Zvláštní zpráva Začlenění cílů vodní 
politiky EU do SZP: 
částečný úspěchCS 2014  č. 04
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0024-2
doi:10.2865/14977
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 04
Zvláštní zpráva Začlenění cílů vodní 
politiky EU do SZP: 
částečný úspěch
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Termíny a zkratky
I–XI Shrnutí
1–14  Úvod
1–6  Vazby mezi vodní politikou a společnou zemědělskou politikou EU
7–11  Nástroje SZP s potenciálem pomoci začlenit cíle vodní politiky EU do SZP
12–14  Fondy SZP s možným dopadem na vodu
15–20  Audit
15–17  Rozsah a koncepce auditu
18–20  Předcházející audity
21–79  Připomínky
21–32  Nedostatky v zavádění vodní politiky EU zkomplikovaly její začlenění do SZP
33–48  Dopad podmíněnosti na vodohospodářskou problematiku byl zatím omezený
34–39  Mechanismus podmíněnosti má dopad, ale není plně využíván
40–48  Nedostatky v uplatňování podmíněnosti
49–61  Potenciál financování rozvoje venkova k řešení problémů s vodou není plně využit
52–55  Plány výdajů členských států v rámci rozvoje venkova ne vždy berou v úvahu cíle vodní politiky EU 
a potřeby členských států v souvislosti s vodou
56–61  Finanční prostředky na rozvoj venkova nejsou dostatečně využívány jako odpověď na vodohospodářské 
problémy
62–65  Zásada „znečišťovatel platí“ nebyla včleněna do SZP
66–79  Systémy monitorování a hodnocení neumožňují utvořit si úplný obraz o situaci
03 Obsah
80–87  Závěry a doporučení
 Příloha I – Auditní otázky a kritéria použitá pro audit
 Příloha II –  Výsledky průzkumu: hlavní změny po zavedení podmíněnosti podle subjektů 
poskytujících poradenství zemědělským podnikům
 Příloha III  – Příklady vodohospodářských otázek, na něž se nevztahuje podmíněnost
 Příloha IV  –  Dodatečné prostředky po kontrole stavu a prostředky na obnovu přidělené 
a využité členskými státy na vodohospodářství
 Odpovědi Komise
04
 Termíny  
a zkratky
Eutrofizace : proces, kterým vodní útvary získávají přílišné množství živin, zejména fosforečnany a dusičnany. 
Tyto látky obvykle podporují nadměrný růst řas, což snižuje množství kyslíku ve vodě, a vede tak k úhynu jiných 
organismů, například ryb.
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova. V této zprávě se na něj také odkazuje jako na „rozvoj 
venkova“.
Kontrola stavu (KS) reformy SZP : v roce 2009 proběhla prověrka různých komponentů SZP , které byly upraveny 
tak, aby SZP směřovala k vyváženému a ekologickému rozvoji. Tato úprava společné zemědělské politiky je známa 
pod názvem „kontrola stavu“.
Normy GAEC : povinnost udržovat půdu v dobrém zemědělském a environmentálním stavu souvisí s řadou norem 
pro ochranu půdy, zachování úrovně organických složek půdy a jejich struktury, předcházení poškozování stanovišť 
a vodohospodářství.
Oblast povodí : území pevniny a moře tvořené jedním nebo více sousedícími povodími, společně s podzemními 
a pobřežními vodami, které k nim přísluší, určené podle RSV jako hlavní jednotka pro správu povodí.
Opatření :
1) opatření pro rozvoj venkova : soubor úkonů, které lze financovat z EZFRV. Každé opatření stanoví konkrétní pravidla, 
jež je nutno dodržovat;
2) opatření uvedená v rámcové směrnici o vodě (RSV) (plány povodí a programy opatření):  soubor úkonů, včetně 
právních, kontrolních a správních iniciativ uvedených v plánu povodí, které přispívají k realizaci rámcové směrnice 
o vodě. V tomto kontextu je zemědělské opatření souborem úkonů nebo iniciativ, které lze využít ke zmírnění 
účinku vlivů na vodu způsobených zemědělskými činnostmi.
Osoby odpovědné za vodohospodářskou politiku : osoby odpovědné za vodohospodářskou politiku různých 
členských států a dalších účastnických zemí.
Podmíněnost : mechanismus, jenž podmiňuje přímé platby zemědělcům a řadu plateb v rámci rozvoje venkova 
dodržováním souboru pravidel v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobrých 
životních podmínek zvířat a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC). Pravidla 
podmíněnosti se týkají 18 povinných požadavků na hospodaření (SMR) a 15 norem GAEC. Nedodržení těchto norem 
a požadavků může vést k tomu, že zemědělci budou platby v rámci SZP sníženy.
Povodí : území, ze kterého veškerý povrchový odtok odtéká sítí potoků, řek a případně i jezer do moře v jediném 
vyústění, ústí nebo deltě toku.
PRV : program/y rozvoje venkova.
Přímé platby : platby přiznané přímo zemědělcům v rámci režimu podpory příjmů, například režim jednotné platby 
či režim jednotné platby na plochu.
05 Termíny a zkratky 
Přípravky na ochranu rostlin : používají se k ochraně rostlin nebo kultur před škodlivými vlivy, jako je plevel, 
nemoce nebo hmyz.
RSV : rámcová směrnice o vodě – směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou 
se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12. 2000, s. 1) – je zastřešující 
právní předpis, který byl přijat v roce 2000 ve snaze o konsolidaci směsice stávajících politik a právních předpisů. 
Její koncepce vodohospodářství staví na povodí jako na přirozené jednotce životního prostředí, nikoliv na správních 
či právních hranicích. Odkazuje na několik souvisejících směrnic: o jakosti vod ke koupání, o jakosti pitné vody, 
o čištění městských odpadních vod, o dusičnanech, o kalech z čistíren odpadních vod atd. RSV považuje plnění 
těchto směrnic za nezbytné minimum. Opatření k jejich realizaci musí být začleněna do plánu povodí. Je nutno 
podotknout, že pro realizaci vodohospodářské politiky EU neposkytuje RSV žádné konkrétní fondy.
SMR : povinné požadavky na hospodaření. 18 právních norem EU v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, 
zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat.
SZP : společná zemědělská politika.
06
 Shrnutí
I
Ochrana kvality evropských vodních zdrojů je pro EU 
zásadní prioritou od doby, kdy koncem sedmdesátých 
let začala přijímat konkrétní právní nástroje v oblasti 
ochrany vod. Rámcová směrnice o vodě (RSV) byla při -
jata v roce 2000 jako právní rámec ochrany a obnovy 
vodních útvarů v Evropě s cílem zajistit dlouhodobě 
udržitelné využívání vod. Hlavními nástroji členských 
států pro provádění vodní politiky EU jsou plány 
povodí a související programy opatření. Členské státy 
mohou k provádění vodní politiky z části využívat 
i prostředky na jiné politiky.
II
Zemědělství je významných zdrojem environmentál -
ních vlivů. Je největším zdrojem znečištění vody živi -
nami a v Evropě na ně připadá přibližně 33 % celkově 
využívané vody.
III
Společná zemědělská politika (SZP) se na rozpočtu EU 
podílí téměř 40 %. Prostřednictvím SZP se EU snaží 
ovlivňovat zemědělské postupy, které mají dopad na 
vodu. V současné době fungují dva nástroje, které se 
používají pro začlenění cílů vodní politiky EU do SZP . 
Jde o podmíněnost, mechanismus, který vytváří vazbu 
mezi konkrétními požadavky z oblasti životního pro -
středí a platbami v rámci SZP , a Evropský zemědělský 
fond pro rozvoj venkova (EZFRV, na který se v této 
zprávě rovněž odkazuje jako na „rozvoj venkova“), jenž 
stanoví finanční stimuly pro akce nad povinný rámec 
daný právními předpisy.IV
Evropská komise i Rada opakovaně zdůrazňují potřebu 
lepší integrace vodní politiky do jiných politik, napří -
klad zemědělství. Cíle vodní politiky EU vyžadují akce 
v různých oblastech politiky, a tedy intervence ze 
strany mnoha orgánů, které mohou sledovat rozdílné 
a potenciálně protichůdné zájmy. Za těchto okolností 
hledal audit Účetního dvora odpověď na otázku, zda 
byly cíle vodní politiky EU úspěšně začleněny do SZP . 
Postupoval tak, že zkoumal, do jaké míry provádění 
vodní politiky EU umožnilo její začlenění do SZP , a ana -
lyzoval podmíněnost a rozvoj venkova.
V
Při auditu se zkoumalo, zda byly cíle vodní politiky EU 
úspěšně začleněny do SZP , a bylo zjištěno, že zatím se 
tak stalo pouze z části. Příčinou byl rozpor mezi ambi -
ciózními cíli politiky a možnostmi nástrojů používa -
nými k dosažení změn. Audit poukázal na nedostatky 
obou nástrojů používaných v současné době Komisí 
k začlenění vodohospodářské problematiky do SZP 
(tj. podmíněnosti a rozvoje venkova) a upozornil na 
zpoždění a nedostatky v provádění RSV.
VI
Účetní dvůr dospěl k závěru, že financování podmí -
něnosti a rozvoje venkova má zatím na podporu cílů 
politiky spočívajících ve zlepšování kvality a kvantity 
vody, pozitivní dopad, ale že možnosti těchto nástrojů 
jsou v porovnání s politickými ambicemi SZP a ještě 
ambicióznějšími cíli stanovenými v nařízeních SZP na 
období 2014–2020 omezené.
Shrnutí 07
VII
Dále konstatuje, že zpoždění při provádění RSV fak -
ticky ztížilo začleňování cílů vodní politiky do SZP .
VIII
Účetní dvůr rovněž zjistil, že ani systémy pro monitoro -
vání a hodnocení přímo související se SZP , ani systémy, 
které generují údaje obecnější povahy, neposkyto -
valy informace nutné pro plnou informační podporu 
tvorby politiky, pokud jde o vlivy zemědělských čin -
nosti na vodu, i když se setkal s některými užitečnými 
iniciativami.
IX
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise navrhla nutné 
úpravy stávajících nástrojů (podmíněnosti a rozvoje 
venkova) nebo případně nové nástroje schopné dostát 
ambicióznějším mezníkům pro začleňování cílů vodní 
politiky do SZP . Členské státy by se měly zabývat 
nedostatky zjištěnými v souvislosti s podmíněností 
a zlepšit využívání prostředků na rozvoj venkova, aby 
mohly lépe plnit cíle vodní politiky.
X
Dále uvádí, že Komise a členské státy musí řešit zpož -
dění při provádění RSV a zlepšit kvalitu svých plánů 
povodí tak, že popíší jednotlivá opatření a budou 
dbát, aby byla na operační úrovni dostatečně jasná 
a konkrétní.
XI
Co se týče monitorování a hodnocení, Komise by si 
měla zajistit informace, které jí minimálně umožní 
měřit vývoj vlivů zemědělských činností na vodu, 
a členské státy by měly včas poskytovat spolehlivé 
a konzistentní údaje o vodě.
08
 Úvod
Vazby mezi vodní politi -
kou a společnou zeměděl -
skou politikou EU
01 
Ochrana vod (jak z hlediska jakosti, 
tak i množství) je prioritním tématem 
veřejné agendy na národní, regionální 
i místní úrovni nejen v EU, ale i celo -
světově. Hlavním obecným cílem vodní 
politiky EU je „zajistit všem Evropanům 
přístup k dostatečnému množství 
vody dobré kvality a zajistit dobrý 
stav všech vodních útvarů v Evropě“1. 
Hlavními právními nástroji, jež EU 
k dosažení tohoto cíle používá, jsou 
směrnice týkající se vody přijaté Evrop -
ským parlamentem a Radou. Směrnice 
je legislativním aktem Evropské unie, 
který členské státy zavazuje dosáhnout 
konkrétního výsledku, aniž by bylo 
stanoveno, jak ho má být dosaženo.
02 
Směrnice o dusičnanech, přijatá 
v roce 1991, usilovala o omezení 
znečištění evropských vod dusičnany 
ze zemědělských zdrojů2. Po ní násle -
dovala v roce 2000 ucelenější rámcová 
směrnice o vodě (RSV). RSV stanoví 
členským státům povinnost dosáhnout 
do roku 2015 „dobrého stavu povr -
chových a podzemních vod“3. Členské 
státy musí vypracovat plány povodí 
a související programy opatření, které 
jsou hlavními nástroji realizace této 
směrnice, a tedy i provádění vodní 
politiku EU. Členské státy mohou vodní 
politiku provádět a částečně k tomu 
využívat prostředky na jiné politiky. 
Například opatření týkající se plánů 
povodí lze v některých případech 
financovat ze SZP.03 
Podle zprávy Evropské agentury pro 
životní prostředí (EEA) o stavu vod4 
není navzdory zlepšením, k nimž došlo 
v minulých dekádách, pravděpodobné, 
že by evropské vody dosáhly globální -
ho cíle pro kvalitu vody či její množství 
stanoveného v RSV pro rok 2015.
04 
Největší podíl využití půdy v Evropě při -
padá na zemědělství (cca 50 % celkové 
plochy půdy). Zemědělství zformovalo 
evropskou krajinu a v posledních pade -
sáti letech výrazným způsobem zvýšilo 
využívání externích vstupů (hnojiv, pes -
ticidů a vody). Tento sektor je tedy vý -
znamným zdrojem environmentálních 
vlivů5. Na zemědělství připadá v Evropě 
přibližně 33 % celkově využívaných 
vod a je největším zdrojem znečištění 
vody živinami6. Hraje tedy jako hlavní 
uživatel vody zásadní roli v udržitelném 
vodohospodářství z hlediska množství 
vody i její kvality.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  a článek 4 RSV.
2 Směrnice Rady 91/676/EHS 
ze dne 12. prosince 1991 
o ochraně vod před 
znečištěním dusičnany 
ze zemědělských zdrojů 
(Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1). 
Podle směrnice o dusičnanech 
jsou členské státy povinny 
monitorovat povrchové 
a podzemní vody a určit 
oblasti ohrožené dusičnany. 
Členské státy musí zavést 
kodex správné zemědělské 
praxe, kterým se zemědělci 
na celém tomto území budou 
dobrovolně řídit. Členské 
státy musí navíc přijmout pro 
oblasti ohrožené dusičnany 
povinné akční programy.
3 Článek 4 RSV.
4 Zpráva EEA č. 9/2012 European 
waters – current status and 
future challenges  (Evropské 
vody – aktuální stav a budoucí 
výzvy).
5 A green CAP? Reform options 
from an environmental angle  
(Zelená SZP? Možnosti 
reformy z environmentálního 
hlediska). Projekt EEA Zelená 
SZP, průběžná zpráva z první 
fáze, 23. června 2011.
6 Zpráva EEA č. 1/2012 Towards 
efficient use of water resources 
in Europe  (K efektivnějšímu 
využívání vodních zdrojů 
v Evropě).
09 Úvod
05 
Rada Evropské unie při několika příle -
žitostech zdůraznila potřebu chránit 
vody prostřednictvím SZP7:
 — V roce 2007 zdůraznila, že „začle -
nění otázek udržitelného využívání 
vody do ostatních odvětvových 
politik (například zemědělství)“ je 
podmínkou „pro splnění cílů v ob -
lasti vodní politiky“ a vyzdvihla 
„potřebu věnovat zvláštní pozor -
nost dalšímu rozvoji a případně 
přizpůsobení stávajících zeměděl -
ských politik s cílem přispět k udr -
žitelnému hospodaření s vodními 
zdroji“.
 — V roce 2009 označila vodohos -
podářství jako klíčovou výzvu 
zemědělství a uvedla, že „otázky 
týkající se vodního hospodářství, 
včetně kvality vody, by se měly 
řešit v rámci nástrojů SZP“.
 — V roce 2010 Rada uznala potřebu 
„účinnějšího a udržitelnějšího vyu -
žívání vody v zemědělství“.
06 
Evropská komise, agentura EEA, Rada 
Evropské unie i osoby odpovědné 
za vodohospodářskou politiku jasně 
vyjádřily potřebu dalšího začleňování 
vodohospodářské problematiky do 
jiných oblastí politiky, jako je zeměděl -
ství8. Začlenění cílů vodní politiky do 
SZP je důležitým cílem, zejména s ohle -
dem na článek 11 Smlouvy o fungování 
Evropské unie, kde se uvádí: „Požadav -
ky na ochranu životního prostředí musí 
být zahrnuty do vymezení a provádění 
politik a činností Unie, zejména s ohle -
dem na podporu udržitelného rozvoje.“7 Závěry Rady o nedostatku 
vody a suchu z 30. října 2007. 
Závěry Rady o nedostatku 
vody, suchu a přizpůsobení 
se změně klimatu 
z 11. června 2010. 1. až 4. 
bod odůvodnění nařízení 
Rady (ES) č. 74/2009 ze dne 
19. ledna 2009, kterým se mění 
nařízení (ES) č. 1698/2005 
o podpoře pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) (Úř. věst. L 30, 
31.1.2009, s. 100), po tzv. 
kontrole stavu.
8 • COM(2012) 673 ze dne 
14. listopadu 2012 „Plán 
na ochranu vodních 
zdrojů Evropy“: „Je však 
nezbytné lepší provádění 
a větší začlenění cílů vodní 
politiky do jiných oblastí 
politiky, například společné 
zemědělské politiky (SZP).“  
• 16. bod odůvodnění RSV: 
„Je nutná hlubší integrace 
udržitelného hospodaření 
s vodou do ostatních oblastí 
politiky Společenství, jako 
je energetika, doprava, 
zemědělství, rybářství, 
regionální politika a turistika.“  
• 6. bod odůvodnění nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 
20. září 2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 277, 21.10.2005, 
s. 1): „Činnosti Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova a operace, 
k nimž přispívá, musí být 
v souladu s ostatními 
politikami Společenství a být 
s nimi slučitelné a musí být 
v souladu se všemi právními 
předpisy Společenství.“  
• Zpráva EEA č. 9/2012: 
„K integraci otázek vodního 
hospodářství do různých 
odvětvových politik jako 
zemědělství a doprava bude 
potřeba mnohem většího 
úsilí.“  
• Prohlášení subjektů 
odpovědných za vodní 
politiku k RSV a zemědělství 
ze dne 30. listopadu 2006: 
„Je nutno uznat význam 
vodních zdrojů ze 
sociálního, ekonomického 
a environmentálního hlediska 
a integrovat jej do všech 
odvětvových politik.“
10 Úvod
Nástroje SZP s potenciá -
lem pomoci začlenit cíle 
vodní politiky EU do SZP
07 
V současné době existují dva nástroje 
SZP , které se využívají k začlenění cílů 
vodní politiky EU do SZP: podmíněnost 
a Evropský zemědělský fond pro rozvoj 
venkova (viz schéma 1 ). Tyto nástroje 
mají potenciál přispět k udržitelnému 
zemědělství podporou osvědčených 
zemědělských postupů, souladu zemědělských činností s právními 
předpisy v oblasti životního prostře -
dí, jako je směrnice o dusičnanech, 
a pobídkami k poskytování veřejných 
statků a služeb prospěšných pro život -
ní prostředí.Schéma 1Vazba mezi SZP a vodní politikou EU
Poznámka:  Toto schéma na jedné straně ukazuje, jak mohou být prostředky SZP vydávány prostřednictvím přímých plateb a fondů rozvoje ven -
kova. U zemědělců, kteří dostávají přímé platby anebo jsou příjemci určitých fondů určených na rozvoj venkova, jsou tyto platby podmíněností 
provázány s dodržováním určitých environmentálních závazků. Činnosti financované ze SZP mohou mít na vodu pozitivní či negativní dopad. 
Schéma rovněž zobrazuje hlavní pilíře zřízené RSV, jež je hlavním nástrojem pro provádění vodní politiky na úrovni EU.
WFD entered
into
establishmentof 
monitoring dra
measures
-SZP
právní předpisy 
a prostředkyKOHERENCE ?právní předpisy, ale
žádné prostředkyVODNÍ POLITIKA
přímé platby rozvoj venkova (EZFRV)
PRV členských států (2007–2013)(zemědělské) činnosti dopadyRSV (1. cyklus)
RSV vstoupila 
v platnost2000
Zřízenímonitorovacísítě2006
Předložení návrhů plánů povodí2008
Finalizace plánůpovodí a programůopatření2009
Začátekfungováníprogramů2012
Splnění cílů pro životní prostředí2015
dobrý stav vodních 
útvarůZávazky členských států
 +/– dopad na vodu 
  
podmíněnost
11 Úvod
08 
Podmíněnost je mechanismus, jenž 
propojuje přímé platby zemědělcům 
a řadu plateb9 v rámci rozvoje venkova 
s dodržováním souboru pravidel v ob -
lasti životního prostředí, bezpečnosti 
potravin, zdraví zvířat a rostlin a dob -
rých životních podmínek zvířat a udr -
žování půdy v dobrém zemědělském 
a environmentálním stavu (GAEC)10. 
Tato pravidla jsou stanovena v 18 po -
vinných požadavcích na hospodaření 
(SMR) a v 15 normách pro udržování 
půdy v dobrém zemědělském a envi -
ronmentálním stavu (GAEC). Nedodr -
žení těchto norem a požadavků může 
vést k tomu, že platby v rámci SZP 
budou zemědělci sníženy.09 
Přímý dopad na kvalitu vody a její 
množství má šest požadavků pod -
míněnosti, které jsou uvedeny v  ta-
bulce 1 . Několik dalších požadavků 
podmíněnosti má na ochranu vody ne -
přímý dopad (například SMR týkající se 
ochrany volně žijících ptáků a přírod -
ních stanovišť a normy GAEC pro mi -
nimální pokryv půdy nebo ochranu 
krajinných prvků).9 Podmíněnost se uplatňuje 
u sedmi opatření pro rozvoj 
venkova, na něž připadá přibliž -
ně 40 % plánovaných výdajů 
z EZFRV na období 2007–2013.
10 Podmíněnost byla zavede -
na v roce 2003 nařízením 
Rady (ES) č. 1782/2003 ze 
dne 29. září 2003, kterým se 
stanoví společná pravidla pro 
režimy přímých podpor v rámci 
společné zemědělské politiky 
a kterým se zavádějí některé 
režimy podpor pro zemědělce 
a kterým se mění nařízení (EHS) 
č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, 
(ES) č. 1453/2001, 
(ES) č. 1454/2001, 
(ES) č. 1868/94, 
(ES) č. 1251/1999, 
(ES) č. 1254/1999, 
(ES) č. 1673/2000, 
(EHS) č. 2358/71 
a (ES) č. 2529/2001 (Úř. 
věst. L 270, 21.10.2003, s. 1). 
Od roku 2005 se na všechny 
zemědělce, kteří jsou příjemci 
přímých plateb, vztahují 
povinná ustanovení podmíně -
nosti. V programovém období 
2007–2013 se podmíněnost 
rovněž uplatňuje u řady plateb 
z EZFRV (u opatření 211, 212, 
213, 214, 221, 224 a 225) a od 
roku 2008 i u řady plateb na 
víno.Tabulka 1Přehled požadavků na podmíněnost souvisejících s vodou
Norma Téma
SMR2 Ochrana podzemních vod před znečišťováním1
SMR3 Používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství2
SMR4Ochrana vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských 
zdrojů3
SMR9 Uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh4
GAEC pro schvalovací postupy 
pro zavlažováníV případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, 
dodržení schvalovacích postupů
GAEC pro ochranná pásma Zřízení ochranných pásem podél vodních toků
1  Články 4 a 5 směrnice Rady 80/68/EHS ze dne 17. prosince 1979 o ochraně podzemních vod před znečišťováním některými nebezpečnými 
látkami (Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 43). 
2  Článek 3 směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpad -
ních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6).
3  Články 4 a 5 směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů 
(Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1).
4 Článek 3 směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).
12 Úvod
10 
Prostřednictvím fondů na rozvoj ven -
kova přispívá EU na investice členských 
států do posílení konkurenceschop -
nosti zemědělství a lesnictví, na ochra -
nu životního prostředí a krajiny, 
zlepšení kvality života ve venkovských 
oblastech a rozmanitosti ekonomi -
ky venkova a na podporu místních 
koncepcí rozvoje venkova. EU podpo -
ruje programy rozvoje venkova (PRV) 
členských států. V klíčových doku -
mentech k rozvoji venkova, například 
v dokumentu o strategických směrech 
Společenství pro rozvoj venkova11 a na -
řízení (ES) č. 1698/200512, se ochrana 
vody a udržitelné vodohospodářství 
považují za klíčové environmentální 
otázky, jimiž je nutno se zabývat.
11 
Prostřednictvím opatření rozvoje 
venkova se zemědělci mohou dobro -
volně a výměnou za finanční stimuly či 
kompenzaci účastnit akcí, jež jdou nad 
rámec povinností stanovených právní -
mi předpisy (viz rámeček 1 ).
Fondy SZP s možným 
dopadem na vodu
12 
Míra výdajů EU na zemědělské čin -
nosti prostřednictvím SZP je značná 
(58,1 miliard EUR v roce 2012, tj. téměř 
40 % rozpočtu EU). Zemědělské čin -
nosti a další činnosti financované ze 
SZP mohou mít na vodu pozitivní či 
negativní dopad (viz schéma 1 ).13 
V některých případech se fondy SZP 
výslovně zaměřují na pozitivní účin -
ky na vodu. Sem spadá financování 
opatření na rozvoj venkova, která 
se výslovně zmiňují o ochraně vody. 
Z podrobného posouzení programů 
rozvoje venkova (PRV) z vodohospo -
dářského hlediska vyplývá, že členské 
státy přidělily 51 % svých rozpočtů 
na PRV13 na opatření, jež se ve větší či 
menší míře týkají vody (75 miliard EUR 
na období 2007–2013)14. Kromě tohoto 
bylo na prioritní oblast vodohospodář -
ství (1,3 miliard EUR) přiděleno 27 % 
dodatečných prostředků schválených 
po tzv. kontrole stavu (schválena 
v roce 2009, ve výsledku bylo poskyt -
nuto dalších 4,8  miliardy  EUR)15.
14 
Nařízení SZP na období 2014–2020 kla -
dou větší důraz na kvalitu vodu jako je -
den z cílů SZP . Právní ustanovení, jimiž 
se do přímých plateb ze SZP včleňují 
environmentální aspekty, uvádějí po -
stupy, z nichž některé mohou mít pozi -
tivní dopad na kvalitu vody. Prohlášení 
Rady a Evropského parlamentu rovněž 
stanoví, že určité závazky vyplývající 
z RSV mají být součástí požadavků 
podmíněnosti. Efektivnější využívání 
vody v zemědělství je výslovně uvá -
děným prvkem (oblastí zájmu) jedné 
z priorit rozvoje venkova stanovených 
pro reformovanou SZP . Od roku 2014 
budou navíc členské státy příjemcům 
přes zemědělský poradenský systém 
v souvislosti s RSV poskytovat pora -
denské služby.11 Oddíly 2.5 a 3.2 rozhodnutí 
Rady 2006/144/ES ze dne 
20. února 2006 o strategických 
směrech Společenství pro 
rozvoj venkova (programové 
období 2007–2013) 
(Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20).
12 31. bod odůvodnění nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005.
13 Veřejné výdaje celkem, včetně 
vnitrostátních finančních 
prostředků.
14 Souhrnná zpráva 
k podrobnému posouzení 
PRV z vodohospodářského 
hlediska v období 2007–2013, 
Ecologic Institute a Vito, 
duben 2009 ( http://www.
ecologic.eu/download/
projekte/1900-1949/1937/
final_report.pdf ).
15 Podle tiskových zpráv ke 
COM IP 09/1568, IP 09/1813, 
IP 09/1945 a IP/10/102.
13 Úvod
Příklady opatření pro rozvoj venkova
Podpora pro zemědělce, kteří se zaváží používat po dobu minimálně pěti let zemědělské postupy šetrné 
k životnímu prostředí, jež jdou nad rámec správné zemědělské praxe ( agroenvironmentální opatření ), jako 
extenzivní údržba pastvin (tj. extenzivní pastva, nepoužívání hnojiv ani kalů z čistíren odpadních vod, přísné 
limity pro používání pesticidů atd.).
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Podpora „ neproduktivních investic “ jako tvorba a obno -
va mokřadů. Mokřady chrání kvalitu vody tím, že z odto -
kové vody ze zemědělské půdy eliminují dusičnany, fosfor 
a pesticidy. 
Podpora investic v zemědělských 
podnicích , jako zařízení pro kapkové 
zavlažování. Kapkové zavlažování 
může oproti zavlažování rozstřikovači 
pomoci snížit objem vody používané 
k zavlažování.Rámeček 1
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
14 Úvod Rámeček 1Podpora infrastruktury  pro rozvoj a adaptaci zemědělství, jako náhrada starých a poškozených zavlažovacích 
kanálů.
Podpora „ neproduktivních investic “ jako 
úpravy příkopových svahů. Méně příkrý pří -
kopový svah porostlý vegetací funguje jako 
ochranné pásmo bez hnojiv a pesticidů a má 
pozitivní funkci při protipovodňové prevenci. 
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
15
 Audit
Rozsah a koncepce auditu
15 
Cílem auditu bylo prověřit vazbu mezi 
SZP a vodní politikou EU. Obecná au -
ditní otázka zněla takto:
Byly cíle vodní politiky EU úspěšně 
začleněny do SZP?
16 
Při auditu se prověřovalo, zda se cíle 
vodní politiky EU řádně a účinně 
promítají v SZP , a to jak ve strategii, 
tak při realizaci (viz příloha I ). Prověrka 
proběhla formou analýzy dvou nástro -
jů, které se využívají k začlenění cílů 
vodní politiky EU do SZP: podmíněnos -
ti a Evropského zemědělského fondu 
pro rozvoj venkova (viz body 7–11). 
U všech aspektů souvisejících s pod -
míněností pokryl audit období od 
roku 2005, kdy byl tento mechanis -
mus zaveden (nebo od let 2009/2012 
u členských států, které vstoupily do 
EU v roce 2004 a 2007). U všech aspek -
tů souvisejících s rozvojem venkova 
pokryl audit programové období 
2007–2013. Při auditu se zvažovalo šest 
požadavků podmíněnosti s přímým 
dopadem na kvalitu a množství vody 
(viz tabulka 1 ).17 
Audit probíhal od října 2012 do 
července 2013. Důkazní informace 
byly v rámci auditu shromážděny 
prostřednictvím:
 — dokumentárních přezkumů 
a pohovorů v útvarech Komise 
a v Evropské agentuře pro životní 
prostředí (EEA),
 — auditních návštěv v sedmi člen -
ských státech: v Dánsku, Řecku, 
Španělsku (Andalusii), Francii, 
Itálii (Lombardii), Nizozemsku a na 
Slovensku. Tyto členské státy se 
potýkají se závažnými problé -
my v souvislosti s kvalitou vody 
(např. vysokými koncentracemi 
živin, jako jsou dusičnany) anebo 
s množstvím vody (např. s velkým 
nedostatkem vody nebo intenzitou 
zavlažování). U každého navštíve -
ného členského státu byla vybrána 
oblast povodí, aby se audit mohl 
zaměřit na oblast s konkrétním 
plánem povodí (viz schéma 2 ),
 — internetového průzkumu u 140 sub -
jektů činných v oblasti poradenství 
zemědělským podnikům v týchž 
sedmi členských státech a konzul -
tací se zastřešujícími zemědělskými 
organizacemi na úrovni EU.
16 Audit Schéma 2Členské státy vybrané k auditním návštěvám
Řecko
Plán povodí: Thesálie (Pinios)
Dánsko
Plán povodí: Ringkøbing Fjord
NizozemskoPlán povodí: Máza
Francie
Plán povodí: Loira – Bretaň
ŠpanělskoPlán povodí: Guadalquivir
Navštívené členské státy
Problém s kvalitou vody
Problém s množstvím vody
Itálie
Plán povodí: PádPlán povodí: Slovensko (Dunaj)Slovensko

17 Audit
Předcházející audity
18 
V průběhu uplynulých 20 let zveřejnil 
Účetní dvůr zprávy, jež se přímo či 
nepřímo týkaly vodní politiky a jež se 
rovněž nějakým způsobem vztahovaly 
k SZP , žádná zpráva se však nezamě -
řovala výlučně na vazby mezi vodní 
politikou EU a SZP .
19 
Ve své zvláštní zprávě č. 8/2008 
o podmíněnost Účetní dvůr upozor -
nil na složitý problém koexistence 
povinných požadavků (podmíněnosti) 
a hospodářských stimulů (agroenvi -
ronmentálních plateb), např. v sou -
vislosti s ochrannými pásmy, a kriti -
zoval omezení rozsahu podmíněnosti 
u vody. Tato zpráva rovněž upozornila 
na nedostatky v definici požadavků 
a standardů členských států. V závě -
rech zvláštní zprávy č. 7/2011 o agro -
environmentální podpoře se uvádí, že 
cíle tohoto režimu nebyly dostatečně 
jednoznačné a že existovaly problémy 
se stanovením výše podpory a že cílení 
podpory bylo nedostatečné. Zvláštní 
zpráva č. 5/2011 o režimu jednotné 
platby uvádí, že neexistuje přímá 
vazba mezi podporou v rámci režimu 
jednotné platby a náklady, jež vznikají 
zemědělcům, kteří tyto závazky plní, 
že není možné stanovit přímou spo -
jitost mezi podporou v rámci režimu 
jednotné platby a pozitivními veřejný -
mi externalitami, které díky zeměděl -
ským činnostem vznikají, a že snižo -
vání plateb za nedodržení závazků 
vyplývajících z podmíněnosti nemělo 
dostatečně odrazující účinek.20 
V kontextu svých výročních prohlášení 
o věrohodnosti (DAS) provádí Účetní 
dvůr u vzorku operací audit plnění po -
žadavků podmíněnosti a konkrétních 
pravidel, jimiž se řídí platby na rozvoj 
venkova. Zjištění, jež byla výsledkem 
těchto auditů, byla zohledněna při 
přípravě této zprávy.
18
 Připomínky
Nedostatky v zavádění 
vodní politiky EU zkom -
plikovaly její začlenění 
do SZP
21 
RSV je klíčovým prvkem vodní politiky 
EU, neboť se společně se souvisejícími 
směrnicemi16 zabývá hlavními vlivy na 
vnitrozemské vody, včetně znečišťují -
cích látek, hydromorfologie a otázek 
souvisejících s množstvím vody. Vý -
znamným prvkem integrace cílů vodní 
politiky do SZP je včasné vypracování 
plánů povodí a souvisejících programů 
opatření členskými státy (viz sché -
ma 1 ). Tyto programové dokumenty 
by měly jasně stanovit, jaké kroky je 
nutno podniknout, aby byly vyřešeny 
významné vlivy a bylo možné splnit 
cíle RSV. Vlastní provádění RSV se 
však zatím výrazně zpožďuje. Účetní 
dvůr zjistil, že kvalita programových 
dokumentů vypracovaných členskými 
státy v souvislosti s vodní politikou 
EU je slabá a že Komise má z právního 
hlediska na kvalitu těchto dokumentů 
jen omezený vliv.Zpoždění při provádění 
rámcové směrnice o vodě
22 
Rámcová směrnice o vodě stanoví 
členským státům povinnost vypra -
covat plány povodí, jejichž cílem je 
mimo dalších podrobných údajů uvést 
pro každou příslušnou oblast povodí 
významné vlivy, cíle a konkrétní opat -
ření, jež mají být v souvislosti s vodou 
přijata17, a rovněž podrobné informa -
ce o financování opatření. Pokud se 
počítá s financováním ze SZP , mělo by 
to být zřejmé.
23 
Plány povodí měly být zveřejněny nej -
později do 22. prosince 2009 a předlože -
ny Komisi nejpozději 22. března 201018. 
Daný časový rámec však nedodržela ani 
polovina členských států19. K září 2013 
nepřijaly plány povodí, za něž nesou od -
povědnost, čtyři země (Dánsko, Řecko, 
Portugalsko a Španělsko). Přehled dat 
přijetí plánů povodí uvádí schéma 3 .16 Směrnice o vodách ke 
koupání (76/160/EHS), 
směrnice o ochraně ptáků 
(79/409/EHS), směrnice o pitné 
vodě (80/778/EHS) ve znění 
směrnice 98/83/ES, směrnice 
o závažných haváriích 
(směrnice Seveso) (96/82/ES), 
směrnice o posuzování vlivů 
na životní prostředí 
(85/337/EHS), směrnice 
o kalech z čistíren odpadních 
vod (86/278/EHS), směrnice 
o čištění městských 
odpadních vod (91/271/EHS), 
směrnice o přípravcích na 
ochranu rostlin (91/414/EHS), 
směrnice o dusičnanech 
(91/676/EHS), směrnice 
o přírodních stanovištích 
(92/43/EHS), směrnice 
o sdružené prevenci 
a omezování znečišťování 
(96/61/ES).
17 Podrobné informace 
o povinném obsahu plánů 
povodí uvádí příloha VII RSV.
18 Čl. 13 odst. 6 a čl. 15 odst. 1 RSV.
19 Komise uvedla, že do 
listopadu 2012 přijalo 
a předložilo 25 členských států 
a Norsko 121 plánů povodí 
pro příslušné vnitrostátní 
části oblastí povodí z celkem 
174 oblastí povodí. Pracovní 
dokument Komise SWD(2012) 
379 v konečném znění 
1/30, Brusel, 14.11.2012: 
Evropský přehled (1/2) 
jako příloha zprávy Komise 
Evropskému parlamentu 
a Radě o provádění 
rámcové směrnice o vodě 
(2000/60/ES) – Plány povodí. 
Norsko přijalo 11 pilotních 
plánů povodí. Norsko provádí 
rámcovou směrnici o vodě 
v rámci dohody o Evropském 
hospodářském prostoru 
se zvláštním dohodnutým 
časovým plánem, který je 
součástí dohody.
19 Připomínky
Března 2010
Října 2010
Března 2011
Října 2011
Března 2013
K září 2013 
nejsou plány stále v souladu s požadavkyPlány přijaty 
a předloženy do:Schéma 3Mapa s přehledem dat přijetí plánů povodí k září 2013
Pozn.:  Dánsko – všechny plány povodí přijaté v prosinci 2011 byly staženy a konzultace o nových plánech probíhají; Řecko – bylo 
přijato 8 plánů povodí (ze 14); Španělsko – bylo přijato 10 plánů povodí (z 25); Portugalsko – bylo přijato 8 plánů povodí (z 9).
20 Připomínky
24 
Podle RSV by měl každý plán povodí 
obsahovat program opatření řešících 
různé vlivy identifikované lokálně na 
úrovni oblasti povodí, včetně opatření 
týkajících se zemědělství (viz ráme -
ček 2 ). Opatření měla být zavedena 
nejpozději do 22. prosince 201220. V průběhu auditních návštěv Účetního 
dvora v členských státech auditní týmy 
tento aspekt analyzovaly se zvlášt -
ním důrazem na opatření týkající se 
zemědělství a zjistily, že většina těchto 
opatření dosud nebyla zavedena 
(viz  rámeček 3 ).
Typy opatření uvedené v plánech povodí
Příloha VI RSV uvádí typy opatření, která mají být zahrnuta do programů opatření a z nichž některá přímo 
souvisejí se zemědělstvím. Příklady:
 οopatření na řízení poptávky po vodě, včetně podpory adaptované zemědělské výroby, jako je pěstování 
plodin s malou vláhovou potřebou v oblastech, kde bývá sucho;
 οopatření zaměřená na kontrolu emisí, například vstřikování hnojůvky do půdy místo povrchové aplikace 
hnojiva;
 οopatření zaměřená na efektivitu a opakované využití, včetně zavlažovacích postupů šetřících vodu nebo 
opakované využití vyčištěné odpadní vody k zavlažování.
Zpožděné provádění zemědělských opatření v plánech povodí
V Itálii (plán povodí Pádu) fungují ve všech regionech z pěti zemědělských opatření, jež měla být provedena 
v krátké době, pouze tři. Čtvrté opatření bylo provedeno pouze v jedné části oblasti povodí a poslední opatře -
ní se z důvodu rozporu s místní legislativou uplatňuje pouze v některých oblastech.
Ve Francii (plán povodí Loira – Bretaň) jsou opatření příliš obecná, než aby mohla být funkční, a je nutno je 
v rámci místních vodohospodářských plánů (SAGE) dále rozpracovat. V září 2013 měla vodohospodářský plán 
méně než polovina oblastí povodí.
V Řecku (plán povodí Thesálie) nefungovalo 22. prosince 2012 pět ze šesti opatření prověřovaných při auditní 
návštěvě Účetního dvora.Rámeček 2 Rámeček 320 Čl. 11 odst. 7 RSV.
21 Připomínky
25 
Bez plánu povodí, který by definoval 
cíle na úrovni oblasti povodí, postrá -
dají členské státy důležitou srovnávací 
základnu, s níž by mohly poměřovat 
cíle v oblasti vodohospodářství ze 
svých programů rozvoje venkova. 
Prostředky na rozvoj venkova tedy 
nejsou vydávány s náležitým ohledem 
na kritéria vodní politiky EU.
Kvalita programů opatření je 
slabá
26 
Komise prostřednictvím jedné ze svých 
expertních skupin poskytla pokyny 
k zemědělským opatřením progra -
movaným v plánech povodí. Opatření 
musí být jasná, transparentní a funkční 
na úrovni zemědělského podniku21.27 
Účetní dvůr využil kritéria stanove -
ná v pokynech Komise k podrobné 
analýze šesti zemědělských opatření 
pro každé ze sedmi povodí vybraných 
ke kontrole (viz  tabulka 2 ). Z výsledků 
této práce vyplývá, že většina analyzo -
vaných opatření není z hlediska rozsa -
hu, cílů, časového rámce, monitorova -
cích systémů a komunikace výsledků 
řádně koncipována.
28 
Komise rovněž vyvodila závěry z vlast -
ního monitorování kvality programů 
opatření RSV. Po přezkumu plánů 
povodí předložených do poloviny 
roku 2012 dospěla Komise k závěru, že 
obecně řada plánů povodí postrádá in -
formace o tom, jak budou tato opatře -
ní zaváděna, pokud jde o jejich načaso -
vání, financování a monitorování22.21 Guidance for administrations 
on making WFD agricultural 
measures clear and transparent 
at farm level (Pokyny pro 
státní správu – jak vytvořit na 
úrovni zemědělských podniků 
jednoznačná a transparentní 
zemědělská opatření podle 
rámcové směrnice o vodě). 
Tyto pokyny vznikly v rámci 
programu spolupráce za účasti 
partnerů společné prováděcí 
strategie RSV a byly schváleny 
subjekty odpovědnými za 
vodohospodářskou politiku 
v květnu 2011.
22 Pracovní dokument Komise: 
Evropský přehled (2/2) 
jako příloha zprávy Komise 
Evropskému parlamentu 
a Radě o provádění 
rámcové směrnice o vodě 
(2000/60/ES) – Plány povodí.Tabulka 2Podrobná analýza šesti zemědělských opatření zahrnutých do programů opatření 
sedmi plánů povodí1
DK EL ES FR IT NL SK
Opatření vykazují potřebnou míru realizace. 
Opatření se označují jako základní (tj. povinná) nebo doplňková.
Opatření jsou definována na úrovni nižší než povodí nebo na regionální/místní úrovní. 
Pokud tomu tak není, uvádějí se pádné důvody pro zavedení opatření pro celé povodí. 
V programu opatření jsou pro tato opatření stanoveny jasné cíle.
V programu opatření je stanoven jasný systém pro monitorování  
pokroku u těchto opatření. 
 všech šest analyzovaných opatření splňovalo dané kritérium
 některá z analyzovaných opatření splňovala dané kritérium
 žádné z analyzovaných opatření nesplňovalo dané kritérium
1  Pokud jde o dánské plány povodí, posuzovaly se plány povodí přijaté v prosinci 2011. Tyto plány však byly staženy a nyní se 
projednávají nové plány.
22 Připomínky
V praxi má Komise na kvalitu 
programových dokumentů 
k RSV pouze omezený vliv
29 
Plány povodí by měly zajišťovat, aby 
dobrého stavu vodních útvarů bylo 
dosaženo do roku 2015. I když Ko -
mise je jako „strážkyně Smlouvy“23 
povinna dohlédnout, aby se tak stalo, 
není odpovědná za schvalování plánů 
povodí. Pokud Komise posoudí kvalitu 
plánu povodí jako nedostatečnou, její 
možnosti jsou omezeny na podniknutí 
právních kroků.
30 
V tomto ohledu vydal Soudní dvůr 
Evropské unie na základě RSV několik 
rozhodnutí. V těchto případech však 
šlo o ustanovení RSV, která lze považo -
vat za jasná (jako neoznámení prová -
děcích opatření, pozdní předložení 
zpráv, zpoždění při schvalování moni -
torovacích programů a plánů povodí), 
nikoliv o komplikovanější případy 
týkající se výkladu klíčových pojmů 
jako vodohospodářské služby nebo 
uplatňování výjimek podle článku 4 
RSV24. Soudní řízení často trvají mnoho 
let a rozsudky se vydávají až dlouho 
po lhůtě pro splnění závazku. I když 
Komise organizovala pracovní skupiny 
a semináře se zástupci členských států 
s cílem zlepšit kvalitu plánů povodí, její 
možnosti ovlivnit míru ambicí člen -
ských států jsou omezené.31 
Z auditu vyplynulo, že míra ambicí 
vtělených do programů opatření člen -
ských států se liší. Článek 4 RSV stanoví 
členským státům povinnost dosáhnout 
do roku 2015 dobrého stavu vod. Ten -
týž článek umožňuje výjimky z pravi -
dla, pokud je členské státy zdůvodní. 
Různé členské státy posuzují okolnosti, 
jimiž zdůvodňují výjimku, velmi odliš -
nými způsoby. Komise ve svém posou -
zení plánů povodí22 připustila, že:
 — kritéria používaná při uplat -
ňování výjimek podle čl. 4 
odst. 4 a 7 nebývají náležitě a jasně 
zdůvodněna,
 — výklad různých důvodů pro uplat -
nění výjimek se u jednotlivých 
členských států výrazně různil,
 — nadměrné využívání výjimek může 
být odrazem malých ambicí mno -
ha plánů, pokud jde o dosahování 
environmentálních cílů.23 Podle článku 258 Lisabonské 
smlouvy Komise zajišťuje 
uplatňování ustanovení 
Smlouvy a opatření přijatých 
orgány podle této smlouvy.
24 Pracovní dokument Komise 
SWD(2012) 379 v konečném 
znění 1/30, Brusel, 14.11.2012: 
Evropský přehled (1/2) 
jako příloha zprávy Komise 
Evropskému parlamentu 
a Radě o provádění 
rámcové směrnice o vodě 
(2000/60/ES) – Plány povodí.
23 Připomínky
32 
Podobně při provádění směrnice o du -
sičnanech, jež je nedílnou součástí RSV 
a řeší uznaný a trvalý problém znečiš -
tění vodních útvarů (viz  rámeček 4 ), 
předkládají členské státy různě ambici -
ózní akční programy týkající se dusična -
nů. Tyto programy nemusí schvalovat 
Komise. Výsledkem jsou například podstatné rozdíly mezi kritérii použí -
vanými členskými státy při definování 
ohrožených oblastí či kroků, které je 
třeba podniknout. V případech zkouma -
ných v souvislosti s akčními programy 
týkajícími se dusičnanů ukazuje délka 
soudních řízení, jak omezené jsou mož -
nosti Komise ovlivňovat kvalitu progra -
mů členských států (viz  rámeček 5 ). Schéma 4 Rámeček 4Význam znečištění dusičnany
Zprávy agentury EEA z nedávné doby uvádějí, že současný trend, pokud jde o hladinu dusičnanů, nedostačuje 
ani k tomu, aby bylo dobrého stavu dosaženo do roku 2027 (viz  schéma 4 ). Zpráva EEA č. 8/2012 potvrzuje, že 
pozitivní vývoj koncentrací dusičnanů je zčásti důsledkem opatření omezujících zemědělské vstupy dusičnanů 
na evropské úrovni i na úrovni členských států, ale že pokud má většina vodních útvarů do roku 2027 dosáh -
nout úrovně dusičnanů srovnatelné s velmi dobrým nebo dobrým ekologickým stavem, jsou potřeba dodateč -
ná opatření, která sníží difuzní znečištění.
Trendy v hladině dusičnanů ukazují, že mezi dobrým stavem a stavem očekávaným 
v roce 2027 bude rozdíl
Zdroj:  Přejato ze zprávy EEA č. 9/2012.1,01,52,02,53,0
1992 1996 20000,5
03,5
2004 2008 2012 2016 2020 2024 2028Očekávaný 
stav
Dobrý stavROZDÍLŘeky ve špatném ekologickém stavu
Řeky v nedostatečném ekologickém stavu
Řeky v průměrném ekologickém stavu
Řeky v dobrém ekologickém stavu
Řeky ve velmi dobrém ekologickém stavuMediánové celkové koncentrace dusičnanů v řekách (mg N/l)
Údaje řek ve špatném a nedostatečném stavu představují 29 % celku.
Údaje řek v průměrném stavu představují 48 % celku.
24 Připomínky
Dvacet let po vstupu směrnice o dusičnanech v platnost přetrvávají v některých 
členských státech potíže s jejím prováděním
Směrnice o dusičnanech vstoupila v platnost v roce 1991. V roce 2013 stále probíhalo soudní řízení ve věci 
porušení závazku v souvislosti s řádným a úplným uplatňováním tohoto právního předpisu a rovněž náležitos -
tí akčních programů v oblasti dusičnanů, vedené proti osmi členským státům (Bulharsko, Německo, Estonsko, 
Řecko, Francie, Lotyšsko, Polsko a Slovensko).
Například dne 13. června 2013 Evropský soudní dvůr rozhodl (ve věci C-193/12), že Francie neoznačila několik 
oblastí jako oblasti ohrožené dusičnany. V některých těchto oblastech přesahovaly koncentrace dusičnanů 
v podzemní vodě 50 mg/l (což je maximální povolená hodnota pro pitnou vodu) a v jiných oblastech hrozila 
povrchové vodě bez zavedení akčních plánů eutrofizace.Rámeček 5
Dopad podmíněnosti na 
vodohospodářskou pro -
blematiku byl zatím 
omezený
33 
Z výsledků průzkumu Účetního dvora 
(viz bod 17)25 vyplývá, že podmíněnost 
zvýšila povědomí zemědělců o ze -
mědělských postupech, jež souvisejí 
s vodou, a vedla k určitým změnám 
těchto postupů. Dopad podmíněnosti 
byl však zatím omezený, jednak proto, 
že několik důležitých otázek souvise -
jících s vodou není do podmíněnosti 
zahrnuto, a jednak proto, že sankce 
uplatňované v rámci podmíněnosti 
se nevypočítávají na základě nákladů 
souvisejících se způsobenými škodami, 
a mohou tedy představovat pouze část 
těchto nákladů. Nedostatky v uplatňo -
vání podmíněnosti zjištěné v členských 
státech navíc dále snižují její poten -
ciální dopad. Tyto skutečnosti jsou 
podrobně popsány níže.Mechanismus podmíněnosti 
má dopad, ale není plně 
využíván
Výsledky průzkumu Účetního 
dvora prokazují zvýšení 
povědomí zemědělců o vodě 
a určité změny zemědělských 
postupů souvisejících s vodou
34 
Jelikož na evropské úrovni neexistovaly 
o dopadu podmíněnosti a rozvoje ven -
kova na povědomí zemědělců o vodo -
hospodářské problematice a o zeměděl -
ských postupech souvisejících s vodou 
žádné studie, provedl Účetní dvůr v sed -
mi členských státech průzkum mezi 
140 subjekty poskytujícími poradenské 
služby zemědělcům. Z průzkumu vyplý -
vá, že v členských státech / regionech 
ve vzorku zavedení podmíněnosti 
povědomí zemědělců zvýšilo (viz  sché -
ma 5 ) a vedlo ke změnám zemědělských 
postupů souvisejících s vodou, zejména 
pokud jde o dusičnany a pesticidy (po -
drobnosti viz příloha II ).25 Podrobné výsledky průzkumu 
naleznete na internetových 
stránkách Účetního dvora 
(www.eca.europa.eu ).
25 Připomínky Schéma 5Zvýšení povědomí zemědělců o vodohospodářské problematice po zavedení 
podmíněnosti
Jak se podle vašeho názoru na stupnici od 1 (vůbec) do 4 (výrazně) odrazilo zavedení podmíněnosti ve 
zvýšení povědomí zemědělců o dopadu zemědělství na vodu?
Procento respondentů
SMR2 (podzemní voda)
SMR3 (splaškové kaly)
SMR4 (dusičnany)
SMR9 (pesticidy)
GAEC pro ochranná pásma
GAEC pro zavlažování
Průměr
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 – Vůbec
2 – Částečně3 – Přiměřeně
4 – VýrazněNení relevantní
Bez odpovědi
26 Připomínky
Dopad požadavků na 
podmíněnost je omezený, 
neboť podmíněnost 
se nevztahuje na 
řadu významných 
vodohospodářských otázek
35 
V současné době nejsou do podmíně -
nosti zahrnuty požadavky26 omezující 
používání fosforu na zemědělské půdě 
nebo používání pesticidů27 v nejbližším 
okolí vodních útvarů, i když existuje 
shoda o tom, že těmito problémy je 
nutno se zabývat. Fosfor je obsažen 
v hnojivech a používá se i v krmivech 
pro zvířata. Může být příčinou po -
tíží s kvalitou vody a vést například 
k eutrofizaci. Pesticidy, i když chrání 
kultury před škodami způsobovaný -
mi plevelem, nemocemi a hmyzem, 
mohou lidem, volně žijícím živočichů 
a životnímu prostředí škodit. Pouze 
nepatrná část používaných pesticidů 
se skutečně dostane ke škůdcům, na 
něž cílí, zbytek zatěžuje životní pro -
středí, jako např. vodní útvary. Některé 
členské státy se nicméně snažily tyto 
problémy řešit, i když nemusely (např. 
zahrnutím omezení užívání pesticidů 
do normy GAEC pro ochranná pásma) 
(další podrobnosti viz příloha III ).26 Některé členské státy, 
například Nizozemsko, 
zahrnuly do svých akčních 
plánů pro dusičnany 
i požadavky týkající se 
fosforu, nedodržování těchto 
požadavků se však v rámci 
podmíněnosti nepenalizuje. 
Co se týče pesticidů, 
pouze u některých velmi 
nebezpečných látek mohou 
členské státy, když povolují 
jejich užívání, stanovit podél 
vodních toků ochranná 
pásma, na nichž je postřik 
zakázán.
27 Pesticidy se používají 
k ochraně rostlin nebo kultur 
před škodlivými vlivy, jako 
plevelem, nemocemi nebo 
hmyzem. V tomto smyslu 
se o nich rovněž hovoří jako 
o přípravcích na ochranu 
rostlin.
27 Připomínky
36 
Udržitelné využití pesticidů, zejména 
ve formě zajištění souladu se zásadami 
integrované ochrany rostlin, mělo být 
původně začleněno do koncepce pod -
míněnosti platné od roku 2014. Nicmé -
ně podle nařízení (EU) č. 1306/201328 
je nyní časový rámec tohoto začlenění 
nejistý (viz  rámeček  6).
37 
Očekávané začlenění některých 
požadavků vyplývajících z RSV a ze 
směrnice o udržitelném využívání pes -
ticidů do podmíněnosti by mělo vzít 
v úvahu problémy zmíněné v bodu 35. 
Výsledkem diskusí o návrhu Komise na reformu SZP po roce 2014 bylo toto 
prohlášení: „Rada a Evropský parla -
ment vyzývají Komisi, aby sledovala, 
jak členské státy provádějí a uplatňují 
směrnici [RSV a směrnici o udržitelném 
využívání pesticidů] […] a aby poté, 
co budou tyto směrnice provedeny 
ve všech členských státech a budou 
stanoveny povinnosti přímo se vztahu -
jící na zemědělce, případně předložila 
legislativní návrh na změnu tohoto 
nařízení s cílem začlenit příslušné části 
uvedených směrnic do systému podmí -
něnosti“29. Kdy budou tyto požadavky 
do podmíněnosti začleněny, tedy závisí 
na pokroku členských států při uplat -
ňování směrnic. Z toho vyplývá, že 
realizace velmi důležitého rozhodnutí 
o politice by mohla být velmi pomalá.Rámeček 6Udržitelné používání pesticidů: dva kroky vpřed, jeden vzad
V roce 2009 přijal Evropský parlament a Rada nařízení o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh30. Jedním 
z cílů nařízení bylo od roku 2014 zahrnout udržitelné používání pesticidů (a zejména integrovanou ochranu 
rostlin) do podmíněnosti (prostřednictvím SMR9).
Komise však ve svém návrhu nařízení o financování SZP v období 2014–202031 (jehož výsledkem je nařízení 
(EU) č. 1306/2013) udržitelné používání pesticidů a integrovanou ochranu rostlin výslovně vyloučila z rozsahu 
podmíněnosti, a to tak, že vynechala větu, jež na ni konkrétně odkazovala32.
A tak i když udržitelné používání pesticidů mělo být do podmíněnosti začleněno od roku 2014, podle stávající -
ho nařízení není tento časový rámec jistý.
30 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic 
Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).
31 KOM(2011) 628 v konečném znění/2.
32 Třetí věta v článku 55 nařízení (ES) č.m 1107/2009: „Musí být rovněž v souladu se směrnicí 2009/128/ES, a zejména s obecnými zásadami 
integrované ochrany rostlin uvedenými v článku 14 a v příloze III uvedené směrnice, která se použije nejpozději ode dne 1. ledna 2014.“28 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady 
(EU) č. 1306/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o financování, řízení 
a sledování společné 
zemědělské politiky a o 
zrušení nařízení Rady (EHS) 
č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) 
č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, 
(ES) č. 1290/2005 a (ES) 
č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 549).
29 Společné prohlášení 
Evropského parlamentu 
a Rady o podmíněnosti, 
připojené k nařízení 
(EU) č. 1306/2013.
28 Připomínky
GAEC pro schvalovací 
postupy pro zavlažování má 
malý dopad, neboť Komise 
nevyžaduje, aby členské státy 
vypracovávaly konkrétní 
požadavky
38 
Na rozdíl od SMR se normy GAEC 
využívají k podpoře správné zeměděl -
ské praxe, k níž (zatím) na úrovni EU 
neexistují v oblasti životního prostředí 
příslušné právní předpisy, a to tak, že 
zavádí nové povinnosti pro zemědělce. 
Komise však nenavrhla definovat GAEC 
pro schvalovací postupy pro zavlažo -
vání33 způsobem, který by podporoval 
správnou zemědělskou praxi. Norma 
GAEC pro zavlažování odkazuje na 
stávající národní a regionální právní 
předpisy, ale nezavádí nové povinnos -
ti. Nezavádí povinnost stanovit náleži -
tosti schvalovacího postupu – povolení 
k čerpání vody, vodoměry a výkazy 
využívání vody –, pokud se tyto zatím 
nepoužívají.39 
V zemi, která nemá schvalovací postu -
py nebo jejíž schvalovací postupy jsou 
nedostatečné, tedy tento GAEC nebu -
de mít žádný dopad (viz rámeček 7 ), 
což může být velmi důležité v oblas -
tech, které trpí nedostatkem vody (viz 
rámeček 8 ).
Příklad nedostatečných schvalovacích postupů
V Řecku stanoví ministerské rozhodnutí z června 2011 zemědělcům povinnost požádat do 16. prosince 2011 
o povolení používat vodu k zemědělským účelům (i těm, kteří již platné povolení mají). Lhůta pro podání 
žádosti o povolení však byla opakovaně prodloužena do 16. června 2012, 17. prosince 2012, 15. května 2013 
a nedávno do 15. ledna 2014. V povodí řeky Pinios (Thesálie) přesahuje celkový počet vrtů 30 000, může jít až 
o 33 000 vrtů, z nichž většina nemá povolení34.
Účetní dvůr rovněž zjistil nedostatky v kontrolách těchto povolení (viz rámeček 9 ).
34 Povodí Thesálie, Stude provedená Joint Venture for Thessaly, Epirus and Western Sterea Ellada’s River Basin Management Plans (Společný podnik pro 
plány povodí regionů Thesálie, Epiru a  západní části Středního Řecka), s. 103.Rámeček 733 „V případech, kdy využití 
vody k zavlažování podléhá 
schválení, dodržování 
schvalovacích postupů.“
29 Připomínky
Závlahové zemědělství se šíří i v oblastech, jež se potýkají s nedostatkem vody
Nadměrné čerpání vody za účelem zavlažování je známým ekologickým problémem, zejména v jižní Evropě, kde 
se závlahové zemědělství v uplynulých desetiletích rozšířilo35. I když se mezi začátkem devadesátých let a ob -
dobím 1998–2007 voda za účelem zavlažování čerpala o něco méně (viz schéma 6 ) a efektivnost zavlažování se 
rozšířením kapkového zavlažování zvýšila, zůstávají vodní zdroje v některých oblastech i nadále pod silným tla -
kem, což způsobuje pokles hladiny vody ve zvodnělých vrstvách, prosakování slané vody a vysoušení mokřadů36.
35 Zpráva EEA č. 2/2009 Water resources across Europe – confronting water scarcity and drought (Vodní zdroje v Evropě: boj s nedostatkem vody a suchem).
36 Water resources: quantity and flows – SOER 2010 thematic assessment  (Vodní zdroje: množství a toky – Tematické posouzení SOER 2010) , zpráva 
o stavu životního prostřední agentury EEA z roku 2010), Evropská agentura pro životní prostředí ( http://www.eea.europa.eu/soer/europe/
water -resources -quantity -and -flows ), konzultováno 5. října 2012.
Čerpání vody pro účely zavlažování
Poznámka:  Východ: Bulharsko (1990, 2007), Česká republika (1990, 2007), Maďarsko (1992, 2006), Lotyšsko (1991, 2007), Polsko (1990, 2007), 
Rumunsko (1990, 2006), Slovensko (1990, 2007), Slovinsko (1990, 2007), západ: Rakousko (1990, 2002), Belgie (1994, 2007), Dánsko (1990, 2004), 
Anglie a Wales (1990, 2006), Finsko (1994, 2005), Německo (1995, 2002), Nizozemsko (1995, 2006), Norsko (1995, 2006), Švédsko (1990, 2007), jih: 
Francie (1991, 2006), Řecko (1990, 2007), Portugalsko (1990, 1998), Španělsko (1991, 2006).
Zdroj:  http://www.eea.europa.eu/data -and -maps/figures/water -abstraction -for-irrigation -million -m3-year -in-the-early-1990s -and-1997 . Schéma 6 Rámeček 8
v mil. m3 ročně45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
Východní Západní JižníPočátek 90. let
1998–2007
30 Připomínky
Nedostatky v uplatňování 
podmíněnosti
Na úrovni zemědělských 
podniků v členských státech 
existují nedostatky v provádění 
požadavků podmíněnosti 
souvisejících s vodou
40 
V průběhu auditů v rámci DAS v člen -
ských státech EU se Účetní dvůr v ze -
mědělských podnicích často setkává 
s případy neplnění povinností souvise -
jících v rámci podmíněnosti s vodou, 
většinou jde o porušení SMR4 ze strany 
příjemců (ochrana vody v oblastech 
ohrožených dusičnany): nepřiměřené 
skladovací prostory nebo nedostateč -
né skladovací kapacity pro statková 
hnojiva, neúplné nebo chybné zázna -
my o hnojivech, neprovedení analýzy 
koncentrace dusičnanů, produko -
vané množství dusičnanů vyšší než 
170 kg/ha, skladování hnoje na pozem -
cích v době, kdy je to zakázáno atd. 
Další zjištění se týkají SMR2 (ochrana 
podzemní vody), SMR9 (přípravky na 
ochranu rostlin) a normy GAEC pro 
ochranná pásma.Systém kontrol podmíněnosti 
má na úrovni členských států 
nedostatky
41 
Za provádění podmíněnosti jsou odpo -
vědné členské státy. Co se týče norem 
SMR, tato povinnost obnáší zavedení 
příslušných prvků konkrétních práv -
ních předpisů do rozsahu podmíně -
nosti. U norem GAEC jde o převedení 
příslušných norem do národních či 
regionálních právních předpisů a de -
finování praktických požadavků, které 
zemědělci budou muset dodržovat. 
Členské státy jsou rovněž povinny 
zemědělce o těchto požadavcích 
informovat a zavést správní a kontrolní 
systém, který umožní kontrolu vzorku 
příjemců na místě a jejich penalizaci 
v případě nesplnění povinností.
42 
Přirozeným omezením systému kontrol 
podmíněnosti je, že některé požadav -
ky je z jejich podstaty velmi obtížné 
kontrolovat. Jeden z požadavků se 
například týká doby použití pesticidů 
a způsobu jejich použití. Obtíž spočívá 
v tom, že kontroly podmíněnosti jsou 
obvykle oznamovány předem, a je 
tedy nanejvýš nepravděpodobné, že 
by inspektor narazil na zemědělce, 
který by právě rozprašoval zakázaný 
produkt nebo rozprašoval v rozporu 
s právními předpisy. Další požadavky 
je možné kontrolovat pouze v určitém 
období roku nebo za absence určitých 
meteorologických podmínek (např. sil -
ného větru, mrazu), takové podmínky 
však nemusí v době auditní návštěvy 
na místě nastat.
31 Připomínky
43 
V navštívených členských státech byly 
v systému kontrol podmíněnosti souvi -
sejících s vodou zjištěny nedostatky na 
úrovni řídicích orgánů:
 — podrobné pracovní pokyny existují 
pouze k omezenému počtu kontrol 
a některé pokyny jsou tak obecné, 
že nelze zaručit, že inspektoři přes -
ně vědí, co a jak kontrolovat, a že 
různí inspektoři provádějí kontroly 
stejným způsobem,
 — povinné kontroly byly zavedeny 
pozdě nebo zatím nebyly zavede -
ny vůbec,
 — kontroly na místě se soustřeďují 
převážně do podzimního obdo -
bí. To je v rozporu s konkrétními 
požadavky právních předpisů37 
a znamená to také, že řadu poža -
davků souvisejících s vodou (na -
příklad zákaz používání statkových 
hnojiv v obdělávaných ochranných 
pásmech) nelze vizuálně ověřit 
v terénu,
 — kontroly související s normou 
GAEC pro zavlažování nebyly úplné 
(viz  rámeček 9 ).Komise se neujišťuje 
o vhodnosti norem GAEC na 
úrovni členských států
44 
Účelem norem GAEC zavedených 
v rámci mechanismu podmíněnos -
ti je prosazovat základní správnou 
zemědělskou praxi38. Členské státy by 
měly stanovit minimální požadavky, 
které vezmou v úvahu místní agrono -
mické, environmentální a klimatické 
podmínky.
45 
V současné době dostává Komise 
prostřednictvím internetové databáze 
o provádění norem GAEC v členských 
státech pouze omezené informace. Sou -
částí těchto informací jsou odkazy na 
příslušnou domácí legislativu a shrnutí 
poskytnutá každým členským státem. 
Oznámení se předkládá ve vztahu ke 
geografické úrovni, kterou členský 
stát považuje za vhodnou. Například 
v případě členských států navštívených 
v době auditu nejsou zahrnuty informa -
ce o provádění norem GAEC na regio -
nální úrovni (jako v Itálii a ve Španělsku).Rámeček 9Skutečný objem čerpané vody nebyl při kontrole porovnán s povoleným množstvím
Při kontrole požadavků normy GAEC pro zavlažování zjistili auditoři nedostatky. Znění standardu je toto: 
„V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů.“ Auditoři 
narazili na několik případů, kdy přestože postupy členského státy stanovily vydávání povolení s uvedením 
maximálního objemu čerpané vody, množství skutečně čerpané vody nebylo porovnáno se stropem čerpání 
uvedeným v povolení. Taková selhání podstatně omezují účinnost kontrol.
Podle kontrolních seznamů používaných inspektory, kteří kontrolují podmíněnost v Řecku a ve Španělsku, se 
objem skutečně čerpané vody neporovnává s povolením. Na Slovensku Účetní dvůr zjistil, že objem čerpané 
vody se ani neměří. Při kontrolách se tak lze pouze ujistit o tom, zda bylo vydáno povolení, ale nikoliv o tom, 
zda příjemce nepřekročil maximální objem čerpané vody uvedený v povolení.37 Čl. 53 odst. 1 nařízení Komise 
(ES) č. 1122/2009 ze dne 
30. listopadu 2009, kterým se 
kterým se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 73/2009, pokud jde 
o podmíněnost, modulaci 
a integrovaný administrativní 
a kontrolní systém 
v rámci režimů přímých 
podpor pro zemědělce 
stanovených v uvedeném 
nařízení, a k nařízení Rady 
(ES) č. 1234/2007, pokud jde 
podmíněnost v rámci režimu 
přímé podpory pro odvětví 
vína (Úř. věst. L 316, 2.12.2009, 
s. 65), a čl. 14 odst. 1 nařízení 
Komise (EU) č. 65/2011 ze 
dne 27. ledna 2011, kterým 
se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 1698/2005, pokud 
jde o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova  
(Úř. věst. L 25, 28.1.2011, s. 8).
38 Evropský parlament, 
Sustainable management of 
natural resources with a focus on 
water and agriculture. Study – 
Final Report  (Udržitelné řízení 
přírodních zdrojů s důrazem na 
vodu a zemědělství, studie – 
závěrečná zpráva), květen 2013. 
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL -JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf
32 Připomínky
46 
Komise posuzuje provádění norem 
GAEC z právního hlediska formou 
dokumentární kontroly, jež vychází 
z informací poskytnutých členskými 
státy a doplněných audity na místě. 
Komise neposuzuje, zda jsou požadav -
ky stanovené členskými státy v souvis -
losti se dvěma normami GAEC, které 
se týkají vody, adekvátní z hlediska 
životního prostředí a cílů souvisejících 
s ochranou vody. V praxi se požadavky 
norem GAEC v jednotlivých členských 
státech výrazně liší. Například podle 
normy GAEC pro ochranná pásma39 
(viz  schéma 7 ) se minimální šířka pá -
sem pohybuje od 25 cm do 10 metrů 
(viz  tabulka 3 ).
47 
V některých členských státech / regio -
nech mohou být ochranná pásma ob -
dělávána, zatímco v jiných by měla mít 
travní porost nebo by se měla nechat 
zarůst křovinami. Některé členské státy 
činí výjimky u značného počtu vodních 
útvarů, které se mohou nacházet na 
zemědělské půdě (viz  rámeček 10 ).48 
V případě normy GAEC pro zavlažování 
se požadavky jednotlivých členských 
států (i těch, které se ve vodohospo -
dářství potýkají s výraznými vlivy) 
rovněž výrazně liší. Norma odkazuje 
na stávající právní předpisy členských 
států, ale nezavádí nové povinnosti. 
V některých členských státech / regio -
nech se povinnost mít povolení čerpat 
vodu odvozuje od čerpaného objemu, 
geografické lokality a typu čerpané 
vody (povrchová či podzemní voda). 
Některé členské státy vydávají v obdo -
bích sucha místní zákaz zavlažování. 
V jiných zemích zemědělci musí objem 
vody využité k zavlažování každoroč -
ně vykazovat. Při auditu byly zjištěny 
případy, kdy požadavky na schválení 
zavlažování nevedou k tomu, že by 
zemědělci šetřili vodou. Například 
v některých zemích se jim voda účtuje 
podle výměry jejich zemědělského 
podniku, nikoliv podle objemu skuteč -
ně spotřebované vody.Schéma 7Ochranné pásmo
vodní útvar ochranné pásmoplodiny na orné půdě39 Tato norma GAEC musí 
respektovat minimálně 
požadavky týkající se 
podmínek pro hnojení 
pozemků v blízkosti vodních 
toků stanovené ve směrnici 
o dusičnanech.
33 Připomínky
Vodní útvary vyňaté z norem GAEC pro ochranná pásma
Členské státy vyňaly určité kategorie vodních útvarů z normy GAEC pro ochranná pásma. V Itálii (Lombardie) 
nemusí mít ochranná pásma vodní toky kratší než 5 km nebo náležící k povodí o rozloze menší než 10 km². 
Španělsko (Andalusie) vyňalo rybníky, zavlažovací kanály a příkopy, aniž by však tyto útvary řádně definovalo, 
a tyto výjimky zdůvodnilo argumenty, jež se netýkají životního prostředí. Tím vzniká riziko, že z povinnosti do -
držovat požadavek na ochranná pásma bude vyňat nadměrný počet vodních toků, a dopad této normy GAEC 
na kvalitu vody tím bude snížen.Tabulka 3 Rámeček 10Velké rozdíly v požadavcích na ochranná pásma podle norem GAEC
Země Šířka ochranného pásu Povinnosti a  omezení
Dánsko minimálně 2  m neobdělává se, půda se neošetřuje, žádná výsadba
Řecko1 m až 6 m
v závislosti na svažitosti a typu omezeníneobdělává se (1 m) nebo se nepoužívají dusíkatá hnojiva 
(2 nebo 6 m)
Španělsko (Andalusie) 2 m až 10 mpovinné křoviny
nepoužívají se hnojiva ani pesticidy 
Francie 5 mpovinný travní porost, křoviny, keře nebo stromy  
žádná minerální či organická hnojiva či pesticidy 
Itálie (Lombardie)mezi 5 m a 3 m
v závislosti na stavu vodního útvarupovinný travní porost
bezorebné zpracování půdy, žádná neorganická hnojiva, 
chlévská mrva či kejda
Nizozemskomezi 25 cm a 9 m
v závislosti na plodině a určitých technických 
specifikacíchžádná hnojiva
Slovensko 10 m žádná průmyslová či organická hnojiva
34 Připomínky
Potenciál financování 
rozvoje venkova k řešení 
problémů s vodou není 
plně využit
49 
Prostředky na rozvoj venkova na 
období 2007–2013 činí téměř 100 mi -
liard EUR. Nařízení (ES) č. 1698/2005 
o podpoře pro rozvoj venkova definuje 
ochranu vod jako jednu z klíčových 
otázek, jimiž je nutno se zabývat40. 
Nařízení rovněž zdůrazňuje, že „čin -
nosti Evropského zemědělského fondu 
pro rozvoj venkova (EZFRV) a operace, 
k nimž přispívá, musí být v souladu 
s ostatními politikami Společenství,“41 
například s vodní politikou. Rozvoj 
venkova má tedy značný potenciál 
přispět k začlenění cílů vodní politiky 
EU do SZP poskytnutím prostředků 
a stanovováním jasných cílů pro oblast 
vodního hospodářství.
50 
Členské státy mobilizují prostředky 
na rozvoj venkova prostřednictvím 
svých PRV (viz body 10 a 11), které 
obsahují soubory opatření, k nimž 
se cílové populace (např. zemědělci) 
mohou dobrovolně zavázat. Příjemci 
opatření na rozvoj venkova se zavazují 
plnit konkrétní podmínky stanovené 
daným členským státem.51 
Potenciál rozvoje venkova zatím není 
plně využíván. Způsob, jakým se nyní 
PRV provádějí, má na vodu jen malý 
dopad, neboť neproběhla vyčerpá -
vající identifikace vlivů na vodu, PRV 
a plány povodí nejsou dosud sladěny 
a ne vždy se daří předcházet negativ -
ním vedlejším účinkům. Navíc značná 
část prostředků cílená na vodu nebyla 
zatím utracena.40 31. bod odůvodnění nařízení 
(ES) č. 1698/2005. „Podpora 
specifických metod 
hospodaření s půdou by 
měla přispívat k udržitelnému 
rozvoji tím, že vede zemědělce 
a držitele lesů zejména 
k tomu, aby uplatňovali 
využívání půdy metodami 
slučitelnými s potřebou 
ochrany přírodního prostředí 
a krajiny a s potřebou ochrany 
a zlepšování přírodních 
zdrojů. Měla by přispívat 
k provádění 6. akčního 
programu Společenství pro 
životní prostředí a závěrů 
předsednictví týkajících se 
strategie udržitelného rozvoje. 
Mezi klíčové otázky, které je 
třeba řešit, patří biologická 
rozmanitost, správa lokalit 
Natura 2000, ochrana vody 
a půdy […].“
41 6. bod odůvodnění nařízení 
(ES) č. 1698/2005.
35 Připomínky
Plány výdajů členských států 
v rámci rozvoje venkova 
ne vždy berou v úvahu cíle 
vodní politiky EU a potřeby 
členských států v souvislosti 
s vodou
PRV členských států někdy 
problémy související s vodou 
neidentifikují vyčerpávajícím 
způsobem a nejsou dosud 
v souladu s plány povodí
52 
U každého členského státu / regionu 
navštíveného v průběhu auditu Účetní 
dvůr prověřoval, zda posouzení vlivů 
na životní prostředí42 prováděná v rám -
ci hodnocení ex ante  pro PRV a analýzy 
životního prostředí prováděné v rámci 
plánů povodí byly úplné a ucelené. 
S vědomím, že zeměpisná oblast, k níž 
se tato dvě hodnocení vztahují, a doba jejich vzniku43, povaha i účel se mohou 
lišit, má Účetní dvůr za to, že posouze -
ní problémů souvisejících s vodou by 
měla být u obou analýz stejná. Zjistil 
však, že identifikace problémů souvi -
sejících s vodou v analýzách životního 
prostředí PRV je někdy neúplná a ne 
vždy koresponduje s informacemi do -
stupnými v kontextu plánu povodí. Při 
auditu byly zjištěny případy problémů 
související s vodou, které nebyly v PRV 
uvedeny, a k jejich řešení tedy nebylo 
použito žádné opatření pro rozvoj 
venkova (viz  rámeček 11) .
53 
Chabá kvalita programů opatření v plá -
nech povodí (viz body 27 a 28) je v sou -
časné době překážkou jejich harmoni -
zace s PRV. Pokud ke sladění dochází, 
děje se tak začleňováním opatření 
rozvoje venkova do plánů povodí.
Identifikace problémů souvisejících s vodou není vyčerpávající
–   V Dánsku se posouzení životního prostředí pro PRV otázkou čerpání vody nezabývá, i když podle plánu po -
vodí je na západě země relevantní. Problémem čerpání vody se nezabývá žádné opatření v dánském PRV.
–   Ve Španělsku (Andalusie) program opatření v plánu povodí Guadalquivir zahrnuje opatření cílená na dokon -
čení vodohospodářského registru a boj proti nelegálnímu čerpání. Nicméně zpráva o udržitelnosti životního 
prostředí pro PRV a analýza životního prostřední provedená pro povodí Guadalquivir přehlížejí problém 
nelegálního čerpání podzemní vody. Kromě opatření rozvoje venkova, na něž se vztahuje podmíněnost 
(viz bod 8), nemá PRV žádný mechanismus, jímž by stimuloval příjemce k tomu, aby dodržovali postupy pro 
schvalování čerpání vody.
–   Slovenský PRV neobsahuje žádná opatření, jež by se zabývala nedostatky v souvislosti s množstvím vody 
nebo řešila otázky znečištění pesticidy, úbytek mokřadů nebo nadměrné čerpání podzemní vody v někte -
rých lokalitách, které jsou všechny uvedeny v plánu povodí, ale nikoliv v posouzení životního prostředí pro 
PRV.
–   V Řecku se plán povodí Thesálie zmiňuje o problémech týkajících se hydromorfologických změn a neregis -
trovaných vrtů, posouzení životního prostředí pro PRV ale na tyto otázky neupozorňuje. Řecký PRV neuvádí 
žádná opatření, jež by se zabývala hydromorfologickými vlivy.Rámeček 1142 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_en.pdf  
(s. 14).
43 Zatímco posouzení vlivů na 
životní prostředí v rámci PRV 
byla vypracována v roce 2006, 
analýzy životního prostředí 
prováděné v kontextu plánů 
povodí (jejichž součástí je 
„analýza […] charakteristik 
[oblasti povodí], přezkoumání 
dopadů lidské činnosti 
na stav povrchových 
vod a podzemních vod 
a ekonomická analýza 
využívání vod“ (viz 
článek 5 RSV)) měly být 
dokončeny nejpozději do 
22. prosince 2004.
36 Připomínky
Provádění PRV má někdy 
negativní vedlejší účinky na 
vodu
54 
Zemědělské a agroenvironmentální 
politiky mají různé, vzájemně soupeřící 
cíle. Přesto by se prostředky na rozvoj 
venkova měly využívat způsobem, 
který je z vodohospodářského hlediska 
udržitelný, a součástí PRV by tedy měly 
být ochranné doložky bránící vzniku 
potenciálních negativních vedlejších 
účinků (viz rámeček 12 ). Před schvále -
ním PRV provádí Komise kontroly, aby 
identifikovala negativní potenciální 
účinky opatření pro rozvoj venkova. 
Navzdory této praxi koncepce někte -
rých řádně schválených opatření roz -
voje venkova nebrání jejich podstat -
ným negativním vedlejším účinkům 
na vodu. Některé PRV byly schváleny, 
i když neměly příslušné ochranné do -
ložky (viz  rámeček 12 ).55 
V některých případech však provádění 
opatření v praxi vznik takových vedlej -
ších účinků umožňuje, i když ochranné 
doložky, jež mají zabránit negativním 
vedlejším účinkům na vodu, jsou sou -
částí PRV (viz  rámeček 13 ).
Příklady PRV s ochrannými doložkami a bez nich
PRV pro Itálii (Lombardie), který by v průběhu auditu předmětem prověrky, má ochranné doložky týkající 
se opatření cíleného na investice do modernizace zemědělských podniků. PRV umožňuje výstavbu nových 
zahradnických skleníků, pouze pokud dojde k úsporám energie a vody. Investice do rozšíření stávající zavlažo -
vací sítě nebo rozšíření zavlažované výměry se považují za nezpůsobilé.
Nicméně koncepce téhož opatření v PRV pro Španělsko (Andalusie) ponechává prostor pro podstatné negativní 
vedlejší účinky, jako rozšíření zavlažované oblasti nebo schvalování projektů, které zvýší celkovou spotřebu vody.
Příklad negativních vedlejších účinků zapříčiněných nedostatky při provádění 
opatření pro rozvoj venkova
Při auditu DAS ve Španělsku Účetní dvůr zjistil, že jeden projekt spadající pod opatření 125 (infrastruktura 
související s rozvojem a přizpůsobením zemědělství a lesnictví) byl schválen, přestože vodní práva, která 
byla příjemci přiznána, nebyla natolik dostatečná, aby byl projekt ekonomicky životaschopný, a že příjemce 
spotřebovával výrazně více vody, než by odpovídalo jeho nároku, čímž porušil dvě kritéria způsobilosti pro 
tento typ projektů. Z toho vyplývá, že kontroly prováděné při schvalování projektových žádostí nejsou účinné 
a že splnění základních požadavků, které mají v zásadě bránit vzniku negativních vedlejších účinků (například 
nezvyšování množství využívané vody) není zaručeno.Rámeček 12 Rámeček 13
37 Připomínky
Finanční prostředky na roz -
voj venkova nejsou dosta -
tečně využívány jako odpo -
věď na vodohospodářské 
problémy
Míra provádění opatření 
souvisejících s vodou ne vždy 
probíhá podle plánu
56 
K opatřením pro rozvoj venkova, která 
mohou mít přímý dopad na ochranu 
vody, patří opatření, jež vyžadují, aby 
zemědělci změnili své zemědělské 
postupy, a to tak, že omezí používání 
pesticidů nebo hnojiv nebo přizpůsobí 
výběr svých plodin místní hydrolo -
gické situaci. Způsob, jakým se tato 
opatření skutečně uplatňují, je důleži -
tým faktorem při posuzování plného 
využití potenciálu EZFRV v oblasti 
ochrany vody. Účetní dvůr se tímto 
aspektem zabýval napřed formou 
analýzy opatření aktivovaných členský -
mi státy v jejich PRV a posléze analý -
zou toho, jak členské státy využívají 
možnosti, jež skýtá článek 38 nařízení 
(ES) č. 1698/2005, pokud jde o náklady 
související z prováděním RSV, ze strany 
členských států.
57 
Účetní dvůr analyzoval míru provádění 
aktivních opatření pro rozvoj venko -
va, které samy členské státy označily 
jako opatření, jež mají přímý dopad na 
ochranu vody. I když tato analýza má 
určitá omezení44, z výsledků vyplývá, 
že přibližně u poloviny těchto případů 
se opatření provádějí podle plánu.44 Ve skutečnosti ne u všech 
projektů financovaných 
z těchto opatření jde 
o ochranu vody. Opatření totiž 
často zahrnují i dílčí opatření, 
která se vody netýkají.
38 Připomínky
58 
Členské státy nicméně nebyly schopny 
využít možností, které skýtá člá -
nek 38 nařízení (ES) č. 1698/2005, který 
konkrétně stanoví, že opatření 21345 
lze využít „k náhradě vzniklých nákla -
dů a ušlých příjmů vyplývajících ze 
znevýhodnění v dotyčných oblastech 
v souvislosti s prováděním [RSV]“ (viz 
tabulka 4 ).59 
V době auditních návštěv neaktivoval 
opatření 213 v souvislosti s RSV podle 
článku 38 žádný z členských států s vý -
jimkou Dánska46. Podle Komise22 pou -
ze 4 % jí předložených plánů povodí 
uvádí, že bude uplatněn článek 38 jako 
kompenzace zemědělců za požadavky 
RSV. Příčinou omezeného využívání 
opatření 213 jsou mimo jiné i zpoždění 
členských států při dokončování plánů 
povodí. Dalším nepříznivým faktorem 
pro využívání opatření 213 je skuteč -
nost, že prováděcí pravidla k platbám 
v souvislosti s RSV byla zveřejněna až 
v únoru 201047, tj. tři roky a dva měsíce 
od zahájení programového období 
rozvoje venkova48 a více než rok poté, 
kdy měly být podle článku 13 RSV 
dokončeny plány povodí.Tabulka 4Míra provádění opatření pro rozvoj venkova1, která samy členské státy označily jako 
opatření s přímým dopadem na ochranu vody (v %)
Země Opatření115 121 125 213 214 216 226 321
Dánsko 84,1 24,2
Francie (kontinentální území)  69,7 39,8 85,8 16,9
Řecko 17, 0 35,7 71,7 21,5
Itálie (Lombardie) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovensko 85,8 88,2 91,8
Nizozemsko 51,0 30,4 95,7 9,7
Španělsko (Andalusie) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Míra provádění podle plánu (> 60 %)
 Opatření 213 neaktivoval žádný členský stát navštívený v průběhu auditu.
 Navštívený členský stát opatření neoznačil jako opatření s přímým dopadem na vodu. 
1  Opatření 115: „zřizování řídících, pomocných a poradenských služeb“, opatření 121: „modernizace zemědělských hospodářství“, 
opatření 125: „infrastruktura související s rozvojem a přizpůsobením zemědělství a lesnictví“, opatření 124: „agroenvironmentální 
platby“, opatření 216: „neproduktivní investice“, opatření 226: „obnova lesnického potenciálu a zavádění preventivních opatření“, 
opatření 321: „základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova“.
Zdroj:  Evropská komise, údaje k 31. březnu 2013.45 Opatření 213: platby v rámci 
sítě Natura 2000 a platby 
související se směrnicí 
2000/60/ES (RSV).
46 Dánsko aktivovalo 
opatření 213, aby 
kompenzovalo náklady 
související se zaváděním 
10metrových ochranných 
pásem, ale z důvodu stažení 
dánského plánu povodí 
v prosinci 2012 je provádění 
opatření pozastaveno.
47 Nařízení Komise (EU) 
č. 108/2010 ze dne 
8. února 2010 o změně nařízení 
(ES) č. 1974/2006, kterým se 
stanoví podrobná pravidla 
pro použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 36, 9.2.2010, s. 4).
48 EZFRV 2007–2013.
39 Připomínky
Finanční nástroje zvláště 
koncipované k řešení 
vodohospodářských problémů 
se téměř nevyužívaly
60 
Rozhodnutí Rady 2009/61/ES49 konsta -
tovalo, že je třeba výrazněji reagovat 
na „hlavní nové výzvy“ identifikované 
v roce 200350, z nichž jednou je i „vod -
ní hospodářství“. V souladu s tímto 
rozhodnutím byly po kontrole stavu 
uvolněny dodatečné prostředky cílící 
na tyto nové výzvy. Celkový dodatečný 
rozpočet činil 3,8  miliardy  EUR. Komise 
současně jako odpověď na hospo -
dářskou krizi, jež začala v roce 2008, 
vypracovala plán evropské hospodář -
ské obnovy51 (EERP). EERP poskytl další 
miliardu eur na výdaje související se 
zaváděním širokopásmového inter -
netového připojení ve venkovských 
oblastech a s těmito novými výzvami.61 
V roce 2010 přidělily členské státy 
v rámci prvních změn PRV po kontrole 
stavu na „nové výzvy“ ve vodohospo -
dářství 26,9 % dodatečných prostřed -
ků SZP (1,3 miliardy EUR)52 (viz sché -
ma 8 ). Průměrná míra čerpání těchto 
fondů ke konci roku 2012 činila u států 
EU-27 17,5 %. Tento údaj se u jednot -
livých členských států53 výrazně liší 
(podrobnější informace viz příloha IV ). 
I když kontrola stavu byla příležitostí 
k další integraci vodohospodářské pro -
blematiky do PRV, v praxi většina člen -
ských států tyto dodatečné prostředky 
využívala jen velmi málo.Schéma 8Plánované rozdělení prostředků po kontrole stavu  
a na obnovu mezi „nové výzvy“ k roku 2010
Zdroj:  Evropská komise.0,3 % biologická 
rozmanitost31,2 %
vodohospodářství
26,9 %obnovitelná energie5,6 %změna klimatu14,2 %širokopásmový internet7,3 %inovace související s novými výzvamirestrukturalizace mlékárenství14,5 %49 Rozhodnutí Rady 2009/61/ES 
ze dne 19. ledna 2009 kterým 
se mění rozhodnutí 
2006/144/ES o strategických 
směrech Společenství pro 
rozvoj venkova (programové 
období 2007 až 2013) (Úř. věst. 
L 30, 31.1.2009, s. 112).
50 3. bod odůvodnění rozhodnutí 
2009/61/ES: „Při hodnocení 
provádění reformy společné 
zemědělské politiky 
z roku 2003 byly za hlavní 
nové výzvy pro evropské 
zemědělství označeny změna 
klimatu, obnovitelné zdroje 
energie, vodní hospodářství, 
biologická rozmanitost 
a restrukturalizace odvětví 
mléka a mléčných výrobků.“
51 KOM(2008) 800 v konečném 
znění ze dne 26. listopadu 2008.
52 Účetní dvůr si je vědom toho, 
že některé z prostředků 
vydaných na řešení 
„nové výzvy“ biologické 
rozmanitosti mohou rovněž 
mít pozitivní dopad na vodu.
53 Komise nedisponuje 
potvrzenými daty k mírám 
čerpání. Údaje předkládané 
Účetním dvorem 
nicméně vycházejí i údajů 
poskytnutých Komisí.
40 Připomínky
Zásada „znečišťovatel 
platí“ nebyla včleněna do 
SZP
62 
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, 
aby znečišťovatel nesl náklady na pre -
venci, kontrolu a likvidaci znečištění54. 
Tato zásada je nyní právním závazkem, 
s nímž se EU ztotožnila ve Smlou -
vě55 a ve směrnici o odpovědnosti za 
životní prostředí56 a na nějž výslovně 
odkazuje článek 9 RSV.
63 
Pro životní prostředí znamenají ze -
mědělské postupy přínos i břemeno. 
K negativním dopadům zemědělství na 
životní prostředí často patří zanesení 
nežádoucích chemických (znečišťu -
jících) látek do životního prostředí. 
Uplatňování zákonů z oblasti životního 
prostředí a stanovování odpovědnosti 
za škody ztěžuje rozptýlenost znečiš -
tění ze zemědělství a obtíže s určením 
znečišťovatele54. Zásada „znečišťovatel 
platí“ by se nicméně měla uplatňovat, 
pokud zemědělské činnosti způsobují 
životnímu prostředí škody, které mají 
dopad na veřejné a soukromé vlast -
nictví54. Mechanismy pro uplatňování 
zásady „znečišťovatel platí“ mohou fun -
govat (např. sankce ukládané na úrovni 
členských států), ale nemají vliv na 
platby ze SZP , které příjemci dostávají.64 
Sankce uvalované nyní na zemědělce, 
kteří neplní požadavky vyplývají -
cí z podmíněnosti (např. překračují 
přijatelnou a právními předpisy danou 
úroveň znečištění), se nevypočítávají 
na základě výše způsobené škody, 
a mohou tedy představovat tedy pou -
ze část této částky. V mnoha případech 
nejsou v poměru k tomu, jak závažně 
zemědělec závazky podmíněnosti 
porušil. Účetní dvůr na tuto skutečnost 
upozorňoval již ve své zvláštní zprávě 
č. 8/2008. V této souvislosti Účetní 
dvůr znovu poukazuje na nedostatky 
v uplatňování podmíněnosti uvedené 
v bodech 40–43. Podmíněnost tak, jak 
se nyní provádí, tedy může být užiteč -
nou, ale pouze částečnou odpovědí na 
zásadu „znečišťovatel platí“.
65 
Značný počet plateb v rámci rozvoje 
venkova není s podmíněností nijak 
provázán9. Zemědělec, který znečišťuje 
životní prostředí, bude tedy platby do -
stávat dál, aniž by byly jakkoliv sníženy. 
V současné době neexistuje mechanis -
mus, kterým by se poměrně zohled -
ňovaly náklady na prevenci znečištění 
v důsledku zemědělské činnosti nebo 
na jeho likvidaci a příslušným způso -
bem snižovaly platby v rámci rozvoje 
venkova.54 Grossman, Margaret Rosso: 
Agriculture and the Polluter 
Pays Principle  (Zemědělství 
a zásada „znečišťovatel 
platí“), sv. 11.3 Electronic 
Journal of Comparative Law , 
prosinec 2007,  
http://www.ejcl.org/113/
article113-15.pdf .
55 Čl. 191 odst. 2 Smlouvy 
o fungování Evropské unie.
56 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2004/35/ES 
(Úř. věst. L 143, 30.4.2004, 
s. 56), ve znění směrnice 
2006/21/ES (Úř. věst. L 102, 
11.4.2006, s. 15) a směrnice 
2009/31/ES (Úř. věst. L 140, 
5.6.2009, s. 114).
41 Připomínky
Systémy monitorování 
a hodnocení neumožňují 
utvořit si úplný obraz 
o situaci
66 
Od posílení vodní politiky EU a zave -
dení nástrojů SZP pro řešení možných 
problémů s vodou již uplynula řada let:
i) podmíněnost byla zavedena 
v roce 2003 a od roku 2005 je po -
vinná pro všechny zemědělce, kteří 
jsou příjemci přímých plateb,
ii) rozvoj venkova byl začleněn do 
SZP v roce 2000 a
iii) rámcová směrnice o vodě vstoupila 
v platnost v roce 2000 a stanovila 
členským státům povinnost zavést 
do roku 2006 funkční monitorovací 
programy.
67 
Monitorovací systémy ve své součas -
né podobě neumožňují vytvořit si 
úplný obraz o vlivech na vodní zdroje 
způsobovaných zemědělskou činností. 
Související informace jsou dílčí, roztříš -
těné a někdy jsou k dispozici pozdě. 
Důvodem jsou tyto skutečnosti: 
i) systémy pro monitorování a hod -
nocení SZP se dají, pokud jde 
o informace související s vodou, 
využívat pouze částečně,
ii) monitorovací mechanismy pro 
vodní politiku byly ustaveny pozdě 
a jsou neúplné a
iii) žádný jiný informační systém není 
schopen poskytnut data potřebná 
pro propojení informací o kvalitě 
a množství vody s informacemi 
o zemědělských postupech.Systémy pro monitorování 
a hodnocení SZP mají pro 
měření pokroku při dosahování 
cílů pro vodu stanovených 
v nařízeních SZP pouze 
omezenou hodnotu
68 
Právní předpisy EU57 stanoví, že členské 
státy předkládají Komisi výroční zprávu 
„s výsledky kontrol souvisejících s pod -
míněností“. Tyto výsledky informují 
o počtu provedených kontrol a poruše -
ní různých požadavků podmíněnosti. 
Nezahrnují informace o dopadu pod -
míněnosti na kvalitu či množství vody, 
ani to nikdy nebylo jejich účelem.
69 
Komise monitoruje a hodnotí všechny 
akce rozvoje venkova v programovém 
období 2007–2013 s využitím společ -
ného rámce pro monitorování a hod -
nocení (CMEF). CMEF využívá ukazatele 
pro měření pokroku v dosahování cílů 
rozvoje venkova i hodnocení nezávis -
lých hodnotitelů.57 Čl. 84 odst. 1 písm. e) nařízení 
(ES) č. 1122/2009.
42 Připomínky
70 
CMEF stanoví pro vodu pět základních 
ukazatelů výchozího stavu58, jeden 
ukazatel výsledků („oblast s úspěšným 
hospodařením s půdou přispívajícím 
ke kvalitě vody“) a jeden ukazatel 
dopadu („zlepšení kvality vody“). Při 
auditu bylo zjištěno, že ukazatel vý -
sledků není dostatečně přesný, neboť 
nespecifikuje, co se míní „úspěšným 
hospodařením s půdou“, že ukazatel 
dopadu na kvalitu vody se týká pouze 
dusičnanů a fosforu a že neexistuje 
žádný ukazatel pro množství vody. 
Ukazatele CMEF vykazované členskými 
státy navíc často nejsou aktuální ani 
úplné. V mnoha případech si členské 
státy nestanovily žádné cíle.71 
Pokyny k CMEF59 uvádí v souvislosti 
s vodou pět hodnoticích otázek. Byly 
zjištěny dobré příklady hodnocení 
v polovině období, kdy hodnotitelé 
byli schopni vyčíslit dopad někte -
rých (pod)opatření na kvalitu vody 
s využitím modelů, průzkumů mezi 
příjemci a kvalitativního výzkumu 
(viz  rámeček 14 ). Tato koncepce se 
však neuplatňuje obecně a u systema -
tické kvantifikace výsledků a dopadů 
a úplnosti, spolehlivosti a konzis -
tentnosti údajů byly zjištěny zřetelné 
deficity. Několik hodnocení v polovině 
období upozornilo na skutečnost, že 
v PRV nejsou uvedeny cíle, což ztěžuje 
posuzování pokroku v dosahování cílů 
v oblasti vody.
Dobrý příklad kvantifikace dopadu v hodnocení v polovině období
Itálie (Lombardie) – U opatření 214 (agroenvironmentální platby) použil hodnotitel na úrovni parcely mode -
ly k výpočtu nadbytku dusičnanů a míry vystavení působení toxických látek naměřených v podzemní vodě 
v důsledku používání pesticidů. Na regionální úrovni činilo celkové snížení nadbytku dusičnanů díky opatření 
214 2,6 kg/ha a míra vystavení působení toxických látek se snížila o 3,9 %. Účinek byl patrnější v oblastech, 
kde bylo využívání tohoto opatření rozšířenější.Rámeček 14
Monitorovací mechanismy pro 
vodní politiku jsou neúplné
72 
Článek 8 RSV vyžaduje, aby členské 
státy zřídily programy „pro monito -
rování stavu vod za účelem zajištění 
provázaného a úplného přehledu 
o stavu vod v každé oblasti povodí“. Monitorovací programy měly být 
zavedeny do roku 2006 a sestávat 
z dohledového (pro celou oblast) 
a z operačního (častější a hustší moni -
torování k identifikaci problémových 
oblastí) monitorovacího programu. 
Členské státy se také mohou rozhod -
nout zavést programy investigativního 
monitorování (např. pro určité látky).58 Kvalita vody (celková 
nutriční bilance), kvalita 
vody (znečištění dusičnany 
a pesticidy), kvalita vody 
(% území označené jako 
oblast ohrožená dusičnany), 
využití vody (% zavlažované 
využívané zemědělské půdy), 
ochranné lesy týkající se 
zejména půdy a vody.
59 Příručka ke společnému rámci 
monitorování a hodnocení. 
Metodické pokyny, Generální 
ředitelství pro zemědělství 
a rozvoj venkova, září 2006.
43 Připomínky
73 
Po posouzení monitorovacích pro -
gramů členských států z roku 2012 
agentura EEA ve své zprávě uvedla, 
že: „existují příklady velmi dobrých 
a vysoce kvalitních výkazů. Byly ale 
zjištěny i případy, kdy určité skuteč -
nosti nebyly vykázány nebo kdy si 
výkazy vzájemně odporovaly“60. V jiné 
zprávě Komise uvádí: „Informace 
o monitorování předložené Komisi 
jsou v každém případě velmi neúplné. 
[…] V některých členských státech je 
ekologický a chemický stav neznámý 
u více než 50 % vodních útvarů“61. 
V některých členských státech byly 
monitorovací sítě zřízeny pozdě anebo mají metodické nedostatky. Při auditu 
bylo zjištěno, že v některých členských 
státech se monitorování soustřeďuje 
na shromažďování informací o stavu 
vodních útvarů a monitorování vlivů 
na vodu se nevěnuje velká pozornost 
(viz rámeček 15 ). Na místní úrovni bylo 
provedeno několik vědeckých studií 
nebo zde fungovaly experimentální 
sítě, které propojovaly zemědělské po -
stupy s kvalitou vody (viz  rámeček 16 ).
Příklady nedostatků v monitorovací síti
Francie – Přehled výsledků v plánu povodí neobsahuje konkrétní ukazatele pro monitorování samotných vlivů 
zemědělských činností. Jeden z přeložených ukazatelů se týká kumulativního dopadu činností domácností 
a průmyslových podniků a zemědělských činností na stav vod. Totéž platí o ukazateli překračování kvantitativ -
ních cílů v uzlových bodech.
Jeden ukazatel objemu vody vyčerpané z podzemních a povrchových vodních útvarů (také ve Francii) podle růz -
ných sektorů činnosti vyčísluje objem vody používané k zavlažování, tento ukazatel ale i) nemá žádný kvantifiko -
vaný cíl a ii) neumožňuje srovnání vyčerpaných objemů s objemy, jejichž čerpání je udržitelné v době sucha.
Dobré příklady monitorovacích sítí
Nizozemsko má dvě zvláštní monitorovací sítě propojující zemědělství s vodou. První síť posuzuje koncentra -
ce řady látek v zemědělských podnicích a propojuje je s databází, jež obsahuje informace o typu řízení, hnoji 
a používaných látkách atd. Druhá síť využívá stávající testovací stanoviště v zemědělských oblastech k posou -
zení vlivu zemědělství na kvalitu vody (obsah fosforu a dusičnanů).
Dánsko má program monitorování zaměřený na dokumentaci účinku národních plánů pro vodstvo a dalších 
zemědělských sektorových programů na prosakování živin do vodního prostředí. Monitoruje se šest reprezen -
tativních povodí formou přímých měření, pohovorů se zemědělci o jejich zemědělských postupech a modelo -
váním vztahu mezi zemědělstvím a únikem živin do životního prostředí.Rámeček 15 Rámeček 1660 Zpráva EEA č. 8/2012 European 
waters – assesment of status 
and pressures  (Evropské vody – 
posouzení stavu a vlivů).
61 COM(2012) 670 final. Zpráva 
Komise Evropskému 
parlamentu a Radě 
o provádění rámcové směrnice 
o vodě (2000/60/ES) – Plány 
povodí.
44 Připomínky
74 
Monitorování v rámci RSV tak zvýšilo 
povědomí o stavu evropských vod 
a tlacích, jež na ně působí, je ale stále 
neúplné a výsledky je nutno inter -
pretovat obezřetně, neboť některé 
údaje chybí a metodika má určité 
nedostatky. Ve většině případů člen -
ské státy jednotlivá opatření v pro -
gramech plánů povodí nemonitorují 
(viz  tabulka 2 ).
75 
Pokud jde o monitorování obsahu 
dusičnanů v povrchové a podzemní 
vodě, směrnice o dusičnanech62 stano -
ví, že „členské státy připraví a zavedou 
odpovídající monitorovací progra -
my k posuzování účinnosti akčních 
programů“. Členské státy jsou povin -
ny podávat každé čtyři roky zprávy 
o koncentracích dusičnanů v podzemní 
a povrchové vodě, eutrofizaci povr -
chové vody, dopadu akčních programů 
na kvalitu vody a zemědělské postupy, 
revizi oblastí ohrožených dusičnany 
a akčních programů a o očekávaných 
budoucích trendech v kvalitě vody63. 
Zprávy členských států jsou pak pro 
Komisi východiskem při přípravě 
souhrnné zprávy o provádění této 
směrnice. Členské státy však zprávy 
podle směrnice o dusičnanech před -
kládaly pozdě. Souhrnná zpráva EU za 
období 2008–2011 byla zveřejněna až 
4. října 201364.76 
Zprávy jednotlivých členských států za 
období 2008–2011 se liší kvalitou i kon -
cepcí. Komise ve své souhrnné zprávě 
uvádí: „Zprávy členských států se lišily 
jak formátem, tak kvalitou obsahu 
zprávy, a vytvoření konzistentní sou -
hrnné syntézy na úrovni EU bylo z řady 
příčin obtížné. V řadě případů byly 
také údaje poskytnuté elektronicky 
nekonzistentní s písemnými zprávami, 
vznikaly potíže s výkladem a členské 
státy musely být žádány o vysvětlení.“ 
Nejenže nejsou vždy k dispozici údaje 
pro všechny členské státy, ale v někte -
rých případech nelze údaje členských 
států srovnávat.62 Čl. 5 odst. 6 směrnice 
o dusičnanech (91/676/EHS).
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water -nitrates/
64 Pracovní dokument útvarů 
komise SWD(2013) 405 
v konečném znění jako 
příloha zprávy Komise Radě 
a Evropskému parlamentu 
o provádění směrnice Rady 
91/676/EHS o ochraně vod 
před znečištěním dusičnany 
ze zemědělských zdrojů, na 
základě zpráv členských států 
za období 2008–2011.
45 Připomínky
Systém WISE, „bránu 
k informacím o evropských 
vodách“, je nutno dále 
zdokonalit
77 
Informační systém o evropských vo -
dách (WISE – Water Information System 
for Europe ) byl vytvořen v roce 2003 
jako nástroj výkaznictví pro členské 
státy a jako internetový portál zajiš -
ťující přístup k informacím o vodě na 
úrovni EU. Do systému WISE vstupují 
údaje z řady datových toků jak z po -
vinných údajů shromážděných Gene -
rálním ředitelstvím Komise pro životní 
prostředí při plnění jeho povinností 
podle RSV, směrnice o čištění měst -
ských odpadních vod, o vodách ke 
koupání a o pitné vodě, tak z dobro -
volně poskytnutých údajů shromaž -
ďovaných každoročně agenturou 
EEA65. Systém WISE neobsahuje údaje 
poskytnuté členskými státy podle 
směrnice o dusičnanech66 ani údaje 
shromážděné GŘ pro zemědělství 
prostřednictvím CMEF. Od roku 2003 
do roku 2011 se údaje shromažďované 
v systému WISE týkaly primárně kvality 
spíše než kvantity vody nebo rizika 
jejího nedostatku4.
78 
Navzdory svému potenciálu posky -
tovat ucelené informace o vodách 
v Evropě se systém WISE potýká s urči -
tými obtížemi. Ne všechny datové toky 
tohoto systému jsou plně integrované. 
Kvůli důvěrné povaze dat a rozdílům 
v jejich rozsahu, frekvenci (např. roční 
průměry oproti průměrům za čtyřleté 
období) a zpracování členskými státy 
(některé země poskytují agregovaná 
data) není vždy možné porovnávat 
data tak, aby mohla být plně využita.Snaha Komise vyvinout 
ukazatele uvádějící kvalitu 
a kvantitu vody do souvislosti 
se zemědělskými postupy zatím 
nebyla úspěšná
79 
Komise od roku 2002 vyvíjí soubor 
agroenvironmentálních ukazatelů (AEI) 
pro sledování integrace problematiky 
životního prostředí do SZP na úrovni 
EU, členských států a na regionální 
úrovni67. V praxi je u většiny těchto 
ukazatelů problémem dostupnost dat 
(viz tabulka 5 ). Žádný z těchto uka -
zatelů není propojen s jednotlivými 
zemědělskými postupy.65 Ukazatele agentury EEA 
týkající se zemědělství 
a vody: hrubá bilance živin, 
využívání sladkovodních 
zdrojů, látky spotřebovávající 
kyslík v řekách, živiny ve 
sladkovodních útvarech, živiny 
v brakických, pobřežních 
a mořských vodách, chlorofyl 
v brakických, pobřežních 
a mořských vodách, pesticidy 
v podzemní vodě (Zpráva 
agentury EEA o ukazatelích 
životního prostředí 
z roku 2012).
66 Pokud jde o dusičnany, 
agentura EEA a GŘ pro životní 
prostředí v uplynulých letech 
pracovaly na zefektivnění dat 
ze zpráv o stavu životního 
prostředí shromážděných 
podle směrnice o dusičnanech 
a rámcové směrnice o vodě. 
Cílem je snížit zátěž členských 
států spojenou s přípravou 
zprávy za současného 
zlepšení srovnatelnosti 
a konzistentnosti údajů 
z různých zdrojů. Tato práce 
byla nyní přerušena.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/  
introduction.
46 Připomínky Tabulka 5Přehled agroenvironmentálních ukazatelů identifikujících hlavní vlivy na kvalitu 
a kvantitu vody
Název ukazatele AEI Hlavní ukazatel / vedlejší 
ukazatelOdpovědný orgán Zjištěné problémy
Hrubá bilance dusičnanůPřípadný nadbytek dusičnanů 
v zemědělské půdě (kg/ha/rok)EurostatMetody výpočtu hrubé bilance 
dusičnanů se v jednotlivých zemích liší, 
údaje zemí nelze srovnávat. 
Riziko znečištění fosforemMožný nadbytek fosforu 
v zemědělské půdě (kg/ha/rok)
Ohrožení prosakováním/odtokem 
fosforuEurostat
GŘ pro životní prostředíMetody výpočtu bilance fosforu se 
v jednotlivých zemích liší, údaje zemí 
nelze srovnávat.
Zatím nebylo zpracováno z důvodu 
omezené dostupnosti údajů 
a metodických obtíží. 
Kvalita vody – znečištění 
dusičnany Řeky a podzemní voda 
s koncentracemi dusičnanů 
nad 50 mg NO3/l
Koncentrace dusičnanů nad 
25 mg NO3/l jsou varovným prahem. EurostatDostupné údaje nejsou natolik 
podrobné, aby bylo možné určit, zda je 
tento trend jiný v oblastech, které těží 
z opatření SZP , oproti oblastem, u nichž 
tomu tak není. Bez rozlišení podle 
regionu, typu půdy atd., i když takové 
rozlišení by bylo přínosné při určování 
příčin těchto trendů.
Kvalita vody – znečištění 
pesticidyEEAK dispozici jsou pouze omezené infor -
mace. Neexistence spolehlivých údajů 
o pesticidech v  podzemní vodě.
ZavlažováníPodíl (%) zavlažitelné oblasti na 
využívané zemědělské půdě  
(a jeho trend)EurostatNeexistence informací o měření vody za 
účelem měření efektivnosti. Informace 
se nevykazují na úrovni povodí. 
Bez vazby na využití vody  
(čerpání vody a stav vody v oblasti).
Čerpání vodyRočně vyčerpaná voda podle zdroje 
a odvětví
Využití vody podle kategorie dodá -
vek a uživatelů EEA/EurostatK dispozici jsou pouze údaje pro 
polovinu až dvě třetiny členských států. 
Rizika pesticidůIndex rizika škod způsobených 
toxickými látkami pesticidů 
a vystavením tomuto působeníGŘ SANCO / EurostatPro tento ukazatel nejsou k dispozici 
žádné údaje. Údaje o prodeji pesticidů 
měly být zpřístupněny od roku 2013 
a údaje o využívání pesticidů 
v roce  2015.
Pozn.:  Řada dalších AEI má nepřímé vazby na vodu. Patří k nim spotřeba minerálních hnojiv v zemědělství, spotřeba pesticidů, skladba 
plodin, složení stád dobytka, pokryv půdy, nakládání s hnojem, specializace zemědělských podniků a intenzita/extenzita hospodaření 
zemědělských podniků.
47
 Závěry  
a doporučení
80 
Komise a členské státy si stanovily 
ambiciózní cíle politik v oblasti zdoko -
nalování vodního hospodářství v EU ve 
střednědobém a dlouhodobém výhle -
du. Zemědělství jako jeden z hlavních 
uživatelů a znečišťovatelů vody při tom 
hraje významnou roli. Tyto skutečnosti 
byly zohledněny jak při návrhu rámco -
vé směrnice o vodě, tak v případě ne -
dávné politické dohody o budoucnosti 
společné zemědělské politiky (SZP).
81 
Aby SZP tyto ambiciózní cíle splnila, 
je nutno ji provádět způsobem, jenž 
podporuje nejúčinnější a nejefektiv -
nější možné využití vody v zemědělství 
a odrazuje před plýtváním, znečišťo -
váním atd. Výplata většiny prostředků 
EU a platby zemědělským podnikům 
jsou podmíněny dodržováním určitých 
osvědčených postupů v souvislosti 
s vodou (v rámci režimu podmíněnos -
ti). Významná část prostředků byla 
rovněž poskytnuta formou opatření 
rozvoje venkova na konkrétní projekty 
týkající se vody.
82 
Při auditu se zkoumalo, zda byly cíle 
vodní politiky EU úspěšně včleněny 
do SZP . Účetní dvůr dospěl k závěru, že 
Komise a členské státy při tom dosáhly 
pouze částečného úspěchu. Příčinou je 
rozpor mezi ambiciózními cíli politiky 
a možnostmi používaných nástrojů 
dosáhnout změn. Nástroje využívané 
v současné době SZP k řešení problé -
mů s vodou nebyly dosud schopny 
dosáhnout dostatečného pokroku při 
realizaci ambiciózních cílů politik 
stanovených pro vodní hospodářství. 
Audit upozorňuje na nedostatky jak 
v koncepci a uplatňování podmíně -
nosti, tak ve využívání prostředků na 
rozvoj venkova a upozorňuje na zpož -
dění a nedostatky při plnění rámcové 
směrnice o vodě.83 
Pokud jde o podmíněnost, audit zdů -
raznil, že na řadu důležitých problé -
mů souvisejících s vodou se dosud 
nevztahují požadavky podmíněnosti 
(body 35–37) a že Komise nezajistila, 
aby normy GAEC (dobrý zemědělský 
a environmentální stav) týkající se 
vody byly na úrovni členských států 
náležité nebo byly formulovány tak, 
aby podporovaly správnou země -
dělskou praxi (body 38 a 44–48). 
Podmíněnost v podobě, v níž se nyní 
uplatňuje, navíc může být užitečnou, 
i když pouze dílčí odpovědí na zásadu 
„znečišťovatel platí“ a sankce v rámci 
podmíněnosti se nevypočítávají na zá -
kladě výše způsobené škody, a mohou 
tedy představovat tedy pouze část této 
částky (bod 62–65).
84 
V souvislosti s reformou SZP jsou na 
nové období (2014–2020), pokud jde 
o začleňování cílů vodní politiky do 
SZP , stanoveny ještě ambicióznější 
milníky. Komise v tomto období usiluje 
o rozšíření rozsahu podmíněnosti. 
Maje na paměti své dřívější připomín -
ky o fungování podmíněnosti, Účetní 
dvůr doporučuje:
Doporučení 1
Na úrovni politiky by Komise měla nor -
motvůrci EU navrhnout nutné úpravy 
stávajících nástrojů (podmíněnosti 
a rozvoje venkova) nebo případně 
nové nástroje schopné dostát ambici -
óznějším mezníkům pro začleňování 
cílů vodní politiky do SZP .
48 Závěry a doporučení 
85 
Vzhledem k tomu, že podmíněnost 
a rozvoj venkova jsou hlavními nástroji 
pro začleňování vodohospodářské pro -
blematiky do SZP , dospěl Účetní dvůr 
k závěru, že v uplatňování podmíně -
nosti členskými státy existují nedo -
statky (body 40–43) a že potenciál 
programů rozvoje venkova členských 
států řešit vodohospodářské problémy 
nebyl zatím plně využit (body 49–61). 
Účetní dvůr proto předkládá následují -
cí doporučení:
Doporučení 2
Členské státy by měly:
— řešit nedostatky v provádění 
kontrol podmíněnosti zjištěné při 
auditu,
— ukládat v případě porušení závaz -
ku vhodné sankce,
— klást větší důraz na identifikaci 
vodohospodářských problémů 
v PRV a zajistit jejich soulad s plány 
povodí,
— navrhnout a striktně uplatňovat 
ochranné mechanismy, aby činnos -
ti financované z rozvoje venkova 
neměly negativní vedlejší účinky 
na vodu,
— aktivněji zvažovat a vhodným způ -
sobem podporovat využívání pro -
středků vyčleněných na problémy 
související s vodou, a to způsobem, 
který je v souladu s řádným finanč -
ním řízením.86 
Vzhledem k významu RSV v kontextu 
vodní politiky EU a uznané potřebě 
začlenit vodohospodářskou problema -
tiku do ostatních oblastí politiky, jako 
např. zemědělství, dospěl Účetní dvůr 
k závěru, že zpoždění a nedostatky 
s dopadem na provádění RSV ztěžo -
valy začleňování cílů vodní politiky do 
SZP (body 21–32 a 72–76). S vědomím, 
že vodní politika EU se fakticky provádí 
prostřednictvím fondů jiných politik 
(jako SZP), a veden snahou o soulad 
mezi vodní politikou EU a zemědělský -
mi politikami Účetní dvůr doporučuje:
Doporučení 3
Komise by měla navrhnout vhodné 
mechanismy, které mohou účinně 
a pozitivně působit na kvalitu pro -
gramových dokumentů členských 
států k RSV a předcházet odchylkám 
od časového plánu stanoveného RSV. 
Za tímto účelem by měly být před 
vyčleněním prostředků na rozvoj ven -
kova zajištěny minimální podmínky, 
pokud jde o provádění RSV.
Členské státy by měly naléhavě uspíšit 
provádění RSV a pro další hospodářský 
cyklus (2015) zlepšit kvalitu plánů po -
vodí tak, že popíší jednotlivá opatření 
(např. z hlediska rozsahu, časového 
rámce, cílů a nákladů) a budou dbát, 
aby byla na operační úrovni dostateč -
ně jasná a konkrétní.
49 Závěry a doporučení 
87 
Účetní dvůr rovněž dospěl k závěru, 
že EU ani členské státy nemají dosta -
tek informací o tlacích zemědělských 
činností na vodu ani o tom, jak se tyto 
vlivy vyvíjejí (body 66–79). U Komise 
a členských států byly zjištěny toto 
nedostatky:
— systémy pro monitorování a hod -
nocení SZP mají, pokud jde o mě -
ření pokroku při dosahování cílů 
pro vodu stanovených v nařízeních 
SZP , pouze omezenou hodnotu,
— Evropský informační systém pro 
vodu (WISE) je neúplný,
— snaha Komise vyvinout ukazatele 
uvádějící kvalitu a kvantitu vody 
do souvislosti se zemědělskými 
postupy zatím nebyla úspěšná.Účetní dvůr proto předkládá následují -
cí doporučení:
Doporučení 4
Komise by měla posílit své znalosti 
souvislostí mezi kvalitou/kvantitou 
vody a zemědělskými postupy zlepše -
ním stávajících monitorovacích systé -
mů a tím, že zajistí, aby tyto systémy 
byly minimálně schopny měřit vývoj 
vlivů zemědělských postupů na vodu, 
což by mohlo napomoci určit oblas -
ti, kde jsou prostředky SZP nejvíce 
potřeba.
Vzhledem k tomu, že kvalita informací 
o vodě v EU jako celku závisí na kvalitě 
informací poskytovaných členskými 
státy a že dostupnost těchto informací 
je předpokladem přijímání správných 
rozhodnutí o politikách, měly by člen -
ské státy zlepšovat včasnost, spoleh -
livost a konzistentnost údajů, které 
poskytují Komisi a agentuře EEA.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 26. března 2014.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

50
 Přílohy
Auditní otázky a kritéria použitá pro auditPříloha I
Podmíněnost se plně využívá (uplatňuje se u všech 
příslušných plateb/opatření) s cílem vyhnout se negativním vedlejším účinkům.
Komise dbá na to, aby členské státy řádně převedly požadavky podmíněnosti do svých norem.
Komise předala členským státům pokyny, jak rámci PRV řešit ochranu vod.
Komise kontroluje, zda PRV řeší ochranu vod či nikoliv.
Normy členských států odrážející požadavky podmíněnosti jsou dostatečně přísné a opatření PRV ﬁnancují pouze projekty nebo intervence, které jdou nad rámce závazků vyplývajících z podmíněnosti.
Normy členských států odrážející požadavky podmíněnosti jsou konkrétní a fungují na úrovni zemědělských podniků a systém kontrol ověřujících jejich plnění funguje řádně.
Při přípravě PRV byli konzultování hlavní aktéři odpovědní za provádění vodní politiky EU.
Plány povodí a programy opatření jsou funkční, konkrétní a měřitelné, aby bylo možné je začlenit do PRV příštíhoprogramového období.
Analýza životního prostředí provedená pro PRV obsahově odpovídá analýze životního prostředí provedené pro plán povodí.
Opatření PRV se zabývají potřebami souvisejícími s vodou zjištěnými analýzou potřeb.
Opatření PRV jsou koncipována tak, aby pro vody neměla žádné negativní vedlejší účinky.
Monitorovací systém Komise je spolehlivý a vykazuje pozitivní přínos zemědělské politiky k dosahování cílů vodní politiky EU.
Monitorovací systémy členských států jsou spolehlivé a vykazují pozitivní přínos zemědělské politiky k dosahování cílů vodní politiky EU.
Požadavky na podmíněnost související s vodou jsou příjemcům známy a vedou je k tomu, že v rámci svých činností více dodržují závazky související s vodou.
Programy rozvoje venkova jsou natolik atraktivní, že příjemce vedou k přijetí zemědělských postupů, které přispívají k ochraně vod a současně jdou nad rámecpovinných požadavků.Pravidla podmíněnosti jsou cílena na kvantitu a kvalitu vody.
Zajistila Komise, aby
podmíněnost a jejíprovádění v členskýchstátech zohledňovalypotřebu zabývat se cílivodní politiky EU?
Zajistila Komise, aby sečlenské státy ve svýchPRV zabývaly cíli vodnípolitiky EU?Stanovila Komise, jaknejlépe využívatnástroje SZP k realizacicílů vodní politiky EU?1 KOM
Využívaly členské státypodmíněnost k řešenícílů vodní politiky EU?
Používaly členské státysvé PRV k realizaci cílůvodní politiky EU?Využívaly členské státynástroje dostupnéprostřednictvím SZPk plnění cílů vodnípolitiky EU?Mají Komise a členskéstáty strategii, jak nejlépevyužívat nástrojů SZPk realizaci cílů vodnípolitiky EU?
Může Komise prokázat, že nástroje SZP bylypři plnění cílů vodní politiky EU účinné?
Mohou členské státy prokázat, že nástrojeSZP byly při plnění cílů vodní politiky EUúčinné?Mohou Komise a členskéstáty prokázat, že nástrojeSZP byly při plnění cílůvodní politiky EU účinné?Byly do SZP účinnězačleněny cílevodní politiky EU?2 KOM
3 KOM
4 KOM
5 KOM
1 ČS
2 ČS
3 ČS
4 ČS
5 ČS
6 ČS
7 ČS
6 KOM
8 ČS
9 ČS
10 ČSPřezkum 
KomiseLegenda
Návštěvy členských 
států nebo 
dokumentární 
přezkumy
51 Přílohy
Výsledky průzkumu: hlavní změny po zavedení podmíněnosti podle subjektů 
poskytujících poradenství zemědělským podnikůmPříloha II
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13- Více jednotlivých kanalizačních systémů je 
 v souladu s předpisy- Zvýšení skladovací kapacity nádrží  pro skladování hnoje- Využívání prostor pro mytí, které jsou  v souladu s předpisy- Dodržování zákazu používání hnojiv  ve stanovených obdobích- Zachování původní vegetace v ochranných pásmech, omezení eroze- Opětovné využití regenerované vody  v souladu s předpisy- Bezpečnější manipulace s pesticidy ze strany zemědělcůLepší monitorování a používání hnojiv
Lepší monitorování a používání pesticidů
Lepší znalost/dodržování požadavků podmíněnosti
Nepoužívání hnojiv/pesticidů v ochranných pásmech
Vybudování zabezpečeného skladu pro pesticidy,
lepší recyklace
Větší soulad s předpisy pro skladování hnojiv
Lepší smluvní ošetření a monitorování využití 
splaškových kalů
Využívání zavlažovacích systémů, které šetří vodu
Větší soulad rozprašovacích systémů s předpisy
Instalace vodoměrů
Lepší skladování nebezpečných látek
JinéProsím uveďte příklady případných změn zemědělských postupů, které jste od zavedení podmíněnosti zaznamenali.
Počet kvót
Všechny
SMR2SMR3SMR4
SMR9
GAEC pro zavlažování
GAEC pro ochranná pásma
52 Přílohy
Příklady vodohospodářských otázek, na něž se nevztahuje podmíněnost
Využití fosforu v  zemědělství Používání pesticidů v  bezprostředním okolí vodních útvarůVyužití 
v zemědělstvíFosfor se do zemědělské půdy dostává používáním minerálních 
a organických hnojiv (např. směsí NPK nebo chlévské mrvy/kejdy) 
a používá se v krmivu pro zvířata. Pesticidy chrání kultury před škodlivými vlivy, jako je plevel, nemoc 
nebo hmyz.Dopad na voduFosfor se může přesouvat do povrchových vod a způsobovat 
problémy s kvalitou vody, například eutrofizaci.Letecký postřik pesticidy může mít značně nepříznivý dopad na 
lidské zdraví a životní prostředí, zejména v důsledku úletu postřikové 
kapaliny1.
Podle odhadů se pouze 0,1 % použitých pesticidů skutečně dostane 
ke škůdcům, na něž cílí, a zbytek (99,9 %) má dopad na životní 
prostředí2 (např. vodní útvary).Současný stavPodle odhadu agentury EEA se podíl zemědělství na zátěži fosforem 
pohybuje mezi 20 % a více než 50 %3.
V posledních zprávách Komise se uvádí, že dobrého stavu nebu -
de nejspíše možné u fosforu dosáhnout do roku 2015, ale až do 
roku 2027 (dvanáct let po lhůtě stanovené RSV).Podle agentury EEA je málo obecných informací o situaci v Evropě 
a nedostává se spolehlivých informací o pesticidech v podzemní 
vodě.
Ve své zprávě č. 9/2012 agentura EEA uvádí, že pesticidy jsou častou 
příčinou špatného chemického stavu řek.Jak se tato situace v současné 
době řeší?Je pravděpodobné, že požadavky týkající se dusičnanů (SMR4) budou 
mít nepřímý dopad na úrovně fosforu. Zemědělci v oblastech ohrože -
ných dusičnany musí dodržovat limity dusičnanů, a tedy monitorovat 
úroveň dusičnanů a načasování aplikace kejdy a hnoje. Tím se 
mimochodem omezuje používání fosforu.Některé členské státy, například Francie a Španělsko (Andalusie), 
zavedly v rámci normy GAEC pro ochranná pásma zákaz používání 
těchto látek ve stanovené vzdálenosti od vodních útvarů.
V ostatních pěti členských státech / regionech navštívených v průbě -
hu auditu se omezení v ochranných pásmech týkají hnojiv, ale nikoliv 
pesticidů (viz tabulka 3 ).Některé členské státy, například Nizozemsko, využily příležitosti 
ošetřit difuzní znečištění fosforem ve svých akčních programech 
týkajících se dusičnanů tím, že pro zemědělce zavedly standardy 
používání fosfátů.
1 Směrnice  2009/128/ES.
2 Horrigan, L., Lawrence, R. S., & Walker, P.: How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial agriculture  
(Jak může udržitelné zemědělství řešit škody způsobené konvenčním zemědělstvím na životním prostředí a lidském zdraví), Environmental Health 
Perspectives , 2002, sv. 110, č. 5.  
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110-000445.pdf .
3 Addressing phosphorus‑related problems in farm practice (Řešení problémů s fosforem v praxi zemědělských podniků), konečná zpráva pro Evropskou 
komisi. Nezávislý výzkumný a poradenský institut Soil Service of Belgium, listopad 2005. http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/
AgriPhosphorusReport%20final.pdf .Příloha III
53 Přílohy
Dodatečné prostředky po kontrole stavu a prostředky na obnovu přidělené a vyu -
žité členskými státy na vodohospodářství
Prostředky EZFRV v milionech eur
Členský stát1Prostředky SZP po kontrole sta -
vu a prostředky Plánu evropské 
hospodářské obnovy (EERP) 
přidělené2 na „nové výzvy“ ve 
vodohospodářství  
(údaje za rok 2010)Výdaje3  
(do konce roku 2012)Míra čerpání (%)
Belgie 21,6 20,1 92,9
Bulharsko 19,0 8,7 45,9
Česká republika 7, 0 2,4 34,4
Dánsko 61,0 7, 6 12,5
Německo 166,0 78,0 47, 0
Irsko 26,0 0,4 1,6
Řecko 70,0 0,0 0,0
Španělsko 188,6 47, 2 25,0
Francie 460,5 3,4 0,7
Itálie 88,5 20,4 23,0
Nizozemsko 21,0 1,1 5,2
Polsko 34,0 0,0 0,0
Rumunsko 22,0 0,0 0,0
Slovinsko 1,0 0,2 17,7
Finsko 31,0 2,3 7, 3
Švédsko - 35,4  -
Spojené království 104,0 5,7 5,4
EU-27 1 332,0 232,9 17, 5
1  Členské státy, které na vodohospodářství nepřidělily žádné prostředky SZP po kontrole stavu nebo prostředky z EERP, nejsou v seznamu 
uvedeny.
2 Podle tiskových zpráv COM IP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 a IP/10/102.
3 Údaje poskytnuté Komisí na základě kumulovaných údajů z monitorování pro EU-27 za roky 2010, 2011 a 2012.Příloha IV
54
 — skutečnosti, že členské státy budou lépe obe -
známeny s analytickým rámcem politiky rozvoje 
venkova a postupem vytváření plánů povodí 
(v kontextu rámcové směrnice o vodě),
 — konkrétním podmínkám v novém nařízení o roz -
voji venkova, které se týkají podpory investic 
do zavlažování.
VII
Komise si je vědoma zpoždění, ke kterým došlo při 
provádění zemědělských opatření podle rámcové 
směrnice o vodě, a je odhodlána spolupracovat 
na řešení tohoto problému s členskými státy. Tam, 
kde toho není možné dosáhnout dohodou, bude 
postup urychlen řízením o nesplnění povinnosti.
IX
V souvislosti s reformou SZP předložila Komise 
návrh, s kterým Rada a Parlament ve společném 
prohlášení souhlasily1, aby rámcová směrnice 
o vodě, jakož i směrnice o udržitelném používání 
pesticidů byly součástí podmíněnosti poté, co 
budou uvedené směrnice ve všech členských stá -
tech provedeny do vnitrostátního práva a identifi -
kovány závazky přímo se vztahující na zemědělce.
Rada a Parlament se rovněž dohodly, že až do 
zavedení podmíněnosti budou tyto dvě směrnice 
povinnou součástí oblasti působnosti zeměděl -
ského poradenského systému, aby všichni dotyční 
zemědělci mohli příslušného poradenství využívat. 
Hlavní prvky politiky EU v oblasti vodohospodářství 
budou proto včas zahrnuty do společné zemědělské 
politiky.
Pokud jde o politiku rozvoje venkova, jsou potřebné 
nástroje a mechanismy na období 2014–2020 stano -
veny novým nařízením o rozvoji venkova (nařízení 
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013) 
a souvisejícími právními předpisy.
1 Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady týkající se 
podmíněnosti, které je připojeno k nařízení (EU) č. 1306/2013.Shrnutí
Společná odpověď na připomínky 
v oddílu V a VI
Komise by chtěla zdůraznit, že podmíněnost zvýšila 
informovanost zemědělců a zlepšila jejich postupy 
v otázkách souvisejících s vodohospodářstvím. 
Komise však konstatuje, že provádění podmíněnosti 
členskými státy stále vykazuje určité slabiny.
Důležité právní předpisy EU upravující vodohos -
podářství, zejména pokud jde dusičnany a pesti -
cidy, jsou do rozsahu podmíněnosti již zahrnuty. 
Zbývající otázky související s vodohospodářstvím 
by členské státy měly řešit v rámci plnění závazků 
plynoucích z rámcové směrnice o vodě. Programy 
opatření by se měly zabývat všemi povinnými poža -
davky stanovenými v čl. 11 odst. 3. Příslušná opat -
ření podle rámcové směrnice o vodě budou včas 
zahrnuta do rozsahu podmíněnosti poté, co budou 
vyjasněny povinnosti na úrovni zemědělského 
podniku. Mezitím byly v rámci požadavků pro dobrý 
zemědělský a environmentální stav (GAEC) vypra -
covány normy týkající se vodohospodářství s cílem 
zahrnout některé základní požadavky, které jsou již 
stanoveny ve vnitrostátních právních předpisech, 
a ustavit tak vazbu na platby v rámci SZP .
Pokud jde o rozvoj venkova, je Komise toho názoru, 
že v období 2014–2020 dojde ke zlepšení díky:
 — začlenění výslovně vodohospodářských „oblastí 
zájmu“ (dílčích priorit) do nového nařízení o roz -
voji venkova, včetně odpovídajících ukazatelů, 
pomocí nichž stanoví členské státy cíle ve svých 
programech rozvoje venkova,
 — začlenění ustanovení do nového nařízení 
o rozvoji venkova, podle nějž je třeba vynaložit 
prostřednictvím určitých opatření minimálně 
30 % celkového příspěvku z EZFRV určeného 
na každý program rozvoje venkova na opatření 
v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůso -
bení se této změně a na problematiku životního 
prostředí,Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 55
XI
Co se týče nově zavedeného systému pro sledování 
a hodnocení SZP , je propojení kvality a množství 
vody se zemědělskými postupy velmi složité vzhle -
dem ke značné různorodosti zemědělských postupů 
a agronomických podmínek v EU, tlakům z nezemě -
dělských zdrojů, které mají rovněž značný dopad na 
kvalitu a dostupnost vody, a problémům při iden -
tifikaci příčinných vazeb. Náklady a administrativní 
zátěž související se systémy sledování a hodnocení 
musí být proto pečlivě porovnány s výhodami ply -
noucími ze zlepšování řízení a tvorby politik.
Z poučení ze společného rámce pro sledování 
a hodnocení v období 2007–2013 se ukázalo, 
že v důsledku četných vnějších faktorů je velmi 
obtížné stanovit přesné cíle pro ukazatele dopadu, 
jako je například kvalita vody. Členské státy obdr -
žely písemné pokyny, jejichž účelem bylo podpořit 
je při měření těchto ukazatelů dopadu, které je 
třeba uvést v hodnoceních ex post .
Co se týče ukazatelů výsledků, připouští se, že se 
vyskytly určité obtíže se správným zaznamená -
váním dat v případě ukazatele výsledku u prvku 
„dobře obhospodařovaná plocha“.
Podle rámcové směrnice o vodě musí členské státy 
určit významné vlivy a oznámit je v plánech povodí 
a v evropském systému informací o vodě (WISE). Je 
nutno podotknout, že míra, s jakou byly informace 
oznamovány, nebyla pro analýzu přínosná, a v rámci 
společné strategie pro provádění rámcové směrnice 
o vodě se tedy projednávalo, jaké změny je třeba 
u požadavků na hlášení údajů provést, aby umožnily 
lépe sledovat vlivy a míru, do jaké jsou prováděná 
opatření účinná.
Viz též odpověď na oddíl VIII.V rámci nařízení o rozvoji venkova (tj. samotné 
klíčové legislativy) jsou „lepší hospodaření s vodou“ 
a „efektivnější využívání vody v zemědělství“ jedno -
značnými prvky „priorit“, podle nichž musí členské 
státy / regiony naprogramovat výdaje ve svých 
programech rozvoje venkova.
K naplnění těchto priorit slouží řada opatření  – 
podpora vzdělávání, využití poradenství, investice, 
víceleté postupy hospodaření s půdou a experimen -
tální postupy (včetně v rámci evropského inovač -
ního partnerství v oblasti zemědělské produktivity 
a udržitelnosti).
Komise vypracovala pracovní program, kterým 
v rámci různých fór členské státy na tyto příležitosti 
upozorňuje, zejména v kontextu pracovní skupiny pro 
zemědělství působící v rámci společné strategie pro 
provádění rámcové směrnice o vodě. Rovněž je třeba 
mít na paměti, že politika rozvoje venkova musí řešit 
řadu priorit, přičemž finanční zdroje jsou omezené.
X
Komise posoudila všechny oznámené plány povodí 
a do podzimu 2014 zorganizuje setkání se všemi 
členskými státy s cílem projednat otázky týkající se 
provádění prvního cyklu plánů povodí a dohodnout 
se s členskými státy na akčním programu, který by 
řešil závažné nedostatky. Nedostatky týkající se 
účinných zemědělských opatření byly projednány 
se všemi členskými státy, kterým byla dána lhůta 
na to, aby tuto záležitost dobrovolně uvedly do 
pořádku v souladu s předpisy. Po uplynutí uvedené 
lhůty podnikne Komise další kroky.
Komise bude i nadále spolupracovat s členskými 
státy v kontextu pracovní skupiny pro zemědělství 
působící v rámci společné strategie pro provádění 
rámcové směrnice o vodě, v níž jsou identifikovány 
příklady osvědčených postupů, které jsou pak člen -
ským státům doporučovány.
Odpovědi Komise 56
Jelikož však jasná definice takových cílů neexi -
stuje, bude vypracování programů rozvoje ven -
kova s náležitým zohledněním kritérií politiky EU 
v oblasti vodohospodářství velmi obtížné, ne -li 
nemožné, a i nadále se za tímto účelem musí vypra -
covat podrobné analýzy silných a slabých stránek, 
příležitostí a rizik (analýza SWOT) a „potřeb“, které 
již jsou součástí každého programu rozvoje ven -
kova. Neexistence příslušných plánů povodí a cílů 
tento úkol nicméně mnohem více ztíží.
33
Komise souhlasí se závěrem Účetního dvora, že 
podmíněnost zvýšila informovanost zemědělců 
a vedla k určitým změnám v zemědělských postu -
pech souvisejících s vodou.
Komise by rovněž ráda zdůraznila, že důležité právní 
předpisy EU týkající se ochrany vod EU před znečiš -
těním způsobeným zemědělstvím, například směr -
nice o dusičnanech nebo nařízení o pesticidech, 
byly od samého začátku tohoto systému součástí 
podmíněnosti.
Komise souhlasí se závěrem Účetního dvora, že při 
uplatňování podmíněnosti v členských státech se 
vyskytují nedostatky, zdůrazňuje však, že zjištěné 
nedostatky se řeší v rámci řízení o schválení účetní 
závěrky. Tento postup je účinným impulsem k lep -
šímu provádění podmíněnosti členskými státy.
35
Komise se domnívá, že znečištění fosforem a pes -
ticidy je v některých členských státech upraveno 
povinnými požadavky na hospodaření souvisejícími 
s platnými předpisu EU.  V některých členských 
státech zahrnují akční programy v rámci směrnice 
o dusičnanech rovněž požadavky na fosfor a tato 
směrnice je součástí pravidel podmíněnosti. Usta -
novení nařízení o pesticidech, které se týká schvalo -
vání produktů na ochranu rostlin, je rovněž součástí 
podmíněnosti.Audit
19
Pokud jde o zvláštní zprávu č. 7/2011, Komise 
sice uznala, že v určitých ohledech by mohlo být 
dosaženo zlepšení, rovněž však poukázala na silné 
stránky agro -environmentálních opatření provede -
ných v období 2007–2013.
Připomínky
21
Povinné prvky, které je třeba uvést v plánech 
povodí, jsou definovány ve směrnici. Komise pro -
vedla kontrolu kvality plánů povodí. Výsledky byly 
zveřejněny ve zprávách členských států a za účelem 
projednání zlepšení, která je třeba provést v příštích 
plánech povodí, se konala dvoustranná jednání.
23
V rámci společné strategie pro provádění rámcové 
směrnice o vodě bylo vypracováno 23 písemných 
pokynů, jejichž účelem je pomoci členským státům 
při přípravě kvalitních plánů povodí.
Dodržování těchto pokynů je pro Komisi a členské 
státy i nadále prioritou.
24
Komise si je vědoma, že pokrok při provádění země -
dělských opatření na úrovni zemědělských podniků 
je nedostatečný, a společně s vlastními důkazy vyu -
žije i poznatky Účetního dvora (zprávy o programech 
opatření) a bude tuto záležitost sledovat na dvou -
stranné úrovni s členskými státy tak, aby se činnost 
v této oblasti v druhém cyklu plánů povodí zlepšila.
25
Členské státy vypracují plány povodí na úrovni 
oblasti povodí a následně stanoví cíle na úrovni 
vodního útvaru. Při stanovení nedostatečných cílů 
vydá Komise doporučení a v případě potřeby zahájí 
s členskými státy řízení o nesplnění povinnosti.
Odpovědi Komise 57
poté, co budou identifikovány závazky přímo platné 
pro zemědělce. Členské státy měly do svých plánů 
povodí zařadit opatření na kontrolu politik čerpání 
vody a stanovování poplatků za vodu, která umož -
ňují dosažení kvantitativního stavu, jenž je v souladu 
s „dobrým“ stavem požadovaným podle rámcové 
směrnice o vodě. Situace, kdy se takové kontroly 
neprovádí nebo jsou považovány za nedostatečné 
pro účely dosažení cílů rámcové směrnice o vodě, 
řeší Komise s členskými státy.
42
Obtížnost kontroly určitých požadavků neplyne 
z podmíněnosti, nýbrž ze samotného závazku. Je 
sice pravda, že každoroční provádění kontrol pod -
míněnosti nelze upravit tak, aby vyhovovalo všem 
druhům požadavků, zjištění učiněná při jiných příle -
žitostech lze však také řešit v rámci podmíněnosti.
43
Jsou -li při auditech Komise zjištěny nedostatky, 
lze až do okamžiku jejich řešení vydat rozhodnutí 
o finančních opravách.
46
Různorodost ochranných pásem souvisí se spe -
cifickými ustanoveními směrnice o dusičnanech. 
Ochranná pásma musí brát v úvahu podmínky život -
ního prostředí ve zmíněných oblastech dotyčných 
členských států (čl. 5 odst. 3 písm. b)). To znamená, 
že ochranná pásma se mohou lišit, pokud jejich 
koncepce spolu s ostatními opatřeními, jež jsou 
součástí akčního programu, postačuje ke snížení 
znečišťování vod dusičnany (čl. 5 odst. 5).
Komise nemá žádnou formální úlohu při přijímání 
akčních programů pro dusičnany, v nichž jsou defino -
vána opatření, včetně ochranných pásem. Nicméně 
z dosud neuzavřených řízení o nesplnění povinnosti 
vyplývá, že Komise nezpochybňuje vhodnost opat -
ření z hlediska naplnění cílů v oblasti kvality vody.Některé členské státy kromě toho doplnily tyto 
právní předpisy o určité normy GAEC.
37
Lhůta pro provedení rámcové směrnice o vodě 
a směrnice o udržitelném používání pesticidů, a to 
i na úrovni zemědělských podniků, je stanovena 
v samotných směrnicích. Pokud členské státy uve -
denou lhůtu nedodrží, může se stát, že proti nim 
bude zahájeno řízení o nesplnění povinnosti.
38
Norma GAEC, která upravuje využití vody k zavlažo -
vání, vychází ze stávajících vnitrostátních právních 
předpisů a jejím účelem je propojit tato vnitrostátní 
pravidla s platbami SZP . Požadavek předchozího 
povolení na odběr vody, který se liší od využívání 
vody, je stanoven v čl. 11 písm. e) rámcové směrnice 
o vodě, a nebyl tedy začleněn do normy GAEC, která 
upravuje využití vody. Pokud vnitrostátní právo 
výslovně nestanoví požadavky na průtokoměry 
a vykazování spotřeby vody, nebudou tyto poža -
davky zařazeny ani do norem GAEC. Vnitrostátní 
právní předpisy musí v zásadě zohlednit vnitro -
státní, regionální nebo místní potřeby pro využívání 
vody. Tyto potřeby se mezi lokalitami navzájem 
velmi liší a zavedení stejných požadavků na celém 
území EU by nebylo relevantní.
Komise však konstatuje, že v programovém období 
2014–2020 bude podpora na investice do zavlažo -
vání z EZFRV poskytnuta pouze tehdy, je -li zavedeno 
měření spotřeby vody na úrovni investice nebo jako 
součást investice. Budou muset být splněny i různé 
další podmínky – mnohé z nich se týkají stavu vod -
ních útvarů ovlivněných zavlažovacími projekty.
39
Příslušným nástrojem EU ke zlepšení správy vod v EU 
plánovaným a soudržným způsobem je rámcová 
směrnice o vodě, v jejímž případě bude v dohledné 
době navrženo, aby byla zařazena do podmíněnosti 
Odpovědi Komise 58
 — konkrétním podmínkám v novém nařízení o roz -
voji venkova, které se týkají podpory investic 
do zavlažování.
Rámeček 11 
 — Navzdory tomu, že se dánské strategické posou -
zení environmentálních vlivů zaměřuje na kvalitu 
vody, opatření 121 (Investice do zemědělského 
podniku) rovněž zahrnuje zvláštní podporu pro 
snižování spotřeby vody v odvětví zahradnictví, 
a tím se přímo zaměřuje na odběr vody.
Problematiku odběru vody lze rovněž řešit 
prostřednictvím základních opatření na řešení 
účinné spotřeby vody, a sice v souladu se 
zásadou, že náklady hradí znečišťovatelé. Tato 
opatření nebudou muset být financována z pro -
gramu rozvoje venkova.
 — Program rozvoje venkova zahrnuje vzdělávací 
akce v rámci opatření 111, jejichž účelem je zvý -
šit znalosti zemědělců o právních předpisech 
upravujících oblast životního prostředí. Poradní 
činnosti jsou také podporovány na základě 
opatření 115 s cílem prosazovat udržitelnější 
užívání vody.
 — Na Slovensku byly plány povodí přijaty a ozná -
meny do března 2010, tj. dlouho poté, co bylo 
v rámci programu rozvoje venkova provedeno 
posouzení environmentálních vlivů (slovenský 
program rozvoje venkova byl schválen dne 
4. prosince 2007). Proto nebyla tato opatření, 
identifikovaná v plánech povodí, řešena v rámci 
environmentální analýzy programu rozvoje ven -
kova. Poté, co nyní byly oznámeny první plány 
povodí, by v budoucnosti mělo být možné 
dosáhnout lepší soudržnosti.
 — V Řecku byly plány povodí přijaty dlouho po 
schválení plánu rozvoje venkova. V posouzení 
environmentálních vlivů vypracovaném v rámci 
programu rozvoje venkova byly nicméně identi -
fikovány negativní environmentální a hospodář -
ské dopady vrtů. Opatření 125 následně spo -
lufinancuje projekty, které se zabývají sběrem 
a využíváním povrchových odtokových vod, 
modernizací a zlepšením podmínek zavlažování, 
odvodňováním, přístupem a také infrastruktu -
rou, která napomůže monitorování a zazname -
návání dopadu hydromorfologického tlaku na 
zásobníky sladké vody.48
Komise si je vědoma nesrovnalostí při kontrole 
odběru vody v odvětví zemědělství a věc řeší 
dvoustranně s členskými státy na základě posou -
zení plánů povodí tak, aby bylo zajištěno, že v této 
oblasti platí příslušné účinné právní předpisy.
Viz rovněž odpověď k bodu č. 39.
49
Ustanovení 6. bodu odůvodnění nečiní konkrétní 
odkaz na politiku EU v oblasti vodohospodářství, 
tato politika je však samozřejmě součástí fráze 
„ostatní politiky Společenství“.
51
Komise souhlasí s tím, že by analýza vodohospodář -
ských vlivů měla být důkladná, měla by existovat 
určitá míra soudržnosti mezi programy rozvoje 
venkova a plány povodí, mělo by se zabránit 
negativním vedlejším účinkům podpory souvisejí -
cím s vodohospodářstvím a naplánované finanční 
prostředky by měly buď být vynakládány efektivně, 
nebo popřípadě vhodně přerozděleny (s řádným 
odůvodněním).
V některých případech lze bilanci v těchto oblastech 
v období 2014–2020 zlepšit. Komise se domnívá, že 
ke zlepšení dojde v důsledku:
 — začlenění výslovně vodohospodářských „oblastí 
zájmu“ (dílčích priorit) do nového nařízení o roz -
voji venkova, včetně odpovídajících ukazatelů, 
pomocí nichž stanoví členské státy cíle ve svých 
programech rozvoje venkova,
 — začlenění ustanovení do nového nařízení 
o rozvoji venkova, podle nějž je třeba vynaložit 
prostřednictvím určitých opatření minimálně 
30 % celkového příspěvku z EZFRV určeného 
na každý program rozvoje venkova na opatření 
v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůso -
bení se této změně a na problematiku životního 
prostředí,
 — skutečnosti, že členské státy budou lépe obe -
známeny s analytickým rámcem politiky rozvoje 
venkova a postupem vytváření plánů povodí 
(v rámci rámcové směrnice o vodě),
Odpovědi Komise 59
58
Článek 38 byl aktivován v roce 2010 okamžitě po 
uplynutí lhůty pro předložení plánů povodí. Nové 
závazky se pro zemědělce staly povinnými ke konci 
roku 2012 krátce před ukončením programů rozvoje 
venkova v roce 2013. Toto opatření se tedy uplatnilo 
jen v několika členských státech.
Kromě tohoto je třeba přihlédnout k tomu, 
že vyrovnávací platba může urychlit provádění. 
Jelikož se však článek 38 týká kompenzace nákladů, 
nevznáší žádné další požadavky na životní pro -
středí. Členské státy tak mohou cílevědomě prová -
dět opatření bez využití možností podle článku 38.
59
Ačkoliv jsou důvody, které Účetní dvůr uvedl pro 
malé využití opatření 213, přesvědčivé, je třeba 
zvážit i další dvě okolnosti.
Zaprvé určitá opatření pro rozvoj venkova jsou ve 
srovnání s jinými obecně uplatňována ve větší míře.
Zadruhé opatření 213 je poněkud neobvyklé v tom, 
že nabízí vyrovnání za znevýhodnění vyplývající 
z povinných požadavků v konkrétních oblas -
tech. Většina opatření funguje na jiném základě 
(t.j. platby na provedené investice / postupy prová -
děné dobrovolně). V důsledku tohoto charakteris -
tického rysu opatření 213 mohou některé členské 
státy až do té doby, než je přesvědčí úspěch jiných 
členských států, přistupovat k provádění opatrně.
V každém případě Komise v období 2014–2020 
očekává větší využívání opatření zahrnující platby 
podle rámcové směrnice o vodě vzhledem k tomu, 
že jsou nyní v platnosti plány povodí.53
Komise souhlasí s tím, že v mnoha členských stá -
tech jsou v druhém cyklu plánů povodí zapotřebí 
mnohem lépe definované programy opatření pro 
odvětví zemědělství, a tuto problematiku s člen -
skými státy aktivně projednává.
54
Nové nařízení o rozvoji venkova pro programové 
období 2014–2020 obsahuje zvláštní záruky, pokud 
jde o podporu investic do zavlažování, a propojuje 
ho s měřením spotřeby vody, předložením plánu 
povodí obsahujícího příslušná opatření pro odvětví 
zemědělství a stavem vodních útvarů.
Vedle toho vyžaduje několik legislativních aktů, 
zejména směrnice o posuzování vlivů na životní 
prostředí, aby se před provedením určitých investic 
vypracovalo posouzení environmentálních vlivů 
(tato otázka je znovu vyzdvihnuta v čl. 45 odst. 1 
nařízení o rozvoji venkova).
Provádění norem GAEC, minimálních požadavků na 
hnojiva a prostředky na ochranu rostlin a stanovo -
vání poplatků za vodu jsou předběžnými podmín -
kami pro financování z EZFRV (viz příloha V nařízení 
o rozvoji venkova).
Rámeček 12
Rozšíření zavlažované oblasti a/nebo nárůst celkové 
spotřeby vody by obecně měly „negativní vedlejší 
účinky“ pouze tehdy, pokud by nebyl k dispozici 
dostatek vody, který by při zachování či dosažení 
dobrého stavu vod tyto změny hladce pokryl.
Ačkoliv nejsou investice v rámci opatření 125 špa -
nělského programu rozvoje venkova, které vedou 
k rozšíření zavlažované oblasti nebo ke zvýšení 
celkové spotřeby vody, způsobilé, je riziko rozšíření 
zavlažované oblasti prostřednictvím investic podle 
opatření 121 zmírněno, a sice proto, že infrastruktura 
pro zásobování vodou / vodovody, které se nachá -
zejí mimo hospodářství a které svádějí vodu do hos -
podářství, by nebyly způsobilé podle opatření 125, 
pokud by vedly ke zvýšení zavlažované plochy.
Odpovědi Komise 60
U víceletých programů, jako jsou programy roz -
voje venkova, lze některé výsledky, jako například 
dopady na kvalitu vody, řádně vyhodnotit až 
v pozdější fázi programového období a po jeho 
konci. Tyto účinky lze měřit až poté, co od zahájení 
provádění uplynula dostatečná doba.
68
Z kontrol nelze získat informace o dopadu politiky. 
Pro měření dopadu je třeba pečlivě vypracovat 
hodnocení, které umožňuje oddělit dopady politiky, 
jako například podmíněnost, od jiných vlivných 
faktorů.
69
V kontextu společného rámce pro sledování 
a hodnocení je definována řada ukazatelů, které 
pomáhají měřit pokrok při plnění cílů. Ty jsou zdro -
jem informací, které osoby provádějící hodnocení 
využívají ve své práci.
70
Od roku 2014 obsahuje rámec pro sledování 
a hodnocení i informace o množství vody. Celkově 
je nutno poznamenat, že se shromažďováním 
informací jsou spojeny praktické obtíže a finanční 
náklady. Z toho důvodu jsou druh shromažďova -
ných informací a četnost shromažďování omezeny.
Z poučení ze společného rámce pro sledování 
a hodnocení v období 2007–2013 se ukázalo, 
že v důsledku četných vnějších faktorů je velmi 
obtížné stanovit přesné cíle pro ukazatele dopadu, 
jako je kvalita vody. Členské státy obdržely písemné 
pokyny, jejichž účelem bylo podpořit je při měření 
těchto ukazatelů dopadu, které je třeba uvést 
v hodnoceních ex post .
Co se týče ukazatelů výsledků, připouští se, že se 
vyskytly určité obtíže se správným zaznamenává -
ním údajů v případě ukazatele výsledku u prvku 
„dobře obhospodařovaná plocha“.64
Viz odpověď k bodu 83.
65
Opatření pro rozvoj venkova uvedená Účetním dvo -
rem, která nejsou předmětem podmíněnosti, jsou 
primárně investičními opatřeními.
Právní předpisy upravující rozvoj venkova 
na období 2014–2020 obsahují ustanovení, jejichž 
účelem je zajistit, aby se podpora poskytovala 
pouze na investice, které jsou z hlediska život -
ního prostředí udržitelné. V tomto ohledu jsou 
podrobná zejména ustanovení týkající se investic 
do zavlažování.
Administrativní zátěž plynoucí ze začlenění inves -
tičních opatření do podmíněnosti by byla vysoká, 
protože řízení těchto opatření je víceleté. Kromě 
toho by byl dopad velmi omezený, protože na 
většinu zemědělců, kteří obdrží podporu na inves -
tice prostřednictvím politiky rozvoje venkova, se již 
vztahuje podmíněnost v rámci režimů přímých pla -
teb podle prvního pilíře a opatření rozvoje venkova 
týkajících se plochy.
67
Pro nové programové období 2014–2020 byl naří -
zením č. 1306/2013 zaveden nový systém sledování 
a hodnocení SZP jako celku porovnáním s jeho cíli. 
Tento systém rovněž obsahuje informace týkající se 
množství používané vody a kvality vody. Propojení 
kvality a množství vody se zemědělskými postupy 
je však velmi složité vzhledem ke značné různoro -
dosti zemědělských postupů a agronomických pod -
mínek v EU, tlakům z nezemědělských zdrojů, které 
mají rovněž značný dopad na kvalitu a dostupnost 
vody, a problémům při identifikaci příčinných 
vazeb. Náklady a administrativní zátěž související 
se systémy sledování a hodnocení musí být proto 
pečlivě porovnány s výhodami plynoucími ze zlep -
šování řízení a tvorby politik.
Odpovědi Komise 61
Závěry a doporučení
82
Viz odpověď k oddílu V.
83
Důležité právní předpisy EU upravující vodohospo -
dářství jsou do rozsahu podmíněnosti již zahrnuty. 
Otázky související s vodohospodářstvím kromě 
toho řeší i rámcová směrnice o vodě, v jejímž 
případě bude v dohledné době navrženo, aby byla 
zařazena do podmíněnosti poté, co bude směrnice 
provedena ve všech členských státech a budou 
identifikovány závazky přímo platné pro zemědělce. 
Mezitím byly v rámci požadavků GAEC vypracovány 
normy týkající se vodohospodářství s cílem zahr -
nout některé základní požadavky, které již existují 
ve vnitrostátních právních předpisech, a ustavit 
vazbu na platby v rámci SZP .
Podmíněnost přispívá k cílům zásady, že náklady 
hradí znečišťovatel, není však koncipována tak, aby 
kompenzovala náklady škod na životním prostředí. 
Zásada pro výpočet snížení v rámci podmíněnosti 
vychází z procentního podílu všech dotčených 
plateb SZP , které zemědělec obdržel. Podle zásady 
proporcionality se závažnost porušení předpisů 
EU zemědělcem odráží v samotném procentním 
podílu, nikoli v absolutní částce.
Doporučení 1
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo prove -
deno částečně a v plném rozsahu bude provedeno 
poté, co budou splněny určité podmínky.
Komise pro SZP po roce 2014 navrhla, aby rámcová 
směrnice o vodě, jakož i směrnice o udržitelném 
používání pesticidů byly součástí podmíněnosti 
poté, co budou uvedené směrnice ve všech člen -
ských státech provedeny do vnitrostátního práva 
a identifikovány závazky přímo se vztahující 
na zemědělce. Evropský parlament a Rada s tímto 
postojem souhlasily a přijaly v této souvislosti spo -
lečné prohlášení při příležitosti přijetí reformy SZP .71
Celkově lze uvést, že střednědobá hodnocení byla 
v programech vypracována příliš brzy na to, aby 
bylo možné získat z nich spolehlivé údaje o dopa -
dech a výsledcích, jelikož ve většině případů byly 
programy v příliš rané fázi a výsledky a dopady 
nebyly ještě k dispozici.
Z tohoto důvodu se od hodnocení v polovině 
období v novém programovém období upustilo.
U víceletých programů, jako jsou programy roz -
voje venkova, lze některé výsledky, jako například 
dopady na kvalitu vody, řádně vyhodnotit až 
v pozdější fázi programového období a po jeho 
konci. Tyto účinky lze měřit až poté, co od zahájení 
provádění uplynula dostatečná doba. Pro většinu 
intervencí tomu tak v době hodnocení v polovině 
období (2010) ještě nebylo.
74
Pracovní skupina pro podávání zpráv působící v rámci 
společné strategie pro provádění rámcové směrnice 
o vodě usiluje o změnu podávání zpráv tak, aby mezi 
vlivy, opatřeními a reakcemi mohla být ustavena 
jasnější vazba. Kromě toho Komise učiní nezbytná 
opatření s cílem zajistit, aby byly dodržovány poža -
davky na sledování podle rámcové směrnice o vodě.
78
Komise společně s Evropskou agenturou pro životní 
prostředí (EEA) bude spolupracovat s členskými 
státy na zlepšení evropského informačního systému 
o vodě (WISE).
79
Agro -environmentální ukazatele se průběžně zlep -
šují a některé z nich zahrnují zemědělské postupy, 
jako například PUE 15 (bilance živin), PUE 12 (intenzi -
fikace/extenzifikace), PUE 11 (postupy hospodaření 
v zemědělském podniku), PUE 7 (zavlažování). Má se 
za to, že v souladu s článkem 17 směrnice INSPIRE 
o sdílení souborů prostorových dat je v budoucnosti 
třeba prosazovat lepší součinnost mezi společným 
rámcem pro sledování a hodnocení, údaji z integro -
vaného administrativního a kontrolního systému 
a průzkumem o struktuře zemědělských podniků.
Odpovědi Komise 62
86
Politika EU v oblasti vodohospodářství je částečně 
prováděna s podporou „fondů“, částečně však 
bez nich (při dodržování zásady, že náklady hradí 
znečišťovatel). Nefinancované právní požadavky 
hrají velmi důležitou roli v celém balíčku opatření, 
která jsou nezbytná k řešení dopadu zemědělství na 
problematiku vody.
Doporučení 3
Odpověď na první odstavec doporučení 3:
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo čás -
tečně realizováno.
Na základě plánu na ochranu vodních zdrojů, který 
byl přijat v roce 2012, bude Komise pokračovat 
v kladně hodnocené společné strategii pro prová -
dění rámcové směrnice o vodě, v jejímž rámci bylo 
dosud vypracováno 23 písemných pokynů, které 
podrobně uvádějí, jakým způsobem by rámcová 
směrnice o vodě měla být provedena. Mandát 
pracovních skupin působících v rámci společné 
strategie pro provádění rámcové směrnice o vodě 
se pevně zaměřuje na zlepšení kvality plánů povodí 
a stav vod v EU zlepšuje rovněž plněním cílů sta -
novených v návrzích, jež jsou uvedeny v plánu na 
ochranu vodních zdrojů.
Komise se dvoustranně s členskými státy zabývá 
významnými nedostatky v opatřeních potřebných 
k provedení rámcové směrnice o vodě a usiluje 
o včasné vyřešení problémů před zahájením druhého 
cyklu plánů povodí v roce 2015. V určitých případech 
budou zahájena řízení o nesplnění povinnosti.
V roce 2016 předloží členské státy Komisi své aktu -
alizované plány povodí. Komise je posoudí a mimo 
jiné na tomto základě dokončí přezkum rámcové 
směrnice o vodě a nejpozději do roku 2019 navrhne 
její případné potřebné změny a/nebo další iniciativy.
Co se týče programu rozvoje venkova, je jedno ze 
základních opatření – článek 9 o politice poplatků za 
vodu – předběžnou podmínkou pro program rozvoje 
venkova, a členské státy tedy budou muset zajistit 
splnění tohoto požadavku, aby mohly v určitých pří -
padech čerpat z fondů programu rozvoje venkova.
Odpověď na druhý odstavec doporučení 3:
Tato část doporučení je určena členským státům.V roce 2012 vzaly evropské vodohospodářské úřady2 
na vědomí doporučení strategické koordinační 
skupiny a Komise. Evropské vodohospodářské úřady 
uznaly, že by se mělo zvážit začlenění seznamu 
navržených základních opatření do podmíněnosti, 
pokud Evropský parlament a Rada ve svých jedná -
ních o SZP rozhodnou doplnit ustanovení rámcové 
směrnice o vodě do podmíněnosti.
Rada a Parlament se rovněž dohodly, že až do 
zavedení podmíněnosti budou tyto dvě směrnice 
povinnou součástí oblasti působnosti zeměděl -
ského poradenského systému, aby všichni dotyční 
zemědělci mohli příslušného poradenství využívat. 
Hlavní prvky politiky EU v oblasti vodohospodář -
ství by proto mohly být v dohledné době zahrnuty 
do společné zemědělské politiky.
Pokud jde o politiku rozvoje venkova, jsou potřebné 
nástroje a mechanismy na období 2014–2020 stano -
veny novým nařízením o rozvoji venkova (nařízení 
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013) 
a souvisejícími právními předpisy.
V rámci nařízení o rozvoji venkova (tj. samotné 
klíčové legislativy) jsou „zlepšení vodního hospo -
dářství“ a „efektivnější používání vody v zeměděl -
ství“ jednoznačnými prvky „priorit“, podle nichž 
musí členské státy / regiony naprogramovat výdaje 
ve svých programech rozvoje venkova.
K naplnění těchto priorit slouží řada opatření  – 
podpora vzdělávání, využití poradenství, investice, 
víceleté postupy hospodaření s půdou a experimen -
tální postupy (včetně v rámci evropského inovač -
ního partnerství v oblasti zemědělské produktivity 
a udržitelnosti).
Rovněž je třeba mít na paměti, že politika rozvoje 
venkova musí řešit řadu priorit s omezenými finanč -
ními zdroji.
Doporučení 2
Toto doporučení je určeno členským státům.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a -c247-4275-9a56-9676a75a90f6
Odpovědi Komise 63
Podle rámcové směrnice o vodě musí členské státy 
určit významné vlivy a oznámit je v plánech povodí 
a v systému WISE. Komise bere na vědomí, že míra, 
s jakou byly informace oznamovány, nebyla pro 
analýzu přínosná, a v rámci společné strategie pro 
provádění rámcové směrnice o vodě se tedy projed -
návalo, jaké změny je třeba u požadavků na hlášení 
údajů provést, aby umožnily lépe sledovat vlivy 
a míru, do jaké jsou prováděná opatření účinná.
Odpověď na druhý odstavec doporučení 4:
Tato část doporučení je určena členským státům.87 druhá odrážka
Komise společně s agenturou EEA bude spolupraco -
vat s členskými státy na zlepšení systému WISE.
87 třetí odrážka
Správné a účinné provádění agro -environmen -
tálních ukazatelů závisí na údajích a informacích 
poskytovaných členskými státy. Bez těchto infor -
mací nemohou ukazatele správně fungovat. Pro -
blém s nedostatečným poskytováním informací má 
dopad zejména na ukazatele vody.
Doporučení 4
Odpověď na první odstavec doporučení 4:
Komise se domnívá, že toto doporučení je v součas -
nosti realizováno.
Pro nové programové období 2014–2020 byl naří -
zením č. 1306/2013 zaveden nový systém sledování 
a hodnocení SZP jako celku v porovnání s jeho cíli. 
Tento systém rovněž obsahuje informace týkající se 
množství používané vody a její kvality. Propojení 
kvality a množství vody se zemědělskými postupy 
je však velmi složité vzhledem ke značné různo -
rodosti zemědělských postupů a agronomických 
podmínek v EU. Náklady a administrativní zátěž sou -
visející se systémy sledování a hodnocení musí být 
proto pečlivě porovnány s výhodami plynoucími ze 
zlepšování řízení a tvorby politik.
U víceletých programů, jako jsou programy roz -
voje venkova, lze některé výsledky, jako například 
dopady na kvalitu vody, řádně vyhodnotit až 
v pozdější fázi programového období a po jeho 
konci. Tyto účinky lze měřit až poté, co od zahájení 
provádění uplynula dostatečná doba.
Z poučení ze společného rámce pro sledování a hod -
nocení v období 2007–2013 se ukázalo, že v důsledku 
četných vnějších faktorů je velmi obtížné stanovit 
přesné cíle pro ukazatele dopadu, jako je kvalita 
vody. Členské státy obdržely písemné pokyny, jejichž 
účelem bylo podpořit je při měření těchto ukazatelů 
dopadu, které je třeba uvést v hodnoceních ex post .
Co se týče ukazatelů výsledků, připouští se, že se 
vyskytly určité obtíže se správným zaznamenává -
ním údajů v případě ukazatele výsledku u prvku 
„dobře obhospodařovaná plocha“.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie ( http://ec.europa.eu/represent_cs.htm ) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm ); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Předplatné:
•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm ).
QJ-AB-14-004-CS-C ISSN 1831-0788
Ochrana kvality evropských vodních zdrojů 
je pro EU od konce sedmdesátých let prioritou. 
Zemědělství, jako jeden z hlavních uživatelů 
a znečišťovatelů vod, hraje v udržitelném řízení 
vodních zdrojů významnou roli.
EU opakovaně zdůrazňovala, že její různé 
politiky musí být ve vzájemném souladu, 
a je si tedy vědoma potřeby zajistit svým 
politikám v oblasti životního prostředí, včetně 
vodní politiky, podporu společné zemědělské 
politiky. Při auditu se zkoumalo, zda byly cíle 
vodní politiky EU úspěšně začleněny do společné 
zemědělské politiky, a bylo zjištěno, že se tak 
stalo pouze zčásti.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR