EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 25.7.2011 
SEK(2011) 938 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
Průvodní dokument k 
Návrh  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se zavádí evropský p říkaz k obstavení ú čtů k usnadn ění vymáhání 
přeshraničních pohledávek v ob čanských a obchodních v ěcech 
{KOM(2011) 445 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 937 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. ÚVOD 
Cílem iniciativy je usnadnit p řeshraniční vymáhání pohledávek tím, že se v Evropské unii 
zlepší přístup k obstavování ú čtů a jeho ú činnost. Iniciativa p řispěje k posílení d ůvěry 
podnikatelských kruh ů, zejména malých a st ředních podnik ů, spotřebitelů a rodin v to, že 
mohou pln ě využívat všech možností nabízených jednot ným trhem. Iniciativa je soudržná s 
integrovaným p řístupem Komise k posílení hospodá řské obnovy, který byl stanoven v 
evropské strategii pro zam ěstnanost a r ůst „Evropa 2020“. 
1.1. Politický mandát a stávající nástroje 
Stockholmský program z roku 2009 uvádí , že „evropský soudní prostor by m ěl sloužit na 
podporu hospodá řské činnosti v rámci jednotného trhu“. Proto „vyzývá Komisi, aby 
předložila vhodné návrhy na zlepšení ú činnosti výkonu soudních rozhodnutí v Evropské unii 
týkajících se bankovních ú čtů a aktiv dlužníka“. Ak ční plán Komise provád ějící 
Stockholmský program odkazuje na iniciativu týkající se „na řízení o obstavování ú čtů“. 
Stávající nástroje v oblasti civilního soudnictví se výkonem rozhodnutí nezabývají.  
1.2. Konzultace a vým ěna zkušeností 
V rámci p řípravy této iniciativy zve řejnila Komise v roce 2003 srovnávací studii a v říjnu 
2006 podnikla ve řejnou konzultaci prost řednictvím zelené knihy. Empiri cké údaje, na nichž je 
založeno posouzení dopad ů, dodaly další externí studie a pr ůzkum Evropského 
podnikatelského konzulta čního panelu. Komise rovn ěž zorganizovala ve řejné slyšení a 
několik jednání s odborníky na  výkon rozhodnutí. Další p řipomínky dodala meziútvarová 
skupina v rámci Komise. Toto posouzení dopad ů bylo přezkoumáno Výborem pro 
posouzení dopad ů. Doporučení obsažená ve stanovisku Výboru pro posouzení dopad ů byla v 
této revidované verzi zprávy zohledn ěna následujícím zp ůsobem: i) analýza problému byla 
podpořena lepším objasn ěním stadií p řeshraničního vymáhání pohledávek a problém ů, které 
po revizi na řízení Brusel I v této oblasti p řetrvávají, zejména byly objasn ěny předpoklady, na 
kterých staví odhady hospodá řských účinků nařízení, ii) bylo rozvinuto posouzení výchozího 
scénáře a byla zd ůrazněna přidaná hodnota up řednostňované varianty; iii)  bylo zdokonaleno 
posouzení dopad ů, zejména posouzením dalších díl čích variant zachycujících d ůležité prvky 
legislativního návrhu se zvláštním z řetelem na lh ůty, jak jsou navrhovány v nové iniciativ ě. 
iv) konečně byly objasn ěny právní pojmy a v p říloze byl p řipojen glosá ř. 
1.3. Dodržování lidských práv 
Byl posouzen dopad na lidská práva s cílem za jistit, aby navrhovaný režim zcela respektoval 
práva a zásady zakotvené v Listin ě základních práv. Mezi hlav ní ustanovení, na která má 
iniciativa Komise vliv, pat ří: právo na ú činnou právní ochranu ( článek 47 první pododstavec), 
právo na spravedlivý proces ( článek 47 druhý pododstavec), právo na lidskou d ůstojnost 
(článek 1), právo na vlastnictví ( článek 17), právo na rodinný život ( článek 7) a právo na 
ochranu osobních údaj ů (článek 8). 
 
CS 2   CS 2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Problém p řeshraničního vymáhání pohledávek 
Věřitelé vymáhající své pohledávky v jiném členském stát ě se v sou časné době potýkají s 
významnými obtížemi. Tyto obtí že vyvstávají jak v souvislosti s řízením o podstat ě nároku, 
ve kterém soud pravomocn ě rozhoduje na základ ě komplexní analýzy všech v dané v ěci 
relevantních skutkových i právních otázek, tak b) s řízením o vydání p ředběžných opat ření, ve 
kterém soud vydává p ředběžné rozhodnutí, jako je nap ř. příkaz k obstavení bankovního ú čtu 
na základ ě souhrnné analýzy daného p řípadu. V souladu s politickým  mandátem je cílem této 
iniciativy usnadnit získávání p ředběžných opat ření k obstavení dlužníko va majetku a zlepšit 
účinnost výkonu rozhodnutí v Evropské unii. Vnit řní trh dnes umož ňuje, aby dlužník tém ěř 
okamžitě přesouval své prost ředky z jednoho bankovního ú čtu na druhý, což mu usnad ňuje 
uniknout výkonu rozhodnutí. Zatímco v ěřitel má jen malou šanci stejn ě hladce zablokovat 
dlužníkovy bankovní ú čty, aby si zajistil, že budou uhrazeny jeho pohledávky. Pro v ěřitele 
může být rovn ěž obtížné zjistit, kde má dlužník veden bankovní ú čet, zejména v 
přeshraničních situacích. Z t ěchto důvodů není schopno mnoho v ěřitelů úspěšně vymoci své 
pohledávky ze zahrani čí, nebo se o to ani ne pokusí, a pohledávky odepíše. 
2.2. Různá stadia řízení 
Níže uvedené schéma popisuje r ůzná stadia získání a výkonu p říkazu k obstavení ú čtů. 
Věřitel podá návrh
na vydání p říkazu
k obstavení ú čtůPříkaz k obstavení
vydánŘízení pro prohlášení
vykonatelnosti *Účet obstavenPodmínky a 
řízení:
- vnitrostátní
právo
Věřitel podá
návrh na vydání
příkazu
k obstavení ú čtůPříkaz k obstavení
vydánÚčet obstavenPodmínky a 
řízení:
- evropské
právoVěřitel podá návrh
na vydání p říkazu
k obstavení ú čtůPříkaz k obstavení
vydánÚčet obstavenPodmínky a 
řízení:
- vnitrostátní
právo2) Revize na řízení Brusel I:
3) Navrhovaná iniciativa:1) Stávající právní stav:
Žádnéřízení pro 
prohlášení
vykonatelnosti = 
automatickyvykonatelný
Žádnéřízení pro 
prohlášení
vykonatelnosti = 
automatickyvykonatelný*Pouze, pokud 
je před vydáním 
příkazu 
vyslechnut 
dlužník.Výkon a 
přístup k 
informacím o 
účtech:
- vnitrostátní
právo
Výkon a p řístup k
informacím o ú čtech:
-e v r o p s k ép r á v oNOVÉNOVÉNOVÉ
Výkon a 
přístup k 
informacím o 
účtech:
- vnitrostátní
právo
 
 
 
CS 3   CS V mnoha členských státech m ůže věřitel už před zahájením řízení o podstat ě nároku podat 
návrh na vydání p ředběžného opat ření, kterým jsou obstavena dl užníkova aktiva. Má-li být 
předběžné opatření vykonáno v jiném členském stát ě, než je členský stát jeho vydání, 
potřebuje věřitel, aby bylo rozhodnutí v daném stát ě prohlášeno za vykonatelné (v tzv. řízení 
pro prohlášení vykonatelnos ti). Podle stávajícího na řízení Brusel I lze doložku vykonatelnosti 
získat pro p ředběžná opatření nařízená v jiném členském stát ě, pokud nebyla tato opat ření 
nařízena bez vyslechnutí dluž níka (tzv. rozhodnutí ex parte , tj. vydaná na návrh jedné ze 
stran). V rámci revize na řízení Brusel I by se požadavek  na doložku vykonatelnosti m ěl zrušit, 
tj. rozhodnutí vydaná v jednom členském stát ě, včetně některých rozhodnutí ex parte , budou 
bez dalšího vykonatelná v jiném členském stát ě. Výkon p říkazů k obstavení ú čtů se však i 
nadále bude řídit výlučně vnitrostátním právem. 
2.3. Příčiny současného problému 
Problém č. 1: Podmínky pro vydání p říkazu k obstavení ú čtů se napříč EU liší:  pro věřitele v 
některých členských státech je proto získání p říkazu k obstavení ú čtů obtížnější než jinde. 
Rozdíly se týkají nap říklad míry dokazování vyžadované soudem pro vydání p říkazu (nap ř. 
nebo toho, zda existuje obava, že by byl výkon rozhodnutí ohrožen).  
Problém č. 2: Složité získávání informací o bankovních ú čtech dlužníka:  v mnoha členských 
státech věřitel složit ě získává informace o tom, kde má jeho dlužník bankovní ú čet. Jsou 
rovněž členské státy, kde není možné získat p říkaz nařizující bankám poskytnout informace, 
zda vedou dlužníkovi ú čet. Oproti tomu v jiných zemích mají p řístup k da ňovým registr ům 
orgány příslušné pro výkon rozhodnutí. Na řízení o vyživovací povinnosti zavádí v oblasti 
výživného systém administ rativní pomoci oprávn ěným ze strany úst ředních orgán ů, které mají 
přístup k informacím orgán ů veřejné moci. 
Problém č. 3: V přeshraničních věcech jsou vyšší náklady na získání p říkazu k obstavení:  
revize nařízení Brusel I ušet ří věřitelům cca 2 000 EUR na pr ůměrných nákladech řízení pro 
prohlášení vykonatelnosti. U p řeshraničních věcí však vznikají další náklady. Zaprvé jde o 
nutnost zapojit dalšího právníka, který má oprávn ění vykonávat praxi v zemi, kde řízení 
probíhá. Jde rovn ěž o náklady na p řeklady písemností do ú ředního jazyka, který p řijímá soud, 
nebo náklady na p řeshraniční doručování písemností.  
Problém č. 4: Rozdíly ve vnitrostátních syst émech pro výkon rozhodnutí a v délkách 
exekučních řízení v členských státech: dokonce i ve vnitrostátních v ěcech může doručení 
soudního rozhodnutí o výkonu v Evrop ě trvat od 1 dne až po více než 30 dn ů. Prodlení v 
přeshraničních situacích budou obecn ě dokonce ješt ě delší. Rozdíly ve vnitrostátních 
systémech v oblasti výkonu zap říčiňují rovněž další prodlení p ři výkonu rozhodnutí nebo 
dokonce, že rozhodnutí není vykonáno. V n ěkterých členských státech ro zhodnutí vykonávají 
exekutoři jednající mimo soudní systém, v jiných výkon provádí soud nebo úst řední správní 
úřad. 
2.4. Rozsah problému 
Problémy s p řeshraničním vymáháním pohledávek ovliv ňují v prvé řadě podniky , které  
obchodují nebo poskytují služby v jiných členských státech. Rozsah p řeshraničních 
nedobytných pohledávek, které je možné potenciáln ě zajistit, lze na základ ě různých 
zdrojových údaj ů odhadnout na hodnotu mezi 1,12 miliardy a 2 miliardami EUR. Podle 
nedávných pr ůzkumů Eurobarometer se spotřebitelé stále zdráhají nakupovat p řes hranice. 14 
% spotřebitelů nakupujících na dálku m ělo problémy s transakcí. Ví ce než polovina z nich má 
 
CS 4   CS za to, že p řístup k ob čanskoprávním soud ům v jiném členském stát ě EU je komplikovaný. 
Peněžní hodnotu „problematických“ p řeshraničních nárok ů u výživného  lze odhadnout na 
částku až 268 milion ů EUR za rok. Postavení oprávn ěných u výživného se v ur čitém ohledu 
zlepší díky na řízení o vyživovací povinnosti. 
2.5. Potřeba akce na úrovni EU 
Každý nový evropský nástroj pr o obstavování bankovních ú čtů v přeshraničních situacích by 
měl být předmětem uznávání a výkonu soudních rozhodnutí a m ěl by odstra ňovat překážky 
řádného pr ůběhu občanskoprávních řízení. Jako takový by se na n ěj vztahovalo písm. a) a f) 
článku 81 SFEU, který rovn ěž vyzývá k p řijímání opat ření nezbytných k řádnému fungování 
vnitřního trhu. Co se tý če subsidiarity, problémy (jmenovit ě náklady řízení, obtíže se 
získáváním informací o aktivech dlužníka a neú činná občanskoprávní procesní pravidla) mají 
jednoznačný přeshraniční rozměr a členské státy nemohou samy dosáhnout jejich náležitého 
řešení.  
3. CÍLE 
Obecným cílem tohoto návrhu je pak usnadnit ob čanům a podnik ům (zejména malým a 
středním podnik ům) vymáhání p řeshraničních pohledávek, prohloubit d ůvěru obchodník ů, 
zlepšit platební morálku dlužník ů, omezit rizika spojená s p řeshraničním obchodem a zlepšit 
účinnost výkonu soudních rozhodnutí. Specifickým cílem je zvýšit ú činnost řízení u 
přeshraničního výkonu rozhodnutí tím, že v ěřitelé budou moci získat p říkazy k obstavení 
aktiv nebo obstavení bankovního ú čtu na základ ě stejných podmínek bez ohledu na zemi, kde 
se nachází p říslušný soud; tím, že v ěřitelé budou moci získat inform ace o tom, kde má dlužník 
vedeny bankovní ú čty; tím, že budou redukovány náklady v p řeshraničních situacích a tím, že 
se zvýší pov ědomí o dostupném evropském řízení.  
4. MOŽNÉ VARIANTY POLITIKY  
Varianta A:  Zachování stávající ho stavu po revizi na řízení Brusel I.  V rámci této možnosti 
by Komise nepodnikla žádné kroky nad rámec navrhované revize na řízení Brusel I, která byla 
přijata v prosinci 2010.  
Varianta B:  Vytvoření evropského p říkazu k obstavení ú čtů. Tato varianta by vytvo řila nové 
evropské řízení se zajiš ťovacím ú činkem, které by dopl ňovalo stávající prost ředky právní 
ochrany v rámci vnitrostátního práva, aniž by bylo nutné m ěnit právo v členských státech EU 
civilního řízení soudního nebo systémy v oblasti výkonu rozhodnutí. Evropské řízení by 
upravovalo řízení pro vydání p říkazu k obstavení bankovních ú čtů a rovněž i pravidla pro 
jeho provedení bankou, u které je cílený ú čet veden. 
Varianta C:  Harmonizace vnitrostátních pravidel upravujících obstavení bankovních ú čtů. 
Tato varianta by pomocí evropské sm ěrnice harmonizovala vnitrostátní pravidla civilního 
řízení soudního upravujíc í obstavení bankovních ú čtů v přeshraničních věcech. 
 
CS 5   CS 5. HODNOCENÍ VARIANT POLITIKY A POSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1. Varianta A: Zachování stáva jícího stavu po revizi na řízení Brusel I (bude-li 
přijata) 
a) Zamýšlené cíle: Zachování stávajíc ího stavu by nem ělo účinek na zjišt ěné problémy a 
nepřispělo by k dosažení výše uvedeného specifického politického cíle.  
b) Hospodá řský dopad: Za stávajícího stavu žádá o 60 % více spole čností o p ředběžná 
opatření, kterými se obstavuje dlužník ův bankovní ú čet ve věcech s vnitrostátním rozm ěrem, 
než je tomu u p řeshraničních věcí1. Znamená to, že spole čnosti u p řeshraničních transakcí 
méně využívají možnosti zajiš ťovat úhradu svých pohledávek p říkazy k obstavení ú čtů ve 
srovnání s vnitrostátními transakcemi, v d ůsledku čehož odpisují více pohledávek 
přeshraničních než pohledávek vnitrostátních. Tuto částku lze vy číslit mezi 441 miliony EUR 
a 800 miliony EUR2. Obtíže p ři přeshraničním vymáhání pohledávek neumož ňují 
společnostem, zejména malým a st ředním podnik ům, aby pln ě využívaly výhod jednotného 
trhu. Očekává se, že v d ůsledku revize na řízení Brusel I se po čet společností využívajících 
příležitostí nabízených p říkazy k obstavení ú čtů v přeshraničních situacích zvýší o 10 % ve 
srovnání se stávajícím stavem, což povede k zvýšení úrovn ě obstavených pohledávek na 
odhadovaných 68–120 milion ů EUR. 
c) Základní práva: Zachování stávajícího stavu by ne bylo v rozporu s požadavky Listiny 
základních práv Evropské unie, protože Listina pouze požaduje po členských státech, když 
provádí právo Unie, aby dodržovaly práva v ní stanovená, a nástroje EU se v sou časné době 
nevztahují na řízení o výkonu rozhodnutí ob čanskoprávních v ěcech. 
d) Stanoviska zú častněných stran: Nikdo nežádal o zachování stávajícího stavu. 
5.2. Varianta B: Evropský p říkaz k obstavení ú čtů 
a) Účinnost naplnit politické cíle: Varianta B napl ňuje obecný politický cíl , kterým je 
usnadnit ob čanům a podnikatel ům vymáhání p řeshraničních pohledávek tím, že bude 
usnadněno získání p říkazu k obstavení ú čtů, který zajistí vymožení p řeshraniční pohledávky. 
Ve značné míře naplní specifický politický cíl . Umožní v ěřitelům využít efektivního a 
jednotného evropského řízení za stejných podmínek ve všech členských státech Evropské unie 
– např. bez předchozího vyslechnutí dlužní ka, a tudíž bude u opat ření zachován ú činek 
překvapení; získat informace o tom, kde má dlužník vedeny ú čty, aniž by bylo nutné platit za 
služby soukromým agenturám pro vymáhání dluh ů nebo detektivním agenturám. Sníží se 
náklady na právní poradenství a p řeklady. Náklady bank a exekutor ů se stanou 
transparentn ější, když bude uložena členským stát ům povinnost stanovit je dnotný poplatek za 
tyto služby. Zavedení lh ůt u určitých klíčových stadií řízení umožní v ěřitelům rychleji získat a 
vykonat p říkaz k obstavení ú čtů. 
b) Hospodá řský dopad:  Varianta B by m ěla pozitivní hospodá řský dopad a p řispěla by ke 
snížení celkové částky 55 miliard EUR nedobytných pohledávek. Umožnila by spole čnostem 
zajistit vymožení dalších nedobytných pohledávek ve výši mezi 373 miliony a 600 miliony 
                                                 
1 Rozdíl mezi spole čnostmi žádajícími o obstavení bankovního ú čtu v přeshraničních věcech (11,6 %) a 
společnostmi žádajícími o obstavení bankovního ú čtu ve vnitrostátních v ěcech (19,2 %).  
2 Odhad na základ ě vzorku bankovních institucí byl 1,12 miliardy EUR – 678 miliony EUR, což činí 440 
miliony EUR, a druhý odhad byl 2 miliardy EUR – 1,2 miliardy, což činí 800 milion ů EUR. 
 
CS 6   CS EUR  za rok, a tudíž by se b ěhem předmětné doby zvýšila celková úrove ň zajištění 
nedobytných pohledávek  příkazy k obstavení ú čtů z 679 milion ů až 1,2 miliardy EUR na 
částku mezi 1,12 miliardou až 2 miliardami EUR za rok . Odhad úspory náklad ů pro 
společnosti, které se v sou časnosti zapojují do p řeshraničního obchodu, by se pohyboval v 
rozmezí od 81,9 do 149 milion ů EUR ročně3. Z varianty B by t ěžily zejména malé a st řední 
podniky  a pravděpodobně by podnítila více spole čností a spot řebitelů k tomu, aby pln ě 
využívali možností nabízených jednotným trhem. Platební morálku dlužník ů pravděpodobně 
rovněž zvýší dostupnost ú činné sankce za neplacení (navíc ke zvýšení částky nároku, jež již 
poskytuje sm ěrnice o opožd ěných platbách). Nár ůst počtu příkazů k obstavení ú čtů se sebou 
přináší riziko negativního hospodá řského dopadu na banky, které v sou časnosti nemohou 
účtovat poplatek za provedení opat ření. 
c) Sociální dopad: Od varianty B se spolu s provedením na řízení o vyživovací povinnosti 
očekává, že umožní oprávn ěným u výživného, aby od notorických dlužník ů vymohli 
významnou část svých nárok ů.  
d) Dopad na členské státy: Náklady na provedení jsou podstatn ě nižší než u alternativní 
varianty harmonizace vnitrostátních pr avidel. Náklady na zaškolení soudc ů a exeku čních 
úředníků by měly být nízké a jednorázové. Členským stát ům, jejichž soudní systém je v 
současnosti relativn ě pomalý, mohou vzniknout vyšší náklady na provedení z d ůvodu 
dodržování procesních lh ůt. Varianta B by respektovala právní tradice členských stát ů. 
e) Základní práva: Varianta B by zlepšila právo v ěřitelů na účinné vymožení svých 
pohledávek. Ve stejné chvíli by nové řízení zajistilo, že jsou práva dlužníka chrán ěna zcela v 
souladu s požadavky stanovenými v Listin ě základních práv, zejména p řiznáním rychlých a 
odpovídajících prost ředků nápravy proti p říkazům k obstavení ú čtů a zajištěním, že částky k 
zajištění živobytí budou z exekuce vyjmuty. Nástroj by m ěl zajistit, aby osobní údaje dlužníka 
byly zpracovávány řádným a zákonným zp ůsobem, aby byl ú čel zpracovávání t ěchto údaj ů 
omezen výlu čně na obstavení částky pohledávky, aby byly dlužníkovy údaje uchovávány 
pouze po dobu nezbytn ě nutnou a aby dlužník m ěl prostředky nápravy proti zpracovávání 
jeho údajů. 
f) Stanoviska zú častněných stran:  Valná většina zúčastněných stran a Evropský parlament 
vyzývají k vytvo ření specifického evropského nástroje pro p řeshraniční vymáhání 
pohledávek. 
5.3. Varianta C: Harmonizace pravidel upravujících obstavení bankovních ú čtů.  
a) Zamýšlené cíle:  Tato varianta by rovn ěž naplnila výše uvedené politické cíle, i když v 
menší míře než varianta B. Varianta C by však neumožnila, aby vnitrostátní řízení existovala 
souběžně s harmonizovaným „evropským“ řízením. 
b) Hospodá řský dopad: Varianta C by m ěla oproti variant ě B trochu jiný hospodá řský 
dopad. I když by se díky ní vyr ovnaly podmínky pro vydávání p říkazů k obstavení ú čtů, např. 
zajišťující, že v rámci EU mohou být p říkazy k obstavení získány za stejných podmínek, 
přetrvávaly by rozdíly mezi řízeními, pokud by harmoniza ční nástroj (nap ř. směrnice) neřešil 
                                                 
3 Tento odhad vychází z p ředpokladu, že spole čnosti mohou ušet řit v průměru 10 hodin na odm ěnách za 
právní poradenství u každého p řeshraničního případu, což činí v průměru v EU 2 410 EUR na právní 
případ. Tato částka je vynásobena odhadovaným po čtem stávajících p řeshraničních příkazů k obstavení 
účtů za rok mezi 34 000 a 61 828.  
 
CS 7   CS všechny detailní aspekty procesního práva členských stát ů. V důsledku toho by varianta C 
nedosáhla stejného stupn ě jednotnosti, jakého by dosáh lo samostatné evropské řízení 
vytvořené nařízením. P řetrvávající rozdíly mezi procesními a exeku čními pravidly členských 
států by pravd ěpodobně i nadále vyžadovaly zapojení právník ů s oprávněním k výkonu praxe 
v každém jednotlivém členském stát ě, ve kterém by se m ěl získat a/nebo vykonat p říkaz k 
obstavení ú čtů. Varianta C by neumožn ila stejnou úsporu náklad ů jako varianta B. Z varianty 
C by proto pravd ěpodobně měly menší pozitivní hospodá řský prosp ěch malé a st řední 
podniky, u kterých je mén ě pravděpodobné, že by m ěly vnitropodniková právní odd ělení, a 
jsou tudíž oproti velkým korporací obecn ě více citlivé na  právní výdaje. 
c) Členské státy: Varianta C by po členských státech požadovala, aby do svého 
vnitrostátního práva provedly  pravidla harmonizovaná sm ěrnicí. Varianta C by proto byla 
více nákladná pro provedení a více by zasa hovala do vnitrostátníc h právních tradic.  
d) Základní práva:  Varianta C by m ěla pozitivní dopad na právo v ěřitele na ú činný výkon 
rozhodnutí. Soulad s požadavky Listiny, které se týkají ochrany práv odp ůrce, by byl rovn ěž 
vyžadován. 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Legenda:  ++ = velmi pozitivní dopad; 0 = žádný ne bo neutrální dopad; - - = velmi negativní 
dopad. 
Možnosti politiky Ú činnost s 
ohledem na dosažení cílů Hospodářský 
dopad Dopad na 
členské státy Základní 
práva 
Varianta A: zachování stávajícího stavu po revizi nařízení Brusel I.  0 0 0 0 
Varianta B: evropský p říkaz 
k obstavení ú čtů  ++ ++ 1) náklady na 
provedení – 
2) právní tradice 0  + 
Varianta C: harmonizace 
vnitrostátních pravidel příkazů k obstavení ú čtů + 
+ 1) náklady na 
provedení – –  
2) právní tradice – –  + 
Lze uzav řít, že varianta A  neřeší dostate čně politický cíl, protože stále p řetrvávají stávající 
překážky vyplývající z odlišných kritérií pro získání p říkazů k obstavení ú čtů a jejich ú činky 
v rámci vnitrostátních právních systém ů. Varianta C  nepřináší stejné hospodá řské a sociální 
výhody jako varianta B a byla by zbyte čně invazivní do vnitrostátních právních systém ů. 
Varianta B nabízí nejkomplexn ější řešení, a tudíž je up řednostňovanou variantou varianta B . 
Byly zvažovány tyto dílčí varianty  varianty B: zaprvé, evropské řízení by b ěžně věřitelům 
umožnilo získat p říkaz k obstavení ú čtů bez předchozího vyslechnutí dlužníka ( ex parte ), u 
 
CS 8   CS opatření by tedy by l zachován ú činek překvapení. Zadruhé, soud p říslušný rozhodovat o 
podstatě nároku by m ěl být rovn ěž příslušný vydávat p říkazy k obstavení. Bude nutné ur čit, 
zda další soudy budou p říslušné rozhodovat o námitk ách dlužníka proti p říkazu, tj. soudy 
bydliště dlužníka. Zat řetí, ustanovení by umožnila v ěřiteli získat informace o tom, kde má 
dlužník veden ú čet: ať již soudním p říkazem k zp řístupnění údajů, který by ukládal povinnost 
všem bankám v daném členském stát ě, aby ověřily, zda nevedou ú čet dlužníka, nebo by soud 
či orgány p říslušné pro výkon získaly p římý přístup ke stávajícím ve řejným registr ům s 
potřebnými údaji. Kone čně c o  s e  t ý če lhůt, evropské řízení by vyžadovalo, aby jeho 
provádění nebylo pomalejší než provád ění vnitrostátních opat ření, nebo by mohlo zavést 
zvláštní lh ůty, například pro vydání p říkazu, pro jeho doru čení bance nebo dlužníkovi, nebo 
pro rozhodnutí o návrhu dlužníka na p řezkum.