DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Spojené království se rozhodlo vystoupit z Evropské unie uplatněním postupu uvedeného v článku 50 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Na žádost Spojeného království schválila Evropská rada (článek 50) dne 11. dubna 2019 další prodloužení lhůty stanovené podle čl. 50 odst. 3 SEU do 31. října 2019. Pokud Spojené království do 31. října 2019 neratifikuje dohodu o vystoupení nebo nepožádá o třetí prodloužení, s nímž bude Evropská rada (článek 50) jednomyslně souhlasit, lhůta podle čl. 50 odst. 3 SEU pak uplyne. Od 1. listopadu 2019 tak Spojené království bude třetí zemí bez dohody zajišťující spořádané vystoupení. Komise se i nadále domnívá, že spořádané vystoupení Spojeného království z Unie na základě dohody o vystoupení je nejlepším řešením.

Na Spojené království se od uvedeného okamžiku přestane uplatňovat veškeré primární a sekundární právo EU. Nenastane přechodné období, které stanoví dohoda o vystoupení. To samozřejmě způsobí značné problémy občanům, podnikům a veřejným institucím a bude mít vážný negativní ekonomický a finanční dopad.

Evropská unie a 27 členských států EU dosud zavedly celou řadu opatření. Evropská komise se zejména již od listopadu 2018 připravuje na vystoupení bez dohody. Komise dosud předložila a spolunormotvůrci přijali 19 legislativních návrhů. Komise rovněž přijala 63 nelegislativních aktů a zveřejnila 100 oznámení týkajících se připravenosti.

Zásady, jimiž se řídí alternativní opatření na všech úrovních, byly uvedeny ve druhém sdělení o připravenosti na brexit ze dne 13. listopadu 2018. Patří k nim zejména zásada, že opatření by neměla napravovat škody, jimž bylo možné se vyhnout opatřeními pro připravenost a včasnými kroky příslušných zúčastněných stran.

Jak je uvedeno ve čtvrtém sdělení o připravenosti na brexit ze dne 10. dubna 2019, Komise je v souvislosti s přípravami alternativních opatření připravena navrhnout finanční podpůrná opatření ke zmírnění dopadu v nejvíce postižených oblastech a odvětvích s přihlédnutím k finančním prostředkům, které jsou k dispozici, a jakýmkoli úpravám na straně výdajů i na straně příjmů rozpočtu EU, které by mohly vyplynout z vystoupení bez dohody. Pokud jde o bezprostřednější podporu pro postižené zúčastněné strany, pravidla EU pro státní podporu nabízejí pružná řešení pro vnitrostátní opatření.

Podniky, zejména malé a střední podniky s významnou expozicí vůči Spojenému království, se rovněž mohou dostat do obtíží následkem ztráty snadného přístupu na jeho trh nebo mohou být jinak postiženy složitějšími obchodními vztahy. To by mohlo vést ke ztrátě pracovních míst. Členské státy možná budou chtít učinit kroky proti negativnímu dopadu na trh práce tím, že zavedou režimy podpory na pomoc postiženým podnikům při řízení změn, nebo tím, že přijmou opatření, jež pomohou zachovat úroveň zaměstnanosti.

Dotčeny budou i orgány veřejné správy členských států, protože budou muset vytvořit další infrastrukturu a zaměstnat další pracovníky v některých postižených odvětvích, a to ve velmi krátké době.

Například v oblasti cel a nepřímého zdanění budou vnitrostátní správní orgány muset vynaložit značné investice do infrastruktury a lidských zdrojů především v členských státech, které jsou hlavními místy vstupu a výstupu pro obchodování Evropské unie se Spojeným královstvím. Pokud jde o sanitární a fytosanitární kontroly, 27 členských států zřizuje nová stanoviště hraniční kontroly nebo rozšiřuje stávající stanoviště na místech vstupu dovozu ze Spojeného království do EU.

Výše uvedené druhy opatření budou mít pravděpodobně značný dopad na veřejné výdaje, zejména v krátkodobém horizontu a v těch členských státech, které budou obzvláště postiženy. Pro veřejné finance těchto členských států by to mohlo představovat závažnou katastrofu, která by vedla k naléhavé potřebě dodatečného financování z veřejných prostředků. Životně důležitou pomoc pro tyto členské státy a jejich finance by proto mohlo představovat uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (EUSF), kdyby byla jeho oblast působnosti rozšířena i na pokrytí negativního dopadu tohoto scénáře.

Fond EUSF byl vytvořen v roce 2002 k podpoře členských států EU a přistupujících zemí v situacích závažných katastrof způsobených přírodními jevy, jako jsou povodně, bouře, zemětřesení, sopečné erupce, lesní požáry nebo sucha. Z fondu mohou být uvolněny prostředky na základě žádosti dotčené země, pokud má katastrofa rozměr, který odůvodňuje intervenci na evropské úrovni.

Jeho fungování je hmatatelným projevem skutečné solidarity EU, na jejímž základě členské státy souhlasí s tím, že se budou vzájemně podporovat zpřístupněním dodatečných finančních zdrojů prostřednictvím rozpočtu EU.

I přes opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována, lze předpokládat, že vzhledem k obzvláště úzkým hospodářským a obchodním vztahům se Spojeným královstvím budou některé členské státy vystoupením bez dohody postiženy více než jiné. I když je krajně obtížné to přesně posoudit, vystoupení bez dohody bude mít významný dopad na ekonomiku, trh práce a veřejné finance, zejména v krátkodobém horizontu. Třebaže to bude jedinečná událost, její rušivé účinky a zátěž pro veřejné finance, kterou lze přímo přičíst vystoupení bez dohody, by mohly představovat závažnou katastrofu, a uplatnění „zásady solidarity“, která je stěžejním prvkem fondu EUSF, by tudíž bylo v zájmu zmírnění uvedených následků oprávněné.