(4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomiky a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

(8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Řecko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

(9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč řeckými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které výrazně závisejí na cestovním ruchu a obecněji pak na činnosti předpokládající přímý kontakt se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se v Řecku prohloubí regionální a územní rozdíly, čímž se ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi hlavním městem a zejména ostrovními a horskými regiony, který se silněji projevil během období finanční krize. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

(10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(11)Na Řecko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

(12)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 1,5 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 4,7 % HDP v roce 2020. Očekává se, že tento schodek klesne v roce 2021 na 0,2 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 se předpokládá, že poté, co se poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2019 snížil na 176,6 % HDP, se v roce 2020 zvýší na 188,8 %. Za rozpočtovými projekcemi lze vnímat rizika, jež jsou pro tuto zemi specifická, konkrétně probíhající soudní spory a závazky veřejné služby. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

(13)Řecko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 5,4 % HDP. Tato opatření zahrnují dočasnou hospodářskou podporu zaměstnancům, osobám samostatně výdělečně činným, jednotlivým podnikům a některým svobodným povoláním zasaženým pandemií, vyplácení vratných záloh podnikům, kterým poklesly obraty, vyplácení příspěvků na sociální zabezpečení zaměstnancům, jejichž pracovní smlouvy byly pozastaveny, odklad plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení včetně režimů splátek daní po dobu nejméně tří měsíců pro všechny podniky, osoby samostatně výdělečně činné a zaměstnance zasažené koronavirovou pandemií, úrokovou subvenci na úvěry malým a středním podnikům a vyšší výdaje na zdravotní péči. Řecko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Tato opatření zahrnují poskytnutí hotovostního zajištění na podporu bankovních úvěrů, které je rozdělováno prostřednictvím Řecké rozvojové banky. Prognóza Komise z jara 2020 však za opatření v oblasti likvidity, která nemají na rozpočet v roce 2020 negativní dopad, považuje i veškeré odklady plateb daní. Opatření přijatá Řeckem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientování fiskálních politik na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

(14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává v Řecku schodek veřejných financí ve výši 6,4 % HDP v roce 2020 a 2,1 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení má podle projekcí dosáhnout 196,4 % HDP v roce 2020 a 182,6 % HDP v roce 2021.

(15)Dne 20. května 2020 Komise vydala zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Řecko v roce 2019 nedodrželo pravidlo o zadlužení a v roce 2020 plánovalo překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 je splněno, zatímco kritérium schodku splněno není.

(16)Pokud jde o pandemii COVID-19, Řecko svou včasnou reakcí a prosazením omezení zjevně zvolilo účinný postup, vezmeme-li v potaz poměrně nízký počet dosud potvrzených infekcí. Očekává se však, že hospodářský dopad krize COVID-19 bude závažný, neboť ve srovnání s jinými členskými státy je Řecko silně závislé na odvětví cestovního ruchu a dopravy. V odvětví cestovního ruchu by Řecko mohlo ve srovnání s rokem 2019 přijít o značnou část příjmů. Cestovní ruch je nejdůležitější položkou vývozu služeb řeckého hospodářství, představující 45 % tohoto vývozu. Kromě toho se očekává, že poklesem poptávky bude rovněž zasaženo odvětví lodní dopravy, na které připadá 40 % vývozu služeb, neboť světový obchod v důsledku pandemie zpomaluje. Kvůli opatřením omezujícím volný pohyb osob, nižším čistým příjmům a vyšší nezaměstnanosti lze očekávat, že domácí poptávka významně poklesne.

(17)V souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19 Řecko aktivovalo svůj národní pandemický plán a rychle zavedlo soubor bezprecedentních opatření, včetně přísné karantény a omezení fyzického kontaktu, zejména v případě osob, u kterých existovalo podezření, že přišly do kontaktu s osobami nakaženými virem. Orgány přijaly ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu v roce 2020 celou řadu opatření ve výši až 10,5 % HDP. Tato opatření zahrnují fiskální opatření ve výši 5 % HDP s dopadem na rozpočet ve výši 3,7 % HDP a dále dočasné odklady plateb daní a hotovostní zajištění pro komerční banky ve výši 1,9 % HDP, jež by mohly zajistit další nové úvěry ve výši až 3,6 % HDP. Odvětví veřejné zdravotní péče obdrželo jednorázovou injekci ve výši 273 milionů EUR, která pokryje například nábor dalších 2 000 pracovníků ve zdravotnictví, nákup zdravotnického vybavení a prostředků a rozsáhlejší screening.

(18)Aby bylo možno pandemii COVID-19 efektivně řešit, je třeba zvýšit kapacitu a zlepšit dostupnost a odolnost systému zdravotní péče. Přímé platby za soukromé zdravotní služby a neformální platby, které úzce souvisejí s neúčinným řízením nemocnic, jsou stále vysoké. To vede k nerovnostem. Přístup ke zdravotní péči stále představuje problém a subjektivně neuspokojená potřeba této péče patří mezi nejvyšší v EU, přičemž současně existují značné rozdíly mezi příjmovými skupinami a v závislosti na postavení v zaměstnání. Spoluúčast není dostatečně testována s ohledem na ochranu zranitelných skupin. Tuto situaci zhoršuje nadměrná nabídka, a tudíž i nadměrná spotřeba často příliš nákladných léků. Řecko tento problém řeší tím, že zavádí ambiciózní reformu primární péče, jež má celému obyvatelstvu zajistit v krátkodobém horizontu přístup k základním kvalitním službám a v horizontu dlouhodobém pro něj vytvořit komplexní systém založený na regulaci přístupu pacientů ke zdravotní péči („gatekeeping“). Z prvních náznaků lze usuzovat, že tento přístup má prokazatelně klíčový význam pro ochranu občanů a omezení šíření viru, neboť umožňuje využívat plnou kapacitu systému tak, aby pacienti obdrželi takovou léčbu, která odpovídá jejich potřebám. V oblasti výdajů na zdravotní péči stále nebylo nalezeno udržitelné řešení, neboť fiskální udržitelnost je většinou zajišťována prostřednictvím systému zpětného vymáhání, který je ovšem pod stále větším tlakem kvůli nedostatečným strukturálním opatřením. I přes určitá povzbudivá opatření přijatá v nedávné době je centralizované zadávání veřejných zakázek stále nedostatečné. V roce 2018 se veřejné výdaje na zdravotnictví pohybovaly pod průměrem EU, a to i po započtení hodnoty zpětného vymáhání, která je zvýšila přibližně o 1 % HDP. Ke zlepšení efektivnosti, přístupnosti a celkové odolnosti systému zdravotní péče je nutná vyšší účinnost spolu s dodatečnými finančními zdroji.

(19)Ke zmírnění dopadu krize COVID-19 na pracovníky a podniky je zapotřebí konkrétních opatření. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 19,9 % a v roce 2021 klesne na 16,8 %. Řecko již zavedlo dočasný režim, který snižuje náklady práce podnikům, jejichž činnost byla pozastavena nebo vážně zasažena, a zároveň chrání pracovní místa a poskytuje podporu příjmu dotčeným pracovníkům. Udržitelnějším a pružnějším řešením by však bylo zavedení komplexního režimu zkrácené pracovní doby – a orgány se již tímto směrem vydaly. Tento režim by podnikům umožnil uplatňovat zkrácenou pracovní dobu v závislosti na tom, do jaké míry byla jejich činnost omezena, a zároveň zachovat provoz průmyslových odvětví, a zabránit tak tomu, aby se dočasné propouštění stalo pravidlem. Udržet hospodářskou činnost a zachovat pracovní místa v době omezení volného pohybu a fyzického kontaktu by rovněž pomohlo rozšíření způsobů pružného uspořádání práce, např. práce na dálku, které byly v Řecku ve srovnání s jinými členskými státy dosud omezené.

(20)Krize COVID-19 může opět zhoršit sociální situaci velké části obyvatelstva a zvýšit příjmovou nerovnost. Před rozšířením pandemie byl podíl řeckého obyvatelstva ohroženého chudobou nebo sociálním vyloučením stále jedním z nejvyšších v EU, přičemž děti a lidé v produktivním věku byli ohroženi více než starší lidé. Významné problémy představovala též chudoba pracujících, přístup k cenově dostupnému bydlení a energetická chudoba. Pro zmírnění dopadu krize bude mít zásadní význam poskytnutí přiměřené náhrady příjmu všem dotčeným zaměstnancům a osobám samostatně výdělečně činným, včetně osob, které čelí rozdílům v přístupu k sociální ochraně. Rovněž bude důležité podpořit ty nejzranitelnější osoby, včetně neaktivních a nehlášených pracovníků, posílením sociálních záchranných sítí. Vzhledem k tomu, že pod ochranu základních záchranných sítí se bude pravděpodobně uchylovat více lidí, bude důležité lépe přizpůsobit podporu minimálního příjmu. Je nutné, aby nejchudší a zranitelné skupiny, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a žadatelů o azyl, měly komplexní přístup k sociálním službám. Kromě toho nejsou dostatečně rozvinuté dlouhodobé pečovatelské služby. Řecko by rovněž mělo dále podporovat přístup k cenově dostupnému bydlení, zejména v případě domácností ohrožených chudobou, například zavedením systému, který zranitelným vlastníkům nemovitostí pomůže s hypotékou.

(21)Krize COVID-19 zastavila pozitivní vývoj na trhu práce, který byl zaznamenán v posledních letech, a je nakročeno k novému nárůstu nezaměstnanosti. V zájmu citelného oživení zaměstnanosti v pokrizovém období musí Řecko dokončit reformy zaměřené na zvýšení účinnosti politik, jež mají lidem umožnit získat zaměstnání, zejména pak programů odborné přípravy. Klíčové bude zvýšení schopnosti veřejné služby zaměstnanosti poskytovat trvalou a individualizovanou podporu uchazečům o zaměstnání. Řecko musí věnovat zvláštní pozornost mladým lidem a ženám, kteří se s nedostatkem pracovních příležitostí potýkají více. Existuje rovněž prostor pro zlepšení sociálního dialogu, a to podporou aktivního a smysluplného zapojení sociálních partnerů do tvorby politik, a mimo jiné i do navrhování a provádění opatření zaměřených na řešení dopadů krize COVID-19. Vláda by se měla zaměřit na zlepšování základních dovedností všech občanů. Zásadní význam bude mít řešení špatných výsledků vzdělávání, modernizace odborného vzdělávání a přípravy a rozšíření možností vzdělávání dospělých. Pro zmírnění nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a za účelem rychlejšího oživení trhu práce je zcela nezbytné zvýšit kvalitu vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevantnost pro trh práce.

(22)Vláda hned v počátku své reakce na rozšíření onemocnění COVID-19 zcela správně učinila svou prioritou poskytování udržitelné podpory v oblasti likvidity (včetně pracovního kapitálu) zasaženým podnikům, zejména malým a středním podnikům a mikropodnikům, a to především prostřednictvím půjček a záruk. V rámci dočasného rámce pro státní podporu zavedlo Řecko za účelem zvýšení likvidity kapitálu podniků tři režimy, a to: i) režim vztahující se na vyplácení vratných záloh; ii) režim hotovostního zajištění na pokrytí bankovních úvěrů a iii) režim úrokových subvencí pro běžné úvěry. Je důležité, aby v tomto procesu bankovní sektor s podporou orgánů plnil svou úlohu zprostředkovatele, udržoval nezbytný tok úvěrů na základě náležitého posuzování úvěrového rizika a standardů obezřetného poskytování úvěrů a zároveň přesně vykazoval jakékoli zhoršení kvality aktiv. Zásadní význam pro zajištění kvality aktiv a současně pro výrazné posílení hospodářského oživení bude mít podpora schopnosti bankovního sektoru nabízet udržitelná řešení restrukturalizace dluhu životaschopným dlužníkům zasaženým krizí.

(23)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Zvyšování objemu investic podporujících růst v prioritních odvětvích bude mít zásadní význam pro posilování dlouhodobějšího růstu a snižování regionálních rozdílů. V roce 2019 poklesly veřejné investice v porovnání s plány o více než 1 % HDP, v plné návaznosti na obdobně nedostatečnou výkonnost v předchozích letech. Orgány začaly řešit přetrvávající nedočerpávání prostředků tím, že zavedly „národní plán rozvoje“, který má posílit pravidla rozvoje, řízení, financování a provádění podporovaných projektů, a akční plán zaměřený na zlepšení prognóz a sledování veřejných investic. Vzhledem k významné úloze, kterou veřejné investice sehrají při nastartování hospodářského oživení po krizi COVID-19, je zcela nezbytné vyřešit veškeré zbývající administrativní překážky a předpřipravit nové projekty. Veřejné investice by bylo možno dále zlepšit a uspíšit zřízením specializovaného nástroje pro přípravu projektů. Účinnější provádění veřejných investic by v důsledku multiplikačního účinku dále stimulovalo růst. Řecku by rovněž prospělo účinnější a udržitelnější zadávání veřejných zakázek, jež by mělo představovat nedílnou součást jeho úsilí o zlepšení a racionalizaci veřejných výdajů a zajištění konkurenceschopného podnikatelského prostředí. Za tímto účelem by bylo nutné vyřešit zjištěné nedostatky, jako je přetrvávající jev neodůvodněně nízkých nabídek, prostřednictvím vhodných legislativních a správních opatření.

(24)Oživení řeckého hospodářství bude rovněž vyžadovat odstranění některých dlouhodobých nedostatků a využití případných budoucích příležitostí. Mezi odvětví s významnými investičními potřebami patří doprava a logistika, ve kterých je třeba podpořit zejména železnice, bezpečnost silničního provozu a modernizaci intermodálních uzlů, jakož i nakládání s pevnými odpady a komunálními odpadními vodami, pro které jsou zase zapotřebí environmentálně udržitelné investice. Rozsáhlé soukromé a veřejné investice během souvislého období si vyžádá také transformace Řecka na klimaticky neutrální ekonomiku. Předsunuty by mohly být a k hospodářskému oživení po krizi COVID-19 by mohly přispět plánované investice, jako jsou projekty malého rozsahu v oblasti energetické účinnosti, renovace budov a projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Přípravné práce na střednědobých opatřeních zaměřených na hospodářské oživení mohou využít investic plánovaných v rámci národních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu, projektů společného zájmu a plánů rozvoje infrastruktury. Související investice by mohly zahrnovat přeshraniční propojení pro dovoz a vývoz elektřiny mezi sousedními členskými státy, které by zajistilo udržitelnou dodávku energie pro řecké domácnosti a podniky, a opatření pro zajištění spravedlivé transformace regionů nejvíce zasažených ambiciózním plánem Řecka upustit od výroby elektřiny z hnědého uhlí. Plánování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Řecku mohlo pomoci vyřešit některé z problémů, které s sebou přechod ke klimaticky neutrální ekonomice nese, zejména v oblastech, které jsou zmíněny v příloze D zprávy o této zemi. To by Řecku umožnilo tento fond optimálně využít.