CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 12.10.2011 
SEK(2011) 1154 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Společná zemědělská politika do roku 2020 
{KOM(2011) 625} 
{KOM(2011) 626} {KOM(2011) 627} 
{KOM(2011) 628} 
{KOM(2011) 629} 
{SEK(2011) 1153} 
  
 
 
CS 2   CS Zemědělství se nachází na rozcestí a ve st ředu pozornosti: zem ědělství v EU a její 
společná zemědělská politika (SZP) nejsou výjimkou. Problémy, dopady a řešení se 
v celém sv ětě liší, ale objevuje se také spole čné téma: v centru řešení leží udržitelnost. 
Proto by obecným cílem budoucí SZP m ěla být udržitelná konkurenceschopnost pro 
dosažení ekonomicky životaschopného odv ětví produkce potravin, a to soub ěžně 
s udržitelným řízením přírodních pozemních zdroj ů EU. 
Předchozí reformy SZP byly vyvolány zejména pot řebou reagovat na vnit řní problémy 
zemědělství – obrovské p řebytky, obchodní dohody, nebo krize bezpe čnosti potravin. 
Sloužily EU dob ře jak na domácí, tak na mezinárodní scén ě. Většina dnešních úkol ů však 
vyplývá z faktor ů, které se nacházejí vn ě zemědělství, a proto si vyžadují politickou 
reakci širšího záb ěru. 
Budoucí SZP by již nem ěla být politikou, která se zabývá pouze malou, i když zásadní 
částí ekonomiky EU, ale politikou  s dopady na více než polovin ě území EU a pro 
všechny spot řebitele v EU, jež má stra tegický význam pro zabezpe čení a bezpe čnost 
potravin, životní prost ředí, změnu klimatu a územní rovnováhu. SZP by díky tomu mohla 
rovněž posílit sv ůj příspěvek pro strategii Evropa 2020. Co by takové zam ěření politiky 
znamenalo, je p ředmětem této zprávy.  
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
V posledních dvou desetiletích prošla SZP pr ocesem zásadních reforem, který odráží 
měnící se spole čenský zájem zejména ve vztahu k životnímu prost ředí, kvalit ě a 
bezpečnosti potravin, územní rovnováze, jakož i k vyvíjejícím se pot řebám ekonomiky 
EU. V d ůsledku tohoto procesu dnes SZP stanoví obecný rámec, který této politice 
umožňuje řešit problémy konkurenceschop nosti a udržitelnosti zem ědělství a 
venkovských oblastí na celém území EU. Tento rámec má podobu dvou vzájemn ě se 
doplňujících pilí řů1. 
Pilíř I zahrnuje nástroje vz tahující se k fungování zem ědělských trh ů a potravinového 
řetězce (nařízení Rady (ES) č. 1234/2007) a k p římým platbám (na řízení Rady (ES) 
č. 73/2009) podmín ěných povinnými požadavky na hospoda ření a dobrým zem ědělským 
a environmentálním stavem2. Ve vzájemné kombinaci tato opat ření představují základní 
vrstvu podpory pro zem ědělce v EU a vytvá řejí základ pro zac hování udržitelného 
zemědělství v celé EU. Opat ření pilíře I jsou pro členské státy povinná a s n ěkolika málo 
výjimkami zde neexistuje spol ufinancování. Tím je zajišt ěno uplatňování spole čné 
politiky v rámci jednotného trhu, monitorované prost řednictvím integrovaného 
administrativního a kontrolního systému (IACS). 
Pilíř II – politika rozvoje venkova (na řízení Rady (ES) č. 1698/2005) – zahrnuje opat ření, 
která mají za cíl zlepše ní konkurenceschopnosti odv ětví zemědělství, zajišt ění 
specifických environmentálních ve řejných statk ů a podpora diverzifikace hospodá řské 
                                                 
1 Podrobný popis vlastností nástroj ů SZP a jejich vývoje je obsažen v sérii zpráv o politice G Ř 
AGRI, dostupných na adrese: http://ec.europa.eu/agriculture/analýzy/perspec/app-
briefs/index_en.htm.  
2 Jak jsou definovány v p řílohách II a III na řízení (ES) č. 73/2009. 
 
CS 3   CS činnosti a kvality života ve ve nkovských oblastech. Tato opat ření jsou z velké míry 
dobrovolná, smluvní povahy, spolufinancovaná a zajiš ťovaná na základ ě strategického 
rámce, který spojuje politická opat ření a pot řeby na evropské, národní, regionální a 
místní úrovni.  
Uvedený rámec p ředstavoval odpov ěď na problémy, s nimiž se zem ědělství EU potýkalo 
v posledních dvou desetiletích. Aby však tato politika z ůstala relevantní, musí rámec 
jejího fungování prokázat, že je rovn ěž schopen řešit hlavní o čekávané problémy, s nimiž 
se zemědělství EU má setkávat v tomto desetiletí: nap ětí v oblasti ekonomiky, životního 
prostředí a změny klimatu, jakož i územních aspekt ů politiky. 
V hospodá řské oblasti se dnes zem ědělství potýká s celkovým zhoršením svých 
obchodních podmínek. Zejména v posledních letech byl tento jev z řetelný. B ěhem 
období let 2004–2010 se pr ůměrná úrove ň světových zem ědělských cen oproti 
odpovídající úrovni období 1986–2003 zvýšila o 50 %. Pro srovná ní: ceny energií 
vzrostly o 220 % a ceny hnojiv o 150 %, p řičemž zárove ň vykazovaly nejvyšší míru 
volatility za poslední t ří desetiletí. 
Stabilní vyšší ceny mohly odv ětví poskytnout jasné tržní signály. O čekává se však, že 
vysoká volatilita, zpomalení r ůstu produktivity výrobních faktor ů (půdy, energie, hnojiv, 
pracovních sil), nerovnom ěrné a asymetrické promítání cenových zm ěn v rámci 
potravinového řetězce a klesající podíl zem ědělství na p řidané hodnot ě řetězce vyvinou 
další tlak na ziskovost zem ědělských podnik ů v EU a vyžádají si zna čné investice do 
produktivn ějších metod, aby bylo odv ětví schopno dosáhnout udržitelného p řizpůsobení. 
V oblasti životního prost ředí se hlavní faktory ovliv ňující environmentá lní udržitelnost 
zemědělství týkají zintenziv ňování výroby v n ěkterých oblastech s opušt ěním půdy a 
nedostate čným obhospoda řováním p ůdy v jiných oblastech, jakož i zm ěny způsobů 
využití p ůdy a zem ědělských a lesnických postup ů. SZP hraje d ůležitou roli p ři 
zachování udržitelného zem ědělství v celé EU a p ři podpoře ekologických postup ů 
šetrných ke klimatu. 
Environmentální udržitelnost zem ědělství souvisí s rozhodnutími zem ědělců o tom, zda 
produkovat, a co a jak produkovat v situaci, kdy tržní ceny neodrážejí vn ější faktory 
spojené se zem ědělskou produkcí a dodávky environmentálních ve řejných statk ů 
v oblasti životního prost ředí jsou v mnoha p řípadech nedosta čující. To je obzvláš ť 
důležité, protože moderní zem ědělství je zdrojem mnoha tlak ů na životní prost ředí. 
Naproti tomu n ěkteré zem ědělské systémy a postupy, jako jsou systémy extenzivní 
živočišné výroby a smíšené systémy, tradi ční systémy trvalých kultur nebo ekologické 
zemědělství, jsou obzvlášt ě příznivé pro životní prost ředí a cíle v oblasti klimatu. 
SZP by na tyto problémy m ěla reagovat tím, že lépe integruje své cíle s ostatními 
politikami EU a odpovídajícím zp ůsobem přizpůsobí svá opat ření. Strategie EU pro 
biologickou rozmanitost do roku 2020 vyžaduje další za členění biologické rozmanitosti 
do klíčových odv ětví, jako je zem ědělství a lesnictví, s cílem splnit ambiciózní hlavní cíl 
EU. Strategie Evropa 2020 stanoví snížení objemu skleníkových plyn ů jako jeden z p ěti 
hlavních cíl ů EU. Ve svém klimaticko-energetickém balí čku se EU rovn ěž zavázala 
zvýšit využití obnovitelných zdroj ů energie tak, aby v roce 2020 p ředstavovaly 20 % 
celkové kone čné spotřeby energie v EU. 
 
CS 4   CS Konečně pokud jde o úkoly v sociální obla sti, primární sektor stále p ředstavuje 4,9 % 
přidané hodnoty (a více, pokud se zohlední související potraviná řský průmysl) a 15,7 % 
zaměstnanosti v p řevážně venkovských oblastech. Toto je oblast, kde m ůže být úloha 
zemědělství zvlášt ě důležitá – nejen p římo, ale i nep římo – díky vzniku dalších 
hospodářských činností se silnými multiplika čními účinky, zejména v odv ětví zpracování 
potravin, hotelových a restaura čních služeb a obchodu. Uvedená odv ětví jsou zase dále 
propojena se zbytkem venkovské ekonomiky, čímž pomáhají mimo jiné odlehlým 
venkovským oblastem, které mají nejvíce omezený p řístup ke všeobecným službám, jako 
jsou školy, primární zdravotní pé če a bankovnictví. 
1.1. Přidaná hodnota SZP pro EU 
Přidaná hodnota SZP spo čívá v její schopnosti: 
– účinně reagovat na nadnárodní cíle a p řeshraniční úkoly, jakými jsou zmír ňování 
změny klimatu, posilování biologické rozmanitosti a p řispívání k hospodá řské 
a sociální soudržnosti, vývoj jednotné ho trhu a obchodní politiky EU, prost řednictvím 
společného souboru pravidel, zásad a cíl ů; 
– zajistit efektivn ější využívání rozpo čtových zdroj ů členských stát ů vůči koexistujícím 
vnitrostátním politikám (nap ř. ve srovnání s jednotnou spole čnou politikou by 27 
různých politik bylo nákladn ějších a jist ě méně účinných, což by vedlo k r ůzným 
úrovním zásah ů a vzniklo by tak velké riziko narušení hospodá řské soutěže); 
– pomoci rozvoji konkurenceschopného a vyváženého evropského zem ědělství 
z hlediska životního prost ředí a územního hlediska, což pozitivn ě přispívá ke 
konkurenceschopnosti potravinového řetězce a obchodu v EU, a posílit soudržnost 
venkovských oblastí podporou iniciativ ve prosp ěch jejich hospodá řského a sociálního 
rozvoje. 
2. HLAVNÍ POLITICKÉ CÍLE REFORMY SZP 
Aby mohla SZP řešit problémy týkající se hospodá řství, životního prost ředí, změny 
klimatu a území, je naším cílem p řizpůsobit současný rámec SZP v t ěchto směrech: 
(1) Orientace opat ření SZP na zvýšení produk tivity a konkurenceschopnosti odv ětví 
zemědělství:  
- zlepšením fungování poradenského systému a vytvá řením sítí (zem ědělců, 
poradců, výzkumných pracovník ů, provozovatel ů potraviná řských 
podniků, spotřebitelů atd.) pro vytvá ření a předávání znalostí a podporou 
inovativních p řístupů při poskytování finan čních prost ředků na projekty 
opatření pro rozvoj venkova 
- podporou spole čných akcí zem ědělců s cílem zvýšit konkurenceschopnost 
v zájmu ú činného využívání zdroj ů, vývoje produkt ů a jejich uvád ění na 
trh 
- poskytnutím pobídek k využití nástroj ů řízení rizik a strategií aktivní 
prevence. 
 
CS 5   CS (2) Zlepšení environmentálního prof ilu a profilu SZP v oblasti zm ěny klimatu: 
- zvýšením po čtu zemědělských oblastí, v nichž se používají zem ědělské 
postupy s kladným vlivem na životní prost ředí a opat ření v oblasti 
klimatu, a podporou zavád ění vyspělejších agroenvironmentálních 
opatření členskými státy a zem ědělci. 
(3) Zvýšení ú činnosti a ú čelnosti SZP: 
- vyvážením podpory p římých plateb, aby lépe odrážela cíl podpory p říjmu 
a environmentální profil 
- snižováním rozdíl ů v úrovni podpory p římých plateb mezi členskými státy 
a zemědělci. 
3. MOŽNOSTI POLITIKY  
V návaznosti na širokou ve řejnou diskusi a řadu stanovisek orgán ů EU a jednotlivých 
členských stát ů přijatých z jejich vlastní iniciativy byly formulovány t ři soudržné scéná ře 
politiky (p řizpůsobení, integrace a nové zam ěření). Mají sloužit jako zdroj pro 
rozhodovací proces, v n ěmž se bude posuzovat kontinuální škála možného vývoje 
politiky v rámci holistického p řístupu, který se zabývá také p řípadným vzájemným 
působením a synergiemi mezi hlavními liniemi politického zásahu, p řičemž je každý 
prvek individuáln ě posuzován ve zvláštních p řílohách. 
• Scénář přizpůsobení se zam ěřuje na omezené p řizpůsobení SZP zd ůrazněním těch 
prvků, které v dnešní SZP dob ře fungují a řešením hlavních nedostatk ů současného 
politického rámce, aniž by tuto politiku zásadn ě měnil. 
• Účelem scéná ře integrace je lepší zam ěření podpory SZP na cíle této politiky, zejména 
lepší integrací p říspěvků různých prvk ů politiky. Scéná ř předpokládá zavedení nových 
prvků do rámce politiky, jakož i podstatné zm ěny její struktury. 
• Scénář nového zam ěření zužuje záb ěr zásahů SZP na aspekty životního prost ředí a 
změny klimatu. P řitom se p ředpokládá, že by produk ční kapacitu bylo možné udržet 
bez podpory, pouze za pomoci tržních signál ů, a cíl spo čívající v p řispívání 
k životaschopnosti venkovských oblastí a k územní rovnováze by byl pln ěn ostatními 
politikami Unie. 
Tyto scéná ře představují pr ůřezové přístupy a každý z nich řeší tři hlavní cíle politiky 
budoucí SZP popsané v p ředchozím oddíle. Kladou nicmén ě na tyto tři cíle odlišný d ůraz 
a jsou do ur čité míry založeny na r ůzných přístupech, pokud jde o nutnost zásahu 
politiky. 
Tyto scéná ře přitom rovn ěž různými zp ůsoby řeší zásadní riziko, které vyplývá 
z neexistence zásahu politiky – tj. selhání trhu, a následné rizi ko vyplývající ze špatn ě 
zacíleného zásahu politiky – tj. selhání politiky. Z d ůvodu druhého zmín ěného rizika 
byly vyřazeny ostatní scéná ře politiky p ředstavené v pr ůběhu veřejné konzultace. 
 
CS 6   CS Pokud jde o analýzu ú činků těchto scéná řů, je referen čním bodem sou časný stav, který 
neřeší nedostatky politiky identifikované ve vymezení problému, a opa čný 
(kontrafaktuální) scéná ř předpokládající, že nebude exis tovat žádná politika, u n ěhož se 
očekává, že by vedl k významným problém ům v oblasti p říjmů a životního prost ředí3. 
Scénáře jsou předloženy na základ ě předpokládaných zm ěn ve třech hlavních oblastech 
zásahu politiky, jimiž jsou tržní opat ření (nařízení Rady (ES) č. 1234/2007), p římé platby 
(nařízení Rady (ES) č. 73/2009) a politika rozvoje venkova (na řízení Rady (ES) 
č. 1698/2005). 
Tabulka 1: P řehled hlavních možností politiky podle scéná ře a nástroje politiky  
 Tržní nástroje 
(Nařízení Rady (ES) 
č. 1234/2007)  Přímé platby 
(Nařízení Rady (ES) 
č. 73/2009)  Rozvoj venkova 
(Nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005)  
Přizpůsobení: 
Důraz na úsp ěchy 
SZP a řešení 
hlavních nedostatk ů 
 Zefektivn ění a 
zjednodušení stávajících nástroj ů 
Zlepšení vzájemné 
spolupráce zem ědělců 
v rámci pravidel 
hospodářské soutěže
 Přerozdělení; posílená 
podmíněnost Mírné zvýšení rozpo čtu; 
využití pro konkurenceschopnost/inovace nebo životní prost ředí
 
Integrace: 
Lepší zam ěření 
SZP na její cíle  Zefektivn ění a 
zjednodušení stávajících nástroj ů 
Zaměření na 
potravinový řetězec a 
lepší vyjednávací 
pozici zem ědělců (3 
varianty)
 Přerozdělení; nová 
struktura p římých 
plateb; „ekologizace“  
Posílená podmín ěnost; 
stropy plateb; režim pro malé zem ědělce; režim 
pro mladé zem ědělce
 Přerozdělení mezi členskými 
státy 
Inovace, zm ěna klimatu a 
životní prost ředí jako 
základní zásady 
Posílené strategické 
zaměření a spole čný 
strategický rámec s ostatními fondy
 
Nové zam ěření 
Omezení 
působnosti zásah ů 
SZP na 
environmentální 
aspekty  Zrušeny  Postupně vyřazeny  Podstatně zvýšené finan ční 
zdroje; zam ěření na zm ěnu 
klimatu a životní prost ředí 
 
                                                 
3 http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/scenar2020ii/index_en.htm 
 
CS 7   CS 4. POSOUZENÍ DOPAD Ů ALTERNATIVNÍCH MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Scénář přizpůsobení  předpokládá pokra čování zásad stávajícího politického rámce na 
základě tržní orientace. O čekává se od n ěj, že zem ědělci budou díky tržním signál ům 
schopni lépe využít dostupné nástroje politik y ke zvýšení své konkurenceschopnosti, a že 
je přímé platby p řerozdělené mezi členskými státy v celé EU efektivn ěji a spravedliv ěji 
ochrání p řed nadm ěrným kolísáním p říjmů. Přerozdělení přímých plateb v rámci 
členských stát ů (regionální model) by umožnilo  vyšší podporu ekologicky prosp ěšnějších 
zemědělských oblastí a omezilo by opoušt ění půdy, ale zvýšený hospodá řský tlak by 
pravděpodobně vedl k intenzifikaci produkce v nejúrodn ějších regionech. Opat ření pro 
rozvoj venkova by nadále řešila obecn ější otázky venkova, ale úloha zem ědělství 
v ekonomice, zam ěstnanosti a r ůstu nebo venkovských oblastech by se zmenšila. 
Scénář integrace  navrhuje posílený politický rámec zam ěřený na podporu 
konkurenceschopnosti, udržitelného rozvoje a inovací v tomto odv ětví. Jeho cílem je 
podpora podmínek, za nichž by se zem ědělci byli lépe schopni – jednotliv ě nebo 
společně – lépe vyrovnávat s budoucími hospodá řskými a environmentálními problémy. 
Přímé platby by zajiš ťovaly stabilní p říjem, což by vedlo nejen k vyvážen ějšímu, 
efektivnějšímu a spravedliv ějšímu přerozdělování, ale také k aktivnímu zacílení 
některých p říjemců (malých zem ědělců, zemědělců v regionech s p řírodními omezeními, 
ohrožených odv ětví, nových ú častníků na trhu atd.). „Ekologiza ční“ složka by rovn ěž 
podpořila některé základní environmentá lní postupy v celé EU. Zam ěřila by se 
především na zem ědělské podniky, často nejvíce konkurencesc hopné, které tyto postupy 
opustily, i na ty, které o tom v d ůsledku sou časných ekonomických tlak ů uvažují. 
V rámci scéná ře nového zam ěření by postupné vy řazení přímých plateb vedlo k výrazné 
restrukturalizaci v odv ětví a ke vzniku mnohem v ětších a kapitálov ě náročnějších 
zemědělských podnik ů. Intenzifikace produkce v nejúrodn ějších regionech a opoušt ění 
půdy v mén ě výhodných oblastech by m ěly negativní d ůsledky pro životní prost ředí. 
Zaměření politiky na environmentální opat ření pro rozvoj venkova by tyto problémy 
zmírnilo, nep řispělo by však ke zlepšení udržitelnosti zem ědělství v celé EU. Vy řazení 
přímých plateb by vedlo k úpadku mnoha zem ědělských podnik ů a znamenalo by další 
tlak na životaschopnost venkovských oblastí s vyšší nezam ěstnaností a migrací. 
4.1. Administrativní zát ěž  
Některé složky nového modelu pro p římé platby, jako je stanovení strop ů, definice 
„aktivních zem ědělců“ a „ekologizace“ by mohly potenciáln ě představovat zát ěž a 
přinášet další požadavky na kontrolu. Na druhé stran ě by režim pro malé zem ědělce u 
těchto příjemců výrazně snížil administrativní nároky na žádosti o p římé platby a jejich 
poskytování. 
Odstranění současného p řekryvu mezi agroenvironmentálními opat řeními dostupnými 
v rámci zvláštní podpory v pilí ři I a v rozvoji venkova a jednotné řešení pro podporu 
vázanou na produkci by vedlo ke zjednodušení. Možné zaved ení schvalovacího procesu 
Komise by však mohlo být více zat ěžující, zejména pro útvary Komise. 
Lepší zam ěření plateb na aktivní zem ědělce by vyžadovalo pe člivé dolad ění definic ve 
spolupráci s členskými státy a výb ěr kritérií na úrovni členského státu, které mají být 
začleněny do rejst říku IACS. To by mohlo vyžadovat zna čné administrativní úsilí pro 
 
CS 8   CS členské státy a zcela jist ě pro zemědělce při prokazování zp ůsobilosti, protože by museli 
poskytnout další podrobné informace a p řípadně ke své žádosti p řiložit průvodní 
doklady. 
4.2. Mezinárodní rozm ěr 
Postupné reformy SZP výrazn ě snížily rušivý dopad této politiky na mezinárodní trhy. 
Všechny analyzované scéná ře by měly mít minimální vliv na celosv ětové trhy (v četně 
rozvojových zemí). To je kombinovaným výsledkem p ředchozích reforem SZP a 
stávající a o čekávané budoucí úrovn ě světových cen, kv ůli kterým se z EU stal na 
zemědělských trzích p říjemce cen. 
4.3. Porovnání možností 
Všechny t ři scénáře usilují o konkurenceschopn ější, udržiteln ější a odoln ější odvětví 
zemědělství v dynamických venkovských oblaste ch, a snaží se tak SZP lépe p řizpůsobit 
strategii Evropa 2020, zejména pokud jde o ú činnost zdroj ů. Za tímto ú čelem bude 
nezbytné zlepšit produktivitu zem ědělství prost řednictvím výzkumu, p řenosu znalostí a 
obecné podpory p řístupů založených na spolupráci. Z toho plyne význam inovace, v četně 
nadcházejícího evropského inova ční partnerství v oblasti zem ědělské produktivity a 
udržitelnosti, jako základní podmínky platné  pro všechny možnosti politiky. Tento 
průřezový prvek je p řítomen ve všech t řech scéná řích. Není proto zahrnut do níže 
uvedeného porovnání. 
Pokud jde o rozpo čet, je scéná ř nového zam ěření očividně ten, který by v kone čném 
důsledku kladl nejmenší požadavky na rozpo čet EU, protože po čítá s postupným 
ukončením přímých plateb. Tento scéná ř upřednostňuje tržní orientaci, a tím zrychlení 
strukturálního p řizpůsobení v tomto odv ětví směrem k větší ziskovosti podnik ů. Tento 
scénář by také odv ětví vystavil v ětšímu riziku pro stabilitu trhu vzhledem k neexistenci 
odpovídajících bezpe čnostních sí tí a nástroj ů řízení rizik, jakož i riziku snížení výdaj ů na 
inovace v d ůsledku tlaku na zem ědělské příjmy. Ke strukturálnímu p řizpůsobení by za 
podmínek scéná ře nového zam ěření došlo s významnými sociálními a environmentálními 
náklady. P říjmy by poklesly o 25 % a produkce by se soust ředila v nejziskov ějších 
oblastech a odv ětvích. 
I pokud by se výdaje na lépe zacílená environmentální opat ření v rámci rozvoje venkova 
zdvojnásobily, nesta čilo by to k dosažení udržitelného hospoda ření s půdou v celé EU, 
jelikož by politika ztratila pákový efekt p římých plateb svázaných s požadavky 
podmíněnosti. Navíc by negativní sociální d ůsledky zejména v oblastech a odv ětvích, 
které jsou nejvíce závislé na p římých platbách (nap ř. velká hospodá řství s polními 
plodinami a hospodá řství s chovem mlé čného skotu nebo s extenzivním chovem skotu, 
ovcí a koz) byly takové, že by do časným použitím opat ření osy 1 na podporu 
restrukturalizace nebylo možné nahradit ztráty vzniklé vy řazením p římých plateb. 
Neexistence opat ření osy 3 by mohla ohrozit ve nkovské struktury, zejména 
v diverzifikovaných venkovských ekonomikác h, což by ohrozilo územní rovnováhu. 
Tyto výsledky nejsou nové – odrážejí podobné výsledky ve dvou budoucích studiích Scenar 2020. 
Na opačném konci spektra by scénář přizpůsobení  nejlépe umožnil kontinuitu politiky s 
omezenými, ale reálnými zlepšeními konkurenceschopnosti zem ědělství i 
 
CS 9   CS environmentálního profilu prost řednictvím p řerozdělení přímých plateb, posílené 
podmíněnosti, zjednodušení a zefektivn ění tržních nástroj ů a podpory p řístupů 
založených na spolup ráci, jakož i nasm ěrování dodate čných zdroj ů pro řešení nových 
úkolů v oblasti rozvoje venkova. Hlavním novým prvkem scéná ře přizpůsobení je 
vyvážení p římých plateb v rámci členských stát ů a mezi nimi, pro n ěž byly analyzovány 
různé varianty. Otázkou je, jak zajistit spravedliv ější distribuci a lépe cílenou podporu 
v souladu s cíli politiky bez vyvolán í významných narušení. Sbližování sm ěrem 
k „paušáln ější“ sazbě by obzvlášt ě přineslo prosp ěch těm členským stát ům, které jsou 
v současnosti výrazn ě pod průměrem EU. 
Posun sm ěrem k regionálnímu modelu (spolu se za členěním neobsazené p ůdy) by 
vyrovnal podporu mezi jednotlivými druhy zem ědělských podnik ů, zejména v členských 
státech, které v sou časné dob ě používají historický model, v ětšinou sm ěrem 
k extenzivn ějším produk čním systém ům. Takové p řerozdělení by bylo výhodné pro 
odvětví pasoucích se hospodá řských zví řat, vinařství a zahradnictví; opa čně by tomu 
bylo u polních plodin, smíšených hospodá řství a hospodá řství s chovem mlé čného skotu. 
Existují však vážné pochyby, zda je scéná ř přizpůsobení schopen náležit ě řešit významné 
budoucí úkoly v oblasti životního prost ředí a klimatu, a vytvo řit tak rovn ěž základ pro 
udržitelnost samotného zem ědělství v dlouhodobém horizontu. 
Scénář integrace  jde ve snaze o „zelenou“ SZP o krok dále se svou ekologiza ční 
složkou p římých plateb. Problémem je, jak na vrhnout takovou ekologizaci pro využití 
významných p řínosů v oblasti životního prost ředí a zm ěny klimatu a zajišt ění 
udržitelného využívání p řírodních zdroj ů, aniž by byla oslabena  územní rovnováha v celé 
EU a dlouhodobá konkurenceschopnost odv ětví zemědělství a zbyte čně se 
nekomplikovalo řízení přímých plateb. 
Analýza ukazuje, že je to možné, i když ur čité administrativní zát ěži se nelze vyhnout. 
Výsledný negativní dopad na p říjmy zůstává v pr ůměru mírný (ale zna čně se liší mezi 
členskými státy, regiony a zem ědělskými systémy); tento ne gativní dopad by byl zhoršen 
ambiciózn ějšími opat řeními pro diverzifikaci  plodin, ale zmírn ěn v případě 
ambiciózn ějších opat ření pro oblasti ekol ogického zájmu, vzhledem k tržnímu vlivu. 
Ekologiza ční složka by rovn ěž uvolnila finan ční prostředky v oblasti rozvoje venkova 
pro použití na komplexn ější agroenvironmentální opat ření a opat ření zaměřená na klima. 
Kombinovaný ú činek opatření v oblasti životního prost ředí a opat ření pro znevýhodn ěné 
oblasti v obou pilí řích by tak mohl výrazn ě posílit p říspěvek SZP k poskytování 
veřejných statk ů, avšak za cenu dodate čného administrativního úsilí nutného k řízení 
složitější struktury a k zabrán ění duplikaci opat ření. Pokud bude p ři navrhování opat ření 
a jejich provád ění členskými státy dosažena správná rovnováha, tento scéná ř nejlépe 
zaručí územní rovnováhu díky tomu, že řeší dlouhodobou udržitelnost zem ědělství a 
venkovských oblastí. 
Součástí scéná ře integrace je rovn ěž významná zm ěna v politice rozvoje venkova. 
Výsledkem by m ěla být efektivn ější politika, která p řináší výsledky v souladu 
s prioritami strategie Evropa 2020 na základ ě společného rámce s ostatními fondy EU. 
Podmínkou je, že členské státy a regiony p ři plánování dob ře využijí své možnosti a že 
užší koordinace s ostatními f ondy neodstraní synergie s pilí řem I. Distribuce podpory 
 
CS 10   CS rozvoje venkova by také lépe odrážela cíle politiky, a zárove ň by zohled ňovala 
současnou distribuci.  
Lepší zam ěření podpory prost řednictvím r ůzných složek p římých plateb (zejména 
stanovení strop ů plateb, režim pro malé zem ědělce a lepší definice „aktivních 
zemědělců“) může napomoci dosažení v ětší efektivity, pokud jde o podporu p říjmů a 
poskytování environmentálních ve řejných statk ů. U potravinového řetězce je třeba nalézt 
rovnováhu mezi zlepšením vyjednávací síly zem ědělců a zajišt ěním 
konkurenceschopnosti a lepší výkonnosti celého řetězce.  
Scénář integrace by maximalizoval p řidanou hodnotu EU  tím, že by nejlepším možným 
způsobem zachoval udržitelné zem ědělství v celé EU, řešil by významné p řeshraniční 
otázky, jako je zm ěna klimatu, a posiloval by solidaritu mezi členskými státy; další 
v pořadí by byl scéná ř přizpůsobení a poté scéná ř nového zam ěření.  
Z hlediska efektivity náklad ů by díky maximalizaci p řidané hodnoty EU rozpo čet nejlépe 
využil scéná ř integrace. Na druhé stran ě scénář přizpůsobení by kladl stejn ě vysoké 
požadavky na rozpo čet EU, aniž by m ěl stejné ambice, pokud jde o výsledky, a scéná ř 
nového zam ěření by přinesl rozpo čtové úspory, ale zárove ň by výrazn ě snížil oblast 
působnosti a p řidanou hodnotu činností EU.  
Tabulka 1: Porovnání scéná řů na základ ě cílů, přidané hodnoty EU a efektivity náklad ů 
 Přizpůsobení  Integrace  Nové zam ěření 
Životaschopná produkce potravin ++ +++ + 
Udržitelné hospoda ření 
s přírodními zdroji a opat ření 
v oblasti klimatu + +++ ++ 
Vyvážený územní rozvoj ++ +++ + 
Přidaná hodnota EU ++ +++ + 
Efektivita náklad ů + ++ + 
Na základ ě výše uvedeného srovnání je up řednostňovanou možností scéná ř integrace; 
další v po řadí je scéná ř přizpůsobení následovaný scéná řem nového zam ěření. Toto 
posouzení se shoduje s preferencemi vyjád řenými v pr ůběhu veřejné konzultace (viz 
příloha 9). Zatímco scéná ř přizpůsobení zřejmě není dostate čně cílený a scéná ř nového 
zaměření je příliš riskantní, scéná ř integrace p ři postupném sm ěřování SZP k cíl ům 
strategie Evropa 2020 pravd ěpodobně dosahuje správné rovnováhy a tuto rovnováhu 
bude rovn ěž třeba nalézt p ři provádění jeho různých prvk ů. 
 
CS 11   CS 5. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ NÁKLAD Ů, PŘÍNOSŮ A DOSAŽENÍ POŽADOVANÝCH 
ÚČINKŮ 
V budoucnosti bude d ůležité posílit sledování a hodnocení SZP, v četně nových prvk ů 
struktury politiky zavedené v pilí ři I, jako je ekologizace. Budoucí systém sledování a 
hodnocení rozvoje venkova by m ěl rovněž lépe odrážet posílený strategický p řístup se 
společnými ukazateli na základ ě cílů a priorit a usnad ňovat využívání hodnocení jako 
nástroje řízení v pr ůběhu celého programového období. 
Kromě toho by sledování a hodnocení pro oba pilí ře mělo být soust ředěno do spole čného 
rámce, který by v rámci strategie Evropa 2020 m ěřil výkonnost SZP jako celku. Za tímto 
účelem probíhá proces vytvá ření společného souboru ukazatel ů spojených s cíli politiky, 
který má sestávat z:  
– ukazatelů dopadu spojených s všeobecnými cíli; 
– ukazatelů výsledků spojených s konkrétními cíli; 
– ukazatelů výstupů spojených s výdaji v rámci r ůzných nástroj ů. 
V rámci řešení chyb ějících údaj ů, např. u ukazatel ů udržitelnosti, je dále v plánu zahájení 
pilotního projektu, který by vytvo řil proces, jenž by zapln ěním stávajících mezer 
v údajích u ukazatel ů na úrovni jednotlivých zem ědělských podnik ů umožnil zmín ěné 
lepší sledování a hodnocení provedených reforem.