Zelená UKT. Soukromé financování má pro ekologickou transformaci zásadní význam. V rámci Zelené dohody pro Evropu si EU stanovila právně závazný cíl stát se do roku 2050 prvním klimaticky neutrálním kontinentem . Jejím cílem je rovněž posílit odolnost vůči změně klimatu a rovněž zvrátit úbytek biologické rozmanitosti i zhoršování životního prostředí v širším měřítku. S podporou strategie Komise pro financování přechodu na udržitelné hospodářství má EU celosvětově vedoucí postavení v rozvoji zelených kapitálových trhů s cílem směrovat soukromé investice k dosažení ambiciózních cílů v oblasti klimatu a životního prostředí. V současné době je EU místem první volby pro vydávání zelených dluhopisů, přičemž v roce 2020 bylo v EU vydáno přibližně 50 % všech zelených dluhopisů . Kromě toho přibližně polovina zelených dluhopisů vydaných na celém světě v roce 2020 byla denominována v eurech , a euro se tak stalo hlavní celosvětovou měnou zeleného financování. Trh zelených dluhopisů EU bude pravděpodobně dále podpořen cílem Komise zajistit do konce roku 2026 prostřednictvím emisí zelených dluhopisů až 30 % finančních prostředků nástroje NextGenerationEU, což představuje 240 miliard EUR. Vedoucí postavení EU v této oblasti nabízí jedinečnou příležitost k vybudování skutečně integrovaného trhu zeleného kapitálu – zelené UKT, což může dát silnější impuls integraci kapitálových trhů EU v širším měřítku. Má-li se však zelená UKT rozvíjet a vzkvétat, je třeba se zabývat strukturálními překážkami, které nadále štěpí kapitálové trhy podle vnitrostátních hranic a brání vytvoření UKT obecně.

Kapitálové trhy hrají klíčovou úlohu při poskytování finančních prostředků společnostem z EU, aby mohly investovat a rozšiřovat se. Důležité je to i vzhledem k tomu, že hospodářství EU se postupně zotavuje z krize COVID-19. Kapitálové trhy EU jsou však i nadále roztříštěné, což omezuje schopnost podniků získávat kapitál v rámci celé EU. Integrovaný kapitálový trh EU by významně přispěl k trvalému oživení, udržitelnému růstu a nákladově efektivní ekologické a digitální transformaci.

Střadatelé by měli mít možnost investovat do finančních produktů, které nejlépe vyhovují jejich investičním a rizikovým preferencím, včetně – pro stále rostoucí počet z nich – environmentálních sociálních a správních produktů (produktů ESG). Mnoho střadatelů však kapitálové trhy nevyužívá, a to buď proto, že jim nedůvěřují, nebo proto, že nevědí o příležitostech, které mají k dispozici, což snižuje potenciální tok financování z kapitálových trhů do společností. Je proto nezbytné posílit postavení retailových investorů, aby tyto příležitosti využívali, a současně zajistit náležitou úroveň ochrany. Cílem připravované strategie pro retailové investice, která má být přijata v roce 2022, je zaměřit pozornost na zájmy retailových investorů.

Stále více investic je směrováno prostřednictvím finančních zprostředkovatelů působících na kapitálových trzích. Ve finančním zprostředkování hrají stále významnější úlohu zejména alternativní investiční fondy. Od svého přijetí v roce 2011 podpořila směrnice o správcích alternativních investičních fondů vytvoření účinného jednotného trhu pro alternativní investiční fondy a zavedla pevný regulační a dohledový rámec pro jejich správce v EU.

Komise navrhuje cílené změny rámce směrnice o správcích alternativních investičních fondů s cílem dále posílit efektivitu a integraci trhu s alternativními investičními fondy. Tyto změny usnadní společnostem z EU přístup k financování tím, že harmonizují regulační rámec pro fondy, které společnostem poskytují úvěry. Finanční prostředky, z nichž úvěry pocházejí, poskytují společnostem z EU financování jako schůdnou alternativu k bankovním úvěrům, zejména pokud se tradiční věřitelé stáhnou v případě obtížné situace na trhu. Tyto fondy působí v rámci souboru rozdílných vnitrostátních pravidel. Tím se tříští jednotný trh a omezuje hospodářská soutěž mezi účastníky trhu. Rozšířením možností financování umožní nová pravidla společnostem růst, financovat inovace a dosáhnout svých ekologických a digitálních cílů za všech tržních podmínek.

Revidovaná pravidla rovněž poskytnou lepší ochranu investorům. Za prvé, jejich zájmy budou lépe chráněny tím, že bude zajištěno, aby správci fondů, kteří delegují své funkce na třetí strany, dodržovali stejně přísné normy, které jsou platné v celé EU. Návrh vyjasňuje stávající pravidla a přispívá ke sbližování dohledu, přičemž uznává, že díky delegování pravomocí je možné účinně spravovat investiční portfolia a získat potřebné odborné znalosti na určitém zeměpisném trhu nebo v určité třídě aktiv. Revidovaná pravidla tak přispějí k celosvětovému úspěchu odvětví investičních fondů EU. Za druhé, pozměněná pravidla podpoří řádné využívání harmonizovaných nástrojů řízení likvidity ze strany správců otevřených alternativních investičních fondů nebo subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), což jim pomůže účinně řídit rizika likvidity s cílem zachovat hodnotu investic v době napjaté situace na trhu. To by mělo posílit důvěru investorů v tyto investiční nástroje a zvýšit pravděpodobnost investic ze strany retailových investorů.

8.Zvýšení transparentnosti trhu prostřednictvím přezkumu nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) ,

Efektivní tržní infrastruktura je páteří řádně fungujícího jednotného kapitálového trhu. Nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) upravuje fungování obchodování v EU. Nařízení MiFIR bylo během posledního desetiletí zdokonalováno a dnešní návrh dále přispěje ke konkurenčnějšímu, transparentnějšímu a integrovanějšímu obchodnímu prostředí za spravedlivějších podmínek. Návrh zajistí, aby finanční trhy EU v neustále se měnících globálních obchodních podmínkách i nadále prosperovaly.

Finanční trhy se spoléhají na vysoce kvalitní tržní údaje. Řádně nastavené požadavky na transparentnost informací jako jsou ceny a objemy transakcí, jsou proto zásadní a přispívají k tvorbě cen. Navrhovaná pozměněná pravidla zvýší transparentnost trhu tím, že omezí využívání výjimek ze zveřejňování údajů o obchodování.

Obchodní prostředí se také neustále vyvíjí, přičemž burzy nyní soutěží s investičními bankami . V zájmu zajištění rovných podmínek pro burzy a investiční banky navrhované změny dále sladí požadavky na transparentnost a obchodní postupy mezi různými aktéry. Jejich cílem je také ukončení kontroverzní praxe, kdy obchodní subjekty nabízejí makléřům pobídky za to, že jim směrují pokyny klientů bez ohledu na to, zda je to v nejlepším zájmu těchto klientů („platba za toky příkazů“).

Po svém přijetí budou revidovaná pravidla rovněž poskytovat ucelený a včasný přehled podmínek obchodování v rámci burz cenných papírů a dalších obchodních systémů v EU . Tato pravidla stanoví soubor konsolidovaných obchodních dat a přiměřeně odmění burzy, zejména ty menší, za poskytování údajů o akciích. Všichni investoři, ať již velcí či malí, budou mít přístup k údajům o trhu, aby získali konsolidovaný přehled podmínek obchodování na trzích v celé EU a napříč různými finančními nástroji, jako jsou akcie, fondy obchodované v obchodních systémech a dluhopisy. Tím se sníží informační výhoda, kterou mají největší účastníci trhu ve srovnání s ostatními účastníky trhu, zejména s menšími správci aktiv, bankami a retailovými makléři, kteří si ne vždy mohou dovolit nákladné služby poskytované prodejci údajů. Větší transparentnost obchodních podmínek mezi obchodujícími subjekty rovněž sníží rizika spojená s prováděním obchodů. Údaje budou k dispozici též retailovým investorům, což napomůže demokratizaci obchodování v EU.

9.Budoucnost UKT – cíle pro rok 2022

Dnes přijaté legislativní návrhy znamenají spolu s legislativními návrhy o přezkumu směrnice Solventnost II a bankovním balíčkem , jež byly letos rovněž přijaty , významné milníky na cestě k vytvoření UKT. Práce Komise tím však nekončí. Pokračuje práce na dalších opatřeních v rámci akčního plánu UKT z roku 2020, přičemž cílem je dokončit je ještě během funkčního období nynější Komise. V tomto oddíle jsou nastíněna některá opatření v rámci UKT plánovaná na rok 2022. Stav provádění dalších opatření je popsán v příloze tohoto sdělení.

3.1 Přezkum kótování s cílem pomoci společnostem získávat finanční prostředky na veřejných trzích

Získávání kapitálu na veřejných trzích EU je i nadále nákladné a složité, zejména pro malé a střední podniky. Z tohoto důvodu bylo v akčním plánu UKT z roku 2020 oznámeno, že Komise zjednoduší pravidla EU pro kótování. V květnu 2021 zveřejnila skupina odborníků pro malé a střední podniky dvanáct doporučení, jak usnadnit přístup malých a středních podniků na veřejné trhy . Na základě těchto doporučení a na základě aktu o kótování malých a středních podniků a opatření přijatých spolunormotvůrci v rámci balíčku týkajícího se oživení kapitálových trhů nyní Komise plánuje přijmout v druhé polovině roku 2022 legislativní návrh, který omezí byrokracii pro společnosti, které chtějí získávat finanční prostředky na veřejných trzích EU, a zároveň zachová integritu trhu a ochranu investorů. Návrh kriticky posoudí pravidla platná pro společnosti, které procházejí procesem kotace , a pro společnosti, které jsou již kótovány na veřejných trzích EU. Tato iniciativa přispěje k tomu, že veřejné trhy EU budou větší, efektivnější a likvidnější, a tudíž konkurenceschopnější na celosvětové úrovni, a umožní lepší přidělování kapitálu udržitelným a inovativním společnostem.

3.2 Rámec pro otevřené financování na podporu kapitálových trhů a přidané hodnoty pro spotřebitele a společnosti

V návaznosti na akční plán UKT z roku 2020 a strategii v oblasti digitálních financí urychlí Komise svoji práci s cílem co nejlépe využít ekonomiku založenou na datech pro kapitálové trhy EU, spotřebitele a podniky. V souladu s připravovaným návrhem aktu o datech a na základě hodnocení směrnice o platebních službách II je cílem „rámce pro otevřené financování“ umožnit, aby finanční instituce sdílely a opětovně využívaly data k vytváření nových služeb za předpokladu, že s tím zákazníci souhlasí, a s výhradou pravidel ochrany údajů a jasných bezpečnostních záruk. Tím se zajistí, že pro inovativní finanční služby bude k dispozici více údajů. Spotřebitelům se tak rovněž poskytne větší výběr a pomoc při hledání produktů, které nejlépe vyhovují jejich investičním preferencím, a to i pokud jde o udržitelnost, a zároveň jim bude umožněno udržet si kontrolu nad svými údaji, včetně toho, kdo k nim má přístup. Mělo by to přímo přispět k větší účasti retailových investorů. Otevřené financování může mít rovněž pozitivní dopad na přístup malých a středních podniků k financování. Těm by přineslo výhodu posouzení jejich ekonomického profilu ze strany mnoha poskytovatelů finančních služeb a nabídky řešení financování, která nejlépe odpovídají jejich potřebám.

Rámec „pro otevřené financování“ bude založen na zásadě rovných podmínek pro stávající i nové účastníky. Přínosy sdílení dat se neomezují omezeny na financování. Otevřené financování proto doplní širší iniciativy Komise v oblasti dat.

S cílem budovat otevřené financování nad rámec směrnice o platebních službách II zaujme Komise přístup „zdola nahoru“, přičemž bude vycházet ze své práce se zúčastněnými stranami na prvním souboru konkrétních případů použití a získávat podněty od nedávno zřízené odborné skupiny pro evropský prostor pro finanční data. Jako druhý krok předloží legislativní návrh nového rámce pro otevřené financování, který bude vycházet z širších iniciativ v oblasti přístupu k údajům a bude s nimi plně v souladu, jak bylo oznámeno ve strategii v oblasti digitálních financí.