ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O VNĚJŠÍ ČINNOSTI EIB USKUTEČNĚNÉ V RÁMCI ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY EU V ROCE 2013 A O UPLATŇOVÁNÍ ROZHODNUTÍ Č. 1080/2011/EU ZE DNE 25. ŘÍJNA 2011, KTERÉ SE TÝKÁ FINANČNÍCH OPERACÍ EIB PODEPSANÝCH V OBDOBÍ OD ROKU 2007 DO ČERVNA 2014 /* COM/2014/0674 final */





1. ÚVOD Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky (EIB) z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii[1] (dále jen „rozhodnutí“ nebo „záruka EU“) vyžaduje, aby Komise na základě výročních zpráv EIB předkládala každý rok zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných v rámci záruky EU. Tato zpráva rovněž uvádí souhrn operací, jež EIB provedla v roce 2013 na vlastní riziko v oblastech, na které se vztahuje rozhodnutí. Operace EIB v Africe, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích jsou předmětem samostatné výroční zprávy[2]. Ustanovení článku 17 rozhodnutí požaduje, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování rozhodnutí. Závěrečná zpráva je uvedena v příloze a zahrnuje vnější finanční operace EIB podepsané během období od roku 2007 až do 30. června 2014, jelikož platnost rozhodnutí byla o šest měsíců prodloužena. Podrobnější údaje a statistické tabulky o výše zmíněných činnostech, a to i na úrovni projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni, jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise. Po uplynutí druhého roku provádění nového rámce pro měření výsledků (REM) Evropské investiční banky podává tato zpráva podrobnější informace o očekávaných výsledcích na základě finančních operací EIB podepsaných v roce 2013. Skutečně dosažené výsledky na základě šesti vybraných případových studií týkajících se operací ve fázi realizace jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Dne 16. dubna 2014 Evropský parlament a Rada přijaly nové rozhodnutí č. 466/2014/EU[3], kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii v období 2014–2020. 2. KLÍČOVÉ VÝSLEDKY Rozhodnutí stanoví celkový strop obecného mandátu EIB ve výši 27, 484 mld. EUR a aktivovaného mandátu pro změnu klimatu ve výši 2, 000 mld. EUR. I přes problematické podnikatelské prostředí v roce 2013 zvýšila EIB v regionech, na něž se vztahuje rozhodnutí, objem podepsaných úvěrů na 6,8 mld. EUR (6,5 mld. EUR v roce 2012). Financování v rámci záruky EU vzrostlo přibližně o 0,4 mld. EUR na 4,4 mld. EUR, zatímco financování EIB na vlastní riziko se snížilo o 0,1 mld. EUR na 2,4 mld. EUR. EIB i nadále prokazovala své pevné odhodlání podporovat program EU v oblasti změny klimatu. Podepsané úvěry na podporu opatření v oblasti klimatu v regionech vnějšího mandátu ve smyslu rozhodnutí představovaly v roce 2013 úhrnnou částku 2,1 mld. EUR, tedy 31 % všech podepsaných úvěrů. V lednu 2012 začala EIB používat nový rámec pro měření výsledků (REM), který umožňuje lepší měření a vykazování výsledků a dopadu jejích operací, jak požaduje rozhodnutí. Byl vypracován rozsáhlý soubor objektivně měřitelných a sledovatelných ukazatelů, podle nichž bude prováděno hodnocení v průběhu celého životního cyklu projektů. Očekávané výsledky všech operací EIB podepsaných v roce 2013 jsou shrnuty v pracovním dokumentu útvarů Komise. EIB zveřejnila svou vlastní zprávu o výsledcích operací EIB prováděných mimo EU na svých internetových stránkách[4]. Rozhodnutí zdůraznilo potřebu většího souladu vnější činnosti EIB s vnějšími politikami, programy a nástroji EU. V roce 2013 EIB pokračovala v úzké spolupráci s Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ), aby zvýšila soulad a soudržnost opatření EIB s vnějšími politikami EU. V této souvislosti bylo aktualizováno memorandum o porozumění uzavřené mezi Komisí a EIB a jeho uplatňování bylo rozšířeno na ESVČ, strany jej pak podepsaly dne 12. září 2013. 3. FINANČNÍ OPERACE 3.1 Přehled o objemu financování EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí Následující tabulka poskytuje přehled o objemu financování EIB v roce 2013 v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí. Tabulka č. 1: Vnější finanční operace EIB podepsané v roce 2013 Země operace || Operace v rámci mandátu || Operace na vlastní riziko EIB || Celkem (v mil. EUR) || Globální záruka || Krytí politického rizika || Celkem Země usilující o přistoupení k EU || 960 || 0 || 960 || 1 998 || 2 958 Země Středomoří || 397 || 133 || 530 || 0 || 530 Východní sousedství, Rusko || 1 126 || 560 || 1 686 || 119 || 1 805 Asie a Latinská Amerika || 782 || 215 || 997 || 242 || 1 240 Jižní Afrika || 0 || 260 || 260 || 0 || 260 Celkem || 3 265 || 1 168 || 4 433 || 2 359 || 6 793 Pozn.: Kromě výše uvedených objemů z vlastních zdrojů EIB byly podepsány kapitálové a mikrofinanční operace ve výši 53 mil. EUR ze zdrojů třetích stran v zemích Středomoří. Podíl činností v rámci mandátu EU z hlediska celkového objemu se v roce 2013 zvýšil o 4 % na 4,43 mld. EUR (3,96 mld. EUR v roce 2012), tedy na 65 % celkového financování uskutečněného v roce 2013 v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí. Většina operací (85 %) financovaných na vlastní riziko EIB byla podepsána se zeměmi usilujícími o přistoupení k EU. V roce 2013 bylo 74 % úvěrů podepsaných v rámci mandátu kryto globální zárukou (3,26 mld. EUR), která se používá na operace na úrovni států a regionů, zatímco 26 % úvěrů bylo kryto zárukou na politická rizika (1,17 mld. EUR), která se používá na operace v soukromém sektoru, veškerá ostatní rizika nesla EIB. Nesplácení úvěrů a úroků ze strany syrské vlády pokračovalo i v roce 2013[5]. Zatímco v roce 2012 požádala EIB o platby ze záručního fondu v celkové výši 42 mil. EUR a získala zpět 2,1 mil. EUR, v roce 2013 podala další žádosti v celkové výši 64,8 milionu EUR. Graf č. 1: Meziroční vývoj objemu vnější úvěrové činnosti EIB z vlastních zdrojů Na konci roku 2013 (viz tabulka č. 2) činil celkový objem podepsaných úvěrů v rámci rozhodnutí (po odečtení zrušených operací) 27 mld. EUR, tedy 92 % celkového stropu v rámci mandátu. Celková částka, která byla k dispozici pro nové operace EIB v rámci mandátu, činila 2,46 mld. EUR. Jelikož Evropský parlament a Rada nepřijaly nové rozhodnutí, byla doba platnosti rozhodnutí na konci roku 2013 automaticky prodloužena o šest měsíců. Tabulka č. 2: Celkové úvěry EIB podepsané v rámci mandátu a jejich čerpání (2007–2013) v mil. EUR || Strop || Podepsáno v čisté výši || Podepsáno v čisté výši jako % stropu || Vyplaceno || Vyplaceno v čisté výši jako % z podepsáno v čisté výši Země usilující o přistoupení k EU || 9 048 || 8 949 || 99 % || 5 648 || 63 % Země Středomoří || 9 700 || 8 381 || 86 % || 4 145 || 49 % Východní sousedství, Rusko || 3 848 || 3 844 || 100 % || 898 || 23 % Asie a Latinská Amerika || 3 952 || 3 284 || 83 % || 2 322 || 71 % Jižní Afrika || 936 || 911 || 97 % || 558 || 61 % Obecný mandát celkem || 27 484 || 25 369 || 92 % || 13 571 || 53 % Mandát pro změnu klimatu (2011–2013) || 2 000 || 1 656 || 83 % || 217 || 13 % Mandát celkem || 29 484 || 27 025 || 92 % || 13 788 || 51 % Pozn.: Vyplacené částky jsou vypočteny z ekvivalentní částky v EUR na základě směnného kurzu platného v okamžiku transakce. Z tabulky č. 2 je zřejmé, že na konci roku 2013 EIB dosáhla nebo téměř dosáhla regionálních stropů v zemích usilujících o přistoupení k EU, v zemích východního sousedství a v jižní Africe. Určitá rezerva zbývala v zemích Středomoří a asijských a latinskoamerických zemích. Rozhodnutí umožňuje přerozdělit až 10 % prostředků mezi jednotlivými regionálními stropy. Pokud jde o stav čerpání, což je ukazatel dosaženého pokroku v realizaci projektů, bylo ke konci roku 2013 čerpáno 51 % úvěrů v čisté výši (13,8 mld. EUR) podepsaných v rámci rozhodnutí. To odpovídá běžné průměrné časové prodlevě mezi podpisem a vyplacením prostředků. Čerpání probíhalo dobře v zemích Asie a Latinské Ameriky (71 % podepsaných úvěrů v čisté výši), dále v zemích usilujících o přistoupení k EU (63 %) a v jižní Africe (61 %). V zemích východního sousedství a Rusku se čerpání úvěrů pohybovalo pod průměrem na úrovni 23 % podepsaných úvěrů v čisté výši, což odráží počáteční zpoždění v realizaci projektů a administrativní průtahy v přijímajících zemích. Míra čerpání v rámci mandátu pro změnu klimatu je relativně nízká, jelikož byl tento mandát aktivován až na konci roku 2011. Tabulka č. 3: Roční objem úvěrů podepsaných v rámci stávajícího rozhodnutí (2007–2013) v mil. EUR || 2007* || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || V hrubé výši celkem || Zrušeno || V čisté výši celkem Země usilující o přistoupení k EU || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 610 || 9 096 || 147 || 8 949 Země Středomoří || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 530 || 8 680 || 299 || 8 381 Východní sousedství, Rusko || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 1 443 || 4 085 || 241 || 3 844 Asie a Latinská Amerika || 305 || 469 || 1 051 || 643 || 310 || 300 || 584 || 3 662 || 378 || 3 284 Jižní Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 260 || 1 008 || 96 || 912 Obecný mandát celkem || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 3 427 || 26 530 || 1 161 || 25 369 Mandát pro změnu klimatu (2011–2013) || || || || || 150 || 500 || 1 006 || 1 656 || -- || 1 656 Země usilující o přistoupení k EU || || || || || 150 || - || 350 || 500 || -- || 500 Země Středomoří || || || || || || 350 || - || 350 || -- || 350 Východní sousedství, Rusko || || || || || || - || 243 || 243 || -- || 243 Asie a Latinská Amerika || || || || || || 150 || 413 || 563 || -- || 563 Jižní Afrika || || || || || || - || - || - || -- || - Mandát celkem || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 4 433 || 28 186 || 1 161 || 27 025 || * Do 31. července 2007 byly úvěry poskytovány rovněž v rámci předchozího rozhodnutí na období 2000–2007. Z hlediska počtu projektů bylo v roce 2013 v rámci rozhodnutí podepsáno 42 nových operací oproti 43 v roce 2012. Viz níže uvedená tabulka. Tabulka č. 4: Počet podepsaných operací v roce 2013 podle regionů a podle zdrojů Regiony || Mandát || Vlastní riziko EIB || Celkem || Zdroje třetí strany Asie a Latinská Amerika || 11 || 2 || 13 || - Země Středomoří || 7 || - || 7 || 9 Země usilující o přistoupení k EU || 6 || 19 || 25 || - Východní sousedství, Rusko || 16 || 1 || 17 || - Jižní Afrika || 2 || - || 2 || - Více regionů* || - || 4 || 4 || - Celkem || 42 || 26 || 68 || 77 * Podepsané operace týkající se 2 nebo více regionů Hlavním regionem mimo EU, kam směřovalo financování EIB, byly v roce 2013 stále země usilující o přistoupení k EU, s nimiž byly podepsány úvěry ve výši 2,96 mld. EUR (25 nových operací), což představuje 43,5 % celkových finančních prostředků poskytnutých regionům, na které se vztahuje rozhodnutí. EIB upřednostňovala úvěrové linky pro malé a střední podniky a projekty transevropské infrastruktury. Poskytování úvěrů v rámci záruky EU se snížilo na 0,96 mld. EUR a poskytování úvěrů na vlastní riziko v rámci předvstupního nástroje činilo 2,0 mld. EUR oproti 2,3 mld. EUR v roce 2012 (viz tabulka č. 1). Země Středomoří se v důsledku politických událostí ocitly v roce 2013 v problematickém operačním prostředí. Činnost EIB poklesla o 66 %, z 1,7 mld. EUR v roce 2012 na 0,6 mld. EUR (16 nových operací). Stejně jako v předchozích letech byla největšími příjemci financování EIB ve středomořském regionu odvětví energetiky a dopravy. EIB rovněž zvýšila poskytování úvěrů soukromému sektoru podepsáním 9 operací pro fondy soukromého kapitálu a financování mikroúvěrů ze zdrojů třetích stran. Financování EIB v zemích východního sousedství a Rusku bylo zvýšeno o 17 nových operací na 1,8 mld. EUR (viz tabulky č. 1 a č. 4). Bylo to dáno především činnostmi v Rusku. Nicméně politické události přinutily EIB odložit tři operace na Ukrajině a v Rusku, které by jinak byly uzavřeny během období mandátu. Podpis dalších potenciálních operací v Rusku bude záviset na příslušných sankcích EU. Komise bude sledovat a hodnotit pravděpodobnost další aktivace záručního fondu (a případně potřebu doplnění jeho prostředků). Kromě toho je od roku 2012 zmrazen dialog mezi EU a Ruskem v oblasti dopravy. Podmínky pro obnovení spolupráce v oblasti dopravy nebyly dosud splněny a širší dvoustranné vztahy se v roce 2014 dále zhoršily kvůli krizi na Ukrajině. V Asii a Latinské Americe se zvýšil celkový objem úvěrů na 1,24 mld. EUR (ve srovnání se 700 mil. EUR v roce 2012). Jak ukazuje tabulka č. 5, z hlediska objemu operací podepsaných v roce 2013 byly nejvýznačnější činností úvěrové linky poskytnuté finančním institucím na rozvoj soukromého sektoru, zejména v zemích usilujících o přistoupení a v zemích východního sousedství. Dále následovaly činnosti v oblasti energetiky – zejména v asijských a latinskoamerických regionech – dopravy a rozvoje měst. Členění podle odvětví a regionů je uvedeno níže. Tabulka č. 5: Sektorové členění vnějších operací podepsaných v roce 2013 v rámci mandátu a na vlastní riziko EIB v mil. EUR || Země usilující o přistoupení k EU || Země Středomoří || Východní sousedství, Rusko || Asie a Latinská Amerika || Jižní Afrika || Celkem Energetika || 199 || 253 || 105 || 867 || 110 || 1 534 Doprava || 460 || 50 || 438 || - || || 948 Voda, kanalizace || 6 || 77 || 64 || 60 || || 207 Úvěrové linky || 1 450 || 80 || 1 193 || 283 || || 3 006 Zemědělství, rybolov, lesnictví || 150 || || 6 || 21 || || 177 Průmysl || || 20 || || 9 || || 29 Finanční služby || 192 || || || - || || 192 Telekomunikace || 300 || || || - || || 300 Rozvoj měst || 200 || 50 || || - || 150 || 400 Celkem || 2 958 || 530 || 1 805 || 1 240 || 260 || 6 793 Pozn.: Kromě výše uvedených objemů byly podepsány kapitálové a mikrofinanční operace ve výši 53 mil. EUR ze zdrojů třetích stran v zemích Středomoří. 3.2. Příspěvek k cílům politik EU Rozhodnutí stanoví pro všechny regiony, na které se vztahuje rozpočtová záruka EU, tři horizontální cíle na vysoké úrovni („cíle mandátu“): i) zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně; ii) rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury; iii) rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podpora malých a středních podniků. Mezi další základní cíle patří podpora uplatňování obecných zásad, kterými se řídí vnější činnost Unie, jak je uvedeno v článku 21 Smlouvy o EU, a regionální integrace partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, sousedních zemí a Unie. Cílem regionálních operačně-technických pokynů[6] je zajistit, aby financování ze strany EIB v rámci záruky EU bylo v souladu s odpovídajícími vnějšími politikami, programy a nástroji EU v různých regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, a doplňovalo je. Příspěvek k plnění cílů mandátu je uveden v následujícím grafu, který bere v úvahu operace roku 2013 provedené jak v rámci mandátu, tak v rámci nástrojů financování na vlastní riziko. Téměř polovina operací přispívá k několika cílům. To je důležité zejména u projektů v oblasti změny klimatu. Graf č. 2: Příspěvek k cílům mandátu (%) Zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně V roce 2013 EIB nadále posilovala úvěrovou činnost ve prospěch opatření v oblasti změny klimatu. Dodatečné finanční krytí mandátu pro změnu klimatu ve výši 2 mld. EUR pomohlo rozšířit okruh rozvojových zemí, v nichž se uskutečňují investice do opatření v oblasti změny klimatu, i mimo země s rozvíjejícím se tržním hospodářstvím. Do konce roku 2013 bylo v případě podepsaných úvěrů využito 83 % z 2 mld. EUR finančního krytí (uvolněných v říjnu 2011) a zůstatek byl již v plném rozsahu vyhrazen na další připravované operace, které byly podepsány před uplynutím mandátu v červnu 2014. Úvěrová činnost ve prospěch opatření v oblasti změny klimatu byla i nadále intenzivní v Asii s téměř 90 % podepsanými úvěry, v Latinské Americe a ve Střední Asii dosáhla téměř 50 % a v jižní Africe 88 % nového objemu financování. V zemích Středomoří bylo ve prospěch opatření v oblasti změny klimatu v roce 2013 podepsáno 50 % úvěrů. Značné objemy financování na opatření v oblasti klimatu byly rovněž mobilizovány pro projekty v zemích usilujících o přistoupení k EU a zemích východního sousedství, ale celkový podíl podepsaných úvěrů je v těchto regionech nižší kvůli jiným úvěrovým prioritám, zejména v oblasti rozvoje soukromého sektoru. Tabulka č. 6: Vnější úvěry ve prospěch opatření v oblasti změny klimatu podepsané v roce 2013 v regionech, na které se vztahuje mandát || Opatření v oblasti změny klimatu v rámci || Opatření v oblasti změny klimatu celkem || jako % z podepsaných úvěrů celkem v mil. EUR || mandátu pro změnu klimatu || obecného mandátu || nástroje financování na vlastní riziko EIB Asie || 286 || 127 || 51 || 464 || 88 % Střední Asie || 127 || || || 127 || 58 % Latinská Amerika || || 52 || 191 || 243 || 49 % Země Středomoří || || 253 || || 253 || 48 % Země usilující o přistoupení k EU || 350 || || 159 || 509 || 17 % Východní sousedství, Rusko || 243 || 5 || 19 || 267 || 15 % Jižní Afrika || || 230 || || 230 || 88 % V regionech mandátu celkem || 1 006 || 667 || 421 || 2 094 || 31 % Největší část jak z hlediska objemu financování (1,3 mld. EUR), tak počtu projektů (16) v oblasti změny klimatu vykazovalo odvětví energetiky, což odráží zejména silnou poptávku po investicích do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. Další projekty, které přispěly k cíli EIB v oblasti změny klimatu, se týkaly odvětví udržitelné dopravy (357 mil. EUR) a rozvoje měst (177 mil. EUR) nebo „přírodních zdrojů“ (120 mil. EUR). Objem podepsaných úvěrů na opatření v oblasti změny klimatu v roce 2013 dosáhl 2,1 mld. EUR, což představuje 31 % celkového vnějšího financování ze strany EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí. Tento podíl je vyšší než celosvětový cíl EIB ve výši 25 %. Poměrně vysoký objem podepsaných úvěrů v roce 2013 lze vysvětlit relativně vysoký počtem podepsaných projektů. Rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury EIB podepsala celkem 46 vnějších operací v hodnotě 3,6 mld. EUR na pomoc rozvoje sociální a hospodářské infrastruktury v různých odvětvích. To zahrnuje 9 zprostředkovaných operací, u nichž není předem známo skutečné sektorové rozvržení. Stejně jako v předchozích letech tvořily největší podíl projekty v odvětví energetiky (18 projektů) a dopravy (10 projektů). Rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podpora malých a středních podniků EIB podporuje rozvoj místního soukromého sektoru různými způsoby, nejčastěji tím, že rozšiřuje úvěrové linky na finanční zprostředkovatele (zejména banky), aby mohli poskytovat úvěry malým a středním podnikům. Celkově z 51 vnějších operací, které přispěly k rozvoji místního soukromého sektoru, 36 operací představovalo úvěry zprostředkovatelům poskytující financování v hodnotě 3,3 mld. EUR k úvěrování MSP nebo společností se střední kapitalizací. Dalších 12 % těchto operací představovalo přímé úvěry větším soukromým společnostem a 9 operací investice do fondů soukromého kapitálu a institucí poskytujících mikrofinancování. Regionální integrace Projekty v řadě odvětví by měly přispět k regionální integraci. Ze 17 projektů (1,1 mld. EUR) přispívajících k regionální integraci je 6 projektů přímými operacemi v odvětví dopravy. Jedná se především o přeshraniční sítě silnic a regionální sítě letové navigace. Čtyři projekty přispívají k integraci v odvětví energetiky. Tento rozměr byl nejvýraznější v zemích usilujících o přistoupení a v zemích východního sousedství, kam se soustředí zhruba tři čtvrtiny celkového objemu vnějších úvěrů na podporu regionální integrace. 3.3. Dopad a přidaná hodnota operací EIB Rámec REM umožňuje posuzovat finanční operace EIB po celou dobu jejich životního cyklu. To pomáhá vybírat na základě konkrétních výsledků fungující projekty, které odpovídají prioritám EU a v nichž bude zapojení EIB přidanou hodnotou. Při hodnocení jsou stanoveny ukazatele výstupů spolu s výchozími úrovněmi a cíli, které postihují očekávané hospodářské, sociální a environmentální výsledky operace. Po celou dobu životnosti projektu je na základě těchto specifických srovnávacích ukazatelů výkonnosti sledováno plnění výsledků, které je pak předmětem zprávy ve dvou důležitých momentech: při dokončení projektu a tři roky po dokončení projektu („po dokončení“) u přímých operací; na konci investičního období a na konci životnosti fondu soukromého kapitálu; a na konci období přidělování prostředků u zprostředkovaného úvěru. Projekty jsou hodnoceny na základě tří „pilířů“: i) první pilíř hodnotí očekávaný přínos k prioritám EU a dané země a způsobilost podle cílů mandátu EIB; ii) druhý pilíř hodnotí kvalitu a spolehlivost operace na základě očekávaných výsledků; iii) třetí pilíř hodnotí očekávanou finanční i nefinanční adicionalitu EIB. Podrobnější informace o koncepčním rámci REM jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Vzhledem k tomu, že skutečné výsledky operací podle rámce REM zavedeného v roce 2012 budou k dispozici až za několik let, šest vybraných případových studií v pracovním dokumentu útvarů Komise uvádí skutečné výsledky projektů ve fázi realizace. Proto jsou níže předloženy a rozebírány očekávané výsledky všech operací podepsaných v regionech, na něž se vztahuje mandát. Graf č. 3: Rozvržení očekávaných hodnocení REM projektů podepsaných v roce 2013 podle pilířů Očekávané výsledky všech operací podepsaných v roce 2013 v regionech, na něž se vztahuje mandát: Jak ukazuje rozvržení hodnocení v rámci prvního pilíře, více než polovina operací podepsaných v roce 2013 by měla přispět k cílům mandátu vynikajícím způsobem, což znamená velký přínos jak pro vlastní rozvojové cíle zemí, tak pro priority EU pro danou zemi nebo region. Projekty, u nichž se očekává příspěvek na dobré úrovni, jsou v souladu s cíli mandátu a mohly by být velkým přínosem pro vlastní rozvojové cíle země a nevýrazným pro cíle EU, nebo naopak. Pokud jde o druhý pilíř, u 9 % podepsaných operací se očekává vynikající hodnocení, a to včetně přímých operací, jejichž ekonomická míra návratnosti (ERR) je vyšší než 15 %, nebo zprostředkovaných operací (úvěrových linek), které vykazují mimořádný příspěvek ke zlepšení přístupu k financování, jakož i k rozvoji finančního sektoru v relativně málo rizikovém prostředí. U více než 86 % operací se očekává dobré hodnocení. Jedná se o přímé operace s průměrnou ekonomickou mírou návratnosti mezi 10 % až 15 % nebo o zprostředkované operace, které usnadňují přístup k financování a rozvoj finančního sektoru v dosud vysoce rizikovém prostředí charakterizovaném nejistotou výsledků. Hodnocení v rámci třetího pilíře ukazuje, že přibližně 21 % operací podepsaných v roce 2013 by mělo vykazovat vysokou adicionalitu – tyto operace by obvykle měly prodloužit nejdelší dobu splatnosti dluhu, kterou žadatel o úvěr může na trhu získat, o více než 100 %; odpovídat alespoň z 80 % ekonomické životnosti financovaných aktiv; převzít vedoucí úlohu v přípravě, strukturování nebo realizaci projektu. U dalších 62 % operací se očekává dobrý přínos přinášející výraznou adicionalitu – obvykle spojující významný přínos buď z hlediska technických nebo odvětvových hledisek, nebo z hlediska vyšších norem a záruk. Celkem 17 % podepsaných operací, jejichž adicionalita by neměla být výrazná, bylo zpravidla standardními produkty, u nichž byl zapotřebí omezený příspěvek k návrhu, strukturování nebo provádění projektu. 4. SPOLUPRÁCE S KOMISÍ V přiloženém pracovním dokumentu útvarů Komise je uveden seznam stávajících rámců, ve kterých EIB a Komise v roce 2013 spolupracovaly, aby posílily soudržnost celkové podpory EU v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, a dále tabulka, jež shrnuje objemy financování podepsané EIB v rámci správy rozpočtových zdrojů EU. Kromě toho jsou v pracovním dokumentu útvarů Komise popsány některé hlavní činnosti, které obě tyto instituce koordinovaly v roce 2013. 5. SPOLUPRÁCE S MEZINÁRODNÍMI FINANČNÍMI INSTITUCEMI Nedílnou součástí činnosti EIB je spolupráce s mezinárodními finančními institucemi, která sahá od dialogů o institucionálních otázkách, horizontálních aspektech a tematických otázkách, přes vzájemné konzultace až po rozvinuté formy operačního spolufinancování a dělbu práce. V roce 2013 bylo 47 % všech podepsaných úvěrů EIB v rámci záruky EU spolufinancováno jinými mezinárodními finančními institucemi nebo evropskými dvoustrannými institucemi. Seznam spolufinancovaných operací podepsaných v roce 2013 v regionech, na něž se vztahoval mandát, je uveden v pracovním dokumentu útvarů Komise. Dialog mezi mezinárodními finančními institucemi se většinou odehrává v rámci specializovaných pracovních skupin, které se periodicky scházejí za účelem sdílení osvědčených postupů nebo řešení konkrétních otázek. Jedna taková skupina pracovala na harmonizaci výsledků mezi finančními institucemi působícími v soukromém sektoru a další podobná pracovní skupina byla vytvořena v roce 2013, aby pracovala na harmonizaci výsledků u projektů veřejného sektoru. Kromě toho jsou vytvářeny pracovní skupiny ad hoc, které se zabývají specifickými otázkami (například skupiny G–20 a G–8 se často obracejí na Světovou banku a mezinárodní rozvojové banky s různými žádostmi o vyjádření). EIB se účastní dalších dialogů, např. zasedání nejvyšších představitelů mezinárodních rozvojových bank (v lednu 2014), které EIB pořádala. EIB rovněž hraje klíčovou úlohu v rámci platformy EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci. [1] Úř. věst. L 280, 27.10.2011, s. 1. [2] EIB – 06/2014 – ISBN 978-92-861-2059-6 „Annual Report 2013 on EIB activity in Africa, the Caribbean and Pacific, and the overseas territories“ (Výroční zpráva za rok 2013 o aktivitách EIB v Africe, Karibiku a Tichomoří a v zámořských územích) [3] Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 1. [4] http://www.eib.org/attachments/country/eib_rem_annual_report_2013_en.pdf [5] Viz zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o záručním fondu a jeho správě v roce 2013 – COM(2014) 463 final ze dne 16.7.2014, SWD(2014) 241 final. [6] Viz pracovní dokument útvarů Komise – SWD(2012) 357 final Podle rozhodnutí č. 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Zpráva zahrnuje finanční operace EIB podepsané během období, kterého se rozhodnutí týká[1], tj. od roku 2007 až do 30. června 2014 z důvodu prodloužení platnosti rozhodnutí o šest měsíců. Tato zpráva doplňuje analýzu výroční zprávy za rok 2013 o vnější činnosti EIB v rámci rozpočtové záruky EU a bere v úvahu celé období platnosti, včetně 6 měsíců prodloužení v roce 2014. V rozhodnutí byl maximální strop finančních operací EIB v rámci záruky EU (29,5 mld. EUR) rozdělen na obecný mandát ve výši 27,5 mld. EUR a na mandát pro změnu klimatu ve výši 2 mld. EUR. Obecný mandát byl rozdělen na regionální stropy a podstropy. Využití vnějšího mandátu Konečné využití mandátu k 30. červnu 2014 je celkově 99 % (98 % části mandátu pro změnu klimatu), s malými regionálními rozdíly, které ukazuje následující tabulka (údaje v mil. EUR). Politické události přinutily EIB odložit tři operace na Ukrajině a v Rusku, které by jinak byly do konce června uzavřeny. Kvůli těmto nepředvídaným okolnostem nakonec nemohla být využita celá částka přerozdělená během posledních 6 měsíců na region východního sousedství (využito bylo jen 82 mil. EUR z 200 mil. EUR). Podobný vliv na jednu z operací měly i události v Thajsku. Tabulka č. 1: Využití vnějšího mandátu v období 2007–2014 (k 30. 6. 2014) Operace na úrovni regionů v rámci mandátu Operace na úrovni regionů se ukázaly jako velmi užitečné a dobře slouží cílům vnějších politik EU, neboť umožnily EIB, aby podporovala řadu vysoce důležitých projektů, zejména na podporu malých a středních podniků, rozvoje obecní infrastruktury, sociálního bydlení a opatření v oblasti klimatu. Částka 2,6 mld. EUR stropu pro operace na úrovni regionů v rámci globální záruky EU byla na konci června 2014 vyčerpána. V 9 zemích bylo podepsáno 27 operací. Čerpání úvěrů na projekty podporované v rámci mandátu Na konci června 2014 byla žadateli o úvěr vyčerpána částka ve výši 14,4 mld. EUR (odpovídající 50 % podepsaných úvěrů v čisté výši) na investiční projekty podporované v rámci mandátu. Vzhledem k tomu, že část úvěrové činnosti byla uzavřena teprve nedávno a projekty jsou obvykle prováděny po delší časové období, očekává se, že tato míra čerpání bude v následujících letech postupně narůstat. Tabulka č. 2: Celkový počet podepsaných úvěrů a jejich čerpání v čisté výši v rámci mandátu ke konci června 2014 Celkové financování EIB – v rámci mandátu a na vlastní plné riziko EIB V období 2007 až červen 2014 podepsala EIB v regionech, na něž se vztahuje mandát, finanční operace v celkové výši 47,2 mld. EUR, z nichž 64 % (30,4 mld. EUR podepsaných úvěrů v hrubé výši) bylo podepsáno v rámci záruky EU a zbývající počet v rámci úvěrových nástrojů na vlastní plné riziko EIB. Globální záruka EU pokrývá úvěry státním nebo regionálním protistranám ve výši 22,7 mld. EUR, zatímco záruka na krytí politických rizik zahrnuje úvěry ve výši 7,7 mld. EUR pro soukromý sektor. Tabulka č. 3: Finanční operace EIB v zeměpisných oblastech mandátu podle povahy záručního krytí Během období mandátu podepsala EIB úvěry ve 46 zemích, na něž se vztahuje rozhodnutí. Ve 40 zemích bylo financování poskytnuto v rámci mandátu se zárukou EU a ve 26 zemích v rámci nástrojů financování na vlastní riziko EIB. Kromě tří přijímajících zemí (Chorvatska, Izraele a Ruska[2]) patří všichni ostatní příjemci k rozvojovým zemím podle seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci OECD. Na 25 % objemu financování EIB bylo podepsáno se zeměmi s nižšími středními příjmy (17 přijímajících zemí), s nízkými příjmy (Tádžikistán) nebo s nejméně rozvinutými zeměmi (Bangladéš a Nepál). Podpora rozvoje infrastruktury tvoří nejdůležitější řadu činností, zejména v oblasti dopravy a energetiky, které společně představují přibližně polovinu (52 %) objemu podepsaných úvěrů v rámci mandátu. Rozvoj soukromého podnikání, především prostřednictvím úvěrových linek zprostředkovatelským bankám, zaujímá druhé místo s 47 % úvěrů poskytnutých na vlastní riziko EIB a 20 % úvěrů podepsaných v rámci mandátu. Prostředky ve prospěch zlepšení vodovodních a kanalizačních sítí a investice do oblasti zdraví a vzdělávání byly financovány téměř výhradně v rámci mandátu. Přínos celkové úvěrové činnosti k dosažení cílů politiky EU Od roku 2007 EIB uzavřela 437 operací, z toho 271 v rámci mandátu, 132 v rámci nástrojů financování na vlastní riziko a 34 v rámci rizikového kapitálu ze zdrojů třetích stran. Následující graf zobrazuje příspěvek všech těchto operací k cílům mandátu, pokud jde o objem a podíl operací podepsaných v období 2007 až červen 2014. Graf č. 1: Celkový příspěvek k cílům mandátu[3] Během mandátu bylo financováno 108 projektů s významným klimatickým hlediskem. Financování opatření v oblasti klimatu dosáhlo 12 mld. EUR, což představuje 25 % celkového objemu podepsaných úvěrů z vlastních zdrojů EIB (kromě operací ze zdrojů třetích stran). Samotný podíl mandátu je 26 %. Tabulka č. 4: Opatření v oblasti změny klimatu v období 2007 až červen 2014 v regionech, na které se vztahuje mandát Spolufinancování jiných mezinárodních finančních institucí a kombinace úvěrových a grantových prostředků Během celého období mandátu bylo 58 % objemu financování EIB v rámci mandátu spolufinancováno dalšími mezinárodními finančními institucemi. Tabulka č. 5: Finanční operace EIB kombinované s grantovými prostředky EU nebo spolufinancované dalšími mezinárodními finančními institucemi Celkem 27 % objemu úvěrů v rámci mandátu bylo kombinováno s grantovými prostředky, především v podobě podpory investic nebo technické pomoci. Z hlediska rozpočtových prostředků EU obdržely největší podíl příspěvků v období 2007–2013 investiční rámec pro západní Balkán (WBIF) ve výši 229 mil. EUR a investiční nástroj sousedství (NIF) ve výši 223 mil. EUR. Latinskoamerická investiční facilita (LAIF) obdržela v uvedeném období 25 mil. EUR, asijská investiční facilita (AIF) 5,7 mil. EUR a investiční facilita pro Střední Asii (IFCA) 4,3 mil. EUR. Kombinace úvěrových a grantových prostředků se uskutečnila ve více než polovině (22) ze 40 zemí, kde EIB poskytla financování v rámci mandátu. [1] Provádění mandátu bylo zahájeno dne 1. srpna 2007 (po podpisu dohody o záruce EU) a bylo prodloužena do 30. června 2014. [2] Podpis dalších potenciálních operací v Rusku bude záviset na příslušných sankcích EU. [3] Jeden projekt může přispívat k několika cílům mandátu.