V Bruselu dne 2.2.2005

SEK(2005) 147 v konečném znění

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2004-2007

(předložená Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, tj. státy, které nepřijaly jednotnou měnu, jsou povinny předkládat Radě a Komisi konvergenční programy. Podle článku 9 tohoto nařízení má Rada za úkol všechny konvergenční programy přezkoumat, a to na základě hodnocení vypracovaného Komisí a výborem ustaveným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Požaduje se, aby Rada na základě doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a po prostudování programu zaujala své stanovisko. Podle uvedeného nařízení jsou členské státy povinny předkládat každoročně aktualizaci svých konvergenčních programů, které může Rada v souladu se stejnými postupy také přezkoumat.

Členské státy, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, jednotnou měnu nesdílí, požaduje se však od nich, aby v příslušné lhůtě splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria dlouhodobé udržitelnosti stavu veřejných financí, a vyhověly tak podmínkám pro přijetí eura Vzhledem k tomu, že byl v Polsku v roce 2003 zaznamenán celkový schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, Rada dne 5. července 2004 rozhodla, že schodek Polska je nadměrný, a doporučila, aby byla v tomto směru nejpozději do roku 2007 zjednána náprava v souladu s konvergenčním programem z května 2004. Zvláště bylo Polsku doporučeno energicky provést opatření, která se podle květnového konvergenčního programu předpokládají, zejména ta, jež jsou obsažena v tzv. Hausnerově plánu . Bylo doporučeno provést účinná opatření, kterými by se v souladu s Paktem o stabilitě a růstu (PSR) do stanoveného termínu 5. listopadu 2004 dosáhlo cílového schodku na rok 2005. Mimoto byly polské orgány vyzvány, aby použily další možné příjmy ke snížení celkového schodku veřejných financí a k zastavení růstu míry zadlužení. Ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 Komise konstatovala, že polská vláda zasáhla na poli opatření plánovaných k dosažení cílového schodku pro rok 2005 účinně [2].

Členské státy, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, se zavázaly, že předloží svůj konvergenční program do 15. května 2004 a jeho první aktualizaci ke konci roku 2004. První konvergenční program Polska zahrnující období 2004-2007 byl předložen dne 17. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu předložilo Polsko dne 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení této aktualizace na základě své hospodářské prognózy z podzimu 2004 a s přihlédnutím ke kodexu chování[3], ke společně dohodnuté metodě posuzování potenciálních výstupů, k doporučení uvedeným v Obecných zásadách hospodářské politiky na období 2003-2005 a k zásadám stanoveným ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[4]. Toto hodnocení opravňuje k následujícím závěrům:

- Polsko předložilo Evropské komisi svůj aktualizovaný konvergenční program na období 2004-2007 dne 1. prosince 2004, poté, kdy jej dne 30. listopadu 2004 schválila Rada ministrů. Dokument zahrnuje opatření přijatá v rozpočtu na rok 2005 a vychází z vládního „ Programu racionalizace a snižování veřejných výdajů“ (tzv. Hausnerova plánu ), schváleném v lednu 2004. Program částečně splňuje požadavky, jež na údaje klade „kodex chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“, a dodržuje standardy ESA95. Kvalita údajů ESA95 týkajících se složení celkových příjmů a výdajů veřejných financí statistickým standardům ESA95 zcela neodpovídá. Proto se Polsko vyzývá, aby dosáhlo souladu s požadavky kladenými na tyto údaje.

- Podle makroekonomického rámce předloženého v programu by se měl reálný růst HDP zpomalit z hodnoty 5,7 % v roce 2004 na 5,0 % v roce 2005 a 4,8 % v roce 2006, načež by měl v roce 2007 nastat znovu obrat na 5,6 %. Během prognózovaného období bude hnací silou růstu domácí poptávka, zatímco u příspěvku čistého vývozu se očekává, že bude počínaje rokem 2005 záporný. Makroekonomický scénář do roku 2006 je přijatelný a blíží se prognózám útvarů Komise z podzimu 2004, i když podle těch bude v roce 2006 růst HDP o něco nižší. Naproti tomu prognóza růstu na poslední rok programu se jeví jako nadhodnocená. Předpokládané zrychlení růstu HDP v roce 2007 odráží optimistické předpoklady růstu jak potenciálních výstupů, tak domácí poptávky. Konkrétně se v programu předpokládá potenciální nárůst z hodnoty 3,6 % v roce 2004 na 4,7 % v roce 2007 (podle výpočtů útvarů Komise), což koncem programového období vede k rozdílu ve výstupech přesahujících zhruba 2 %. Z toho lze také soudit, že cenové tlaky mohou být silnější, než se v programu předpokládá.

- Během roku 2004 se inflace v Polsku z velmi nízkých hodnot roku 2003 zvyšovala, toto tempo se však v poslední době zpomalilo. Inflační vlna projevující se v období od dubna do srpna 2004 byla většinou důsledkem přechodných faktorů (ceny potravin a ropy, zvýšení daní v souvislosti s přistoupením), zatímco pokračující mírný nárůst mezd a silnější zlotý působí jako podpůrné faktory pro perspektivní zpomalení inflace v roce 2005. Zlotý během většiny roku 2004 značně zpevňoval, takže oproti prosinci 2003 posílil vůči euru zhruba o 13 %. Také v efektivním vyjádření, jak nominálně, tak reálně, zaznamenal zlotý v průběhu roku 2004 zhodnocení o více než 10 % (meziroční porovnání ke konci roku). Rozdíl ve výnosech mezi polskými referenčními dluhopisy a dluhopisy v eurozóně se v polovině roku 2004 oproti stejnému období předchozího roku vzhledem k obavám investorů ze způsobu řízení hospodářské politiky zvětšil, v posledních měsících však opět poklesl, takže koncem roku činil zhruba 200 základních bodů. Neočekává se žádná změna stávajícího uspořádání ani v měnové oblasti, ani v oblasti směnného kurzu; předpokládá se tedy rámec přímého cílování inflace ve spojení s plovoucím směnným kurzem.

- Rozpočtová strategie, z níž aktualizovaný program vychází, usiluje o to, aby celkový schodek veřejných financí poklesl do roku 2007 pod úroveň 3 % HDP a aby se míra zadlužení udržela pod hladinou 60 % HDP. V aktualizaci se předpokládá postupné snižování schodku z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007. Na otevřené penzijní fondy (očekávaný roční přínos 1,5 % HDP) se v rámci celkových veřejných financí pohlíží jako na povolené v přechodném období, které Eurostat umožnil. V porovnání s předchozím programem je nejvýznamnějším rozdílem změna cíle celkového schodku veřejných financí v roce 2007 o 0,7 procentního bodu HDP směrem vzhůru, a to i přes očekávané oživení hospodářského růstu. Fiskální konsolidace by měla být důsledkem uskutečnění komplexního souboru opatření obsažených v Hausnerově plánu, který, pokud by byl dokonale proveden, by během období 2005-2007 vedl odhadem k celkovému rozpočtovému dopadu ve výši 4,7 % HDP (oproti předchozímu programu snížení o 0,6 procentního bodu).

- Snížení souhrnného schodku mezi léty 2004 a 2007 je méně ambiciózní než v květnovém konvergenčním programu a činí 3,2 místo 4,2 procentního bodu. Plánovanou strategii konsolidace ohrožuje řada rizik. Riziko opožděného nebo neúplného provedení zamýšlených opatření Hausnerova plánu, jak je uvádí hodnocení programu z května 2004, je již nyní skutečností. Přetrvává nejistota, pokud jde o uskutečnění zbývajících opatření, která jsou již obsažena v rozpočtu na rok 2005, ale která vyžadují legislativní úpravu. Přestože Parlament dvě důležitá opatření zamítl, cílový schodek zůstává nezměněný. Téměř polovina opatření zaměřených na další úspory příjmů a výdajů, jež jsou v aktualizaci uvedeny, není konkretizována. Další riziko pro udržitelnost veřejných financí představují podmíněné závazky. Podmínkou pro dosažení cílových hodnot schodku je také to, aby v průběhu programového období došlo k očekávanému vysokému růstu HDP. Financovaný penzijní systém je navíc i nadále zařazen do systému veřejných financí. Při změnách klasifikace v roce 2007 budou hodnoty schodku každoročně korigovány směrem vzhůru o 1,5 procentního bodu. Vzhledem ke stanovení nového cíle pro schodek v roce 2007 ve výši 2,2 % HDP nelze při neexistenci dalších úsporných opatření zajistit splnění doporučení Rady, tj. snížit schodek v posledním roce programu pod úroveň 3 %. Z hlediska posouzení rizik může být rozpočtový výsledek horší, než se očekává.

- Míra dluhu veřejných financí by měla v období 2004-2006 vzrůst o kumulativní 2,6 procentního bodu a koncem roku 2006 by měla dosáhnout vrcholu 48 % HDP, načež by v roce 2007 měla o 0,8 procentního bodu poklesnout. Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 bude vývoj dluhu o něco méně příznivý. Tím, že na základě rozhodnutí Eurostatu budou otevřené penzijní fondy zařazeny mimo odvětví veřejných financí, dojde k nárůstu hodnot dluhu v období 2005-2007 každoročně v průměru zhruba o 6 procentních bodů. Míra dluhu tedy zůstane pod referenční hodnotou 60 % HDP i při této změně zařazení. Prognóza dluhu na rok 2004 byla oproti květnovému programu revidována přibližně o 3 procentní body směrem dolů, hlavně v důsledku toho, že nominální růst HDP je silnější, než se očekávalo, a dále v důsledku zhodnocovacích vlivů po zpevnění zlotého. Během zbývající části programového období by mohla zlepšující se primární salda a vysoký nominální růst částečně kompenzovat tlak na čisté zadlužení nevysvětlitelný deficitem a vnitřní dynamikou dluhu (stock-flow adjustment), částečně vyplývající z nutnosti předfinancovávat prostředky z fondů EU. Podmínkou pro uskutečnění plánovaného zpomalení a případné změny trendu zvyšování míry zadlužení jsou také dostatečné výnosy z privatizace. Pro plánovaný průběh snižování dluhu představují riziko také podmíněné závazky. Státní záruky dosáhly koncem roku 2004 hodnotu 3,9 % a očekává se, že v následujících letech ještě porostou. Mimoto se stále zvyšuje nevyrovnaný dluh systému zdravotnictví a rostou očekávání, že zde stát bude intervenovat.

- V aktualizaci jsou jenom zběžně popsána opatření předpokládaná v Hausnerově plánu na omezení sociálních výdajů a zlepšení hospodaření v oblasti veřejných výdajů. Cesta nápravy, jak je v programu uvedena, závisí rozhodujícím způsobem na uskutečnění plánované reformy sociálního zabezpečení. Aktualizace doplňuje květnový konvergenční program, kde se o většině opatřeních jedná, včetně odhadu jejich dopadů na rozpočet. Kromě dopadu na rozpočet by tyto reformy měly usnadnit snížení velkého daňového zatížení pracujících, které patří k hlavním překážkám při vytváření pracovních příležitostí a odrazuje od účasti na trhu práce. Aktualizace se také zabývá problémem, jak snížit poměrně vysoký podíl zákonem stanovených výdajů. Působením reformy veřejných financí a racionalizací výdajů by se podíl mandatorních (zákonem stanovených) výdajů měl snížit ze 42,5 % v roce 2003 na 39,3 % v roce 2007.

- Vzhledem k tomu, že chybějí odhady pro období po roce 2020, lze jen velmi obtížně posoudit dlouhodobou udržitelnost polských veřejných financí, jelikož většina dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet se projeví až po roce 2020. Na základě dostupných informací nelze ovšem vyloučit určitá rizika. Stále zůstávají významné nejistoty, pokud jde o to, jaký vliv na rozpočet budou mít opatření, jejichž cílem je posílit dlouhodobé rozpočtové trendy.

- I když strategie vyložená v programu spočívá ve střednědobém výhledu hlavně ve vlivu penzijní reformy a potřebné rozpočtové konsolidace, budou v budoucnu zapotřebí další reformní opatření, která by pomohla čelit problému stárnutí obyvatelstva. K udržitelnému stavu rozpočtu v dlouhodobém výhledu by tedy mělo přispět úspěšné uskutečnění plánovaných opatření, přísné sledování nevyrovnaných podmíněných závazků a rozhodné dosažení plánované rozpočtové konsolidace ve střednědobém výhledu.

- Celkově je hospodářská politika nastíněná v aktualizaci částečně ve shodě s Obecnými zásadami hospodářské politiky v oblasti veřejných financí specifickými pro danou zemi. Na jedné straně vyhovuje program požadavku snižování celkového schodku veřejných financí, jak jej doporučuje Rada, přičemž základem pro toto snižování je uskutečnění Hausnerova plánu . Na druhé straně však nejsou v programu uvedena konkrétní opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvláště pokud jde o řešení zvyšujícího se objemu podmíněných závazků.

- Z hlediska výše uvedeného hodnocení a na základě doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 by mělo Polsko posílit fiskální korekci a snížit cílovou hodnotu schodku pro rok 2007. Má-li se schodek v roce 2007 snížit pod úroveň 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem, je třeba, aby Polsko zajistilo úplné provedení strukturálních opatření Hausnerova plánu a přijalo další opatření na fiskální konsolidaci. Pokud se rizika spojená s prováděním skutečně projeví, bude třeba zavést ještě další alternativní opatření. Dále by mělo být Polsko vyzváno, aby se usilovněji zabývalo problémem stále narůstajícího objemu podmíněných závazků.

Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska a postupuje je Radě.

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2004-2007

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

1. Dne [17. února 2005] p řezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2004-2007. Program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Kvalita údajů ESA95 týkajících se složení příjmů a výdajů celkových veřejných financí statistickým standardům ESA95 zcela neodpovídá. Program se od požadavků kladené na údaje odchyluje rovněž v oblasti dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Proto se Polsko vyzývá, aby zajistilo soulad s požadavky kladenými na tyto údaje.

2. Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by měl reálný růst HDP zpomalit z 5,7 % v roce 2004 na průměrných 4,9 % v letech 2005 a 2006 s následným návratem na hodnotu 5,6 % v roce 2007. Podle současných dostupných údajů odráží tento scénář celkem optimistické růstové předpoklady. Zatímco odhady růstu na léta 2005 a 2006 jsou realistické, prognóza růstu na poslední rok programu se jeví jako nadhodnocená; zvláště se v předpokládaném zrychlení růstu HDP v roce 2007 odrážejí optimistické předpoklady růstu potenciálního výstupu a síly domácí poptávky. Odhady inflace v programu se jeví jako podhodnocené.

3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Polsko má nadměrný schodek, a doporučila, aby byla do roku 2007 zjednána náprava. Rozpočtová strategie, ze které aktualizovaný program vychází, je zaměřena na snížení celkového schodku veřejných financí do roku 2007 pod úroveň 3 % HDP a na udržení míry zadlužení pod hladinou 60 % HDP. Podle aktualizace by se měl schodek postupně snižovat z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007, včetně přebytku otevřených penzijních fondů (odhadovaný dopad 1,5 % HDP). Největším rozdílem oproti předchozímu programu je zvýšení celkového cílového schodku veřejných financí v roce 2007 o 0,7 procentního bodu HDP, a to i přes očekávané zlepšení hospodářského růstu.

4. Fiskální konsolidace by se mělo dosáhnout souborem opatření obsažených v Hausnerově plánu, který, pokud bude úplně proveden, by měl v období 2005-2007 na rozpočet dopad celkem ve výši zhruba 4,7 % HDP (což je hodnota o 0,6 procentního bodu nižší než v předchozím programu). Současně je realizován významný program veřejných investic, kterým se veřejné investice zvyšují ze 3,4 % HDP v roce 2003 na průměrných 4,1 % během programového období ve srovnání s průměrem EU ve výši 2,4 % HDP v roce 2004.

5. Existuje vážné nebezpečí, že rozpočtový výsledek může být horší, než se v programu očekává. Nebezpečí, že se provádění opatření Hausnerova plánu zpozdí nebo že bude neúplné, jak se upozorňuje v hodnocení programu z května 2004, je již nyní skutečností. Stále je zde nejistota, pokud jde o uskutečnění zbývajících opatření, která vyžadují legislativní oporu, jež jsou však již v rozpočtu na rok 2005 obsažena. Přestože Parlament dvě důležitá opatření zamítl, cílové hodnoty rozpočtu zůstávají nezměněny. Téměř polovina opatření zaměřených na další příjmové a výdajové úspory, jež je v aktualizaci uvedena, není konkretizována. Další nebezpečí pro udržitelnost veřejných financí představují podmíněné závazky. Podmínkou pro dosažení cílových hodnot schodku je také to, aby byl růst HDP v programovém období skutečně tak vysoký, jak se předpokládá. Navíc financovaný penzijní systém je i nadále zařazen v odvětví veřejných financí, jak je to umožněno v přechodném období, které Eurostat povolil. Při změně zařazení budou schodkové údaje korigovány směrem nahoru o 1,5 procentního bodu. Při neexistenci dalších úsporných opatření není doporučení Rady snížit schodek do koncového roku programu pod úroveň 3 % zajištěno (vzhledem ke stanovení nové cílové hodnoty schodku na rok 2007 ve výši 2,2 % HDP).

6. Z pohledu tohoto posouzení rizik se rozpočtová situace uvedená v programu jeví jako nedostatečná k tomu, aby se do roku 2007 ( posledního roku programového období ( schodek snížil pod úroveň 3 % HDP, a nad rámec Hausnerova plánu popsaného v aktualizovaném programu bude proto zapotřebí ještě dalších opatření.

7. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 výše 45,9 % HDP, což je méně než referenční hodnota podle Smlouvy, jež činí 60 % HDP. V programu se předpokládá, že míra zadlužení vzroste během období 2004-2007 o kumulativní 1,8 procentní body, přičemž se nárůst zastaví teprve v posledním roce programu.

8. Vzhledem k neexistenci rozpočtových odhadů na období po roce 2020 je velmi obtížné posoudit dlouhodobou udržitelnost polských veřejných financí, protože vliv stárnutí obyvatelstva na rozpočet se projeví nejvíce až po roce 2020. Na základě dostupných informací však nelze vyloučit určitá rizika. Zůstávají značné nejistoty, pokud jde o to, jaký dopad na rozpočet budou mít opatření zaměřená na posílení dlouhodobých rozpočtových trendů. I když strategie vyložená v programu spočívá hlavně ve vlivu penzijní reformy a potřebné rozpočtové konsolidace ve střednědobém výhledu, budou v budoucnu zapotřebí další reformní opatření, jimiž se bude čelit problému stárnutí obyvatelstva. K dlouhodobě udržitelnému stavu rozpočtu by tedy mělo přispět úspěšné uskutečnění plánovaných opatření, přísné sledování nevyrovnaných podmíněných závazků a rozhodné dosažení plánované rozpočtové konsolidace ve střednědobém výhledu.

9. Celkově je hospodářská politika nastíněná v aktualizaci částečně ve shodě s Obecnými zásadami hospodářské politiky v oblasti veřejných financí specifickými pro danou zemi. Na jedné straně vyhovuje program požadavku snižování celkového schodku veřejných financí, jak jej doporučuje Rada, přičemž základem pro toto snižování je uskutečnění Hausnerova plánu . Na druhé straně však nejsou v programu uvedena konkrétní opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvláště pokud jde o řešení problému zvyšujícího se objemu podmíněných závazků.

* * *

Z hlediska výše uvedeného hodnocení a na základě doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Polsko mělo:

(i) posílit fiskální korekci a snížit cílovou hodnotu schodku pro rok 2007;

10. zajistit úplné uskutečnění strukturálních opatření Hausnerova plánu a přijmout další opatření, pokud by mělo být jejich provádění ohroženo; a

(iii) vypořádat se s problémem stále narůstajícího objemu podmíněných závazků.

Tabulka: Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů.

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reálný HDP (změna v %) | KP prosinec 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |

KOM říjen 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | ( |

KP květen 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |

Inflace HICP (%) | KP prosinec 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |

KOM říjen 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | ( |

KP květen 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |

Celkové saldo veřejných financí (v % HDP) | KP prosinec 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |

KOM říjen 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | ( |

KP květen 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |

Primární saldo (v % HDP) | KP prosinec 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |

KOM říjen 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | ( |

KP květen 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |

Hrubý vládní dluh (v % HDP) | KP prosinec 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |

KOM říjen 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | ( |

KP květen 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |

Prameny: Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). |

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEC(2004) 1630, 22.12.2004.

[3] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, dokument EFC/ECFIN/404/01–REV 1 dne 27.6.2001, schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.