EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 5.7.2016 COM(2016) 446 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU Výroční zpráva za rok 2015 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU



Obsah Úvod Výkonnost a výsledkyODDÍL 1 1.1 Výkonnost základem Junckerovy Komise 1.2 Shrnutí pokroku 1.3 Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A) 1.3.1 Provádění programů na období 2014–2020 1.3.2 Výsledky programů víceletého finančního rámce na období 2007–2013 1.4 Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B) 1.4.1 Provádění programů na období 2014–2020 1.4.2 Výsledky programů na období 2007–2013 1.5 Udržitelný růst: přírodní zdroje (rozpočtový okruh 2) 1.5.1 Informace o provádění programů na období 2014–2020 1.5.2 Výsledky programů na období 2007–2013 1.6 Bezpečnost a občanství (rozpočtový okruh 3) 1.6.1 Provádění programů víceletého finančního rámce na období 2014–2020 1.6.2 Výsledky programů víceletého finančního rámce na období 2007–2013

1.7 Globální Evropa (rozpočtový okruh 4) 1.7.1 Provádění programů na období 2014–2020 1.7.2 Výsledky programů na období 2007–2013 Závěry o výkonnosti a výsledcích Výsledky řídicí činnostiODDÍL 2 2.1 Dosažení cílů vnitřní kontroly 2.1.1 Řízení rizik souvisejících s legalitou a správností: výše ohrožené částky při uzavření 2.1.2 Nákladová efektivnost a zjednodušení kontroly 2.1.3 Strategie proti podvodům 2.2 Záruky řízení 2.3 Záruka věrohodnosti na základě činnosti Útvaru interního auditu 2.4 Opatření v návaznosti na doporučení vyplývající z udělení absolutoria a externího auditu Závěry ohledně výsledků řídicí činnosti



Úvod Rozpočet EU umožňuje Evropanům, jednajícím svorně, řešit společné výzvy na evropské i mezinárodní úrovni. Rozpočet EU, představující zhruba 1 % hrubého národního důchodu EU a 2 % veřejných výdajů v EU, se používá ve spojení s vnitrostátními rozpočty a dalšími politickými a regulačními nástroji na evropské úrovni, aby pomohl Unii dosáhnout jejích strategických cílů. Přispívá zejména k plnění politických priorit vytyčených předsedou Junckerem. Tyto priority odrážejí klíčové výzvy, jimž čelí evropské hospodářství a společnost, a jsou referenčním bodem pro všechny činnosti Komise. Ve velké míře se doplňují s cíli strategie pro zaměstnanost a růst Evropa 2020, zahájené v roce 2010, která zavedla řadu hlavních cílů, jichž má být dosaženo do roku 2020 v souvislosti se zaměstnaností, výzkumem a vývojem, změnou klimatu a energetikou, vzděláváním, chudobou a sociálním vyloučením. Tyto společné cíle nabízejí plán činnosti na evropské i vnitrostátní úrovni a prostřednictvím procesu evropského semestru jsou převáděny na orientační body pro členské státy.

Na podporu dosažení cílů strategie Evropa 2020 byl vypracován víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 a související finanční programy. Víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 zahrnuje komplexní soubor ukazatelů výkonnosti s cílem posílit vazbu mezi výdaji a politickými cíli. Tyto ukazatele umožňují měřit pokrok v rámci každého programu z hlediska jeho výstupů a příspěvku ke konečným výsledkům a dopadům na hospodářský růst a blahobyt evropských občanů. Výroční zpráva za rok 2015 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU spojuje dvě dřívější zprávy: hodnotící zprávu vypracovanou podle článku 318 Smlouvy o fungování Evropské unie a souhrnnou zprávu vyžadovanou čl. 66 odst. 9 finančního nařízení. Jelikož zpráva slučuje informace o výkonnosti a řízení rozpočtu EU, poskytuje komplexní přehled toho, jak rozpočet EU podporuje politické priority Unie a jakou úlohu Komise sehrává při podpoře kultury dosahování výkonů a při zajišťování a prosazování nejvyšších standardů rozpočtového řízení. Zpráva pojednává o plnění a hodnocení výsledků a je důležitou součástí příspěvku Komise k ročnímu procesu udělování rozpočtového absolutoria. Rozpočet EU v roce 2015 – příspěvek k realizaci politik a reakci na krizi V průběhu roku 2015 Komise významnou měrou pokročila u deseti politických priorit, které předseda Juncker určil v politických směrech. Investiční plán pro Evropu ve výši 315 miliard EUR poskytuje tolik potřebný impuls k investicím do zaměstnanosti a růstu. Navíc klíčové strategické návrhy v takových oblastech, jako je energetická unie, unie kapitálových trhů a jednotný digitální trh, vytyčily cestu k hlubšímu, otevřenějšímu vnitřnímu trhu a větší hospodářské dynamičnosti. Rok 2015 byl i rokem, v němž Komise pohotově a komplexně reagovala na řadu velkých výzev pro evropské hospodářství a společnost: na probíhající uprchlickou krizi, teroristické útoky a nestabilitu v sousedství Evropy, vysokou nezaměstnanost a pomalou hospodářskou obnovu, finanční nestabilitu v Řecku a hospodářský dopad ruského zákazu týkajícího se vývozu zemědělských produktů a zpracovaných potravin. Tyto náročné okolnosti utvářely provádění rozpočtu EU po celý rok 2015. K řešení těchto obrovských výzev bylo zapotřebí kombinace politického vedení a strategického využívání rozpočtu EU. V souladu s politickými prioritami byl rozpočet EU orientován na maximalizaci přínosu k zaměstnanosti, růstu a investicím. Úspěšné provádění programů Horizont 2020, předsunutí zdrojů na financování finančních nástrojů poskytujících finance malým a středním podnikům, urychlení plateb na podporu Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, mobilizace programu Erasmus+, zřízení Evropského fondu pro strategické investice a tzv. balíček solidarity, jehož účelem je ulehčit situaci zemědělců, názorně dokládají, jak rychle a účinně byl rozpočet zmobilizován za účelem podpory politických priorit. Bezprecedentní výzvy pro EU vyvolává uprchlická krize. Ačkoli je jasné, že tato krize nebude řešena pouze vyčleněním dalších finančních zdrojů, a navíc že EU bude pouze schopna přispívat k celosvětovým finančním potřebám v této oblasti okrajově, je absolutně nezbytný strategický přístup k financování ve spojení s nástroji politik, které má EU k dispozici. Reakce EU na uprchlickou krizi je jasným příkladem toho, jak byl rozpočet EU čerpán v rámci mnohostranné reakce na velmi vážnou výzvu. Během roku 2015 Komise předložila Evropský program pro migraci, který stanoví komplexní plán na snížení motivace pro nelegální migraci, záchranu životů a zabezpečení vnějších hranic EU. Program počítá s vývojem silné společné azylové politiky, jakož i nové politiky v oblasti legální migrace. Komise předložila též Evropský program pro bezpečnost, aby byl přijat jako základ pro spolupráci a společnou činnost Unie v oblasti bezpečnosti pro příštích pět let s cílem vytvořit skutečný prostor vnitřní bezpečnosti EU. Finanční prostředky na uprchlickou krizi byly navýšeny o 50 % až na 3,7 miliardy EUR v roce 2015 a více než 10 miliard EUR v letech 2015–2016. Tyto další finanční prostředky posílily operace Triton a Poseidon ve Středozemním moři a kapacitu agentury Frontex, úřadu EASO a Europolu. Zahrnuje též mimořádná opatření v rámci Unie a podporuje vytvoření mechanismu pro relokaci uprchlíků mimo členské státy v přední linii. Evropská unie přispěla k záchraně více než 252 000 lidských životů v roce 2015 a dalších 100 000 do poloviny roku 2016 tím, že ztrojnásobila finanční prostředky určené pro námořní hlídky na migračních trasách ve středním a východním Středomoří. Rovněž zintenzivnila své úsilí v boji proti převaděčům a úsilí o rozbití skupin obchodujících s lidmi. Kromě opatření na řešení přílivu uprchlíků byl rozpočet EU využit i na boj proti hlavním příčinám migrace prostřednictvím bezprostřední humanitární pomoci pro Sýrii, Irák a další sousední země (Turecko, Libanon, Jordánsko), zřízení dvou nových svěřenských fondů a finančního nástroje na zajištění rámce k provádění opatření na místě. Regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii, podpořený z rozpočtu EU částkou ve výši 570 milionů EUR, bude poskytovat ucelenou a zesílenou reakci na syrskou krizi ve formě pomoci v regionálním měřítku. Budou reagovat na potřeby syrských uprchlíků z hlediska odolnosti a brzkého zotavení v sousedních zemích, jakož i potřeby hostitelských komunit a správních orgánů. Podobně Komise otevřela nouzový svěřenský fond Evropské unie pro stabilitu, který řeší hlavní příčiny nelegální migrace a vysídlení osob v Africe. Tento svěřenský fond je tvořen částkou ve výši 1,8 miliardy EUR z rozpočtu EU a Evropského rozvojového fondu, v kombinaci s příspěvky členských států EU a jiných dárců. Pro koordinaci celkové částky ve výši 3 miliard EUR na podporu uprchlíků v Turecku a jejich hostitelských komunit byl zřízen nástroj EU pro uprchlíky v Turecku. Jedna miliarda EUR této pomoci bude financována z rozpočtu EU. Nástroj poskytuje granty a další finanční podporu od 1. ledna 2016. Díky velmi pečlivému monitorování provádění, výraznému úsilí o přesun prostředků a pozitivnímu vývoji na straně příjmů nebylo v roce 2015 nutné, aby u dalších výdajů byly vyžadovány platby z vlastních zdrojů od členských států. Rozpočet na rok 2015 byl zcela proveden a vrácen do udržitelného stavu díky postupnému odstranění nahromaděných neuhrazených účtů z minulého programového období v souladu s plánem plateb, který schválily Evropský parlament a Rada. Avšak vzhledem k tomu, že požadavky kladené na rozpočet EU stále rostou, bude zásadní zajistit, aby byly k dispozici dostatečné finanční prostředky na podporu politických priorit v příštích letech a aby byl rozpočet dostatečně flexibilní a mohl tak reagovat na nepředvídané události.

Struktura výroční zprávy o řízení a výkonnosti Oddíl 1 této zprávy shrnuje výkonnost rozpočtu EU na základě nejnovějších dostupných důkazů týkajících se výsledků, jichž bylo dosaženo s rozpočtem EU do konce roku 2015. Tato zpráva čerpá z informací z výročních zpráv o činnosti, které vypracovávají útvary Komise, programových prohlášení, která jsou součástí návrhu rozpočtu na rok 2017, a dalších zdrojů, jako jsou hodnotící a prováděcí zprávy o programech EU. Zpráva poskytuje souhrnný přehled; další podrobné výkazy o cílech programů a pokroku u ukazatelů posuzovaných na základě výchozích hodnot a cílů jsou k dispozici ve výročních zprávách o činnosti a v programových prohlášeních. Ačkoli zpráva pojednává o vykazovaném roku 2015, čerpá z nejnovějších dostupných údajů, které se někdy týkají předchozích vykazovaných let. Pro každý z okruhů rozpočtu zpráva poskytuje prováděcí informace o pokroku programů víceletého finančního rámce v období 2014–2020 a nejnovější dostupné důkazy o výsledcích programů víceletého finančního rámce na období 2007–2013. Na základě požadavku Evropského parlamentu a Evropského účetního dvora zpráva též představuje vazby se strategií Evropa 2020 a uvádí konkrétní příklady přidané hodnoty financování EU. Zpráva též obsahuje klíčové příklady dalších typů nevýdajových nástrojů politik, které se používají společně s výdajovými programy na podporu obecných priorit Unie. Tento oddíl popisuje i právě probíhající práci Komise na rozpočtu EU zaměřeném na výsledky, což je rozsáhlá iniciativa, jejímž úkolem je zajistit maximální využití rozpočtu EU s cílem přinést výsledky občanům EU.



Oddíl 2 popisuje řízení rozpočtu EU Komisí v roce 2015. Podávání zpráv o výkonnosti při řízení vychází z výročních zpráv o činnosti útvarů Komise, v nichž je podrobně popsáno prostředí vnitřní kontroly a související otázky. Objevily-li se v průběhu roku problémy, popisuje zpráva, jak se útvary Komise s těmito výzvami vypořádaly. V tomto oddíle jsou shrnuty informace o dosažení cílů vnitřní kontroly, o řízení rizik legality a správnosti, o nákladové efektivnosti kontrol a strategiích boje proti podvodům. Závěr na konci oddílu, vyvozený ze záruky řízení přijaté od všech útvarů a ze záruky získané na základě vnitřního auditu, umožňuje Komisi přijetím této zprávy převzít celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU na rok 2015.



Oddíl 1 Výkonnost a výsledky 1.1 Výkonnost základem Junckerovy Komise V souvislosti s rozpočtovou disciplínou a konkurenčními požadavky na rozpočet EU je zásadní důrazná orientace na výkonnost a odvádění výsledků na místě. V průběhu roku 2015 bylo proto nutné co nejvíce využít flexibilitu víceletého finančního rámce, včetně výrazných přesunů, aby byly dostupné zdroje nasměrovány na nejnaléhavější priority a současně byl i nadále zajišťován stabilní rámec pro dlouhodobé investice. Předseda Juncker udal tón na začátku svého mandátu: „Nestačí přidělovat peníze moudře. Budeme muset dělat více s méně penězi. Musíme z rozpočtu dostat to nejlepší a peníze vynakládat chytře. [...] Lidé chtějí, abychom dosahovali výsledků. Chtějí také vědět, jak utrácíme peníze daňových poplatníků.“

Splnění tohoto závazku má zajistit iniciativa EU „Rozpočet zaměřený na výsledky“ zahájená v roce 2015 místopředsedkyní Georgievovou. Vychází ze stávajícího rozpočtového rámce opírajícího se o výsledky, aby prosazovala novou rovnováhu mezi souladem s pravidly a výkonností, čerpáním prostředků a výsledky programů. „Orientace, rychlost a výsledky“ jsou hlavními zásadami řady iniciativ, které spadají do čtyř oblastí: určení, do kterých oblastí by měl rozpočet EU investovat na podporu klíčových priorit a plnění četných cílů, aniž by postrádal nezbytnou rychlost a flexibilitu, zlepšení způsobu, jakým má být rozpočet EU investován, aby se maximalizoval pákový efekt finančních prostředků prostřednictvím zvýšeného využití finančních nástrojů, zjednodušení a přiměřených, nákladově efektivních kontrol, zamyšlení nad tím, jak je hodnoceno provádění a výkonnost rozpočtu EU za účelem provádění zjednodušeného a realistického výkonnostního rámce, včetně podávání zpráv o legalitě a správnosti a o výsledcích, zajištění účinné komunikace, která zajistí snadno přístupné a srozumitelné informace o výsledcích dosažených za pomoci rozpočtu EU pro širší veřejnost, jakož i produktivní dialog se zúčastněnými subjekty, včetně odborné a politické debaty o tvorbě rozpočtu založeného na výsledcích a výroční konference věnované rozpočtu zaměřenému na výsledky. Jedním z příkladů lepšího sdělování výsledků rozpočtu EU občanům je specifický webový nástroj Výsledky EU, který spustila místopředsedkyně Georgievová v září 2015 na výroční konferenci věnované rozpočtu zaměřenému na výsledky. Poskytuje příklady, jak je rozpočet EU čerpán a ukazuje dopad projektů financovaných EU na místě, a to v Evropě i mimo ni a v různých oblastech financování. Zatímco se program iniciativy rozpočtu zaměřeného na výsledky opírá o nepřetržitý pokrok, byla již v roce 2015 zavedena konkrétní zlepšení v cyklu strategického plánování a tvorby programů Komise, jakož i v rozpočtovém procesu. Tyto změny vylepšují plánování výkonů, monitorování a podávání zpráv u činností Komise i všech výdajových programů. Probíhají práce na přezkumu výkonnostních ukazatelů zavedených pro programy financované z rozpočtu EU. Tento přezkum umožní spolehlivými důkazy podpořený výběr nejvhodnějších ukazatelů k měření pokroku při dosahování cílů a k poskytnutí jasnějších a komplexnějších informací o výkonnosti pro přípravu ročního rozpočtu EU. Další zlepšení se projeví ve zprávách za rok 2016. Jako příklad lze uvést zavedení víceletého strategického plánu pro každý útvar Komise na základě společných obecných cílů dotýkajících se deseti politických priorit Junckerovy Komise a podporujících cíle strategie Evropa 2020 a závazky podle Smlouvy. V oblasti řádného finančního řízení bylo dosaženo pokroku při měření ukazatelů za účelem posouzení nákladové efektivnosti kontrol a ohrožených částek v jednotlivých oblastech politiky. V tomto procesu Komise též čerpá z práce a doporučení Útvaru interního auditu (IAS). V souladu se svou metodikou a osvědčenou praxí přistupuje IAS k výkonnosti nepřímo, tj. posouzením, zda a jak řízení vytvořilo kontrolní systémy, které mají měřit výkonnost (efektivnost a účinnost) jeho činností. Aby IAS pomohl Komisi plnit danou metodiku a osvědčenou praxi, provedl v roce 2015 řadu auditů výkonnosti, při nichž se zabýval tím, jak útvary Komise řídí a monitorují konkrétní cíle, které jsou pod jejich kontrolou a jichž lze dosáhnout prostřednictvím jejich výsledků a opatření, jak řídí a sledují výkonnost politik EU a jak o těchto cílech a výkonnosti podávají zprávy (další prvky týkající se auditů výkonnosti prováděných IAS viz příloha 3). ---

Tato nová výroční zpráva o řízení a výkonnosti odráží nový přístup Komise k podávání zpráv o výkonnosti. Je i příkladem závazku Komise zjednodušit zprávy o výkonnosti rozpočtu. Tato zpráva je součástí integrovaného souboru zpráv podporujících proces udělování absolutoria. V následujících oddílech jsou prezentovány nejnovější důkazy, které jsou k dispozici o výsledcích dosažených u rozpočtu EU. Oddíl začíná shrnutím pokroku z hlediska dosahování cílů strategie Evropa 2020 a poté se zabývá prováděním programů v období 2014–2020 a výsledky programů z období 2007–2013. 1.2 Shrnutí pokroku Strategie Evropa 2020 má za cíl inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a při jeho naplňování se zaměřuje na pět hlavních cílů v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, klimatu a energetiky, vzdělávání a boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Těchto pět hlavních cílů se projevuje v každém členském státě v podobě vnitrostátních cílů. Zatímco členské státy odpovídají v první řadě za pokrok při plnění cílů na vnitrostátní úrovni, rozpočet EU přispívá k naplňování hlavních cílů na úrovni EU. Hlavní cíle strategie Evropa 2020 monitoruje Komise na základě devíti ukazatelů. Informace o pokroku u těchto ukazatelů jsou pravidelně aktualizovány a zveřejňovány na internetové stránce Eurostatu. Následující graf představuje aktuální dostupné údaje pro těchto devět ukazatelů. Ukazuje pokrok, kterého bylo dosaženo od roku 2008, a vzdálenost, kterou je ještě nutné urazit směrem k souvisejícím cílům strategie Evropa 2020. Ukazatele týkající se cílů v oblasti životního prostředí a vzdělávání naznačují postup k dosažení hlavních cílů. Naopak je vyžadováno další úsilí v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje a boje proti chudobě či sociálnímu vyloučení. Graf č. 1: Hlavní cíle strategie Evropa 2020 Rozpočet EU je i důležitým nástrojem na podporu plnění průřezových cílů politik, jako je oblast klimatu a biologická rozmanitost. S cílem zareagovat na výzvy a investiční potřeby týkající se změny klimatu se EU rozhodla, že nejméně 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020 – až 180 miliard EUR za celé období – by mělo být vydáno na opatření související se změnou klimatu. Pro dosažení tohoto výsledku jsou do všech významných výdajových programů EU, zejména do politiky soudržnosti, regionálního rozvoje, energetiky, dopravy, výzkumu a inovací, společné zemědělské politiky i rozvojové politiky EU, začleňována opatření na zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům. Počínaje návrhem rozpočtu na rok 2014 jsou odhady výdajů v souvislosti s klimatem sledovány v ročním cyklu v souladu s metodikou opírající se o ukazatele z Ria (Rio markers). V roce 2015 byl celkový příspěvek k začleňování oblasti klimatu odhadován zhruba na 17 % a v roce 2016 by měl dosáhnout 22 %. Podobně jako začleňování opatření v oblasti klimatu předpověděl i postup sledování výdajů v souvislosti s biologickou rozmanitostí, že 7 % rozpočtu na rok 2015 a 9 % rozpočtu na rok 2016 bude vyčleněno na omezení a zvrácení poklesu biologické rozmanitosti v EU, čímž se důležitou měrou přispěje k cílům udržitelného růstu podle strategie Evropa 2020. V následujících oddílech jsou popsány vazby mezi úkoly programů víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a strategií Evropa 2020. Pro rozpočtové okruhy, které jsou nejtěsněji spojeny se strategií Evropa 2020 (1A, 1B a 2), je podávání zpráv o úspěších programů z období 2007–2013 též strukturováno kolem priorit strategie Evropa 2020 a ukazuje v co největší možné míře příspěvek rozpočtu EU k dosažení cílů strategie. Graf č. 2: Rozpočet EU na rok 2015 podle jednotlivých rozpočtových okruhů

Rozpočet EU v roce 2015 činil 162,273 miliardy EUR. Zhruba polovina z toho (48 % neboli 78 miliard EUR) byla přidělena okruhu 1 „Inteligentní růst podporující začlenění“ rozdělenému na okruh 1A „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (10,8 %) a okruh 1B „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ (37,2 %). Okruh 2 – „Udržitelný růst: přírodní zdroje“ byl druhou největší oblastí rozpočtu, která představovala 39,4 %. 1.3 Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A) Na programy pro „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (závazky v okruhu 1A) byla v roce 2015 vyčleněna částka ve výši 17,55 miliardy EUR. To představuje 10,8 % celkových ročních rozpočtových výdajů. Hlavními programy v rámci rozpočtového okruhu „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ jsou: rámcový program pro výzkum a inovace Horizont 2020, velké projekty v oblasti infrastruktury (Galileo, Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER), Copernicus), program Erasmus+ financující opatření v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, Nástroj pro propojení Evropy financující propojení transevropských dopravních, energetických a IKT sítí, nový Evropský fond pro strategické investice (EFSI), součást investičního plánu pro Evropu.



Priority Komise Programy v rámci tohoto rozpočtového okruhu přispívají především k prioritám Junckerovy Komise v oblasti „Zaměstnanost, růst a investice“, „Jednotný digitální trh“, „Energetická unie a klima“ a „Hlubší a spravedlivější hospodářská a měnová unie“. Přispívají k prioritám strategie Evropa 2020, jimiž jsou „inteligentní a udržitelný růst“ a „růst podporující začlenění“, především tvorbou pracovních míst a účinky programu Horizont 2020 (nástupce sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj) a Erasmus+ na zaměstnatelnost.

Graf č. 3: Vlevo: Podíl okruhu 1A na celkovém rozpočtu na rok 2015. / Vpravo: Hlavní programy financované v roce 2015 v rámci okruhu 1A. Kategorie „Ostatní programy“ zahrnuje mimo jiné program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EASI), Clo a Fiscalis. Kategorie „Velké projekty infrastruktury“ zahrnuje mimo jiné program Galileo, evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS), Copernicus a ITER. Všechny částky jsou v milionech EUR.



1.3.1 Provádění programů na období 2014–2020 Od přijetí nového víceletého finančního rámce je mnoho prováděcích funkcí programů v okruhu 1A nyní prováděno buď prostřednictvím agentur (výkonných či vnitrostátních a v některých případech decentralizovaných), společných podniků, iniciativ podle článku 185, nebo Evropské investiční banky (pro finanční nástroje). Horizont 2020, rámcový program pro výzkum a inovace Pracovní program na období 2014–2015 programu Horizont 2020 byl plně proveden. Do konce roku 2015 bylo zveřejněno 198 výzev k předkládání návrhů a bylo doručeno 78 268 návrhů. Celkem 10 658 z těchto návrhů bylo zařazeno na hlavní nebo náhradní seznam. Průměrná úspěšnost návrhů činila 14 %, což znamená, že míra nadměrné poptávky je stále vysoká, a ukazuje vysokou poptávku po financování EU v této oblasti. Galileo, evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS), Copernicus V roce 2015 bylo vypouštění družic Galileo urychleno třemi úspěšnými starty a vypuštěním šesti dalších družic. Do prosince 2015 se celkový počet vypuštěných družic zdvojnásobil na dvanáct, z čehož devět bylo funkčních, a bylo tak nasazeno významné tempo vypouštění ve světě družicové navigace. Počet letišť s funkcí EGNOS vzrostl ze 150 (2014) na 174 (2015). Pokračovalo provádění dohody o spolupráci s Ukrajinou, přičemž prostřednictvím nástroje sousedství bylo zpřístupněno 5 milionů EUR na vývoj služby EGNOS na Ukrajině. V roce 2015 program Copernicus postoupil dále směrem k tomu, aby se stal plně funkčním programem monitorování Země, když úspěšně vypustil družici Sentinel-2A dne 22. června 2015, díky čemuž byla do systému přidána funkce optického zobrazování. Družicové údaje z programu Copernicus aktivovaly například včasné varování před povodní ve Spojeném království a Irsku v roce 2015 a pomohly vyhodnotit následky zemětřesení v Afghánistánu. Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) Organizace ITER podepsala na různé pracovní balíčky výstavby reaktoru ITER celkem 104 ze 139 ujednání v oblasti veřejných zakázek. To představuje 90,5 % celkové nepeněžité hodnoty projektu. To znamená, že významná část činnosti v souvislosti s projektem ITER je nyní v rukou členů ITER, kteří dodají součásti tohoto projektu. Společný evropský podnik pro ITER (F4E), jehož úkolem je poskytovat příspěvek EU organizaci ITER, uzavřel nyní většinu smluv o velké hodnotě (více než 100 milionů EUR). K 31. prosinci 2015 podepsal F4E 766 veřejných zakázek na provoz a 145 grantů o celkové hodnotě zhruba 2,8 miliardy EUR (hodnota z roku 2008). Projekt však čelí problémům, především z hlediska zpoždění, rizika překročení nákladů a celkového řízení. Mnohá z těchto rizik jsou spojena s vlastní povahou projektu, který překračuje současný stav termonukleární technologie, a se složitou strukturou řízení. V březnu 2015 schválila řídící rada F4E akční plán pro zlepšení, který se zabýval i připomínkami Evropského parlamentu a Účetního dvora v jejich zprávách o udělení absolutoria za rok 2013 a který je v současnosti prováděn.

Erasmus+ Od roku 2014 propojil program Erasmus+ sedm předchozích programů a zahrnul nová opatření na výměnu ve vzdělávání. V letech 2014–2015 se více než jeden milion osob zúčastnil 18 000 opatření financovaných EU s flexibilnějšími podmínkami mobility, což lépe zohledňuje vývoj potřeb studentů a struktury vysokoškolského vzdělávání (boloňský proces) napříč Evropou. Nástroj pro propojení Evropy (CEF) V roce 2015 byla v rámci výzev CEF k předkládání návrhů z roku 2014 vyčleněna na 263 projektů v oblasti dopravy prostřednictvím grantových dohod podepsaných v roce 2015 částka ve výši 12,8 miliardy EUR. Kombinací příspěvku EU s regionálními rozpočty a rozpočty členských států, jakož i s půjčkami od Evropské investiční banky (EIB) přineslo financování v rámci Nástroje pro propojení Evropy celkové investice ve výši 28,3 miliardy EUR. V rámci dvou výzev k předkládání návrhů pro energetiku v rámci CEF v roce 2015 byla vyčleněna podpora ve výši 366 milionů EUR na studie a práce ve 35 projektech. Podpora byla poskytnuta projektům v Pobaltí, jakož i ve středovýchodní a jihovýchodní Evropě, zabývajícím se výzvami v oblasti bezpečnosti dodávek v těchto částech Evropy. Cílem všech vybraných projektů je zvýšit energetickou bezpečnost a omezit izolovanost členských států od celounijních energetických sítí. Jejich úkolem je přispět k dokončení evropského energetického trhu a začlenění obnovitelných zdrojů energie do rozvodné sítě. Plánuje se, že finanční nástroje CEF využijí na období 2014–2020 zhruba 2 miliardy EUR. Za tímto účelem byla dne 22. července 2015 podepsána s Evropskou investiční bankou dohoda o přenesení závazků CEF pro účely provádění dluhového nástroje CEF. Tento důležitý krok umožnil fungování dluhového nástroje, vycházejícího ze zkušeností nabytých při práci s nástroji z období 2007–2013, jako je nástroj pro úvěrové záruky pro projekty v oblasti transevropských dopravních sítí (TEN-T) a pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů (PBI). V květnu 2015 byly dotčenými členskými státy schváleny pracovní plány navržené evropskými koordinátory pro devět koridorů hlavní sítě předpokládaných nařízením o TEN-T a v červnu 2015 byly oficiálně představeny na Dnech TEN-T v Rize. Na tomto základě byly pro každý z koridorů vytyčeny priority a následně bylo rozhodnuto o opatřeních, jako jsou studie, práce a mechanismy řízení. Pakt pro růst a zaměstnanost: Jak pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů (PBI) pomohla mobilizovat další financování na důležité projekty v oblasti infrastruktury Hlavy států nebo předsedové vlád EU přijali v červnu 2012 Pakt pro růst a zaměstnanost, aby tak dále podpořili dosažení cílů strategie Evropa 2020. Jedním z opatření v rámci tohoto paktu bylo spuštění iniciativy projektových dluhopisů. V externím hodnocení pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů dokončeném v prosinci 2015 byla posuzována celá řada projektů v oblasti infrastruktury podporovaných řešením úvěrového posílení prostřednictvím projektových dluhopisů od roku 2012 do července 2015 a byl učiněn závěr, že tato iniciativa reagovala na jasné selhání trhu tím, že poskytla produkt, který zmírnil hlavní rizika spojená s projekty institucionálních investorů v oblasti infrastruktury. Za tímto účelem usnadnila pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů větší zapojení soukromého sektoru do dlouhodobého financování velkých projektů na kapitálovém trhu v oblasti transevropských dopravních sítí, transevropských energetických sítí, IKT sítí a širokopásmových sítí. Kromě toho mechanismus sdílení rizik mezi Evropskou komisí a EIB, jakož i poskytnutý příspěvek EU byly zásadní pro rozvoj iniciativy, pro to, aby se EIB mohla soustředit na rizikovější a větší transakce, a pro rozšíření investorské základny. Hodnocení rovněž upozornilo na to, že pákový efekt dosažený u pěti transakcí úvěrového posílení prostřednictvím projektových dluhopisů uzavřených k 31. červenci 2015 (tj. uzávěrka pro hodnocení) s dostupným příspěvkem EU činil 12,9, zatímco očekávaný pákový efekt u všech transakcí úvěrového posílení prostřednictvím projektových dluhopisů, které mají být uzavřeny, se stávající podporou rozpočtu EU byl 18,6 (4 270 milionů EUR v kapitálových nákladech dělených 230 miliony EUR příspěvků z rozpočtu EU), což je plně v souladu s očekáváními. V prvních třech měsících roku 2016 byly za podpory z rozpočtu EU podepsány další dvě transakce úvěrového posílení prostřednictvím projektových dluhopisů, čímž celkový počet dohod podepsaných v rámci tohoto nástroje (včetně transakcí na vlastní riziko EIB) vzrostl na deset. Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME)

V roce 2015 aktivoval mechanismus předsunutí finančních prostředků zavedený pro fond úvěrových záruk (LGF) v rámci programu COSME ještě významnější příspěvek k financování rizikovějších transakcí malých a středních podniků, než by bylo aktivováno bez záruky EFSI – (podepsáno 18 záručních dohod o celkové hodnotě právních závazků 163 milionů EUR). Očekává se, že z vylepšeného fondu LGF budou mít prospěch zejména začínající a menší malé a střední podniky, které nejobtížněji získávají přístup k financím. Ke dni 30. září 2015 získalo financování v celkové výši přesahující 700 milionů EUR více než 30 000 malých a středních podniků. K 31. prosinci 2015 získalo financování ve výši téměř 1 300 milionů EUR v rámci vylepšeného fondu COSME LGF více než 51 000 malých a středních podniků. Zhruba 450 000 malých a středních podniků obdrželo prostřednictvím sítě Enterprise Europe Network služby počínaje informacemi o záležitostech EU a konče specializovanými poradenskými službami či službami usnadňujícími partnerství mezi malými a středními podniky prostřednictvím podnikových misí a akcí pro navázání kontaktů. Cílem je zvýšit konkurenceschopnost malých a středních podniků a zvýšit jejich inovativní kapacitu prostřednictvím 3 000 pracovníků sítě přítomných ve všech regionech EU a 35 zemích mimo území EU. 625 zúčastněných organizací poskytovalo specializované poradenství 60 000 malých a středních podniků o přístupu k financím, právech duševního vlastnictví, přezkumech podnikání a technologií a účinnosti zdrojů. Akcí pro navazování kontaktů se zúčastnilo zhruba 22 000 malých a středních podniků. Tyto činnosti přinesly 3 190 speciálních výsledků hlášených podniky a četné příběhy o úspěchu. Program Erasmus pro mladé podnikatele dává novým a nadějným podnikatelům šanci učit se od zkušených podnikatelů provozujících malé podniky v jiných zemích. Doposud bylo zaregistrováno téměř 12 000 profilů podnikatelů a bylo vytvořeno 3 900 spojení zahrnujících 7 700 podnikatelů. Investiční plán pro Evropu Významná priorita Komise v roce 2015 spočívala v přípravě provádění investičního plánu pro Evropu, zahájeného v roce 2014. Mobilizace finančních prostředků Základním kamenem investičního plánu je Evropský fond pro strategické investice (EFSI), který řídí skupina EIB. Ke konci května 2016 schválila skupina EIB projekty EFSI o celkové investiční hodnotě přibližně 100 miliard EUR podpořené financováním z EFSI ve výši 9,3 miliardy EUR na investice do infrastruktury a inovací a 3,5 miliardy EUR ve prospěch malých a středních podniků, což je důkaz o úspěšném spuštění tohoto nástroje. Plný dopad na hospodářství lze komplexně posoudit až po úplném provedení iniciativy. V květnu 2016 předložila Komise v souladu s právním základem svou první zprávu o řízení záručního fondu EFSI v roce 2015. Podpora investic do reálné ekonomiky Rok 2015 se vyznačoval i značným úsilím připravit spuštění dvou klíčových nástrojů, které zajišťují snadnou dostupnost investičního plánu pro předkladatele projektů: Evropského centra pro investiční poradenství (EIAH), které začalo fungovat 1. září 2015, a Evropského portálu investičních projektů (EIPP), který byl spuštěn 1. června 2016. Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH) nabízí předkladatelům projektů jednotné vstupní místo pro technickou pomoc, vedení a poradenství. Ke konci května 2016 zpracovalo více než 160 žádostí. EIB a Evropská komise spolupracovaly úzce se základní skupinou národních podpůrných bank (NPB) a vypracovaly memorandum o porozumění pro případnou spolupráci mezi EIAH a národními podpůrnými bankami. Osmnáct bank z šestnácti členských států podepsalo do konce května 2016 memorandum o porozumění. Evropský portál investičních projektů (EIPP), vyvinutý Komisí, má jako veřejně přístupný webový portál umožňovat předkladatelům projektů z EU zvýšit viditelnost svých projektů pro případné mezinárodní investory. Vytváření prostředí příznivého pro investice Investiční plán má zlepšit podnikatelské prostředí a finanční podmínky, a proto předpovídá pokrok směrem k jednotnému digitálnímu trhu, energetické unii a unii kapitálových trhů. Od krize se jak soukromé, tak veřejné investice vyvíjejí v jednotlivých zemích odlišně. Přetrvávají regulační a neregulační překážky pro investice. Součástí úsilí o zlepšení rámcových podmínek a odstranění byrokracie a regulačních překážek je určení a odstranění těchto výzev pro investice. Komise s členskými státy vede strukturovaný dialog, aby pomohla s odstraňováním těchto vnitrostátních překážek pro investice v rámci evropského semestru. Podpora malých a středních podniků (MSP)

Záruční mechanismus pro malé a střední podniky s rozpočtovým závazkem EU ve výši 649,90 milionu EUR zajistil financování ve výši 20,7 miliardy EUR pro 381 592 malých a středních podniků prostřednictvím 463 295 půjček. Dosažený pákový efekt pro záruční mechanismus pro malé a střední podniky činí 38,6. V rámci mechanismu pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (GIF) bylo do fondů rizikového kapitálu investováno 555 milionů EUR zdrojů EU a to zajistilo celkové dosažené finanční prostředky ve výši téměř 3,12 miliardy EUR pro 437 způsobilých příjemců investic (malé a střední podniky). Dosažený pákový efekt nástroje GIF činí zhruba 5,6. Tyto malé a střední podniky zaznamenávají větší růst prodeje, aktiv a zaměstnanosti než ty, které nemají k dispozici podporu ze strany fondu soukromého nebo rizikového kapitálu, a je u nich rovněž nižší pravděpodobnost selhání než u jiných společností. 1.3.2 Výsledky programů víceletého finančního rámce na období 2007–2013 Aspekty provádění Nedávno dokončené následné hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj ukazuje, že v průběhu sedmi let programu (2007–2013) bylo uzavřeno 487 výzev s téměř 136 000 obdrženými způsobilými návrhy. Bylo financováno přibližně 25 000 projektů, na nichž se podílelo více než 134 000 účastníků ze 170 různých zemí. Celkově se zúčastnilo zhruba 29 000 organizací, z nichž bylo více než 70 % nováčků. Malé a střední podniky představovaly více než 50 % všech průmyslových organizací podílejících se na grantových dohodách. Dále sedmý rámcový program významnou měrou přispěl k prioritě Junckerovy Komise „EU jako globální hráč“, jelikož se ho zúčastnilo více než 7 800 subjektů z nepřidružených třetích zemí a od Evropské komise obdržel více než 700 milionů EUR. Opatření pro zjednodušení sedmého rámcového programu ušetřila účastníkům oproti šestému rámcovému programu více než 550 milionů EUR. Z hodnocení Výkonné agentury pro výzkum (REA), která spravuje velkou část programu Horizont 2020, vyplynulo, že z důvodu úspor nákladů ve výdajích na pracovníky a infrastrukturu byly skutečné náklady na chod agentury REA v letech 2012–2015 o 34,8 milionu EUR (15 %) nižší, než se odhadovalo na počátku. Skutečné úspory vyplývající z pověření agentury REA řízením programu byly o 24 % vyšší než podle počátečních odhadů (53,4 milionu EUR v porovnání s 43,1 milionu EUR). Z analýzy skutečných nákladů Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum (ERCEA), která řídí Evropskou radu pro výzkum (ERV), lze vyvodit, že část programu Horizont 2020 v letech 2012–2015 byla o 20,6 milionu EUR (12 %) nižší než počáteční odhad díky úsporám režijních nákladů, ačkoli skutečné výdaje související s pracovníky překročily jejich odhady na období 2014–2015. Skutečné úspory z převodu programu na agenturu ERCEA byly mírně vyšší než počáteční odhady (46,5 milionu EUR v porovnání s 44,6 milionu EUR). V lednu 2014 se z Výkonné agentury pro transevropskou dopravní síť stala Výkonná agentura pro inovace a sítě (INEA), která odpovídá za provádění částí programu CEF (doprava, energetika a telekomunikace) a specifických programů Horizont 2020 v oblasti dopravy a energetiky. Hodnotící studie ex-post provedená za období 2011–2013 prokázala, že agentura je nákladově nejefektivnější možností, která je pro provádění programu TEN-T k dispozici. Tato možnost přinesla úspory ve výši 8,8 milionu EUR z rozpočtu EU v porovnání s tím, co by stálo interní provádění programu. Příspěvek k úspěchům politik Inteligentní růst

V roce 2015 byla v následném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (FP7) uvedena informace o úspěchu 12 149 dokončených projektů sedmého rámcového programu (což představuje zhruba 50 % celkového počtu projektů sedmého rámcového programu). Ačkoli je ještě příliš brzy na konečné hodnocení dopadu sedmého rámcového programu na trh, odhadovalo hodnocení nepřímý ekonomický účinek ve výši 500 miliard EUR po dobu 25 let nebo přibližně 20 miliard EUR ročně, o které se navýší hrubý domácí produkt (HDP). Prostřednictvím krátkodobých pákových efektů a dlouhodobých multiplikačních efektů vytvořilo každé euro vydané sedmým rámcovým programem přibližně 11 EUR odhadovaných přímých a nepřímých ekonomických účinků prostřednictvím inovací, nových technologií a produktů. Hodnocení sedmého rámcového programu ex-post uvedlo 1 700 patentových přihlášek a více než 7 400 obchodních využití vyplývajících z projektů tohoto programu. Vzhledem k tomu, že více než polovina projektů ze sedmého rámcového programu stále probíhá, očekává se, že uváděný dopad v nadcházejících letech vzroste. V porovnání s organizacemi účastnícími se šestého rámcového programu skončily projekty podporované v sedmém rámcovém programu s vyššími úrovněmi technologické připravenosti, což jsou zástupné ukazatele pro posouzení jejich inovační síly. Z analýzy průzkumu Společenství v oblasti inovací vyplývá, že u inovativních společností podporovaných ze sedmého rámcového programu bylo pravděpodobnější, že zavedou inovace produktů, procesů nebo služeb, které jsou na trhu nové, a že dosáhnou v průměru vyššího podílu obratu z inovací než společnosti, které ze sedmého rámcového programu podporovány nebyly. Podobně i kontrafaktuální analýza posuzující „průměrný počet patentových přihlášek na jednoho výzkumného pracovníka“ ukázala, že výzkumní pracovníci v organizacích účastnících se sedmého rámcového programu přihlašují v průměru patenty častěji než výzkumní pracovníci v organizacích, které se rámcových programů EU neúčastní. Sedmý rámcový program byl obzvláště účinný v oblasti posilování vědecké excelence. Projekty sedmého rámcového programu doposud vedly k uveřejnění 170 000 publikací. 54 % z nich je v režimu volného přístupu. Podíl publikací v sedmém rámcovém programu mezi špičkovým 1 % vysoce citovaných publikací činí v průměru 3,6 %. Tento podíl je 2,8krát vyšší než průměr EU, 2krát vyšší než průměr USA a 3,6krát vyšší než světový průměr. Dokladem o vědecké excelenci ERV je počet publikací v předních vědeckých časopisech, které uznávají financování z ERV, a skutečnost, že mezi financovanými z ERV bylo jedenáct nositelů Nobelovy ceny a pět nositelů Fieldsovy medaile. Sedmého rámcového programu se zúčastnilo více než 13 000 malých a středních podniků, které získaly 6,4 miliardy EUR. To je výrazně nad 15procentním cílem financování pro malé a střední podniky v rámci programu spolupráce sedmého rámcového programu, jejž stanovila Rada a Evropský parlament na počátku sedmého rámcového programu. Z ekonometrických analýz vyplývá, že pokud jde o růst zaměstnanosti a provozní výnosy, dosáhly malé a střední podniky účastnící se sedmého rámcového programu o 38 % lepšího výsledku než kontrolní skupina. Příklad přidané hodnoty EU Podle respondentů v on-line konzultaci zúčastněných subjektů ohledně následného hodnocení sedmého rámcového programu patří řešení celoevropských výzev prostřednictvím evropského výzkumu ke třem nejdůležitějším oblastem evropské přidané hodnoty v porovnání s opatřeními členských států (společně se zvýšením hospodářské soutěže ve výzkumu a zlepšením mobility výzkumných pracovníků). V rámci programu Horizont 2020, nástupce sedmého rámcového programu, zavádí Evropská komise soubor cen „společenské výzvy“. Tyto ceny programu Horizont nabízejí peněžní odměnu těm, kteří definovanou výzvu splní nejúčinněji. Působí tak jako pobídka pro inovace. Stanoví cíl, nikoli však subjekt, který by měl být inovátorem, ani to, jak by cíle mělo být dosaženo. V roce 2014 získala cenu za inovaci německá biofarmaceutická společnost CureVac GmbH, která byla odměněna 2 miliony EUR za pokrok k novátorské technologii na uchovávání vakcín zachraňujících životy ve stabilním stavu při jakékoli teplotě okolí, čímž byla překonána jedna z největších překážek pro používání vakcín v rozvojových zemích. V roce 2015 cena vytvořila pákový efekt pro další soukromé investice do výzkumu, když Nadace Billa a Melindy Gatesových oznámila závazek investovat 46 milionů EUR do společnosti CureVac s cílem urychlit vývoj její inovativní technologie vakcín a výrobu početných vakcín proti infekčním chorobám. V rámci akcí Marie Skłodowska Curie (MSCA) sedmého rámcového programu bylo výzkumným pracovníkům (včetně 10 000 studentů Ph.D.) uděleno více než 50 000 stipendií. Tito stipendisté byli 148 různých národností z 86 zemí celého světa, díky čemuž se nástroj MSCA stal nejvíce mezinárodní částí sedmého rámcového programu. Nástroj MSCA přispěl k udržení nejlepších výzkumných pracovníků v Evropě, jelikož téměř 34 % stipendistů bylo státními příslušníky třetích zemí a 46 % výzkumných pracovníků přicházejících do EU z průmyslových zemí zůstalo po skončení stipendia v rámci nástroje MSCA v Evropě (ačkoli nelze posuzovat přímý vliv programu). Z výsledků průzkumu vyplývá, že zhruba 80 % stipendistů v rámci nástroje MSCA mělo pocit, že se jim díky nabytým zkušenostem zlepšily profesní vyhlídky, což prokazuje, že si ti, kteří obdrželi finanční podporu, váží přínosu programu pro rozvoj jejich vědecké kariéry. Udržitelný růst Program Inteligentní energie – Evropa (IEE) zajišťuje hmotný přínos: od roku 2007 poskytly projekty IEE obnovitelnou energii odpovídající roční spotřebě elektřiny sedmi milionů občanů, ušetřily primární energii odpovídající roční spotřebě elektřiny ve více než dvou milionech domácností a očekává se, že spustí investice do udržitelné energie ve výši více než 4 miliardy EUR. Podle předběžného odhadu by roční primární úspory energie, kterých se podle očekávání dosáhne díky probíhajícím projektům IEE, měly překročit 312 000 tun ropného ekvivalentu ročně. Program IEE oslovil více než 40 milionů osob v celé EU.

Hodnocení upozornilo na to, že očekávaný průměrný pákový faktor ekologických inovačních projektů činí zhruba 20 (1 EUR veřejných investic vede dva roky po ukončení projektu ke dvacetinásobnému pákovému faktoru hrubých výnosů) s průměrnou čistou tvorbou pracovních míst zhruba osmi osob (na plný pracovní úvazek) na každý projekt. Přepočteno na peníze je hodnota celkového celosvětového environmentálního a ekonomického přínosu iniciativy ekologické inovace v rámci programu CIP (rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace) odhadována na více než 1,6 miliardy EUR po dobu pěti let. Bezpečnější, cenově dostupnější a udržitelnější energie Do roku 2015 vstupovala EU se závazkem zajistit svým občanům a podnikům bezpečnou a cenově dostupnou energii a zároveň odstraňovat příčiny změny klimatu. V únoru EU zahájila projekt energetické unie, aby spotřebitelům pomohla ušetřit finanční prostředky i energii, šetřila životní prostředí, prosazovala konkurenceschopný energetický trh a zajistila bezpečnost dodávek. V červenci byla předložena řada souvisejících návrhů, které se týkaly revize systému EU pro obchodování s emisemi, lepší srozumitelnosti označování energetickými štítky a lepších podmínek pro spotřebitele. Komise otevřela i veřejnou konzultaci o nové podobě trhu s elektřinou. V únoru Komise předložila sdělení k tomu, jak do roku 2020 dosáhnout ve všech členských státech cíle 10 % propojení elektroenergetických soustav. Několik projektů na propojení bylo představeno již během roku 2015 – jednalo se o propojení pobaltských států na severu, Iberského poloostrova na jihu a Malty se zbytkem EU. V září Komise přijala nový strategický plán pro energetické technologie (plán SET). Jeho cílem je urychlit vývoj a nasazování nízkouhlíkových technologií a zvýšit spolupráci mezi členskými státy. V listopadu Komise vydala první výroční zprávu o stavu energetické unie, která zachycuje pokrok, kterého se dosáhlo od přijetí rámcové strategie pro energetickou unii. Na jejím provádění bude nicméně třeba ještě dále pracovat a rok 2016 bude pro realizaci zásadní. Evropská unie navíc sehrála ústřední roli při vyjednávání o celosvětově první všeobecné, právně závazné dohodě o klimatu, kterou v prosinci v Paříži přijalo 195 zemí. Dohoda stanoví globální akční plán, jehož pomocí by se svět měl vyhnout nebezpečné změně klimatu tím, že se globální oteplování udrží na úrovni výrazně nižší než 2 °C. Zároveň se jedná o jasný vzkaz investorům, podnikům a politickým činitelům, že v celosvětovém měřítku nastává přechod k čisté energii a že prostředky je třeba přesunout pryč od znečišťujících fosilních paliv. Růst podporující začlenění Následné hodnocení sedmého rámcového programu ukazuje, že ačkoli tento rámcový program nebyl speciálně zřízen proto, aby vytvářel pracovní místa, vytvoří v průběhu období 10 let přímo 130 000 pracovních míst ve výzkumu a v průběhu 25 let nepřímo dalších 160 000 pracovních míst. Akce Marie Skłodowska Curie (MSCA) zlepšily zaměstnatelnost, příležitosti profesního rozvoje a mobilitu výzkumných pracovníků v Evropě i jinde. 95 % stipendistů MSCA bylo dva roky po ukončení stipendia zaměstnáno. Sedmý rámcový program přispěl k dlouhodobějšímu náboru výzkumných pracovníků, jelikož velký podíl (43 %) dočasných výzkumných pracovníků zaměstnaných na projektech zůstal po ukončení projektu ve výzkumných týmech, které byly příjemci prostředků. Každý druhý evropský absolvent, který studuje nebo absolvuje odbornou přípravu v zahraničí, využívá program Erasmus. Důkazy z programu Erasmus dokládají, že tento program zvyšuje výhodu zaměstnatelnosti oproti nemobilním studentům o 45 %. U studentů z východní Evropy byla pravděpodobnost, že budou dlouhodobě nezaměstnaní, pokud se zúčastnili programu Erasmus, o 83 % nižší. Průzkum provedený mezi účastníky programu Erasmus pro mladé podnikatele ukázal, že ve skutečnosti začala podnikat více než třetina potenciálních podnikatelů, kteří se akce zúčastnili, a že dvě třetiny zúčastněných zkušených podnikatelů získaly nové nápady nebo technické know-how, vstoupily na nové trhy a zvýšily obrat.





1.4 Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B) Na programy v okruhu 1B na rok 2015 bylo přiděleno 60,4 miliardy EUR, což odpovídá 37,2 % celkového rozpočtu EU na rok 2015. Graf č. 4: Vlevo: Hlavní programy financované v roce 2015 v rámci okruhu 1B. Kategorie „Ostatní“ zahrnuje mimo jiné „Nejvzdálenější a řídce osídlené regiony“ a „Fond evropské pomoci nejchudším osobám“. / Vpravo: Podíl okruhu 1B na celkovém rozpočtu na rok 2015. Všechny částky jsou v milionech EUR. Okruh 1B víceletého finančního rámce zahrnuje „Evropský fond pro regionální rozvoj“ (EFRR), „Fond soudržnosti“ (FS), „Evropský sociální fond“ (ESF) – včetně „Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí“ (YEI) (zvláštní nadrámcový příděl) – a „Fond evropské pomoci nejchudším osobám“ (FEAD). Všechny tyto programy jsou prováděny v rámci sdíleného řízení. Priority Komise: EFRR, FS a ESF představují politiku soudržnosti EU s rozpočtem ve výši 351,8 miliardy EUR na období 2014–2020, což je nejdůležitější investiční nástroj EU pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 podporujících růst a tvorbu pracovních míst na úrovni EU a strukturální reformy na úrovni jednotlivých států. Opatření přijatá v rámci politiky soudržnosti přispívají k dosažení některých priorit Junckerovy Komise, zejména priorit „Zaměstnanost, růst a investice“, „Jednotný digitální trh“ a „Energetická unie a klima“. Politika soudržnosti přispívá též k rozvoji vnitřního trhu a řadě opatření souvisejících s reakcí na uprchlickou krizi a s migrační politikou. Zreformovaná politika soudržnosti v letech 2014–2020 byla plně sladěna se strategií Evropa 2020 pro „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“. V některých členských státech financování v rámci politiky soudržnosti odpovídá více než 60 % rozpočtu na veřejné investice a i nadále hraje stěžejní roli při podpoře dlouhodobých investičních strategií. Jak politika soudržnosti přispívá k provádění doporučení pro jednotlivé země V souladu s právním rámcem vztahujícím se na evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) řeší programy spolufinancované ESI fondy na období 2014–2020 veškerá příslušná doporučení pro jednotlivé země v souvislosti s evropským semestrem. Operační programy byly úzce sladěny s minulými doporučeními pro jednotlivé země a jejich schválení bylo podmíněno provedením řady reforem (předběžných podmínek) pro snadnější používání a účinnost ESI fondů. Toto pevné začlenění zreformované politiky soudržnosti do nové správy ekonomických záležitostí EU v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 pomáhá zvýšit schopnost politiky reagovat na měnící se hospodářskou situaci a na vznikající nerovnováhy. Zatímco hlavní úsilí Komise bylo spojeno s úspěšným dokončením jednání o programech na období let 2014–2020, Komise po celý rok 2015 rovněž prováděla cílená opatření, jejichž cílem bylo řešit potíže jednotlivých zemí a zvýšit schopnost členských států účinně dokončit programy na období 2007–2013. 1.4.1 Provádění programů na období 2014–2020 Do konce roku 2015 Komise schválila všechny operační programy politiky soudržnosti na období 2014–2020, čímž umožnila zahájení praktického provádění všech programů. Zlepšení zavedená pro období 2014–2020 zajišťují, že programy se mnohem více zaměřují na výsledky a investiční potřeby jsou spojeny s konkrétními záměry a prioritami s odpovídajícími ukazateli a cíli pro výstupy a výsledky. Každý program má výkonnostní rámec, na jehož základě je výkonnost posuzována. Díky tomu je možné transparentně podávat zprávy a hodnotit pokrok směrem k cílům programu. Na konci roku 2015 měly členské státy vybráno více než 100 000 projektů. Sdělení „Investovat do zaměstnanosti a růstu a maximalizovat příspěvek evropských strukturálních a investičních fondů“ vydané Komisí v prosinci 2015 nabízí kvalitní přehled investic z ESI fondů naplánovaných na programové období 2014–2020 a jejich očekávaných výstupů.

Celkově se odhaduje, že pozitivní dopad zejména na růst HDP, v porovnání s daným stavem, přímo vyplyne z provádění programů ESI fondů na období 2014–2020 a bude pokračovat i po provedení. Očekávaný dopad je zvlášť významný pro členské státy EU-13, pro které ESI fondy představují výrazný podíl veřejných investic. V případě těchto členských států se očekává, že rozdíl oproti danému stavu vyvrcholí na +2,7 % na konci provádění a nejméně po dobu 10 let po roce 2020 zůstane soustavně nad 2 %. Informace o provádění a výsledky budou poskytnuty především jako součást výročních zpráv o provádění za programy EFRR-FS a ESF a budou bedlivě sledovány Komisí. První výroční zprávy o provádění mají členské státy předložit v červnu 2016. Předběžné podmínky provádění Předběžné podmínky jsou jedním z klíčových nových prvků zreformované politiky soudržnosti a jejich cílem je zvýšit účinnost fondů. Vytvářejí rámcové podmínky, aby investice byly účinné, a měly by být splněny na počátku – nejpozději v průběhu prvních let provádění. Ačkoli zhruba 75 % všech předběžných podmínek bylo splněno do doby schválení programů, zhruba 750 jich splněno nebylo (například hlavní plány pro dopravu zdůrazňující investice do dopravy). Akční plány jejich splnění nejpozději do konce roku 2016 byly odsouhlaseny s Komisí. Při plnění těchto akčních plánů bylo zaznamenáno několik zpoždění: ze 470 akčních plánů, které měly být podle původního záměru dokončeny do konce roku 2015, jich bylo 142 dokončeno v roce 2015 společně se třemi akčními plány naplánovanými na rok 2016. Komise bedlivě sleduje situaci akčních plánů souvisejících s plněním předběžných podmínek a bude v této činnosti pokračovat i v průběhu roku 2016. Dalším novým prvkem zreformované politiky soudržnosti je určení, jehož cílem je posílit záruku zvýšením odpovědnosti členských států v souladu se zásadou subsidiarity. Je to proces, v němž členské státy určují orgány, které budou pověřeny správou a řízením programů, a zajišťují tak, že od začátku období byly náležitě vytvořeny vhodné systémy. Jakmile je proces dokončen, mohou programy začít předkládat Komisi žádosti o platbu. První orgány určily členské státy v roce 2015. Na konci roku 2015 oznámily členské státy Komisi určení programových orgánů pro 20 % programů ESF, EFRR a FS, což značilo pomalejší tempo oproti původnímu harmonogramu. Komise však poskytuje členským státům podporu, aby jim pomohla překonávat vzniklé potíže. Specifická podpora pro Řecko V rámci opatření přijatých na pomoc Řecku bylo dohodnuto zvýšení předběžného financování ze strukturálních fondů v programovém období 2014–2020, jakož i 100% míra financování způsobilých výdajů z prostředků EU a brzké uvolnění zbývajících 5 % na programy na období 2007–2013. Kumulativní dopad činil 2 miliardy EUR (polovina v roce 2015 a polovina v roce 2016). Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI) Pokud jde o Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI), první soubor kontrolních údajů, jež členské státy předložily v dubnu 2015 (uzávěrka na konci roku 2014), uvádí celkem zhruba 138 000 účastníků. Hlavním zjištěným problémem byl nedostatek veřejných finančních prostředků na pokročení s činnostmi Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Z tohoto důvodu Komise navrhla v roce 2015 zvýšit předběžné financování z prostředků Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na 30 %, které má usnadnit financování původně stanovených opatření. Toto předběžné financování bylo vyplaceno z rozpočtu EU na rok 2015. Následný průzkum a rozhovory s řídicími orgány v roce 2015 ukazují, že provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí začalo ve většině způsobilých členských států. K listopadu 2015 uvedlo deset členských států, že se již zavázaly k financování nejméně 75 % svého rozpočtu Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na konkrétní opatření. Celkově u 20 členských států, jež prováděly programy Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na konci prosince 2015, dosáhly celkové náklady na operace vybrané pro podporu hodnoty 3,3 miliardy EUR a příjemci oznámili náklady ve výši 380 milionů EUR. Podle téže studie se do listopadu 2015 větším členským státům a/nebo hlavním příjemcům prostředků z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí podařilo zapojit tisíce mladých lidí – Itálie (zhruba 375 000 kontaktovaných nebo již zapojených osob), Portugalsko (100 000), Řecko (32 000), Francie (32 000) a Maďarsko (16 000). Iniciativa na podporu malých a středních podniků

Začalo rovněž praktické provádění iniciativy na podporu malých a středních podniků, která je společným finančním nástrojem Komise a skupiny EIB (Evropská investiční banka a Evropský investiční fond) a jejímž cílem je podnítit financování malých a středních podniků tím, že je poskytováno částečné krytí rizik pro portfolia úvěrů původních finančních institucí pro malé a střední podniky. Odpovídající produkty, které jsou atraktivní pro banky i pro malé a střední podniky, mohou být mimořádně účinné při zajišťování rychlé a efektivní cesty ke zvýšení půjček pro reálné hospodářství, k tvorbě pracovních míst a podněcování hospodářského růstu. Provádění začalo již v několika členských státech (Bulharsko, Španělsko, Malta) a několik dalších (mimo jiné Rumunsko, Itálie a Finsko) též oznámilo svůj záměr zapojit se. Tvorba pracovních míst a zlepšování podmínek na trhu práce Kromě podpory poskytované z rozpočtu EU a specifických programů Komise rovněž přispívala ke zlepšování situace v oblasti pracovních míst a zaměstnanosti v EU prostřednictvím řady iniciativ: Byl vyhlášen nový Evropský pakt mládeže, který usiluje o vytvoření 10 000 partnerství podniků a vzdělávacích zařízení a nejméně 100 000 nových míst učňovského vzdělávání, stáží a pracovních míst pro absolventy škol do konce roku 2017. Bylo zahájeno nové kolo sociálního dialogu se širokým okruhem sociálních partnerů, kteří chtějí lépe řešit hospodářské a sociální výzvy, jimž Evropa čelí. Komise navrhla Evropský akt přístupnosti s cílem zlepšit fungování vnitřního trhu s přístupnými výrobky a službami určenými pro osoby se zdravotním postižením, a to odstraněním a předcházením vzniku překážek bránících jim ve volném pohybu. Jedním z hlavních opatření Komise ke zlepšení evropského trhu práce byla podpora pracovní mobility a lepší koordinace systémů sociálního zabezpečení. Evropský portál pracovní mobility EURES umožňuje pracovníkům snadný přístup do databáze volných pracovních míst z veřejných služeb zaměstnanosti všech členských států a porovnání těchto volných míst on-line s jejich žádostí o zaměstnání. Portál EURES byl v roce 2015 posílen a zmodernizován a díky tomu se stal moderním nástrojem mobility používajícím nejnovější informační technologie, který je přístupný pro všechny. Bylo dosaženo pokroku při hodnocení právních předpisů EU v oblasti spravedlivých a bezpečných pracovních podmínek. Brzy má být dokončeno komplexní hodnocení acquis, jež tvoří 24 směrnic v oblasti bezpečnosti práce a ochrany zdraví při práci. Toto hodnocení je součástí Programu Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), jehož cílem je zjednodušený, jasnější a soudržnější právní rámec podporující růst a zaměstnanost. 1.4.2 Výsledky programů na období 2007–2013 Aspekty provádění Financování z politiky soudržnosti v programovém období 2007–2013 s celkovými rozpočtovými prostředky ve výši 346,5 miliardy EUR využívá celkem 440 operačních programů (322 pro EFRR-FS a 118 pro ESF). Provádění dosáhlo na konci roku 2015 ve většině členských států uspokojivých úrovní u všech tří fondů politiky soudržnosti (80,2 %, vyloučeny jsou nevyřízené, ještě neuhrazené žádosti), přičemž ke zpoždění dochází stále pouze v případě Rumunska, Itálie a Chorvatska. Celková míra provádění projektů ESF za všechny členské státy ke konci roku 2015 dosáhla 80,5 %. Míra absorpce prostředků ESF v zemích s nejslabšími výsledky přesáhla 65 %, s výjimkou Chorvatska (52,3 %) a Rumunska (51,1 %). V případě EFRR a FS se tempo realizace ke konci roku 2015 ještě zvýšilo, přičemž celková míra provádění s výjimkou nevyřízených žádostí činila u všech členských států 80 % a zpoždění bylo zaznamenáno pouze v případě Rumunska, Itálie a Chorvatska. Dopad těchto zpoždění lze ještě zmírnit, jelikož se mohou stále předložit výdaje spojené s finančními nástroji a období způsobilosti pro Chorvatsko běží až do konce roku 2016. Z analýzy dostupných informací z monitorování týkajících se výběru projektů, jakož i informací obsažených ve výročních zprávách o provádění, jež programové orgány předložily v červnu 2015, vyplývá, že většina operačních programů politiky soudržnosti na období 2007–2013 je na dobré cestě. Do podzimu roku 2015 bylo ve všech členských státech podporováno z EFRR-FS více než 760 000 projektů. Důraznější orientace na výkonnost

V souladu s důraznější orientací Komise na výkonnost a v rámci pilotní realizace zahájené Komisí v roce 2014 byl v roce 2015 opět proveden přezkum výkonnosti všech 322 programů EFRR-FS. Výkonnost byla shledána dobrou nebo přijatelnou u 91 % programů a nedostatečnou nebo kritickou u 9 % z nich. To představuje pozitivní vývoj oproti obrazu, který vyplynul z hodnocení zaznamenaných u předchozí realizace v roce 2014 (podle kterých bylo za rizikové pokládáno 12 % programů). Zejména se zlepšila výkonnost programů s ohledem na otázky správy a řízení a výběr projektů a finanční nástroje vedly ke zrychlenému provádění, kdy celková míra provádění projektů EFRR-FS za všechny členské státy se na konci roku 2015 zvýšila na 87 %. Provádění nástrojů finančního inženýrství zůstalo však pomalejší, než se původně plánovalo, přičemž do konce roku 2014 nebylo ještě v rámci finančních nástrojů vyplaceno 1,04 miliardy EUR z celkového množství 17,06 miliardy EUR. Příspěvek k úspěchům politik Ačkoli růst HDP je pouze jedním z mnoha cílů politiky soudržnosti EU, v části následného hodnocení věnované makroekonomickým modelům se dospělo k závěru, že investice v rámci politiky soudržnosti ve výši 1 EUR v období 2007–2013 povede do roku 2023 odhadem k přírůstku HDP ve výši přibližně 2,7 EUR. Politika soudržnosti jinými slovy zajistí nárůst HDP ve výši téměř 1 bilionu EUR. Kromě toho se právě dokončují tematické části následných hodnocení EFRR-FS a ESF a rozsáhlejší závěry ohledně výkonnosti budou poskytnuty ve zprávě za příští rok. Úspěchy politiky soudržnosti do roku 2014 popsané níže vycházejí především z posledních dostupných kontrolních údajů získaných z výročních zpráv o provádění, jež členské státy předložily v roce 2015, a z důkazů vyplývajících z již dokončených následných hodnocení (tj. životní prostředí, doprava a podpora podniků). Inteligentní růst (EFRR a ESF) Výsledky v oblasti inteligentního růstu vyplývají jednak z mobilizace finančních zdrojů, jednak z přínosu ke zlepšování investičních podmínek. Programy podporují pracovní místa, růst a investice napříč Evropou a současně se zaměřují na nejméně rozvinuté oblasti a odvětví s růstovým potenciálem. Až do roku 2014 bylo v celé EU spolufinancováno více než 36 000 projektů na podporu spolupráce mezi podniky a výzkumnými středisky. Některé členské státy odváděly dobré výsledky, přičemž z velké části překročily počáteční cíle (Spojené království); v jiných členských státech (například v Polsku, Belgii nebo Rakousku) spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem cíle zdaleka neplní, ale na podporu této důležité spolupráce je vynakládáno trvalé úsilí. Příklad přidané hodnoty EU Přidaná hodnota podpory z EFRR spočívá v tom, že se členským státům poskytuje další finanční podpora určená pro investice vytvářející růst v situaci, kdy existují silná omezení v důsledku konsolidace veřejných rozpočtů. Hospodářská aktivita vyvolaná těmito investicemi vytváří krátkodobý dopad na HDP (v zemích skupiny EU-12 se očekává v letech 2007 až 2016 roční růst HDP o 2,7 %) a také dlouhodobý dopad (který se projeví až v delším časovém horizontu) díky strukturálním zlepšením v ekonomikách EU. Příkladem úspěšné investice EFRR je zřízení holdingového fondu o hodnotě téměř 16 milionů EUR v roce 2013 ve španělském regionu Extremadura, který byl spotřebován za méně než dva měsíce, a v důsledku toho byl téměř zdvojnásoben na 30 milionů EUR. Tím, že poskytuje půjčky malým a středním podnikům na růst a inovace, přispěl k rozšíření trhu se soukromými investicemi v jediném španělském regionu, který je označen jako méně rozvinutý (tzv. konvergenční region). Tuto podporu doposud využilo více než 600 malých a středních podniků. Kritickými faktory pro úspěch je partnerství mezi Evropským investičním fondem a regionální vládou a důkladné předběžné posouzení regionálního trhu, které vedlo k finančnímu nástroji přizpůsobenému na míru. Na základě těchto zkušeností přispěl region Extremadura 75 miliony EUR ze svých regionálních finančních prostředků z EFRR na španělskou iniciativu na podporu malých a středních podniků na období 2014–2020. S pomocí financování z EFRR bylo provedeno téměř 95 000 projektů v oblasti výzkumu a vývoje. Do roku 2014 tak bylo vytvořeno více než 40 000 pracovních míst na plný úvazek v oblasti výzkumu, čímž byl překročen celkový cíl 33 500 pracovních míst. Trvalý pokrok je hlášen zejména v Polsku, kde bylo do roku 2014 v oblasti výzkumu vytvořeno téměř 5 000 pracovních míst.

Díky investicím z EFRR v posledních letech v EU výrazně vzrostla míra pokrytí širokopásmovým připojením, zejména v méně rozvinutých regionech. Do roku 2014 v důsledku podpory z EFRR získalo přístup k širokopásmovému připojení více než 8 milionů dalších domácností. Významné úspěchy jsou zaznamenány zejména v Řecku – kde se do roku 2014 rozšířilo pokrytí širokopásmovým internetem na dalších 800 000 občanů – a ve Slovinsku, kde díky investicím provedeným do roku 2014 získalo přístup k širokopásmovému připojení více než 70 000 dalších občanů. Některé členské státy mají dosud značné problémy při překonávání rozdílů mezi regiony, jež mají přístup k moderním informačním a komunikačním technologiím, a regiony, které k nim přístup nemají nebo mají jen omezený přístup. Na tuto výzvu budou zaměřeny další investice v období 2014–2020. Více než 825 000 pracovních míst bylo vytvořeno do roku 2014 díky investiční podpoře pro malé a střední podniky z EFRR. Tato opatření byla klíčem při zmírňování dopadu krize v posledních letech. Kromě toho EFRR podpořil vznik více než 120 000 nových společností v EU. Z předběžných výsledků pracovních balíčků v oblasti podpory podniků (MSP, velké podniky, finanční nástroje) probíhajícího následného hodnocení EFRR-FS za období 2007–2013 vyplývá, že EFRR podpořil nejméně 246 000 MSP (bez započítání nepřímé podpory), přičemž granty obdržely zejména mikropodniky. Tato podpora představuje přibližně 47,5 miliardy EUR neboli 16 % celkových prostředků přidělených z EFRR. Byly zjištěny tři hlavní přínosy: zlepšení hospodářské výkonnosti podpořených subjektů (i přes celkový hospodářský pokles), posílení inovací díky investicím do výzkumu a vývoje a změny v chování. Podstatně menší část podpory (přibližně 6 miliard EUR) směřovala do asi 3 700 větších podniků, z nichž mnohé se nacházely jen těsně nad hranicí vymezující MSP. Většina podporovaných projektů dosáhla svých cílů, např. zvýšení soukromých investic, zvýšení produktivity společností nebo větší zaměstnanosti. V hodnoceních se však uvádí, že regiony a členské státy by měly soustředit svou podporu na získání nepřímých výhod, např. propojení větších podniků s místním dodavatelským řetězcem. Taková podpora je slibná, neboť může usnadnit udržitelnost investic a pracovních míst v daném regionu. V případě ESF předběžné výsledky následného hodnocení ukázaly, že v oblasti lidského kapitálu přispěl ESF k vývoji a konsolidaci vědeckého a technologického systému (prostřednictvím finanční podpory a vedení v oblasti výzkumu a inovací). ESF rovněž přispěl ke zvýšení budování kapacity ve výzkumu, jakož i k přilákání dalších lidských zdrojů do výzkumu a k podpoře zaměstnatelnosti. Pokud jde o kvalitu vysokoškolského vzdělávání, přispěl ESF ke změnám úrovní systému, jako je zlepšení studijních programů, odborné přípravy pracovníků a používání elektronického učení. Udržitelný růst (EFRR a FS) Dodatečná kapacita výroby energie z obnovitelných zdrojů vytvořená v přímém důsledku opatření podpořených z EFRR-FS, kterou členské státy vykázaly na konci roku 2014, se blíží 4 000 MW, což ve srovnání s rokem 2013 představuje nárůst o více než 1 200 MW. Kromě toho pokračovalo provádění značného počtu projektů s cílem zvýšit energetickou účinnost bytových domů a veřejných budov, zejména pak v zemích EU-12, kde se obě kategorie staveb vyznačují vysokou spotřebou energie. Vykázané snížení emisí skleníkových plynů, jež z těchto opatření vyplynulo, na konci roku 2014 činilo 475 592 kt ekvivalentu CO2. Dokončený pracovní balíček v oblasti energetické účinnosti ve veřejných a obytných budovách probíhajícího následného hodnocení EFRR-FS poukázal na skutečnost, že ačkoli bylo v programovém období 2007–2013 dosaženo úspěchů, monitorovací systémy programů je zachytily jen zčásti. Nedostatečný standardizovaný design ukazatelů způsobil proměnlivé a nedůsledné zachycování důkazů. Srovnání výsledků jednotlivých programů však lze provést u dvou nejčastěji používaných ukazatelů výsledků, a sice „snížení spotřeby energie“ a „snížení emisí skleníkových plynů“: mimo jiné díky zásahům v oblasti energetické účinnosti dosáhly posuzované programy do roku 2013 (tj. dva roky před dokončením programů na konci roku 2015) snížení energie o 2 904 GWh ročně a snížení emisí o 1 454 kt ekvivalentu CO2 ročně. V oblasti předcházení rizikům bylo pomocí podpory z EFRR-FS na konci roku 2014 dosaženo lepší ochrany před přírodními riziky pro zhruba 20 milionů osob ohrožených povodněmi a 30 milionů osob ohrožených lesními požáry.

Celková míra dosažení cílů v oblasti pitné vody a čištění odpadních vod stále činí 38 %, avšak členské státy vykázaly podstatné zlepšení: v absolutním vyjádření ke konci roku 2014 došlo ke značnému nárůstu počtu dalších obyvatel, kterým poslouží projekty v oblasti zásobování vodou (o více než 1,7 milionu osob) a v oblasti čištění odpadních vod (o více než 1,2 milionu osob) oproti roku 2013. Z předběžných výsledků probíhajícího následného hodnocení EFRR-FS, pokud jde o pracovní balíček životní prostředí, vyplývá, že v mnoha členských státech EU-13 a jižních státech EU-15 je politika soudržnosti jedním z hlavních zdrojů veřejného financování, a proto znamenala velký přínos pro dosažení cílů EU v oblasti vody a odpadů. Mnohé z těchto zemí učinily velký pokrok: v oblasti odpadů se zvýšila míra recyklace téměř ve všech členských státech EU-13; v oblasti vody projekty financované z EFRR a Fondu soudržnosti zlepšily zásobování pitnou vodou nejméně pro 4 miliony občanů EU a přispěly k lepšímu čištění odpadních vod pro více než 7 milionů občanů EU. Při hodnocení bylo dále zjištěno, že finanční analýza provedená v rámci přípravy zkoumaných velkých projektů (tj. investice nad 50 milionů EUR) v oblasti vody a nakládání s odpady poskytla solidní základ pro finanční udržitelnost těchto projektů v oblasti životního prostředí. Členské státy rovněž ke konci roku 2014 zaznamenaly pokrok v oblasti dopravy oproti roku 2013, kde bylo vynaloženo zvýšené úsilí na opatření, u nichž byly v předchozích letech zaznamenány větší obtíže, např. výstavba nových silnic (včetně transevropské sítě) a oprava železnic. Nejvýznamnější pokrok byl zaznamenán v oblasti opravy silnic (na konci roku 2014 bylo vykázáno více než 30 000 km opravených silnic ve srovnání s cca 20 000 km na konci roku 2013). Pokroku bylo též dosaženo v tradičně pomaleji postupující oblasti opravy železnic, kde ke konci roku 2014 bylo dokončeno téměř 4 000 km ve srovnání s přibližně 3 000 km na konci roku 2013. Z předběžných výsledků probíhajícího následného hodnocení programů EFRR-FS, pokud jde o pracovní balíček v oblasti dopravy, plyne, že podpora v rámci politiky soudržnosti tím, že se zaměřila na potřeby regionů, kde dopravní infrastruktura byla nedostatečně rozvinutá, podpořila lepší vnitrostátní i mezistátní konektivitu. Podnítila také zlepšení ve způsobu, jakým jsou plánována (např. prostřednictvím rozvoje dopravních strategií) a připravována (např. prostřednictvím zlepšení kvality žádostí o podporu EU u velkých dopravních investic nad 50 milionů EUR) opatření v oblasti dopravy, a současně povzbudila členské státy, aby věnovaly větší pozornost udržitelné dopravě v souladu se strategickými dokumenty EU. Růst podporující začlenění (EFRR a ESF) V této oblasti EFRR a ESF vzájemně spolupracují investováním do infrastruktury i lidského kapitálu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, aktivních politik na trhu práce a začleňování znevýhodněných skupin na trh práce a do společnosti. Předběžné výsledky následného hodnocení ESF ukázaly, že podpora přístupu k zaměstnanosti z ESF přispěla k financování vnitrostátních aktivních politik na trhu práce v celé EU z 12 %. V některých konvergenčních regionech (EU-12 a jižní členské státy, např. Řecko) byla prostřednictvím ESF financována významná část účastníků aktivních politik na trhu práce. Při hodnocení byla také zjištěna dobrá sladěnost mezi opatřeními ESF, doporučeními pro jednotlivé země vydávanými v rámci evropského semestru a strategií Evropa 2020. ESF například přispíval na reformování veřejných služeb zaměstnanosti v řadě členských států posilováním jejich schopnosti koncipovat a provádět programy a/nebo zvyšováním jejich dovedností. Investice ESF do lidského kapitálu zahrnovaly zásahy zaměřené na rozvoj dovedností různých cílových skupin, zlepšení kvality systémů vzdělávání a odborné přípravy a přizpůsobitelnost podniků. Méně rozvinuté regiony („konvergenční regiony“) mohly provádět širší soubor činností (v porovnání s rozvinutějšími regiony „regionální konkurenceschopnost“) v oblastech celoživotního učení, reforem systémů vzdělávání a odborné přípravy a rozvoje lidských zdrojů v oblasti výzkumu a inovací. Investice z ESF ke konci roku 2013 zajistily podstatné další zdroje (51 miliard EUR včetně vnitrostátního spolufinancování), což přispělo ke strategii Evropa 2020 a strategii Vzdělávání a odborná příprava a souvisejícím doporučením pro jednotlivé země a přineslo výsledky ve výši nejméně 21 milionů (46 % všech účastníků), pokud jde o získání kvalifikace (13 %), zaměstnání (8 %) a rozšíření dovedností nebo schopností nebo „jiné pozitivní výsledky“ (25 %). V oblasti sociálního začlenění opatření ESF umožnila členským státům navýšit stávající opatření pro sociální začlenění a podpořit větší počet účastníků, než by bylo jinak možné, zejména v souvislosti s hospodářským poklesem. Na sociální začlenění bylo vyčleněno 11,5 miliardy EUR (včetně vnitrostátního spolufinancování). Ke konci roku 2013 nejméně 1,3 milionu účastníků v prioritě sociálního začlenění získalo zaměstnání, získalo kvalifikaci nebo dosáhlo jiných pozitivních výsledků. Do toho nejsou zahrnuty tzv. „měkké“ výsledky (např. větší sebedůvěra, zlepšení zdravotního stavu, aktivnější zapojení do občanské společnosti a aktivnější hledání práce), které členské státy zaznamenávaly jen zřídka. Podpora z ESF rovněž členským státům umožnila nabízet služby lépe přizpůsobené specifickým cílovým skupinám, které by jinak měly přístup pouze k většinovým službám, které nejsou přizpůsobeny jejich specifickým – a často intenzivnějším – potřebám. Celkově bylo do konce roku 2014 vykázáno 98,2 milionu účastníků opatření ESF v rámci všech témat politiky ESF. Pokud jde o výstupy, program dosáhl svého cíle zapojit alespoň tolik účastníků jako v předchozím programovém období. Pokud jde o výsledky, v důsledku omezenosti systémů sledování a vykazování v období 2007–2013 poskytují souhrnné ukazatele výsledků pouze neúplný obraz. Podle vykázaných údajů bylo bezprostředně po opatření nebo s určitým odstupem v zaměstnání nejméně 8,9 milionu účastníků a nejméně 8,5 milionu účastníků získalo kvalifikaci/osvědčení nebo úspěšně absolvovalo kurz odborné přípravy. U dalších 12,8 milionu účastníků byly vykázány jiné pozitivní výsledky, např. větší dovednosti a schopnosti. Celkové hodnocení na základě následného hodnocení a hodnocení prováděných členskými státy lze považovat za pozitivní, ačkoli většinou vychází z kvalitativních důkazů v důsledku nedostatků v systémech sledování a velmi omezeného počtu kontrafaktuálních posouzení dopadu.

Pokud jde o EFRR, byl významný pokrok i nadále zaznamenán v oblasti investic do infrastruktury pro vzdělávání a péči o děti s více než 30 000 dokončenými projekty, jež zahrnovaly investice do vzdělávacích zařízení určené na výstavbu nových škol nebo univerzit nebo na modernizaci a obnovu vybavení těch stávajících. Tyto projekty se uskutečnily téměř výlučně v méně rozvinutých („konvergenčních“) regionech a vykázal je většinou jeden členský stát (Itálie). Jiné členské státy rovněž prováděly tato opatření, ale nepoužívaly ukazatel pro měření kapacity podporované infrastruktury, což na úrovni EU znemožňuje spolehlivě a souhrnně vykázat počet osob, jež tuto infrastrukturu využívají.

1.5 Udržitelný růst: přírodní zdroje (rozpočtový okruh 2) Na okruh 2 na rok 2015 bylo přiděleno 63,9 miliardy EUR, což odpovídá 39,4 % celkového rozpočtu EU na rok 2015. Okruh 2 zahrnuje dva pilíře společné zemědělské politiky (SZP): pilíř I tvoří opatření na podporu trhu a přímé platby financované z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF); a pilíř II sestává z podpory rozvoje venkova financované z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Tento okruh také zahrnuje Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), mezinárodní rozměr společné rybářské politiky (SRP) [tj. regionální organizace pro řízení rybolovu a dohody o udržitelném rybolovu] a také činnosti v oblasti klimatu a životního prostředí prostřednictvím programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE). Priority Komise: Opatření v tomto okruhu přispívají k dosažení priorit Komise „Zaměstnanost, růst a investice“, „Energetická unie a klima“ a do jisté míry priority „Jednotný digitální trh“. Přispívají rovněž k dosažení cílů strategie Evropa 2020 v oblasti udržitelného růstu s vazbami i na inteligentní růst podporující začlenění, pokud jde o investice přispívající k vytváření zaměstnanosti a k inovacím. Graf č. 5: Vlevo: Hlavní programy financované v roce 2015 v rámci okruhu 2. / Vpravo: Podíl okruhu 2 na celkovém rozpočtu na rok 2015. Všechny částky jsou v milionech EUR.



Opatření Komise k řešení zemědělské krize S cílem zajistit nezbytnou stabilizaci trhu v situaci, kdy odvětví mléka a odvětví vepřového masa byly postiženy ruským zákazem dovozu z EU, přijala Komise opatření ve dvou směrech. Nejprve zahájila podporu soukromého skladování, aby se snížila nabídka na trhu. Ve druhém kole opatření uspíšila výplatu přímých plateb a zavedla „balíček solidarity“ sestávající z různých dalších specifických opatření k usnadnění peněžních toků zemědělců. Byla přijata specifická dočasná podpůrná opatření pro zemědělce, kterých se dotkl ruský zákaz na ovoce a zeleninu, ve výši 219,3 milionu EUR, zatímco v odvětví mléka další podpůrná opatření dosáhla 54,3 milionu EUR. Dále byla zvýšena propagační opatření v třetích zemích s prvním dopadem na rozpočet v roce 2015 ve výši 3 milionů EUR (přičemž další dopad na rozpočet bude v letech 2016 a 2017). V roce 2015 byly zahájeny iniciativy na podporu zemědělských trhů a zlepšení dodavatelského řetězce. Patří mezi ně: šíření informací o trzích prostřednictvím „souhrnů tržních ukazatelů“. Tím se zvýší transparentnost trhů a pomůže se účastníkům trhů přijímat lépe podložená rozhodnutí, otevření nebo znovuotevření fór pro analýzu, např. pracovní skupiny pro zemědělské trhy (zabývá se takovými tématy jako transparentnost trhu, nekalé obchodní praktiky a přístup na trhy finančních nástrojů a futures) a fóra na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového řetězce. 1.5.1 Informace o provádění programů na období 2014–2020

Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) Pokud jde o EZZF, který financuje přímé platby zemědělcům a výdaje související s trhem, probíhá provádění v prvních letech víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle plánu. V rámci společné organizace zemědělských trhů se nacházejí podpůrné programy pro jednotlivá odvětví v různých bodech životního cyklu. V reakci na ruské embargo na dovoz některých zemědělských výrobků EU a na pokles trhu v odvětví mléka a masa byla přijata další opatření na podporu trhu, např. podpora soukromého skladování pro určité mléčné produkty a programy stažení z trhu pro ovoce a zeleninu. Tato opatření poskytla tolik potřebnou podporu postiženým výrobcům v členských státech a pomohla znovu nastolit rovnováhu v dotčených odvětvích. Evropské zemědělství dokázalo najít alternativní trhy doma i v zahraničí (zvláště v Asii), jak ukazují obchodní statistiky: i přes ztrátu ruského trhu celková hodnota vývozu zemědělských výrobků z EU za 12 měsíců od uvalení zákazu v srpnu 2014 vzrostla o 6 %. Kromě jiných trhů vývozci EU dosáhli velkých přírůstků v USA (+19 %) a v Číně (+39 %). Evropský vývoz vín za prvních devět měsíců roku 2015 meziročně vzrostl o 660 milionů EUR (o 10,3 %). Tento úspěch byl podpořen programem propagace jednotlivých odvětví v třetích zemích a také investicemi do vinic, zpracovatelských zařízení a marketingu. Pokud jde o přímé platby, v průběhu rozpočtového roku 2015 EZZF pokračoval ve financování programů koncipovaných před provedením reforem, avšak zaváděny byly i jednotlivé prvky reformy společné zemědělské politiky (SZP) z roku 2013 včetně sbližování úrovně podpory mezi členskými státy. Na správní úrovni Komise od roku 2014 pomáhala členským státům při přípravě a provádění přímých plateb, např. formou pokynů nebo diskusí na zasedáních odborných skupin. Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) Pokud jde o EZFRV, všech 118 programů rozvoje venkova bylo schváleno. Komise neočekává, že zpoždění při schvalování programů (poslední programy byly schváleny v prosinci 2015) bude mít dopad na schopnost dosáhnout programových cílů a s nimi souvisejících cílových hodnot. Ke dni 31. prosince 2015 bylo přiděleno přibližně 23,5 miliardy EUR. To představuje 24 % celkového finančního krytí EZFRV na období 2014–2020. Pokud jde o platby, požadavky členských států obdržené do konce roku 2015 činily celkem 3,77 miliardy EUR, tj. pouze 4 % celkových závazků; z toho vyplývá, že v příštích letech je třeba provádění zrychlit. Důrazná orientace na zjednodušení Na počátku roku 2015 Komise přistoupila k rozsáhlému zjednodušení, jež zahrnuje celé acquis v oblasti zemědělství. Do konce roku 2015 byla provedena řada legislativních změn, jako například: prodloužení lhůty pro podávání žádostí o podporu, větší pružnost v souvislosti s nepovinnou podporou vázanou na produkci, platby pro mladé zemědělce, snížení administrativní zátěže pro příjemce a správy členských států zjednodušením integrovaného administrativního a kontrolního systému, např. zavedení preventivních předběžných křížových kontrol a různá zlepšení pokynů týkajících se zejména přímých plateb v souvislosti s prováděním opatření v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu. Zjednodušována jsou i pravidla pro správní pokuty v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému.

Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) Pokud jde o ENRF, pozdní přijetí pravidel ENRF (květen 2014) vedlo k prodloužení procesu jednání s členskými státy, jež byla dokončena v prosinci 2015. Všech 27 operačních programů ENRF je nyní Komisí schváleno. K zajištění hladkého počátku provádění přijala Komise řadu prováděcích aktů a aktů v přenesené pravomoci. Poskytla také členským státům pokyny na zasedáních Výboru pro ENRF a zasedáních odborných skupin ENRF, přičemž se zaměřila zejména na nové prvky ENRF. Na konci roku 2015 bylo v platnosti celkem 14 protokolů k dohodám o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s třetími zeměmi ve srovnání s 10 v roce 2013 a 13 v roce 2014. V roce 2015 byla úspěšně uzavřena jednání o obnovení protokolů s Grónskem a Mauritánií a o nových dohodách o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Libérií a Cookovými ostrovy. Zároveň byly ukončeny dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Mosambikem a Kiribati v souvislosti se skončením platnosti jejich minulých protokolů.



Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) Provádění programu LIFE je na dobré cestě. Nové typy grantů (na integrované projekty, projekty technické pomoci, projekty v oblasti budování kapacit a přípravné projekty), jež zavedlo nařízení LIFE, byly úspěšně zavedeny v praxi a byly zveřejněny související výzvy k předkládání návrhů. Vysoká poptávka po projektech s klimatickým zaměřením a integrovaných projektech potvrdila, že tyto nové prvky zavedené v rámci programu LIFE byly přijaty velmi příznivě. Na základě prvních dvou výzev k předkládání návrhů zveřejněných v letech 2014 a 2015 bylo obdrženo více než 300 projektových žádostí se zaměřením na cíle v oblasti klimatu. Pokud jde o integrované projekty, v roce 2015 bylo v rámci programu LIFE poskytnuto 63,8 milionu EUR na podporu šesti integrovaných projektů financovaných z programu LIFE v oblasti životního prostředí: tyto projekty umožní koordinované využití více než 1,4 miliardy EUR poskytnutých v rámci doplňkového financování z EZFRV, EFRR, vnitrostátních a soukromých fondů. V rámci vědecké, technické a logistické podpory financované z programu LIFE bylo též podpořeno několik cílů politik sedmého akčního programu pro životní prostředí, např. činnosti spojené s vypracováním a schválením balíčku předpisů v oblasti oběhového hospodářství, a rovněž přípravná práce a logistická podpora pro konferenci Organizace spojených národů o změně klimatu (COP21), jež vedla k uzavření vůbec první všeobecné, právně závazné celosvětové klimatické dohody. 1.5.2 Výsledky programů na období 2007–2013 Aspekty provádění Přímé platby z EZZF v rámci bývalého režimu předcházejícího reformě SZP z roku 2013 byly prováděny hladce, přičemž výpočet a přidělení podpory včas prováděly správní orgány členských států. Pokud jde o rozvoj venkova (EZFRV), byla v období 2007–2013 v jednotlivých programech pro členské státy provedena řada úprav. Změny se týkaly takových otázek jako přesuny přidělených finančních zdrojů mezi opatřeními, přizpůsobení cílových příjemců podpory a kritéria způsobilosti. To usnadnilo řešení nízké míry absorpce finančních prostředků v prvních letech provádění a také některých nepředvídaných problémů vznikajících v důsledku změněných hospodářských nebo širších politických souvislostí. Konečná míra absorpce za období 2007–2013 se nyní odhaduje na úrovni 98 %.

Evropský rybářský fond (ERF, předchůdce ENRF) poskytoval finanční prostředky odvětví rybolovu a pobřežním komunitám, aby jim pomohl dosáhnout ekonomické odolnosti a ekologické udržitelnosti. Ke dni 31. května 2015 bylo přiděleno 90,8 % prostředků ERF. Závazky členských států od roku 2007 do 31. května 2015 dosáhly 3,91 miliardy EUR a týkaly se 134 689 operací. Za stejné období investice do odvětví rybolovu a akvakultury dosáhly 9,27 miliardy EUR: z této částky bylo 42 % z ERF, 26 % z vnitrostátních veřejných příspěvků a 32 % ze soukromého financování. Pokroku bylo dosaženo u opatření zaměřených na udržitelný rozvoj rybolovných oblastí, jež dosáhla více než 11 % z celkových závazků ERF. Pokud jde o pákový efekt, každé přidělené euro podpory z ERF vytváří 1,37 EUR přidělené vnitrostátní podpory (+2,2 % ve srovnání se stavem ke dni 31. května 2014), z toho 0,75 EUR ze soukromého financování a 0,62 EUR vnitrostátních veřejných příspěvků. V roce 2015 byly zhodnoceny výsledky dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu jako součást širšího hodnocení zahrnujícího různá finanční opatření prováděná v rámci společné rybářské politiky. Závěr hodnocení zní, že dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu byly řízeny v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Na základě analýzy nákladů na přístup hrazených plavidly třetích zemí podle soukromých dohod a poplatků placených majiteli lodí v porovnání s hodnotou vyložených úlovků bylo shledáno, že poplatky za přístup sjednané EU jsou pro majitele plavidel výhodné a efektivní. Hodnocení ukázalo vyšší ekonomickou výhodnost dohod o lovu tuňáků ve srovnání s dohodami zaměřenými na více druhů. Pokud jde o program LIFE+, na grantové projekty šlo 81 % víceletého rozpočtu tohoto programu, který činil 2,1 miliardy EUR. To představovalo 1,7 miliardy EUR na celé období a zmobilizovalo finanční zdroje (1,8 miliardy EUR) na více než dvojnásobek financování EU. Příspěvek k úspěchům politik Vzhledem k tomu, že následné hodnocení výsledků programů rozvoje venkova a ERF za období 2007–2013 ještě nebylo dokončeno, níže uvedené výsledky jsou založeny hlavně na nejnovějších informacích z monitorování těchto programů. Inteligentní růst SZP měla v letech 2007–2013 silný pozitivní vliv na životaschopnost zemědělského odvětví tím, že nabídla tomuto odvětví cílené financování zaměřené na zlepšení jeho výkonnosti. Zemědělské odvětví EU mezi roky 2005 a 2014 zvýšilo svou souhrnnou produktivitu výrobních faktorů o 0,7 % ročně (a ve skupině EU-13 o 1,7 % ročně), což jasně dokládá účinnější využívání výrobních faktorů. Financování rozvoje venkova poskytlo podporu na rozvoj znalostí, investice, různé formy spolupráce a na inovace. V období 2007–2013 EZFRV podpořil: 430 000 projektů modernizace zemědělských podniků, 165 000 mladých zemědělců v rámci podpory pro začínající podniky, zapojení 385 000 zemědělců do režimů jakosti a více než 5 milionů dnů školení pro zemědělce. Opatření v oblasti rozvoje venkova také napomohla vzniku nebo rozvoji 70 000 (nezemědělských) mikropodniků. Finanční prostředky z EZFRV rovněž podpořily dosažení lepšího přístupu k širokopásmovému připojení a/nebo informačním a komunikačním technologiím pro 8 milionů obyvatel venkova. Přístup pomocí přístupových sítí nové generace ve venkovských oblastech dosáhl na konci roku 2014 25 % – což je zvýšení oproti necelým 20 % v roce 2013. Ačkoli využití finančních nástrojů v rámci programů rozvoje venkova v období 2007–2013 bylo stále nízké (finanční prostředky ve výši 364 milionů EUR ze šestnácti programů rozvoje venkova v sedmi členských státech), některé výsledky byly povzbudivé. Například záruční fond, který působil v Rumunsku a byl financován prostřednictvím politiky rozvoje venkova, v období od roku 2010 do roku 2014 pomohl zpřístupnit úvěry ve výši 265 milionů EUR poskytnutím zajištění ve výši pouhých 116 milionů EUR ve formě 1 040 záruk.

Udržitelný růst Více než 80 % z celkových plateb provedených v rámci SZP v období 2007–2013 bylo vázáno na splnění základních norem týkajících se životního prostředí (a také bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat) ze strany zemědělců. Podporou zemědělců dále EZZF umožnil ústup od příliš intenzivních, a tedy škodlivých praktik. Pokračoval trvalý pokles emisí skleníkových plynů ze zemědělství (kromě emisí z půdy), přičemž průměrná roční míra snížení za období od roku 2001 do roku 2012 činila 0,7 %, což přispělo k zamýšlenému trendu snižování emisí CO2. V rámci programů rozvoje venkova byly prováděny různé druhy plateb na plochu s cílem povzbudit postupy řízení, jež mají prokazatelně pozitivní dopad na biologickou rozmanitost, půdu, vodu a ovzduší v odvětví zemědělství i lesnictví. V programovém období 2007–2013 se plocha, na niž se vztahovaly agroenvironmentální režimy, rozšířila na 47 milionů ha, což představovalo více než 25 % využívané zemědělské půdy v EU-27 v roce 2013. Podpora poskytnutá zemědělcům na přechod k ekologickému zemědělství zahrnovala konkrétně 7,7 milionu hektarů. To vše se významně promítlo ve zlepšení environmentální výkonnosti zemědělství EU. Pokud jde o ERF, v období 2007–2013 členské státy aktivně využívaly nástroj pro vyřazování plavidel z provozu v rámci ERF, aby přizpůsobily rybolovné kapacity dostupným zdrojům. Mnohé členské státy ve zprávách o rybolovné kapacitě svých loďstev za rok 2013 oznámily, že jejich rybářské flotily jsou v rovnováze s lovenými populacemi, i když zůstaly ještě ostrůvky nadměrné kapacity, zejména ve Středomoří. Ve výroční zprávě Komise o provádění ERF za rok 2015 je potvrzen postupný pokles podpory ERF na opatření související s loďstvy (trvalé a dočasné zastavení rybolovných činností) a nepřetržitá podpora rybolovných postupů šetrnějších k životnímu prostředí, které přispěly ke zvýšení počtu rybích populací lovených na úrovni maximálního udržitelného výnosu z 27 v roce 2014 na 39 v roce 2015. Program LIFE+ přispíval ke zvyšování povědomí a účasti veřejnosti na provádění politiky a právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, jakož i k řádné správě v této oblasti. Program byl účinným nástrojem na podporu provádění priorit stanovených v šestém akčním programu pro životní prostředí. Hodnocení tohoto programu potvrdila, že program LIFE+ byl „úspěšným nástrojem s výraznou přidanou hodnotou na úrovni EU“. Kromě „vyčíslených přínosů, jejichž hodnota se odhaduje přibližně na 600 milionů EUR ročně“, program LIFE v průběhu dvaceti let, kdy se provádí, přispěl k dosažení těchto cílů: lepší zachování a obnova zhruba 4,7 milionu hektarů půdy; lepší kvalita vody na ploše přibližně 3 milionů hektarů; zdravější ovzduší pro přibližně 12 milionů lidí; prevence vzniku odpadů z přibližně 300 000 tun odpadů a recyklace dalšího milionu tun odpadů; roční snížení emisí CO2 ve výši 1,13 milionu tun. Příklad přidané hodnoty EU Program LIFE působí jako platforma pro výměnu osvědčených postupů a sdílení poznatků, což subjektům v celé EU umožňuje, aby se navzájem poučily ze svých zkušeností. Více než 25 % výsledků opatření na ochranu přírody prováděných v rámci programu LIFE bylo sdíleno a zopakováno v celé EU. Příkladem takového úspěšného sdílení poznatků je projekt Elia zaměřený na vytváření zelených koridorů pro zachování biologické rozmanitosti pod nadzemními elektrickými vedeními vysokého napětí v lesích při současném snižování ročních nákladů na údržbu pro provozovatele elektrické přenosové soustavy. Díky tomuto projektu bylo obnoveno 155 km (775 ha) v Belgii a 31 km (155 ha) ve Francii. V obou zemích se do dlouhodobého řízení opatření ochrany přírody zapojilo 732 zúčastněných stran z 28 skupin zúčastněných subjektů. Z analýzy nákladů a přínosů vyplynulo, že roční náklady na údržbu se snížily o faktor 2,5 až 5 při návratnosti počátečních investic po pouhých 3 až 9 letech. Očekává se, že po ukončení tohoto projektu LIFE provozovatel v Belgii rozšíří tento přístup na plochu pod dalšími 600 km nadzemního vedení ze svých vlastních prostředků, neboť doufá v dosažení ročních úspor nákladů ve výši cca 1 milionu EUR. Opatření prováděná v rámci tohoto projektu lze použít v rozsahu více než 75 000 km v celé Evropě. Růst podporující začlenění

Kombinace přímých plateb a tržních opatření pomohla omezit ztráty pracovních míst a omezit snížení výstupů. Míra zaměstnanosti ve venkovských oblastech se v roce 2014 zvýšila na 63,3 %. To bylo důležité pro 11 milionů zemědělských podniků v EU, pro 22 milionů jejich stálých zaměstnanců a pro pracovníky s vazbou na zemědělství – např. 22 milionů osob v odvětví zpracování potravin, maloobchodním prodeji potravin a stravovacích službách a další pracovníky v odvětvích, která dodávají zemědělskému sektoru suroviny nebo která odebírají produkty zemědělského sektoru (což celkově tvoří odvětví s téměř 44 miliony pracovních míst). SZP rovněž podporovala vyvážený územní rozvoj v EU prostřednictvím svých opatření na rozvoj venkova, jež v období 2007–2013 podpořila téměř 53 000 operací zlepšujících poskytování základních služeb ve venkovských oblastech (např. dopravu, dodávky elektřiny, údržbu domácnosti). Pokud jde o ERF, v nedávno provedené studii se odhaduje, že místní akční skupiny v oblasti rybolovu s podporou ERF vytvořily nejméně 7 300 pracovních míst, přičemž bylo zachováno dalších 12 500 pracovních míst při odhadovaných nákladech 32 000 EUR na jedno vytvořené nebo zachované pracovní místo a bylo vytvořeno více než 200 nových podniků. Podle hodnocení dokončeného v roce 2015 opatření týkající se dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu prokázala svou účinnost z hlediska hospodářského přínosu pro loďstva EU a třetích zemí. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu podporovaly zaměstnanost pro přibližně 2 500 státních příslušníků EU na plavidlech EU v mnoha pobřežních regionech EU, přičemž největší počet byl zaznamenán ve španělských regionech Andalusie, Galicie, Baskicko a Kanárské ostrovy, v Lotyšsku a Litvě, ve francouzských regionech Bretaň a Réunion a v Pomořském regionu v Polsku. Bylo však zjištěno, že vytváření pracovních míst v souvislosti s dohodami o partnerství v oblasti rybolovu v regionech jako např. Andalusie a Kanárské ostrovy v hodnoceném období (2007–2013) negativně ovlivnilo snížení rybolovných práv podle dohod týkajících se více druhů v západní Africe. 1.6 Bezpečnost a občanství (rozpočtový okruh 3) V okruhu 3 rozpočet EU spojuje řadu programů (v hodnotě 2,5 miliardy EUR, což odpovídá 1,6 % celkového rozpočtu EU na rok 2015) podporujících naléhavé politické výzvy, jako je bezpečnost, azyl, migrace a integrace, zdraví, ochrana spotřebitelů, kultura a dialog s občany. Financovány jsou projekty, kde spolupráce EU přináší významné zvýšení jejich účinnosti. Graf č. 6: Vlevo: Hlavní programy financované v roce 2015 v rámci okruhu 3. / Vpravo: Podíl okruhu 3 na celkovém rozpočtu na rok 2015. Všechny částky jsou v milionech EUR. V důsledku uprchlické krize byla tato část rozpočtu v letošním roce vystavena obzvláštnímu tlaku. Agentury jako Frontex, EASO a Europol byly posíleny ztrojnásobením původní částky přidělené na operace „Triton“ a „Poseidon“ ve Středozemním moři a další podpora byla poskytnuta na zřízení hotspotů. Mimořádná opatření v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) byla podstatně posílena (+130 milionů EUR) s cílem pomoci členským státům v první linii, např. Řecku a Itálii. Byla též poskytnuta částka 25 milionů EUR na financování programu přesídlování.



Priority Komise: Programy v okruhu 3 přispívají hlavně na priority Junckerovy Komise „Spravedlnost a základní práva“ a „Migrace“. Ačkoliv mají tyto programy malý rozpočet, přispívají k úspěchům strategie Evropa 2020. Například program v oblasti zdraví financuje opatření týkající se zdravého stárnutí (nezbytný předpoklad inteligentního růstu) a nerovností v oblasti zdraví (klíčová složka růstu podporujícího začlenění) a Azylový, migrační a integrační fond přispívá k růstu podporujícímu začlenění financováním projektů pro integraci státních příslušníků třetích zemí. 1.6.1 Provádění programů víceletého finančního rámce na období 2014–2020

V oblasti bezpečnosti, azylu, migrace a integrace začaly členské státy v souladu se svými vnitrostátními programy provádět opatření podporovaná z fondů AMIF a ISF. Oba fondy jsou klíčovým zdrojem financování opatření v souvislosti s uprchlickou krizí a jsou prováděny hlavně ve sdíleném řízení. V počáteční fázi bylo v roce 2015 dosaženo značného pokroku. Bylo přijato všech 54 víceletých vnitrostátních programů členských států, které popisují, jak hodlají členské státy splnit cíle fondů. Zbývající čtyři programy v rámci ISF pro země přidružené k Schengenu budou schváleny po uzavření dvoustranných dohod s těmito zeměmi. Proces určení orgánu příslušného k řízení fondů, což je nezbytný předpoklad pro vyplácení finančních prostředků, je také na dobré cestě. Ke konci roku 2015 měly příslušný orgán určit pouze čtyři členské státy. Po těchto krocích byly v roce 2015 zahájeny činnosti za účelem sledování provádění fondů v terénu. Členské státy předložily své první výroční zprávy o provádění v březnu 2016. Navzdory pozdnímu schválení právních základů fondů AMIF a ISF a s oh