Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropském statistickém programu na období let 2013–2017 /* KOM/2011/0928 v konečném znění - 2011/0459 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.1. Odůvodnění a cíle návrhu Provádění politik EU vyžaduje srovnatelné a spolehlivé statistické informace o hospodářské a sociální situaci a o stavu životního prostředí v EU a jejich složky na celostátní a regionální úrovni. Evropské statistiky jsou rovněž nezbytné k tomu, aby Evropě rozuměla široká veřejnost a aby se občané zapojili do demokratického procesu a debat týkajících se přítomnosti a budoucnosti EU. V posledních letech čelí evropský statistický systém (ESS) řadě výzev. Zaprvé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Zadruhé, změnila se povaha statistiky – rozhodování založené na důkazech vyžaduje statistiku, která splňuje kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které podporují smíšené oblasti politiky. Zatřetí, vzhledem k tomu, že se na trhu s informacemi objevily nové subjekty včetně subjektů, které poskytují informace téměř v reálném čase, prioritou systému ESS bude v budoucnosti kvalita a v případě krátkodobých statistik zejména včasnost. Za čtvrté, situaci ještě více komplikují rozpočtová omezení jak na vnitrostátní, tak evropské úrovni, jakož i potřeba dále snižovat zátěž podniků a občanů. Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí[1] a strategie ESS pro jeho provádění[2] řeší všechny tyto výzvy tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci systému ESS, aby zvýšily jeho účinnost a pružnost. Provádění sdělení a společné strategie ESS tvoří jádro evropského statistického programu (ESP). Na základě uvedených skutečností je cílem návrhu evropského statistického programu vytvořit ucelený program, který poskytne celkový rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky v období od roku 2013 do roku 2017 a zároveň zavede novou metodu tvorby evropské statistiky popsanou ve výše uvedeném sdělení. 1.2. Obecné souvislosti Vytvoření víceletého evropského statistického programu má právní základ v čl. 13 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice[3]. Podle uvedeného nařízení musí evropský statistický program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Má stanovit priority, které se týkají potřeb informací za účelem provádění činností Evropské unie. Tyto potřeby jsou posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti vzniknou respondentům. Cíle ESP budou v souladu s nařízením (ES) č. 223/20093 podrobně popsány v ročních pracovních programech. Program bude předmětem průběžné zprávy o pokroku a závěrečné hodnotící zprávy po skončení programového období. 1.3. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Stávající statistický program Společenství, který byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady a vztahuje se na období od roku 2008 do roku 2012[4], je sedmým programem svého druhu. 1.4. Soulad s ostatními politikami Unie Hlavním účelem evropské statistiky je podpořit vývoj, sledování a hodnocení evropských politik spolehlivými, objektivními, srovnatelnými a soudržnými věcnými informacemi. Stávající návrh je v souladu s prioritami Unie, jelikož statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci tohoto programu přispějí k provádění prioritních politik EU, např. strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[5] a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014[6] (tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, růst a sociální soudržnost, Evropa občanů a globalizace). 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1. Konzultace se zúčastněnými stranami Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Před přípravou této zprávy byli v červenci 2010 uživatelé evropské statistiky, tedy generální ředitelství Komise, Evropská centrální banka a Evropský statistický poradní výbor[7] konzultováni v otázce jejich potřeb ohledně evropské statistiky v období let 2013–2017. Na přípravě tohoto návrhu se přímo podílely členské státy, země ESVO a kandidátské země. Konzultace se uskutečnily tímto způsobem: Nejprve byly v červenci 2010 konzultovány skupiny ředitelů v různých oblastech statistiky, kteří zastupují tvůrce evropské statistiky v různých oblastech statistiky, v otázce jejich potřeb pro období 2013–2017. Poté byli konzultováni generální ředitelé národních statistických úřadů[8] v otázce priorit pro období let 2013–2017, a to na jejich setkání ve dnech 29.–30. září 2010. Na základě výstupu z konzultací ESS se zúčastněnými stranami o jejich potřebách ohledně statistik v období let 2013–2017 byl připraven první návrh ESP na období let 2013–2017 pro účely vnitřní a vnější konzultace. Tento návrh byl v květnu 2011 předložen Výboru pro evropský statistický systém. Zároveň byl konzultován Evropský statistický poradní výbor (ESAC), Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) a pracovní skupina ESS pro programování a koordinaci. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Shrnutí odpovědí uživatelů evropské statistiky Na žádost Eurostatu o informace o tom, jaké evropské statistiky budou v období let 2013–2017 potřebovat, odpovědělo celkem 14 generálních ředitelství Komise a Evropská centrální banka. Většina z nich uvedla podrobné požadavky na potřebné statistiky na podporu evropských politik, za něž nesou odpovědnost. Třebaže tyto požadavky nejsou v návrhu výslovně zmíněny, Eurostat je pečlivě analyzoval a zohlednil při přípravě cílů programu. Shrnutí odpovědí tvůrců evropské statistiky Na žádost Eurostatu o informace o tom, jaké mají potřeby pro období let 2013–2017, odpovědělo celkem šest skupin ředitelů (skupina ředitelů pro metodiku, skupina ředitelů pro informační technologie, ředitelé sociální statistiky, setkání ředitelů pro regionální, prostorové a environmentální statistiky a účetnictví, Stálý výbor pro zemědělskou statistiku a skupina ředitelů pro statistiku podniků). Skupiny ředitelů zdůraznily, že je třeba vyvážit sílící potřebu nových statistik a menší dostupné zdroje. V této souvislosti bylo doporučeno maximalizovat využití stávajících údajů místo toho, aby byl zahájen sběr údajů nových; spojit se s ostatními poskytovateli údajů, aby se optimalizovalo využití dostupných informací; snížit množství požadovaných údajů; zvýšit účinnost shromažďování údajů využitím moderních informačních a komunikačních technologií; analyzovat soudržnost různých právních aktů a oddělit statistické nástroje a uživatele vytvořením samostatných zjišťování pro různé účely. Bylo rovněž zmíněno, že je třeba posílit úlohu Eurostatu jakožto koordinátora tvorby statistik. Tyto i další konkrétní připomínky byly v největší možné míře zohledněny při přípravě cílů ESP. Na zasedání ve dnech 29.–30. září 2010 generální ředitelé národních statistických úřadů potvrdili přístup navržený pro ESP a prioritní oblasti ESP a zdůraznili, že je třeba, aby byl ESP dostatečně pružný a umožňoval začlenit do ročního programového cyklu konkrétní akce. Kvůli závažným omezením zdrojů jak na vnitrostátní, tak evropské úrovni a potřebě dále snižovat administrativní zátěž generální ředitelé národních statistických úřadů zdůraznili, že v dalším víceletém programu je důležité stanovit priority na základě přístupu zaměřeného na strategii. Shrnutí hlavních připomínek k prvnímu návrhu ESP na období let 2013–2017 Výbor pro evropský statistický systém vyjádřil na zasedání v květnu 2011 obecnou podporu koncepčnímu přístupu. Řada delegací poukázala na míru ambicí ESP a vyjádřila obavy ohledně mezery mezi omezeními zdrojů na vnitrostátní úrovni a počtem nových iniciativ zmíněných v ESP. Ačkoli delegace uznaly potřebu pružného programu, některé z nich zpochybnily obecnou povahu a nedostatečnou podrobnost ESP a zdůraznily, že je třeba propojit jej s budoucími ročními pracovními programy. Některé delegace zpochybnily, zda je financování nových iniciativ prostřednictvím zvyšování účinnosti nové metody tvorby evropské statistiky realistické. Někteří z delegátů zdůraznili, že je třeba uvažovat o jiných způsobech, jak tohoto zvýšení dosáhnout (např. dokonalejším stanovením priorit, zvýšenou účinností, lepším využíváním administrativních údajů, intenzivnějším využíváním technologie a sdílením osvědčených postupů). Některé delegace poukázaly na to, že je důležité jednoznačněji zdůraznit potřebu snížit zatížení respondentů, a jedna delegace navrhla posílit část týkající se stanovení priorit uvedením konkrétních akcí. Mnoho delegací uvedlo, že je třeba zaujmout opatrný přístup k označování kvality; podle delegací je třeba o této otázce důkladně diskutovat. Řada delegací uvítala posílení partnerství v rámci ESS i mimo něj a zdůraznila význam intenzivnější spolupráce, a to jak v rámci ESS, tak s Evropským systémem centrálních bank a mezinárodními organizacemi. Výše zmíněné body byly také hlavním výstupem z konzultace pracovní skupiny pro programování a koordinaci. Většina národních statistických úřadů program ESP obecně podpořila, byly však vyjádřeny určité výhrady k formulaci cíle týkajícího se nové metody tvorby evropské statistiky a k legislativní politice. Byly vzneseny zvláštní připomínky ke konkrétním statistickým oblastem nebo bylo požadováno objasnění určitých částí ESP. Všechny připomínky, které byly k návrhu programu ESP obdrženy, Eurostat důkladně analyzoval a byly zohledněny při přípravě přepracovaného znění programu ESP na období let 2013–2017. Aby mohl sloužit jako obecný a pružný plánovací nástroj, díky němuž bude možné zohlednit nové vývojové tendence, program ESP obecně popisuje strategické cíle, jichž má být během příštího programového období dosaženo, a výstupy, které mají vzniknout. Program ESP odráží závazek uplatňovat při stanovování priorit přístup vycházející ze strategie, který vytvořil Eurostat. Podle tohoto přístupu tvoří činnosti týkající se negativních priorit nedílnou součást přípravy ročních pracovních programů, a tudíž budou prováděny v období, na které se vztahuje program EPS. ESP zavádí obecný rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, a to vymezením hlavních oblastí a cílů akcí plánovaných na dalších pět let. Tyto cíle budou podrobněji formulovány a naplánovány v ročních pracovních programech. Tak bude nastolena jasná vazba mezi ESP a ročními pracovními programy. Program ESP je zcela v souladu se společnou strategií ESS pro nový systém tvorby, kterou již přijal Výbor pro evropský statistický systém; nebyly zavedeny žádné nové prvky a program ESP odráží provádění strategie. 2.2. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Při přípravě programu ESP byli konzultování také externí odborníci. O stanovisko k návrhu programu byl požádán zejména Evropský statistický poradní výbor (ESAC) a Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB). Ve stanovisku k návrhu programu se Evropský statistický poradní výbor zabýval otázkou omezení zdrojů a potřebou pokračovat v práci na stanovení priorit s cílem vymezit negativní priority. V této souvislosti výbor ESAC zdůraznil, že je třeba zvýšit účinnost intenzivnějším využíváním technologií a údajů shromážděných pro jiné účely, zároveň uznal, že problém představují také různé stupně vyspělosti statistických systémů v členských státech. Výbor ESAC zdůraznil také význam sdílení poznatků a vyzval k tomu, aby se sdílení týkalo rovněž vývojových činností, aby se snížily náklady na nový výzkum. Kromě toho výbor ESAC zdůraznil, že je důležité maximalizovat využívání údajů a dále integrovat a využívat stávající údaje. Ve stanovisku k návrhu programu Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) vyjádřil obecnou podporu programu ESP a hlavním prioritám a cílům stanoveným pro vývoj a koordinaci měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance. Výbor CMFB zdůraznil význam integrace napříč statistickými oblastmi a systémem ESS pro tvorbu víceúčelových statistik a zároveň podtrhl potřebu soustředit se na vývoj statistických informací o jevu globalizace a význam intenzivnějšího využívání administrativních údajů a těsnějšího důrazu na nejrychleji rostoucí části ekonomiky. Kromě toho výbor CMFB uvítal, že se jako standardních nástrojů informačních technologií více využívá porovnávání statistik a propojování statistických údajů. Na závěr výbor CMFB zdůraznil význam posílené spolupráce s Evropským systémem centrálních bank (ECSB) a evropskými a mezinárodními organizacemi, a to v rámci společných projektů a koordinovaných vývojových změn. Všechny připomínky, které byly od externích odborníků k návrhu programu ESP obdrženy, Eurostat důkladně analyzoval a byly zohledněny při přípravě přepracovaného znění programu. 2.3. Analýza účinků a důsledků V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se program zaměřil na potřebu účinnosti při dosahování stanovených cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již ve fázi koncipování, stejně jako ve fázích pozdějších. V rámci hodnocení ex ante byly určeny čtyři možnosti: První možnost, která byla v souvislosti s ESP zvažována, spočívala v návrhu přijetí dalšího pětiletého programu, který by probíhal od roku 2013 do roku 2017. Stávající statistický program Společenství na období 2008–2012 obsahuje zvláštní poznámku k době trvání příštího víceletého programu, konkrétně že by doba trvání měla zohledňovat funkční období Evropského parlamentu. Stávající funkční období Evropského parlamentu probíhá od července 2009 do června 2014; příští období začne v červenci 2014 a skončí v červnu 2019. Jelikož současný statistický program na období let 2008–2012 potrvá až do konce roku 2012, znamenalo by to, že bude nutné připravit nový přechodný program ESP na období dvou let (pro roky 2013–2014) nebo prodloužit stávající statistický program na období let 2008–2012 až do roku 2014. Jinými možnostmi, které si lze představit, je možnost třetí, v jejímž rámci by nebylo učiněno žádné opatření, nebyl by tedy připraven ani přijat žádný program ESP na období let 2013–2017, a možnost čtvrtá, podle níž by informace obecně byly dodávány jinými tvůrci, nikoli nezbytně systémem ESS. Po důkladném zvážení a analýze různých scénářů byl v rámci posouzení dopadů počet možností snížen na tři a byly podrobně zkoumány účinky a důsledky těchto tří možností. Tyto tři možnosti a jejich odhadované dopady jsou popsány níže. Možnost 1: „Nulová možnost“ bez evropského statistického programu Bez právního rámce evropského statistického programu budou evropské statistiky nezávisle shromažďovány a/nebo tvořeny různými útvary Komise pomocí vlastních zdrojů a za pomoci institucionálních poskytovatelů ESS a/nebo poskytovatelů soukromých. Nebude-li k dispozici pětiletý statistický program na evropské úrovni, nebude možné provádět dlouhodobé plánování, což je neodmyslitelným předpokladem vývoje, tvorby a šíření statistických informací. Nebude-li existovat žádný evropský statistický program, je nepravděpodobné, že bude dosaženo stanovených cílů. Pak by neexistoval žádný právní rámec pro tvorbu evropské statistiky, ani by nebyl zajištěn žádný provozní rozpočet. Uživatelé statistiky (generální ředitelství Komise, Evropská centrální banka atd.) by museli statistiku tvořit nebo vyhledávat sami, a to nekoordinovaně a neúčinně, a nebylo by k dispozici žádné společně dohodnuté zabezpečení kvality evropské statistiky. Bez evropského statistického programu nebude k dispozici žádný rozpočet pro tvorbu statistiky ani žádné celkové plánování této tvorby. To by rovněž přispělo ke zvýšení zátěže respondentů, jednotlivců, domácností, podniků a institucionálních poskytovatelů statistik v rámci ESS. Možnost 2: Program ESP na období let 2013–2017 bude opakováním statistického programu Společenství na období let 2008–2012 Tato možnost znamená, že by nedošlo k žádné změně z hlediska statistiky, na kterou se vztahuje stávající statistický program Společenství. To by bylo možné považovat za základní scénář, s nímž lze porovnat ostatní možnosti. Poskytované statistiky by odpovídaly potřebám politiky v období let 2008–2012 a nezohledňovaly by nové vývojové tendence ani potřeby prioritních politik Evropské unie, např. strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014. Kromě toho by tyto statistiky byly tvořeny podle liniového modelu[9], tedy bez využití nové metody tvorby evropské statistiky, která se zaměřuje na zvyšování účinnosti a kvality. Možnost 3: Je zřízen nový pětiletý evropský statistický program K přijetí by byl navržen nový evropský statistický program, který by se vztahoval na období pěti let, probíhal by tedy od roku 2013 do roku 2017. V rámci této možnosti bude evropská statistika lépe odpovídat potřebám uživatelů. Bude existovat dohodnuté zabezpečení kvality a tvorba statistiky bude díky nové metodě tvorby hospodárnější. Cíle stanovené pro program ESP na období let 2013–2017 budou v souladu se strategickými prioritami Komise a budou řešit výzvy, jimž bude evropský statistický systém v nadcházejících letech čelit. 2.3.4. Shrnutí rizik Rizika spojená s možností 1 jsou vysoká, neboť v tomto případě by neexistoval žádný právní rámec pro tvorbu evropské statistiky, a tudíž by nebylo možné zaručit kvalitu statistik ani účinnost jejich tvorby. V těchto případech by statistika byla tvořena nekoordinovaně různými tvůrci. Rizika spjatá s možností 2 souvisejí se skutečností, že by poskytované statistiky odpovídaly částečně zastaralým prioritám politik a byly by tvořeny tradiční metodou, tedy bez využití nové metody tvorby evropské statistiky zaměřené na zvyšování účinnosti a kvality. Náklady na neodpovídající statistiky by byly značné. Na závěr, rizika spjatá s možností 3 jsou považována za poměrně nízká, jelikož v tomto případě by byla evropská statistika tvořena v zavedeném právním rámci, což znamená, že by bylo možné zaručit účinnost metody tvorby statistiky, jelikož by evropské statistiky byly vyvíjeny, shromažďovány a šířeny koordinovaně. 2.3.5. Upřednostňovaná možnost Možnost 3, podle níž má být vytvořen nový pětiletý program ESP na období let 2013–2017, je podle všeho nejlepší, neboť je to jediná možnost, která by zaručila dosažení všech stanovených cílů, tedy i) poskytování kvalitních statistik, které odpovídají potřebám uživatelů z hlediska pokrytí, včasnosti, srovnatelnosti a spolehlivosti; ii) hospodárnou tvorbu statistických informací; a iii) snížení zátěže respondentů spojené s odpovědí a administrativní zátěže respondentů. Z toho důvodu je tato možnost jedinou ze tří možností, která je schopna poskytnout uspokojivou odpověď na všechny výzvy, jimž evropský statistický systém čelí. Podle tohoto scénáře začne příští program ESP dne 1. ledna 2013 a skončí dne 31. prosince 2017. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Shrnutí navrhovaných opatření Návrh zřizuje evropský statistický program na období od roku 2013 do roku 2017. Program stanoví rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na programové období. 3.2 Právní základ Právním základem pro evropské statistiky je článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Evropský parlament a Rada přijímají řádným legislativním postupem opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Unie. Uvedený článek stanoví požadavky na vypracovávání evropských statistik a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. 3.3 Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti EU. Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cíle navrhovaného opatření, totiž vývoje, tvorby a šíření evropské statistiky v rámci programu ESP na období let 2013 až 2017, a tudíž jej lze lépe dosáhnout na úrovni EU na základě právního aktu Evropské unie, jelikož jedině Komise může koordinovat nezbytnou harmonizaci statistických informací na evropské úrovni ve všech oblastech statistiky, na které se vztahuje tento akt, členské státy mohou provádět samotný sběr údajů. Z toho důvodu může Evropská unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity vymezenou v článku 5 Smlouvy. 3.4 Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: V souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cíle, a nejde nad rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. Návrh stanoví cíle pro pětileté období. Tyto cíle jsou podrobněji popsány a naplánovány v ročních statistických pracovních programech Komise, které jsou připravovány v těsné spolupráci s členskými státy a přijímány s ohledem na stanovisko Výboru pro evropský statistický systém. Kromě toho se na nové statistické požadavky budou vztahovat zvláštní právní předpisy připravené za včasné a přímé účasti členských států. 3.5 Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je nejvhodnějším nástrojem nařízení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Celková částka vyčleněná z rozpočtu EU je 299,4 milionů EUR (v běžných cenách) na dobu trvání programu od roku 2013 do roku 2017, z čehož 57,3 milionů EUR je vyčleněno na programové období od roku 2007 do roku 2013 a 242,1 milionů EUR na programové období od roku 2014 do roku 2017. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu a skončení platnosti. Evropský hospodářský prostor Navržené nařízení se týká záležitosti EHP, a proto by mělo být rozšířeno na Evropský hospodářský prostor. 2011/0459 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropském statistickém programu na období let 2013–2017 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice[10] by měly být zřízen evropský statistický program, který by stanovil rámec pro financování akcí EU. (2) Podle uvedeného nařízení by měl Evropský statistický program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací za účelem provádění činností Evropské unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti vzniknou respondentům. (3) K vývoji, vypracování a šíření evropské statistiky v legislativním rámci víceletého programu by mělo docházet úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému mezi statistickým úřadem Evropské unie, což je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány[11]. (4) Statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci tohoto programu by měly přispívat k provádění politik Evropské unie vymezených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[12] a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014 (tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, Evropa občanů a globalizace[13]) a měly by být podporovány prostřednictvím akcí financovaných v rámci tohoto programu v případech, kdy Evropská unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty. (5) V posledních letech čelí evropský statistický systém řadě výzev. – Zaprvé, soustavně roste poptávka po evropských statistikách a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. – Zadruhé, změnila se povaha statistik – rozhodování založené na důkazech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které podporují smíšené oblasti politiky. – Zatřetí, vzhledem k tomu, že se na trhu s informacemi objevily nové subjekty včetně subjektů, které poskytují informace téměř v reálném čase, prioritou systému ESS bude v budoucnosti vysoká kvalita a v případě konjunkturálních statistik zejména včasnost. – Za čtvrté, situaci ještě více komplikují rozpočtová omezení jak na vnitrostátní, tak evropské úrovni, jakož i potřeba dále snižovat zátěž podniků a občanů. Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí[14] a strategie ESS pro jeho provádění[15] řeší všechny tyto výzvy tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci systému ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a pružnost. Provádění tohoto sdělení tvoří jádro evropského statistického programu. (6) S cílem lépe sladit omezené zdroje vnitrostátních a evropských tvůrců, které jsou k dispozici pro tvorbu evropské statistiky, s rostoucí poptávkou po statistice, by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je podrobně popsán tento víceletý program, měla zahrnovat důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít také zatížení respondentů, ať podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. (7) V této souvislosti by mělo být nastoleno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Evropské unie a rozpočty členských států. Kromě přídělu finančních prostředků stanoveného tímto nařízením by národní statistické úřady nebo jiné vnitrostátní orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění individuálních statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění tohoto programu. (8) Při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení by vnitrostátní a evropské statistické úřady měly dodržovat zásady stanovené v Kodexu evropské statistiky, který byl připojen k doporučení Komise ze dne 25. května 2005 o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství, a ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 15. dubna 2011 s názvem Robustnější řízení kvality evropské statistiky[16]. (9) Podle článku 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce. (10) Mělo by být stanoveno, že program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země ESVO/EHP“). Rovněž by mělo být stanoveno, že program bude otevřen účasti jiným zemím, zejména zemím v sousedství Evropské unie a zemím, které žádají o členství v Evropské unii, zemím kandidátským nebo zemím, které přistupují k Evropské unii. (11) V souvislosti s prováděním programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s ohledem na veškeré příslušné dohody mezi těmito zeměmi a Unií. (12) Aby byla považována za rozhodnutí o financování podle článku [] nařízení [...], kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie [nové finanční nařízení], musí roční pracovní programy přijaté Komisí pro provádění programu stanovit sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku. Měly by rovněž obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. Pracovní programy zahrnují jednotlivé priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování grantů. (13) Jelikož členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření evropského statistického programu na období let 2013 až 2017, a lze jej proto lépe dosáhnout na úrovni Evropské unie, může Evropská unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. (14) V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se program stanovený tímto nařízením zaměřil na potřebu účinnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již ve fázi koncipování, stejně jako ve fázích pozdějších. Měly by být pravidelně sledovány a vyhodnocovány hodnota a dopad opatření přijatých v rámci programu, a to rovněž nezávislými vnějšími hodnotiteli. Pro účely hodnocení programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele. (15) Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční příděl, který představuje pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[17]. (16) Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. (17) V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh evropského statistického programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro evropský statistický systém, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES[18] a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím 2006/856/ES[19], PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Zřízení evropského statistického programu Zřizuje se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“). Článek 2 Přidaná hodnota Program představuje přidanou hodnotu, která spočívá v zaručení, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, tvorbě a šíření harmonizovaných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací. Článek 3 Oblast působnosti 1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období od roku 2013 do roku 2017, a to v souladu s články 13 a 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice. 2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu[20] (dále jen „program MEETS“) do konce programu MEETS dne 31. března 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017. Článek 4 Cíle 1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém hlavním poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě. 2. Při všech statistických akcích uskutečňovaných za účelem provádění tohoto programu je usilováno o dosažení těchto specifických cílů: (1) Cíl 1: poskytování kvalitních statistických informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské unie s náležitým zohledněním priorit; (2) Cíl 2: zavedení nových metod tvorby evropské statistiky k zvýšení efektivity a zlepšení kvality; (3) Cíl 3: posílení partnerství v rámci evropského statistického systému i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik. 3. Cíle zmíněné v tomto článku jsou upřesněny v příloze společně s ukazateli použitými pro monitorování provádění programu. V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 podléhají podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému, což je partnerství mezi statistickým úřadem Unie a národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány. Článek 5 Správa a kvalita statistiky Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky, aby byly vytvářeny a šířeny vysoce kvalitní harmonizované evropské statistiky a aby bylo zaručeno řádné fungování evropského statistického systému jako celku. Přijímají se vhodná opatření, aby byla zaručena řádná koordinace a účinné stanovení priorit v systému ESS s cílem přispět ke snížení administrativní zátěže respondentů statistických zjišťování. Národní úřady a statistický úřad Unie zajišťují, aby byla evropská statistika v souladu s evropskými normami kvality a sloužila potřebám uživatelů, tedy orgánů Evropské unie, vlád, regionálních orgánů, výzkumných institucí, organizací občanské společnosti, podniků a veřejnosti. Článek 6 Financování 1. Finanční krytí na provádění tohoto programu se stanoví ve výši 299,4 milionů EUR, přičemž 57,3 milionů EUR připadá na programové období let 2007 až 2013 a 242,1 milionů EUR na programové období let 2014 až 2017. 2. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s nařízením XX/2012, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie. 3. Kromě finančního krytí stanoveného tímto nařízením obdrží individuální statistické akce, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění tohoto programu, a to zejména prostřednictvím dohody mezi národními statistickými úřady nebo jinými vnitrostátními orgány a Komisí (Eurostatem), odpovídající finanční krytí na vnitrostátní úrovni. Článek 7 Administrativní a technická pomoc Z finančního přídělu na program lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a dosažení jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o všechny ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Článek 8 Roční pracovní programy Komise za účelem provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky. Článek 9 Druhy intervence Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů nebo veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení cílů uvedených v článku 2. Článek 10 Způsobilé akce 1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení cílů uvedených v článku 3. Budou upřednostněny akce, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Evropskou unii v souladu s článkem 2. 2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů. 3. Je-li to vhodné, lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 11 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů. 4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí na základě šetření lze vyplatit jednorázovou částku za soubor údajů, v rámci kterého se Komisi předají úplné výsledky šetření, až do maximální prahové hodnoty vymezené na každé šetření. Částky vymezuje Komise s ohledem na složitost šetření. Článek 11 Příjemci způsobilí pro granty 1. Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009 lze příjemcům určeným v uvedeném odstavci udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů. 2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s finančním nařízením. 3. Provozní granty uvedené v čl. 10 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují všechna tato kritéria: (a) jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní je prosazování a podpora provádění Kodexu evropské statistiky a zavádění nových metod tvorby evropské statistiky zaměřených na zvýšení efektivity a zlepšení kvality na evropské úrovni. (b) předložily Komisi uspokojivé údaje svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování. Článek 12 Ochrana finančních zájmů Evropské unie 1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. 2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat. Článek 13 Účast třetích zemí v programu Evropského statistického programu se mohou účastnit: (a) země ESVO/EHS v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; (b) země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které žádají o členství v Evropské unii, země kandidátské nebo země, které přistupují k Evropské unii, a země západního Balkánu včetně zemí v procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Evropské unie. Článek 14 Zprávy 1. Po konzultaci Výboru pro evropský statistický systém předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě nejpozději v červnu roku 2015 průběžnou zprávu o pokroku. 2. Do konce roku 2018 Komise po konzultaci Výboru pro evropský statistický systém předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu. Článek 15 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V […] dne, Za Evropský parlament Za Radu předsedkyně / předseda předsedkyně / předseda PŘÍLOHA I Statistická infrastruktura a cíle evropského statistického programu na období let 2013–2017 Úvod Provádění politik EU vyžaduje srovnatelné a spolehlivé statistické informace o hospodářské a sociální situaci a o stavu životního prostředí v EU a jejich složky na celostátní a regionální úrovni. Evropské statistiky jsou rovněž nezbytné k tomu, aby Evropě rozuměla široká veřejnost a aby se občané zapojili do demokratického procesu a debat týkajících se přítomnosti a budoucnosti EU. Evropský statistický program poskytuje právní rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky v období let 2013–2017. Evropská statistika je vyvíjena, vypracovávána a šířena v tomto legislativním rámci v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému. Statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci tohoto programu přispívají k provádění politik EU vymezených ve Smlouvě o fungování Evropské unie, strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a příslušných stěžejních iniciativ a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise. Vzhledem k tomu, že program ESP na období let 2013–2017 je víceletý program, který probíhá po dobu pěti let, a že cílem evropského statistického systému je stát se klíčovým subjektem v oblasti statistiky a toto postavení si udržet, je program ESP na období let 2013–2017 ambiciózní z hlediska oblasti působnosti a cílů, bude však prováděn postupně. Statistická infrastruktura Program ESP vytvoří infrastrukturu statistických informací. Tato infrastruktura musí být připravena pro rozsáhlé a intenzivní využití k různým účelům. Podnětem k rozhodnutím o tvorbě evropské statistiky je tvorba politiky, ale tyto statistiky by rovněž měly být k dispozici jiným tvůrcům rozhodnutí, výzkumným pracovníkům, podnikům a evropským občanům obecně, neboť představují veřejný statek a občané a podniky za ně platí a měli by mít z poskytovaných služeb rovnocenný prospěch. Aby infrastruktura plnila tuto úlohu, je třeba navrhnout ji podle řádného koncepčního přístupu, který na jedné straně zaručuje, že je vhodná pro řadu účelů, na druhé straně umožňuje, aby byla pružně přizpůsobována vyvíjejícím se potřebám uživatelů v nadcházejících letech. Infrastruktura statistických informací je popsána níže: INFRASTRUKTURA STATISTICKÝCH INFORMACÍ Legenda Údaje: informace shromážděné statistickými úřady prostřednictvím tradičních činností v oblasti statistiky (výběrová šetření, sčítání atd.) / údaje z jiných zdrojů, opětovně použité pro statistické účely. Tyto informace jsou přizpůsobeny tak, aby sloužily potřebám v konkrétních oblastech politiky, např. v oblastech trhu práce, migrace nebo zemědělství. Tento pojem zahrnuje také údaje shromážděné pro administrativní účely, ale použité statistickými úřady pro účely statistické (obvykle jsou označovány jako údaje z administrativních zdrojů). Účetní systémy: soudržné a integrované účty, rozvahy a tabulky založené na souboru mezinárodně dohodnutých pravidel. Účetní rámec zaručuje vysoký profil soudržnosti a srovnatelnosti; statistické údaje lze sestavovat a předkládat ve formátu, který je koncipován pro účely analýzy a tvorby politiky. Ukazatele: ukazatel je souhrnné měřítko týkající se klíčové otázky nebo jevu a odvozené z řady pozorovaných skutečností. Ukazatele lze použít k odhalení relativních pozic nebo k prokázání kladné či záporné změny. Ukazatele obvykle představují přímý vstup pro politiky EU a politiky globální. Ve strategických oblastech politiky jsou důležité pro stanovení cílů a sledování toho, zda je těchto cílů dosaženo. V rámci tohoto zastřešujícího systému bude program ESP dále rozlišovat tři skupiny statistických informací: statistiky podniků, statistiky týkající se Evropy občanů a geoprostorové, environmentální, zemědělské a další odvětvové statistiky. Nástroji, které upřesňují statistické požadavky, na něž bude program ESP reagovat prostřednictvím přepracované struktury a odpovídajících postupů tvorby, jsou politiky EU a příslušné globální politiky. Z toho důvodu se každá individuální politika EU a globální politika odráží v různých složkách statistické infrastruktury a vztahují se na ni zvláštní činnosti v rámci ESP. Nové politiky určené v nadcházejících letech budou pokryty vytvořením nových způsobů odvozování ukazatelů/účtů založených na statistických informacích vytvořených v rámci tří pilířů. STATISTICKÉ INFORMACE – STRUKTURA A DYNAMIKA Cíle Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém hlavním poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě, a bude se dosahovat prostřednictvím těchto specifických cílů: (4) Cíl 1: poskytování kvalitních statistických informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské unie s náležitým zohledněním priorit; (5) Cíl 2: zavedení nových metod tvorby evropské statistiky k zvýšení efektivity a zlepšení kvality; (6) Cíl 3: posílení partnerství v rámci evropského statistického systému i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik. Tyto specifické cíle jsou rozčleněny na jednotlivé prioritní oblasti popsané níže. Na cíl 1 se vztahují „I. Statistické výstupy“, na cíl 2 „II. Metody tvorby statistiky EU“ a na cíl 3 „III. Partnerství“. I. STATISTICKÉ VÝSTUPY UKAZATELE 1.1. EVROPA 2020 Potvrzením strategie Evropa 2020 pro „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ na zasedání Evropské rady v červnu 2010 byl do značné míry zformován strategický program pro politiky Evropské unie a vnitrostátní politiky v nadcházejících letech. Tento program stanoví řadu hlavních cílů a stěžejních iniciativ, pro něž je třeba v systému ESS poskytnout statistické ukazatele v řadě oblastí (tj. pro zlepšování podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, podporu zaměstnanosti, plnění cílů EU v oblasti změny klimatu a energie, účinnost zdrojů, zvyšování úrovně vzdělávání včetně mobility ve vzdělávání, aktivní a zdravé stárnutí a pro podporu sociálního začleňování snižováním chudoby). Cíl: Poskytovat kvalitní statistické informace pro monitorování provádění politiky v rámci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Cíl bude plněn: · aktualizovanými hlavními cílovými ukazateli pro strategii Evropa 2020 (v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, inovací, energie / změny klimatu, vzdělávání, životního prostředí, sociální ochrany a sociálního začleňování), které jsou k dispozici na internetových stránkách Eurostatu; · dostupnými statistikami na podporu monitorování realizace stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020; · dostupnými doplňujícími ukazateli, které slouží jako vstup pro hodnocení ex ante a ex post zaměřená na hospodářskou, sociální a environmentální politiku Evropské unie. 1.2. SPRÁVA EKONOMICKÝCH ZÁLEŽITOSTÍ Krize a napětí na finančních trzích zdůrazňují potřebu posílit správu ekonomických záležitostí Unie. EU již přijala rozhodné kroky týkající se správy ekonomických záležitostí a koordinace a některé z nich budou mít významné statistické důsledky, které doplní probíhající statistické činnosti. Cíl: Vyvinout nové a posílit stávající statistické informace důležité pro tvůrce rozhodnutí v EU a širokou veřejnost, které se týkají posílené a integrované správy ekonomických záležitostí EU a cyklu dohledu, jenž integruje Pakt o stabilitě a růstu a hospodářskou politiku. Cíl bude plněn: · statistickým vstupem pro srovnávací přehled makroekonomických nerovnováh a pro podpůrnou analýzu; · statistickým vstupem pro posílený Pakt o stabilitě a růstu; · vývojem a tvorbou souboru ukazatelů k měření konkurenceschopnosti; · robustnějším řízením kvality prováděným v produkčním řetězci, které se vztahuje také na zdrojové údaje o veřejných financích a s nimi související pracovní toky v členských státech. Cíl: Poskytovat evropským tvůrcům rozhodnutí spolehlivé statistiky a ukazatele pro správní a regulační účely a pro sledování konkrétních politických závazků EU. Cíl bude plněn: · vymezeným a s uživateli dohodnutým rozsahem statistik pro správní a regulační účely včetně monitorování statistiky pro vlastní zdroje z HND a DPH, strukturální fondy a požadavky na odměňování a důchody, jakož i dvouleté výpočty příspěvků na mise podle služebního řádu EU; · vymezeným, zavedeným a vysvětleným rámcem pro robustní řízení kvality pro tyto ukazatele. 1.3 HOSPODÁŘSKÁ GLOBALIZACE Účinky finanční krize, zvýšení přeshraničních toků a fragmentace produkčních procesů zvýrazňují potřebu soudržnějšího rámce a dokonalejšího měření globalizované produkce. Cíl: Posílit ukazatele a dostupné statistické informace o hospodářské globalizaci a globálních hodnotových řetězcích pro tvůrce rozhodnutí v EU a širokou veřejnost. Cíl bude plněn: · aktualizací stávajících a vývojem nových ukazatelů hospodářské globalizace a globálních hodnotových řetězců včetně toků přírodních zdrojů a závislosti na nich, dostupných na internetových stránkách Eurostatu; · analýzou globálních hodnotových řetězců, a to případně pomocí odpovídajících tabulek input/output, a statistikou zahraničního obchodu a podniků včetně propojení mikrodat. ÚČETNÍ RÁMCE Sdělení Komise s názvem Překročit HDP a zveřejnění Stieglitz-Sen-Fitoussiho zprávy poskytly nový impuls hlavním výzvám pro statistický systém, konkrétně otázce, jak dosáhnout lepších statistik týkajících se průřezových záležitostí a integrovanějších statistik pro popis složitých sociálních, environmentálních a ekonomických jevů přesahujících tradiční měření hospodářského výkonu. Evropský systém účtů (ESA) nabízí integrovaný a soudržný rámec pro všechny ekonomické statistiky a tento rámec by měl být doplněn dalšími ukazateli, aby byly tvůrcům politiky a rozhodnutí poskytovány ucelenější informace. 2.1 HOSPODÁŘSKÁ A SOCIÁLNÍ VÝKONNOST Hospodářská krize zvýšila potřebu mít k dispozici soubor vysoce kvalitních makroekonomických ukazatelů, aby bylo možné lépe pochopit a analyzovat hospodářské výkyvy, a tím usnadnit rozhodovací proces. Vzhledem ke stále více globalizované produkci je nezbytné vyvinout soudržný rámec, který usnadní výklad a integraci statistik z různých oblastí. Cíl: Doplnit měření hospodářské výkonnosti různými rozměry globalizace, kvality života, udržitelnosti životního prostředí, zdraví, dobrých životních podmínek a sociální soudržnosti. Vyvinout rámec pro analýzu globalizované produkce. Cíl bude plněn: · vytvořením ukazatelů rozdělení příjmů/spotřeby podle domácností (sesouhlasením souhrnných ukazatelů národních účtů a údajů ze šetření domácností); · zaváděním a sestavováním ročních, čtvrtletních a regionálních národních účtů podle ESA 1995/2010; · sestavováním včasné a kvalitní cenové statistiky, zejména harmonizovaných indexů spotřebitelských cen; · satelitními účty vyvinutými alespoň pro dvě nové oblasti (např. výzkum a vývoj, zdraví, sociální účty); · vytvořením databáze pro měření růstu a produktivity; · vývojem koncepčního rámce pro analýzu globalizované produkce. Cíl: Vymezit hlavní makroekonomické a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské ukazatele (PEEI) jakožto soudržný soubor ukazatelů, který vyhovuje požadavkům na statistické údaje EU i globální statistické údaje, a přizpůsobit hlavní evropské hospodářské ukazatele tak, aby vyhovovaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů. Cíl bude plněn: · koordinovaným vývojem panelů („dashboards“) hlavních makroekonomických a sociálních ukazatelů a ukazatelů udržitelného rozvoje; · harmonizovanou metodikou pro hlavní makroekonomické a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské ukazatele; · lepší mezinárodní srovnatelností údajů; · zdokonalenými nástroji k usnadnění výkladu a sdělování ukazatelů; · harmonizovanou statistikou týkající se bydlení a související statistikou za všechny členské státy. 2.2 UDRŽITELNOST ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ Ochrana, zachování a zlepšování životního prostředí pro současné a budoucí generace a také boj proti účinkům změny klimatu zaujímají velmi vysokou příčku v evropské agendě a jsou jedním z cílů smluv EU. Účinné politiky v těchto oblastech vyžadují statistické informace z různých oblastí. Cíl: Poskytovat environmentální účty a statistiku týkající se změny klimatu, a to s ohledem na mezinárodní vývoj v této oblasti. Cíl bude plněn: · soudržným systémem environmentálních účtů vyvinutých jako „satelitní účty“ hlavních národních účtů, který poskytuje informace o atmosférických emisích, spotřebě energie, tocích a zásobách materiálních přírodních zdrojů a vody, obchodu se základními a kritickými surovinami, ekologickém zdanění a výdajích na ochranu životního prostředí, případně včetně ekologického růstu / veřejných zakázek; · vývojem, aktualizací, tvorbou a šířením ukazatelů, které popisují sekundární tlaky, dopady změny klimatu včetně dopadů na zdraví, zranitelné stránky a pokrok při přizpůsobování se. ÚDAJE 3.1 PODNIKY Na evropské podniky se zaměřuje řada politik EU. Kromě toho tyto podniky odpovídají za poskytování základních údajů. Z toho důvodu je po statistice podniků v širším smyslu velká poptávka, neboť mají podporovat rozhodovací proces, ale také pomoci evropským občanům a podnikům porozumět dopadu těchto politik, přičemž je třeba rozlišovat mezi velkými podniky, středně kapitalizovanými společnostmi a malými a středními podniky, za které je třeba mít v rostoucí míře podrobné a harmonizované statistiky. Současně je nutné snížit administrativní zátěž a zátěž respondentů. Cíl: Zvýšit účinnost a efektivitu produkčních procesů. Poskytovat kvalitní statistiky o hlavních oblastech, v nichž jsou podniky středem zájmu, například statistiky podniků, krátkodobé ukazatele, statistiky týkající se investic podniků do lidského kapitálu a dovedností, mezinárodních transakcí, globalizace, monitorování jednotného trhu, výzkumu a vývoje a inovací a cestovního ruchu. Je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti údajů v odvětvích průmyslu a služeb s vysokou přidanou hodnotou. Cíl bude plněn: · opětovným použitím údajů, které jsou dostupné ve statistickém systému nebo ve společnosti, a vytvořením společných infrastruktur a nástrojů; · statistickými informacemi a ukazateli o podnicích poskytovaných za rok i do jednoho roku; · poskytováním statistických informací, které popisují postavení Evropy ve světě a vztahy EU s ostatními částmi světa; · poskytováním statistických informací pro analýzu globálních hodnotových řetězců a vývojem registru Euroskupiny jako páteře pro shromažďování informací o globalizaci z různých oblastí; · vyvážením obchodu se zbožím a obchodu se službami s lepší dostupností údajů o službách a akcích s cílem vyvážit statistické informace o službách a výrobcích; · vývojem nástrojů pro monitorování jednotného trhu, např. nástrojů pro monitorování cen potravin a souvisejících ukazatelů; · kvalitními statistikami o hlavních oblastech inovací a výsledků výzkumu a vývoje poskytnutými prostřednictvím rozšířeného používání patentových rejstříků a rozšířeného průzkumu a statistického použití jednotlivých mikrodat; · kvalitními statistikami o nabídce a poptávce v oblasti cestovního ruchu poskytovanými prostřednictvím optimalizovaného sběru údajů a údajů o cestovním ruchu, které jsou lépe integrovány s údaji z jiných oblastí; · efektivnějším sběrem údajů o dalším odborném vzdělávání (CVT) v podnicích. 3.2 EVROPA OBČANŮ Evropští občané jsou jádrem velkého počtu politik EU. Z toho důvodu je po sociální statistice v širším smyslu velká poptávka, neboť má podporovat rozhodovací proces, ale také pomoci evropským občanům posoudit dopad těchto politik na jejich životy. Cíl: Poskytovat kvalitní statistiky o hlavních oblastech sociální politiky, v nichž je občan středem zájmu, např. o sociální soudržnosti, chudobě, demografických výzvách (zejména o starších osobách a migraci), trhu práce, vzdělávání a odborné přípravě včetně mobility mladých lidí ve vzdělávání, kultuře, tělesných aktivitách, kvalitě života, bezpečnosti, zdraví, postižení, spotřebě, volném pohybu a jednotném trhu, mobilitě mladých lidí, technologických inovacích a volbách nových životních stylů. Cíl bude plněn: · zavedením konsolidované základní infrastruktury pro evropskou sociální statistiku včetně řady zjišťování a sběru administrativních údajů; · modernizovanými šetřeními pracovních sil (LFS) a příjmů a životních podmínek (SILC), v souvislosti s nimiž budou přezkoumány aspekty obsahu, koncepce a sběru údajů (zejména způsobu sběru údajů) u všech sociálních šetření, zejména šetření LFS a SILC; · poskytováním statistik týkajících se vzdělávání a odborné přípravy včetně racionalizace a modernizace zjišťování o vzdělávání dospělých (Adult Education Survey, AES) na úroveň standardních modulů, které odpovídají požadavkům na údaje o vzdělávání a odborné přípravě; · poskytováním statistik o tělesné aktivitě a kultuře; · poskytováním statistik o bezpečnosti[21], zdraví[22] a postižení; · provedením akcí v pracovním programu, které mají začlenit statistiky o migraci; · stanovením ukazatelů kvality života pro měření pokroku společností. 3.3 Geoprostorové, environmentální, ZEMĚDĚLSKÉ a DALŠÍ odvětvové statistiky Kombinace statistik s prostorově vymezenými údaji a geoprostorové analýzy poskytne nové a dalekosáhlé příležitosti, které bude systém ESS dále zkoumat. Zvláštní pozornost bude třeba věnovat specifickým otázkám, např. důvěrnosti a statistické platnosti odhadu pro malé oblasti. V budoucnosti budou mít velký význam kvalitní statistiky v oblasti energie a dopravy na podporu strategie Evropa 2020 a politik týkajících se změny klimatu. Zemědělská politika bude v období let 2013–2017 nadále jednou z důležitých evropských politik. Statistická činnost bude silně ovlivněna výstupem z úvah o společné zemědělské politice po roce 2013. Důraz by měl být kladen na oblasti týkající se životního prostředí, biologické rozmanitosti / ekosystémů, hospodářství, zdraví a bezpečnosti lidí a sociální oblast. Cíl: Prostřednictvím pružnějšího a rozsáhlejšího využívání prostorových informací v kombinaci se sociálními, ekonomickými a environmentálními statistickými informacemi podporovat tvorbu politiky založenou na důkazech. Cíl bude plněn: · dalším rozvojem, údržbou a provozováním Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) a zejména geoportálu EU; · škálou dostupných geografických informací získaných pomocí spolupráce s programy EU pro zjišťování v oblasti využití půdy a dálkový průzkum; · ve vhodných případech integrací statistických údajů, čímž bude vytvořena pružná infrastruktura s více zdroji pro provádění cílené časoprostorové analýzy. Cíl: Poskytovat kvalitní environmentální statistiku na podporu tvorby politiky v EU. Cíl bude plněn: · souborem hlavních environmentálních statistik o zdrojích, např. o odpadu a recyklování, vodě, nalezištích surovin, ekosystémových službách a biologické rozmanitosti na vnitrostátní a pokud možno regionální úrovni a souboru klíčových statistik týkajících se změny klimatu na podporu opatření a politik ke zmírnění účinků a přizpůsobení se účinkům změny klimatu na všech patřičných úrovních od úrovně místní po úroveň EU. Cíl: Poskytovat kvalitní statistiky o energii a dopravě na podporu politik EU. Cíl bude plněn: · tvorbou a šířením statistik o obnovitelné energii; · tvorbou a šířením statistik o úsporách energie / energetické účinnosti; · tvorbou a šířením statistik o bezpečnosti dopravy, mobilitě cestujících, měření silničního provozu a intermodální nákladní dopravě. Cíl: Poskytovat kvalitní statistiky v oblasti zemědělství, rybolovu a lesnictví pro vývoj a monitorování společné zemědělské a rybářské politiky, které odrážejí hlavní evropské strategické priority týkající se udržitelnosti, jakož i rozvoje venkova, a to prováděním standardních činností týkajících se vývoje, vypracování a šíření statistiky. Cíl bude plněn: · přezkumem a zjednodušením sběru zemědělských údajů v souladu s přezkumem společné zemědělské politiky po roce 2013; · přepracováním koncepce sběru zemědělských údajů, zejména s cílem zlepšit kvalitu a včasnost poskytovaných údajů; · vytvořením a zavedením systému řízení údajů o využití půdy / pokryvu území; · provedením systému sběru údajů pro soudržné agro-environmentální ukazatele; · poskytnutím odpovídajícího rozčlenění podle regionů; · zavedením a šířením klíčového souboru údajů o lesnictví z integrovaného environmentálního a ekonomického účetnictví pro lesnictví (IEEAF), např. o ploše lesa, objemu a hodnotě dřeva na pni a ekonomických účtech pro lesnictví a těžbu. II. METODY TVORBY STATISTIKY EU Evropský statistický systém v současnosti čelí řadě výzev: rostoucí poptávce po vysoce kvalitní statistice, rostoucí potřebě komplexních vícerozměrných statistik, výskytu nových subjektů na trhu s informacemi, omezením zdrojů, potřebě dále snižovat statistickou zátěž respondentů, jakož i diverzifikaci komunikačních nástrojů. To znamená, že je třeba postupně přizpůsobit metody tvorby a šíření evropské oficiální statistiky. 1. ŘÍZENÍ KVALITY ESS Cíle: Realizovat systém řízení kvality v ESS na základě přepracovaného Kodexu evropské statistiky, přičemž by byly zavedeny nové monitorovací mechanismy k posouzení souladu s kodexem na základě závazků o důvěryhodnosti statistiky, na nichž se dohodly členské státy. Posílit sdílení osvědčených postupů při provádění kodexu a zaručit, že se zprávy o kvalitě zaměřují na potřeby různých uživatelů. Cíle budou provedeny: · úplným zavedením kodexu; · prostřednictvím závazků o důvěryhodnosti statistiky dohodnutých s členskými státy; · sladěním rámců pro prokazování kvality ESS a ESCB; · uspokojováním potřeb uživatelů ohledně zpráv o kvalitě. 2. STANOVENÍ PRIORIT A ZJEDNODUŠENÍ Evropský statistický systém čelí důležité výzvě: jak poskytovat vysoce kvalitní evropskou statistiku, která by uspokojila sílící poptávku po statistice v souvislosti s podstatným snížením rozpočtů členských států a politikou nulového růstu lidských zdrojů v Komisi i v členských státech. Vzhledem k těmto omezením zdrojů na evropské a vnitrostátní úrovni je důležité posílit opatření pro stanovení priorit a zjednodušení, což vyžaduje angažovanost všech partnerů rámci ESS. Jako nedílná součást přípravy ročních pracovních programů byl zaveden mechanismus pro stanovení priorit a bude prováděn po celou dobu trvání programu ESP na období let 2013–2017. To zahrnuje mimo jiné roční přezkum stávajících statistických požadavků, které nahrazují administrativní mechanismus strategickým přístupem, jenž zohledňuje zájmy uživatelů, tvůrců a respondentů. Cíl: Zavést mechanismus pro stanovení priorit pro ESS s cílem zjednodušit požadavky na podávání zpráv a zvýšit pružnost systému ESS, aby se přizpůsobil novým potřebám ohledně statistik a zároveň zohledňoval omezení tvůrců a zátěž respondentů. Cíl bude plněn: · vymezením priorit a náležitým přidělováním zdrojů; · vymezením priorit pro systém ESS v rámci ročního pracovního programu; · zohledněním výsledků konzultací s uživateli a tvůrci v ročním pracovním programu; · tím, že uživatelům budou sděleny statistické oblasti, které mají být zjednodušeny, a sběr údajů, který má být omezen / přerušen. 3. VÍCEÚČELOVÉ STATISTIKY A ZVÝŠENÍ ÚČINNOSTI TVORBY Cíle: Postupně zavést architekturu ESS, která umožní integrovanější tvorbu statistiky EU; harmonizovat a normalizovat metody tvorby statistiky a metadata; posílit horizontální (napříč oblastmi statistiky) a vertikální (napříč partnery ESS) integraci procesů tvorby statistiky v ESS s ohledem na zásadu subsidiarity; a používat a integrovat různé zdroje údajů; vytvořit víceúčelovou statistiku. Cíle budou provedeny: · větším používáním odpovídajících administrativních údajů ve všech oblastech statistiky; · identifikací a využitím nových zdrojů údajů pro evropskou statistiku; · intenzivnějším zapojením evropského statistického úřadu a národních statistických úřadů do tvorby administrativních záznamů; · rozsáhlejším používáním metod porovnávání statistik a propojování statistických údajů s cílem rozšířit nabídku statistiky EU; · uplatněním evropského přístupu ke statistice pro účely rychlé reakce politiky; · větší integrací procesů tvorby statistiky EU prostřednictvím koordinovaných akcí v rámci systému ESS; · další harmonizací statistických koncepcí v různých oblastech statistiky; · vývojem a zavedením pružné referenční infrastruktury informačních technologií a technických norem pro zvýšení interoperability, sdílení údajů a metadat a pro společné modelování dat; · použitím standardních nástrojů informačních technologií ve statistických činnostech; · větším využitím a dostupností harmonizovaných metodik (včetně přístupů ke sběru údajů, v nichž se slučují různé způsoby) a harmonizovaných metadat; · posílením úlohy statistických registrů hospodářských subjektů jakožto místa, kde jsou uchovávány a využívány statistické jednotky pro veškeré statistiky podniků jako zdroj pro sektory národních účtů. Cíl: Zajistit řádné fungování a soudržnost systému ESS účinnou spoluprací a komunikací. Cíl bude plněn: · účinnou a efektivní podporou partnerství v systému ESS; · vymezením a prováděním procesů pro sdílení zátěže a práce v rámci ESS; · dalším vývojem a zprovozněním sítí spolupráce. 4. ŠÍŘENÍ A KOMUNIKACE Cíle: Vytvořit z ESS první zdroj údajů o statistice EU pro všechny uživatele a zejména pro veřejné a soukromé tvůrce rozhodnutí, a to poskytováním kvalitních statistických informačních služeb na základě zásad volného přístupu k evropské statistice. Posílit a rozšířit dialog mezi uživateli a tvůrci statistiky tak, aby byly uspokojeny potřeby uživatelů ohledně kvalitní statistiky. Klíčem ke zvýšení účinnosti a efektivity systému ESS je včasné zapojení uživatelů do nového vývoje. Rozšířit a racionalizovat škálu šířených produktů, aby byly uspokojeny potřeby uživatelů, využitím nových technologií. Zřídit v rámci ESS hospodárnou a integrovanou bezpečnou infrastrukturu pro přístup k důvěrným údajům v oficiálních statistikách pro vědecké účely. Začít s tvorbou souborů k veřejnému použití. Cíle budou provedeny: · uznáním systému ESS jako prvního referenčního místa pro uživatele evropské statistiky; · zavedením integrované zabezpečené infrastruktury pro přístup k mikrodatům EU; · zavedením systému pro vyřizování žádostí uživatelů o okamžitý přístup ke statistickým informacím a poradenství při výkladu těchto informací; · přizpůsobením šířených produktů potřebám uživatelů využitím nových technologií; · zvýšením počtu statistických výstupů týkajících se průřezových otázek; · intenzivnějším využíváním nových komunikačních technologií a technologií pro šíření (např. založených na SDMX); · prostřednictvím větší nabídky souborů mikrodat pro statistické výzkumné účely. 5. ODBORNÁ PŘÍPRAVA, INOVACE A VÝZKUM Cíle: Uspokojit potřeby ohledně vzdělávání a rozvoje v rámci ESS na základě kombinace kurzů odborné přípravy a příležitostí k učení a rozvoji. Zlepšit spolupráci mezi členy ESS za účelem přenosu znalostí a sdílení a provádění osvědčených postupů a společných inovativních přístupů při tvorbě statistiky. Organizovat činnosti, účast a přínos výzkumných obcí v souvislosti se zlepšováním statistických produkčních řetězců a kvality oficiálních statistických informací. Cíle budou provedeny: · udělováním diplomu postgraduálního studia (např. magistr v oboru oficiálních statistik); · nabídkou programů odborné přípravy zaměřených na potřeby uživatelů; · uplatněním výsledků výzkumných projektů při tvorbě a šíření statistiky; · uznáním systému ESS jako referenčního místa pro statistické výzkumné obce; · rozsáhlým zapojením výzkumných obcí do výzkumných činností v oblasti oficiální statistiky; · zavedením odpovídajících nástrojů pro výměnu postupů a zavádění společných řešení v systému ESS. III. PARTNERSTVÍ PARTNERSTVÍ V RÁMCI SYSTÉMU ESS I MIMO NĚJ Cíl: Zavést posílený rámec pro správu systému ESS. Cíl bude plněn: · prováděním revidovaného statistického práva, rozhodnutím o úloze Eurostatu; · přijetím rámcových předpisů, které se vztahují na celé oblasti statistiky. Cíl: Posílit koordinační úlohu Eurostatu jakožto statistického úřadu Evropské unie. Cíl bude plněn: · tím, že se Eurostat v rané fázi přidruží ke všem iniciativám Komise, pokud jde o statistické aspekty; · organizací pravidelných dialogů se zúčastněnými subjekty na úrovni vrcholového řízení. Cíl: Posílit spolupráci s Evropským systémem centrálních bank a evropskými a mezinárodními organizacemi, které se podílejí na tvorbě údajů pro statistické nebo administrativní účely, a to prostřednictvím společných projektů a koordinovaného vývoje. Zajistit soudržnost evropských a mezinárodních norem. Cíl bude plněn: · vytvořením společného rámce pro kvalitu pro ESS a ESCB; · zvýšenou účastí Eurostatu v mezinárodních poradních skupinách; · vymezením a prováděním nových způsobů spolupráce; · zavedením příruček pro nové systémy SNA[23] / ESA[24], pro systémy SEEA[25] / EEEA[26] a pro platební bilanci. Cíl: Podporovat a provádět činnosti spojené se statistickým poradenstvím a statistickou pomocí v zemích mimo EU v souladu s prioritami zahraniční politiky EU se zvláštním důrazem na rozšíření a evropskou politiku sousedství. Cíl bude plněn: · tím, že se systém ESS ujme vedoucí úlohy na mezinárodní scéně; · zajištěním kvalitních údajů pro účely zahraniční politiky EU; · podporou útvarů Komise při provádění rozvojové politiky a politiky mezinárodní spolupráce, ve vztazích s mezinárodními organizacemi a v otázkách společného statistického zájmu s regiony nebo zeměmi mimo Evropu; · šířením příslušných statistických údajů na podporu procesu rozšíření a jednání o rozšíření; · minimalizací počtu žádostí nových členských států o odchylky, neboť jsou příčinou nedostupnosti údajů; · prostřednictvím dohod / memorand o porozumění podepsaných se zeměmi mimo EU; · navržením a prováděním programů technické spolupráce; · technickou pomocí zaměřenou na harmonizaci a poskytování údajů. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropském statistickém programu na období let 2013–2017 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[27] Statistika (3403 — Tvorba statistických informací, 3480 — Správní podpora Eurostatu, 3481 — Politická strategie a koordinace pro Eurostat) 1.3. Povaha návrhu/podnětu þ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[28] ¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Návrh je v souladu s prioritami Evropské unie, jelikož statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci tohoto programu přispějí k provádění politik Evropské unie, např. strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014 (tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, růst a sociální soudržnost, Evropa občanů a globalizace). 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. 1: Poskytování kvalitních statistických informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské unie Příslušné aktivity ABM/ABB 3403 — Tvorba statistických informací Specifický cíl č. 2: Zavedení nové metody tvorby evropské statistiky Příslušné aktivity ABM/ABB 3403 — Tvorba statistických informací, 3480 — Správní podpora Eurostatu, 3481 — Politická strategie a koordinace pro Eurostat Specifický cíl č. 3: Posílení partnerství v rámci systému ESS i mimo něj 3481 — Politická strategie a koordinace pro Eurostat Podrobnější cíle budou vymezeny v ročních statistických pracovních programech Komise. 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Účinky na Evropský parlament a Radu: kladné, jelikož ESP je v souladu se Smlouvami, finančními výhledy a politickými prioritami Evropské unie; program ESP odráží potřeby ohledně statistických informací na podporu politik EU; ESP obsahuje mechanismus pro zlepšené stanovení priorit a snížení zátěže podniků a občanů spojené s odpovědí. Na přípravě ESP se podílejí členské státy. Při provádění programu ESP bude dodržena zásada subsidiarity. Účinky na sbor komisařů a útvary Komise: kladné, jelikož ESP je v souladu se Smlouvami, finančními výhledy; program ESP odráží potřeby ohledně statistických informací na podporu politik EU; a jako součást ESP bude zaveden robustní systém řízení kvality. Program ESP bude účinně vyhodnocován a bude se na něj vztahovat rámec pro rozložení zdrojů, který je v souladu s ABB. Účinky na národní statistické úřady (včetně generálních ředitelů národních statistických úřadů, výboru pro ESS, skupiny pro partnerství, skupin ředitelů) a další vnitrostátní tvůrce: kladné, neboť ESP obsahuje mechanismus pro zlepšené stanovení priorit a snížení zátěže podniků a občanů spojené s odpovědí. Odráží společnou strategii ESS pro provádění sdělení. Na přípravě ESP se podílejí členské státy. Při provádění programu ESP bude dodržena zásada subsidiarity. Účinky na výbor ESAC, Evropskou centrální banku, Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) a jiné neinstitucionální uživatele: kladné, neboť program ESP odráží potřeby ohledně statistických informací na podporu politik EU, uživatelé budou ujištěni, že statistiky budou „vhodné pro dané účely“ (včas a podle potřeb a požadavků jejich politik). Účinky na Eurostat: kladné, neboť program ESP odráží sdělení o metodě tvorby statistiky EU; jako součást ESP bude zaveden robustní systém řízení kvality; program ESP poskytne stabilní rámec pro soudržné, strukturované roční programování a přidělování zdrojů a jasně vymezí směr, jímž by se měl ubírat další vývoj Eurostatu; program ESP bude účinně vyhodnocován. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Pro všechny cíle vyjmenované v programu ESP na období let 2013–2017 jsou uvedeny hlavní akce a ukazatele. Cíle programu ESP na období let 2013–2017 jsou podrobněji naplánovány v ročních pracovních programech a výsledky budou sledovány po celou dobu programového období. Obecný cíl spojený s úsilím být hlavním poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě bude sledován prostřednictvím: - zjišťování zaměřeného na spokojenost uživatelů Eurostatu, a zejména na podíl uživatelů, kteří hodnotí celkovou kvalitu evropské statistiky jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zřízení víceletého evropského statistického programu vychází z čl. 13 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice, který stanoví, že evropský statistický program musí poskytovat rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Musí stanovit priority, které se týkají potřeb informací za účelem provádění činností Evropské unie. Cílovými příjemci návrhu jsou uživatelé a tvůrci evropské statistiky, tj. Evropský parlament a Rada, generální ředitelství Komise, Evropská centrální banka, národní statistické úřady a další vnitrostátní tvůrci evropské statistiky, výbor ESAC, Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) a jiní neinstitucionální uživatelé a samozřejmě široká veřejnost. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Tvůrci politických rozhodnutí a subjekty na trhu soustavně potřebují statistiky, aby mohli přijímat rozhodnutí a monitorovat a vyhodnocovat jejich provádění. Statistiky zajišťují základní infrastrukturu pro řádné a efektivní fungování demokracie a moderního hospodářství. Evropská unie potřebuje vysoce kvalitní statistickou informační službu, aby mohla plnit svoje poslání. Evropská statistika musí být spolehlivá, včasná a nezávislá na politických vlivech a vhodnou formou dostupná pro uživatele. Příprava statistiky by navíc neměla pro poskytovatele údajů představovat přílišné zatížení, přičemž údaje je třeba shromažďovat v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Společně s národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány jednotlivých členských států, které odpovídají za vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, vytvořil Eurostat partnerství souhrnně označované jako evropský statistický systém. Toto partnerství zahrnuje rovněž země EHP. Členské státy shromažďují údaje a sestavují statistiky jak pro vnitrostátní účely, tak pro účely EU. Systém ESS slouží jako síť, v níž je úlohou Eurostatu ukazovat cestu při harmonizaci statistiky v těsné spolupráci s národními statistickými úřady. Práce ESS se soustředí především na oblasti politiky EU – a s rozšířením politik EU byla harmonizace rozšířena téměř na všechny oblasti statistiky. Systém ESS usnadňuje sdílení poznatků a osvědčených postupů mezi členskými státy a vývoj nových technologií, společných nástrojů a sítí spolupráce s cílem využít případné synergie a zabránit zdvojování úsilí, a tím připravit prostor pro moderní systém tvorby, který by byl náležitě vybaven, aby se dokázal vypořádat s budoucími výzvami. Úsilí o harmonizaci, zjednodušení a regulaci lze nejlépe zahájit na úrovni Evropské unie, kde lze takové projekty provádět s optimální účinností. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Hlavní omezení, jemuž v případě současného statistického programu Společenství na období 2008–20124 čelíme, spočívá v tom, že struktura je pevně daná na dobu pěti let a cíle jsou podrobně popsány. Od doby, kdy byl program přijat, došlo k řadě důležitých vývojových změn. Změnil se základní právní rámec pro tvorbu evropské statistiky. Bylo přijato sdělení o metodě tvorby statistiky EU, po něm následovala společná strategie pro ESS; v platnost vstoupila Lisabonská smlouva; do funkce nastoupila nová Evropská komise (od ledna 2010 do prosince 2014); byla zahájena řada nových politických iniciativ (např. Evropa 20205) a byla posílena struktura správy systému ESS. Žádná z těchto vývojových změn se v současném programu neodráží; některé jeho části jsou zastaralé a vznikla mezera mezi plánovanými a skutečnými činnostmi. To snižuje význam zpráv o provádění programu, neboť mnoho z relevantních činností se v programu neodráží, zatímco musíme podávat zprávy o některých činnostech, které jsou v něm zmíněny, nejsou však již prováděny. Pokud jde o proces přípravy evropského statistického programu, pracovní skupina 3 v rámci skupiny pro partnerství[29] navrhla víceletý cyklus programování pro období let 2013–2017. Bylo navrženo, aby byla posílena úloha partnerů ESS (výboru pro ESS, generálních ředitelů národních statistických úřadů, skupin ředitelů a výboru ESAC) při přípravě programu. Rovněž je třeba zmínit, že zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení ex post statistického programu Společenství na období 2003-2007[30] obsahovala doporučení k budoucím víceletým programům, konkrétně: Zlepšit vazbu mezi statistickým programem Společenství a ročními pracovními programy. Statistický program Společenství má představovat rámcový program, který vytyčuje strategickou vizi na pět let a spolu s ročními pracovními programy zaručuje po celé období vlastní pružnost a smysluplnost. Roční pracovní programy vycházejí ze statistického programu Společenství a měly by tedy příslušný program výslovně zmiňovat a vycházet z něj. Zlepšit sledování provádění statistického programu Společenství. Celkové sledování programu by se mělo provést tak, že se stanoví klíčový soubor ukazatelů, které poskytnou dostatečné informace o tom, zda se v průběhu programu dosáhlo operativních a strategických cílů. Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení v polovině období statistického programu Společenství 2008–2012 zdůraznila, že v budoucnosti je třeba zohlednit tyto body: - Vymezení nových potřeb, co se týče statistických informací. Je vyžadován integrovanější přístup s použitím četných a kombinovaných zdrojů údajů spolu s harmonizací metodiky, pojmů a definic. - Posílit partnerství v rámci ESS. Bylo zdůrazněno, že bude třeba vytvořit více různých integrovaných modelů spolupráce spolu s členskými státy. - Za nezbytnou byla považována úvaha o koncepčním přístupu k přehodnocení priorit jednotlivých činností a dostupnosti zdrojů pro provádění statistického programu Společenství s cílem snížit zátěž respondentů a náklady tvůrců. Stojí za zmínku, že stávající statistický program Společenství na období 2008–2012 byl jedním z témat zprávy o auditu hodnotící funkce[31] připravené pracovištěm interního auditu Eurostatu, která poukázala na to, že nebylo provedeno hodnocení ex ante stávajícího programu, a doporučila, aby bylo takové hodnocení u budoucích programů prováděno v souladu s finančním nařízením[32] (článek 27) a jeho prováděcími pravidly[33] (článek 21). S cílem vyhnout se omezením příliš podrobného programu, aby bylo možné přizpůsobit se novým nebo měnícím se politickým prioritám a vývojovým změnám, je program ESP 2013–2017 koncipován jako obecný nástroj pro plánování, který obecně popisuje cíle a akce, které mají být provedeny, a tím vymezuje celkový rámec pro přípravu ročních statistických pracovních programů s podrobnými cíli a akcemi. Vzhledem k vývojovým změnám v ESS, jakož i provádění sdělení o metodě tvorby statistiky EU je třeba, aby evropský statistický program na období let 2013–2017 kladl zvláštní důraz na vyrovnání se s budoucími výzvami a vyvážení poptávky a zdrojů. Silné partnerství v rámci ESS má zásadní význam, a proto byly do plánu příprav tohoto programu začleněny rozsáhlejší konzultace se zúčastněnými stranami. Na základě minulých zkušeností jsou zavedeny mechanismy, které mají zaručit soudržnost procesů plánování a podávání zpráv lepším propojením cílů programu s ročními pracovními programy a zdokonalením monitorování a hodnocení provádění programu. Při navrhování cílů a ukazatelů programu ESP na období let 2013–2017 byla zohledněna doporučení hodnocení v polovině období statistického programu Společenství 2008–2012. Pokud jde o přehodnocení priorit statistických požadavků zaměřených na snížení zátěže respondentů a nákladů tvůrců, bylo zejména naplánováno provedení mechanismu pro stanovení priorit, který byl předložen výboru pro ESS dne 18. listopadu 2010[34]. V souladu s finančním nařízením[35] (článek 27) a jeho prováděcími pravidly[36] (článek 21) bylo připraveno hodnocení ex ante. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími finančními nástroji Souběžně se stávajícím statistickým programem Společenství na období 2008–2012 je od roku 2009 do roku 2013 prováděn další víceletý program, konkrétně program modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS). Aby se zvýšila účinnost řízení programů, Eurostat se rozhodl, že v budoucnosti bude mít místo dvou víceletých programů pouze jeden. To znamená, že cíle v oblasti statistik podnikání a obchodu po roce 2013 a akce spojené s modernizací sociální statistiky jsou součástí programu ESP na období let 2013–2017. Kromě toho Eurostat plní koordinační úlohu v oblasti tvorby evropské statistiky v souladu s rozhodnutím Komise 97/281/ES ze dne 21. dubna 1997. Generální ředitelství Komise a další útvary zapojují Eurostat v rané fázi do vývoje svých programů souvisejících se statistikou. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad þ Časově omezený návrh/podnět (1) þ Návrh/podnět s platností od [01/01] 2013 do [31/12] 2017 (2) þ Finanční dopad od roku 2013 do roku 2017 u prostředků na závazky a od roku 2013 do roku 2021 u prostředků na platby. ¨ Časově neomezený návrh/podnět (7) Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, (8) poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[37] þ Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly plnění rozpočtu: (9) ¨ výkonných agentur (10) ¨ subjektů zřízených Společenstvími[38] (11) ¨ vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů pověřených výkonem veřejné služby (3) ¨ osob pověřených prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi, zejména s OECD, Organizací spojených národů a Světovou bankou. Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Na základě zkušeností se statistickým programem Společenství na období 2008–2012 bude ve vhodných případech zváženo omezené využití společného řízení s mezinárodními organizacemi s cílem podpořit dosažení cílů evropského statistického programu na období let 2013–2017. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Na základě ustanovení finančních nařízení pro výdajové programy mezi říjnem 2010 a dubnem 2011 provedlo oddělení Eurostatu pro strategické plánování za pomoci finančního a právního oddělení hodnocení ex ante programu ESP na období let 2013–2017. Toto hodnocení bylo konzultováno s interní pracovní skupinou Eurostatu pro přípravu programu EPS na období let 2013–2017, kterou tvoří zástupci všech ředitelství Eurostatu na úrovni vedoucích oddělení, a poté bylo schváleno na zasedání ředitelů Eurostatu dne 12. dubna 2011. Hlavní zjištění hodnocení ex ante byla začleněna do důvodové zprávy a legislativního finančního výkazu. Závěry vyvozené z minulých zkušeností, které byly zohledněny při zřizování programu ESP, jsou popsány v legislativním finančním výkaze v bodě 1.5.3 „Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti“. Cíle programu ESP jsou popsány v samotném návrhu. Výsledky hodnocení konzultací zúčastněných stran, alternativních mechanismů poskytování, hospodárnosti a analýzy rizik jsou popsány v bodě 2 důvodové zprávy s názvem Výsledky konzultací zúčastněných stran a posouzení dopadů. Článek 2 návrhu stanoví, že program ESP bude podléhat ročnímu plánování prostřednictvím ročních statistických pracovních programů Komise v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009. Tyto programy a jejich odpovídající financování budou předmětem rozhodnutí Komise, v němž budou podrobně popsány výstupy a výsledky (cíle a ukazatele), jichž má být během referenčního období dosaženo. Monitorování bude zaručeno prostřednictvím pravidelných zpráv o spotřebě zdrojů a o pokroku, jehož bylo při plnění cílů dosaženo. Pokud jde o podávání zpráv, předpokládá se, že v souladu s nařízením o evropské statistice bude vypracována průběžná zpráva o pokroku a po konzultaci výboru pro ESS bude nejpozději v červnu 2015 předložena Evropskému parlamentu a Radě. Na konci programového období bude program ESP podroben hodnocení ex post. Hodnotící zpráva bude konzultována s výborem pro ESS a do konce roku 2018 bude předložena Evropskému parlamentu a Radě. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Způsobem řízení navrženého programu je přímé centralizované řízení Komisí a v omezené míře společné řízení s mezinárodními organizacemi. Z finančního hlediska bude program prováděn zadáváním zakázek, a to zejména firmám, které se specializují na statistické nebo informační služby, a financováním granty zejména pro národní statistické úřady. Nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice povoluje přímé udělování grantů těmto úřadům. Hlavní zjištěná rizika spojená s prováděním programu se týkající především řízení postupů udělování grantů. Na základě zkušeností s prováděním statistického programu Společenství na období 2008–2012 se zdá, že někteří příjemci se soustavně dostávali do obtíží ve snaze předložit požadovanou dokumentaci, aby bylo možné určit způsobilost vzniklých nákladů. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Systém vnitřní kontroly má tyto hlavní prvky: ověření ex ante provozních a finančních hledisek každé finanční transakce (legality, správnosti a řádného finančního řízení) podle čl. 47 odst. 3 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení. Kontroly ex ante se vztahují na celý výdajový cyklus od plánování a programování po závazky a platby. Za tímto účelem musí každý subjekt ve finančních okruzích použít pro kontrolu každé finanční transakce následující zvláštní kontrolní seznamy. K plnění rozpočtu programu v souladu se zásadami řádného finančního řízení a k zaručení, že jsou splněny požadavky ohledně legality a správnosti, přispívají nejen finanční okruhy, ale také odpovídající dozor, podávání zpráv o financování a výkonnosti, audity a hodnocení. Bude zaručena doplňkovost výše zmíněných zdrojů záruk, aby se zamezilo zdvojování úsilí a zajistila hospodárnost kontrol. Na základě ucelených a povinných kontrol prováděných u každé finanční transakce, která bude v rámci programu povolena, budou na řízení postupů udělování grantů uplatňována dodatečná kontrolní opatření. Kromě výše popsaných kontrol ex ante budou na základě roční analýzy rizik prováděna posílená ověřování ex ante a ex post. Posílená ověřování ex ante budou prováděna na základě vzorku, půjde tedy o důkladné kontroly dodatečných podkladů před závěrečnými platbami pro spolufinancované grantové akce. Navíc budou na základě zkušeností získaných od roku 2005 prováděny kontroly ex post, aby bylo ověřeno, že operace financované z rozpočtu jsou prováděny správně a zejména že jsou dodržována kritéria stanovená pro ověřování ex ante. Bude kladen zvláštní důraz na snížení administrativní složitosti, a tudíž také pravděpodobnosti výskytu chyb spojených s řízením grantů. Toho bude dosaženo zejména důrazem na větší projekty (a omezením malých grantů), prostřednictvím požadavků zvláštních osvědčení o auditu a v neposlední řadě zavedením alternativních možnosti plateb na základě skutečných nákladů, tedy grantů založených na paušálních sazbách a stupnicích jednotkových nákladů. Náklady na kontroly a přínos kontrol: Má se za to, že kontrolní strategie programu sníží riziko nesouladu pod úroveň 2 %, což je v souladu s posouzením provedeným v rámci roční zprávy o činnosti za rok 2010. Vzhledem k tomu, že cílem vnitřní kontroly nového programu je nepřekročit během celého programového období let 2013–2017 průměrnou míru zbytkových chyb ve výši 2 %, systém vnitřní kontroly, jakož i s ním spojené náklady jsou považovány za odpovídající k dosažení tohoto cíle. GŘ ESTAT má za to, že náklady na výše zmíněné dodatečné posílené kontroly ex ante a ex post zůstávají přibližně na úrovni 1 % rozpočtu programu, což je přibližně stejný poměr jako v předchozím programu. Z hlediska povahy a intenzity kontrol bude 100 % finančních transakcí (a tudíž 100 % rozpočtu) podrobeno povinným kontrolám ex ante v souladu s finančním nařízením. Jak je popsáno výše, po roční analýze rizik budou prováděny kontroly založené na důkladné analýze podkladů. Mohou se vztahovat na 4–6 % rozpočtu. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Kromě uplatnění všech regulačních kontrolních mechanismů bude navržena strategie proti podvodům, která bude v souladu s novou strategií Komise proti podvodům přijatou dne 24. června 2011, aby se mimo jiné zaručilo, že vnitřní kontroly zaměřené proti podvodům jsou plně v souladu se strategií Komise proti podvodům a že přístup k řízení rizika podvodů umožňuje určovat oblasti, v nichž existuje riziko podvodu, a odpovídající reakce. V nezbytných případech budou zřízeny skupiny k navazování a udržování kontaktů a vhodné nástroje informačních technologií určené pro analýzu případů podvodů v souvislosti s evropským statistickým programem. Eurostat stanovil kontrolní strategii na období let 2013–2017, která doplňuje provádění programu ESP. Cílem snižování složitosti, uplatňování hospodárných postupů sledování a provádění kontrol ex ante a ex post založených na riziku bude snížit pravděpodobnost podvodů a přispět k jejich prevenci. Součástí kontrolní strategie jsou zvláštní opatření na zvyšování povědomí a příslušná odborná příprava zaměřená na prevenci podvodů. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající rozpočtové linie výdajů V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Číslo [popis……………………….……...……….] || RP/NRP[39] || zemí ESVO[40] || kandidátských zemí[41] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Číslo [okruh……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1A || 29.0205 Evropský statistický program 2013–2017 || RP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE 1A || 29.010405 Informační politika v oblasti statistiky – Výdaje na správu a řízení || NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Veškeré údaje jsou v současných cenách. Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || OKRUH 1A — Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (2013) OKRUH 1 – Inteligentní růst podporující začlenění (od roku 2014) GŘ: ESTAT || || || Rok 2013[42] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || || CELKEM  Operační prostředky || || || || || || || || 29.0205 || Závazky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[43] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Prostředky pro GŘ ESTAT CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 CELKEM prostředky z okruhu 1a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Veškeré údaje jsou v současných cenách. || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM GŘ: ESTAT ||  Lidské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Ostatní správní výdaje || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 GŘ ESTAT CELKEM || Prostředky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || OKRUH 1A - Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (2013) OKRUH 1 – Inteligentní růst podporující začlenění (od roku 2014) GŘ: ESTAT || || || Rok 2013[44] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || || CELKEM  Operační prostředky || || || || || || || || 29.0205 || Závazky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[45] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Prostředky pro GŘ ESTAT CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 CELKEM prostředky z okruhu 1a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || || Platby || =5+ 6 || || || || || || || || Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM GŘ: ESTAT ||  Lidské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Ostatní správní výdaje || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 GŘ ESTAT CELKEM || Prostředky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky (12) ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků (13) þ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || CELKEM || VÝSTUPY || Uveďte cíle a výstupy || Druh výstupu[46] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[47] Poskytování kvalitních statistických informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské unie || – Výstup || Statistické projekty || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 ||