CS Úřední věstník Evropské unie C 177/14

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2017/C 177/06)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„FENALÅR FRA NORGE“

EU č.: NO-PGI-0005-01260 – 27.8.2015

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Fenalår fra Norge“

2. Členský stát nebo třetí země

Norsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Název „Fenalår fra Norge“ označuje solenou, sušenou, vyzrálou a někdy i uzenou jehněčí či skopovou kýtu. Jedná se o produkt norského původu. Výrobek „Fenalår fra Norge“ je uváděn na trh ve dvou variantách: jako tradiční kýta a jako zrající kýta, přičemž tyto kýty se prodávají buď celé, nebo zcela či částečně vykostěné. Kopyta a dolní část nohy se zpravidla úplně nebo částečně odstraňují.

„Fenalår fra Norge“ se vyznačuje zaoblenou masovou chutí a intenzita skopového aroma se pohybuje na škále mezi zcela neznatelnou a znatelnou. Vůně by měla být vyzrálá bez jakýchkoli abnormalit a chuť by měla být mírně slaná. Pokud jde o obsah soli, zrající varianta musí vykazovat podíl nižší než 7 % a tradiční varianta pak nižší než 9 %. Marinovaná nebo kořeněná stehna chutnají po konkrétních druzích použitého koření. K aromatizaci se běžně používají rozmarýn, česnek, pepř, tymián, bobule a med.

Produkt „Fenalår fra Norge“ by měl mít rovnoměrné červenavé zbarvení, jemnou a středně pevnou konzistenci a měl by být prost plísní. Maso by nemělo být suché a tuk byl měl mít světlou zlatavou barvu.

Míra vysušení musí dosahovat nejméně 30 % u tradiční varianty a nejméně 35 % u varianty zrající. Sušení a zrání trvá obvykle tři až šest měsíců v případě tradiční kýty a pět až devět měsíců v případě kýty zrající. Produkt „Fenalår fra Norge“ se obvykle prodává s aw (vodní aktivitou) nižší než 0,90.

K uzení se standardně používá studený kouř z bukových pelet. Bukové dřevo je v některých případech nahrazováno jalovcovým.

Normální hmotnost celého stehna po sušení dosahuje 1,4 až 2,1 kg u výrobku z jehněte a 2,0 až 4,2 kg u výrobku z dospělého zvířete.

3.3. Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Surovinou pro výrobu produktu „Fenalår fra Norge“ jsou končetiny jehňat nebo ovcí narozených, odchovaných a poražených v Norsku, jak je stanoveno v článku 4. K výrobě lze použít čerstvé i zmrazené/rozmrazené maso, nicméně zmrazené/rozmrazené končetiny by před zpracováním neměly být uchovávány déle než dvanáct měsíců.

Použít lze maso plemen, jako jsou norská bílá ovce, dala, norská kožichová ovce a stará norská krátkoocasá ovce, a maso jejich kříženců. Jehňata jsou obvykle porážena ve věku 7 až 8 měsíců a dospělá zvířata ve věku 1 roku až 5 let.

Více než 90 % zvířat se poráží v období od září do listopadu.

Stehna musí vykazovat pH v rozmezí 5,5 až 5,8 (měřeno v poloblanitém svalu). Během procesu musí být maso podrobováno tření a stlačování, aby z něho vytekla krev. Teplota by v průběhu výroby neměla dosahovat 7 °C, ale doporučuje se její udržování mezi 1 až 4 °C až do okamžiku, kdy stehna uzrají v soli. Sušení musí probíhat v příhodném vlhkém klimatu za správné teploty. Každé stehno musí být ručně kontrolováno, aby se zjistilo, jak proces sušení pokračuje a jestli už produkt nedosáhl patřičného stupně vysušení.

Jehněčí stehna se zamrazují při teplotách nižších než –18 °C. Rozmrazování stehen probíhá při řízených teplotách, jež nedosahují 7 °C.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Produkce masa, jeho zpracování a konečná úprava výrobku „Fenalår fra Norge“ musí probíhat v Norsku, jak je stanoveno v bodě 4. Surovinou pro výrobu produktu „Fenalår fra Norge“ jsou končetiny jehňat nebo ovcí narozených, odchovaných a poražených v Norsku, jak je stanoveno v bodě 4.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Produkt „Fenalår fra Norge“ může být prodáván jako celá kýta s kostí, jako celá kýta bez kosti nebo nakrájený. Vykostěný výrobek lze prodávat v celých kusech nebo v plátcích. Plátky bývají tenké (0,6–1,2 mm).

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Produkt „Fenalår fra Norge“ nese dodatečné označení, ze kterého lze zjistit, zda se jedná o tradiční, nebo zrající variantu.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Produkce masa, jeho zpracovávání a konečné zhotovování výrobku „Fenalår fra Norge“ musí probíhat v Norsku, které je v této souvislosti vymezeno jako Norské království s výjimkou Špicberků a ostrova Jan Mayen.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Žádost o zápis chráněného zeměpisného označení se zakládá na pověsti produktu.

„Fenalår fra Norge“ je norský produkt, který je jedinečný jak z hlediska názvu, tak z hlediska výrobní metody. Obecně jej lze definovat jako „sušenou skopovou nebo jehněčí kýtu“. Označení „fenalår“ se v Norsku používá již odedávna, avšak nezjistilo se, že by bylo používáno v jiných zemích.

Norsko má dlouhou tradici v extenzivním chovu ovcí, kterou lze přičíst chladnému podnebí, místnímu reliéfu a přítomnosti rozsáhlých travnatých ploch a strmých terénů.

Dlouholetou a nepřerušenou výrobu kýt „Fenalår fra Norge“ v Norsku lze prokázat četnými doklady. Například duchovní a spisovatel Olaus Magnus v roce 1555 o skopovém píše toto: „Seveřané jedí skopové, stejně jako téměř všechny ostatní druhy masa, po celý rok syrové, a to poté, co je toto maso naloženo do solanky, vyuzeno a usušeno na čerstvém vzduchu, přičemž celý rok je syrové a může se z něho stát maso staré.“ Podle mnoha nepřímých zdrojů se tento produkt s největší pravděpodobností vyráběl v čase Vikingů (800–1050 n. l.) a nálezy ovčích kostí přibližně z doby 3000 let př. n. l. (mladší doba kamenná) nasvědčují tomu, že skopové kýty už lidé možná sušili v této době.

Výroba kýt „Fenalår fra Norge“ představuje místní tradici ve všech čtyřech oblastech Norska a je spojena s celou zemí. Znalosti a zkušenosti potřebné pro výrobu produktu „Fenalår fra Norge“ si lidé předávají z generace na generaci, a díky takto nasbíranému know-how dokážou rozhodovat o tom, jak by se produkce měla přizpůsobit místním podmínkám, například teplotě, vlhkosti a větrným poměrům. Nahromaděné poznatky a zkušenosti s vybíráním náležitě kvalitních skopových stehen a s jejich třením, solením a sušením tak, aby se docílilo příznačné, mírně slané chuti a správné konzistence, jsou z hlediska pověstné kvality kýt „Fenalår fra Norge“ důležitými faktory.

Vzhledem k této dlouhé a rozšířené tradici se produkt „Fenalår fra Norge“ v Norsku těší značnému věhlasu. Spotřebitelský průzkum z ledna 2016 potvrdil, že kýty „Fenalår fra Norge“ provází velká a dobrá pověst a že jsou na trhu velmi dobře známy. Spotřebitelé je považují za jedinečný a tradiční norský produkt vysoké kvality. Kýty „Fenalår fra Norge“ se nejčastěji konzumují během svátků, např. na den státnosti 17. května nebo o Vánocích, a také v létě, když je teplo.

Až do konce 20. století bylo běžné, že si norští zemědělci tyto kýty vyráběli pro vlastní potřebu sami. Znalosti a zkušenosti potřebné pro výrobu produktu „Fenalår fra Norge“ si lidé předávali z generace na generaci a v současné době z nich vychází i produkce ve větším měřítku.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2012-10-03-935

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.