CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
Ve Štrasburku dne  15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
ZELENÁ KNIHA 
Co nejlepší využití tradi čního evropského know-how: možné rozší ření unijní ochrany 
zeměpisných ozna čení na nezem ědělské produkty 
 
Text s významem pro EHP 
 
 
2 
 ZELENÁ KNIHA 
Co nejlepší využití tradi čního evropského know-how: možné rozší ření unijní ochrany 
zeměpisných ozna čení na nezem ědělské produkty 
 
 
 
 
Obsah 
 
Úvod...... ..................................................................................................................... ................ 4  
I – Co nejlepší využití zem ěpisných ozna čení: očekávané p řínosy plynoucí z rozší ření 
ochrany zem ěpisných ozna čení EU na nezem ědělské produkty.................................. 6  
1. Zeměpisná ozna čení v EU: sou časný stav.............................................................................. 6  
1.1 Co je to zem ěpisné ozna čení? .............................................................................................. 6  
1.2 Právní rámec pro ochranu zem ěpisných ozna čení ............................................................... 6  
1.2.1 Mezinárodní právní rámec ................................................................................................ 6  
1.2.2 Právní rámec v EU ........................................................................................................ .... 7  
1.2.2.1 Jednotná ochrana na úrovni EU omezená na zem ědělské produkty a potraviná řské 
výrobky........................................................................................................................ ............... 7  
1.2.2.2 Rozdílné vnitrostátní právní rámce pro nezem ědělské produkty ................................... 8  
2. Potenciální hospodá řské, sociální a kulturní p řínosy rozší ření ochrany zem ědělských 
označení na úrovni EU na nezem ědělské produkty ..................................................... 8  
2.1 Hospodá řský potenciál nezem ědělských zem ěpisných ozna čení......................................... 8  
2.2 Přínosy pro spot řebitele........................................................................................................ 9  
2.3 Podpora mezinárodního úsilí EU o zvýšení ochrany zem ěpisných ozna čení .................... 10  
2.4 Zachování a ocen ění evropských tradic, know-how, rozmanitosti kulturních projev ů 
a kulturního d ědictví .................................................................................................. 11  
3. Otázky a problémy spojené se zajišt ěním toho, aby byly nezem ědělské produkty zp ůsobilé 
pro ochranu zem ěpisných ozna čení ........................................................................... 11  
4. Alternativy harmonizované ochrany EU.............................................................................. 12  
II – Uvoln ění potenciálu nezem ědělských produkt ů zajištěním ochrany zem ěpisných ozna čení 
na úrovni EU .............................................................................................................. 14  
1. Cíle a kritéria ochrany..................................................................................................... ..... 14  
1.1 Jaké ozna čení: názvy a symboly ........................................................................................ 14  
1.2 Jaká ozna čení by měla být z ochrany zem ěpisných ozna čení vyloučena?......................... 15  
 
3 
 2. Na co by se m ěla ochrana zem ěpisných ozna čení vztahovat: pr ůřezový nebo odv ětvový 
přístup?....................................................................................................................... 16  
3. Souvislost mezi produktem a územím ................................................................................. 16  
3.1 Jak silná by m ěla být vazba na území? .............................................................................. 16  
3.2 Jakost a specifikace produktu............................................................................................. 1 7 
3.3 Pověst spojená s produktem ............................................................................................... 18  
4. Možnosti zvýšení ochrany.................................................................................................... 19 
4.1 Harmonizace vnitrostátních právních p ředpisů.................................................................. 19  
4.2 Vytvo ření jednoho systému platného v celé EU ................................................................ 19  
5. Zápis....................................................................................................................... .............. 20  
5.1 Úloha vnitrostátních správních orgán ů v systému zápis ů EU............................................ 20  
5.2 Správa rejst říku EU ............................................................................................................ 20  
5.3 Obsah procesu .............................................................................................................. ...... 21  
5.3.1 Žadatelé ................................................................................................................. .......... 21  
5.3.2 Podání námitky proti zápisu zem ěpisného ozna čení....................................................... 21  
5.3.3 Poplatky................................................................................................................. .......... 22  
6. Rozsah ochrany .............................................................................................................. ...... 22  
6.1 Úrove ň poskytované ochrany............................................................................................. 22  
6.2 Sledování a prosazování práv spojených se zem ěpisným ozna čením................................ 23  
6.3 Doba trvání ochrany nezem ědělských zem ěpisných ozna čení........................................... 23  
7. Po zápisu ................................................................................................................... ........... 24  
7.1 Zrušení ochrany............................................................................................................ ...... 24  
7.2 Možné konflikty mezi zem ěpisným ozna čením a ochrannými známkami ........................ 24  
Závěr.............................................................................................................................. ........... 25  
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
4 
 Úvod 
 
V dnešním globalizovaném sv ětě je škála výrobk ů, které jsou nabízeny spot řebitelům, téměř 
neomezená. Aby spot řebitelé mohli činit informovaná rozhodnutí, musí shromaž ďovat 
a porovnávat informace o cen ě a vlastnostech stále v ětšího počtu produkt ů. Ceny a základní 
znaky výrobku nemusí být jedinými rozhodujícími faktory. Spot řebitelé hledají také zp ůsob, 
jak rozpoznat autentické, p ůvodní kvalitní výrobky, a o čekávají, že uvád ěná jakost a zvláštní 
znaky skýtají vlastnosti, kterých si cení a za n ěž jsou často ochotni si p řiplatit.  
 
Pro tyto ú čely mohou být pov ěst anebo ur čité kvalitativní rysy, které jsou s produkty 
spojovány na základ ě jejich konkrétního p ůvodu, konkretizovány v to, co se nazývá 
„zeměpisným ozna čením“ charakterizujícím produkt. Zem ěpisná ozna čení jsou ozna čení, jež 
identifikují zboží jako pocházející z ur čité země, z určitého regionu nebo z ur čitého místa, 
jestliže lze n ěkterý kvalitativní rys, pov ěst nebo jiné vlastnosti produktu p řičítat v podstat ě 
jeho zem ěpisnému p ůvodu. Příkladem jsou Bordeaux (víno), Vetro di Murano (sklo) nebo 
Prosciutto di Parma. 
Zeměpisná ozna čení jsou zcela evidentn ě důležitá pro zem ědělské produkty, potraviny, vína a 
jiné alkoholické nápoje, je-li jejich zem ěpisný původ spojen s vlastnostmi vyplývajícími bu ď 
přímo z půdy nebo klimatu (nap ř. u vín), či z kombinace p řírodních faktor ů a tradičních 
způsobů výroby, které se v daném regionu používají (nap ř. u Bayerisches Bier). Používání 
zeměpisných ozna čení však není omezeno na zem ědělské produkty. Zem ěpisná ozna čení 
mohou vyzdvihovat i zvláštní vlastnosti pr oduktu, jež jsou zásluhou lidských faktor ů v místě 
původu produktu, jakými jsou t řeba zvláštní výrobní dovednosti a tradice. Tak je tomu 
například u řemesel, která zpravidla p ředstavují rukod ělnou výrobu využívající místních 
přírodních zdroj ů a jsou obvykle zakotvena v tradicích místních komunit. 
Evropská unie (EU) je na takovéto autentické nezem ědělské produkty založené na tradi čních 
znalostech a výrobních metodách, jež jsou často zako řeněny v kulturním a spole čenském 
dědictví určité zeměpisné oblasti, bohatá – p říkladem uve ďme český křišťál, skotskou kostku 
(Scottish tartans), carrarský mram or (Marmo di Carrara) nebo míše ňský porcelán (Meissner 
Porzellan). Všechny tyto produkty jsou sou částí tradičních evropských znalostí a dovedností, 
jsou důležité pro kulturní d ědictví Evropy a p řispívají ke kulturnímu a kreativnímu 
hospodářství. Jsou-li spln ěny náležité podmínky pro využív ání uvedeného know-how, tyto 
produkty mají rovn ěž značný hospodá řský potenciál. K nejlepšímu možnému využívání 
místních odborných znalostí a místního d ědictví napomáhají inovace a technologický pokrok. 
Evropská unie je vázána pravidly pro ochranu zem ěpisných ozna čení na základ ě Dohody o 
obchodních aspektech práv k duševnímu vlastn ictví (TRIPS), která platí pro všech 159 členů 
Světové obchodní organizace (WTO) a vztahuje se na zem ědělské i nezem ědělské produkty. 
Ve všech zemích, které jsou členy WTO, musí být zem ěpisná ozna čení chrán ěna, aby se 
zamezilo klamání ve řejnosti, pokud jde o p ůvod zboží, a aby se zamezilo nekalé hospodá řské 
soutěži. Členové WTO mohou za tímto ú čelem používat r ůzné právní nástroje. N ěkteří 
členové WTO, v četně patnácti členských stát ů EU, mají zvláštní právní p ředpisy o ochran ě 
zeměpisných ozna čení nezem ědělských produkt ů. 
Na úrovni EU je nyní jednotná ochrana zem ěpisných ozna čení zajišt ěna u vín, lihovin, 
aromatizovaných vín a zem ědělských produkt ů a potravin. U nezem ědělských produkt ů 
harmonizace ani jednotná ochrana zem ěpisných ozna čení na úrovni EU v sou časnosti 
neexistuje. Místo toho se používa jí vnitrostátní právní nástroje, což má za následek rozdílné 
úrovně právní ochrany v Evrop ě. Producenti nezem ědělských produkt ů, kteří chtějí chránit 
 
5 
 zeměpisné ozna čení v celé EU, si musí zajistit ochranu v každém členském stát ě zvlášť, což 
zjevně není v souladu s cíli vnit řního trhu. 
Komise na tento problém poukázala ve svém sd ělení z roku 2011 s názvem  Jednotný trh práv 
duševního vlastnictví1 a navrhla, aby byl d ůkladně zanalyzován stávající právní rámec pro 
ochranu zem ěpisných ozna čení nezem ědělských produkt ů v členských státech a jeho d ůsledky 
pro vnitřní trh. 
V návaznosti na toto sd ělení byla v roce 2012 zadána studie ochrany zem ěpisných ozna čení u 
nezemědělských produkt ů na vnitřním trhu (dále jen „studie“)2. V této studii, kterou Komise 
zveřejnila v b řeznu 2013, se dosp ělo k záv ěru, že stávající právní nástroje, které mají 
producenti k dispozici na vnitrostátn í a evropské úrovni, nejsou dostate čné. Dne 
22. dubna 2013 uspo řádala Komise ve řejné slyšení s cílem pr ojednat výsledky studie 
a nabídnout platformu pro širokou diskusi o pot řebě účinnější ochrany zem ěpisných ozna čení 
nezemědělských produkt ů na úrovni EU. Požadavek uvedený  ve studii, tj. aby byla zem ěpisná 
označení nezem ědělských produkt ů na úrovni EU lépe chrán ěna, podpo řilo mnoho 
zúčastněných stran. 
Na základ ě výsledků studie a ve řejného slyšení se Komise ro zhodla tuto záležitost dále 
analyzovat prost řednictvím p ředkládané zelené knihy. Ta má otev řít co nejširší konzultaci se 
všemi zú častněnými stranami ohledn ě toho, zda je v EU zapot řebí zvýšit ochranu 
zeměpisných ozna čení nezem ědělských produkt ů, a pokud ano, jaký p řístup by se m ěl 
zaujmout. Všechny zainteresované st rany se vyzývají, aby se vyjád řily k záležitostem 
nadneseným v této zelené knize a odpov ěděly na konkrétní otázky. Komise vezme výsledky 
těchto konzultací v úvahu p ři rozhodování, zda je na úrov ni EU záhodno podniknout další 
kroky.  
 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
  
 
 
 
                                                           
 
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf  
2 Tato studie byla provedena p řed přistoupením Chorvatska k Evropské unii a situací v této zemi se nezabývá.  
 
6 
  
I – Co nejlepší využití zem ěpisných ozna čení: potenciální p řínosy plynoucí z rozší ření 
unijní ochrany zem ěpisných ozna čení na nezem ědělské produkty 
 1. Zeměpisná ozna čení v EU: sou časný stav 
 1.1 Co je to zem ěpisné ozna čení? 
 
Zeměpisné ozna čení („ZO“) je ozna čení (obvykle název), které se používá u produkt ů se 
specifickým zem ěpisným p ůvodem, jejichž kvalitativní  znaky, vlastnosti nebo pov ěst lze v 
zásadě přičíst jejich místu p ůvodu. Zem ěpisné ozna čení obvykle obsahuj e název místa 
původu zboží nebo sestává z tohoto názvu. Tento název mohou spole čně používat všechny 
podniky v dané oblasti, které doty čný výrobek vyráb ějí předepsaným zp ůsobem. K p říkladům 
některých sv ětoznámých ZO pat ří Champagne  a Prosciutto di Parma. 
Cílem ochrany ZO jako práva duševního vlastnictví je zajistit pro producenty spravedlivou 
hospodářskou sout ěž a spotřebitelům poskytnout spolehlivé informace o míst
ě anebo zp ůsobu 
výroby a o jakosti produktu3. Ochrana ZO napomáhá zachovat tradi ční a vysoce jakostní 
produkty a související know-how  a pracovní místa. Ochrana ZO proto podporuje malé a 
střední podniky a výrobce. Zem ěpisná ozna čení zdůrazňují vztah mezi lidskou činností, 
kulturou, územím a zdroji a pomáhají ch ránit nehmotná aktiva, jako jsou pov ěst nebo normy 
jakosti. 
Ochrana ZO p ředstavuje rovn ěž pobídku k investicím do novýc h technologií a inovací na 
ochranu vysoce jakostních produkt ů při současném zachování konkurenceschopnosti. 
Zeměpisná ozna čení mají zvláštní znaky, které je odl išují od ostatních práv duševního 
vlastnictví: zpravidla nejsou ve  vlastnictví jednoho subjekt u, jak tomu bývá u ochranných 
známek nebo patent ů. Zeměpisná ozna čení patří celé komunit ě, tj. všem producent ům, jejichž 
produkty pocházejí z vymezené zem ěpisné oblasti a spl ňují specifikace stanovené pro dané 
ZO. 
1.2 Právní rámec pro ochranu zem ěpisných ozna čení 
 1.2.1 Mezinárodní právní rámec  
Ochranu ZO zajiš ťuje řada smluv, které spravuje Sv ětová organizace duševního vlastnictví 
(WIPO), p ředevším Pa řížská úmluva na ochranu pr ůmyslového vlastnictví z roku 1883
4 
a Lisabonská dohoda o ochran ě označení původu a o jejich mezinárodním zápisu5. 
                                                            
3 Stejně jako v případě jiných produkt ů musí i produkty nesoucí ZO vyhovovat stávajícímu systému „základních požadavk ů“ 
a požadavk ů na bezpe čnost výrobk ů v EU, které zajiš ťují řádné fungování vnit řního trhu, bezpe čnost výrobk ů pro 
jednotlivce a ochranu n ěkterých jiných ve řejných zájm ů, jako jsou ochrana životního prost ředí nebo energetická ú činnost. 
4 Pařížská úmluva obecn ě odkazuje na „provenienci zboží“ a „ozna čení původu“ jako na p ředmět průmyslového vlastnictví, 
tyto pojmy však nedefinuje. St ranou této úmluvy jsou všechny členské státy EU.  
5 Smluvní stranou Lisabons ké dohody je deset členských stát ů EU. Sedm členských stát ů ji ratifikovalo: Bulharsko, Česká 
republika, Francie, Ma ďarsko, Itálie, Portugalsko a Slovensko. T ři členské státy ji podepsaly,  avšak neratifikovaly: 
Španělsko, Řecko a Rumunsko.  
 
7 
 Mezinárodní ochranou zem ěpisných ozna čení v rámci WTO se mimoto zabývají články 22 
až 24 dohody TRIPS6. 
Tyto mezinárodní dohody umož ňují zajistit ochranu ZO u všech typ ů produktů, zemědělských 
i nezemědělských. Významn ě se však liší, pokud jde o definici, oblast p ůsobnosti, související 
opatření týkající se prosazování a jiné aspekty ochrany ZO. 
1.2.2 Právní rámec v EU 
 
V Evropě je ochrana ZO dostupná pro zem ědělské i nezem ědělské produkty. Zem ědělské 
produkty a potraviny (vína, lihoviny) mohou využ ívat jednotné ochrany,  která je poskytována 
výhradně na úrovni EU. Nezem ědělská ZO jsou chrán ěna pouze na vnitrostátní/regionální 
úrovni, a to prost řednictvím r ůzných vnitrostátních právních rámc ů. 
1.2.2.1  Jednotná ochrana na úrovni EU omezená na zem ědělské produkty 
a potraviná řské výrobky  
Na úrovni EU byla jednotná ochrana ZO zav edena pro vína (1970), lihoviny (1989), 
aromatizovaná vína (1991) a ostatní zem ědělské produkty a potraviny (1992). Hlavním cílem 
těchto systém ů je prosazovat v potravinovém řetězci kvalitu, rozmanitost a hodnotu, 
zachovávat tradi ční know-how v odv ětví a podn ěcovat diverzifikaci a zam ěstnanost ve 
venkovských oblastech. Prost řednictvím t ěchto systém ů požívají chrán ěné názvy zahrnutých 
produktů dalekosáhlé jednotné ochra ny v celé EU, a to na základ ě jediného postupu podávání 
a vyřizování žádostí. Na konci dubna 2014 byl o na úrovni EU zapsáno 336 názv ů lihovin, 
1 577 názv ů vín a 1 184 názv ů potravin a zem ědělských produkt ů. Odhadovaná hodnota 
prodeje produkt ů nesoucích zem ěpisné ozna čení EU v roce 2010 činila 54,3 miliardy EUR, 
včetně vývozu v hodnot ě 11,5 miliardy EUR (15  % vývozu potraviná řského a nápojá řského 
průmyslu v EU). 
Soudní dv ůr Evropské unie potvrdil, že ZO p ředstavuje právo duše vního vlastnictví7. Systém 
EU pro jejich ochranu je výhradní a brání členským stát ům v tom, aby z řizovaly zvláštní 
souběžné vnitrostátní nebo regionální  systémy (jako je tomu nap říklad u ochranných 
známek)8. Vnitrostátní systémy mají řídit první krok pos tupu podávání a vy řizování žádostí o 
zápis zem ěpisného ozna čení EU a mají zajiš ťovat správní prosazování (tj. provád ět úřední 
kontroly souladu se specifikacemi produkt ů stanovenými producenty a sledovat používání ZO 
na trhu)9. 
 
                                                            
6 Článek 22 dohody TRIPS obsahuje definici zem ěpisného ozna čení a stanoví obecnou povinnost členů WTO zajistit ochranu 
před klamavým užíváním zem ěpisných ozna čení a před takovým užíváním, které by p ředstavovalo akt nekalé sout ěže. 
Tento článek rovn ěž vyžaduje, aby strany odmítl y nebo zrušily zápis ochranné  známky, která obsahuje zem ěpisné ozna čení 
nebo která z n ěho sestává, u zboží, které nepochází z ozna čeného území, jestliže by užívání ozna čení v ochranné známce u 
tohoto zboží uvád ělo v omyl ve řejnost, pokud jde o pravé místo p ůvodu. Článek 23 dohody TRIPS p řiznává vyšší úrove ň 
ochrany zem ěpisným ozna čením pro vína a lihoviny. V čl. 23 odst. 1 je jako norma stanovena absolutní ochrana, což 
vyžaduje, aby strany zabránily zápisu zem ěpisného ozna čení u vín/lihovin, které nepocházejí z místa uvedeného 
v příslušném zem ěpisném ozna čení, i v případech, kdy je uveden i skute čný původ zboží nebo kdy je zem ěpisné ozna čení 
uvedeno v p řekladu nebo je doprovázeno výrazy jako „druh“, „typ“, „styl“, „napodobenina“ nebo podobnými. Zem ěpisná 
označení vín a lihovin musí být chrán ěna i v případě, že by nenáležité využívání zem ěpisného ozna čení neuvád ělo 
spotřebitele v omyl. 
7 Viz rozsudek Soudního dvora ve v ěci Turrón de Jijona, C-3/91, bod 37, nebo ve v ěci Prosciutto di Parma, C-108/01, 
bod 64. 
8 Viz rozsudek Soudního dvora ve v ěci Budĕjovický Budvar, C-478/07, bod 114.  
9 Viz rozsudek Soudního dvora ve v ěci Felino, C-35/13, bod 28.  
 
8 
 Systém EU pro ochranu ZO zem ědělských produkt ů se obecn ě považuje za úsp ěšný, což 
dokládá nedávná studie zadaná Evropskou komisí10. Tento systém p řináší spot řebitelům 
a producent ům hmatatelný prosp ěch – spot řebitelům se dostávají podrobné informace a 
záruka jakosti, producenti ma jí stálejší zisková rozp ětí, produkty se t ěší většímu zviditeln ění 
(často díky p řítomnosti na obchodních veletrzích) a dostávají se na nové domácí anebo 
vývozní trhy a producenti mají lepší p řístup k podp ůrným fond ům a investi ční podpo ře. 
Ochrana ZO pomáhá rovn ěž zachovat místní infrastrukturu a pracovní místa, zejména v 
chudších oblastech, a p řináší proto prosp ěch společnosti jako celku. 
1.2.2.2 Rozdílné vnitrostátní právní rámce pro nezem ědělské produkty 
 
Právní předpisy členských stát ů upravující ochranu nezem ědělských ZO nebyly dosud 
harmonizovány. P říslušné vnitrostátní rámce se  proto mezi jednotlivými členskými státy 
značně liší. Významné rozdíly existují co do definic, postup ů zápisu a náklad ů, rozsahu 
ochrany a prost ředků vymáhání. Nezem ědělská ZO jsou proto v závislosti na zemi produkce 
předmětem různých úrovní ochrany, které vycházej í ze základní ochrany stanovené v dohod ě 
TRIPS. 
Ve všech členských státech EU se na nezem ědělské produkty vztahují právní p ředpisy 
o nekalé hospodá řské soutěži nebo o klamání spot řebitele. Tak je tomu i v p řípadě právních 
předpisů o ochranných známkách, jež mohou také poskytnout ur čitou míru ochrany. Zvláštní 
systémy  zajišťující ochranu ZO nezem ědělských produkt ů v současnosti fungují v patnácti 
členských státech11. Tyto právní p ředpisy mají r ůzné formy a sahají od regionálních či 
vnitrostátních p ředpisů týkajících se ur čitých řemesel (nap ř. keramiky) p řes zvláštní právní 
předpisy vztahující se na ur čitý výrobek (nap ř. nože Solingen) až po regionální či vnitrostátní 
právní předpisy, které chrání všechna ZO nezem ědělských produkt ů12. 
Otázka: 
1. Mají podle vás sou časné rozdíly v úrovni a v prost ředcích ochrany ZO nezem ědělských 
produktů v jednotlivých členských státech EU n ějaké výhody nebo nevýhody? Svou 
odpověď vysvětlete. 
 
 
2. Potenciální hospodá řské, sociální a kulturní p řínosy rozší ření ochrany zem ěpisných 
označení na úrovni EU na nezem ědělské produkty 
 2.1 Hospodá řský potenciál nezem ědělských zem ěpisných ozna čení 
 
Zdá se, že harmonizovaný systém EU pro ZO má pro výrobce nezem ědělských produkt ů dvě 
hlavní potenciální výhody. V ětší osobitost a p řitažlivost jejich produkt ů v celé EU v d ůsledku 
                                                            
10 Studie o významu výroby zem ědělských produkt ů a potravin, vín, aromatizovaných vín a lihovin chrán ěných zem ěpisným 
označením ( Value of production of agricultural pr oducts and foodstuffs, wines, aromatised  wines and spirits protected by a 
geographical indication (GI))  je k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/value-gi_en.htm  
11 Belgie (Valonsko), Bulharsko, Česká republika, Chorvatsko,  Estonsko, Francie, Ma ďarsko, Německo, Lotyšsko, Polsko, 
Portugalsko, Rumunsko, Sl ovensko, Slovinsko, Špan ělsko (region Murcie), viz studie, s. 30.  
12 Studie o ochran ě zeměpisných ozna čení nezem ědělských produkt ů na vnit řním trhu, s. 29–73,  
http://ec.europa.eu/internal_marke t/indprop/docs/geo-indications/130322_geo- indications-non-agri-study_en.pdf 
 
9 
 zaručení jakosti a p ůvodu by mohla podpo řit prodej13 a v celé EU by existovala ú činnější a 
jednotná ochrana proti ztrátám zp ůsobeným pad ěláním a napodobováním. 
Ochrana ZO se m ůže vztahovat na všechny typy nezem ědělských produkt ů a metody 
produkce, od produkt ů, které jsou technologicky málo nebo st ředně náročné, jako je český 
křišťál, až po technologicky nejvysp ělejší výrobky. V nedávné studii se odhadovalo, že p římá 
a nepřímá zaměstnanost v odv ětví nezem ědělských produkt ů nesoucích ZO činí v Evrop ě až 
4,08 milionu pracovních míst14. Tato pracovní místa se nacházejí p ředevším v malých 
a středních podnicích v chudších regionech15. Dvě třetiny region ů, z nichž pocházejí 
nezemědělské produkty nesoucí ZO, mají míru chudoby nebo míru nezam ěstnanosti vyšší než 
20 %. 
Záruka dobrého jména anebo kvality nezem ědělského produktu, který by v celé EU požíval 
ochrany ZO, by mohla producent ům pomoci získat p řístup k podp ůrným fond ům a investi ční 
podpoře poskytované orgány ve řejné moci a usnadnit p řístup na obchodní veletrhy. Možnost 
připojit se k celounijnímu harmonizovanému  systému ZO by mohla zlepšit rovn ěž kolektivní 
organizaci a správu chrán ěných názv ů ze strany sdružení producent ů. 
Známé ZO by také mohlo znamenat v ětší propagaci místa nebo regionu p ůvodu a zajistit 
multiplika ční efekty (nap ř. v podob ě podpory cestovního ruchu16, obchodních veletrh ů 
a kulturních činností), čímž by se vytvo řilo více pracovních p říležitostí17. 
 Pracovní místa vytvo řená určitým produktem, který nese ZO, se obvykle kv ůli 
neodmyslitelným vazbám na konkrétní území nemohou p řemístit jinam. Z tohoto hlediska by 
větší prosperita ur čitých region ů v důsledku přiznání ochrany ZO nezem ědělských produkt ů 
mohla v n ěkterých ekonomicky nestabilních oblastech pomoci zachovat pracovní místa 
a bohatství.  
Otázky: 
2. Domníváte se, že by v ětší a harmonizovaná ochrana zem ěpisných ozna čení EU 
u nezemědělských produkt ů na úrovni EU mohla mít pozitivní hospodá řské dopady na 
vnitřní trh, jak se uvádí výše? 
3. Myslíte, že by taková ochrana mohla mít na hospodá řství EU nep říznivé dopady? 
 
 
2.2 Přínosy pro spot řebitele 
 
Spotřebitelům, kteří věnují pozornost zem ěpisnému p ůvodu produkt ů, kteří jsou vnímaví v ůči 
kultuře nebo tradicím, jež jsou v produktech zakotveny, nebo kte ří se zajímají o zvláštní 
vlastnosti nebo o kvalitu produkt ů, umožňují zeměpisná ozna čení přijímat informovaná a 
                                                            
13 Zeměpisná ozna čení mimoto hrají d ůležitou úlohu v tom, že producent ům umožňují dodávat zboží velkoplošn ě působícím 
maloobchodník ům a hledat nové zákazníky mimo oblas ti, v nichž jsou je jich produkty tradi čně známy a jsou spot řebiteli 
oceňovány. Jelikož spot řebitelé na zahrani čních trzích považují ZO za dodate čnou záruku jakosti produktu, kterou 
kontroluje externí subjekt, ZO také pomáhají producent ům získat p řístup na nové vývozní trhy. 
14 Studie, s. 133. 
15 Zdroj: evropská statistika chudoby a nezam ěstnanosti pro regiony NUTS 2. Tak je tomu nap říklad v p řípadě belgické 
krajky (dentelles de Binche) nebo černého jílu z portugalského Olho Marinho (louça de barro preto de Olho Marinho). 
16 Např. Evropská cesta keramiky (od kv ětna 2012 certifikovaná Radou Evropy jako „kulturní cesta“), která má zvýšit 
přitažlivost území, na nichž se vyrábí kerami ka, jako udržitelných tu ristických destinací. 
17 Viz: Geographical Indications, An introduction , WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf  
 
10 
 bezpečná rozhodnutí na základ ě spolehlivých údaj ů18. Zeměpisná ozna čení mají spot řebitelům 
poskytovat jistotu, že produkt má  díky specifickému místu p ůvodu určitou jakost, vlastnosti či 
pověst, je-li to n ěco, co oce ňují. 
Hlavním prvkem stávajících systém ů zeměpisných ozna čení EU v zem ědělském odv ětví jsou 
úřední kontroly nebo monitorov ací mechanismy, které mají zaj istit, aby produkty užívající 
chráněné ZO vyhovovaly specifikacím produktu. Ochrana ZO p ředstavuje nástroj, který 
zamezuje podvodnému používání názvu ZO na trhu. Nesnaží se omezit sortiment výrobk ů, 
který mají spot řebitelé na výb ěr, nýbrž vyhrazuje konkrétní ozna čení pro používání u 
produktů, jež splňují dané specifikace a mají jednozna čnou vazbu na ur čité území. Nebrání 
ostatním producent ům uvádět na trh stejný typ produkt ů pod jiným názvem. Zem ěpisná 
označení mají v zásad ě chránit spot řebitele před pořízením zboží, které nemá jakost a 
vlastnosti, jež o čekávají a za n ěž jsou možná ochotni si p řiplatit19. 
 
Otázky: 
4. Domníváte se, že by harmonizovaná ochrana zem ěpisných ozna čení EU 
u nezemědělských produkt ů mohla být pro spot řebitele prosp ěšná?  
5. Spatřujete potenciální negativní d ůsledky pro spot řebitele?  
 
2.3 Podpora mezinárodního úsilí EU o zvýšení ochrany zem ěpisných ozna čení 
 
Zavedení jednotné ochrany ZO nezem ědělských produkt ů v EU by mohlo mít kladný dopad 
rovněž na sjednávání obchodních dohod se t řetími zem ěmi, které mají zájem na zajišt ění lepší 
ochrany svých nezem ědělských ZO v EU. Neexistence harmonizovaného a soudržného 
systému ochrany ZO v EU u nezem ědělských produkt ů ovlivňuje schopnost EU jednat o dané 
záležitosti na dvoustranném základ ě a dosáhnout v t ěchto zemích lepší ochrany pro 
zemědělská zeměpisná ozna čení EU. Ochrana nezem ědělských ZO t řetích zemí na trhu EU se 
stává stále d ůležitějším faktorem v řadě dvoustranných jednání s obc hodními partnery EU. Ti 
mají často pozoruhodn ě bohatou tradici, pokud jde o známé řemeslné a nezem ědělské 
produkty: Indie nap říklad chrání n ěkterá nezem ědělská ZO v souvislosti se sárí, s šály a s 
malbami na hedvábí. 
Na mnohostranné úrovni v rámci WTO by z jednotného evropského systému ochrany 
nezemědělských ZO mohly t ěžit rovněž snahy EU o zlepšení úrovn ě ochrany ZO. V rámci 
jednání o rozvojovém programu z D ohá ve WTO usiluje EU o rozší ření vysoké úrovn ě 
ochrany, která je v sou časnosti poskytována pouze vínu a lihovinám, na všechny ostatní 
produkty. 
                                                            
18 V průzkumu Eurobarometr (298), který se uskute čnil v roce 2008, uvedlo 26 % spot řebitelů, že se zajímají o zemi p ůvodu 
nepotraviná řských výrobk ů (nikoli o zem ěpisná ozna čení jako taková), což znamená,  že tento aspekt zaujímá čtvrté místo po 
ceně, bezpečnosti a zna čce. 
19 Pro výrobce má smysl investovat do výroby vysoce jakostních výrobk ů jen tehdy, pokud si spot řebitelé jsou kvality jejich 
výrobků vědomi. Jestliže se firma rozhodne vyráb ět vysoce jakostní výrobky, budou výnosy plynoucí z tohoto rozhodnutí 
zajištěny v budoucnu, a to v d ůsledku dlouhodobých investic výrobce do budování dobrého jména. Z tohoto d ůvodu jsou 
firmy motivovány k investicím do sv ého dobrého jména, a mohou tak dosáhnout  vyšší ceny pouze tehdy, je-li spot řebitelům 
známa kvalita jejich výrobk ů. Spotřebitel zase získá široký výb ěr vysoce jakostních a bezpe čných výrobk ů. 
 
11 
 Otázka: 
6. Spatřujete výhody nebo nevýhody v harmonizované ochran ě zeměpisných ozna čení EU u 
nezemědělských produkt ů s ohledem na obchodní vztahy EU se t řetími zem ěmi? Pokud 
ano, jaké?  
 
 
2.4 Zachování a ocen ění evropských tradic, know-how, rozmanitosti kulturních 
projevů20 a kulturního d ědictví 
 
Nejlepším zp ůsobem, jak mohou nezem ědělské produkty, které jsou obvykle zp ůsobilé pro 
ZO, účinně soutěžit, je konkurovat jiným produkt ům svou pravostí, sp ecifickou kvalitou a 
dalšími, spot řebiteli oce ňovanými vlastnostmi. Tyto nezem ědělské produkty jsou pod stálým 
tlakem výrobk ů, které se snaží p řivlastnit si jejich pov ěst a které jsou často méně kvalitní a 
prodávají se za nižší ceny. Produkty zp ůsobilé pro ZO mohou usp ět, je-li hospodá řská soutěž 
založena na poctivém jednání. Pokud však z pov ěsti a z o čekávané pravosti a jakosti 
původních výrobk ů těží napodobeniny používající zem ěpisný název, s nímž je dobrá pov ěst 
spjata, mohou se p ůvodní výrobky nakonec p řestat vyráb ět a zmizet, jako tomu bylo v p řípadě 
litevského ln ěného textilu. Produkty nesoucí ZO zachovávají tradi ční a vzácné know-how, 
které se p ředává z generace na generaci. P říslušné výrobní metody a související činnosti 
identifikují místní spole čnost a tato identifikace se utvá řela po dlouhou dobu. Produkty se ZO 
udržují sít ě, v jejichž rámci spolupracují producen ti navzájem mezi sebou a s ostatními 
místními zú častněnými subjekty, nap říklad s orgány ve řejné moci a s organizacemi 
cestovního ruchu, čímž v regionu pomáhají vytvá řet sociální kapitál. Jestliže produkty nesoucí 
ZO kvůli nedostate čné ochran ě zmizí, m ůže být navíc poškozena významná část evropského 
historického, kulturního a sociálního d ědictví. 
Otázky: 
7. Domníváte se, že by harmonizovaná ochrana nezem ědělských ZO na úrovni EU pomohla 
zachovat tradi ční kulturní a um ělecké dědictví, které ve zp ůsobilých produktech nalézá 
svůj odraz? Svou odpov ěď vysvětlete.  
8. Přispěla by taková ochrana k tvorb ě sociálního kapitálu v oblastech výroby?  
 
3. Otázky a problémy spojené se zajišt ěním toho, aby byly nezem ědělské produkty 
potenciáln ě způsobilé pro ochranu zem ěpisných ozna čení 
 
Čím lepší je pov ěst a uznání ZO, tím je pravd ěpodobnější, že se konkurenti pokusí toho využít 
a zneužijí název u zboží, které z dané zem ěpisné oblasti nepochází nebo které nespl ňuje 
příslušné produktové specifikace či kvalitativní vlastnosti, jež jsou s tímto názvem spojeny. 
Zneužití ZO vede tomu, že řádně jednající obchodníci p řicházejí o p říjmy a podíl na trhu, a 
jeho důsledkem je i možné poškození dobré pov ěsti a vznik dodate čných právních náklad ů. 
Podle studie byly kv ůli zneužití ZO nahlášeny významné problémy a ztráty u 57,4 % 
zkoumaných produkt ů (n=94)21. Jednalo se nap říklad o následující problémy: 
                                                            
20 Evropská unie je od roku 2006 smluvní  stranou Úmluvy UNESCO o ochran ě a podpoře rozmanitosti kulturních projev ů 
a podle článku 167 Smlouvy o EU Unie ve své činnosti podle ostatních ustanovení Smluv p řihlíží ke kulturním hledisk ům, 
zejména s cílem uznávat a podpor ovat rozmanitost svých kultur.  
21 Studie, s. 97. 
 
12 
 • napodobeniny pocházející ze stejné zem ě22, z jiných zemí EU23 nebo ze t řetích zemí, 
zejména z Asie24, 
• používání názv ů připomínajících chrán ěný název u nesouvisejících produkt ů, 
například ozna čení „belgický kámen“ pro napodobeninu belgické b řidlice (Pierre 
bleue de Belgique), ozna čení „Botticino Royal“ a „N ew Botticino“ u tureckého 
mramoru25, nebo 
• používání názv ů připomínajících chrán ěný název u jiných typ ů produktů (například 
čínská žula, indická b řidlice a vápenec z jiných zemí, u nichž se používá název 
„přírodní kámen z Ka stilie a Leónu“)26. 
Náklady na podání žaloby na porušovatele mohou pro spole čnosti představovat zna čnou 
finanční zátěž. Odhadované náklady na podání žaloby u soud ů nebo správních orgán ů činí v 
případě českého granátu 200  000 CZK (p řibližně 7 770 EUR) ro čně a v případě solingenských 
nožů zhruba 50  000 EUR ro čně27. Podle situace mohou být náklady na zajišt ění účinné 
ochrany podstatn ě vyšší. 
Ze studie vyplývá, že k tomu, aby se chránili p řed porušováním, používají výrobci řadu 
strategií, jako nap říklad protestní dopisy (nap ř. Harris Tweed, Schwarzw älder Kuckucksuhr), 
kampaně proti pad ělání (nap ř. švýcarské hodinky) , zápisy ochranných známek (nap ř. 
Ceramica Artistica e tradizionale di Vi etri sul Mare) nebo podání žaloby (nap ř. keramika 
Deruta, Murano). 
Ve studii je vyvozen záv ěr, že výsledek všech t ěchto opatření je kvůli neexistenci jednotného 
právního rámce EU pro ochranu nezem ědělských ZO často nejistý, což vede k r ůzným 
systémům s rozdílnou úrovní ochrany a prosazování a bez jednozna čného všeobecného 
rámce. 
Otázky: 
9. Domníváte se, že by harmonizovaná ochrana zem ěpisného ozna čení EU 
u nezemědělských produkt ů mohla producent ům pomoci bránit se napodobování 
a zneužívání? Svou odpov ěď vysvětlete. 
10. Jak by se mohli konkuren ční výrobci chránit p řed podvád ěním v souvislosti se ZO? 
 
 
4. Alternativy harmonizované ochrany EU 
 
Studie zjistila, že jsou-li stávající vni trostátní nástroje používány k ochran ě ZO na úrovni EU 
u nezemědělských produkt ů, zajišťují určitou míru ochrany. 
 
                                                            
22 Koberce z Aubussonu (Tapisserie d’Aubusson), fajáns z Mous tiers (faience de Moustiers),  kámen Bourgogne (Pierre de 
Bourgogne) atd. 
23 Například italské napodobeniny kamene Bourgogne (Pierre de  Bourgogne), rumunské na podobeniny muránského skla 
(Vetro di Murano). 
24 Například krajka z Binche (dentelles de Binche), carrarský mramor (Marmo di Carrarra), muránské sklo (Vetro di 
Murano), keramika z Horezu, p řírodní kámen z Kastilie a Leónu. 
25 Botticino je m ěsto v provincii Brescia v Itálii. 
26 Studie, s. 99. 
27 Tamtéž, s. 109. 
 
13 
 Právní předpisy o nekalé hospodá řské soutěži28 a klamání spot řebitele, které existují ve všech 
členských státech EU, poskytují ochranu p řed nekalými obchodními praktikami, v četně 
klamavých informací o hlavních znacích produktu, jako je jeho zem ěpisný původ29. V praxi 
jsou však tyto právní p ředpisy omezené, pokud jde o rozsah, v jakém mohou zajistit ú činnou 
ochranu p řed zneužíváním názv ů nezemědělských produkt ů. 
Tyto právní p ředpisy se mimoto mezi jednotlivými členskými státy dosud významn ě liší. Za 
prosazování t ěchto právních p ředpisů například odpovídají r ůzné vnitrostátní, regionální nebo 
místní orgány30 (např. ve Špan ělsku), nebo soukromá spot řebitelská sdružení (nap ř. 
v Německu), což znamená rozdílné náklady, po stupy a formální požadavky. Podle studie31 
nebyl v zemích, v nichž lze prost řednictvím t ěchto orgán ů vymáhat dodržování právních 
předpisů, zjištěn žádný p říklad opat ření na ochranu nezem ědělských ZO. 
Ze studie je také patrné, že producenti často občanskoprávní řízení kvůli nekalým praktikám 
nezahajují z toho d ůvodu, že náklady mohou být zna čné a často je obtížné získat d ůkazy32. 
Rovněž ochrana ochranných známek má své meze. Ochranná známka vlastníka oprav ňuje 
k tomu, aby vylou čil užívání ochranné známky ze strany všech ostatních subjekt ů. Zvolená 
ochranná známka (název, logo atd.) nemusí mít žádnou spojitost s produkty nebo s jejich původem. Chrán ěné ZO má naopak spot řebitelům zaručit, že zboží bylo vyrobeno na ur čitém 
místě, a má proto zvláštní vlastnosti . Ochranná známka tak obvykle nem ůže poskytovat stejné 
informace a záruky jako ZO. 
V některých p řípadech m ůže ZO získat ur čitou ochranu na základ ě práva ochranných známek, 
konkrétně prostřednictvím kolektivních nebo certifika čních známek. Kolektivní známky 
vlastní spole čně určité seskupení producent ů (např. sdružení) a m ůže je používat více než 
jedna osoba s tím, že uživatel musí být členem seskupení a dodržova t stanovená pravidla. 
Certifikační známku vlastní právní subjekt provád ějící certifikaci, který ov ěřuje, zda je 
známka používána podle norem pro osv ědčování. Certifika ční subjekt kontroluje užívání 
známky a má výhradní právo zabránit neoprávn ěnému používání. Sám certifika ční subjekt 
obvykle známku používat nem ůže a její užívání je dostupné pro každého, kdo splní normy pro 
osvědčování. Tyto druhy ochrany vykazují n ěkteré znaky ochrany ZO. Obecné právní 
předpisy o ochranných známkách však neobsahují p ř
edem stanovené normy, zejména 
souvislost s konkrétní zem ěpisnou oblastí, a držitel m ůže zcela libovoln ě stanovit vlastní 
pravidla používání. Ko lektivní a certifika ční známky proto neposkytuj í stejné základní záruky 
                                                            
28 Nekalou hospodá řskou sout ěž lze definovat jako „sout ěžní jednání, které je v rozporu s poctivými obchodními praktikami 
a odvětvovými obchodními zvyklostmi“. 
29 Nekalé obchodní praktiky, které jsou v Evropské unii a dalších t řech zemích EHP zakázány, jsou definovány ve sm ěrnici 
2005/29/ES. Článek 6 zd ůrazňuje, že obchodní praktika musí být považová na za klamavou, pokud obsahuje nesprávné 
informace nebo pokud jakýmkoli zp ůsobem uvádí nebo je schopná uvést pr ůměrného spot řebitele v omyl ve vztahu 
k hlavním znak ům produktu, jako je zem ěpisný nebo obchodní p ůvod. V článku 11 jsou stanovena konkrétní nápravná 
opatření, jelikož členské státy a ostatní zem ě EHP musí zajistit, aby pro boj proti nekalým obchodním praktikám existovaly 
vhodné a ú činné prost ředky. Tyto prost ředky musí zahrnovat právní p ředpisy, které osobám nebo organizacím, jež mají 
oprávněný zájem (spot řebitelům a soutěžitelům), umožní podat žalobu pro používání nekalých praktik a/nebo napadnout 
tyto nekalé obchodní praktiky u správního orgánu . 
30 Správní orgány v Bulharsku, na Kypru, v Estonsku, Finsku, N ěmecku, Řecku, Itálii, Lotyšsku, Lucembursku, Polsku, 
Portugalsku, Rumunsku a Slovinsku jsou povinny prov ěřovat stížnosti, které obdrží. V ětšina příslušných orgán ů může 
stížnosti z r ůzných důvodů zamítnout, nap říklad v Belgii je z d ůvodu hospodárnosti zamítáno 40 % všech stížností 
a projednávají se pouze stížnosti, které se týkají významných finan čních ztrát.  
31 Studie, s. 35. 
32 Studie, s. 34–35. 
 
14 
 jako systém ZO33. Stávající systém ochranných zn ámek v EU nezahrnuje certifika ční známky, 
ale producent ům produkt ů nesoucích ZO umož ňuje zapsat jejich názvy jako kolektivní 
ochrannou známku Spole čenství. 
Ve většině případů se vnitrostátní nebo regionální p ředpisy vztahující se na ur čitá řemesla 
zabývají pouze spole čnými strategiemi na podporu nebo ochranu jednotlivých místních 
řemesel. Zvláštní právní p ředpisy týkající se výrobk ů pak stanoví specifikace výrobku (nap ř. 
nože Solingen, Harris Tweed, Bordado da Madeira) . Stávající regionální a vnitrostátní právní 
předpisy o ochran ě celého odv ětví nejsou harmonizovány a v hlavních aspektech, jako jsou 
definice ZO, rozsah ochrany, postupy zápisu,  poplatky, kontroly a prosazování, se zna čně liší. 
Ochrana prost řednictvím vnitrostátních právních p ředpisů může mimoto zajistit pouze to, že 
ZO je respektováno v p říslušném členském stát ě. Vnitrostátní právní p ředpisy nezajiš ťují 
ochranu v celé EU ani nezaru čují rovné podmínky ochrany na jednotném trhu. 
Otázka: 
11. Jaký je váš názor na stávající alte rnativy harmonizované ochrany nezem ědělských ZO? 
 
 
 
II – Možnosti ochrany zem ěpisných ozna čení na úrovni EU 
 
Na výše uvedené problémy lze na úrovni EU reagovat rozli čnými způsoby. Lepší ochrana ZO 
musí být slu čitelná se stávajícím evropským a mezi národním právním rámcem a uspokojovat 
ekonomické pot řeby i pot řeby zúčastněných stran. Srovnávacím m ěřítkem je jednozna čně 
stávající systém zem ědělských ZO. V následujícím oddíle zel ené knihy chce Komise zjistit 
názory zainteresovaných stran na řadu parametr ů, které se pro navržení p řípadné unijní 
iniciativy v oblasti ochrany ZO nezem ědělských produkt ů považují za klí čové. 
 
1. Cíle a kritéria ochrany 
 
Možné cíle p řípadných nových opat ření sahají od spln ění minimálních požadavk ů na ochranu 
ZO, které stanoví dohoda TRIPS, po stanovení dodate čných kritérií, jako jsou nap říklad 
kritéria obsažená v právních p ředpisech EU o zem ědělských ZO. 
 
1.1 Jaké ozna čení: názvy a symboly 
 
Označením, které se p ři odkazování na produkt zp ůsobilý pro ochranu ZO používá nej častěji, 
je jeho název. Ten velmi často obsahuje název zem ěpisné oblasti (konkrét ního místa, regionu 
                                                            
33 Viz „Guide to geographical indicators linking products and their origins“, auto ři Daniele Giovannucci, Tim Josling, 
William Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung (Mezinárodní obchodní centrum).  
 
15 
 nebo zem ě, např. Herend34), případně ve spojení s názvem samotného výrobku, nap říklad 
skotská kostka (Scottish tartan)35 nebo koberce z Aubussonu (tapisserie d’Aubusson )36. 
Zeměpisné ozna čení však m ůže spočívat i v nezem ěpisném názvu, je-li jednozna čně spojen s 
místem p ůvodu. Rozší ření definice ZO na tento druh názvu by umožnilo pokrýt více 
produktů. Toto řešení bylo p řijato i v unijním systému pro zem ědělská ZO, v jehož rámci jsou 
jako ZO chrán ěny například sýr feta37 a španělské šumivé víno Cava38. 
Další možností, která by dovolila ješt ě širší pokrytí, je ochrana ZO zahrnujících netextové 
znaky nebo symboly, jež jsou jednozna čně spojeny s ur čitým regionem, konkrétním místem 
nebo zemí, jako jsou nap říklad obrysy ur čité zeměpisné oblasti39. 
 
Otázky: 
12. Pokud by byl na úrovni EU vyvinut nový systém, m ěl by chránit ZO zahrnující 
nezeměpisné názvy, které jsou jednozna čně spojeny s ur čitým místem? 
13. Pokud ano, jak by mohl systém zajistit, aby se tato ochrana nedotkla práv ostatních 
producent ů? 
14. Měla by se podobná ochrana vztahovat rovn ěž na symboly, jako jsou t řeba obrysy ur čité 
zeměpisné oblasti? Pokud ano, za jakých podmínek? 
 
 
 
1.2 Jaká ozna čení by měla být z ochrany zem ěpisných ozna čení vylou čena? 
 
Dohoda TRIPS stanoví n ěkolik možných výjimek z povinnosti zajistit ochranu ZO. K t ěmto 
výjimkám pat ří druhové názvy40, případy, kdy existuje kolidujíc í starší ochranná známka41, 
a do jisté míry p řípady zahrnující homonymní zem ěpisná ozna čení42. Název se považuje za 
druhový, p ředstavuje-li na p říslušném území zem ě, v níž se požaduje ochrana, b ěžný název 
                                                            
34 Známý název používaný k ozna čení porcelánových servis ů a dekorativních p ředmětů pojmenovaných po m ěstě Herend v 
Maďarsku. 
35 Tartan je tradi ční skotský látkový vzor s r ůzně širokými a barevnými pruh y, které se vzájemn ě protínají do čtverců. 
Definice viz http://www.merri am-webster.com/dictionary/tartan. Sc ottish Tartans Society (skotská spole čnost pro tartany 
založená v roce 1963) vede rejst řík všech známých tartan ů, kterých eviduje zhruba 1 300.  
36 Koberce z Aubussonu jsou podlahové krytiny tkané ru čně ve vesnicích Aubusson a Felle tin v departementu Creuse v 
centrální Francii. 
37 V Řecku se nenachází žádný region s názvem „Feta“, v d ůsledku dlouhodobého a d ůsledného používání však ozna čení 
„feta“ vytvo řilo silnou vazbu se zem ěpisnou oblastí, v níž se vyrábí. 
38 Cava se vyrábí v autonomních oblast ech Katalánsko, Kastilie a León, Aragoni e, Navarra, La Rioja, Extremadura a 
Valencie. 
39 Typickým p říkladem je kartografické zobrazení amerického státu Florida u „pomeran čů“. 
40 Ustanovení čl. 24 odst. 6 dohody TRIPS: „Nic v tomto oddílu nebude vyžadovat, aby Člen uplatňoval její ustanovení na 
zeměpisná ozna čení kteréhokoli jiného Člena u zboží a služeb, u nichž je p říslušné ozna čení shodné s výrazem obvyklým v 
běžné řeči jako běžné jméno tohoto zboží nebo služeb na území tohoto Člena. (…)“. 
41 V čl. 24 odst. 5 dohody TRIPS se stanoví, že „pokud byla ochranná známka p řihlášena nebo zapsána v dobré ví ře, nebo 
pokud byla práva k ochranné známce získána užíváním v dobré ví ře předtím, než je zem ěpisné ozna čení chrán ěno ve své 
zemi původu, nebudou opat ření, přijatá k uplat ňování tohoto oddílu, na úkor zápisné zp ůsobilosti nebo platnosti zápisu 
ochranné známky nebo právu na už ívání ochranné známky na základ ě toho, že je tato ochranná známka shodná nebo 
podobná zem ěpisnému ozna čení“. 
42 V čl. 23 odst. 3 dohody TRIPS se stanoví, že „v p řípadě stejně znějících zem ěpisných ozna čení pro vína bude, s výhradou 
ustanovení odstavce 4 článku 22, poskytnuta ochrana každému ozna čení. Každý Člen stanoví praktické podmínky, na 
základě kterých bude doty čné stejně znějící zeměpisné ozna čení odlišeno od jiných a bude brát v úvahu pot řebu, aby bylo 
zajištěno spravedlivé zacházení zú častněným výrobc ům a dále aby nebyli spot řebitelé uvedeni v omyl.“ 
V čl. 22 odst. 4 dohody TRIPS je stanoveno, že „ochra na podle odstavce 1, 2 a 3 se bude vztahovat na zem ěpisné ozna čení, 
které, ačkoli je doslova pravdivé, pokud jde o území, oblast nebo místo, ze kterého zboží pochází, nepravdiv ě vzbuzuje 
u veřejnosti představu, že zboží pochází z jiného území.“ 
 
16 
 pro určitý typ výrobku nebo služby (místo konkrétního p říkladu výrobku nebo služby). Výraz 
„eau de cologne“ nyní nap říklad ozna čuje určitý druh parfému bez ohledu na to, zda byl 
vyroben v oblasti Kolína nad Rýnem v N ěmecku, či nikoli. Homonymními ZO jsou ozna čení, 
která se píší nebo vyslovují podobn ě, označují však produkty pocházející z r ůzných míst, 
obvykle v r ůzných zemích. V zásad ě neexistuje žádný d ůvod, pro č by nemohly 
spoluexistovat. Pro tuto spole čnou existenci však mohou být uloženy podmínky, aby se 
zamezilo uvád ění spotřebitelů v omyl. 
Tyto výjimky se promítají v na řízeních EU o ZO zem ědělských produkt ů43. Nařízení přidávají 
s ohledem na zápis další výjimky, a to v p řípadě názvu, který se shoduje s názvem odr ůdy 
rostlin nebo plemene zví řat44 a mohl by uvést spot řebitele v omyl ohledn ě skutečného původu 
produktu. A čkoli tyto zvláštní p řípady nebudou u nezem ědělských produkt ů pravděpodobně 
důležité, je t řeba zjistit, zda by zvláštnosti nezem ědělských produkt ů odůvodňovaly připojení 
dalších výjimek nad rámec t ěch, které jsou stanoveny v dohod ě TRIPS. 
 
Otázka: 
15. Považujete za nutné stanovit n ějaké další výjimky z ochrany ZO, než jsou výjimky 
stanovené v dohod ě TRIPS? Vysv ětlete.  
 
2. Na co by se m ěla ochrana zem ěpisných ozna čení vztahovat: pr ůřezový nebo odv ětvový 
přístup? 
  
Odvětvový přístup by stanovil konkré tní pravidla pro r ůzné kategorie výrobk ů, například pro 
ty, u nichž jsou obzvlášt ě důležité suroviny (nap ř. kámen). Na evropské úrovni tato struktura 
v současnosti existuje v zem ědělství (kde existují zvláštní na řízení týkající se ZO pro víno, 
lihoviny, aromatizovaná vína a zem ědělské produkty a potraviny), toto rozd ělení je však 
zřejmě dáno především historickými d ůvody. Alternativou je pr ůřezový přístup – ten by 
obecně stanovil hlavní prvky systému, jež by se  vztahovaly na všechny kategorie produkt ů. 
 
Otázky: 
16. Považujete za nutné rozlišovat mezi r ůznými systémy ochrany v závislosti na kategorii 
dotyčných nezem ědělských produkt ů (odvětvový přístup)? Pokud ano, uve ďte proč. 
17. Domníváte se, že by n ěkteré produkty m ěly být z ochrany ZO na úrovni EU vylou čeny? 
Pokud ano, up řesněte které. 
 
 
3. Souvislost mezi produktem a územím 
 3.1 Jak silná by m ěla být vazba na území? 
 
Zeměpisné ozna čení musí identifikovat pr odukt jako pocházející z ur čitého území, z ur čitého 
regionu nebo z ur čitého místa, jestliže jsou jeho jakost, pov ěst nebo jiné vlastnosti dány 
zeměpisným původem. Zem ěpisná ozna čení se při obchodování používají k provázání kvality, 
pověsti nebo jiných vlastností produktu s místem p ůvodu. Zvláštní „p říčinná souvislost“ mezi 
                                                            
43 Např. čl. 6 odst. 1, 4 a 3 na řízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zem ědělských produkt ů a potravin. 
44 Ustanovení čl. 6 odst. 2 na řízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zem ědělských produkt ů a potravin. 
 
17 
 jakostí, pov ěstí nebo jinými vlastnostmi produktu a uvedeným zem ěpisným p ůvodem je 
nezbytná, jelikož tyto vlastnosti závisejí na p řírodních pom ěrech (konkrétních geologických, 
hydrologických, p ůdních a klimatických podmínkách) místa produkce a/nebo na zp ůsobu, 
jakým s nimi lidská spole čnost pracuje (tj. know -how, které vyvinuli lid é v této oblasti / 
zvláštní dovednosti, které si v pr ůběhu let osvojili místní odborníci). 
Přirozená vazba m ůže mít různé formy. Na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 
č. 1151/2012 ze dne 21. prosince 20 12 o režimech jakosti zem ědělských produkt ů a potravin45 
například stanoví dva druhy ZO pro zem ědělské produkty a potraviny: „chrán ěné zeměpisné 
označení“ (CHZO) a „chrán ěné označení původu“ (CHOP). Rozdíl je založen na síle vazby 
na zeměpisnou oblast. V p řípadě CHZO se v dané oblasti musí uskute čnit jedna z fází 
produkce, zpracování nebo p říprava, zatímco suroviny mohou pocházet z jiné oblasti. 
V případě CHOP se ve vymezené zem ěpisné oblasti musí uskute čnit celý proces produkce 
a rovněž suroviny musí pocháze t z téže oblasti. P řirozené vazby založené na striktn ě 
vymezeném pojmu „terroir“46 jsou ještě silnější v odvětví vína, v n ěmž se u obou druh ů ZO 
musí v dané zem ěpisné oblasti uskute čnit všechny fáze produkce. V p řípadě CHOP musí 
100 % hrozn ů pocházet výhradn ě z dané oblasti; v p řípadě CHZO je tato hodnota stanovena 
na 85 % a více. 
Tato souvislost se zem ěpisnou oblastí se m ůže použít i u nezem ědělských produkt ů. 
V některých p řípadech, jako je mramor a kámen, je síla této vazby srovnatelná se 
zemědělskými produkty. Použily by se stejné parametry, jak bylo uvedeno výše. V zásad ě 
platí, že čím silnější je vazba, tím v ěrohodnější a autenti čtější je produkt v o čích spotřebitele. 
Některá ZO však mohou být místo na p řírodních zdrojích založena zcela na lidské činnosti 
nebo na pov ěsti. Ze studie vyplývá, že p řísné požadavky na CHOP by spl ňovalo jen málo 
nezemědělských produkt ů, které byly vytipovány jako kandidáti na ochranu ZO47. 
 
Otázky: 
18. Jak silná by m ěla být vazba mezi nezem ědělskými produkty a jejich místem p ůvodu, 
aby byly tyto produkty v rámci p řípadného nového systému zp ůsobilé pro ochranu ZO? 
19. Měl by nový systém dovolovat dv a druhy vazby mezi nezem ědělskými produkty a 
oblastí původu (jednu siln ější a jednu slabší)?  
20. Měly by existovat rozdíly v závislosti na r ůzných typech produkt ů? Vysvětlete.  
 
 3.2 Jakost a specifikace produktu  
Zeměpisná ozna čení představují p ředevším p říslib kvality pro spot řebitele a záruku rovných 
podmínek pro producenty. Systém zajiš ťující ochranu ZO proto vyžaduje stanovení 
konkrétních základních znak ů produktu a postupu jeho výroby. Podle právních p ředpisů EU o 
zemědělských ZO by veškeré technické informace, které jsou nezbytné k popisu produktu, 
způsobu jeho výroby a související zem ěpisné oblasti, m ěly být poskytovány producenty p ři 
podávání žádosti o zápis. Specifikace produktu je p ři zápisu za ú čelem ochrany ZO 
rozhodujícím faktorem. 
                                                            
45 Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.  
46 Terroir je pojem používaný ve vina řství, který vlastnosti vína p řičítá podmínkám prost ředí, v němž byly vyp ěstovány 
hrozny. 
47 Studie, s. 298. 
 
18 
 Požadavek na popis znak ů zajišťuje u produktu stálou kvalitu, ne vyžaduje však její konkrétní 
úroveň. Toho lze dosáhnout pouze požad avkem na minimální úrove ň jakosti. Ur čení 
smysluplného m ěřítka kvality však nemusí fungovat u všech produkt ů, a stanovení konkrétní 
úrovně jakosti tak vyžaduje ur čitý prostor pro uvážení. 
Přidaná hodnota ZO je založena na d ůvěře spotřebitele. Systém ZO musí spot řebiteli zaru čit, 
že zvláštní vlastnosti, jakost nebo pov ěst ZO budou zachovány b ěhem celé doby ochrany. 
Aby tomu tak bylo, zavádí cel ounijní systém ZO zem ědělských produkt ů řadu požadavk ů na 
kontroly po zápisu, jež mají zajistit pln ění specifikací a řádné používání názvu na trhu. Tyto 
kontroly obvykle provádí ur čený orgán ve řejné moci nebo vybraný a certifikovaný soukromý 
subjekt. Konkrétní vlastnos ti a jakost by však nem ěly být stanoveny p říliš restriktivn ě. 
Nadmíru podrobný popis by mohl zpomalit inovace produkt ů, a ačkoli se tradi ční produkty 
nemění příliš často, vyvíjejí se, aby reflektovaly zm ěny v postupech a technologiích. 
Pozornost by se m ěla zaměřit na jakost, p řičemž tradi ční know-how by m ělo být otev řeno 
kreativitě. Designér Carlo Scarpa nap říklad ve 40. letech minulé ho století úzce spolupracoval 
s předními fouka či skla na novátorských tec hnikách, jež jsou nyní sou částí tradice 
muránského skla (Vetro di Murano). 
Otázky: 
21. Mělo by u nezem ědělských produkt ů smysl nějaké měřítko kvality? 
22. Jak by mohlo být toto m ěřítko definováno?  
23. Souhlasíte s tím, že by bylo zapot řebí kontrolovat, zda jsou b ěhem celé doby ochrany 
zachovávány zvláštní vlastnosti, jakost a p ůvod ZO? Vysv ětlete.  
24. Jak by m ěly být podle vašeho názoru  stanoveny konkrétní vlas tnosti produktu, aby se 
zajistilo, že jakost a zem ěpisný původ budou spl ňovat požadované normy a zárove ň 
nebudou omezovat inovace?  
 
3.3 Pověst produktu 
 Dalším kritériem, dopl ňujícím nebo nahrazujícím zvláštní jakost nebo p říznačné vlastnosti 
produktu, m ůže být pov ěst, kterou lze p řičíst zeměpisnému p ůvodu. To by umožnilo chránit 
ZO pouze u produkt ů, které již mají u zákazník ů zavedenou pov ěst. Tento druh řešení by však 
znevýhod ňoval nové nebo vyvíjené produkty, jež z podstaty v ěci dosud žádnou pov ěst 
nemají. 
 
Otázky : 
25. Měly by se pro získání ochrany ZO u nezem ědělských produkt ů vyžadovat „jakost, 
pověst a jiné vlastnosti“? Nejsou- li nutné všechny tyto prv ky, které z nich by se podle 
vás měly požadovat? Sv ůj výběr vysvětlete. 
26. Co by m ěly zahrnovat specifikace produktu? M ěly by být stanoveny minimální 
požadavky? (Nap říklad s ohledem na četnost, zp ůsob výběru produkt ů a strany podílející 
se na jednotlivých fází ch produkce a distribuce.) 
 
 
 
 
19 
 4. Možnosti zvýšení ochrany 
 4.1 Harmonizace vnitrostátních právních p ředpisů 
 
Harmonizace vnitrostátních právních p ředpisů upravujících ZO by znamenala, že v n ěkterých 
členských státech by bylo nutné n ějaký systém ochrany ZO vytvo řit, jelikož v sou časnosti 
žádný nemají. Aby byla ZO ú činně chráněna, musela by se ch ránit konkrétní ozna čení na 
celém vnit řním trhu, jinak by hrozilo, že spot řebitelé budou zmateni totožnými ZO u r ůzných 
produktů pocházejících z r ůzných členských stát ů. 
Harmonizace by proto vyžadovala vzájemné uznávání a ochranu ZO vylu čující duplicitu. Aby 
se zamezilo zdvojování, musely by být členské státy schopny identifikovat potenciáln ě 
kolidující ZO, a to i v cizích jazycích. To by bylo obtížné, zejména pokud neexistuje 
námitkové řízení na nadnárodní úrovni. Také by se musel zavést mechanismus řešení spor ů 
v případě podobných ozna čení pocházejících z r ůzných členských stát ů. 
 Aby se zajistil jednotný p řístup k uplat ňování a prosazování ochrany ZO, byla by zapot řebí 
poměrně vysoká míra harmonizace postup ů, včetně ustanovení o prosazování. Tato možnost 
byla zvažována (avšak zavržena) v oblasti zem ě
dělské politiky, kde byla prost řednictvím 
nařízení zavedena ochrana ZO výhradn ě na úrovni EU. 
 
4.2 Vytvo ření jednoho systému platného v celé EU 
 
Místo harmonizace vnitrostátních právních p ředpisů členských stát ů EU by bylo možno z řídit 
jediný systém platný v celé EU. To by zaj istilo soudržný systém na celém vnit řním trhu 
a mohlo by to zajistit i ú činnější poskytování služeb prost řednictvím jednotných kontaktních 
míst a ochranu v celé EU. 
Pokud by byl takovýto nový systém na úrovni EU zaveden, otázkou z ůstává, zda by m ěly 
souběžně s ním fungovat stávající vnitrostátní systémy ochrany ZO. Podobné paralelní 
systémy již existují, nap říklad v oblasti ochranných známek, a v budoucnu se budou používat 
u patentů. Tyto systémy uplat ňují přístup založený na souboru nástroj ů, který uživatel ům 
umožňuje si zvolit p říslušnou úrove ň a rozsah ochrany podle jejich pot řeb. 
Výhradní systém EU by byl je dnodušší, znamenal by však rovn ěž to, že by ochranu názv ů, 
které jsou z obchodního hlediska d ůležité pouze v jednom členském stát ě nebo v jednom 
regionu ur čitého členského státu, bylo nutno rozší řit na všechny ostatní členské státy. 
Pokud by se používaly soub ěžné systémy, byly by zapot řebí různé záruky k zajišt ění hladkého 
fungování, v četně minimální úrovn ě harmonizace vnitrostátních právních p ředpisů s ohledem 
na jejich interakci s právem EU. 
Případným neshodám by bylo možno p ředejít, pokud by byl na úrovni EU zaveden výhradní 
a kompletní systém, který by se podobal tomu, jenž je v sou časnosti zaveden v zem ědělství. 
Jelikož by na vnitrostátní úrovni nebyla poskyt ována ochrana vztahující se na celou EU, bylo 
by nutné p řijmout přechodná opat ření s ohledem na již existující  ZO na vnitrostátní úrovni. 
 
 
20 
 Otázky: 
27. Postačovala by k ú činné ochran ě ZO nezem ědělských produkt ů na celém vnit řním trhu 
harmonizace vnitrostátních právních p ředpisů, nebo se domníváte, že je nezbytný jeden 
systém ochrany na úrovni EU? 
28. Pokud jste pro jeden systém EU, m ěly by vedle n ěho zůstat zachovány vnitrostátní 
systémy ochrany (nap ř. stávající zvláštní vnitrostátní právní p ředpisy)? Vysv ětlete. 
 
 
5. Zápis 
 
Zeměpisná ozna čení by mohla být v zásad ě chráněna, aniž by byl nutný zápis. V p řípadě 
neexistence zápisu není nutné zavád ět správní postupy pro ud ělování ochrany. Systémy, které 
chrání ZO bez zápisu, existují v jednom členském stát ě (Lotyšsko) a rovn ěž ve Švýcarsku, 
kde zákon za ú čelem ochrany spot řebitelů před klamavým užíváním nezapsaných ZO stanoví 
zvláštní opat ření a postihy. 
Absence systému zápis ů znamená, že by neexistoval ve řejný rejst řík, ve kterém by bylo 
možné vyhledávat již existující názvy ZO a p říslušné vlastníky. To by mohlo vést k nejistot ě 
ohledně existence či rozsahu ochrany. Ztížilo by to rovn ěž prosazování poskytnuté ochrany. 
Vzorem pro postup zápisu na úrovni EU by mohly být systémy zem ědělských ZO (u kterých 
již systém zápis ů na úrovni EU existuje). To by v p řípadě sporů poskytovalo v ětší jistotu, 
zejména co se týká uplat ňování práv. Systém se zápisem by zjevn ě vyžadoval, aby spole čnosti 
vykonávaly ur čité administrativní úkoly (podání žá dosti, podání námitek, možné poplatky 
atd.) spojené s postupem zápisu. To by znamenalo ur čité správní náklady. Další náklady by 
vznikaly rovn ěž v souvislosti s následnou správou (nap ř. prosazování, spory) ud ělených ZO. 
 
5.1 Úloha vnitrostátních správních orgán ů v systému zápis ů EU 
Pokud by byl schválen systém zápis ů, vyvstala by otázka, jak pos tup zápisu zorganizovat. 
Žádosti o zápis ZO bude t řeba analyzovat podle p říslušné místní situace (v četně znalosti 
vlastností místních surovin, místních trad ic atd.). Ponechat tyto úkoly výhradn ě na jediném 
ústředním orgánu EU m ůže být obtížné. Jest liže by však o zp ůsobu posuzování podmínek pro 
poskytnutí ochrany rozhodovali místní odborníci, hrozí, že by se vyvinuly odlišné místní 
postupy. To by mohlo narušit celkovou soudržnost a v ěrohodnost systému. 
U zemědělských produkt ů byl tento problém vy řešen prost řednictvím dvoustup ňového 
systému, kdy úst řední orgán sv ěří tento aspekt analýz y vnitrostátním orgán ům, jež jsou 
nejblíže konkrétnímu zem ěpisnému prost ředí a lidským faktor ům. V rámci tohoto modelu by 
se jednozna čně rozlišovalo mezi spole čnými kritérii platnými pr o celou EU, která by ov ěřoval 
ústřední orgán, a místními zvláštnostmi, jež by byly posuzovány místními orgány. 
 
5.2 Správa rejst říku EU 
U zemědělských produkt ů spravuje v sou časnosti rejst řík ZO pro celou EU Evropská komise. 
Rejstřík tohoto typu pro nezem ědělská ZO by bylo možno spravovat podobn ě, nebo lze 
správu sv ěřit nové či stávající agentu ře EU. 
 
21 
  
Otázky: 
29. Pokud by byl zaveden nový systém , domníváte se, že by m ěl existovat postup zápisu za 
účelem ochrany nezem ědělských ZO? 
30. Myslíte, že by potenciální nákl ady systému zapisování ZO p řevážily nad náklady 
systému bez zápisu? 
31. Měl by podle vás postup zápisu zahr novat vnitrostátní prvek, nap říklad ověřování 
souladu se specifikacemi produktu, uvedenou zem ěpisnou oblastí, jakostí, pov ěstí atd.? 
 
 
 
5.3 Náplň postupu 
 5.3.1 Žadatelé  
Bude-li na úrovni EU zaveden postup pro zapisování ZO, bude nejprve t řeba určit, kdo by m ěl 
být oprávn ěn požádat o ochranu. 
Ve stávajícím unijním systému zem ědělských ZO m ůže žádost o zápis zem ěpisného ozna čení 
vázaného na oblasti v EU nebo mimo ni podat seskupení producent ů (nebo výjime čně jeden 
producent). Neexistují žádné d ůvody, pro č by měl být u nezem ědělských produkt ů přístup 
jiný. 
Z výsledk ů studie však vyplynulo, že v n ěkterých členských státech mohou o ochranu ZO 
požádat obchodní komory, místní ko munity, státní orgány nebo spot řebitelská sdružení
48. 
Možnost spot řebitelských sdružení a státních orgán ů požádat o ochranu ZO m ůže ve 
specifikacích produkt ů posilovat aspekt jakosti. Na st anovování pravidel, která se budou 
vztahovat na výrobní postup, se však musí podílet p římo producenti49. 
 
Otázky: 
32. Bude-li vytvo řen nový systém, m ěli by být producenti a je jich sdružení jedinými 
subjekty, které budou moci požádat o zápis nezem ědělských ZO, nebo by možnost 
podat žádost m ěly mít i jiné subjekty? Pokud ano, uve ďte které. 
33. Měli by mít možnost podat žádos t i jednotliví producenti?  
 
 
5.3.2 Podávání námitek proti zápisu zem ěpisného ozna čení 
 
V zájmu v ěrohodnosti a právní jist oty systému je zjevn ě důležité, aby mohly zú častněné 
strany podat proti zápisu ur čitého ozna čení jako ZO námitku. Námitkové řízení by mohlo v 
prvé řadě zajišťovat, aby ZO spl ňovalo požadované podmínky (nap ř. aby se nejednalo o 
druhový název) a aby ochrana, která má být p řiznána, neohrozila starší práva (nap ř. 
homonymní ZO, ochranné známky). Právní p ředpisy EU v oblasti zem ědělství v sou časnosti 
umožňují, aby námitky podávaly orgány členských stát ů nebo třetích zemí či fyzické nebo 
                                                            
48 Studie, s. 302.  
49 Tamtéž, s. 303.  
 
22 
 právnické osoby s oprávn ěným zájmem usazené ve t řetí zemi nebo usazené nebo mající 
bydliště v jiném členském stát ě, než ze kterého byla žádost o ZO podána50. 
 
Otázka: 
34. Pokud by byl vytvo řen nový systém, souhlasili byste s tím, že by m ělo být zavedeno 
námitkové řízení a že by m ělo být dostupné stejné kate gorii zainteresovaných stran, 
jako je tomu podle pravidel pro zem ědělská ZO?  
 
5.3.3 Poplatky 
 
Za zápis ochranných známek a patent ů je na celém sv ětě obvykle ú čtován poplatek, a jak je 
uvedeno ve studii, poplatky za zápis ZO vybírá devět vnitrostátních orgán ů (po přistoupení 
Chorvatska deset)51. Poplatky mohou p řispívat k pokrytí náklad ů na správu zápis ů ZO a 
pomáhají omezit po čet žádostí o zápis na seriózní a solidní obchodní projekty. Poplatky 
mohou na druhé stran ě odrazovat od využívání systému zej ména malá seskupení producent ů. 
V zemědělském odv ětví je v sou časnosti zápis ZO na úrovni EU bezplatný52. 
 
Otázky: 
35. Mělo by se za ochranu nezem ědělských ZO na úrovni EU prost řednictvím zápisu 
vyžadovat uhrazení poplatku? 
36. Jakou výši poplatku za zápis byste považovali za spravedlivou?  
 
6. Rozsah ochrany 
 6.1 Úrove ň poskytované ochrany 
 
V zájmu dosažení kýžených výsledk ů musí poskytovaná právní ochrana zajiš ťovat náležitou 
ochranu p řed celou škálou jednání a praktik, jež by mohly držitele ZO a spot řebitele 
poškozovat. Tato ochrana však nesmí p ředstavovat neoprávn ěnou překážku hospodá řské 
soutěže na vnit řním trhu. 
Dohoda TRIPS zajiš ťuje dva druhy ochrany: obecný reži m, který stanoví minimální normy 
ochrany pro všechny typy produkt ů (článek 22), a zvláštní režim,  který zavádí vyšší úrove ň 
ochrany, a to pouze pro vína a lihoviny ( článek 23). 
Článek 22 dohody TRIPS stanoví obecnou povinnost členů WTO zajistit ochranu p řed 
klamavým užíváním ZO a p řed takovým užíváním, které p ředstavuje akt nekalé sout ěže. 
U zemědělských ZO již EU poskytuje mnohem vyšší úrove ň ochrany. V p řípadě zavedení 
nového systému by tak mohlo být obtížné zd ůvodnit rozdílné zacházení s nezem ědělskými 
produkty. To by mohlo mít negativní dopad rovn ěž na strategii EU usilující o zajišt ění vyšší 
úrovně ochrany zem ěpisných ozna čení EU ve t řetích zemích. 
Článek 23 dohody TRIPS však poskytuje mnohem vyšší úrove ň ochrany a vyžaduje, aby 
členové WTO zabránili užívání zem ěpisného ozna č
ení u vín nebo lihovin, které nepocházejí z 
                                                            
50 Ustanovení čl. 51 odst. 1 na řízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zem ědělských produkt ů a potravin. 
51 Viz příloha I studie.  
52 V případě zemědělských produkt ů a potravin mohou členské státy vybírat poplatek za ú čelem uhrazení náklad ů na správu 
systému na jejich úrovni ( článek 47 na řízení (EU) č. 1151/2012). 
 
23 
 místa, které je v p říslušném zem ěpisném ozna čení uvedeno, i v p řípadech, kdy je uveden i 
skutečný původ zboží nebo kdy je zem ěpisné ozna čení uvedeno v p řekladu nebo je 
doprovázeno výrazy jako „druh“, „typ“, „styl“, „napodobenina“. Zem ěpisná ozna čení vín a 
lihovin musí být chrán ěna i v případě, že by nenáležité využívání neuvád ělo veřejnost v omyl. 
Tato vyšší ochrana by producent ům nezemědělských produkt ů nesoucích ZO p řinesla zna čné 
výhody. M ěli by prosp ěch rovněž z ochrany názvu použitého v p řekladu do všech ú ředních 
jazyků EU nebo doprovázeného výrazy jako „typ“ a „druh“. Zvýšilo by se však riziko spor ů 
mezi producenty, jelikož by mohlo docházet ke konflikt ům nejen s ohledem na užívání ZO, 
ale i ve vztahu k jeho užití v p řekladu a v ur čitých výrazech. 
 
Otázky: 
37. Jaký rozsah ochrany by se m ěl v EU poskytovat u nezem ědělských ZO? 
38. Měla by ochrana poskytovaná nezem ědělským ZO odpovídat zárukám, které se již na 
úrovni EU poskytují zem ědělským ZO? Pokud ano, do jaké míry?  
 
6.2 Sledování a prosazování práv spojených se zem ěpisným ozna čením 
 
Zeměpisná ozna čení představují svou právní povahou zvláštní  práva duševního vlastnictví, tj. 
nejsou v prvé řadě soukromým majetkem jednotlivce, nýbrž náležejí celé komunit ě 
producent ů, kteří dodržují p ředem stanovený soubor produktových specifikací a jsou vázáni 
na danou zem ěpisnou oblast. Mohou rovn ěž ztělesňovat určité hodnoty, jež mají zásadní 
význam pro celou komunitu, nap říklad místní tradice a kulturní d ědictví. Z tohoto d ůvodu 
orgány ve řejné moci často podporují místní producenty výrobk ů nesoucích ZO p ři sledování a 
prosazování jejich práv. Nap říklad Evropská unie zavedla u zem ědělských ZO ochranu z moci 
úřední, kdy orgány ve řejné moci odpovídají za zavedení systému k ov ěřování souladu s 
právními požadavky a zajiš ťují jeho hladké fungování. Zavedení takového systému u 
nezemědělských ZO by však pro orgány ve řejné moci znamenalo da lší povinnosti a dodate čné 
náklady. 
 
Otázka: 
39. Jaké jsou vaše preference, pokud jde o sl edování a prosazování práv spojených 
s nezemědělskými ZO? Up řednostňujete systém výhradn ě soukromý, ve řejný, nebo 
kombinaci obou? Vysv ětlete, přičemž pokud možno zvažte opat ření k prosazování práv 
z hlediska ú činnosti a náklad ů. 
 
 
 
6.3 Doba trvání ochrany nezem ědělských zem ěpisných ozna čení 
 
U některých práv duševního vlastnictví, nap říklad patent ů a vzorů, by zachování monopolu po 
velmi dlouhou dobu nebylo pro spole čnost prosp ěšné. Jejich právní ochrana je proto časově 
omezená. V p řípadě ochranných známek a ZO, jež chrání ur čité názvy, tomu tak zjevn ě není. 
Zapsaná ochranná známka Spole čenství platí nap říklad po dobu deseti let ode dne podání 
přihlášky a poté m ůže být po neur čitou dobu obnovována, a to vždy na dalších deset let. 
Jednotné ZO pro zem ědělské produkty, jehož cílem je zachování regionálního/místního 
dědictví, tradic a know-how, je chrán ěno po dobu neur čitou a obnovení není nutné. V ětšina 
 
24 
 členských stát ů, které zavedly zvláštní systém na ochranu ZO nezem ědělských produkt ů, 
rovněž poskytuje ochranu na dobu neur čitou, aniž by bylo nutné obnovení. 
 
Otázka: 
40. Měla by být podle vašeho názoru ochrana ZO u nezem ědělských produkt ů neomezená, 
pokud jde o dobu trvání, nebo omezená s mož ností obnovení? Jestliže navrhujete 
omezenou dobu trvání, jak dlouhá by tato doba m ěla být? 
 
 
7. Po zápisu 
 7.1 Zrušení ochrany  
Mohou nastat situace, kdy by poskytnutá ochrana m ěla skončit i v případě, že je ochrana ZO 
přiznána na dobu neur čitou nebo že neuplynula dosud stanovená lh ůta. Tak tomu m ůže být 
(stejně jako u zem ědělských ZO) nap říklad tehdy, když produkty nespl ňují podmínky 
stanovené v p říslušných specifikacích nebo když není dlouhou dobu uveden na trh žádný 
produkt nesoucí dané ZO
53. Postup zrušení zápisu by mohl vést orgán pov ěřený zápisem, 
nebo alternativn ě přímo soud. Tento postup by znamenal další úrove ň kontroly a p řispíval by 
k celkové v ěrohodnosti potencionálního systému. Mohl by však vyvolávat nejistotu u držitel ů 
práv a zvyšovat náklady or gánu, který by byl za postup odpov ědný. 
 
Otázky: 
41. Souhlasíte s tím, že by m ělo být možné ZO po zápisu zrušit? 
42. Kdo by m ěl mít možnost požádat o zrušení ZO? 
43. Pokud by byl z řízen nový systém, souhlasili byste s tím, aby byl zaveden postup pro 
zrušení zápisu, a to za stejných podmínek jako u zem ědělských ZO? 
 
 
7.2 Možné konflikty mezi zem ěpisnými ozna čeními a ochrannými známkami 
 
Aby se zamezilo právní nejistot ě a dezorientaci kv ůli kolidujícím názv ům, je třeba stanovit 
jednoznačný vztah mezi možným systémem ZO pro nezem ědělské produkty a právem 
ochranných známek. 
Obecnou zásadou práva duševního vlas tnictví, jež se vztahuje na ochranné známky, vzory, 
patenty atd., je to, že platí starší právo (tj. zásada „starší právo má p řednost“). Uplat ňování 
této zásady na vztah mezi ochrannými známkami a nezem ědělskými ZO by mohlo pomoci 
celý systém zjednodušit. 
Jednotný systém ZO zem ědělských produkt ů obsahuje zvláštní usta novení o vztahu mezi ZO 
a ochrannými známkami: 
a) pověst starší ochranné známky m ůže bránit zápisu ZO, pokud by zápis ZO mohl uvád ět 
spotřebitele v omyl ohledn ě skutečné identity produktu; 
                                                            
53 Článek 54 na řízení (EU) č. 1151/2012.  
 
25 
 b) ochranná známka, jíž se tato situace netýká a o jejíž p řihlášení bylo požádáno, jež je 
zapsána nebo jež je zavedena používáním v dobré ví ře před datem podání žádosti o zápis ZO 
na úrovni EU, by m ěla existovat spole čně se zapsaným ZO; 
c) zápis ZO by m ěl zabránit zápisu ochranné známky, o jejíž p řihlášení bylo požádáno po 
zápisu ZO, pokud by to bylo v rozporu s ochranou poskytnutou ZO. V tomto p řípadě by měl 
vnitrostátní nebo evropský ú řad pro ochranné známky zápis ochranné známky zamítnout 
z moci úřední. 
V zájmu jasnosti a jednotnosti na  úrovni EU lze argumentovat, že  stejná pravidla by se m ěla 
vztahovat i na ochranu ZO nezem ědělských produkt ů. 
 
Otázky: 
44. Domníváte se, že by se na  ZO a ochranné známky m ěla vztahovat zásada „starší právo 
má přednost“ (tj. vždy platí starší právo)? 
45. Měla by mít ZO za ur čitých okolností p řednost před ochrannými známkami? Vysv ětlete.  
 
 
 
Závěr 
 
Všechny zainteresované strany se vyzývají, aby se zodpov ězením konkrétních otázek 
vyjádřily k záležitostem nadneseným v této zelené knize. Odpov ědi je třeba zaslat 
elektronickou poštou na níže uvedenou ad resu tak, aby je Komise obdržela do 28. října 2014: 
MARKT-CONSULTATION-GIs@ec.europa.eu . 
Obdržené odpov ědi budou zve řejněny na internetových stránkách G Ř pro vnitřní trh a služby, 
pokud si nep řejete jinak. Pro získání inform ací o zpracování osobních údaj ů a jednotlivých 
odpovědí doporu čujeme seznámit se s prohlášením o ochran ě soukromí p řipojeným k tomuto 
konzultačnímu dokumentu.