podílejícími se na postupu a pomohlo vnitrostátním orgánům obeznámit se s často vysoce technickými prvky postupu. V listopadu 2008 se mimoto uskutečnila konference k 25. výročí směrnice. Tato událost představovala možnost ukázat výsledky mechanismu podle směrnice 98/34 a projednat výhledy do budoucna, včetně toho, jak lépe využívat mechanismus ve prospěch konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků. Konference rovněž umožnila zjistit očekávání hospodářských subjektů, zejména jejich přání mít přístup k dokumentům, které jsou vyměňovány v rámci postupu. Téhož dne byla ve všech úředních jazycích EU vydána nová brožura s názvem „Zamezení překážkám obchodu na vnitřním trhu – směrnice 98/34/ES“, která byla ve velkém rozsahu distribuována v členských státech (ISBN 978-92-79-09847-5). 2.5 Porušení směrnice Počet řízení pro porušení směrnice (článek 226 Smlouvy o ES) vedených proti členským státům za nesplnění povinností podle směrnice byl v dotyčném období i nadále nízký: čtrnáct v roce 2006, devět v roce 2007 a pět v roce 2008. 2.6 Závěr Mezi roky 2006 a 2008 byla plně potvrzena užitečnost postupu, pokud jde o účinnost, průhlednost a správní spolupráci. Skutečnost, že s ohledem na počet oznámených návrhů technických předpisů byl počet řízení pro porušení minimální, prokazuje, že správné uplatňování právních předpisů Společenství lze zajistit preventivním přístupem a úzkým partnerstvím mezi Komisí a členskými státy, jakož i mezi členskými státy navzájem. Tento přístup založený na vytváření sítí a vysoká míra spolupráce mezi Komisí a členskými státy rovněž zajistily, že se vnitrostátní regulační činnosti uskutečňují, aniž by vytvářely technické překážky obchodu, a že k harmonizaci Společenství dochází pouze tehdy, je-li skutečně zapotřebí, v přísném souladu se zásadou subsidiarity. V některých oblastech, v nichž již harmonizační opatření existují, postup zároveň umožnil zjistit potřebu jejich doplnění nebo posílení. Při uplatňování směrnice 98/34 bude Komise i nadále obezřetná, pokud jde o zásady zlepšování právní úpravy a nutnost zachovat příznivé prostředí pro konkurenceschopnost evropského hospodářství. Oznámené návrhy jsou proto i nadále dostupné elektronicky, bezplatně a ve všech úředních jazycích EU. Dále bude pokračovat úsilí s cílem poskytnout hospodářským subjektům právní rámec, který je co nejsrozumitelnější, zamezovat přidávání požadavků, které právní předpisy nevyžadují; připomínky a stanoviska budou poskytována tak, aby byla zvýšena konkurenceschopnost evropských podniků v EU i v zahraničí s přihlédnutím k vazbám mezi tímto postupem a postupem zavedeným Dohodou o technických překážkách obchodu v rámci Světové obchodní organizace (WTO). [1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998, o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (Úř. věst. L 204, 21.7.1998), pozměněna směrnicí 98/48/ES (Úř. věst. L 217, 5.8.1998). [2] CEN (Evropský výbor pro normalizaci), CENELEC (Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice) a ETSI (Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích). [3] Sdělení Komise Evropské radě – Plán evropské hospodářské obnovy, 26. listopadu 2008, KOM(2008) 800 v konečném znění. [4] Pověření jsou žádosti, jež pro evropské normalizační organizace představují výzvu, kterou lze za určitých podmínek přijmout. [5] KOM(2004) 674 v konečném znění ze dne 18.10.2004. [6] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145/43, 31.5.2001).