CS Úřední věstník Evropské unie C 191/20

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2011/C 191/11

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE/SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

č. ES: DE-PGI-0005-0738-02.02.2009

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

2. Členský stát nebo třetí země:

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 2.7 – Těstoviny

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ jsou vaječné těstoviny z čerstvých vajec vyrobené v domácím stylu, nerovnoměrného tvaru a drsného, pórovitého povrchu. Tuhé těsto se vkládá přímo do vroucí vody/páry. Oba názvy označují v obecném jazykovém úzu tentýž produkt vyrobený ze stejného těsta a jsou vzájemně zaměnitelné. Vaječné těstoviny mohou být silného či tenkého a dlouhého či krátkého tvaru. Jazykové vymezení není možné, přechody v úzu jsou nejasné a regionálně se rovněž vykládají různě.

Charakteristické znaky

Barva/vzhled: přirozená, zlatožlutá–světle žlutá.

Tvar: vaječné těstoviny s nepravidelným tvarem; drsný a pórovitý povrch; domácí styl; mohou být tenkého či silného, podlouhlého či krátkého tvaru.

Konzistence/textura: na skus, odolné při vaření / nelepí se, s drsným povrchem.

Kvalita vajec: čerstvá vejce odpovídající směrnicím pro těstoviny.

Obsah vajec na kg krupice/mouky: sušené „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“: minimálně 2 vejce/kg krupice, zpravidla se na kg krupice přidávají 4 nebo 6 vajec;

čerstvé „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“: minimálně 8 vajec/kg krupice a mouky.

Kvalita krupice: krupice z pšenice tvrdé nebo špaldová mouka.

Kvalita mouky u čerstvého produktu „Spätzle“: pšeničná nebo špaldová mouka.

Kvalita vody: čerstvá pitná voda.

Sůl: nepovinná, maximálně 1 %.

Koření, bylinky, špenát: nepovinné.

Obsah kyseliny citronové: u čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ nepovinná.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Přísadami k výrobě „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sušených) jsou krupice, čerstvá vejce a pitná voda. Lze také přidat sůl (maximálně 1 %), koření, bylinky a špenát. U čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ lze také přidat kyselinu citronovou a dále lze zcela či částečně nahradit krupici moukou.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Aby byla zaručena pravost tradičního a regionálně typického produktu a trvale vysoká jakost, musí se výroba produktu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ uskutečnit v označené zeměpisné oblasti. Výroba čerstvých těstovin a sušených těstovin probíhá až po chlazení, resp. sušení ve stejných výrobních fázích. Tradičně se „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ krájí ručně, teprve od počátku 20. století se začala rozšiřovat strojová výroba produktu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“. Přísady se smíchají a hmota se hněte tak dlouho, až je těsto tuhé. Od zavedení hnětacích strojů je tento proces převážně mechanizován. Těsto se vytvaruje a vloží do vroucí vody nebo vodní páry. Konzistence těsta a správná teplota a doba vaření vyžadují jemný instinkt a zkušenost, které lze jen těžko standardizovat. Ručním dovednostem výrobce a regionálnímu výrobnímu postupu se přikládá zvláštní význam. Pokud jde o sušené těstoviny, uvařené „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ se předsuší a pak suší, u čerstvých těstovin následuje případně chlazení, pasterizace a nakonec chlazení na 2–7 °C.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisná oblast Švábsko zahrnuje celé území spolkové země Bádensko-Württembersko a celé území regionu Švábsko ve svobodném státu Bavorsko.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ mají v zeměpisné oblasti staletou tradici výroby a velký význam pro švábskou kuchyni. Ručním dovednostem výrobců a regionálnímu výrobnímu postupu se přikládá zvláštní význam. Tradičně se „Spätzle“ krájí ručně a ručně krájené „Spätzle“ z prkýnka se dodnes považují za mimořádnou pečeť kvality. Z ekonomických důvodů se v zeměpisné oblasti od počátku 20. století začala rozšiřovat strojová výroba „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ v domácím stylu, tj. jako by byly krájeny ručně. S cílem zachovat pravost a domácí styl „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ byly zaregistrovány první patenty založené na praktických zkušenostech (srov. např. Deutsches Reichpatent 471046). Řada výstav dokumentuje tradiční výrobní postup v regionu Švábsko od počátků až do současnosti (srov. „Spätzle und Knöpfle — Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben“, „Blickfang: Alte Zeiten“, Ofterdingen; „Spätzle — Schaben, pressen, hobeln“, Freilichtmuseum Beuren). Četné soutěže ve vaření a řada světových rekordů v krájení „Spätzle“ podtrhují zvláštnost zeměpisné oblasti v souvislosti s lidskými faktory. Výrobní postup, který hraje významnou roli pro pozdější vlastnosti produktu, předávali místní lidé z generace na generaci. Tradici výroby „Spätzle“ ve Švábsku je možno vysledovat až do 18. století. V roce 1725 označil württemberský rada a osobní lékař Rosino Lentilio za „Knöpflein“ a „Spazen“„vše, co se připravuje z mouky“. Tehdy byla ve švábsko-alemanské oblasti široce rozšířená špalda. V tomto chudém regionu drobných zemědělců se tato nenáročná obilovina, které se daří i na málo plodné půdě, těšila velké oblibě. Vzhledem k tomu, že špaldová mouka obsahuje mnoho lepkových bílkovin, díky nimž se těsto v dobách nouze připravovalo i bez přidání vajec, používala se k výrobě „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ především špalda. Proslulosti dosáhly „Spätzle“ v oblasti Münsinger Alb. S počátkem industrializace a zvyšující se prosperitou obyvatelstva se „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ staly z každodenní stravy kulinářskou specialitou pro sváteční dny. V popisu švábské zemědělské vesnice z roku 1937 jsou „Spätzle“ uvedeny jako slavnostní jídlo. O rok dříve povýšil místní básník Sebastian Blau „Spätzle“ na symbol regionální identity Švábů: „…„Spätzle“ jsou základem naší kuchyně, slávou naší země, …alfou a omegou švábského jídelníčku…“. Tradiční regionální výrobní postupy a vysoce vyvinuté ruční dovednosti při výrobě „Spätzle“ umožnily v jinak od přírody znevýhodněných místech zeměpisné oblasti výrobu vysoce hodnotného produktu. „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ dnes ve Švábsku nabízejí ve svém sortimentu téměř všichni výrobci těstovin a gastronomové a od 80. let je také úspěšně vyvážejí. Pro obyvatele žijící v této zeměpisné oblasti se tento produkt stal symbolem identity. Velký význam „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ pro švábskou kuchyni dokládá mimo jiné i román „Die Geschichte von den sieben Schwaben“, poprvé vydaný v roce 1827, podle kterého je ve Švábsku zvykem „jíst pětkrát denně, a to pětkrát polévku a dvakrát k tomu „Knöpfle“ nebo „Spätzle“ “. V roce 1892 napsala Elise Henle, že se sluší, aby každá švábská žena ovládala přípravu „Spätzle“: „není správné švábské děvče, když neumí vařit „Spätzle“ “. V novější době uvádí švábský spisovatel Siegfried Ruoß v kuchařce „Schwäbische Spätzleküche“ pro region Švábsko více než 50 různých receptů na „Spätzle“.

5.2 Specifičnost produktu:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ jsou na rozdíl od ostatních těstovin vaječné těstoviny z čerstvých vajec vyrobené v domácím stylu, nerovnoměrného tvaru a drsného, pórovitého povrchu. Tuhé těsto se vkládá přímo do vroucí vody/páry. Mohou být silného či tenkého a podlouhlého či krátkého tvaru. Jedná se o jediné těstoviny, které se poprvé vaří již během výroby. Vlhké těsto se buď protlačí skrz děrované plechy, nebo kape skrz tyto plechy do vroucí vody. Těsto se případně během tohoto procesu krájí.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Příčinná souvislost mezi zvláštností „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ a jejich zeměpisným původem vyplývá ze skutečnosti, že „Spätzle“ jsou díky svému původu neobyčejně ceněny. Jedná se o tradiční a typické regionální těstovinové speciality ze švábské oblasti, které jsou známé a ceněné zejména v tomto regionu, ale i mimo něj. To na jedné straně potvrzuje jak řada vyjádření, která obdržel vnitrostátní úřad, tak průzkum spotřebitelů z roku 2002,

Na druhé straně dokládá řada odkazů v literatuře, v novinových článcích a regionálních kuchařkách zásadní význam a hodnotu, které jsou „Spätzle“/„Knöpfle“ jako „švábskému národnímu jídlu“ ve švábské kuchyni připisovány.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ dnes ve Švábsku nabízejí ve svém sortimentu téměř všichni výrobci těstovin a gastronomové a od 80. let minulého století je také úspěšně vyvážejí. „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ jsou neobyčejně ceněny především z důvodu tradičního regionálního výrobního postupu a vysoce vyvinuté ruční dovednosti při výrobě „Spätzle“ v regionu Švábsko, přičemž se ručně krájené „Spätzle“ těší neobyčejné vážnosti. Rovněž strojová výroba vyžaduje jemný instinkt a zkušenost, a proto se ručním dovednostem výrobců a regionálnímu výrobnímu postupu také přikládá zvláštní význam. Lze proto vycházet z toho, že pověst „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ je úzce spojena s regionem původu.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ jsou spotřebitelům velmi dobře známy a díky svému regionálnímu původu se těší neobyčejné vážnosti, která se zakládá na jejich dlouhé tradici jako specialita regionu Švábsko a zde vyvinutým ručním dovednostem k výrobě „Spätzle“. Ručně krájené „Spätzle“ se přitom považují za zvláštní pečeť kvality. Již celoněmecký průzkum provedený v roce 1965 společností Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. doložil, že „Spätzle“ jsou v regionech Stuttgart a Reutlingen vysoce ceněny. Rovněž švábská literatura je bohatá na básně týkající se oblíbeného jídla Švábů, jak například dokazuje báseň „Das Lob der Schwabenknöpfle“ publikovaná v roce 1838 ve Schwarzwälder Boten, báseň „Schwäbische Leibspeisa“ nebo „Spätzles-Lied“. Dále se na „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ rovněž odkazuje v četných slavnostech a zvycích a tento produkt je také propagován v rámci týdnů specialit či kurzů, seminářů a soutěží v krájení „Spätzle“. V novější době převzaly „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ rovněž roli kulinářského velvyslance regionu Švábsko.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

Markenblatt Heft 21 ze dne 23. května 2008, díl 7a-aa, str. 33858

(http://www.register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/127)

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.