DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Kypr čelí sílícím tlakům na finančních trzích v souvislosti s narůstajícími obavami o udržitelnost jeho veřejných financí, včetně jeho oslabeného finančního sektoru a rozsahu možných opatření veřejné podpory. Ačkoli některé nerovnováhy vznikly v důsledku přelévání negativních dopadů krize v eurozóně a vývoje v Řecku, jiné byly domácího původu a delšího trvání. Ratingové agentury postupně snižovaly hodnocení kyperských státních dluhopisů, a země tak již není schopná refinancování s využitím sazeb, jež by byly slučitelné s dlouhodobou fiskální udržitelností. Bankovní sektor zároveň stále více ztrácel možnost financování na mezinárodních trzích a velké finanční instituce zaznamenaly výrazný nedostatek kapitálu. Situace v bankovním sektoru se dramaticky zhoršila počátkem roku 2013 vzhledem k poklesu důvěry, který vedl k trvalému a značnému odlivu vkladů. V březnu 2013 dosáhla Euroskupina politické dohody ohledně klíčových prvků makroekonomického ozdravného programu pro Kypr s finančním krytím ve výši až 10 miliard EUR. Po finančních otřesech byly banky na deset dnů uzavřeny a během té doby byl tento sektor podstatně zredukován prostřednictvím restrukturalizace bank a oddělení řeckých operací kyperských bank.

S ohledem na tyto vážné hospodářské a finanční obtíže kyperské orgány dne 25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční stability / Evropského mechanismu stability, jakož i od Mezinárodního měnového fondu (MMF) s cílem podpořit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu, zajistit řádné fungování bankovního systému a zabezpečit finanční stabilitu v Evropské unii a v eurozóně. Dne 27. června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB), kyperskými orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu, včetně potřeby finančních prostředků, a přijala příslušná opatření k zajištění finanční stability. Dne 16. března a 25. března 2013 dosáhla Euroskupina politické dohody s kyperskými orgány o klíčových prvcích programu, které zahrnovaly restrukturalizaci a výraznou redukci bankovního sektoru a posílení úsilí o fiskální konsolidaci, strukturální reformy a privatizaci. Důležitou součástí dohody byl požadavek, aby rekapitalizace bank byla téměř výlučně provedena zevnitř těchto bank (tj. ze strany akcionářů a věřitelů). Vklady do výše 100 000 EUR by neměly být dotčeny. Věřitelé by neměli utrpět ztráty vyšší než ztráty, které by utrpěli, kdyby byly banky likvidovány v běžném insolvenčním řízení. Dne 2. dubna 2013 bylo dosaženo dohody na technické úrovni o souboru komplexních politických opatření, jež mají být provedena během tříletého makroekonomického ozdravného programu; hlavní cíle, opatření a výstupy byla stanoveny v návrhu memoranda o porozumění (MoP) mezi Komisí a Kyperskou republikou.

Makroekonomický ozdravný program se zaměří na znovunastolení důvěry finančních trhů, obnovení zdravé makroekonomické rovnováhy a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu. Pro dosažení těchto cílů program staví na třech pilířích. První pilíř představuje strategie pro finanční sektor založená na restrukturalizaci a redukci finančních institucí a posílení dohledu, která bude provázena úsilím vyřešit nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem je ambiciózní strategie fiskální konsolidace vycházející z konsolidačního úsilí zahájeného v roce 2012, a to zejména opatření ke snížení běžných primárních výdajů, zvýšení příjmů vládních institucí, zlepšení fungování veřejného sektoru a udržení fiskální konsolidace ve střednědobém horizontu. Cílem je napravit nadměrný schodek vládních institucí a dosáhnout ve střednědobém horizontu trvalého snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP. Kyperské orgány se zavázaly snížit schodek co nejdříve pod 3 % HDP. Mělo by být zachováno dobré využívání strukturálních a jiných unijních fondů, jakož i provádění politických iniciativ EU zaměřených na vytváření pracovních míst a posilování růstu. To přispěje k nastolení dlouhodobého růstu Kypru. Třetí pilíř tvoří ambiciózní program strukturálních reforem s cílem podporovat konkurenceschopnost a udržitelný a vyvážený růst v souladu s konkrétními doporučeními adresovanými Kypru v roce 2012 a umožnit odstranění makroekonomických nerovnováh. S odkazem na politickou dohodu ze dne 28. února 2013 týkající se doporučení Rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi by měly být zachovány příležitosti a perspektivy zaměstnatelnosti pro mladé.

Program se vztahuje na období let 2013–2016.

2013/0121 (NLE)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

určené Kyperské republice o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 ve spojení s čl. 126 odst. 6 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Ustanovení čl. 136 odst. 1 Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie.

(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, v němž se uvádí, že na Kypru existuje nadměrný schodek vládních institucí[1], a s cílem tuto situaci ukončit vydala podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU doporučení Kypru, v němž se uvádí, že „by kyperské orgány měly odstranit současný nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2012“.

(3) V doporučení ke kyperskému národnímu programu reforem na rok 2012 a při předložení svého stanoviska ke kyperskému programu stability na období 2012-2015[2] Rada mimo jiné doporučovala, aby Kypr přijal opatření k dosažení trvalé nápravy nadměrného schodku v roce 2012, k zajištění dostatečného pokroku při dodržování referenční hodnoty pro snížení dluhu, k posílení právních ustanovení pro účinnou rekapitalizaci finančních institucí a ke zlepšení konkurenceschopnosti.

(4) Kypr čelí sílícím tlakům na finančních trzích v souvislosti s narůstajícími obavami o udržitelnost jeho veřejných financí, včetně nutných opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Ačkoli některé nerovnováhy vznikly v důsledku přelévání negativních dopadů krize v eurozóně, jiné byly domácího původu a delšího trvání[3]. Ratingové agentury postupně snižovaly hodnocení kyperských státních dluhopisů, a země tak již není schopná refinancování s využitím sazeb, jež by byly slučitelné s dlouhodobou fiskální udržitelností. Bankovní sektor zároveň stále více ztrácel možnost financování na mezinárodních trzích a velké instituce zaznamenaly výrazný nedostatek kapitálu.

(5) S ohledem na tyto obtížné hospodářské a finanční podmínky kyperské orgány dne 25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční stability / Evropského mechanismu stability, jakož i od MMF s cílem podpořit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu, zajistit řádné fungování bankovního systému a zabezpečit finanční stabilitu v Evropské unii a v eurozóně. Dne 27. června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci s ECB, kyperskými orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu, včetně potřeby finančních prostředků, a přijala příslušná opatření k zajištění finanční stability v současném velmi náročném prostředí, kde hrozí riziko přelévání dopadu otřesů na trhu státních dluhopisů. Dne 16. března a 25. března 2013 dosáhla Euroskupina politické dohody s kyperskými orgány o základních kamenech programu. Bankovní sektor se měl restrukturalizovat a zredukovat a mělo se zvýšit úsilí o fiskální konsolidaci, strukturální reformy a privatizaci. Rekapitalizace bank měla být provedena téměř výlučně zevnitř těchto bank (tj. ze strany akcionářů a věřitelů).

(6) Za těchto okolností by Kypr měl přijmout komplexní balíček politických opatření, jež mají být provedena v průběhu tříletého makroekonomického ozdravného programu v období od druhého čtvrtletí 2013 do prvního čtvrtletí 2016.

(7) Balíček politických opatření by se měl zaměřit na znovuobnovení důvěry finančních trhů, obnovení zdravých makroekonomických rovnováh a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu. Měl by sestávat ze tří pilířů. První pilíř by měla představovat strategie pro finanční sektor založená na restrukturalizaci a redukci finančních institucí a posílení dohledu nad tímto sektorem, která bude provázena úsilím vyřešit nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem by měla být ambiciózní strategie fiskální konsolidace na začátku období, založená zejména na opatřeních ke snížení běžných primárních výdajů, zvýšení příjmů vládních institucí, zlepšení fungování veřejného sektoru a udržení fiskální konsolidace ve střednědobém horizontu, přičemž je třeba minimalizovat dopad na znevýhodněné skupiny obyvatel a zachovat dobré využívání strukturálních a jiných unijních fondů. Třetí pilíř by měl tvořit ambiciózní program strukturálních reforem s cílem podporovat konkurenceschopnost a udržitelný a vyvážený růst, což umožní odstranění makroekonomických nerovnováh, zejména prostřednictvím reformy systému indexace mezd za konzultací se sociálními partnery a odstraněním překážek, které brání bezproblémovému fungování trhů. S odkazem na politickou dohodu ze dne 28. února 2013 ohledně doporučení Rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi by měly být zachovány příležitosti a perspektivy zaměstnatelnosti pro mladé.

(8) Podle aktualizované prognózy Komise týkající se růstu nominálního HDP (–0,5 % v roce 2012, –8,2 % v roce 2013, –2,9 % v roce 2014, 2,6 % v roce 2015 a 3,7 % v roce 2016) by poměr dluhu k HDP činil 87 % v roce 2012, 109 % v roce 2013, 123 % v roce 2014, 126 % v roce 2015 a 122 % v roce 2016. Poměr dluhu k HDP by tedy do roku 2015 prudce stoupal a poté by začal klesat, až by v roce 2020 podle odhadů dosáhl 105 %. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které přímo nesouvisí s deficitem rozpočtu. Podle aktualizované prognózy Komise týkající se růstu nominálního HDP by primární saldo vládních institucí mělo v roce 2013 dosáhnout schodku ve výši 395 milionů EUR (2,4 % HDP), v roce 2014 schodku ve výši 678 milionů EUR (4,3 % HDP), v roce 2015 schodku ve výši 344 milionů EUR (2,1 % HDP) a v roce 2016 přebytku ve výši 204 milionů EUR (1,2 % HDP).

(9) Zvýšení dlouhodobé odolnosti kyperského bankovního sektoru má zásadní význam pro obnovení finanční stability na Kypru a – vzhledem k silným vzájemným vazbám — zachování finanční stability v eurozóně jako celku. V současnosti probíhá podstatná redukce a restrukturalizace kyperského bankovního sektoru. Poslanecká sněmovna přijala právní předpisy, které stanoví ucelený rámec pro ozdravění a řešení problémů úvěrových institucí. Pomocí tohoto nového rámce byl kyperský bankovní sektor okamžitě a výrazně zredukován. Pro zachování likvidity kyperského bankovního sektoru byla uložena dočasná správní opatření.

(10) Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.

(11) Komise by ve spolupráci s ECB a případně MMF měla pravidelně čtvrtletně ověřovat důsledné provádění makroekonomického ozdravného programu prostřednictvím misí a pravidelných zpráv podávaných kyperskými orgány.

(12) V průběhu provádění balíčku opatření by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech.

(13) Kyperské orgány by do přípravy, provádění, sledování a hodnocení programu finanční pomoci měly v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti.

(14) Veškeré formy finanční pomoci poskytnuté na podporu provádění politik v rámci makroekonomického ozdravného programu musí být v souladu s právními požadavky a politikami Evropské unie, zejména s rámcem správy ekonomických záležitostí Unie. Veškeré intervence ve prospěch finančních institucí musí být prováděny v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise zajistí, aby veškerá opatření stanovená v memorandu o porozumění v rámci požadované finanční pomoci z ESM byla plně v souladu s tímto rozhodnutím,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program, jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí. Makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“) se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy o fungování EU, jakož i opatření tohoto státu pro dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných politických opatření.

2. Komise ve spolupráci s ECB a případně s MMF sleduje pokrok při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které Komise a ECB považují za nezbytné ke sledování programu.

3. Komise ve spolupráci s ECB a případně s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy. S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti.

Článek 2

1. Hlavními cíli kyperského programu jsou: ozdravění kyperského bankovního sektoru, pokračování probíhajícího procesu fiskální konsolidace a provádění strukturálních reforem na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu.

2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na znevýhodněné skupiny obyvatel.

3. Kypr přijme opatření stanovená v odstavcích 4 až 15.

4. Aby bylo možné snížit schodek co nejdříve pod 3 % HDP, je Kypr připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, přičemž minimalizuje dopad na znevýhodněné skupiny obyvatel. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Pokud bude naopak dosaženo lepších výsledků v takové míře, že bude možné zlepšení považovat za trvalé, může se snížit potřeba dodatečných opatření v posledních letech.

5. Kypr zachovává dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů.

6. Ve snaze ozdravět finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tato opatření a výstupy:

a) zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru a přijetí vhodných opatření k udržení dostatečné likvidity v systému v souladu s pravidly Eurosystému. Budou pečlivě sledovány nedávno uložené dočasné kontroly kapitálu (omezení výběrů hotovosti, elektronických plateb a převodů do zahraničí). Cílem je, aby kontroly nezůstaly v platnosti déle, než je nezbytně nutné, aby se zabránilo vážným a naléhavým rizikům pro finanční stabilitu. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, by měly realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezit závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu budou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo koncentraci aktiv denominovaných v eurech;

b) provedení nezávislého ocenění aktiv bank Bank of Cyprus a Cyprus Popular Bank a rychlé začlenění operací Cyprus Popular Bank do Bank of Cyprus. Ocenění se provede rychle, aby bylo možno uvolnit příslušné části zmrazených nepojištěných vkladů v Bank of Cyprus;

c) přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;

d) přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, mimo jiné od akcionářů a věřitelů bank, než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory;

e) zajištění toho, že bude vytvořen úvěrový rejstřík, že bude přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování půjček a že budou přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;

f) posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi ekonomicky spjaty;

g) maximalizaci zpětného získávání úvěrů v selhání a zároveň minimalizaci pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání. Kyperská centrální banka vydá pokyny, podle nichž se jako úvěry v selhání klasifikují všechny úvěry, které jsou více než 90 dnů po datu splatnosti;

h) sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;

i) ověření životaschopnosti družstevních úvěrových institucí a vypracování strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, a to za konzultací s Komisí a informování ECB a MMF. Provádění této strategie by mělo být dokončeno v polovině roku 2015;

j) obsáhlejší sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci soukromého sektoru a

k) další posílení rámce proti praní peněz a zajištění úplné transparentnosti subjektů v souladu s osvědčenými postupy.

7. V průběhu roku 2013 orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 s dalšími trvalými opatřeními ve výši nejméně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr pozmění zákon o rozpočtu na rok 2013 tak, aby obsahoval dodatečná konsolidační opatření. Kypr přijme tato opatření:

a) na výdajové straně se do rozpočtu zahrne snížení výdajů na programy bytové výstavby nejméně o 36 milionů EUR, další odstupňované snížení mezd ve veřejném sektoru a racionalizace některých sociálních dávek;

b) na příjmové straně zahrnou dodatečná opatření zvýšení majetkových daní, zákonné sazby daně z příjmu právnických osob, sazby daně z příjmu z úroků, bankovního odvodu a poplatků za veřejné služby;

c) Kypr reformuje daňový systém pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat další příjmy;

d) Kypr zavede opatření pro kontrolu výdajů na zdravotní péči a zlepšení nákladové efektivnosti ve zdravotnictví posílením účinnosti, konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti veřejných nemocnic. Kromě toho Kypr zavede u omezeného počtu zdravotnických služeb a léčiv systém finanční spoluúčasti pacientů a

e) Kypr zajistí plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.

8. Od 1. ledna 2014 se použijí následující opatření:

a) na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení, které přinese nejméně 28,5 milionu EUR; další snížení mezd ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem snížení mzdových nákladů a

b) na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.

9. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, která obsahují mimo jiné tato opatření a výstupy:

a) reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. V případě potřeby budou reformy dále posíleny;

b) kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze posílit udržitelnost struktury financování a efektivnost veřejné zdravotní péče;

c) zlepšení efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí a bude plně v souladu se směrnicí o požadavcích na rozpočtové rámce a Smlouvou o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii;

d) přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;

e) vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;

f) vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření, která zajistí úplnou a včasnou použitelnost právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;

g) reformu daně z nemovitostí;

h) reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu a

i) reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci.

10. Po konzultaci se sociálními partnery Kypr provede reformu systému indexace mezd, a to v souladu s cíli zlepšit konkurenceschopnost ekonomiky a zohlednit vývoj v oblasti produktivity práce. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků by měla zajistit, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které si nedokáží zajistit základní životní úroveň, a přitom zachovává pobídky k práci. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí jim předcházet konzultace se sociálními partnery.

11. Kypr přijme zbývající nutné změny odvětvových právních předpisů tak, aby v plné míře provedl směrnici o službách. Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a posílením nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.

12 Kypr do konce roku 2014 sníží počet nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti na méně než 2000 a zavede zaručené časové rámce pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.

13. Kypr změní nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby, a to v co nejkratších časových rozmezích do konce roku 2013. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programu.

14. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti odvětví cestovního ruchu. Mezi tyto iniciativy patří revize strategie cestovního ruchu na období 2011–2015 na základě studie o tom, jak zlepšit obchodní model odvětví cestovního ruchu, a důkladné analýzy nejlepších způsobů, jak dosáhnout dostatečné letecké dostupnosti Kypru.

15. V odvětví energetiky Kypr zapracuje do vnitrostátního práva třetí energetický balíček a zajistí jeho plné provedení. Kromě toho vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrnuje:

a) plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu;

b) nástin regulačního režimu a organizace trhu pro odvětví energetiky a vývoz plynu a

c) plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.

Článek 4

Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne

Za Radu

předseda

[1] Úř. věst. L 186, 20.7.2010, s. 30.

[2] Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 13.

[3] Jak je uvedeno v hloubkovém přezkumu pro rok 2012 týkajícím se Kypru a v doporučeních pro rok 2012 určených Kypru v rámci evropského semestru.