Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2005-2008 /* SEK/2006/0027 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 11.1.2006 SEK(2006) 27 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2005–2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Švédska byl předložen v prosinci 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 8. února 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu ekonomického cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], k všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsaženým v integrovaných pokynech na období 2005–2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Švédska a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Hodnocení 1. Šestý aktualizovaný konvergenční program Švédska byl zaslán Komisi dne 24. listopadu a zahrnuje období 2005 až 2008. Základem programu je návrh zákona o rozpočtu na rok 2006 přijatý parlamentem dne 16. prosince 2005. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedou v novém kodexu chování. Vykazuje však nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (chybí zejména náhrady zaměstnancům). Švédský program výslovně neuvádí střednědobý cíl stavu rozpočtu, jak vyžaduje kodex chování. 2. V posledním desetiletí se reálný roční růst HDP ve Švédsku pohyboval v průměru mírně pod 3 %. Tento růst výkonnosti se vyznačoval silným růstem produktivity a příznivým vývojem čistého vývozu. V několika posledních letech byl však růst zaměstnanosti slabý a míra zaměstnanosti se při narůstající nezaměstnanosti snižovala. Vývoj inflace zůstal na spodní hranici stanovené švédskou centrální bankou (Riksbank), tj. 2 % plus minus jeden procentní bod. Podle předpovědi v aktualizovaném programu by měl reálný růst HDP dosáhnout v roce 2005 2,4 %, v roce 2006 3,1 %, v roce 2007 2,80 % a v roce 2008 2,3 %. V nadcházejících letech se očekává obnovení růstu zaměstnanosti. Makroekonomický scénář, z něhož tato aktualizace vychází, se celkově jeví jako hodnověrný a je víceméně v souladu s hodnocením útvarů Komise, včetně prognózy z podzimu roku 2005. Na základě výpočtů provedených podle společně dohodnuté metodiky na základě údajů v aktualizovaném programu by měl potenciální růst HDP zůstat poměrně vysoký, ve střednědobém horizontu však bude mít klesající tendenci. V roce 2005 má hospodářství k dispozici pouze malé množství volných zdrojů, avšak již v roce 2006 se mezera výstupu uzavře. Očekává se, že inflační tlaky zůstanou utlumeny a po dobu trvání programu se postupně přiblíží 2% cílové úrovni švédské centrální banky (Riksbank). Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně. 3. Švédská koruna byla vůči euru v letech 2003 a 2004 poměrně stabilní, v poslední době však navzdory švédskému stabilnímu makroekonomickému prostředí, výhledu solidního růstu a přebytkům běžného účtu znehodnocovala, což bylo patrně způsobeno poměrně nízkými reposazbami. Výnosový diferenciál mezi dlouhodobými státními dluhopisy ve Švédsku a v eurozóně, který se na počátku roku 2004 pohyboval na úrovni 50 bazických bodů, klesl téměř na nulu. 4. Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci konvergenčního programu Švédska. Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, vycházelo se v aktualizovaném programu z roku 2004 na rok 2005 z přebytku veřejných financí ve výši 0,6 % HDP, současná aktualizace však i přes snížení růstu v roce 2005 předpokládá přebytek ve výši 1,6 %. Příjmy byly celkově vyšší, než se očekávalo, což je částečně vysvětlováno jednorázovými daněmi z příjmů právnických osob, ale také omezováním výdajů. 5. Rozpočtový rámec je ve Švédsku zaměřen na udržení zdravých veřejných financí při plné zaměstnanosti a udržitelném růstu. Za tímto účelem rozpočtový rámec zahrnuje cíl přebytkového salda veřejných financí v průměru 2 % HDP v průběhu cyklu, víceleté nominální výdajové stropy centrální vlády a požadavek vyrovnaného rozpočtu místních správ. Tato aktualizace předpokládá přebytek veřejných financí ve výši 1,6 % v roce 2005, 0,9 % v roce 2006, 1,2 % v roce 2007 a 1,7 % v závěrečném roce 2008. Míra výdajů a příjmů se bude v průběhu období výhledu postupně snižovat. Předpokládá se, že k poklesu podílu příjmů dojde již na začátku programového období, ke snižování výdajů má však dojít spíše až ke konci tohoto období. Očekává se, že důchodový systém a subsektor místní správy vykáží stabilní přebytky, schodek centrální vlády však povede ke změnám stavu veřejných financí. V současné době až do jara roku 2007 Švédsko využívá přechodného období k provedení rozhodnutí Eurostatu z března roku 2004 o klasifikaci penzijních fondů druhého pilíře. Účinek provádění tohoto rozhodnutí na saldo věřených financí by vedl ke snížení HDP o přibližně 1 % ročně. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace víceméně potvrzuje plánované úpravy na základě poněkud příznivějšího makroekonomického scénáře. 6. Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a na základě společně dohodnuté metody se odhaduje, že cyklicky očištěné rozpočtové saldo bez jednorázových opatření klesne z 1,75 % HDP v roce 2005 na přibližně na 1 % HDP v roce 2006. Fiskální expanze plánovaná na rok 2006 tak bude probíhat v období, kdy se mezera výstupu bude uzavírat a cyklické podmínky zlepšovat. Cyklicky očištěné rozpočtové saldo se v letech 2007–2008 postupně zlepší na 1,5–2 %. 7. Program předpokládá cíl vnitrostátního přebytkového salda během cyklu v průměru ve výši 2 % jako střednědobou referenční hodnotu aktualizované strategie. Tato hodnota je také základem švédského národního rozpočtového rámce. Z tohoto důvodu lze 2 % HDP považovat za střednědobý cíl programu. 8. Jelikož je střednědobý cíl uvedený v programu náročnější než minimální orientační cíl (schodek se odhaduje přibližně na 0,5 % HDP), měl by být jeho dosažením splněn cíl zajištění bezpečné rezervy proti nadměrnému schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu značně náročnější, než předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Jeho dosažení však zůstává klíčové pro dlouhodobou udržitelnost. 9. V konečném součtu se zdá, že výkyvy, které by mohly ohrozit rozpočtové výsledky jsou spíše pozitivní. Poslední údaje národních účtů totiž poukazují na skutečnost, že růst v roce 2005 byl vyšší, než program předpokládal. Nejnovější údaje naznačují, že daňové výnosy byly ke konci roku 2005 podstatně vyšší než hodnoty uvedené v aktualizovaném programu. Rozpočtový výsledek by tak mohl být lepší, než program předpokládá. 10. Vzhledem k tomuto posouzení rizika se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu je víceméně dostatečný k zajištění střednědobého cíle koncem programového období. Nicméně expanzivní rozpočet pro rok 2006 znamená odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého cíle zhruba o 1 % HDP v roce 2006 a 2007, čímž ohrožuje dosažení střednědobého cíle během programového období. Navíc existují obavy, že silný expanzivní kurz rozpočtu v roce 2006 (se zhoršujícím se cyklicky očištěným rozpočtovým saldem zhoršujícím o téměř 1 procentní bod) nemusí být zcela přiměřený v tom smyslu, aby bylo možné toto období klasifikovat jako „hospodářsky příznivé“. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je podstatně náročnější než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Zejména je v průběhu celého programového období zajištěno dostatečné bezpečnostní pásmo proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech. Toto hodnocení by mělo opodstatnění i při změně klasifikace penzijních fondů z druhého pilíře z roku 2007 mimo účty ústřední vlády, jak požaduje Eurostat. Stav rozpočtu je obecně zdravý a rozpočtová strategie poskytuje příklad souladu fiskální politiky s paktem. 11. Odhaduje se, že podíl hrubého zadlužení HDP bude dále klesat a v roce 2008 dosáhne 46 %. Dluhy pocházejí především ze sektoru centrální vlády – který vykazuje rozpočtové schodky – a přebytek z důchodového systému je investován hlavně do nestátních aktiv, čímž se zpomaluje snižování míry hrubého zadlužení. Míra zadlužení po odečtení finančních aktiv je záporná, což znamená, že sektor centrální vlády vykazuje čistý stav aktiv. Zde se předpokládá zlepšení z -6 % HDP v roce 2004 na téměř -9 % v roce 2008. Tyto předpoklady se jeví jako hodnověrné. 12. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Švédsku hrozí vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo pouze nízké riziko. Úroveň hrubého zadlužení je nyní hluboko pod 60 % referenční hodnoty a odhaduje se, že zůstane pod referenční hodnotou po většinu programového období. Švédská strategie učinit udržitelnost centrálním bodem rozpočtové politiky a přikládat jí velký význam i při reformě penzijního systému, která zahrnuje omezování výdajů na důchody a akumulaci aktiv, přispívá pozitivně k výhledům pro veřejné finance. Současný příznivý stav rozpočtu pomáhá omezit předpokládaný dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet a plánovaná konsolidace směřující k střednědobému cíli 2 % na konci programového období přispívá ke zlepšení udržitelnosti. 13. Zamýšlená opatření jsou víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro oblast veřejných financí, včetně integrovaných směrů pro období 2005–2008. I když je střednědobým cílem udržení dostatečně stabilního stavu rozpočtu, může odklonění se od střednědobého cíle v letech 2006–2007 působit procyklicky, a ohrozit tak dosažení střednědobého cíle na konci programového období. 14. Švédský vnitrostátní program reforem předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost klade velký důraz na udržitelný rozvoj a zdůrazňuje, že dosažení a udržení vysoké účasti na trhu práce a odpracovaných hodin představuje důležité výzvy, které budou mít z dlouhodobého hlediska významný vliv na veřejné finance. Švédský vnitrostátní program reforem zahrnuje rozpočet na rok 2006, z něhož vychází aktualizace programu, což znamená, že oba dokumenty jsou v souladu. 15. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2005–2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[3], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 16. Dne 24. ledna 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Švédska, který zahrnuje období 2005–2008. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedenou v novém kodexu chování. Vykazuje však nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (chybí zejména náhrady zaměstnancům). Švédský program výslovně neuvádí střednědobý cíl stavu rozpočtu, jak vyžaduje kodex chování. 17. V posledním desetiletí se reálný roční růst HDP ve Švédsku pohyboval v průměru mírně pod 3 %. Tento růst výkonnosti se vyznačoval silným růstem produktivity a příznivým vývojem čistého vývozu. V několika posledních letech byl však růst zaměstnanosti slabý a míra zaměstnanosti se při narůstající nezaměstnanosti snižovala. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z 2,4 % v roce 2005 na 3,1 % v roce 2006 a v následujících dvou letech programu dosáhne průměrné hodnoty 2,5 %. V prvních dvou letech programového období předpoklad růstu naznačuje zlepšení cyklických podmínek, u nichž se očekává, že zůstanou víceméně neutrální. Při posouzení podle informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář jeví hodnověrně. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně. 18. Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci konvergenčního programu Švédska. Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, v aktualizovaném programu z roku 2004 na rok 2005 se vycházelo z přebytku veřejných financí ve výši 0,6 % HDP, současná aktualizace však i přes snížení růstu v roce 2005 předpokládá přebytek ve výši 1,6 %. Příjmy byly celkově vyšší, než se očekávalo, což je částečně vysvětlováno jednorázovými korporativními daněmi, ale také omezováním výdajů. 19. Rozpočtový rámec je zaměřen na udržení zdravých veřejných financí při plné zaměstnanosti a udržitelném růstu. Za tímto účelem rozpočtový rámec zahrnuje cíl přebytkového salda veřejných financí v průměru 2 % HDP v průběhu cyklu, víceleté nominální výdajové stropy centrální vlády a požadavek vyrovnaného rozpočtu místních správ. Tato aktualizace předpokládá přebytek salda veřejných financí ve výši 1,6 % v roce 2005, 0,9 % v roce 2006, 1,2 % v roce 2007 a 1,7 % v posledním roce 2008. Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi bude postupně snižovat. K poklesu podílu příjmů by mělo díky daňovým škrtům dojít již v roce 2006, avšak s poklesem podílu výdajů se počítá spíše až ke konci programového období, kdy se zároveň předpokládá zlepšení na trhu práce. V porovnání s předchozí aktualizací současná aktualizace obecně potvrzuje podobné plánované daňové úpravy na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře. 20. Program stanoví cíl vnitrostátního přebytkového salda v průměru 2 % během cyklu jako střednědobou referenční hodnotu v aktualizované strategii. Tato hodnota je také základem švédského národního rozpočtového rámce. Proto lze 2 % HDP považovat za střednědobý cíl programu, protože je v souladu se zásadami pro střednědobý cíl uvedený v Paktu o stabilitě a růstu a v kodexu chování. Během programového období se plánuje, že se strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zlepší z 1 % HDP v roce 2006 na přibližně 1,5–2 % HDP v roce 2008. 21. Jelikož je střednědobý cíl uvedený v programu náročnější než minimální orientační cíl (schodek se odhaduje přibližně na 0,5 % HDP), měl by být jeho dosažením splněn cíl zajištění bezpečné rezervy proti nadměrnému schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu značně náročnější než předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Jeho dosažení však zůstává klíčové pro dlouhodobou udržitelnost. 22. V roce 2005 by mohl být rozpočtový výsledek lepší, než předpokládá program. Zejména poslední údaje o daňových výnosech a čtvrtletní národní účty toto hodnocení podporují. 23. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu je víceméně dostatečný k zajištění střednědobého cíle koncem programového období. Nicméně expanzivní rozpočet pro rok 2006 způsobuje odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého cíle zhruba o 1 % HDP v roce 2006 a 2007, čímž ohrožuje dosažení střednědobého cíle během programového období. Navíc existují obavy, že silný expanzivní přístup k rozpočtu v roce 2006 (s cyklicky očištěným rozpočtovým saldem zhoršujícím se téměř o 1 procentní bod) nemusí být zcela přiměřený, aby bylo možné toto období klasifikovat jako „hospodářsky příznivé“. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je podstatně náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. V průběhu celého programového období je zajištěno především dostatečné bezpečnostní pásmo proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech. Toto hodnocení by mělo opodstatnění i při změně klasifikace penzijních fondů z druhého pilíře z roku 2007 mimo účty ústřední vlády, jak požaduje Eurostat. Stav rozpočtu je obecně zdravý a rozpočtová strategie poskytuje příklad souladu fiskální politiky s paktem. 24. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhl v roce 2005 hodnoty 51 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení do roku 2008 sníží na 46 % HDP. 25. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Švédsku hrozí vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo pouze nízké riziko. Úroveň hrubého zadlužení je nyní hluboko pod 60% referenční hodnotou a odhaduje se, že zůstane pod referenční hodnotou po většinu programového období. Švédská strategie učinit udržitelnost centrálním bodem rozpočtové politiky a přikládat jí velký význam i při reformě penzijního systému, která zahrnuje omezování výdajů na důchody a akumulaci aktiv, přispívá pozitivně k výhledům pro veřejné finance. Současný příznivý stav rozpočtu pomáhá omezit předpokládaný dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet a plánovaná konsolidace směřující k střednědobému cíli 2 % na konci programového období přispívá ke zlepšení udržitelnosti[4]. 26. Zamýšlená opatření jsou víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro oblast veřejných financí, včetně integrovaných směrů pro období 2005–2008. I když je střednědobým cílem udržení dostatečně stabilního stavu rozpočtu, může odklonění se od střednědobého cíle v letech 2006–2007 působit procyklicky, a ohrozit tak dosažení střednědobého cíle na konci programového období. 27. Švédský vnitrostátní program reforem předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost klade velký důraz na udržitelný rozvoj a zdůrazňuje, že dosažení a udržení vysoké účasti na trhu práce a vysokého počtu odpracovaných hodin představuje důležité výzvy, které budou mít z dlouhodobého hlediska významný vliv na veřejné finance. Švédský vnitrostátní program reformy zahrnuje rozpočet na rok 2006, z něhož vychází aktualizace programu, oba dokumenty jsou tedy v souladu. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (změna v %) | KP list. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | KOM list. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | neuv. | KP list. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | neuv. | Inflace HISC (%) | KP list. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2.0 | 2,0 | KOM list. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1.8 | neuv. | KP list. 2004 | 1,3 | 1,5 | neuv. | neuv. | neuv. | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP list. 20052 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | KOM list. 20056 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,0 | neuv. | KP list. 20042 | -0,1 | 0,1 | -0,2 | -0,4 | neuv. | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP list. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | KOM list. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | neuv. | KP list. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | neuv. | Primární saldo (v % HDP) | KP list. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | KOM list. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | neuv. | KP list. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | neuv. | Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP list. 20052 | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | KOM list. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | neuv. | KP list. 20042 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | neuv. | Strukturální saldo3 (v % HDP) | KP list. 20054 | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | KOM list. 20055 | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | neuv. | KP list. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP list. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | KOM list. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | neuv. | KP list. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | neuv. | Pozn.: 1 Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Včetně tohoto dopadu by saldo veřejných financí dosahovalo 0,6 % v roce 2005, -0,1 % v roce 2006, 0,2 % v roce 2007 a 0,7 % v roce 2008, hrubý státní dluh by dosáhl 51,4 % v roce 2005, 49,9 % v roce 2006, 48,3 % v roce 2007 a 46,5 % v roce 2008. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4 Program neposkytuje žádné informace o jednorázových a jiných prozatímních opatřeních. Švédské ministerstvo financí však poskytlo odhad jednorázových opatření – 0,6 % HDP v roce 2004 a 0,2 % HDP v roce 2005. 5 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,6 % HDP v roce 2004, 0,2 % v roce 2005; jež snižují schodek). 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % a 2,7 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise a které bude zveřejněno na internetové stránce http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm