CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.6.2011 
SEK(2011) 804 v kone čném znění/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 
 
 
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k programu stability Esto nska na období 2011–2015 
{SEK(2011) 715 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k programu stability Estonska na období 2011–2015 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí 
o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, které spole čně tvoří 
„integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzvány, ab y vzaly integrované hlavní 
směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodá řství 
a zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C, , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy e konomických záležitostí a prvního evropského semestru 
ex ante  a integrované koordinace politiky, její mž základem je strategie Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 a v 
návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba se 
přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Žádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(6) Estonsko dne 29. dubna 2011 p ředložilo sv ůj program stability za rok 2011 na období 
2011 – 2015 a sv ůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich 
vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány sou časně.  
(7) Celosvětová finan ční krize dopadla na Estonsko obzvláš ť tvrdě a to posílilo zvrat na 
domácím trhu s nemovitostmi a ve spot řebě, jež se práv ě nacházely ve stádiu silné 
konjunktury. Kumulativní ztráta  HDP dosáhla v období 2008–2009 19 % a 
nezaměstnanost se v roce 2010 zvýšila tém ěř čtyřnásobně na 16,8 %. Ekonomika se 
však rychle vzpamatovala a o čekává se, že i v následujících letech dojde ke zrychlení 
růstu reálného HDP. Oživen í bylo taženo hlavn ě vývozem, ale domácí poptávka nabírá 
na síle především díky silným inves ticím. Zlepšené vyhlídky r ůstu se kladn ě projevily 
na trhu práce. Míra zam ěstnanosti se nedávno výrazn ě zvýšila, p řestože dlouhodobá 
nezaměstnanost z ůstává stále vysoká. Zatímco ve srovnání s minulým rokem rostla 
inflace rychleji, v souladu s vývojem sv ětových cen komodit se o čekává její zmírn ění.  
(8) Na základ ě posouzení programu stability podle na řízení Rady (ES) č. 1466/97 zastává 
Rada názor, že makroekonomický scéná ř, z něhož rozpo čtové projekce vychází, je 
realistický. Dosáhnout st řednědobého cíle definovaného jako strukturální saldo do 
roku 2013 a udržet jej po zbývají cí dobu trvání programu na st ejné úrovni s tím, že se 
úsilí v roce 2013 a v následujících letech zam ěří na dosažení strukturálního p řebytku, 
je cílem st řednědobé rozpo čtové strategie programu. Podle projekce má celkový 
rozpočet veřejných financí v ro ce 2013 dosáhnout p řebytku, zatímco se v krátkodobém 
horizontu o čekává určité navýšení celkového schodku v d ůsledku jednorázového 
dopadu environmentálních investic do uhlíkových kredit ů. Rozpočtová korekce 
programu je založena na omezení r ůstu výdajů na vládní spot řebu. Program poskytuje 
některé informace týkající se opat ření zaměřených na dosažení plánovaného stavu 
rozpočtu. Dosavadní historie pln ění fiskálních cíl ů snižuje riziko jejich nespln ění v 
nadcházejících letech. Zejména plánované reformy usilují o zvýšení efektivity v 
několika oblastech, jako je vzd ělávání a aktivní politika na trhu práce. Rizika spojená s 
rozpočtovými cíli se tak zdají být vcelku vyrovnaná. Co se však tý če budoucích 
rozpočtů, bude důležité poskytnout klí čové údaje o opat řeních k dalšímu zlepšení 
efektivity ve řejných výdaj ů a tím podpo řit provádění programu stability.  
 
CS 4   CS (9) Dlouhodobá nezam ěstnanost je stále vysoká, p řičemž jednotlivé regiony vykazují 
velmi odlišnou a trvalou míru nezam ěstnanosti. Navzdory významnému nár ůstu od 
roku 2009 z ůstává přísun prost ředků aktivní politiky na trhu práce jedním z nejnižších 
v EU a výsledkem toho je nízký podíl nezam ěstnaných, jimž se dostává aktivní 
podpory. Estonský trh práce je pom ěrně pružný a byl posílen rozhodnutím odložit 
navýšení dávek pojišt ění v nezam ěstnanosti, které je obsaženo v balí čku pracovn ě-
právních p ředpisů, až do roku 2013. P řes tuto pružnost má Estonsko pom ěrně velké 
daňové zatížení pracujících, což by mohlo mít negativní d ůsledky pro nabídku a 
poptávku na trhu práce. Tento problém je zvlášt ě naléhavý z hlediska vysoké míry 
nezaměstnanosti mladých lidí a osob s nízkou kva lifikací, jež jsou vystaveny riziku 
chudoby. Reformy usilující o snížení p říspěvků na sociální pojišt ění jsou sice krokem 
správným sm ěrem, ale musí se uskute čnit spolu s posílením stavu rozpo čtu. Zvýšení 
efektivity by se dalo dosáhnout také p řísnějším prov ěřováním majetkové situace 
žadatelů tak, aby se prost ředky lépe využily na další dávky. 
(10) Náročnost na zdroje je v Estonska jednou z nejvyšších v EU. Částečně je to 
zapříčiněno výrobní strukturou soust ředěnou v energeticky náro čných odv ětvích a 
průmyslu. Dalším činitelem je nízká energetická ú činnost na úrovni jednotlivých 
odvětví. Ve svém národním programu refore m udává Estonsko jako vnitrostátní cíl 
úspor energie uspo řit do roku 2016 9 % energie ve sr ovnání s projekcemi (16 % do 
roku 2020 v národním programu reforem). To se však netýká velkých odv ětví a oblastí 
potenciálních úspor, jako jsou budovy a doprava. Krom ě toho existuje jen málo 
informací o tom, jak a kdy budou opat ření provedena a jaké budou jejich o čekávané 
výsledky. V oblasti energetické ú činnosti proto existuje další potenciál na její zlepšení. 
Zvýšení energetické ú činnosti m ůže mít pozitivní dopad na životní prost ředí a na 
bezpečnost dodávek energie, ale také na snížení infla čních tlaků a zlepšení nákladové 
konkurenceschopnosti. 
(11) Bez ohledu na celkov ě vysoký podíl osob s terciárním vzd ěláním by další reforma 
vzdělávacího systému na všech úrovních mohla pomoci vy řešit mezery v nedostatku 
kvalifikací, nadpo čtu škol a institucí terciárního vzd ělávání a v nedostate čném 
zaměření na odborné vzd ělání, což vedlo k vysokému  podílu osob s žádnou odbornou 
kvalifikací (32 % v roce 2009). Vzhledem k sou časným demografickým trend ům je 
zlepšování kvality lidského kapitálu d ůležité pro posílení potenciálního r ůstu ve 
střednědobém horizontu. Zejména probíhajíc í snaze zvýšit podíl obchodovatelných 
odvětví by mohlo pomoci, kdyby se poda řilo zajistit, aby terciární vzd ělání bylo 
zaměřeno na oblasti, jež mají klí čový význam pro hospodá řství (např. inženýrství). 
Provádění reformy vzd ělávacího systému by rovn ěž přispělo ke zlepšení efektivity 
veřejného sektoru, nebo ť stávající správa vzd ělávání je na místní úrovni p říliš 
roztříštěný, což má za následek jak neefekti vnost dotací, tak nekvalitní služby.  
(12) V rámci Paktu euro plus4 přijalo Estonsko řadu závazk ů. Tyto závazky obsahují 
opatření na řešení udržitelnosti ve řejných financí, zam ěstnanosti a 
konkurenceschopnosti. Z fiskálního  hlediska se v paktu po čítá s dosažením 
vyrovnaného rozpo čtu do roku 2013 a jeho p řebytku v roce 2014, se za členěním 
požadavku vyrovnaného rozpo čtu ve veřejném sektoru do zákona o státním rozpo čtu, 
jakož i s prvními kroky sm ěrem k reform ě zvláštních d ůchodových režim ů. Plánují se 
některé daňové pobídky na podporu zam ěstnanosti.  Pokud jde o konkurenceschopnost, 
                                                 
4 Více podrobností o závazcích u činěných v rámci Paktu euro plus lze nalézt v SEK(2011) 715. 
 
CS 5   CS opatření se zam ěřují na inovace, vysokoškolské vzd ělávání a reformu ve řejné správy.  
Závazky obsažené v paktu odrážejí plány p ředstavené v národním programu reforem. 
Cílům přijatým v rámci v paktu by prosp ěla další opat ření zaměřená na posílení politik 
na trhu práce, jakož i na řešení otázek spojených s ú činným využíváním zdroj ů a trhem 
s energií. Závazky p řijaté v rámci Paktu euro plus byly vyhodnoceny a p ři zpracování 
doporučení k nim bylo p řihlédnuto. 
(13) Komise posoudila program stability a národní program reforem, v četně závazků 
přijatých v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu nejen jejich význam z hlediska 
udržitelné fiskální a sociáln ě-ekonomické politiky v Estonsku, ale také jejich soulad s 
pravidly a pokyny EU vzhledem k tomu, že je t řeba posílit celkovou správu 
ekonomických záležitostí Evropské unie tím, že budoucí vnitros tátní rozhodnutí budou 
činěna s ohledem na podn ěty vzešlé z EU. Domnívá se, že p řestože opat ření k 
dosažení plánovaného stavu rozpo čtu by měla být v dalších rozpo čtech upřesněna, 
dosavadní výsledky estonských orgán ů snižují riziko nedodr žení fiskálních cíl ů. Měla 
by být přijata další opat ření zaměřená na posílení politik na trhu práce a zajišt ění 
lepších pobídek k práci, na pos ílení lidského kapitálu prost řednictvím rozsáhlé 
reformy vzd ělávacího systému, jakož i na řešení otázek spojených s ú činným 
využíváním zdroj ů a trhem s energií.  
(14) Na základ ě tohoto hodnocení Rada posoudila program  stability Estonska na rok 2011 
s tím, že její stanovisko6 je vyjádřeno zejména v doporu čení č. 1 níže. S p řihlédnutím 
k závěrům Evropské rady ze dne 25. b řezna 2011 Rada posoudila národní program 
reforem Estonska, 
DOPORU ČUJE, aby Estonsko v období 2011–2012 provedlo tato opat ření: 
(1) Nejpozději do roku 2013 dosáhno ut strukturálního p řebytku a v roce 2012 omezit 
schodek rozpo čtu na maximáln ě 2,1 % HDP a p řitom pokra čovat v přísné kontrole 
výdajů a zvyšovat efektivitu ve řejných výdaj ů. 
(2) Rozpočtově neutrálním zp ůsobem snížit zatížení v ob lasti daní a sociálního 
zabezpečení, zejména u osob s nízkými a st ředními příjmy, a tím podpo řit poptávku 
na trhu práce. Zlepšit ú činnost aktivní politiky na  trhu práce pomocí opat ření 
zaměřených na mladé lidi a dlouhodob ě nezaměstnané, zejména v oblastech s 
vysokou nezam ěstnaností tak, aby se tím snížilo riziko chudoby. 
(3) Zajistit provedení plánovaných pobí dek ke snížení energetické náro čnosti a zejména 
u budov a v odv ětví dopravy zlepšit energetickou ú činnost ekonomiky, v četně 
zajištění lepšího fungování trhu.  
                                                 
5 SEK(2011) 715. 
6 Upraveno v ustanovení čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 6   CS (4) Při provádění reformy vzd ělávacího systému up řednostňovat opat ření zlepšující 
kvalitu a dostupnost p ředškolního a odborného vzd ělání a posílit systém profesních 
kvalifikací. Sl adit výsledky vzd ělávání s pot řebami trhu práce a pro pracovníky 
s nízkou kvalifikací vytvá řet příležitosti k ú časti na celoživotním vzd ělávání.  
V Bruselu dne . 
 Za Radu 
 p ředseda / p ředsedkyně