CS Úřední věstník Evropské unie C 267/39

Stanovisko Výboru regionů – Cesta k integrované námořní politice za účelem lepší správy Středozemního moře

(2010/C 267/09)

VÝBOR REGIONŮ,

Úvod

1. sdílí názor, že oblast Středomoří se vyznačuje zvláštními příležitostmi a výzvami, zejména ve vztahu ke správním záležitostem;

2. s lítostí konstatuje, že Středomoří je stále ještě oblastí s velice nerovnými sociálními a hospodářskými podmínkami;

3. pozoruje dále, že Středozemní moře představuje uzavřené a křehké prostředí vystavené intenzivní a často nebezpečné námořní činnosti;

4. zdůrazňuje význam podpory udržitelného přístupu k využívání dostupných mořských zdrojů, jež je v zájmu současné i budoucích generací;

5. s lítostí poznamenává, že dlouhodobá intervence člověka a nadužívání přírodních zdrojů ve Středozemním moři se těžce podepsaly na stavu mořského prostředí;

6. podporuje názor, že zvýšená hospodářská námořní činnost a ochrana prostředí mohou jít ruku v ruce, pokud bude použit vhodný správní mechanismus usilující o dosažení uspokojivé rovnováhy hospodářských hledisek na jedné straně a sociálního a environmentálního rozměru na straně druhé;

7. bere na vědomí, že celkovým záměrem Komise je dosažení vyšších hospodářských výnosů z moře a současné snížení dopadu na ekosystém Středomoří;

8. podporuje názor, že integrovaná námořní politika, přestože je primárně určena členským státům, může být úspěšná – a zvláště v oblasti jako je Středomoří, kde je pouze třetina států členy EU – pouze tehdy, když se podaří dosáhnout vyššího vzájemného pochopení a silnější spolupráce se středomořskými partnery, kteří nejsou členy EU;

9. vítá prohlášení rady Jadersko-jónské iniciativy o podpoře strategie Evropské unie pro oblast Jaderského a Jónského moře, které přijali 5. května 2010 v Anconě ministři zahraničních věcí osmi účastnických zemí Jadersko-jónské iniciativy (Albánie, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Chorvatska, Itálie, Řecka, Slovinska a Srbska), jehož cílem je mimo jiné podpora podstatného sdílení rozvojových politik, k nimž náleží námořní politika, členskými státy EU a dalšími účastnickými státy Jadersko-jónské iniciativy, zejména prostřednictvím podpory přijetí společných rozvojových strategií zahrnujících místní subjekty a zejména pak místní a regionální orgány;

10. zdůrazňuje skutečnost, že mořské prostředí a jeho správa má významný vliv na místní a regionální rozměr a jsou jím také zpětně přímo ovlivňovány;

Klíčové úkoly

11. uznává složitost témat a tlaků vyvíjených na tvůrce politik při práci na tak důležité součásti evropského a světového hospodářského systému, jako je Středomoří;

12. poznamenává, že současná úroveň hospodářských činností, zejména v oblastech, jako je námořní doprava a překládka v lodní dopravě zboží, rybolov a turistika, zanechává značné stopy na středomořském ekosystému a podstatně znehodnocuje životní prostředí;

13. sdílí přesvědčení, že ve Středomoří je třeba naléhavě a odpovídajícími prostředky řešit kombinaci znečištění pocházejícího ze zdrojů na pevnině a z lodí, odpadky, dopady na biologickou rozmanitost, nadměrný odlov a degradaci pobřežních oblastí;

14. je si vědom skutečnosti, že jedinečné kulturní a přírodní dědictví ve středomořské oblasti je rostoucí měrou ohrožováno;

15. rovněž si uvědomuje, že středomořské oblasti jsou vysoce rizikové z hlediska potenciálních důsledků změny klimatu;

16. vítá konstatování, že nelegální imigrace po moři je velkým problémem regionu, a podporuje požadavek, aby partneři ve Středozemí spolupracovali na řešení tohoto fenoménu a bránili souvisejícím ztrátám na lidských životech;

Cesta k lepší námořní správě

17. sdílí znepokojení nad tím, že ve většině středomořských států je každá odvětvová politika prováděna vlastní správou a je proto složité získat přehled o kumulativním dopadu námořních činností;

18. rovněž je znepokojen skutečností, že velký podíl námořního prostoru tvoří volné moře a pro pobřežní státy je tudíž obtížné plánovat, organizovat a regulovat činnosti, které přímo ovlivňují jejich teritoriální vody a pobřeží;

19. pozoruje, že se politiky a činnosti vyvíjejí izolovaně a bez řádné koordinace všech oblastí činnosti ovlivňujících moře a všech účastníků na místní, vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni, což není ku prospěchu možnostem dosažení lepší správy ve Středomoří a ztěžuje dosažení tohoto cíle;

20. zároveň souhlasí s tím, že pro dosažení dobré správy má zásadní význam účast zainteresovaných subjektů, transparentní proces rozhodování a uplatňování dohodnutých pravidel;

21. souhlasí s tím, že je nutné ve Středozemním moři vytvořit environmentální kulturu, která by byla základním prvkem osvětové činnosti a podílu na procesech námořní udržitelnosti na všech úrovních;

22. připomíná, že místní a regionální orgány mají nejlepší podmínky pro to, aby identifikovaly, co je třeba k provádění politiky v místech a na úrovni regionů mořské oblasti; mohou tak sehrát významnou úlohu v postupu k integrované námořní politice ve středomořské oblasti;

23. v této souvislosti poznamenává, že místní a regionální správy se již aktivně podílejí na rozvoji a úspěšném provádění regionálních iniciativ sledujících tento záměr (1);

Úloha středomořských pobřežních států

24. podporuje výzvu středomořských členských států, aby usilovaly o vytváření svých vlastních integrovaných námořních politik;

25. vítá vytvoření systému umožňujícího sdílení informací a osvědčených postupů;

26. vítá návrh Komise, aby se vnitrostátní kontaktní místa na vysoké úrovni v členských státech pravidelně zabývala Středozemním mořem s cílem projednat pokrok dosažený při vytváření integrované námořní politiky;

27. vyjadřuje podporu úsilí Komise, jež pobízí členské státy k výměně osvědčených postupů ve vztahu k tematice integrované námořní správy, zejména prostřednictvím programů pro Středozemní moře v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“;

28. sdílí názor, že charakteristická polouzavřenost Středozemního moře a přeshraniční dopady námořních činností vyžadují zvýšenou úroveň spolupráce s partnerskými středomořskými zeměmi, které nejsou členy EU;

29. vítá návrh Komise na stimulování výměny osvědčených postupů mezi Evropskou unií a středomořskými státy, jež nejsou členy EU a mají zájem o integrovaný přístup k námořní tematice, vytvořením pracovní skupiny pro integrovanou námořní politiku;

30. podporuje myšlenku, aby byl postup sdílení informací a rozvoj podpůrných programů rozšířen na státy v oblasti Středomoří, které nejsou členy EU, aby byly motivovány ke změně svého uzavřeného a odvětvového pohledu a zaujaly k námořní tematice holistický a integrovaný přístup;

31. podtrhuje skutečnost, že poskytování technické pomoci a rozvoj konkrétních společných programů kooperace v podmínkách existujících politických iniciativ (jako je nástroj pro evropské sousedství a partnerství) je krok správným směrem;

32. vyjadřuje mínění, že zapojení akademických, profesních a nevládních organizací tento proces posílí;

33. vyzývá Komisi, aby uznala, že místní a regionální orgány mohou významně přispívat v tomto ohledu, a měly by se jim tedy poskytnout všechny příležitosti a potřebné nástroje k aktivnímu zapojení ve všech uskutečňovaných programech a iniciativách;

Správa námořního prostoru

34. se znepokojením konstatuje, že významná část středomořských vod leží mimo jurisdikční pravomoc nebo výsostná práva jakéhokoliv pobřežního státu, což znamená, že pobřežní státy mají přinejmenším omezené možnosti v takových oblastech uplatňovat a vymáhat právní předpisy;

35. je si vědom skutečnosti, že ve Středozemním moři existují složité a politicky citlivé otázky ve vztahu k vymezení hranic sousedících a protilehlých států, jež mohou brzdit počátek skutečně integrované námořní politiky ve středomořské oblasti;

36. soudí, že úmluva Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) z roku 1982 může sloužit jako základ pro zaměření se na vymezení takových pohraničních situací, a je přesvědčen, že by se Evropská unie měla snažit motivovat ty středomořské státy mimo EU, které tuto úmluvu dosud neratifikovaly, aby tak učinily;

37. podporuje úsilí Komise zaměřené na určení hlavních překážek bránících ratifikaci, provádění a dodržování rozhodnutí dosažených v rámci stávajících dohod a možností zlepšení multilaterální spolupráce a pomoci;

38. sdílí názor, že práce organizací zabývajících se námořními záležitostmi v oblasti Středomoří musí být transparentnější a opatření přijímaná a prosazovaná těmito orgány musí být systematicky monitorována a prováděna;

39. podporuje názor Komise, že je třeba lépe objasnit úlohy a povinnosti pobřežních států, a to zejména s ohledem na řízení námořních oblastí z hlediska udržitelného rozvoje;

40. podporuje návrh na provedení studie o nákladech a přínosech souvisejících se stanovením námořních oblastí;

41. vyzývá Komisi k pevnějšímu postoji v uznání toho, že je nutné podpořit a dále posílit lepší správu námořního prostoru na úrovni nižší než regionální;

Lepší zapojení zainteresovaných subjektů

42. sdílí názor, že zapojení těchto subjektů musí být při provádění integrované námořní politiky ve Středomoří klíčovou prioritou;

43. zaznamenává úsilí Komise podpořit platformy zainteresovaných subjektů, aby se pravidelně zabývaly tématy přímo souvisejícími se Středozemním mořem;

44. podporuje doporučení Komise prozkoumat možnosti lepšího zapojení zainteresovaných subjektů ze všech pobřežních států v oblasti Středomoří;

Průřezové nástroje pro integrovanou námořní správu

45. souhlasí se závěrem, že lepší námořní správa musí být doplněna účinnými nástroji zaměřenými na dosahování námořního hospodářského růstu a na zabezpečení ochrany životního prostředí a lepší budoucnosti obyvatel žijících na pobřeží;

Územní plánování námořních prostor a strategie pro mořské prostředí

46. vítá pozitivní očekávání Komise, že námořní činnost ve Středomoří pravděpodobně poroste přes současnou globální hospodářskou krizi;

47. zároveň je však znepokojen tím, že pokud tato zvýšená námořní činnost nebude odpovídajícím způsobem regulována a nebude vymáháno dodržování předpisů, může případně vést ke zhoršení již tak křehkých sociálních a environmentálních vazeb existujících v oblasti Středomoří;

48. sdílí názor, že plánování námořních prostor v oblasti Středomoří může, s přihlédnutím k případným již zavedeným vnitrostátním plánovacím systémům, posloužit k zajištění účinného správního nástroje pro uplatňování zásad řízení založeného na ekosystémech, řešení vzájemně souvisejících dopadů námořních činností a jakýchkoliv konfliktů vznikajících při využívání prostoru a zachování přirozených mořských prostředí;

49. podporuje použití společných zásad definovaných Rozvrhem pro zajištění územního plánování námořního prostoru v konkrétních podmínkách Středomoří;

50. zastává mínění, že prioritou by mělo zůstat splnění soustavy cílů pro dosažení dobrého stavu mořského prostředí do roku 2020, a to prostřednictvím vytváření integračních strategií pro mořské prostředí založených na ekosystémovém přístupu k lidským činnostem s dopadem na mořské prostředí; z tohoto hlediska je důležité věnovat pozornost nejen otázkám, jako je znečištění moře způsobené přístavy a pobřežními středisky, ale také kvalitě vody v řekách ústících do Středozemního moře a potřebě zajistit vysoce kvalitní systém čištění odpadních vod pro města a lokality ležící podél těchto řek a pobřežních oblastí;

51. zastává názor, že místní a regionální orgány mohou poskytnout výrazné přispění v tomto směru, a proto vítá návrh Komise na zahájení projektu, jenž by otestoval aplikaci územního plánování mořských prostor na subregionální úrovni za účelem podpory konkrétních přeshraničních postupů;

52. vítá vypracování společné prováděcí strategie na podporu členských států v plnění jejich závazků vyplývajících z rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, přestože má jisté výhrady, zda cíle komplexního posouzení mořských vod a souvisejícího využívání může být reálně dosaženo do konce tohoto roku;

Integrované řízení v pobřežních oblastech a na ostrovech

53. podporuje důraz, jenž se klade na tematiku změny klimatu jako oblast prioritního zájmu;

54. vítá zaměření na rozvoj přístavů, cestovní ruch v pobřežních oblastech a ochranu námořního dědictví a mořského prostředí, včetně stanovišť sítě NATURA 2000;

55. shoduje se s názorem, že akvakulturu je nutno považovat za prvek, který je zapotřebí zohlednit v rámci integrovaného řízení pobřežních oblastí a který je součástí kultury a výrobního systému pobřežních oblastí Středozemního moře;

56. souhlasí, že existuje rozsáhlý potenciál pro další rozvoj v celé středomořské oblasti, která je ze své podstaty z hlediska kultury velmi bohatá;

57. s uspokojením zaznamenává důraz kladený na zvláštní téma ostrovních států a regionů, zejména obtíže související s fyzickou dosažitelností;

58. podporuje výzvu k integrovanému přístupu k řízení středomořských pobřežních zón;

59. souhlasí s konstatováním, že průřezové nástroje správy mohou pobřežím regionům ve Středozemí pomoci lépe řešit sociální, environmentální a hospodářskou udržitelnost, a to integrovaným způsobem;

60. znovu zdůrazňuje svou podporu iniciativě Komise k přijetí právních nástrojů pro celou oblast při uskutečňování cílů integrovaného řízení pobřežních zón Středozemního moře (2);

61. souhlasí, že je výměna osvědčených postupů důležitým nástrojem ke zlepšování postupů, a podporuje proto iniciativu Komise zaměřenou na poskytnutí internetového soupisu nástrojů integrovaného řízení pobřežních zón, osvědčených postupů a případových studií;

62. podporuje záměr uskutečnit iniciativy k rozvoji znalostní základny o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středozemí a zvláštní důraz na mezinárodní spolupráci;

63. považuje za přínosné přijetí opatření k posílení rozhraní mezi pevninou a mořem, zejména propojení pozemního a námořního plánování;

64. zároveň však vyzývá Komisi k odvážnějšímu přístupu a k navržení nových a účinnějších nástrojů, umožňujících efektivní provádění stanovených cílů, při zohlednění potenciální přidané hodnoty, již by znamenalo zapojení místních a regionálních orgánů do tohoto procesu;

65. vyslovuje se pro vytvoření námořních akčních skupin, které by spájely různé odvětvové aspekty v současnosti řízené samostatně a jejichž záměrem by bylo zlepšit komplementaritu a součinnost strukturálních (EFRR, ESF) i nestrukturálních fondů (Evropský rybářský fond), jež mohou mít uplatnění v námořní oblasti;

Usnadnění opatření založených na znalostech

66. souhlasí s tím, že rozvoj udržitelného námořního hospodářství a účinné správy pobřeží vyžaduje politiky, postavené na těch nejlepších dostupných vědeckých znalostech;

67. vyzývá Evropskou komisi, aby podněcovala iniciativy na udržitelné řízení přístavních oblastí;

68. sdílí obavu, že při sběru a šíření základních údajů nutných k posouzení stavu životního prostředí ve Středozemním moři a možných výnosů získaných z přírodních zdrojů je zapotřebí vyvinout většího úsilí;

69. podporuje záměr Komise prosazovat význam vědeckých doporučení a shromažďovat údaje, pokud jde o společnou rybářskou politiku a schvalování a provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí ve Středozemí;

70. souhlasí, že upevněná infrastruktura mořského výzkumu, integrované úsilí v oblasti výzkumu a technologického rozvoje s využitím námořních seskupení a technologických platforem a spolupráce mezi členskými státy a regiony, to vše je nezbytné pro nalezení koherentních řešení pro dosažení plného hospodářského potenciálu Středozemního moře v rámci přístupu založeného na ekosystémech, a považuje proto rozvoj multidisciplinárních pozorování mořských ekosystémů včetně mořského dna za krok správným směrem;

71. uznává, že důležitý krok znamená vytvoření Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat (EMODNET), sloužící ke zlepšování vědomostní infrastruktury a k překonávání překážek při získávání podkladů, přístupu k nim a při jejich využívání;

72. vítá záměr Komise zavést integrovanou námořní síť ERA-NET (European Research Network) zaměřenou na posílení koordinace v námořním výzkumu mezi členskými státy, a to včetně Středomoří;

73. souhlasí, že by bylo užitečné vyvinout zvláštní výzkumné úsilí přesahující hranice jednotlivých témat, které bude zaměřeno na integraci znalostí o Středozemním moři do všech relevantních vědních oborů;

74. vítá vypracování evropského atlasu moří, sloužícího k osvětě a rozvoji sdílené námořní identity v mořských oblastech, a to včetně Středomoří;

75. poznamenává, že vzhledem ke zvláštním geopolitickým poměrům ve středomořské oblasti závisí konečný úspěch jakékoliv iniciativy nebo opatření do značné míry na plné účasti všech středomořských států a na existenci vhodných společných programů a iniciativ na budování kapacity;

76. podporuje proto dlouhodobý strategický rámec pro vědeckou spolupráci v celé středomořské oblasti, který tak umožní, aby se spolupráce na námořním výzkumu rozvíjela v rámci strukturovaného programu s cílem reagovat na společné výzvy;

Integrovaný dohled pro bezpečnější námořní prostor

77. souhlasí, že pro úspěšnou správu námořních činností a překonání klíčových problémů souvisejících s bezpečností a ochranou lidského života, jakož i pro zachování mořského ekosystému, je nezbytně zapotřebí dohledu nad námořními činnostmi a operacemi;

78. je přesvědčen, že začlenění rybolovných činností a překládek, k nimž dochází na pobřeží členských států i v mezinárodních vodách Středozemního moře, do námořního dohledu je nezbytné;

79. podporuje názor, že je nezbytné přísné uplatňování právních předpisů EU týkajících se námořní bezpečnosti;

80. domnívá se, že je zapotřebí většího úsilí při budování kapacit v námořních správách a přístavních orgánech středomořských partnerských zemí, které nejsou členy EU, aby byly schopny dostát úkolu zajištění Středomoří jako bezpečného a jistého námořního prostoru;

81. souhlasí s názorem, že je vhodná doba k tomu, aby byly výsledky projektu SAFEMED využity k zaplnění regulačních a strukturálních mezer mezi členskými státy EU a středomořskými partnerskými zeměmi, a podporuje návrh Komise, aby Evropská agentura pro námořní bezpečnost zahájila programy technické spolupráce se středomořskými partnery;

82. pokud jde o námořní dohled nad pohybem plavidel, vyzývá Komisi, aby rozšířila rozsah regionálního středomořského serveru automatického identifikačního systému tím, že budou nečlenské státy podněcovány, aby byly začleněny do jeho působnosti;

83. uznává přínos agentury FRONTEX k lepšímu střežení Středomoří, zejména pokud jde o drtivé tlaky způsobené nelegální migrací, jimž jsou vystavovány členské státy EU;

84. uznává, že středomořské partnerské země mohou být prostřednictvím dialogu a finanční pomoci povzbuzovány k přímému zapojení do činností agentury FRONTEX ve Středomoří;

85. obává se však, že agentura FRONTEX je dosud vybavena velmi nedostatečně k tomu, aby mohla účinně provádět úkoly jí svěřené, a podporuje Komisi v jejím úsilí zajistit vybavení agentury nástroji a zdroji, nezbytnými k plnění jejího mandátu;

86. zároveň vyjadřuje svou obavu, že nedávno schválené pokyny pro ostrahu hranic EU vytvořily situaci, kdy státy, jež nejsou schopny nést zvýšenou zátěž nelegální migrace, mohou být odrazovány od aktivní účasti na misích FRONTEX, což vážně snižuje potenciální úspěšnost takových misí;

87. zastává názor, že k tomu, aby byli pohnáni před spravedlnost ti, kdo svou kriminální činností usnadňují nelegální migraci, je zapotřebí více přímých opatření jak na území EU, tak mimo něj;

88. zároveň nabádá Komisi k tomu, aby nepolevovala v úsilí o to, aby byla na všech úrovních, jak na území EU tak mimo ně, zjednávána co největší úcta k lidským právům a základním svobodám migrantů;

89. podporuje každou iniciativu, zaměřenou na podporu pozitivních výsledků dosažených v boji proti drogám na moři;

90. s politováním konstatuje, že se sdělení nezmiňuje o stále rostoucí hrozbě terorismu včetně námořního pirátství, jež se bohužel vzmáhá v oblastech nepříliš vzdálených;

91. vítá každé úsilí o integraci námořního dohledu ve Středomoří prostřednictvím podpory výměny informací a posílením spolupráce mezi vnitrostátními orgány zodpovědnými za sledování a dohled na moři;

92. nezastává však názor, že zahrnutí středomořských partnerských zemí do integrovaného námořního dohledu si zaslouží další zvážení, nýbrž by mělo být pro Komisi prioritou;

93. zároveň zdůrazňuje skutečnost, že úspěšného dohledu nad námořními činnostmi a operacemi a zvýšení bezpečnosti nemůže být dosaženo bez aktivního zapojení místních a regionálních orgánů;

Závěry

94. souhlasí s tím, že problémy týkající se Středozemního moře vyžadují sdílené a integrované reakce vycházející ze zlepšené námořní správy, a podporuje kroky Komise k tomu, aby byla uznána úloha koordinace a podpory vnitrostátních opatření v oblasti středomořské námořní politiky;

95. v této souvislosti poznamenává, že sdělení jako celek respektuje zásady subsidiarity a proporcionality, i když je zklamán zjištěním, že sdělení ne vždy věnuje dostatečnou pozornost místnímu a regionálnímu rozměru, a to zejména v souvislosti s navrhovanými programy a iniciativami, a vyzývá proto Komisi k přijetí opatření, jež zajistí, aby byla dána místním a regionálním orgánům příležitost k přímé účasti na těchto programech a iniciativách a společná reakce na hlavní výzvy, jimž čelí oblast Středomoří. Komise musí uznat, že ve členských státech existují rozdíly ve struktuře místní úrovně a že kompetence této úrovně jí v různých státech dávají různý stupeň možnosti se žádoucím způsobem zapojit;

96. souhlasí s názorem, že integrovaný přístup k námořním záležitostem by neměl oslabovat nástroje a cíle zavedené za účelem dosažení pokroku v určitých námořních oblastech;

97. souhlasí, že úspěšně integrovaná námořní politika ve Středomoří má potenciál usnadnit a optimalizovat účinnost a výsledky v různých oblastech činností týkajících se tohoto regionu;

98. zároveň však musí s politováním konstatovat, že Komise neuvádí podrobnosti ohledně financování plánovaných opatření;

99. proto, přestože souhlasí s cíli a opatřeními obsaženými ve sdělení, žádá Komisi, aby ke stanovisku přihlížela a podnikla opatření, nezbytná pro další posílení sdělení;

Doporučení

Výbor regionů zejména doporučuje, aby:

100. byl podpořen hlubší a konstruktivnější dialog mezi všemi zúčastněnými stranami v regionu, včetně účastníků na místní a regionální úrovni, a to prostřednictvím vzájemné důvěry a porozumění;

101. byly vytvořeny účinné mechanismy, jež podpoří všechny středomořské státy a umožní jim adekvátní měrou přispívat k účinné správě tohoto jedinečného regionu, a zvláštní pozornost se věnovala ochraně mořského prostředí a biologické rozmanitosti;

102. Komise posoudila doporučení a přijetí opatření ke koordinaci zvláštních přímých akcí mezi členskými státy Evropské unie a středomořskými zeměmi, které nejsou členy EU, s ohledem na boj proti mezinárodnímu organizovanému zločinu ve středomořském regionu, v neposlední řadě s ohledem na fenomén obchodu s lidmi, drogami a zbraněmi;

103. byla věnována větší pozornost a uznání potenciální úloze místního a regionálního rozměru, a to jak v EU, tak ve středomořských státech, které nejsou členy EU, a aby se s ohledem na to dostalo větší pozornosti, koordinaci a podpoře práci Evropsko-středomořského shromáždění zástupců regionů a měst (ARLEM);

104. se Výboru regionů a místním a regionálním úrovním správy, již zastupuje, rozhodně dostalo plné příležitosti k aktivní účasti na práci skupiny kontaktních míst na vysoké úrovni v rámci členských států, jíž má Komise navrhnout, aby pravidelně projednávala utváření integrované námořní politiky;

105. se Výboru regionů a místním a regionálním úrovním správy, již zastupuje, současně dostalo plné příležitosti k aktivní účasti na jednáních pracovní skupiny integrované námořní politiky ve Středozemním moři;

106. byl proveden hloubkový průzkum zboží a materiálu, který je v současnosti po Středozemním moři dopravován, s ohledem na identifikaci skutečné míry rizik s tím spojených;

107. bylo evropskými finančními nástroji aktivně podporováno více společných iniciativ veřejného a soukromého sektoru, jejichž cílem je vyčistit prostředí a zastavit ztrátu biologické rozmanitost v oblasti Středomoří, jakož i podpořit výzkum při hledání efektivnějších a méně rizikových způsobů přepravy surovin k průmyslovému zpracování;

108. vyzývá Komisi k podpoře podrobného výzkumu jevů souvisejících se změnou klimatu a znečištěním pobřeží, jež mají vážné ekonomické důsledky pro pobřežní rybolov; zároveň trvá na tom, že je nutné, aby Komise napomáhala snahám členských států o přijetí okamžitých opatření, jejichž cílem je ulevit profesionálům a pracovníkům odvětví rybolovu;

109. byly v krátkodobém až střednědobém horizontu vypracovány odpovídající politické nástroje a mechanismy, určené k účinnému provádění další integrace námořní politiky a vedoucí ke zvýšení úrovně harmonizace a zjednodušení námořních politik;

110. byla zavedena opatření na povzbuzení všech států Středomoří k ratifikaci a plnému provádění úmluv a protokolů v oblasti ochrany mořského prostředí, biologické rozmanitosti, námořní dopravy a rybolovu v oblasti Středomoří, mimo jiné společným a sdíleným řízením rybích populací a harmonizací povinností vztahujících se na různé systémy rybolovu ve všech středomořských státech;

111. byla věnována zvláštní pozornost zejména jeho opakovaným výzvám k vytvoření jednotného zjednodušeného finančního mechanismu, který by sváděl všechny námořní otázky do rámce evropského pobřežního a ostrovního fondu;

112. Komise prohloubila svůj návrh na zahájení projektu k otestování uplatňování územního plánování námořních prostor na subregionální úrovni s cílem podpořit konkrétní přeshraniční postupy prostřednictvím podrobného návrhu v přijatelně krátké době a Výbor regionů v této souvislosti opakovaně vyzývá k inovační víceúrovňové správě, v níž by měly být zohledněny sociální a environmentální aspekty a stávající regionální úmluvy.

V Bruselu dne 10. června 2010 předsedkyně Výboru regionů Mercedes BRESSO

(1) KOM(2009) 540 v konečném znění.

(2) V souladu s Protokolem o integrovaném řízení pobřežních zón oblasti Středozemního moře ze dne 21. ledna 2008.