CS Úřední věstník Evropské unie C 191/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vydávání knih v pohybu (stanovisko z vlastní iniciativy)

2012/C 191/04

Zpravodajka: paní ATTARD

Spoluzpravodajka: paní VAN LAERE

Dne 14. července 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Vydávání knih v pohybu

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 12. dubna 2012. Zpravodajkou byla paní ATTARD a spoluzpravodajkou paní VAN LAERE.

Na 480. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 25. a 26. dubna 2012 (jednání dne 25. dubna), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 156 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Odvětví vydávání knih prochází postupným procesem modernizace, jenž s sebou v digitálním věku nese významné důsledky.

1.2 EHSV zdůrazňuje, že na úrovni EU by měla být bezprostřední prioritou analýza úlohy odvětví vydávání knih ve společenském, hospodářském, kulturním, vědeckém a uměleckém rozvoji Evropy. Musí se zabývat právy a potřebami dalších zainteresovaných stran, k nimž patří knihkupci, spisovatelé, vědci, ilustrátoři, odvětví tisku a příbuzná odvětví, knihovny a organizace spravujících práva k rozmnožování a rovněž spotřebitelé. Evropská komise musí při svých úvahách o strategiích pro digitální Evropu zařadit vydavatelské odvětví mezi ostatní kulturní a tvůrčí odvětví.

1.3 EHSV zdůrazňuje, že je důležité se zabývat nezbytností odpovídajících právních předpisů a politik EU s dopadem na vydavatelské odvětví: duševním vlastnictvím (zejména autorskými právy) a jeho vymáháním, zdaňováním, informační společností a opatřeními v oblasti kultury.

1.4 EHSV připomíná, že je nutné na úrovni EU odstranit diskriminační režim, jenž momentálně panuje jak v rámci EU, kde on-line verze totožných kulturních produktů v současnosti podléhají standardním daňovým sazbám, což vytváří neoprávněné narušení ve vztahu ke srovnatelnému obsahu, tak v porovnání s USA, kde je vydávání on-line osvobozeno od daně, což vytváří nerovné podmínky a nespravedlivou soutěž.

1.5 EHSV se domnívá, že je třeba povzbudit polygrafické odvětví k tomu, aby vyměnilo hospodářské a technologické modely, které byly typické pro jeho vývoj, a postavilo se do středu správy a šíření informací, aniž by se omezovalo na úlohu poskytovatele služeb, a to v souladu s evropským polygrafickým plánem.

1.6 EHSV zastává názor, že by mělo být na evropské úrovni zřízeno středisko pro sledování aktuálních a budoucích potřeb v odvětví tisku týkajících se dovedností, aby bylo v tomto odvětví podpořeno odborné vzdělávání, mobilita pracovníků a jejich rekvalifikace z veřejných prostředků, zejména z prostředků ESF, EFRR a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, a dále aby byl proveden průzkum v rámci 7. rámcového programu a programu Horizon 2020, jenž zajistí, že tiskařský průmysl zůstane konkurenceschopný.

1.7 EHSV zdůrazňuje, že správa práv duševního vlastnictví je zásadní pro rozkvět evropské kultury, vědy, umění a kvality života evropských občanů. Kromě toho je klíčovým faktorem technologických a komerčních inovací.

1.8 Výbor se domnívá, že bude-li spotřebitelům poskytnuto bezpečné digitální prostředí, v němž budou mít účinnou kontrolu nad svými osobními údaji a soukromím, bude fungování digitálních trhů pro uživatele přínosem.

1.9 Výbor zdůrazňuje význam sociálních a hospodářských závazků při přechodu na digitální formu, jež zajistí, že bude mít z výhod digitální revoluce prospěch co nejvyšší počet lidí každého věku a v každém členském státě.

1.10 EHSV zdůrazňuje, že pracovníkům, včetně těch s postavením samostatně výdělečně činných osob a externích zaměstnanců, je třeba zaručit důstojnou práci, jež musí být předmětem sociálního dialogu a kolektivních smluv na úrovni členských států i na úrovni EU.

1.11 Přijetí otevřených, interoperabilních elektronických standardů je zásadní pro posílení hospodářské soutěže a zamezení uzavírání trhů a vytváření dominantních postavení.

1.12 EHSV vyzdvihuje význam integrovanějšího jednotného trhu služeb ve strategii Evropa 2020 (1) pro růst a vytváření pracovních míst pro všechny účastníky a strany zainteresované v odvětví vydávání knih.

1.13 EHSV žádá Komisi, aby podpořila úsilí profesí v oblasti vydavatelství a tisku, aby jejich snahy směřovaly k participativnějšímu modelu a aby se organizovaly ve společném transparentním rámci, a tak umožnily lepší propojení mezi ekonomickým, sociálním, technologickým a environmentálním rozměrem.

1.14 EHSV vyzývá Komisi, aby zahájila strategický dialog s evropským vydavatelským odvětvím a došla tak k závěrům ohledně strategií, jež budou konkrétně řešit potřeby týkající se tištěných a elektronických knih v digitálním věku, a podpořila tak rovněž celosvětovou konkurenceschopnost tohoto odvětví. EHSV opět vyzývá Komisi, aby vytvořila skupinu na vysoké úrovni a zahrnula do ní zejména zástupce vydavatelského, polygrafického a papírenského odvětví za účelem provedení analýzy vyhlídek na investice a pracovní místa, která se těmto odvětvím nabízejí v souvislosti s multimediální revolucí.

2. Úvod a souvislosti

2.1 Vydávání knih hraje jakožto nejrozsáhlejší evropský kulturní průmysl velmi důležitou úlohu v hospodářském, sociálním, politickém, vzdělávacím, uměleckém a vědeckém rozvoji Evropy. Evropská literatura je jedním z klíčových uměleckých a kulturních dědictví Evropy. Je v ní obsažena široká rozmanitost každé země, protože v knihách je zastoupen a pro budoucí generace zachycen každý evropský jazyk, region nebo menšina, čímž je podporován mezikulturní dialog.

2.2 Evropští vydavatelé (členské státy EU plus Norsko a Island) vytvořili obrat okolo 23,5 mld. eur (2010) při celkovém nákladu zhruba 525 000 nových titulů a na plný úvazek zaměstnávali celkem asi 135 000 lidí. V nabídce bylo téměř 7,5 milionu titulů. Vydávání knih přispívá k vytváření pracovních míst rovněž nepřímo: v Evropě je více než 100 000 spisovatelů, ilustrátorů a literárních překladatelů a více než 25 000 jednotlivých knihkupectví. Pro vytvoření detailnější představy o odvětví je zapotřebí nashromáždit více konkrétních údajů.

2.3 Ačkoliv podstata samotné knihy jako tvůrčího artefaktu zůstala v zásadě stejná, prošly během uplynulých staletí podstatnými změnami – byť ne co do podstaty – způsoby její výroby, od zadávání po redakci, tisk a distribuci. Tyto způsoby se změnily s rozvojem digitálního vydávání.

2.4 Jádro tvůrčího průmyslu se v roce 2008 podílelo na HDP EU 4,5 % při 8,5 milionu pracovních míst (2), přičemž veškerá tvůrčí odvětví se ve stejném roce podílela na HDP EU 6,9 %. V rámci těchto odvětví se vydavatelství v roce 2003 na HDP EU podílelo 1,07 % ve srovnání s 0,41 % odvětví rozhlasu, televize, filmu a videa a s 0,06 % hudebního odvětví.

2.5 Na mezinárodní úrovni má evropské knižní odvětví vyšší hodnotu než americké, jež za uplynulých deset let vytvořilo roční obrat ve výši 24–25 mld. dolarů (17–19 mld. eur). Kromě toho se každý rok šest až osm společností v evropských rukách objevuje mezi 10 největšími nakladatelstvími světa. Tři největší mezinárodní knižní veletrhy se navíc konají v evropských zemích: Frankfurt, Londýn a Boloňa.

2.6 Pozitivní dopad čtení na společnost vyzdvihla OECD, když ho označila za nejlepší ukazatel životních vyhlídek dětí. Vydavatelství rovněž podporuje pluralitu názorů a jejich výměnu, dialog a svobodu projevu, tedy pilíř demokratické společnosti.

3. Digitální transformace

3.1 Digitální transformace ve vydavatelském odvětví od základů proměnila většinu dynamiky, vztahů a ekonomických i kulturních modelů vydávání knih.

3.2 Evropské trhy s elektronickými knihami poskytují roztříštěný a rozmanitý obrázek. Úroveň růstu na rozvinutých se trzích je velmi vysoká, ale i tam je celkový objem digitálního vydávání ve srovnání s tištěnými knihami velmi malý (pohybuje se od 1 do maximálně 5 % knižního trhu). Až do nedávných let k tomuto pomalému rozvoji významně přispíval nedostatek odpovídajících přenosných čtecích zařízení.

3.3 Avšak stále více vydavatelů nabízí své knihy v elektronickém formátu v dalších oblastech. Po několika letech experimentování s technologiemi a inovacemi se objevila široká škála různých obchodních modelů poskytujících přístup k obsahu digitálních knih. Čtenáři se ke knihám dostávají prostřednictvím PC, elektronických čteček, tabletů a chytrých telefonů, jež jsou stále sofistikovanější a uživatelsky přívětivější, ale především ekonomicky dostupné. Očekávaný sestupný trend v cenách čteček trh se zřejmě ještě více rozšíří.

3.4 Do řetězce vstupují díky své významné úloze při spojení s konečným zákazníkem noví hráči z dalších oblastí: vyhledávače a portály jako Google, internetoví hráči včetně dalších druhů on-line obchodů jako např. Amazon, jenž rovněž vyrábí Kindle. Výrobci elektronických zařízení jako např. Apple se přesouvají na trh s obsahem pro svá zařízení, takže poskytují rovněž svá vlastní elektronická knihkupectví, a dále mobilní operátoři nebo poskytovatelé přístupu k internetu.

3.5 Elektronické knihy umožňují přístup ke znalostem, kultuře a zábavě také zranitelným skupinám, jež mají potíže se čtením, např. starším osobám a tělesně postiženým, i lidem, kteří nečtou ve svém rodném jazyce.

3.6 Digitální kniha rovněž nově definuje dopad vydavatelského odvětví na životní prostředí. Zatímco papír je obnovitelná a recyklovatelná surovina, ekologický dopad elektronických zařízení obsahujících kovy a využívání elektrické energie ještě vyžadují další posouzení.

3.7 Úloha vydavatelů zůstává i v digitální éře klíčová: má-li být zaručena kvalita, je zásadní funkcí vydavatele – bez ohledu na výsledný formát – výběr a volba rukopisů. Redakce a marketing jsou další klíčové funkce, jež se neobejdou bez odborných znalostí vydavatelů.

3.8 Elektronické vydávání přináší nové náklady, k nimž patří boj proti porušování autorských práv on-line, investice do digitalizačních systémů, do personálu a do technologií a náklady na konverzi souborů do specifických formátů. Odpadají náklady na tisk, fyzické skladování a fyzickou distribuci, jež tradičně tvořily méně než jednu šestinu celkových nákladů. Naopak veškeré náklady na honoráře, redakční práci, marketing, distribuci, digitální uchovávání a archivaci přetrvávají i v digitálním světě.

4. Výzvy evropského odvětví vydávání knih v digitálním věku

4.1 Rada (3) a Komise (4) zřídily v roce 2009 Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství (5) s cílem zlepšit povědomí o porušování práv duševního vlastnictví.

4.2 Pro kulturní odvětví jako je vydavatelství jsou autorská práva základem právního uznání hodnoty, již vytváří. Vyvážený režim autorských práv je proto nesmírně důležitý pro udržitelnost investic v odvětví a pro stimulaci autorů k vytváření nových děl.

4.3 EHSV zdůrazňuje, že účinná podpora duševního vlastnictví je nezbytná, a to on-line stejně jako off-line. Pirátství totiž oslabuje kulturu, tvůrčí činnost a zavádění nových obchodních modelů a brzdí rozvoj trhu tím, že snižuje důvěru vydavatelů a autorů v návratnost jejich finančních a duševních investic (6).

4.4 Právní předpisy v oblasti duševních práv pochází z doby před digitální revolucí, přičemž ne vždy ošetřují skutečnosti týkající se stahování dat, sdílení souborů a systémů pro správu digitálních práv, jak konstatuje Digitální agenda pro Evropu, jejímž cílem je aktualizovat pravidla jednotného trhu EU pro digitální věk (7). V současné době se diskutuje o rozsáhlé regulaci na úrovni EU, jež je nezbytná k tomu, aby řešila pravidla a jejich vymáhání, což se mezi jednotlivými členskými státy liší.

4.5 Rychlé a důsledné řešení sporů v oblasti padělání a pirátství důrazným vymáháním pravidel by zvýšilo důvěru spotřebitelů. Evropské právní předpisy umožňují vymáhání prostřednictvím čl. 8 odst. 3 směrnice o autorských právech (2001/29/ES), jež dává nositelům práv možnost žádat o soudní zákaz ve vztahu ke zprostředkovatelům, jejichž služby jsou třetí stranou využívány k porušování autorského práva, společně s článkem 8 směrnice o dodržován práv duševního vlastnictví (2004/48/ES), jenž dává nositelům práv právo na jakékoliv informace týkající se identity porušitele.

5. Výzvy digitalizace a globalizace pro odvětví tisku v Evropě

5.1 Evropské odvětví tisku čelí významným změnám vyplývajícím z rostoucího a rozšířeného využívání internetu a z atraktivity nových médií, jež coby zdroj informací a reklamy postupně mění podobu trhu.

5.2 Dalšími významnými faktory ovlivňujícími hospodářskou soutěž jsou na jedné straně dovozy knih, jež je možné tisknout bez přesně stanovených časových omezení, ze zemí s nízkými náklady (např. Čína) a na druhé straně vysoká koncentrace podniků vyrábějících papír a tiskařská barviva, což vytváří intenzivní celosvětovou konkurenci, a to zejména z Indie a Číny, kde lze zajistit nejnižší ceny. EHSV zdůrazňuje, že je třeba dodržovat podobná sociální a environmentální kritéria ve všech zemích výroby.

5.3 Tyto faktory a nepříznivé hospodářské klima vedly někdy k pádu cen a mají výrazné dopady na zaměstnanost v odvětví.

5.4 Podle údajů zveřejněných Eurostatem za rok 2009 tvoří evropské odvětví tisku 119 000 společností (pokles ze 132 571 v roce 2007), zaměstnává 735 000 lidí (pokles z 853 672 v roce 2007) a má obrat přes 88 mld. eur (pokles ze 110 mld. eur v roce 2007).

5.5 Zavádění digitálního tisku však umožnilo inovace ve spolupráci mezi vydavateli, tiskaři a uživateli, kdy je možné tisknout na přání knihy už od jednoho jediného exempláře.

5.6 Tiskárny podnikají kroky k integraci služeb v hodnotovém řetězci, jako je např. skladování, správa databází, navrhování pro internet nebo tisk, elektronické knihy, a rozvíjejí rovněž svá oddělení pro přípravu tisku.

5.7 EHSV podporuje návrhy ze zprávy Komise za rok 2007 o konkurenceschopnosti evropského odvětví tisku, vyzývá však Evropskou komisi, aby zřídila Evropský výbor pro sociální dialog pro toto odvětví jako celek. Současný formální sociální dialog mezi zaměstnavateli a odbory existuje pouze na úrovni podniků a členských států.

5.8 EHSV souhlasí s doporučeními Intergrafu, zejména ohledně nezávislé studie o vývoji technologií (tiskařských technologií i mobilních a internetových technologií), demografických vlivech a chování spotřebitelů.

6. Výzvy pro knihkupce

6.1 Objevily se potíže vyplývající z toho, že velcí prodejci zavedli územní omezení na své prodeje on-line. Zavedené způsoby distribuce byly v zásadě překonány, přičemž se vytváří nová hegemonie digitálních knihkupců on-line.

6.2 Tradiční knihkupci jsou kulturně významní, neboť udržují osobní i on-line kontakty a vztahy se spotřebiteli a nabízejí služby, jež internet nabídnout nemůže.

6.3 Dnešní knihkupectví jsou využívána jako výstaviště knih, jež si potom spotřebitel koupí on-line. Poskytují tedy bezplatný marketing a reklamu svým on-line konkurentům. Někteří tradiční knihkupci však potřebují přeškolení, neboť jim schází znalosti o on-line sociálních médiích, a musí být inovativní ve svém marketingu a výběru produktů. Standardy v digitálním světě jsou dosud slabé: například, zatímco prakticky všechny tištěné knihy mají ISBN, u všech elektronických knih tomu tak není.

6.4 Měly by být hledány a podporovány synergie mezi asociacemi evropských knihoven a knihkupci. Digitalizace vytváří určité neshody mezi obavami knihkupců a vydavatelů ohledně pirátství v oblasti elektronických knih na jedné straně a nadšením knihoven pro podporu půjčování elektronických knih na straně druhé. Všechny strany by měly zdůrazňovat, používat a uplatňovat právní rozdíly mezi půjčováním (tištěných knih) a elektronickým půjčováním. Zainteresované strany by se měly pokusit nalézt systém, jenž bude kombinovat tradiční protipirátská opatření s usnadňováním elektronického půjčování oprávněnými knihovnami.

6.5 Díky své duální dominanci na trhu v prodejní platformě a čteček (Kindle a iPad) se Amazon a Apple ujali vedoucího postavení, jež jim dává možnost diktovat ceny, termíny a podmínky všem ostatním účastníkům v odvětví. Tato neevropská dominance rovněž nepříznivě postihuje menší vydavatele, kteří nejsou s to vypořádat se s podmínkami, jež Amazon a Apple nastavili.

6.6 Přijetí otevřených, interoperabilních standardů zamezí uzavírání trhů a vytváření dominantních postavení několika velkých hráčů, kteří v současnosti využívají uzavřené patentované technologie, jež váží použití určitých zařízení na jejich vlastní katalogy a naopak. Jde tedy o posílení hospodářské soutěže.

7. Daně a ceny

7.1 Velká většina zemí v EU a ve světě aplikuje na prodej tištěných knih sníženou sazbu DPH, neboť uznává přínos, jenž má čtení pro kulturu, vzdělávání, vědu i pro širokou společnost.

7.2 Nicméně v EU momentálně panuje diskriminační režim, neboť on-line verze totožných kulturních produktů v současnosti podléhají standardním daňovým sazbám, což vytváří neoprávněné narušení ve vztahu ke srovnatelnému obsahu.

8. Ochrana osiřelých děl a již nevydávaných děl (8)

8.1 EHSV obecně souhlasí s navrhovanou směrnicí týkající se vytvoření právního rámce, který zajistí zákonný přeshraniční on-line přístup k osiřelým dílům (9).

8.2 Velmi málo členských států provedlo právní předpisy o osiřelých dílech, a dokonce i tam, kde tyto právní předpisy existují, vymezují přístup pouze pro občany, kteří pobývají na příslušných vnitrostátních územích.

8.3 Čl. 5 odst. 2 písm. c) směrnice o autorských právech umožňuje rozmnožování děl chráněných autorskými právy veřejně přístupným knihovnám, vzdělávacím zařízením, muzeím a archivům, pokud nesledují přímý ani nepřímý hospodářský nebo komerční prospěch a pokud tento postup dodržuje třístupňový test podle Bernské úmluvy. Nicméně každé další zpřístupňování pro veřejnost na internetu vyžaduje předchozí právní vyjasnění.

8.4 Pokud jde o již nevydávaná díla, iniciovali vydavatelé dialog, jenž vedl k memorandu o porozumění s názvem Základní zásady digitalizace a zpřístupňování již nevydávaných děl, jež podepsaly všechny zainteresované strany. Dosud neexistuje žádná oficiální struktura, jež by umožnila uznání dobrovolných dohod mezi různými zainteresovanými stranami týkajících se nevydávaných děl v mezinárodním měřítku.

8.5 Úspěšné uzavření tohoto dialogu podpoří rozvoj digitálních knihoven jako je např. Europeana a dalších veřejných institucí plnících poslání veřejného zájmu.

8.6 Systém ARROW vybudovaný konsorciem stran zainteresovaných v knižním odvětví a za podpory Evropské komise nabízí praktické řešení vytvořením nákladově efektivního nástroje, jenž umožňuje uživatelům rychlé a účinné hledání informací o právním statusu děl a o vlastnících práv k nim.

8.7 Partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi knihovnami a vydavateli může zlepšit přístup ke komerčně vydávaným knihám prostřednictvím digitálních knihoven. Řada takových partnerství již existuje.

8.8 Všechny zainteresované strany musí prodiskutovat otázku oprávněného ukládání elektronických knih, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi zájmem knihoven shromažďovat, uchovávat a zpřístupňovat tyto elektronické knihy, a zárukami proti nelegálnímu elektronickému šíření.

9. Jazyk a mobilita

9.1 Protože nejvlastnější součástí odvětví vydávání knih je jazyk, nese v sobě toto odvětví problémy s mobilitou, a to zejména v případech, kdy se jedná o malé a střední podniky.

9.2 S výjimkou anglickojazyčných vydavatelství se vydavatelé knih a jejich zaměstnanci při přesunu z jednoho členského státu do druhého potýkají se závažnými problémy, neboť většinu vydavatelů mezi malými a středními podniky tvoří zpravidla středně velké týmy, jež vydávají v jediném jazyce (10).

9.3 Jako překážka jazykové mobility působí také některé z nově vyvinutých platforem elektronických knih. Největší výrobce čteček elektronických knih, americká společnost Amazon, upírá všem menšinovým jazykům, včetně 18 z 23 úředních jazyků EU, přístup ke svým elektronickým čtečkám Kindle. V důsledku tak vyřazuje literaturu 18 jazyků EU z největší platformy elektronických knih na světě.

10. Cesta k přesvědčenému a informovanému spotřebiteli

10.1 Poměr spotřebitelů ke knihám se mění, neboť uchovávání digitálních knih nezanechává žádnou fyzickou stopu a prodej knih je okamžitý.

10.2 EHSV se domnívá, že veškeré politické iniciativy v oblasti práv duševního vlastnictví musí při diskuzi o tomto tématu uznat spotřebitele za zainteresovanou stranu.

10.3 Rozvoj duální existence digitálních a fyzických knih musí být postupný a musí doplňovat udržitelnost tištěného vydávání. Značný počet evropských občanů si dosud příliš dobře neporadí s prováděním elektronických transakcí a/nebo s přístupem k digitálnímu obsahu a jeho využívání. Opatření vedoucí ke získávání důvěry a překlenování digitální propasti mohou pomoci zlepšovat sociální začlenění.

10.4 EHSV podporuje Evropskou organizaci spotřebitelů (BEUC) při uznání neutrality sítě jako zásady regulace. Evropská komise by měla navázat na probíhající práci Úřadu evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a přijmout závazný nástroj, který by zajišťoval důslednou a účinnou ochranu neutrality sítě v rámci Evropy.

11. Přístup malých a středních podniků na trh

11.1 Celoevropská dominance knižních řetězců vedla k některým omezením přístupu malých vydavatelů na trh. Vydavatelům, kteří nemají potřebnou finanční sílu na to, aby si vyjednali svou přítomnost v řetězcích, brání při hledání jejich přístupu ke spotřebitelům do značné míry skutečnost, že nejsou dostatečně zastoupeni na knižních pultech.

11.2 Menší vydavatelé bývali ve svém oboru tradičně líhní inovací a tvořivosti, a jejich omezený přístup na trh může mít vážné důsledky na vitalitu tohoto tvůrčího odvětví.

11.3 Alternativní vydavatelé často spoléhají při zachování své finanční existence na finanční podporu a příspěvky.

11.4 Podnikatelský sektor, zejména malé a střední podniky, musí investovat do výzkumu, rozvoje a inovací (11) za podpory vhodných právních, administrativních, daňových a finančních rámcových podmínek.

11.5 V současnosti podniká pouze 8 % evropských malých a středních podniků v jiných členských státech. 92 % podniků představují mikropodniky (12), které působí na velmi různorodých trzích. Iniciativa „Small Business Act“ by proto měla věnovat větší pozornost řešení jejich specifických potřeb.

11.6 Odvětví vydávání knih je specifické v tom, že se ve svém spoléhání na finanční nezávislost opírá o relativně malé množství bestsellerů. Ty naopak dotují komerčně méně životaschopné, avšak kulturně a společensky zásadní literární žánry.

11.7 Malí a střední vydavatelé potřebují finanční a organizační pomoc, neboť nákladový model pro literaturu mimo hlavní proud je jen sotva finančně životaschopný. Většina malých a středních vydavatelů navíc nemá zdroje na to, aby shromáždila životaschopné návrhy umožňující přístup ke financím EU pro výzkum a vývoj.

11.8 EHSV vyzdvihuje význam integrovanějšího jednotného trhu služeb ve strategii Evropa 2020 (13). Ten je nezbytný k tomu, aby pomohl malým a středním podnikům v odvětví vydávání knih růst a vytvářet pracovní místa.

V Bruselu dne 25. dubna 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) COM(2010) 2020 final.

(2) Stanovisko EHSV Ochrana práv duševního vlastnictví / OHIM, Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 62.

(3) Usnesení Rady ze dne 25. září 2008 (Úř. věst. C 253, 4.10.2008).

(4) Sdělení Komise ze dne 11. září 2009Posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu, COM(2009) 467 final.

(5) Stanovisko EHSV Ochrana práv duševního vlastnictví / OHIM, Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 62.

(6) Evropská komise, Generální ředitelství pro daně a celní unii, Zpráva o vynucování práv duševního vlastnictví celními orgány EU za rok 2009, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf. Technopolis (2007), Effects of counterfeiting on EU SMEs (Dopady padělání na malé a střední podniky v EU), http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf. http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. Stanovisko EHSV Ochrana práv duševního vlastnictví / OHIM, Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 62.

(7) Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, 3. března 2010.

(8) Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých povolených způsobech užití osiřelých děl, Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 66.

(9) Stanovisko EHSV Ochrana práv duševního vlastnictví / OHIM, Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 62.

(10) Stanovisko EHSV Přizpůsobení se malých a středních podniků světovým trhům, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 24–30.

(11) Stanovisko EHSV Investice do znalostí a inovace, Úř. věst. C 256, 27.10.2007, s. 17.

(12) Stanovisko EHSV Přezkum iniciativy „Small Business Act“, Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 51.

(13) Stanovisko EHSV Jednotný trh služeb, Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 109–112.