Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2005 - 2008 /* SEK/2006/0026 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 11.1.2006 SEK(2006) 26 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2005 – 2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma potvrdila užitečnost paktu pro upevňování fiskální disciplíny, usiluje však také o posílení účinnosti a hospodářských základů paktu i o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Slovenska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti veřejných financí. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu ekonomického cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005 – 2008, Komise prozkoumala nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Slovenska a na základě svého hodnocení uvedeného níže přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Hodnocení 1. Slovensko předložilo svůj konvergenční program dne 1. prosince 2005. Tento program zahrnuje období 2005 – 2008 a dále orientační prognózu do roku 2010. Vláda tento dokument přijala dne 30. listopadu 2005. Dokument zahrnuje rozpočet na rok 2006, který schválil parlament dne 13. prosince 2005 a dále víceletý rámcový program vlády na období 2006 – 2008, který vláda přijala dne 12. října 2005. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro udržení stabilizačních a konvergenčních programů stanovenou v novém kodexu chování[3]. Vykazuje však nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které nový kodex chování předepisuje[4]. 2. Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Slovensko má nadměrný schodek. Na základě doporučení Rady vydaného tentýž den v souladu s čl. 104 odst. 7 musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2008. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu Slovenska na období 2004–2007 vyzvala Rada Slovensko, aby „i) využilo veškerých příležitostí k urychlenému snížení schodku, jak prostřednictvím využití vyšších příjmů, než se předpokládalo, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005; ii) posílilo závaznost střednědobých výdajových limitů; iii) dohlédlo na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily rozvrh konvergence předpokládaný v programu.“ 3. Reálný růst HDP Slovenska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,3 %, což je téměř o 2 procentní body více než byl průměr v EU 25, který činil 2,4 %. Stěžejním problémem země je i nadále situace na pracovním trhu. V důsledku zrychlené restrukturalizace podniků koncem 90. let minulého století se míra nezaměstnanosti zvýšila z 13,7 % v roce 1994 na 18,2 % v roce 2004, zatímco celková zaměstnanost se ve stejném období o 2 procentní body snížila. Program předpokládá, že během programového období dojde k reálnému růstu HDP v průměrné míře 5,6 %, s počáteční zápornou mezerou výstupu v roce 2005 to bude znamenat významný výkyv podle podmínek hospodářského cyklu. Očekává se, že v roce 2005 dojde k reálnému růstu HDP z 5,1 % na 5,4 % v roce 2006 a v roce 2007 na 6,1 % při čistém vývozu zajišťujícím vyšší růst HDP a doplňujícím silný kladný vliv domácí poptávky. Silná domácí poptávka by měla nadále pokračovat díky pozitivnímu vývoji v oblastii mezd a pracovního trhu a také díky přitažlivému podnikatelskému prostředí a rostoucím veřejným investicím, které jsou podporovány z fondů EU. Pokud jde o období do roku 2007, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 obecně potvrzuje odhady programu ohledně růstu a také rozvoje základní skladby růstu. Předpoklad růstu na rok 2008 ve výši téměř 5,5 % přesahuje odhad útvarů Komise, pokud jde o potenciální růst výstupu. Podle programu se očekává, že v roce 2006 dojde k růstu inflace na 3,6 %, a to v důsledku růstu státem stanovovaných cen ropy a zemního plynu. Jelikož tyto vlivy doznívají, očekává se, že inflace v roce 2007 a 2008 mírně poklesne na 2,0 %. Odhady inflace uvedené v programu se zdají být realistické, přestože nedávno oznámené úpravy některých regulovaných cen směrem nahoru představují opačné riziko. 4. Po devalvaci slovenské koruny v březnu – dubnu 2005 došlo k jejímu upevňování až do doby, kdy se koruna stala součástí ERM II, a to dne 28. listopadu 2005. Po tomto datu slovenská koruna zpočátku začala posilovat o přibližně 1,5 % a následně v prvním týdnech účasti na ERM II došlo k její stabilizaci na 1 až 2 % nad centrální kurz. Od počátku roku 2005 zůstaly dlouhodobé úrokové sazby přibližně na úrovni sazeb v eurozóně v porovnání s rozdílem v letech 2003 až 2004, který činil přibližně 100 základních bodů. Jelikož nedávné zvýšení slovenských dlouhodobých úrokových sazeb předstihlo úroveň v eurozóně, rozdíl za poslední čtvrtletí v roce 2005 opět vzrostl. Od 1. ledna 2005 vytyčila Národní banka Slovenska postup pro svou měnovou politiku ve formě „zacílení na inflaci v podmínkách ERM II". 5. Celkový schodek veřejných fiancí za rok 2005 se podle předpovědi útvarů Komise odhaduje na 4,1 % HDP, ale nelze provádět jednoznačné srovnání s předcházejícími konvergenčními programy, protože schodek zahrnuje zrušení dluhu některých rozvojových zemí ve výši přibližně 0,8 % HDP. Bez započítání odepsání tohoto dluhu se odhaduje, že schodek činí přibližně 3,3 % HDP, což je o něco málo méně než se předpokládalo v předcházející aktualizaci (3,4 % HDP). Takový pozitivní vývoj je ovšem způsoben zejména nižšími výdaji na úroky, než se předpokládalo. 6. Na rok 2007 usiluje program o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu) v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004. Předpokládá se, že celkový schodek veřejných financí (bez nákladů na důchodovou reformu) se sníží ze 4,1% v roce 2005 (zahrnuje zrušení dluhu dosahujícího výše 0,8% HDP) na 2,9 % v roce 2006, v roce 2007 prudce klesne na 1,6 % HDP a následně v roce 2008 dále klesne na 1,3 % HDP. Úprava rozpočtu se týká především výdajů. Předpokládá se, že v letech 2005 až 2008 se poměr výdajů vůči HDP sníží o 3,4 procentní body (o 2,6 procentní body bez započítání zrušení dluhu ve výši 0,8 % HDP v roce 2005). Odhaduje se, že celkové příjmy veřejných financí zůstanou v roce 2007 víceméně stabilní a v roce 2008 se sníží o 0,7 % HDP. Dále se odhaduje, že účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému ve druhém pilíři mimo odvětví veřejných financí, se odrazí na rozpočtu v roce 2005 ve výši 0,8 % HDP, v roce 2006 ve výši 1,3 % HDP, v roce 2007 ve výši 1,4 % HDP a v roce 2008 také 1,4 % HDP. Plánovaná fiskální konsolidace se koncentruje zejména na rok 2007. Ve srovnání s předcházejícím konvergenčním programem zintenzivnilo úsílí o fiskální konsolidaci vyžadující dosažení cíle schodku v rocše 2007 ve výši 3,0 % HDP vzrostlo s ohledem na vyšší odhady nákladů na důchodovou reformu. Cíl schodku na rok 2006 zůstal stejný. Nová aktualizace celkově z velké části potvrzuje úpravy plánované v předcházejím programu na pozadí situace příznivějšího makroekonomického výhledu. Dopad silnějšího hospodářského růstu na rozpočet je z velké míry vyrovnán úpravami nákladů na důchodovou reformu směrem nahoru. 7. Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodologie, se strukturální saldo sníží z přibližně -2,75% HDP v roce 2005 na přibližně -1,5% HDP v roce 2008. Fiskální úsilí plánované v programu se zaměřuje především na rok 2007, kdy se odhaduje, že výstup mezery předpokládaný makroekonomickým scénářem programu se přibliží nule, zatímco cyklické podmínky by se ve srovnání s předcházejícím rokem měly zlepšit. Program stanoví střednědobý cíl (MTO) pro strukturální schodek rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ve výši - 0,9 % HDP, který usiluje dosáhnout do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 2,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. 8. Podle této aktualizace je střednědobý rozpočtový rámec schválený vládou založen výhradně na stávajících právních předpisech a jejich změnách schválených vládou. Neuvádí však výslovně, jaká opatření mají zajistit dosažení cíle schodku stanoveného na rok 2007. Vláda prozatím dosáhla lepších rozpočtových cílů, než které si stanovila v předcházejících programech: na rok 2005 se po nižším než plánovaném schodku za rok 2004 předpokládá lepší výsledek, než se očekávalo (bez započtení zrušení dluhů ve výši 0,8 % HDP). Určité finanční zdroje, které byly uvolněny v roce 2005 nižším úrokovým nákladům, však byly použity k pokrytí dalších veřejných výdajů, jež nebyly zahrnuty do rozpočtu, což zdůrazňuje nutnost posílit závazné limity výdajů. Zdá se, že rizika obecně odpovídají prognóze a předpovědi ohledně rozpočtu uvedené v programu se tak jeví jako věrohodné. 9. S ohledem na zvážení rizik je Slovensko na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou. Zvýšení v odhadu schodku na rok 2005 je způsobeno jednorázovým zrušením dluhu dosahujícího výše 0,8 % HDP. Rozpočtová strategie nastíněná v programu však možná nepostačí k zajištění dosažení střednědobého cíle programu (-0,9% HDP) v roce 2010. S ohledem na dopad rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému druhého pilíře (které musí být provedeno do oznámení na jaře 2007) na rozpočet, se na základě výpočtů útvarů Komise provedených v programu odhaduje, že strukturální saldo v roce 2008 bude činit -2,9 % HDP (-1,5 % HDP bez nákladů na důchodovou reformu). Za účelem dosažení střednědobého cíle programu do roku 2010 bude nutné přijmout podstatná dodatečná konsolidační opatření. Plánované zlepšení strukrurálního salda ve výši přibližně 0,25 % HDP v roce 2008 bude pod orientačním cílem 0,5 % HDP stanoveným v Paktu o stabilitě a růstu, pokud bude možné označit cyklické podmínky jako hospodářsky příznivé období. 10. Očekává se, že míra zadlužení se v roce 2005 podstatně sníží, téměř o 9 procentních bodů na 33,7 % HDP. Takové velké snížení (dokonce vyšší, než předpokládala prognóza útvarů Komise) je zejména důsledkem snížení likvidity (vkladů), což řídí nová agentura ARDAL odpovědná za správu vládního dluhu. Snížení likvidních aktiv je zaznamenáno jako součást vnitřní dynamiky dluhu. Očekává se, že míra dluhu se bude nadále pohybovat okolo 35 až 36 % HDP (35,5 % v roce 2006, 35,2 % v roce 2007 a 36,2 % v roce 2008) v důsledku nízkého primárního salda a jeho lavinového účinku na snížení dluhu (efektivní úroková sazba je pod hranicí růstu HDP). Očekává se, že vnitřní dynamika dluhu zůstane v průběhu programu kladná, a to navzdory výnosům z privatizace, které se v roce 2006 očekávají. 11. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra zadlužení je značně pod hranicí referenční hodnoty 60 %, a za předpokladu zachování stejné politiky pro následující dvě desetiletí by se neměla změnit. Slovensko nedávno přijalo dvoufázovou důchodovou reformu, která počítá s mírným zvýšením veřejných výdajů. Stávající vysoký strukturální schodek rozpočtu však zabrání snížení poměru dluhu vůči HDP, což zvýší riziko dlouhodobé udržitelnosti. Za účelem snížení rizik dlouhodobé udržitelnosti[5]je nutné přesně dodržovat provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu. 12. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí do značné míry odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Slovensko je na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou. 13. Program reforem Slovenska předložený 14. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) informační společnost; ii) výzkum, vývoj, inovace a iii) vzdělání a zaměstnanost. Dopady tohoto programu reforem Slovenska se odráží v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Konvergenční program popisuje již přijaté reformy daní a důchodového systému. Rozpočet na rok 2006 a také rozpočtový rámec na období 2006 – 2008 předpokládá podstatné zvýšení výdajů na vzdělání, výzkum a vývoj a odráží tak priority stanovené v programu reforem Slovenska. S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že Slovensko by mělo: i) zvýšit úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu, vzhledem k neexistujícímu odstupu od referenční hodnoty plánované na rok 2007 (což je konečný termín pro odstranění nadměrného schodku) a dále úsilí zaměřené na plné využití vyhlídek růstu směrem nahoru oproti těm, z nichž vychází doporučení Rady a ii) posílit právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústředních orgánů státní správy. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2005 – 2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 14. Dne [24. ledna 2006] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2005 – 2008. Program se celkově řídí modelovou strukturou stabilizačních a konvergenčních programů uvedenou v novém kodexu chování. Program vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. 15. Reálný růst HDP Slovenska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,3 %, což je téměř o 2 procentní body více než průměr v EU 25, který činil 2,4 %. Stěžejním problémem země je i nadále situace na pracovním trhu. V důsledku zrychlené restrukturalizace podniků koncem 90. let minulého století se míra nezaměstnanosti v roce 1994 zvýšila z 13,7 % na 18,2 % v roce 2004, zatímco celková zaměstnanost se ve stejném období o 2 procentní body snížila. Makroekonomický scénář předpokládá, že během programového období dojde k reálnému růstu HDP v průměrné míře 5,6 % za rok, s počáteční zápornou mezerou výstupu v roce 2005 to bude znamenat významný výkyv podmínek hospodářského cyklu. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 16. Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Slovensko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady vydaného tentýž den v souladu s čl. 104 odst. 7 musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu Slovenska na období 2004 – 2007 vyzvala Rada Slovensko, aby „i) využilo veškerých příležitostí k urychlenému snížení schodku prostřednictvím využití vyšších příjmů, než se předpokládalo a úspor na straně výdajů, a to zejména v roce 2005; ii) posílilo závazný charakter střednědobých výdajových limitů; iii) dohlédlo na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily rozvrh konvergence předpokládaný v programu“. 17. Program usiluje o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004. Předpokládá se, že celkový schodek veřejných financí (bez nákladů na důchodovou reformu) se v roce 2005 sníží ze 4,1 % HDP (včetně 0,8 % HDP za zrušení dluhu) na 2,9 % HDP v roce 2006, v roce 2007 prudce klesne na 1,6 % a v roce 2008 dosáhne 1,3% HDP. Časový průběh primárního salda je podobný a očekává se, že se zlepší z -2,3% HDP (-1,5 % HDP bez započtení zrušení dluhu ve výši 0,8 % HDP) v roce 2005 na 0,7 % v roce 2008. Úprava rozpočtu se týká především výdajů. Očekává se, že v letech 2005 až 2008 se poměr výdajů vůči HDP sníží o 3,4 procentní body (o 2,6 procentní body bez zrušení dluhu ve výši 0,8 % HDP v roce 2005). Odhaduje se, že příjmy veřejných financí zůstanou v roce 2007 víceméně stabilní a v roce 2008 se sníží o 0,7 % HDP. Dále se odhaduje, že účetní klasifikace kapitálového důchodového systému druhého pilíře mimo odvětví veřejných financí (které musí být provedeno do oznámení na jaře v roce 2007), se odrazí na rozpočtu v roce 2005 ve výši 0,8 % HDP, v roce 2006 ve výši 1,3 % HDP, v roce 2007 ve výši 1,4 % HDP a v roce 2008 také 1,4 % HDP. Plánovaná fiskální konsolidace se koncentruje zejména na rok 2007. Ve srovnání s předcházejícím konvergenčním programem úsilí o fiskální konsolidaci vyžadující doosažení cíle schodku na rok 2007 ve výši 3,0 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu) se zintenzivní s ohledem na vyšší odhady nákladů na důchodovou reformu. 18. Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky sníží za rok o 0,4 % HDP, tj. z -2,8 % HDP na -1,3% HDP. Program stanoví střednědobý cíl (MTO) pro strukturální schodek rozpočtu ve výši 0,9 % HDP, o jehož dosažení usiluje do roku 2010 (mimo programové období). Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. 19. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Přestože program výslovně neuvádí specifická opatření, která mají být přijata za účelem dosažení cíle schodku v roce 2007, aktualizace zdůrazňuje, že střednědobý rozpočtový rámec schválený vládou vychází výhradně z platných právních předpisů a jejich změn schválených vládou. Stávající vláda prozatím dosáhla lepších rozpočtových cílů, než které stanovila v předcházejících programech: na rok 2005 se po nižším než plánovaném schodku za rok 2004 předpokládá lepší výsledek, než se očekávalo (bez započtení zrušení dluhů ve výši 0,8 % HDP). Určité finanční zdroje, které byly uvolněny v roce 2005 díky nižším úrokovým nákladům, byly však použity k pokrytí dalších veřejných výdajů, jež nejsou součástí rozpočtu, což zvýraznilo potřebu posílení závazných limitů výdajů. 20. S ohledem na takové posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2007. Rozpočtová strategie uvedená v programu však nutně nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle programu do roku 2010, jak předpokládá program. V roce 2008 (v roce, který následuje po odstranění nadměrného schodku rozpočtu) rozvrh změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Konkrétně v roce 2008, kdy se podle cyklických podmínek předpoklá pozitivní vývoj[7], se zlepšení strukturálního salda pohybuje pouze okolo 0,25 % HDP. 21. Odhaduje se, že míra zadlužení v roce 2005 dosáhla hodnoty 33,7 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období tohoto programu zvýší o 2,5 procentního bodu. 22. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra zadlužení se nachází podstatně pod hranicí 60 % referenční hodnoty a za předpokladu stejné politiky pro následující dvě desetiletí by se neměla změnit. Slovensko nedávno přijalo dvoufázovou důchodovou reformu, která počítá s mírným zvýšením veřejných výdajů. Stávající vysoký strukturální schodek rozpočtu však zabrání snížení poměru dluhu vůči HDP, což zvýší riziko dlouhodobé udržitelnosti. Za účelem snížení rizik dlouhodobé udržitelnostije nutné přesně dodržovat provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu. 23. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí víceméně odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Slovensko je na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou. 24. Program reforem Slovenska předložený 14. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) informační společnost; ii) výzkum, vývoj, inovace a iii) vzdělání a zaměstnanost. Dopady tohoto programu reforem se odráží v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Konvergenční program popisuje již přijaté reformy daní a důchodového systému. Rozpočet na rok 2006 a také rozpočtový rámec na období 2006 – 2008 předpokládá podstatné zvýšení výdajů na vzdělání, výzkum a vývoj a odráží tak priority stanovené v programu reforem Slovenska. S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Slovensko mělo: i) zvýšit úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu, vzhledem k neexistenci odstupu od referenční hodnoty plánované na rok 2007 (což je konečný termín pro odstranění nadměrného schodku) a dále úsilí zaměřené na plné využití růstových vyhlídek směrem nahoru oproti těm, z nichž vychází doporučení Rady a ii) posílit právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | KOM list. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | neuv. | KP list. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | neuv. | Inflace HISC (%) | KP pros. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 | KOM list. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | neuv. | KP list. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | neuv. | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP pros. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | KOM list. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | neuv. | KP list. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | neuv. | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP pros. 2005 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 | KOM list. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | neuv. | KP list. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | neuv. | Primární saldo (v % HDP) | KP pros. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 | KOM list. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | neuv. | KP list. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | neuv. | Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP pros. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 | KOM list. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | neuv. | KP list. 20042 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Strukturální saldo3 (v % HDP) | KP pros. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 | KOM list. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | neuv. | KP list. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý vládní dluh7 (v % HDP) | KP pros. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | KOM list. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | neuv. | KP list. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | neuv. | Pozn.: 1 Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci kapitálových penzijních fondů, kterou je třeba provést do sdělení na jaře 2007. S tímto dopadem by celkový schodek veřejných financí podle aktualizovaného programu v roce 2004 činil -3,2% HDP, v roce 2005 -4,9% HDP, v roce 2006 -4,2% HDP, v roce 2007 -3,0% HDP a v roce 2008 -2 ,7% HDP. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,8% HDP v roce 2005 a v roce 2005 a 0,1% v 2007, všechna snižují schodek). 5 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,8% HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek). 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004–2007 ve výši 4,9%, 4,8%, 5,1% a 5,1%. 7 Odhady dluhu (na rozdíl od odhadů schodku) v programu byly připraveny s přihlédnutím k rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálových důchodových systémů. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1, nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). šechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Chybí v něm však části týkající se dopadu „hlavních strukturálních reforem“ na růst a citlivost předpovědí rozpočtu vztahující se k různým scénářům a východiscím. Kapitola o institucionálních rysech veřejných financí je rozdělena do dvou odlišných částí než je v modelové struktuře. [4] Povšimněte si, že povinné údaje o nominálním účinku směnného kurzu přesto chybí, aby se předešlo ukvapenému stanovení směnného kurzu eura. Údaje o FISIM a o celkových výdajích vládních institucí podle účelu také chybí. [5] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise a které bude zveřejněno na internetové stránce http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise a které bude zveřejněno na internetové stránce http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm