EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 9.11.2011 
SEK(2011) 1323 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
doprovázející dokument 
Zdraví pro r ůst, program činnosti EU v oblasti zdraví pro období 2014–2020 
 
{KOM(2011) 709 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1322 v kone čném znění}  
 
 1Upozornění 
Tato zpráva o posouzení dopad ů zavazuje pouze ty útvary Komise, které se podílely na její 
přípravě, a její text je podkladem pro p řipomínky a nijak nep ředjímá záv ěrečnou podobu 
rozhodnutí Komise. 
 
 21. VYMEZENÍ  PROBLÉMU  
„Zdraví pro r ůst“, třetí program EU v oblasti zd raví na období 2014–2020 (dále jen 
„program“) bude stav ět na výsledcích dosažených v rámci prvního programu ve řejného zdraví 
na období 2003–2007 a sou časného druhého programu v obl asti zdraví na období 2008–2013.  
Nicméně v souladu s cíli strategie „Evropa 2020:  Evropská strategie pro inteligentní 
a udržitelný r ůst podporující za členění“1 a na základ ě závěrů a doporu čení, které vyplynuly 
z různých hodnocení a audit ů k předchozím program ům, zavede nový program v ur čitých 
ohledech také nový p řístup. Tento program bude cílen ější. Bude se zam ěřovat na omezen ější 
počet klíčových priorit a aktivit, kd e lze dosáhnout kritickéh o objemu, mimo jiné vytvá řením 
pákového efektu. Bude dopl ňovat politiky členských stát ů a podporovat spolupráci v oblasti 
zdraví v souladu s článkem 168 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
Poznatky získané z p ředchozích program ů a jejich hodnocení byly jednozna čné: 
a) Nový program by m ěl obsahovat mén ě cílů, které by m ěly být přesněji vytyčené. 
Svou finan ční podporu by m ěl soustředit na menší po čet činností  v klíčových prioritních 
oblastech, které p řinášejí nejv ětší přidanou hodnotu EU . To by m ělo zvýšit efektivitu 
a maximalizovat dopad programu. 
b) Program by m ěl lépe zapojit všechny zú častněné země, zejména členské státy EU 
s relativně nízkým hrubým národním d ůchodem (HND). D ůraz by měl být kladen na oblasti, 
kde nelze jednotliv ě postupovat nákladov ě efektivním zp ůsobem , kde se jasn ě jedná 
o přeshraniční záležitosti nebo otázky vnit řního trhu nebo kde spolupráce na úrovni EU 
přináší významné výhody a nár ůst efektivity. 
c) Výsledky se musí stát sou částí systému pravidelného informování  a je třeba je 
účinněji sdílet s útvary Komise, zú častněnými stranami a tv ůrci vnitrostátních politik a ší řit 
mezi ně. 
Jak je uvedeno ve sd ělení Evropské komise ze dne 29. června 2011 „Rozpo čet – Evropa 
2020“2: „Podporovat dobré zdra ví je nedílnou sou částí cílů strategie Evropa 2020 zam ěřených 
na inteligentní r ůst podporující sociální za členění. Když jsou lidé déle zdraví a aktivní, má to 
pozitivní dopad na produktivitu a konkuren ceschopnost. Inovace ve  zdravotnictví p řispívají 
k tomu, aby se v souvislosti s demografickými zm ěnami našly odpov ědi na výzvu 
udržitelnosti v tomto odv ětví, a činnosti, jejichž cílem je omezi t nerovnosti v oblasti zdraví, 
jsou důležité pro dosažení „r ůstu podporujícího za členění“.“  
Konkrétn ě v souvisejícím politickém informa čním listu o zdraví ze sd ělení o víceletém 
finančním rámci se uvádí: 
„Nový program Zdraví pro r ůst bude zam ěřen na akce s jasnou p řidanou hodnotou EU, a to 
v souladu s cíli strategie Evr opa 2020 a novými právními závazky . Hlavním cílem je:  
                                                 
1 Sdělení Komise: „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění“ 
KOM(2010) 2020 v kone čném znění. 
2 „Rozpočet – Evropa 2020“ – Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému 
a sociálnímu výboru a Výboru region ů – KOM(2011) 500 v kone čném znění. 
 
 
 3• spolupráce s členskými státy na ochran ě občanů před ohrožením zdraví 
s přeshraničním dosahem , 
• posilování udržitelnosti zdravotnických služeb ,  
• zlepšování zdraví obyvatel, spolu s p odporou inovací v oblasti zdravotnictví . 
Program nap říklad podpo ří politiku v oblasti zdraví prost řednictvím rozvoje osv ědčených 
postupů a pokynů pro diagnostiku a lé čbu vzácných nemocí , podporou evropské referen ční 
sítě týkající se nemocí , rozvojem osv ědčených postup ů a pokynů pro screening rakoviny  
a vytvořením spole čného přístupu EU k hodnocení zdravotnické techniky a elektronickému 
zdravotnictví . 
[Zároveň] výzkumná a inova ční opatření v oblasti zdraví budou podporována v rámci 
společného strategického rámce pro výzkum a inovace.“  
Komise v tomto sd ělení navrhuje p řidělit 396 milion ů EUR (v cenách z roku 2011; nebo 
446 milion ů EUR v sou časných cenách) na období 2014–2020 na výdaje zvláštního programu 
v oblasti zdraví. Z hlediska rozpo čtu se jedná nesporn ě o malý až st ředně velký program, 
zejména vezmeme-li v úvahu, že výdaje na zdravotní pé či činí téměř 10 % hrubého domácího 
produktu EU a zdravotnictví p ředstavuje jedno z nejv ětších hospodá řských odv ětví v EU.  
Zdraví není jen hodnotou samo o sob ě, je to také výrazný ekonomický faktor r ůstu. 
Zdravotnictví zam ěstnává každého desátého pracovníka v EU. Tito pat ří k nejvíce 
kvalifikované pracovní síle , jelikož je zde nadpr ůměrné zastoupení pracovník ů s terciární 
úrovní vzd ělání. Díky svému významu hraje zdravotnictví d ůležitou roli v ekonomice obecn ě 
a ve svém p řínosu pro strategii Evropa 2020. Existují p řesvědčivé důkazy o spojitosti mezi 
zdravím a hospodá řskou výkonností: dobrý zdravotní stav populace je nezbytným 
předpokladem pro dosažení inteligentního a udržitelného r ůstu podporujícího za členění. 
Dobré zdraví je nejenom jedním z nejd ůležitějších faktor ů pro zvýšení produktivity 
jednotlivce a posílení postavení ob čanů, ale vyšší po čet produktivních let díky lepšímu zdraví 
by měl okamžitý pozitivní dopad na kolektivní pr oduktivitu a konkurencesc hopnost. Zdraví je 
navíc výrazným ekonomickým faktorem r ůstu, který nejen posiluje poptávku domácností 
a zvyšuje úspory, ale také vytvá ří kvalitní pracovní místa, stimuluje inovace a vytvá ří základ 
pro silný evropský pr ůmysl.  
Konečně investice do zdraví mohou pomoci vy řešit také výzvy plynoucí ze stárnutí populace, 
jakož i lépe využít z toho plynoucí p říležitosti (b ěhem následujících 20 let se o čekává nár ůst 
počtu Evropan ů starších 65 let o 45 % z 85 milion ů v roce 2008 na 123 milion ů v roce 2030). 
S tím související témata se týkají nejenom  ochrany, podpory a zlepšení zdravotního stavu 
starších osob, ale také fi nancování rostoucích náklad ů na zdravotní pé či a zlepšení nabízené 
zdravotní pé če v reakci na vyšší a odlišná o čekávání a také zajišt ění přístupu k této pé či. 
Členské státy jsou v oblasti zdraví pod tla kem najít správnou rovnováhu mezi poskytováním 
univerzálního p řístupu k vysoce kvalitním zdravotnickým službám a respektováním 
rozpočtových omezení. Nejedná se nezbytn ě o nové problémy, ale pot řeba je řešit je stále 
naléhavější, zejména v sou časném ekonomickém klimatu. Finan ční krize ješt ě zvýšila pot řebu 
zlepšit nákladovou efektivnos t vnitrostátních systém ů zdravotní pé če. Je především na 
členských státech, aby u činily přímá opatření na své úrovni. Cílem politiky EU v oblasti 
zdraví je, jak je uvedeno ve Smlouv ě, doplňovat a podporovat tyto vnitrostátní politiky 
a posilovat spolupráci mezi členskými státy. 
Výzvou je vybudovat program EU v oblasti zdraví, který slouží nejlepším zájm ům členských 
států a ostatních zú častněných stran v rámci omezeného rozpo čtu. Je proto nutné stanovit 
 
 4priority pot řeb tak, aby výsledky programu byly využity a aby se vytvo řil pákový efekt na 
podporu a rozvoj politik v oblasti zdraví na  evropské, národní a místní úrovni. 
Program by m ěl skýtat možnosti budovat a posilovat mechanismy spolupráce a koordina ční 
procesy mezi členskými státy s ohledem na ur čení spole čných nástroj ů a osvědčených 
postupů, které vytvá řejí synergie. M ěl by přinést maximální p řidanou hodnotu EU a úspory 
z rozsahu, a tak podporovat reformy za náro čných podmínek. Z perspektivy roku 2020 
a delšího časového horizontu čelí členské státy a EU jako celek n ěkolika výzvám: 
A. Finanční udržitelnost systém ů zdravotní pé če. 
 B. Nedostatek pracovních sil ve zdravotnictví. 
  C. Potřeba zlepšit bezpe čnost pacient ů. 
  D. Nedostate čný trvalý pokrok v kontrole a prevenci chronických chorob. 
  E. Ztráta nejlepších produktivních let u velké části populace kv ůli pomalému 
nárůstu let života ve zdraví. 
 F. Rostoucí nerovnosti v oblasti zdraví nap říč Evropou a v jejím sousedství. 
 G. Celosv ětové a přeshraniční hrozby. 
Program m ůže přispět k řešení výše uvedených výzev pouze v rozsahu, v n ěmž nabízí 
finanční příležitosti vybudovat a posílit mechanismy spolupráce a koordina ční procesy mezi 
členskými státy s ohledem na ur čení spole čných nástroj ů a osvědčených postup ů, které by 
vytvářely synergie, p řinášely p řidanou hodnotu EU a úspory z rozsahu a sou časně plně 
respektovaly zásadu subsidiarity a uznávaly kone čnou odpov ědnost členských stát ů činit 
rozhodnutí, která jsou nejvhodn ější pro jejich konkrétní situaci. 
Program se uplatní tedy pouze v p řípadech, kdy členské státy nemohou jednat samostatn ě 
nebo když je koordinace zjevn ě nejlepší cestou sm ěrem k pokroku. V souladu s cíli strategie 
Evropa 2020 je u činností uskute čněných v rámci programu t řeba prokázat jejich skute čnou 
přidanou hodnotu EU a m ěřitelný dopad. 
Ke zlepšení ve řejného zdraví v EU p řispějí ještě další unijní programy financování s lépe 
zajištěnými zdroji, zejména část výzkumného programu a strukturálních fond ů zaměřená na 
veřejné zdraví. Nicmén ě program v oblasti zdraví je jediným programem zam ěřeným 
konkrétně na řešení výzev a problém ů politiky v oblasti zdraví, který zárove ň umožňuje další 
plnění cílů politiky v této oblasti. M ůže tudíž řešit záležitosti, které nespadají do p ůsobnosti 
jiných program ů financování. Jeho úsp ěch lze nicmén ě umocnit vytvo řením nezbytných 
vazeb a jasných synergií s ostatními výdajovými programy. 
2. TEST  SUBSIDIARITY  – PRÁVO  EVROPSKÉ  UNIE  JEDNAT 
Článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) d ůrazně požaduje dodržování 
zásady subsidiarity v oblasti ve řejného zdraví.  Článek stanoví, že „ činnost Unie doplňuje 
politiku členských stát ů“ a dále že „Unie doplňuje činnost členských stát ů.“ Unie m ůže také 
„podporovat  jejich činnost“.  
Jsou zde uvedeny také hlavní oblasti, ve  kterých má docházet k tomuto dopl ňování činnosti: 
• zlepšování ve řejného zdraví, 
• předcházení lidským nemocem, 
 
 5• odstraňování příčin ohrožení t ělesného a duševního zdraví, 
• boj proti nejzávažn ějším chorobám, 
• snižování škodlivých ú činků drog na zdraví, v četně informačních a preven čních opat ření, 
a 
• zlepšení vzájemného dopl ňování zdravotních služeb členských stát ů v příhraničních 
oblastech. 
Tentýž článek dále stanoví zp ůsoby, jak p řispět k boji proti nejzávažn ějším chorobám: 
• podporou výzkumu jejich p říčin, přenosu a jejich p ředcházení, 
• prostřednictvím zdravotnických informací a zdravotní výchovy, 
• sledováním vážných p řeshraničních zdravotních hrozeb, v časným varováním p řed nimi 
a bojem proti nim, 
• podněcováním spolupráce mezi členskými státy. Zejména čl. 168 odst. 2 druhý 
pododstavec uvádí, že „v úzkém spojení s členskými státy m ůže Komise vyvinout jakékoli 
užitečné podněty na podporu takové koordinace, zejména podn ěty s cílem stanovit sm ěry 
a ukazatele, po řádat vým ěnu osvědčených postup ů a připravit nezbytné podklady pro 
pravidelný dohled a hodnocení.“  
Odstavec 3 téhož článku dále stanoví, že „Unie a členské státy podporují spolupráci se t řetími 
zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti ve řejného zdraví.“ 
V této souvislosti čl. 168 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie zmoc ňuje Evropský 
parlament a Radu k p řijímání pobídkových opat ření určených k ochran ě a zlepšování lidského 
zdraví. 
 
Ověření potřebnosti 
Zatímco řešit výše uvedené problémy a rozhodovat o vnitrostátních zdravotnických politikách 
musí členské státy jakožto svrchované subjekty, v řadě případů mohou členské státy 
podniknout opat ření pouze po koordinaci na úrovni EU . Pro mnoho zemí je spolupráce mezi 
členskými státy velmi p řínosná a nákladov ě mnohem efektivn ější. Krom ě toho šance vy řešit 
globální otázky a spole čné obavy je v ětší prostřednictvím mobilizování úsilí na úrovni EU 
a zavedením spole čných hodnot a zásad. 
Program bude proto financovat p ředevším činnosti, které nemohou členské státy realizovat 
tak efektivn ě samy, ale které z velké míry záv isí na spolupráci na úrovni EU.  
3. PŘIDANÁ  HODNOTA  EU 
Zkušenosti z p ředchozích program ů přinesly celou řadu příkladů, kdy opat ření na úrovni EU 
může přinést jasnou p řidanou hodnotu, kterou členské státy uznaly (viz p řípadové studie 
v příloze k posouzení dopad ů).  
Hodnota investování do p řipravenosti, prevence a koordinace opat ření proti ohrožení zdraví 
a přenosným chorobám na úrovni EU byla jasn ě prokázána nedávno v souvislosti s ohniskem 
H1N1 v roce 2009. Posílení kapacity pro zvládnutí závažných p řeshraničních zdravotních 
hrozeb spolu se spole čným zajišt ěním očkovacích látek proti pandemiím je další oblastí, ve 
které lze dosáhnout podstatné p řidané hodnoty EU. Spolupráce v oblasti chorob p řesahujících 
hranice, jako je ch řipka H1N1, není možná ze strany jednotlivých členských stát ů, ale závisí 
na iniciativách a financování na úr ovni EU. V oblasti ohrožení zdraví spo čívá role EU 
 
 6nejenom v koordinaci reakce na tyto  hrozby, ale také v posílení schopnosti členských stát ů 
a zemí mimo EU na n ě reagovat. Zajišt ění rychlé a koordinované reakce na celosv ětové 
hrozby v oblasti zdraví pat ří také mezi role EU. 
EU může dále zajistit výrazný p řínos v záležitostech, jako je p řeshraniční zdravotní pé če 
a nerovnosti v oblasti zdraví, a rozvíjením stra tegií boje proti rostoucí antimikrobiální 
rezistenci spolu s nákladov ě efektivními zdravotnickými tech nologiemi a inovativní zdravotní 
péčí a podporou zdravého stárnu tí za pomoci evropského inova čního partnerství. Činnosti 
v rámci programu v oblasti zdraví dopl ňují a jsou p řínosné pro činnost členských stát ů 
zaměřenou na podporu zdraví a prevenci nemocí (v četně například práce na výživ ě 
a problematice kou ření a na zmírn ění nerovností v oblasti zdravotní pé če), ochranu ob čanů 
před ohrožením zdraví, zejména na p řipravenost na pandemie, bezpe čnost léčivých přípravků, 
krve, tkání, bun ěk a orgán ů a na spolupráci mezi systémy zdravotní pé če. Porozum ění 
vzácným onemocn ěním a rozvoj jejich inovativní lé čby vyžadují sdílení pacient ů 
v evropských rejst řících v různých zemích; mnoho takovýchto opat ření závisí do zásadní míry 
na programu v oblasti zdraví.  
Program v oblasti zdraví vytvo řil a posílil sít ě mezi evropskými zdravotnickými odborníky, 
státními a oblastními zdravotnickými orgány a dalšími zú častněnými stranami, které výrazn ě 
přispívají ke sdílení znalostí a budování ka pacit v oblasti zdraví v EU. Vybudoval také 
konsorcia, partnerství a další formy vým ěny informací a postup ů napříč Evropou, čímž se 
posílila spolupráce a tempo výzkumu. Výsledky projekt ů a činností financovaných 
z programu v oblasti zdraví p ředstavují nejú činnější, pokud ne jediný, zp ůsobem, jak vytvo řit 
základnu poznatk ů pro definování mnohem širších regula čních politik (nap říklad k rakovin ě, 
Alzheimerov ě chorobě, vzácným onemocn ěním nebo nerovnostem v oblasti zdraví). 
V kontextu hodnocení druhého progra mu v oblasti zdraví v polovin ě období a s ohledem na 
důkladnou analýzu p řípadových studií byla vypracována a analyzována následující kritéria 
přidané hodnoty EU týkající se  konkrétních financovaných činností: 
• posílení výměny osvědčených postup ů mezi členskými státy; 
• podpora sítí pro sdílení poznatk ů nebo vzájemné u čení;  
• řešení přeshraničních hrozeb  s cílem omezit rizika a zmírnit jejich dopad; 
• řešení některých otázek týkajících se vnitřního trhu  v případech, kdy má EU 
podstatnou legitimitu zajistit v členských státech vysoce kvalitní řešení; 
• uvolnění inovačního potenciálu  v oblasti zdraví; 
• činnosti, které by mohly vést  k systému pro srovnání ( benchmarking ) při 
rozhodování;  
• zlepšení úspor z rozsahu  vyvarováním se plýtvání zp ůsobeným duplicitami 
a optimálním využitím finan čních zdroj ů. 
4. CÍLE  PROGRAMU 
S ohledem na problémy a souvislosti popsané výše a s ohledem na omezené finan ční zdroje 
v následujících letech je obec ným cílem programu Zdraví pro r ůst spolupracovat s členskými 
státy na podnícení inovací  v oblasti zdravotní pé če a zvýšení udržitelnosti systém ů zdravotní 
péče v zájmu lepšího zdraví ob čanů EU a jejich ochrany p řed přeshraničními zdravotními 
hrozbami.  Specifické cíle, z nichž program vychází, jsou zam ěřeny na výstupy a zd ůrazňují praktické 
výsledky a jejich p řevzetí do vnitrostátních program ů a zdravotních politik jednotlivých 
 
 7členských stát ů tak, aby bylo dosaženo pákového efektu u opat ření v oblasti zdraví 
a v ostatních politikách a dalších programech financování EU:  
1. Vyvinout na úrovni EU spole čné nástroje a mechanismy pro řešení nedostatku zdroj ů, 
jak lidských, tak finan čních, a usnadnit zavád ění inovací v oblasti zdravotní pé če s cílem 
přispět k vytváření inovativních a udržitelných systém ů zdravotní pé če  
Podporou úsilí členských stát ů o zlepšení ú činnosti a finan ční udržitelnosti zdravotní pé če 
chce program EU v oblasti zdraví podpo řit přesun významných zdroj ů v tomto odv ětví do 
nejvíce inovativních a hodnotných produkt ů a služeb, které mají zárove ň dlouhodob ě nejlepší 
tržní potenciál a úsporu náklad ů. Reforma systému zdravotní pé če musí jasn ě spočívat 
v kombinaci okamžitých p řínosů, pokud jde o ú činnost, a dlouhodobých strategických 
opatření zaměřených na hlavní činitele náklad ů. To je jediný zp ůsob, jak mohou zem ě zajistit 
univerzální p řístup a rovné podmínky ve zdravotnictví,  financování zdra votnictví a využití 
systému. Nap říklad evropská spolupráce v oblasti hodnocení zdravotni ckých technologií  
nejenom omezí duplicity a povede ke sdílení odborných znalostí, ale m ůže uvolnit potenciál 
pro udržitelné inovace ve zdravotnických produktech a službách. 
Zásadní význam má vytvo ření spole čných nástroj ů a mechanism ů na úrovni EU, které 
pomohou vnitrostátním systém ům zdravotní pé če poskytovat více pé če při použití mén ě 
zdrojů. Jsou zapot řebí inovativní řešení nedostatku pracovních sil a pro maximalizaci 
účinnosti systém ů zdravotní pé če prostřednictvím používání inovativních produkt ů, služeb 
a nástrojů. 
Strategie Evropa 2020 identifikuje inovace jako klí č k vytvoření inteligentního r ůstu. 
V oblasti zdraví existuje obrovs ký potenciál „inteligentního r ůstu“, který m ůže přinést vyšší 
účinnost a nové zdravotnické zásahy a produkty p řizpůsobené naší spole čnosti. Inovace 
reagují na výzvu udržitelnosti systém ů zdravotní pé če jak podporou zcela nových řešení, která 
jsou odpov ědí na neuspokojené pot řeby, tak efektivn ějším využíváním toho, co je již 
k dispozici, a vytvá řením vhodných podmínek pro budoucí inovace. Na inovace je t řeba 
pohlížet nejenom jako na inovace založené na  technologiích, ale také jako na organiza ční 
a společenské inovace, které se soust ředí na lidský faktor, tak, aby poskytly skute čné přínosy 
nákladově efektivním zp ůsobem. 
Nedávná hospodá řská krize ješt ě zvýšila tlak vyplývající z pot řeby zlepšit nákladovou 
efektivnost systém ů zdravotní pé če, takže se z této pot řeby stala jedna z hl avních politických 
priorit, která pravd ěpodobně zůstane na po řadu ještě po mnoho následujících let. Členské 
státy budou muset najít rovnováhu mezi pot řebou poskytnout p řístup všem a rostoucí 
poptávkou po kvalitních zdra votních službách v dob ě omezených zdroj ů. 
Nákladov ě efektivní používání zdravo tnických technologií, v četně aktuálních terapií 
založených na genomice, adekvátn í nabídka zdravotnických odborník ů, odborné znalosti 
nezbytné pro lepší rozhodování a podpora inova tivního evropského partnerství v oblasti 
zdravého a aktivního stárnutí, to jsou oblasti, ve kterých by program mohl zaujetím velmi 
pragmatického p řístupu hrát d ůležitou roli v rámci tohoto politického cíle. 
2. Rozšířit přístup k odborným léka řským poznatk ům a informacím pro zvláštní p řípady, též 
přesahující hranice stát ů, a vyvinout spole čná řešení a pokyny pro zlepšení kvality 
zdravotní pé če a zvýšení bezpe čnosti pacient ů s cílem zvýšit dostupnost lepší a bezpe čnější 
zdravotní pé če pro občany EU 
Zlepšování p řístupu ke zdravotní pé či pro všechny ob čany bez ohledu na p říjem, spole čenské 
postavení, lokalitu a národnost je klí čem pro p řekonání sou časných závažných nerovností 
v oblasti zdraví. Všichni ob čané EU by m ěli mít přístup k bezpe čné a vysoce kvalitní 
zdravotní pé či bez ohledu na jejich situaci. V praxi jsou však v EU v p řístupu ke zdravotní 
 
 8péči stále velké rozdíly. Obecn ě se uznává, že zdraví je klí čovým faktorem nerovností, jelikož 
špatný zdravotní stav má často podstatný vliv na dostupnost ú činné zdravotní pé če a na 
možnosti jednotlivých ob čanů řídit se informacemi o zdraví, které jsou ší řeny na národní 
a evropské úrovni. Opat ření v rámci všech cíl ů programu by m ěla pomoci p řekonat takovéto 
nerovnosti řešením různých zdravotních faktor ů, které vedou k nerovnostem a jejich nár ůstu, 
a doplňovat činnosti ostatních program ů, které řeší konkrétn ě společenské a regionální rozdíly 
v EU.  
S ohledem na zlepšení p řístupu ke zdravotní pé či, zejména za konkrétních podmínek, za 
kterých jsou vnitrostátní kapacity nedostate čné, představuje posilování tvorby sítí evropských 
referenčních center dostupných všem ob čanům v EU jasnou p řidanou hodnotu.  
Sdílení omezených v ědomostí a co nejú činnější spojení zdroj ů v EU je možné, jak je vid ět 
například na vzácných onemocn ěních3. V rámci konkrétního cíle 2 se toto sdílení zdroj ů 
rozšíří do ostatních oblastí zdraví, které vyžadují zvláštní koncentraci zdroj ů nebo odborných 
znalostí pro posouzení r ůzných klinických situací. Hlavním cílem je v tomto p řípadě sdílet 
lékařské odborné kapacity a zn alosti, aby se zlepšil p řístup k diagnóze a program ům pro 
všechny pacienty, kte ří vyžadují vysoce specializovanou pé či pro specifické choroby nebo 
skupiny chorob. 
Takové sít ě by byly p řínosem pro již zna čné odborné znalosti a kapacity pro specifické 
složité/špi čkové diagnostické nebo lé čebné služby zú častněných center, což by p řineslo 
významnou p řidanou hodnotu formou vyšší  kvality a nákladové ú činnosti po celou dobu 
poskytování pé če. 
Konečným cílem je zlepšit zdraví pacient ů zvýšením p řeshraničních možností. To by navíc 
pomohlo členským stát ům posílit postavení pacient ů zlepšením dostupnosti informací a v ětší 
transparentnosti poskytované pé če, což by vedlo k dosažení lepších výsledk ů zdravotní pé če. 
Mezi konkrétní činnosti v rámci tohoto politického cíle pat ří zavedení akreditace a podpora 
evropských referen čních sítí, posílení spolupráce v oblasti bezpe čnosti pacient ů a kvality pé če 
a zlepšení obez řetného užívání antimikrobiální ch látek v humánní medicín ě. 
3. Rozpoznat a ší řit nákladov ě efektivní osv ědčené postupy pro preventivní opat ření 
a podporovat jejich zavád ění, a to řešením hlavních rizikových faktor ů, tj. kou ření, 
nadměrné konzumace alkoholu a obezity, a rovn ěž HIV/AIDS, se zvláštním z řetelem na 
přeshraniční rozměr, s cílem p ředcházet nemocem a napomáhat lepšímu zdraví 
Prevence onemocn ění a podpora zdraví p řispívají k nár ůstu počtu let života prožitých ve 
zdraví nebo dobrém zdraví. Krom ě toho, že zdraví je nejv ětším bohatstvím a cílem samo 
o sobě, zdraví ob čané přispívají k ekonomické prosperit ě svou vyšší ú častí na trhu práce 
a produktivitou. Správn ě nasměrované investice na podporu zdraví a prevenci onemocn ění 
jsou jedním z nákladov ě nejefektivn ějších prost ředků, jak stimulovat r ůst hrubého domácího 
produktu. V kontextu stárnoucí spole čnosti a delšího aktivního života je to skute čně zásadní.  
Správné investice povedou nejenom k lepším u zdraví, ale také k delšímu a produktivn ějšímu 
životu a snížení nedostatku pracovní ch sil. Pokud se budou Evropané t ěšit lepšímu zdraví, 
budou schopni nadále p řispívat k ekonomice i v pr ůběhu stárnutí – jako pracovníci, 
dobrovolníci a spot řebitelé. Odborných znalos tí starších osob bude rovn ěž potřeba, a o to více 
v populaci s nízkou porodností a nedostat kem kvalifikovaných pracovních sil. 
                                                 
3 Viz příloha 7 případové studie k evropským referen čním sítím pro vzácná onemocn ění a ORPHANET. 
 
 9Program p ředpokládá činnost na podporu úsilí členských stát ů zaměřeného na nár ůst počtu 
zdravých a produktivních let života v oblastech nákladov ě efektivních podp ůrných 
a preventivních opat ření zaměřených na rizikové faktory a so uvisející zdravotní faktory, 
chronická onemocn ění a rakovinu. 
4. Vyvíjet jednotné p řístupy a prokázat jejich význam pro lepší p řipravenost a koordinaci 
v případech naléhavého ohrožení zdraví s cílem chránit ob čany před přeshraničními 
zdravotními hrozbami 
V nedávné minulosti čelila EU n ěkolika závažným p řeshraničním zdravotním hrozbám jako 
pandemické ch řipce nebo SARS. Pravomoci EU  týkající se koordinace p řipravenosti a reakce 
na závažné p řeshraniční zdravotní hrozby jsou zakotveny ve Smlouv ě. Takovéto zdravotní 
hrozby nejsou z podstaty v ěci omezeny na vnitrostátní hranice a členské státy je nemohou 
samostatn ě účinně řešit. EU musí být na tyto hrozby dob ře připravena. Mohou mít vliv 
nejenom na zdraví a život ob čanů, ale také na ekonomiku.  
Pro minimalizaci dopad ů přeshraničních zdravotních hrozeb na ve řejné zdraví, od masové 
kontaminace zp ůsobené chemickou nehodou až po epidemie nebo pandemie, jako byly ty, 
které nedávno rozpoutaly E. coli , H1N1 nebo SARS (syndrom akutního respira čního selhání), 
je nutné zavést nebo posílit pevné mech anismy a nástroje pr o odhalování, posouzení 
a zvládání závažných p řeshraničních ohrožení zdraví. Vzhledem k charakteru t ěchto hrozeb 
jsou zapot řebí koordinovaná opat ření v oblasti ve řejného zdraví na úrovni EU, která by řešila 
různé aspekty na základ ě plánování p řipravenosti a reakce, st abilního a spolehlivého 
posouzení rizik a silného rámce pro řízení rizik a krizí. 
Prvořadým cílem je zp řísnit monitorování, systém v časného varování a boj proti závažným 
přeshraničním ohrožením zdraví, i ve sv ětle konceptu „jedno zdraví“ a s ohledem na práv ě 
vyvíjený komplexní rámec týkající se bezpe čnosti v oblasti zdraví. 
V tomto kontextu by budoucí program Zdraví pro r ůst podpořil provád ění legislativy EU 
týkající se ohrožení zdraví a činnosti EU v oblasti řízení krizí ve ve řejném zdraví. Budou se 
řešit všechny prvky řízení krizí: plánování p řipravenosti a reakce, ko munikace o rizicích 
a krizová komunikace, budování kapacit pro posouzení rizik a školení, vým ěna zkušeností 
a osvědčených postup ů týkajících se řešení mimo řádných událostí v oblas ti zdraví. Zvažovaná 
opatření sahají od podpory rozvoje klí čových kapacit a norem pro p řipravenost členských 
států až po plánování reakce.  
Do tohoto budování kapacit pat ří dohled, odhalování a posouzení rizik u nejzávažn ějších 
chorob, na základ ě revidované a dopl ňované legislativy, spolu s nadnárodní, meziodv ětvovou 
odbornou p řípravou a iniciativami pro prevenci a kontrolu p řenosných chorob, 
antimikrobiální rezistence a infekc í spojených s poskytováním zdravotní pé če, plus zlepšení 
politik a strategií o čkování na úrovni EU.  
5. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Možnost 1  odpovídá absolutnímu minimu činností vyplývajících z právních závazk ů, které 
ukládá Smlouva a stávající acquis  EU v oblasti lé čivých přípravků, zdravotnických 
prostředků, látek lidského p ůvodu, práv pacient ů v přeshraniční zdravotní pé či, zdravotní 
bezpečnosti (přeshraniční ohrožení zdraví) a tabáku. 
Možnost 2  odpovídá základnímu scéná ři. Spočívá v pokra čování programu v jeho stávající 
podobě beze zm ěn vyplývajících z výsledk ů hodnocení, krom ě bezprost ředních právních 
závazků. 
 
 10Možnost 3, díl čí možnost A  odpovídá dob ře strukturovanému programu, s cíli SMART 
a prioritními činnostmi, který p řináší přidanou hodnotu EU s lepším monitorováním výsledk ů 
a dopadů. Bude zam ěřen na:  
• podporu činností, které vyžadují sou časné právní p ředpisy EU z oblasti zdraví 
a vnitřního trhu, 
• podporu zavád ění inovativních řešení zam ěřených na zlepšení konkrétních bod ů 
týkajících se kvality, ú činnosti a udržitelnosti systém ů zdravotní pé če, 
• prevenci onemocn ění na úrovni EU tím, že bude podporovat a dopl ňovat úsilí 
členských stát ů zvýšit po čet let, které ob čané prožijí ve zdraví, v četně aspektu 
omezení nerovností v oblasti zdraví, ale zejména pomocí jiných prost ředků než jsou 
zdroje programu a s omezením na vytvá ření pracovních metod a hodnocení politik, 
• podporu a dopln ění úsilí členských stát ů chránit ob čany před přeshraničními 
zdravotními hrozbami. 
Možnost 3, díl čí možnost B  odpovídá dob ře strukturovanému program u, který se však jako 
kompromis zabývá pouze jedním z obecných cíl ů. Tento program by byl zam ěřen na: 
• podporu činností, které vyžadují sou časné právní p ředpisy EU z oblasti zdraví 
a vnitřního trhu, 
• podporu zavád ění inovativních řešení zam ěřených na zlepšení konkrétních bod ů 
týkajících se kvality, ú činnosti a udržitelnosti v oblasti zdraví, 
• podporu a dopln ění úsilí členských stát ů chránit ob čany před přeshraničními 
zdravotními hrozbami. 
Možnost 3, díl čí možnost C  odpovídá programu omezenému na podporu činností, které 
vyžadují sou časné právní p ředpisy EU týkající se zdraví a vnit řního obchodu, a na podporu 
a doplnění úsilí členských stát ů chránit ob čany před přeshraničními zdravotními hrozbami. 
Součástí programu by bylo také ší ření výsledk ů současného programu v oblasti zdraví s cílem 
zohlednit záv ěry předchozích hodnocení. 
Možnost 4  odpovídá dob ře strukturovanému programu zam ěřenému na stejná témata jako 
možnost 3A, ale navíc s konkrétním cílem pro řešení širších spole čenských a ekonomických 
příčin nerovností v oblasti zdraví prost řednictvím vhodných finan čních prost ředků. Tato 
možnost by s sebou nesla podstatn é navýšení krytí programu.  
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Možnost nep ředpokládající v ůbec žádné zdroje  nebyla vzata v úvahu. Bez prost ředků by 
Komise jednoduše nebyla schopna naplnit své záv azky vyplývající ze st ávajících právních 
předpisů. 
Možnost 1  by vedla ke snížení pod pory EU na politiku ve řejného zdraví a byla by v rozporu 
se závěry hodnocení sou časného programu v oblasti zdraví a požadavky po pokra čování 
programu, které vznesli minist ři zdravotnictví EU a ostatní zú častněné strany. Tato možnost 
by nezajistila dostate čnou podporu budoucí politice ve řejného zdraví. 
Možnost 2  by umožnila do ur čité míry zohlednit obavy členských stát ů a zúčastněných stran 
a měla by pákový efekt na vnitrostátní politiky v oblasti zdraví. Nicmén ě vzhledem k absenci 
logiky intervence, nedostatku realistických cíl ů SMART, velkému po čtu neprioritních 
činností a nekonkrétním ukazatel ům pro měření dosažení výsledk ů by jakýkoliv druh dopadu 
 
 11bylo jednak velmi obtížné posoudit, a jednak by byl velmi omezený, jelikož není sou částí 
logiky. Tento typ programu by neumožnil dosažení cíl ů a nebral by v potaz doporu čení 
vyplývající z p ředchozích hodnocení a audit ů. 
Možnost 3, díl čí možnost A  umožní dosažení konkrétních cíl ů prostřednictvím činností, které 
jsou definovány a up řednostňovány v tomto posouzení dopad ů. Byly by napln ěny právní 
závazky Komise. Navrhovaný program by řešil hlavní oblasti, které byly p ředmětem kritiky 
externích hodnocení a zprávy Ú četního dvora. Program by m ěl logiku intervence, dob ře 
definované politické cíle, realistické a pragmaticky konkrétní cíle SMART zam ěřené na 
výsledky. S pomocí specifických kritérií p řidané hodnoty EU by byly stanoveny priority 
činností a byl by definován soubor ukazatel ů pro měření výsledk ů a míry přejímání výsledk ů 
programu členskými státy. Bylo by tudíž možné zm ěřit dosažené výsledky a jednat, pokud by 
tyto nebyly v souladu se stanovenými milníky, a kone čně určit dopad programu. 
Možnost 3, díl čí možnost B  odpovídá nižšímu rozpo čtu, než má sou časný program, 
a uvolnění prostředků uvedenému ve sd ělení o víceletém finan čním rámci. Tato možnost by 
neumožnila uspokojiv ě řešit výzvy, kterým čelíme v oblasti ve řejného zdraví, jelikož by došlo 
ke ztrátě synergií mezi podporou dobrého zdraví a chronickými onemocn ěními, zejména 
s ohledem na expozici ob čanů chronickým onemocn ěním. Program by nereagoval na 
očekávání členských stát ů a ostatních zú častněných stran. 
Možnost 3, díl čí možnost C  odpovídá zcela možnosti 1, al e s konkrétním cílem v oblasti 
ohrožení zdraví. Zatímco právní závazky Komise by byly napln ěny a byly by provedeny 
činnosti v oblasti ohrožení zdraví, všechny ostatní činnosti na úrovn i EU by byly p řerušeny. 
To by vedlo ke snížení podpory EU na politiku v oblasti ve řejného zdraví a bylo by to 
i v rozporu se záv ěry hodnocení sou časného programu v oblasti zdraví a požadavkem na 
pokračování programu, který vznesly zú častněné strany a členské státy. Nezaru čilo by to 
odpovídající podporu budoucí politice v oblasti ve řejného zdraví, na které se práv ě pracuje. 
Možnost 4  znamená podstatné navýšení rozpo čtu na veřejné zdraví, což je nereálné. 
Výsledek porovnání možností byl jednozna čný: Možnost 3A je zdaleka nejvíce 
upřednostňovaná.  
7. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Program bude každoro čně monitorován, aby byl posouzen pokrok sm ěrem k dosažení 
konkrétních cíl ů s ohledem na ukazatele výsledk ů a dopadu a aby bylo možné provést veškeré 
nezbytné úpravy priorit politiky a financování. 
Na žádost Komise, bez neúm ěrného zvýšení administrativní zát ěže, předloží členské státy 
veškeré dostupné informace o provád ění a dopadu programu. 
Navrhuje se z řízení orienta čního vnitřního víceletého pracovního pr ogramu, který by sloužil 
jako návod pro vytvo ření ročních pracovních plán ů. 
Program bude využívat celou řadu finan čních mechanism ů: výzvy k p ředkládání návrh ů, 
granty na činnosti s členskými státy, granty pro mezináro dní organizace, provozní granty 
a veřejné zakázky. Jak je uvedeno v hodnoceních, zkušenosti s jejich zavedením v sou časném 
programu v oblasti zdraví jsou pozitivní a má  se za to, že se jedná o zlepšení systému 
v porovnání s p ředchozím programem v oblasti ve řejného zdraví. 
Program bude p ředmětem hodnocení uprost řed období a ex post. Hodnocení uprost řed období 
bude sloužit jako posouzení dopadu pro p řípadný následný program v oblasti zdraví po 
roce 2020.