ISSN 1831-0 788
EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ  DVŮR
2013
CS
Zvláštní zpráva č. 10
SPOLEČNÁ ZEMĚDĚLSKÁ POLITIKA:  
MÁ ZVLÁŠTNÍ PODPORA POSKYTOVANÁ 
PODLE ČLÁNKU 68  NAŘÍZENÍ RADY 
(ES) Č.  73/2009 KVALITNÍ KONCEPCI 
A JE DOBŘE PROVÁDĚNA?

SPOLEČNÁ ZEMĚDĚLSKÁ 
POLITIKA: MÁ ZVLÁŠTNÍ PODPORA 
POSKYTOVANÁ PODLE ČLÁNKU  68 
NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č.  73/2009 
KVALITNÍ KONCEPCI A  JE DOBŘE 
PROVÁDĚNA?Zvláštní zpráva č. 10  2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 10  2013
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2013
ISBN 978-92-9241-378-1
doi:10.2865/24580
© Evropská unie, 2013
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?3
OBSAH
Body
 GLOSÁŘ
I–VII  SHRNUTÍ
1–6  ÚVOD
7–12 ROZSAH A  KONCEPCE AUDITU
13–76  PŘIPOMÍNKY
13–28   NEDOSTATKY V  PROVÁDĚCÍM RÁMCI ZVLÁŠTNÍ PODPORY PODLE ČLÁNKU 68 OSLABUJÍ JEJÍ SOULAD 
S OBECNÝMI PRINCIPY SZP
14–19   ZVLÁŠTNÍ PODPORA PODLE ČLÁNKU 68 PŘEDSTAVUJE ČÁSTEČNOU ODCHYLKU OD CELKOVÉ ORIENTACE 
REŽIMU JEDNOTNÉ PLATBY NA ODDĚLENÍ PLATEB OD PRODUKCE
20–26  ČLENSKÉ STÁTY MAJÍ VÝRAZNÝ MANÉVROVACÍ PROSTOR, ZATÍMCO KOMISE MÁ JEN OMEZENOU KONTROLU
27–28  BUDOUCNOST ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ PRO PODPORU V  RÁMCI SZP PO ROCE 2013: PŘETRVÁVAJÍ RIZIKA 
NESOULADU SE SZP
29–53   NEJSOU DOSTATEČNÉ DŮKAZNÍ INFORMACE O  TOM, ŽE JSOU OPATŘENÍ ZAVEDENÁ PODLE ČLÁNKU 68 
NEZBYTNÁ NEBO RELEVANTNÍ
31–35  V ŘADĚ PŘÍPADŮ NEBYLY DOSTATEČNĚ PROKÁZÁNY POTŘEBY
36–49  NEDOSTATEČNÉ DŮKAZNÍ INFORMACE O  TOM, ŽE JSOU OPATŘENÍ DOBŘE NAVRŽENA
50–53  NEDOSTATEČNÉ NÁSTROJE NA POSOUZENÍ ÚČINNOSTI OPATŘENÍ
54–76  NEVHODNÉ NEBO NEDOSTATEČNÉ KONTROLY PROVÁDĚNÝCH OPATŘENÍ NA ÚROVNI ČLENSKÝCH STÁTŮ
55–63   NEDOSTATKY VE SPRÁVNÍCH SYSTÉMECH KONTROLY A  ŘÍZENÍ
64–69  NEDOSTATKY V  KONTROLÁCH NA MÍSTĚ
70–76   VELKÁ ZÁTĚŽ SOUVISEJÍCÍ S  ŘÍZENÍM A  KONTROLOU
44
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?77–81  ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I  –  FINANČNÍ RÁMEC PŘIDĚLENÝ NA ČLÁNEK 68 NA OBDOBÍ 2010–2013 PODLE 
ČLENSKÝCH STÁTŮ A  ČINNOSTÍ (BEZ OPATŘENÍ PODLE BÝVALÉHO ČLÁNKU 69)
 PŘÍLOHA II  – SHRNUTÍ VYBRANÝCH OPATŘENÍ V  NAVŠTÍVENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?5
Administrativní kontroly / kontroly na místě : Hlava III nařízení Komise (ES) č. 1122/20091 stanoví obecné 
zásady kontrol, které se vztahují na všechna opatření přímé pomoci. U všech žádostí o poskytnutí podpory 
musí být vykonána administrativní kontrola. Ta je doplněna o kontroly na místě prováděné na základě výběru 
vzorků. V článku 29 nařízení se uvádí: „U každého opatření v rámci zvláštní podpory, u něhož jsou administra -
tivní kontroly technicky možné, by se měly zkontrolovat všechny žádosti.“
Efekt mrtvé váhy : K efektu mrtvé váhy dochází tehdy, když je finanční podpora poskytnuta příjemci, který by 
i bez ní postupoval stejně. Platba podpory nemá v takovýchto případech žádný dopad. Ta část výdajů, které 
vytvářejí mrtvou váhu, je tak ze své podstaty vynaložena neúčelně, protože nepřispívá ke splnění cílů.
Integrovaný administrativní a kontrolní systém – IACS ( Integrated Administration and Control Sy  ­
stem ): IACS je definován v kapitole 4 hlavy II nařízení Rady (ES) č. 73/20092 a dále rozpracován nařízením (ES) 
č. 1122/2009. Tvoří ho počítačová databáze podniků a žádostí o podporu a systémy identifikace pozemků 
zemědělské půdy (LPIS) a identifikace a registrace zvířat (AIRS). V rámci tohoto systému je také stanoven soubor 
administrativních kontrol a kontrol na místě.
Pilíř I / pilíř II : Reforma Agenda 2000 zavedla dva hlavní pilíře pro společnou zemědělskou politiku. Pi     líř I   
(Evropský zemědělský záruční fond – EZZF) zajišťuje financování tržních opatření a podporu příjmů ve formě 
přímých plateb. Pilíř II (Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova – EZFRV) spolufinancuje opatření rozvoje 
venkova v oblastech, jako jsou agroenvironmentální opatření, podpora jakosti potravin, vyšší technické normy 
a dobré životní podmínky zvířat.
Přímá podpora vázaná na produkci / oddělená od produkce : Do roku 2003 se zemědělská podpora 
v rámci pilíře I z velké části poskytovala formou přímých plateb vázaných na produkci konkrétních zeměděl -
ských produktů („vázaná“ přímá podpora). Tyto platby se poskytovaly zejména jako podpora na „plochu“ podle 
počtu hektarů, podpora podle druhu plodiny nebo podpora na „hospodářská zvířata“ podle počtu způsobilých 
zvířat. Po reformě SZP v roce 2003 byla většina opatření podpory v rámci pilíře I  „oddělena“ od produkce, což 
znamená, že jejich poskytování už nezávisí na výstupech příjemců.
Režim jednotné platby – SPS ( Single Payment Scheme ): Režim jednotné platby je režim podpory oddělené 
od produkce v rámci pilíře I, který se od reformy SZP v roce 2003 uplatňuje v členských státech, které vstoupily 
do Evropské unie před rokem 2004. V novějších členských státech se uplatňuje zjednodušená přechodná verze 
známá pod názvem režim jednotné platby na plochu (SAPS, Single Area Payment Scheme ).
SZP : Společná zemědělská politika.
1 Nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, 
pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce 
stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví 
vína (Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 65).
2 Nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné 
zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005,  
(ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16).GLOSÁŘ
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?6
SHRNUTÍ
I.
Když byl v roce 2003 zaveden režim jednotné platby, 
bylo členským státům umožněno ponechat si až 10 % 
jejich vnitrostátních stropů pro „zvláštní druhy země -
dělské činnosti, které jsou důležité pro ochranu či 
zlepšení životního prostředí nebo pro zlepšení jakosti 
a uvedení zemědělských produktů na trh“. Tato zvláštní 
podpora byla později rozšířena prostřednictvím  
člán  ku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, jímž byl zvýšen 
počet cílů, na které se podpora mohla poskytovat.
II.
Využít článek 68 se rozhodlo dvacet čtyři členských 
států, a to prostřednictvím souboru 113 velmi odliš -
ných opatření. Celkový rozpočet na období 2010–2013 
činí 6,4 miliardy EUR. Ačkoli se jednotlivá opatření řídí 
vlastními pravidly, většina z nich je založena na tra -
dičních mechanismech pro přímé platby vázané na 
podporu3.
III.
Audit byl zaměřen na koncepci zvláštní podpory sta -
novené v článku 68 a na způsob, jakým byla tato pod -
pora v letech 2010 a 2011 prováděna (řídicí a kontrolní 
mechanismy), a zejména na otázku, zda je uspokojivě 
prokázáno, že tato zvláštní podpora je konzistentní, 
relevantní a řádně kontrolovaná. Audit byl realizován 
v útvarech Komise a ve čtyřech členských státech, na 
které připadá zhruba 70 % rozpočtových prostředků 
přidělených na daná opatření.
3 Pojmy přímá podpora vázaná na produkci / přímá podpora oddělená 
od produkce a režim jednotné platby jsou vysvětleny v glosáři.
7
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
IV.
Režim jednotné platby (SPS) vycházel ze zásad oddělení 
přímých plateb od produkce a zjednodušení plateb -
ního režimu („jednotná platba“). Jako odchylku umož -
ňuje článek 68 členským státům zachovat si „v jasně 
vymezených případech“ přímé platby vázané na pro -
dukci. Účetní dvůr však zjistil, že Komise má malou 
kontrolu nad odůvodňováním těchto případů a že 
členské státy mají při zavádění přímých plateb váza -
ných na produkci značnou míru volnosti. V důsledku 
toho se ustanovení článku 68 neprováděla vždy plně 
v souladu s obecnými zásadami oddělení podpory od 
produkce a zjednodušení, kterými se v současnosti 
společná zemědělská politika řídí.
V.
Účetní dvůr rovněž zjistil, že v členských státech nee -
xistují dostatečné důkazní informace o tom, že opat -
ření zavedená podle článku 68 jsou nezbytná či rele -
vantní, a to z hlediska jejich potřeby, účinnosti jejich 
koncepce a objemu poskytované podpory. Budoucí 
posuzování těchto opatření budou komplikovat nedo -
statečné cíle a ukazatele.
VI.
Účetní dvůr rovněž upozornil na nedostatky v admini -
strativních a kontrolních systémech, které byly vytvo -
řeny s cílem zajistit správné provádění stávajících opat -
ření. Tyto nedostatky byly někdy zjištěny v případech, 
kdy již existuje značná řídicí a kontrolní zátěž; tato 
zátěž by se ale musela ještě dále zvýšit, kdyby měly 
být splněny všechny požadavky nařízení. VII.
V kontextu zavádění SZP v období po roce 2013 by 
podle návrhu Komise, který se v současnosti projed -
nává, mělo být umožněno zachovat zvláštní podporu 
v podobě plateb vázaných na produkci. Návrh však 
dostatečným způsobem nedefinuje přesné limity. 
V tomto ohledu předkládá Účetní dvůr následující 
hlavní doporučení:
a) Zvláštní podpora pro určité zemědělské činnosti 
by měla vycházet z důsledného výkladu ustano -
vení článku 68 a poskytování takovéto podpory 
vázané na produkci by mělo být Komisi řádně odů -
vodněno a Komisí kontrolováno.
 — Aby mohla Komise převzít svou konečnou od -
povědnost v rámci systému sdíleného řízení, 
měla by hrát aktivnější roli při stanovování 
kritérií, jimiž se realizace opatření bude řídit.
 — Členské státy by měly být povinny prokazovat, 
že každé opatření zvláštní podpory, které mají 
v plánu zavést, je nezbytné (z hlediska potřeby 
přístupu založeného na odchylkách a přidané 
hodnoty tohoto přístupu), relevantní (z hledis -
ka mechanismů provádění, kritérií poskytnutí 
podpory a jejího objemu) a splňuje kritéria 
řádného finančního řízení.
b) Při zohlednění množství možných opatření by měl 
být zaveden odpovídající systém monitorování, 
aby se usnadnilo následné hodnocení.
c) Po zavedení opatření by členské státy měly vy -
tvořit vhodné a komplexní řídicí a kontrolní sy-
stémy, aby mohly být splněny všechny požadavky 
nařízení. Aby se zabránilo vzniku nepřiměřených 
nákladů u omezeného rozsahu, jaký zvláštní opat -
ření podpory má, měly by se požadavky na moni -
torování a kontrolu brát v úvahu nejen již ve fázi 
koncipování opatření (jednoduchost provádění, 
„kontrolovatelnost“ kritérií atd.), ale i při rozhodo -
vání o tom, zda dané opatření zavést či nikoliv.SHRNUTÍ
8
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?1. Když byl v roce 2003 zaveden režim jednotné platby (oddělení přímé 
podpory zemědělcům od produkce)4, bylo členským státům umožněno 
pokračovat v určitých podpůrných opatřeních pro zemědělce vázaných 
na produkci. Na základě článku 69 nařízení (ES) č. 1782/20035 členské 
státy mohly vyčlenit až 10 % svých vnitrostátních stropů pro „zvláštní 
druhy zemědělské činnosti, které jsou důležité pro ochranu či zlepšení 
životního prostředí nebo pro zlepšení jakosti a uvedení zemědělských 
produktů na trh“. 
2. Tato zvláštní podpora byla později rozšířena článkem 68 nařízení 
č. 73/2009 (období 2010–2013). Článek 68 zvýšil počet cílů či činností, 
na něž lze podporu udělit (viz tabulka 1 ).
3. Prováděcí pravidla pro podporu dle článku 68 jsou stanovena přede -
vším v nařízení Komise (ES) č. 1120/20096 (články 37–49) a nařízení (ES) 
č. 1122/2009 (články 29 a 46). Řídicí a kontrolní systémy pro jednotlivé 
druhy podpory poskytované dle článku 68 většinou vycházejí z integro -
vaného administrativního a kontrolního systému (IACS).4 Viz glosář .
5 Nařízení Rady  
(ES) č. 1782/2003 ze dne 
29. září 2003, kterým se stanoví 
společná pravidla pro režimy 
přímých podpor v rámci 
společné zemědělské politiky 
a kterým se zavádějí některé 
režimy podpor pro zemědělce 
a kterým se mění nařízení 
(EHS) č. 2019/93,  
(ES) č. 1452/2001,  
(ES) č. 1453/2001,  
(ES) č. 1454/2001,  
(ES) č. 1868/94,  
(ES) č. 1251/1999,  
(ES) č. 1254/1999,  
(ES) č. 1673/2000,  
(EHS) č. 2358/71  
a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst.   
L 270, 21.10.2003, s. 1).
6 Nařízení Komise  
(ES) č.1120/2009 ze dne 
29. října 2009, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k režimu jednotné platby 
podle hlavy III nařízení Rady 
(ES) č. 73/2009, kterým se 
stanoví společná pravidla 
pro režimy přímých podpor 
v rámci společné zemědělské 
politiky a kterým se zavádějí 
některé režimy podpor pro 
zemědělce (Úř. věst. L 316, 
2.12.2009, s. 1).ÚVOD
TABULKA 1
CÍLE NEBO ČINNOSTI ZPŮSOBILÉ PRO ZVLÁŠTNÍ PODPORU DLE ČLÁNKU  68
Ochrana či zlepšení životního prostředí Čl. 68 odst. 1 písm. a) bod i)
Jakost zemědělských produktů Čl. 68 odst. 1 písm. a) bod ii)
Uvádění zemědělských produktů na trh Čl. 68 odst. 1 písm. a) bod iii)
Dobré životní podmínky zvířat Čl. 68 odst. 1 písm. a) bod iv)
Agroenvironmentální výhody Čl. 68 odst. 1 písm. a) bod v)
Vyrovnání zvláštních nevýhod ve zranitelných nebo citlivých oblastech nebo 
u citlivých druhů zemědělské činnosti Čl. 68 odst. 1 písm. b)
Předcházení opouštění zemědělské půdy Čl. 68 odst. 1 písm. c)
Pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin Čl. 68 odst. 1 písm. d)
Vzájemné fondy pro nákazy zvířat a choroby rostlin a ekologické katastrofy Čl. 68 odst. 1 písm. e)
99
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
4. Využít článek 68 se rozhodlo dvacet čtyři členských států prostřednic -
tvím souboru 113 opatření, které se velmi liší jak svým charakterem, tak 
objemem prostředků v rozpočtu.
5. Na období 2010–2013 byl z rozpočtu EU na článek 68 přidělen celkový 
finanční rámec 6,4 miliardy EUR (viz příloha I ). Následující grafy ukazují 
rozdělení podpory podle členských států ( graf 1 ) a typu opatření ( graf 2 ).
6. Tabulka 2  uvádí formy podpory (vázané na produkci či oddělené od pro -
dukce) používané pro různá opatření dle čl. 68 odst. 1 podle klasifikace 
v rozpočtu EU. 
TABULKA 2
FORMA PODPORY (VÁZANÁ NA PRODUKCI / ODDĚLENÁ OD PRODUKCE) VYUŽÍVANÁ 
PRO JEDNOTLIVÁ OPATŘENÍ STANOVENÁ V  ČL. 68 ODST. 1
Přímá podpora 
vázaná na 
produkciPřímá podpora 
oddělená od 
produkce
Ochrana či zlepšení životního prostředí (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod i)) √
Jakost zemědělských produktů (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod ii)) √
Uvádění zemědělských produktů na trh (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod iii)) √
Dobré životní podmínky zvířat (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod iv)) √
Agroenvironmentální výhody (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod v)) √
Zvláštní nevýhody a citlivé druhy zemědělské činnosti (čl. 68 odst. 1 písm. b)) √
Předcházení opouštění zemědělské půdy (čl. 68 odst. 1 písm. c)) √
Pojištění úrody, hospodářských zvířat a rostlin (čl. 68 odst. 1 písm. d)) √
Vzájemné fondy (čl. 68 odst. 1 písm. e)) (pojištění) √
10
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?GRAF 1
ROZDĚLENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ Z  ROZPOČTU PRO OBDOBÍ 2010–2013 PODLE 
ČLENSKÝCH STÁTŮ
Ostatní země
20 %
Francie
29 %
Itálie
20 % Španělsko
12 %Maďarsko
7 %Řecko
7 %Polsko
5 %
Zdroj : Rozpočtové odhady poskytnuté Evropskou komisí.
GRAF 2
ROZDĚLENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ Z  ROZPOČTU PRO OBDOBÍ 2010–2013 PODLE 
TYPU OPATŘENÍ
Zvláštní nevýhody
čl. 68
odst. 1 písm. b)
40 %
Agroenvironmentální výhody
čl. 68 odst. 1 písm. a) bod v)
19 %Jakost čl. 68 odst. 1
písm. a) bod ii)
17 %Pojištění čl. 68
odst. 1 písm. d)
11 %Živ. prostředí čl. 68
odst. 1 písm. a) bod i)
5 %Ostatní
8 %
Zdroj : Rozpočtové odhady poskytnuté Evropskou komisí.
11
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
ROZSAH A  KONCEPCE AUDITU
7. Předmětem auditu bylo zavedení podpory podle článku 68 a způsob, 
jakým byla tato podpora realizována v letech 2010 a 2011 (řídicí a kon -
trolní mechanismy). Pro zodpovězení hlavní auditní otázky, tj. zda měla 
podpora dobrou koncepci a byla dobře prováděna, se audit zaměřil na 
následující tři auditní podotázky:
a) Je prováděcí rámec zvláštních opatření podpory koncipován tak, 
aby se zajistil soulad s obecnou orientací pilíře I společné země -
dělské politiky?
b) Existuje dostatek důkazních informací o tom, že opatření zavedená 
podle článku 68 jsou nezbytná a relevantní?
c) Jsou tato opatření prováděna v kombinaci s uspokojivým kontrol -
ním systémem?
8. Audit byl realizován v útvarech Komise a dále v Řecku, Španělsku (Arago -
nie, Galicie, Kastilie-La Mancha), Francii a Itálií (Emilia-Romagna, Latium), 
což jsou členské státy, na které pro období 2010–2013 připadá 68 % 
přidělených rozpočtových prostředků a 73 % výdajů v rozpočtu na první 
dva roky.
9. Auditní práce se zaměřila na vybranou skupinu 13 opatření (viz stručné 
popisy v  příloze II ):
 ο Podpora pro pšenici tvrdou (Řecko – čl. 68 odst. 1 písm. a) bod ii)) 
 ο Podpora chovu ovcí/koz ve znevýhodněných oblastech (Řecko – čl. 68 
odst. 1 písm. b))
 ο Nové nároky na jednotnou platbu ve znevýhodněných či horských oblas -
tech (Řecko – čl. 68 odst. 1 písm. c))
 ο Podpora pro střídání plodin v oblastech bez zavlažování (Španělsko – čl. 68 
odst. 1 písm. a) bod v))
 ο Podpora pro odvětví mléka ve znevýhodněných oblastech (Španělsko – 
čl. 68 odst. 1 písm. b))
 ο Podpora pro skopové/kozí maso (Španělsko – čl. 68 odst. 1) písm. b))
 ο Dodatečná podpora pro bílkovinné plodiny (Francie – čl. 68 odst. 1 písm. a) 
bod i))
 ο Podpora na udržení ekologického zemědělství (Francie – čl. 68 odst. 1 
písm. a) bod v))
 ο Podpora pro chov ovcí/koz (Francie – čl. 68 odst. 1 písm. b))
12
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?7 Včetně analýzy dostupných 
hodnocení týkajících se 
předchozího provádění 
článku 69 nařízení (ES) 
č. 1782/2003 nebo jiných 
ekvivalentních opatření.
8 Pojišťovací společnost 
ve Francii a  Consorzi di 
Difesa  v Itálii (typ organizace 
producentů, které fungují jako 
zprostředkovatelé).
9 Někteří z příjemců 
vybraných za rok 2010 
v roce 2011 neobnovili svou 
žádost o podporu; v době 
auditu také nebyly ještě 
k dispozici složky některých 
příjemců z roku 2011. ο Pojištění úrody (Francie – čl. 68 odst. 1 písm. d))
 ο Střídání plodin (Itálie – čl. 68 odst. 1 písm. a) bod v))
 ο Zlepšení jakosti zemědělských produktů v odvětví skotu (Itálie – čl. 68 
odst. 1 písm. a) bod ii))
 ο Pojištění (Itálie – čl. 68 odst. 1 písm. d))
10.  Na těchto 13 opatření bylo pro období 2010–2013 přiděleno 2 686 milio -
nů EUR, což představuje o něco málo více než 40 % celkového rozpočtu 
na článek 68 (50 % v prvních dvou letech).
11.  Koncepce auditu spočívala ve vyhodnocení činnosti při přípravě platných 
nařízení7 a vybraných opatření, u nichž byly provedeny:
a) přezkum jak koncepce opatření (např. potřeby, kritéria způsobilosti 
a sazby podpory), tak disponibilní podkladové dokumentace pro 
zvolená řešení;
b) analýza řídicích a kontrolních systémů; 
c) testy souladu (na dokumentární bázi) náhodného vzorku přibližně 
10 spisů příjemců na každé opatření; většinu z dotčených příjemců 
již navštívily vnitrostátním orgány v rámci kontrol na místě;
d) návštěvy na místě u dílčího vzorku výše uvedených spisů a v pří -
padě potřeby i u jakýchkoli jiných subjektů, které byly pro dané 
opatření považovány za relevantní8.
12.  Celkově auditoři prověřili dokumentární záznamy u 141 spisů (žádosti, 
kontroly a platby týkající se roků 2010 a 2011)9 a provedli 29 návštěv na 
místě.
13
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
10 Inovativní ve srovnání s již 
dostupnými formami podpory 
byla pouze opatření na řízení 
rizika (pododstavce d) a e)).
11 V rámci pilíře II mají všechna 
agroenvironmentální opatření 
k dispozici daleko větší 
částky (opatření 214, na nějž 
bylo pro období 2007–2013 
přiděleno 22,2 miliardy EUR). 
Podrobnější informace 
k tomuto tématu jsou 
obsaženy ve zvláštní zprávě 
Účetního dvora č. 7/2011 „Je 
agroenvironmentální podpora 
dobře nastavena a řízena?“  
(http.//eca.europa.eu ). Zejména 
podpory ekologického 
zemědělství ve Francii podle 
článku 68 jsou identické 
s podporami, které již 
existovaly v rámci opatření 
rozvoje venkova 214.
12 Viz zvláštní zpráva Účetního 
dvora č. 11/2012 „Přímá 
podpora na krávy bez tržní 
produkce mléka, bahnice 
a kozy v souvislosti 
s částečným prováděním 
opatření v rámci režimu 
jednotné platby“  
(http.//eca.europa.eu ).
13 Například Španělsko se 
rozhodlo oddělit od produkce 
stávající prémie na bahnice 
a kozy; okamžitě však 
znovuzavedlo srovnatelné 
opatření na poskytování 
podpory na produkci 
skopového/kozího masa podle 
článku 68.
14 Například francouzská 
podpora pro bílkovinné 
plodiny zavedená podle 
článku 68 má název 
„doplňková“, neboť v roce 2010 
a 2011 byla doplněna 
k ekvivalentnímu opatření, 
které bylo prováděno 
do roku 2011.PŘIPOMÍNKY
NEDOSTATKY V  PROVÁDĚCÍM RÁMCI ZVLÁŠTNÍ 
PODPORY PODLE ČLÁNKU 68 OSLABUJÍ JEJÍ 
SOULAD S  OBECNÝMI PRINCIPY SZP
13.  Reforma společné zemědělské politiky, jež byla zavedena v roce 2003, 
vycházela ze zásady oddělení přímých plateb od produkce a zjedno -
dušení platebního režimu. Článek 68 umožnuje členským státům jako 
výjimku zachovat „v jasně vymezených případech“ zvláštní podporu. Při 
auditu bylo posuzováno, zda jsou takovéto odchylky v souladu s obec -
nými principy oddělení podpory od produkce a zjednodušení, jimiž se 
společná zemědělská politika v současnosti řídí.
ZVLÁŠTNÍ PODPORA PODLE ČLÁNKU 68 PŘEDSTAVUJE ČÁSTEČNOU 
ODCHYLKU OD CELKOVÉ ORIENTACE REŽIMU JEDNOTNÉ PLATBY NA 
ODDĚLENÍ PLATEB OD PRODUKCE
14.  Většina z opatření10, které lze zavést podle článku 68, je srovnatelná (nebo 
v některých případech identická) s jinými předchozími programy11. Člá -
nek 68 nařízení (ES) č. 73/2009 (a jeho předchůdce, článek 69 nařízení 
(ES) č. 1782/2003) je tedy v zásadě pouze právní základ, který je nezbytný 
pro zajištění pokračování stávajících opatření, zejména v podobě pod -
pory vázané na produkci, která je k dispozici již dlouhou dobu.
15.  Kontrolovaná opatření v oblasti vázané podpory pro hospodářská zvířata 
jsou tedy srovnatelná s opatřeními přímé podpory pro zvířata (např. pré -
mie na krávy bez tržní produkce mléka, bahnice a kozy12), která doplňo -
vala nebo nahrazovala13. Většina opatření podpory na plochu, která byla 
zavedena, je v zásadě pokračováním opatření, která již byla k dispozici 
v rámci rozvoje venkova, nebo předtím existujících programů vázané 
podpory14, které se Rada již dříve rozhodla oddělit od produkce.
16.  Oddělení podpory od produkce však bylo hlavním tématem reformy 
SZP z roku 2003 a tato orientace byla potvrzena v rámci kontroly stavu 
společné zemědělské politiky v roce 200815.
15  Druhý bod odůvodnění nařízení (ES) č. 73/2009: „Zejména by mělo být rozšířeno oddělení přímé podpory a zjednodušeno fungování režimu 
jednotné platby.“ Záměrem bylo, aby ty členské státy, které se na počátku rozhodly ponechat si určité procento podpory vázané na produkci v rámci 
režimu jednotné platby, od této podpory do roku 2013 ustoupily. Navíc programy zvláštní podpory, jež byly stále vázány na produkci, byly postupně 
odstraněny a začleněny do režimu jednotné platby (s důležitou výjimkou prémií na krávy bez tržní produkce mléka a bahnice a kozy; tuto podporu si 
členské státy mohou zachovat jako režim vázaný na produkci).
14
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?16 Bod odůvodnění 35 
nařízení (ES) č. 73/2009, který 
pokračuje takto: „Členské 
státy by měly mít možnost 
využít pro poskytnutí 
zvláštní podpory v jasně 
vymezených případech. […] 
Vzhledem k tomu, že je třeba 
plnit mezinárodní závazky 
Společenství, by finanční 
prostředky, které by mohly být 
využity na jakoukoli podporu 
vázanou na produkci, měly být 
omezeny na vhodnou úroveň.“
17 Agrosynergie, Assessment 
of the effects on markets of 
partial decoupling ( Posouzení 
účinku částečného oddělení 
od produkce na trhy), říjen 
2010 ( http://ec.europa.eu/
agriculture/eval/reports/
decoupling/short_sum_
en.pdf ): 
„[…] ve většině případů 
prováděcí podmínky 
deformovaly povahu 
článku 69, který byl 
v členských státech vykládán 
jako forma částečného 
oddělení podpory v reakci na 
zavedení oddělení podpory od 
produkce.“17.  Článek 68 (a předtím jeho „předchůdce“ článek 69) tedy předpokládá 
četné odchylky od cíle, kterým je rozšíření oddělení od produkce a zjed -
nodušení tohoto oddělení. Tím, že ponechává určité formy podpory 
vázané na produkci či dokonce vytváří nové, odchyluje se od celkové 
orientace pilíře I. Z tohoto důvodu nařízení také stanoví, že by se od -
chylky měly uplatňovat restriktivně „v jasně vymezených případech“16. 
Účelem tohoto článku proto není zachování určité podoby částečného 
vázání na produkci nebo zavedení nového vázání, nýbrž poskytnutí řešení 
odpovídajících hrstce konkrétních problémů.
18.  Již v roce 2010 dospělo hodnocení tržního dopadu částečného oddělení 
od produkce k závěru, že článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003 byl zneužit 
k tomu, aby se udržela určitá podoba vázání na produkci17. Toto riziko 
se ještě zvýšilo v důsledku velkého množství možných opatření nabíze -
ných článkem 68 nařízení (ES) č. 73/2009, pomocí něhož je možné využít 
zvláštní podpory ještě ve větší míře než prostřednictvím článku 69.
19.  Proto otázka, zda jsou opatření zvláštní podpory v souladu s obecnou 
orientací stanovenou Radou pro pilíř I, nyní záleží na výkladu pojmu 
„jasně vymezených případů“, v nichž se má zvláštní podpora poskytovat, 
a na způsobu, jakým je toto ověřováno.
ČLENSKÉ STÁTY MAJÍ VÝRAZNÝ MANÉVROVACÍ PROSTOR, ZATÍMCO 
KOMISE MÁ JEN OMEZENOU KONTROLU 
20.  Nařízení o zvláštní podpoře neposkytují dostatečný rámec zajišťující, aby 
tato podpora byla poskytována pouze v  „jasně vymezených případech“. 
Nařízení ve skutečnosti členským státům umožnují postupovat při kon -
cipování svých opatření se značným manévrovacím prostorem.
21.  Schválení Komisí je formálně vyžadováno pouze u agroenvironmentál -
ních opatření uvedených v odst. 1 písm. a) bodu v). U všech ostatních 
typů opatření Komise nemůže podniknout žádné právně závazné kroky 
a jedinou povinností členských států je oznámit Komisi rozhodnutí, která 
přijaly.
15
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?22.  Nařízení kromě toho obsahují jen velmi málo omezení pro opatření, která 
mohou být zavedena. Malý počet pravidel, která existují, se týká pouze 
jedné kategorie opatření, ale není vždy jasné, proč by se neměla týkat 
také jiných kategorií. Jelikož tedy ne vždy existuje jasný rozdíl mezi růz -
nými druhy opatření, členské státy mohou v závislosti na stanoveném cíli 
obcházet tento malý počet pravidel tím, že upřednostní jednu klasifikaci 
před druhou (viz rámeček 1 ).
23.  Komise přesto přezkoumala opatření, která jí byla oznámena, aby od 
každého členského státu obdržela určité množství standardizovaných 
informací. V průběhu této práce docházelo k častým výměnám informací, 
což někdy vedlo ke změnám původně navržených opatření. 
RÁMEČEK 1
PŘÍKLAD NEJASNÉHO ROZDÍLU MEZI RŮZNÝMI TYPY OPATŘENÍ A  JAK TÉTO 
SKUTEČNOSTI ČLENSKÉ STÁTY MOHOU VYUŽÍT PRO OBCHÁZENÍ MALÉHO POČTU 
EXISTUJÍCÍCH PRAVIDEL 
Neexistuje zřejmý rozdíl mezi opatřením, které se má zavést podle odst. 1 písm. a) bodu i) (životní prostředí) 
a podle odst. 1 písm. a) bodu v) (agroenvironmentální výhody). Například podpora ve Francii pro bílkovinné 
plodiny byla zavedena podle odst. 1 písm. a) bodu i), zatímco ve Španělsku a Itálii byla velmi podobná opatření 
na podporu střídání plodin18 zavedena v souladu s odst. 1 písm. a) bodem v) s velmi podobnými cíli. Viz též 
příklad v bodě 26.
Takováto rozhodnutí mají přímý dopad na platná pravidla:
 —„environmentální“ opatření jsou podmíněna „nezanedbatelnými a  měřitelnými  […] přínosy“19 (což je kritérium, 
které neplatí pro „agroenvironmentální“ opatření),
 —zatímco „agroenvironmentální“ podpora musí být předem schválena Komisí a musí se omezovat na „úhradu 
skutečně vzniklých dodatečných nákladů a ztráty příjmů, aby byl splněn dotyčný cíl“ (což jsou omezení, která 
pro další kategorie včetně „environmentální“ podpory neplatí).
18 Jak je vysvětleno v  příloze II , uvedené španělské opatření ve skutečnosti neobsahuje žádné podmínky pro střídání plodin, ale má 
podobu podpory na plochu, která je podmíněná především určitým procentním množstvím olejnin a bílkovinných plodin.
19 V uvedeném případě však nebylo dodržení této podmínky prokázáno.
16
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?24.  Komisi nicméně chybí právní mandát, aby mohla hrát významnější roli, 
a ne vždy se postupuje na základě přezkumů a výměny informací. Roz -
hodnutí, které Komise dostává od členských států, se výrazně liší mírou 
podrobností a v určitých případech se při auditu zjistila v dané zemi 
závažná ustanovení, která nebyla v popisu zaslaném Komisi obsažena. 
Audit tak jasně ilustroval omezení kontrolních pravomocí Komise nad 
výběrem a koncepcí opatření ze strany členských států.
25.  V průběhu přezkumu (jiných než agroenvironmentálních) opatření, která 
byla nahlášena určitými členskými státy20, zůstaly otázky Komise nezod -
povězeny. Vzhledem k tomu, že Komise neměla potřebné pravomoci, byla 
nucena tyto případy uzavřít, aniž byla schopna rozhodnout, zda je dané 
opatření legální. Ve spisech byl uveden tento závěr: „proces posuzování 
oznámení […] se uzavírá […] soulad oznámeného opatření se nepova -
žuje za plně či jasně doložený“.
26.  V jiném členském státu21 bylo jedno opatření přeformulováno, aby mohlo 
být zavedeno podle odst. 1 písm. a) bodu i) poté, co jej Komise odmítla 
schválit jako agroenvironmentální opatření (odst. 1 písm. a) bod v)).
BUDOUCNOST ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ PRO PODPORU V  RÁMCI SZP PO 
ROCE 2013: PŘETRVÁVAJÍ RIZIKA NESOULADU SE SZP
27.  V kontextu svého návrhu týkajícího se SZP na období 2014–2020 Komise 
navrhla22 zachovat možnost zvláštní podpory v podobě plateb vázaných 
na produkci. Účetní dvůr k tomuto návrhu vydal v dubnu 2012 stanovis -
ko23. Při zohlednění změn, které jsou v současnosti projednávány24, by 
tento návrh vedl k následujícím hlavním změnám:
a) seznam produktů uvedený v článku 68 se rozšíří;
b) dostupný rozpočet bude stanoven na 8 % stropu s možností od -
chylky v maximálním rozsahu 13 %;20 Irsko a Portugalsko.
21 Dánsko.
22 KOM(2011) 625 v konečném 
znění ze dne 12. října 2011, 
články 38–41.
23 Stanovisko č. 1/2012 
k určitým návrhům nařízení 
týkajících se společné 
zemědělské politiky pro 
období 2014–2020  
(http://eca.europa.eu ).
24 B7-0079/2013, návrh 
rozhodnutí Evropského 
parlamentu o zahájení 
meziinstitucionálních jednání 
o návrhu nařízení Evropského 
parlamentu a Rady, kterým 
se stanoví pravidla pro 
přímé platby zemědělcům 
v režimech podpory v rámci 
společné zemědělské 
politiky, a o mandátu k těmto 
jednáním (KOM(2011)0625 –  
C7-0336/2011 – CO M(2012) 
552 – C7-0311/2012  – 
2011/0280(COD) –  
2013/2528(RSP)).  
(http://www.europarl.
europa.eu/sides/getDoc.
do?pubRef=-//EP//
NONSGML+MOTION+B7-2013-  
0079+0+DOC+PDF+V0//EN ).
17
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?c) podpora vázaná na produkci se bude udělovat:
i) „v odvětvích nebo regionech členského státu, kde zvláštní druhy 
zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělská odvětví čelí určitým 
obtížím a přitom jsou obzvláště důležité z hospodářských, sociálních 
a/nebo environmentálních důvodů“ a 
ii) „pouze v míře nezbytné pro vytvoření motivace pro zachování sou -
časných úrovní produkce v příslušných regionech“. 
28.  Vzhledem k tomu, že by se takto rozšířil seznam produktů a že by se 
zvýšil rozpočtový strop, který je pro zvláštní podporu k dispozici, a záro -
veň k tomu, že podmínky podpory budou záviset na budoucím výkladu 
velmi obecných pojmů, jež byly použity („obtíže“, „obzvláště důležité 
z hospodářských, sociálních a/nebo environmentálních důvodů“), většina 
stávajících opatření vázané podpory by mohla zůstat zachována.
NEJSOU DOSTATEČNÉ DŮKAZNÍ INFORMACE O  TOM, 
ŽE JSOU OPATŘENÍ ZAVEDENÁ PODLE ČLÁNKU  68 
NEZBYTNÁ NEBO RELEVANTNÍ 
29.  Účetní dvůr během auditu posuzoval, zda vzhledem k omezeným po -
vinnostem členských států existuje dostatek důkazních informací a ná -
strojů, které by prokazovaly, že opatření zavedená podle článku 68 jsou 
nezbytná nebo dobře navržená.
30.  Účetní dvůr kontroloval, zda byly poskytnuty ex ante důkazy o potřebě 
a relevantnosti jak formy, tak objemu dané podpory a zda je možné 
potvrdit účinnost těchto opatření ex post pomocí vhodných systémů 
monitorování.
18
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?V ŘADĚ PŘÍPADŮ NEBYLY DOSTATEČNĚ PROKÁZÁNY POTŘEBY 
31.  Při auditu bylo zjištěno, že v řadě případů neexistovaly kromě obecných 
kvalitativních argumentů žádné důkazní informace25 o potřebách kon -
krétní zvláštní podpory. Auditoři rovněž zjistili, že prověřované dokumen -
ty nedostatečně odůvodňovaly klíčové aspekty opatření26. Nebylo rovněž 
možné doložit důvody pro rozhodnutí přidělit rozpočtové prostředky, 
a to ani na úrovni různých prováděných opatření ani ve vztahu k ostatním 
potřebám, jimž zvláštní podpora udělena nebyla. 
32.  Například v jednom členském státě (Řecko) nebyla k dispozici žádná 
dokumentace, která by konkrétně odůvodňovala jakékoli z prováděných 
opatření.
33.  V jiném případě (Španělsko) byla podpora na plochu odůvodněna „po -
třebou čelit současnému trendu obilných monokultur“. Dokumenty, kte -
ré byly předloženy, však nepostačovaly k tomu, aby prokázaly takovýto 
trend v oblastech, na které byla podpora zaměřena. Ani jeden ze dvou 
států, které zaměřily svá agroenvironmentální opatření na konkrétní ob -
lasti, nedisponoval statistickými údaji, které by prokázaly relevantnost 
zvolených opatření.
34.  Ve Francii bylo snížení stavu hospodářských zvířat, proti němuž má být 
dané opatření zaměřeno, doloženo pouze v případě dojných bahnic 
(přičemž pro bahnice na mléko a pro kozy nebyly předloženy žádné 
statistické údaje); přijaté opatření se ale týká celého odvětví chovů ovcí 
a koz.
35.  U opatření na udržení ekologického zemědělství (Francie) Účetní dvůr 
zjistil, že nebyly k dispozici statistické údaje, které by dokládaly riziko, že 
se ekologičtí zemědělci vrátí k  „tradičnímu zemědělství“. Potřeba podpory 
pro udržení ekologického zemědělství tedy nebyla řádně odůvodněna.25 3 opatření ze 13.
26 6 opatření z 10; viz příklady 
v dalších odstavcích.
19
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?NEDOSTATEČNÉ DŮKAZNÍ INFORMACE O  TOM, ŽE JSOU OPATŘENÍ 
DOBŘE NAVRŽENA 
NEDOSTATEČNÉ DŮKAZNÍ INFORMACE O  TOM, ŽE JSOU PLATBY VÁZANÉ NA PRODUKCI 
VHODNÉ 
36.  Zvláštní podpora je většinou poskytována ve formě plateb vázaných na 
produkci27, ačkoli neexistuje přesvědčivý důkaz o tom, že podpora vázaná 
na produkci je nejvhodnějším prostředkem k dosažení stanovených cílů. 
Přinejmenším pro některé ze stanovených cílů (např. zlepšení jakosti, 
uvádění zemědělských produktů na trh, dobré životní podmínky zvířat 
atd.) jsou také k dispozici i jiné formy podpory než platby vázané na 
produkci, jako např. spolufinancování investic nebo podpora kvalitních 
produktů, které jsou více v souladu s cíli společné zemědělské politiky 
a které měly být při koncipování daných opatření vzaty v úvahu.
37.  Na nedostatek přesvědčivých důkazů o tom, že platby vázané na pro -
dukci jsou nejvhodnější formou podpory, bylo již několikrát poukázáno 
v souvislosti s podporou vázanou na produkci u hospodářských zvířat28. 
Na riziko, že platby vázané na produkci nejsou vhodné pro dosáhnutí 
cíle konkurenceschopnosti, bylo poukázáno rovněž v hodnocení dopadu 
částečného oddělení podpory od produkce na trh v souvislosti s podpo -
rou podle článku 69, které bylo provedeno v roce 2010.
38.  Kromě toho nejsou podrobná kritéria prováděných opatření vždy přímo 
zdůvodněna uvedenými cíli nebo potřebami. Ačkoli článek 68 umožnuje 
zacílení podpory, většina zavedených opatření podpory není dostatečně 
rozlišena nebo zacílena.
39.  Například opatření podle odst. 1 písm. a) bodu i) a v) jsou prováděna na 
základě environmentálních cílů. Jejich relevantnost tedy závisí na tom, 
zda je jasně určena příčinná souvislost mezi dotovanými činnostmi a tě -
mito environmentálními cíli. U kontrolovaných opatření však byla tato 
příčinná souvislost jen obecnou hypotézou, která nebyla nijak doložena29.27 Podle rozpisu souhrnného 
rozpočtu činí platby podle 
článku 68 vázané na produkci 
66 % všech výdajů (73 % 
opatření provedených 
v roce 2010). Platby vázané 
na produkci mohou využit 
i některých z opatření podle 
odst. 1 písm. a) bodu v), 
zatímco opatření podle odst. 
1 písm. e) mohou být také 
považována za oddělená od 
produkce.
28  „[…] vyvstává otázka, 
zda je vhodné používat 
[…] nástroj z prvního pilíře 
SZP k plnění cíle, který má 
blíže k rozvoji venkova. 
[…] v souladu se zásadami, 
které stály u reformy SZP , by 
bylo vhodné zahrnout tuto 
zbývající podporu vázanou na 
produkci do režimu jednotné 
platby a nástrojům druhého 
pilíře přenechat roli podpory 
pro místní zemědělské 
ekonomiky.“ (Agrosynergie, 
Posouzení účinku částečného 
oddělení od produkce na trhy).  
„Účetní dvůr nenašel 
přesvědčivé důkazy, které by 
dokládaly, že kontrolované 
režimy podpory (přímá 
podpora na krávy bez tržní 
produkce mléka a bahnice 
a kozy) jsou celkově 
účelnějším nástrojem pro 
zachování produkce a udržení 
hospodářské činnosti 
v regionech, kde je málo 
hospodářských alternativ, a pro 
zajištění přínosu pro životní 
prostředí, než je podpora 
oddělená od produkce 
v kombinaci s ostatními 
opatřeními financovanými EU 
nebo z vnitrostátních zdrojů.“ 
(Zvláštní zpráva č. 11/2012).
29 Této otázce se podrobněji věnuje zvláštní zpráva č. 7/2011: „při koncipování a řízení agroenvironmentálních podopatření se z konkrétních vyčíslitelných 
podkladových informací vycházelo jen v menšině případů. […] U 24 % prověřovaných smluv členské státy nahlásily, že příčinná souvislost mezi 
zemědělskými postupy a předpokládanými přínosy pro životní prostředí se neprojevila.” „[…] rozhodnutí řízení […] nenasměrovalo platby na řešení 
konkrétních problémů životního prostředí.“
20
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?30 Viz zvláštní zpráva 
Účetního dvora č. 4/2003 
o rozvoji venkova a podpoře 
pro znevýhodněné oblasti 
(Úř. věst. C 151, 27.6.2003): 
„Komise nemůže dostatečně 
doložit platnost klasifikace 
znevýhodněných oblastí 
[…]. Výsledkem může 
být klasifikace, která už 
není opodstatněná […], 
a může to tedy vést 
i k neopodstatněnému 
přidělení podpory.“ Komise 
následně vypracovala návrh 
na období 2014–2020 
(KOM(2009) 161 v konečném 
znění z 21. dubna 2009), který 
se však stále projednává.
31 Ze všech kontrolovaných 
opatření byla jedinou výjimkou 
doplňková podpora ve Franci 
pro nové oblasti na pěstování 
krmných luskovin. Tato 
podpora však představovala 
roční rozpočet jen ve výši 
1 milionu EUR.
32 „Podporu podle odst. 1 
písm. b) tohoto článku lze 
poskytnout pouze v míře 
nezbytné pro vytvoření 
motivace pro zachování 
současných úrovní produkce.“
33 Například „zlepšení jakosti 
zemědělských produktů“ 
(čl. 68 odst. 1 písm. a) 
bod ii)) a  „zlepšení uvádění 
zemědělských produktů 
na trh“ (68 odst. 1 písm. a) 
bod iii)).40.  Řecká opatření na podporu znevýhodněných oblastí (podpora chovu 
ovcí a koz a nové nároky na jednotnou platbu) byla koncipována na 
základě staré definice znevýhodněných oblastí, které pokrývaly zhruba 
80 % zemědělsky využitelné půdy v této zemi. Odhlédnuto od skuteč -
nosti, že toto nedostatečné zacílení „rozmělňuje“ disponibilní finanční 
prostředky, nemusí některé oblasti, které byly v minulosti považovány 
za znevýhodněné, být znevýhodněné i v současnosti30.
41.  Podpora byla udělena bez jakýchkoli kritérií pro změnu či zkvalitnění 
předchozích postupů31. U kontrolovaných opatření velká část příjemců 
tedy využívá efekt mrtvé váhy ve formě podpory, která přinejlepším za -
chovává stávající praxi. Ačkoli je tento mechanismus v souladu s pod -
mínkami stanovenými pro „zachování produkce“ u opatření zavedených 
podle čl. 68 odst. 1 písm. b)32, je pro opatření, která mají za cíl zkvalitnění 
postupů, ze své podstaty neefektivní a nedostatečný pro změnu stávající 
situace33.
42.  Ačkoli se u opatření na střídání plodin (Itálie, Španělsko) vnitrostátní or -
gány zaměřily na konkrétní regiony či oblasti, je tato podpora k dispozici 
všem zemědělcům v těchto oblastech, bez ohledu na to, jakou činnost 
vykonávali předtím. Například jeden italský příjemce navštívený během 
auditu uvedl, že své postupy střídání plodin nezměnil.
43.  V Řecku je u podpory pro pšenici tvrdou uvedeným cílem zlepšení jakosti. 
Řecko proto stanovuje v této souvislosti určité podmínky (certifikované 
osivo, produkční postup AGRO 2), ale není stanoveno, že se vypěstovaná 
plodina či produkční postup musely ve srovnání s předchozími postupy 
změnit.
44.  Ve Francii dotace podle článku 68 nahradila ekvivalentní vnitrostátní 
opatření na pojištění, přičemž míra podpory se zdvojnásobila. Z údajů 
vyplývá, že prudké zvýšení objemu podpory od roku 2010 mělo jen malý 
dopad a že došlo pouze k mírnému nárůstu jak procentního podílu pojiš -
těné půdy, tak počtu smluv. Téměř zdvojnásobení podpory tak v zásadě 
vedlo k efektu mrtvé váhy v podobě již existujících smluv a již pojištěné 
půdy. 
21
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?NEDOSTATEČNÉ ODŮVODNĚNÍ ZVOLENÝCH SAZEB PODPORY 
45.  Nařízení vyžaduje jen částečné odůvodnění sazeb podpory v případě 
agroenvironmentálních opatření, pro něž je stanoven strop34. Kromě pro -
blému spolehlivého stanovení tohoto stropu, na který audit poukázal, 
nebylo zohledněno riziko, že podpora je nastavena příliš nízko na to, aby 
byla účinná35. Pro ostatní opatření nařízení neukládá žádnou konkrétní 
povinnost odůvodnit zvolenou sazbu.
46.  Stanovení sazby na vhodné úrovni (tj. ani příliš vysoké, ani příliš nízké) 
je však klíčovou fází řádného finančního řízení.
47.  Ve většině případů36 nebyla k dispozici žádná dokumentace, na jejímž 
základě by bylo možné porozumět výběru sazeb nebo vyhodnotit je -
jich pravděpodobnou účinnost. Míry podpory nebyly výsledkem studie 
(dokonce ani zběžné), která by umožnila odůvodnit jejich relevantnost. 
Namísto toho byly tyto úrovně často stanoveny pouhým rozdělením při -
dělených rozpočtových prostředků (které samy byly výsledkem politic -
kých jednání) mezi pravděpodobné příjemce.
48.  U dvou ze tří kontrolovaných opatření na podporu chovu ovcí a koz 
(Řecko a Francie) například nebyly sazby vůbec zdokumentovány. Sazby 
se v závislosti na daném členském státu pohybovaly od 3 do 24 EUR na 
zvíře, nebylo však možné zjistit žádné informace, které by racionálně 
vysvětlily tento rozdíl z hlediska jeho velikosti nebo pravděpodobného 
rozdílu v dopadu.
49.  U jednoho opatření na střídání plodin (Itálie), které představovalo jeden 
z mála zjištěných případů, kde se sazba stanovila na základě analýzy po -
třeb, byla sazba podpory, která byla nakonec zvolena, nižší než původně 
odhadovaná sazba.34 „[…] pouze na úhradu 
skutečně vzniklých 
dodatečných nákladů a ztráty 
příjmů za účelem splnění 
daného cíle“ (čl. 68 odst. 2 
písm. a) bod i)).
35 Viz rovněž zvláštní 
zpráva č. 7/2011: „Byly však 
zjištěny výrazné problémy 
u vyplacených částek, ať už 
se jednalo o nedostatky ve 
výpočtech, nebo o skutečnost, 
že výše podpory se nijak 
nerozlišuje v závislosti na 
regionálních a místních 
podmínkách“.
36 8 opatření z 11; u opatření 
týkajících se pojištění byla 
úroveň podpory stanovena 
na maximální procentní podíl 
(65 %), který povoluje nařízení.
22
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?37 Čl. 27 odst. 3 nařízení Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 ze 
dne 25. června 2002, kterým 
se stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství,  
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).
38 Pokud jde 
o agroenvironmentální 
opatření, zvláštní zpráva 
č. 7/2011 dospěla k závěru, 
že „členské státy stanovily 
mnoho cílů a že tyto cíle 
nejsou dostatečně konkrétní, 
aby bylo možné posoudit, 
zda byly splněny. […] 
V souvislosti s relevantností 
a spolehlivostí informací 
pro potřeby řízení však 
existují značné nedostatky. 
Zejména o přínosech 
agroenvironmentálních plateb 
pro životní prostředí bylo 
k dispozici jen velmi málo 
informací.“  
Co se týče vázané podpory 
na hospodářská zvířata, 
formuluje zvláštní zpráva 
č. 11/2012 tento závěr: „Existují 
nedostatky v monitorování 
hlavních ukazatelů 
výkonnosti a v posuzování 
konečných sociálních 
a environmentálních dopadů 
těchto režimů podpory ze 
strany Komise i členských států 
[…]“.NEDOSTATEČNÉ NÁSTROJE NA POSOUZENÍ ÚČINNOSTI OPATŘENÍ 
50.  Finanční nařízení37 stanoví, že pro všechny oblasti činností, na které se 
vztahuje rozpočet, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, 
relevantní a časově vymezené cíle (SMART) a že dosažení těchto cílů 
se kontroluje pro každou činnost pomocí ukazatelů výkonnosti. Podle 
obecně uznávaných standardů řádného finančního řízení by takovéto 
ukazatele výkonnosti měly být relevantní, akceptované, důvěryhodné, 
snadné a robustní (RACER). 
51.  Vzhledem k tomu, že článek 68 představuje pouze rozpočtový rámec ur -
čený na splnění různých potřeb a cílů, nelze vzhledem k rozsahu i různo -
rodosti jednotlivých opatření cíle SMART a ukazatele výkonnosti RACER 
na úrovni článku 68 realisticky stanovit.
52.  Účetní dvůr zjistil, že nedostatek řádného systematického monitorování 
(nastavení cílů SMART a monitorování ukazatelů RACER) bude ztěžovat 
možnosti hodnocení výkonnosti většiny kontrolovaných opatření na růz -
ných úrovních (viz rámeček 2 )38.
53.  V tomto kontextu Účetní dvůr upozorňuje, že víceletý plán GŘ pro země -
dělství a rozvoj venkova stanoví, že v letech 2016/2017 se mají vyhodno -
tit opatření dle článku 68. Jak bylo uvedeno výše, takovéto hodnocení 
bude relevantní ale jenom v případě, že bude založeno na řádném moni -
torovacím rámci, který bude používat cíle SMART a ukazatele výkonnosti 
RACER.
23
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?RÁMEČEK 2
 PŘÍKLADY NEDOSTATKŮ U  CÍLŮ A  UKAZATELŮ
Příklady cílů, jež nejsou SMART
 — Podpora pro pšenici tvrdou : „Toto opatření má za cíl zlepšit kvalitu pšenice tvrdé, a zajistit tak produkci 
vysoce jakostní mouky pro výrobu těstovin […].“
 — Podpora pro chov ovcí a koz : „Podpořit úlohu skopového a kozího masa s ohledem na pokles počtu ven -
kovského obyvatelstva, územní členění a zachování biodiverzity.“
 — Střídání plodin : „Zvýšit objem organických látek v půdě, neboť opakovaná hluboká orba, která je typická pro 
monokultury, zapříčiňuje mineralizaci organických látek […], snižuje úrodnost půdy a způsobuje uvolňování 
velkého množství CO2 do atmosféry […]. Snížit erozi půdy […]. Zachovat biodiverzitu.“
Příklady absence ukazatelů nebo nevhodných ukazatelů 
 — Podpora na udržení ekologického zemědělství : Ve svém rozhodnutí oznámeném Komisi Francie uvedla, 
že ukazatelem používaným pro toto opatření je počet hektarů obhospodařované půdy na ekologickou 
výrobu. I když se v širším rámci francouzského plánu „Ekologické zemědělství v roce 2012“ akceptuje rele -
vantnost takovéhoto ukazatele, tento ukazatel není dostatečně specifický ve vztahu ke skutečným cílům 
tohoto opatření (tj. předcházet riziku návratu ke konvenčnímu zemědělství), které představují jen malou 
část uvedeného plánu.
 — Nové nároky na jednotnou platbu ve znevýhodněných či horských oblastech : Pro hodnocení dopadu 
tohoto opatření nebyl stanoven žádný ukazatel.
 — Podpora pro bílkovinné plodiny / podpora pro střídání plodin : jediným údajem, který je pro tato opatření 
k dispozici, je počet hektarů, na které se žádá nebo vyplácí podpora. Tento údaj se zvyšuje úměrně výdajům, 
ale neposkytuje žádné informace o skutečném dopadu opatření, pokud jde o uvedené konečné cíle (např. 
požadavky na vstupy, úrodnost/eroze půdy).
24
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?39 Bod 3.15 výroční zprávy za 
rozpočtový rok 2011 (Úř. věst. 
C 344, 12.11.2012).
40 Obiloviny, olejniny 
a bílkovinné plodiny ( cereals, 
oilseeds and protein crops ).NEVHODNÉ NEBO NEDOSTATEČNÉ KONTROLY 
PROVÁDĚNÝCH OPATŘENÍ NA ÚROVNI ČLENSKÝCH 
STÁTŮ
54.  V rámci obecného právního rámce daného nařízením č. 73/2009 a naříze -
ním (ES) č. 1120/2009 stanovil každý členský stát pro každé opatření sou -
bor konkrétních kritérií způsobilosti. Integrovaný administrativní a kon -
trolní systém (IACS, zavedený nařízením (ES) č. 1122/2009) stanovuje 
normy kontroly, které mají zajistit soulad jak s obecnými, tak specifickými 
předpisy, a to zejména prostřednictvím administrativních kontrol a kon -
trol na místě. Předpokladem účinné kontroly podpory podle článku 68  
je tedy účinné fungování systému IACS (viz bod 3). Jelikož je IACS již 
předmětem pravidelných kontrol prováděných Účetním dvorem39, audit 
nebyl zaměřen na poskytnutí stanoviska k tomuto systému, ale jen k as -
pektům specifickým pro článek 68, které jsou uvedeny níže.
NEDOSTATKY VE SPRÁVNÍCH SYSTÉMECH KONTROLY A  ŘÍZENÍ 
55.  Audit Účetního dvora odhalil různé nedostatky ve správních systémech 
kontroly a řízení:
56.  Ve Francii a Itálii nebyly vnitrostátní orgány schopny doložit existenci 
postupů, které mají zabraňovat riziku dvojího financování s některými 
jinými programy. V důsledku nedostatků u auditních stop bylo také ne -
možné znovu ověřit určité správní kontroly, které jsou prováděny auto -
maticky. Dokumenty, které byly k dispozici v některých kontrolovaných 
spisech, neposkytovaly dostatečný podklad pro provedené platby nebo 
pro vysvětlení zjištěných anomálií (např. neobvyklá data plateb). 
57.  Ačkoli podpora pro krmné luskoviny (Francie) je vyhrazena pro nové plo -
chy, které byly v minulosti osazeny plodinami „COP“40, nejsou stanoveny 
žádné administrativní kontroly dodržování této podmínky a ani během 
kontrol na místě nebyly systematicky prověřovány dokumenty. Chyby, 
které byly v této souvislosti zjištěny, spolu s nedostatečně jasným formu -
lářem žádosti o poskytnutí podpory ukazují na vysokou míru nezjištěných 
chyb u tohoto dílčího opatření.
25
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?41 Ve specifických případech, 
kdy se základ pro výpočet 
podpory liší od podmínek 
smlouvy uzavřené mezi 
příjemcem a pojistitelem, 
může tento systém být 
méně účinný. Avšak i u této 
neobvyklé možnosti bylo 
zjištěno, že je zbytkové riziko 
velmi malé.58.  Podmínkou jedné z podpor na chov ovcí (Francie) bylo plnění ukazatele 
produktivity. U této podmínky však nejsou prováděny žádné admini-
strativní kontroly a podmínka se ověřuje pouze při kontrolách na místě. 
V jednom případě podpory na kozy byla podpora poskytnuta dva roky za 
sebou na základě podkladu, z něhož vyplývalo, že příjemce požadované 
podmínky nesplňuje.
59.  V jednom ze španělských regionů vedl nesprávný výklad podpory pro 
odvětví mléka k tomu, že příjemcům byly zamítnuty platby na řadu způ -
sobilých zvířat. Chyba v nastavení řídicího systému zároveň způsobila, 
že na základě kritéria, které bylo v rozporu s podmínkami vnitrostátního 
opatření, byl vyplacen dodatečný prvek podpory na plochu; celkový fi -
nanční dopad této chyby byl ale omezený.
60.  Při auditu vzorku vybraných příjemců byly rovněž zjištěny chyby v data -
bázi, která byla používána k výpočtu podpory pro odvětví skotu (Itálie).
61.  Ve specifickém případě opatření na poskytování podpory pro pojištění 
spoléhá francouzský kontrolní systém ve velké míře na údaje a kontroly 
pojistitelů. Tento přístup, který lze zdůvodnit přímým finančním zájmem 
pojistitelů na kontrole smluvních údajů, které pak tvoří základ pro výpo -
čet podpory41, umožňuje převážně automatizovanou formu centralizo -
vané kontroly. Umožnil zejména výrazně snížit počet kontrol na místě. 
62.  Naproti tomu v Itálii žádný podobný systém, který by spoléhal na úda -
je od pojistitelů, zaveden nebyl. Kromě zvýšené administrativní zátěže 
auditoři zjistili i několik chyb ve fungování systému, jako např. dotování 
pojistného, které odpovídalo pojistné hodnotě stanovené příjemcem bez 
jakéhokoli odkazu na skutečnou produkci v minulosti nebo bez jakého -
koli odůvodnění. Kromě toho došlo k vracení částek, neboť byla podpora 
vyplacena před tím, než příjemce zaplatil pojistné.
26
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?42 Jiný členský stát naopak 
tento požadavek obcházel 
tím, že při navrhování opatření 
na zvířata nestanovil žádné 
povinné retenční období, 
takže povinnost provádět 
všechny nebo některé kontroly 
v průběhu tohoto období roku 
neplatila.63.  Stávající mechanismy na poskytování podpory pro pojistné ve Francii 
nejsou dostatečné na to, aby monitorovaly marže pojistitelů a tedy i fi -
nanční důsledky podpory pro konečné příjemce (což je zásadní část 
posuzování pravděpodobného dlouhodobého dopadu podpory). Když 
v roce 2010 pojišťovací skupina, která zabezpečuje zhruba 80 % dotova -
ných smluv, zvýšila své sazby, absorbovala sama pro sebe značný podíl 
povolené dotace na podporu podle článku 68.
NEDOSTATKY V  KONTROLÁCH NA MÍSTĚ
64.  Audit Účetního dvora zjistil, že kontroly na místě prováděné vnitrostát -
ními orgány mají řadu nedostatků:
65.  V Řecku v roce 2010 realizovaly vnitrostátní orgány pouze polovinu kon-
trol na místě pro opatření na podporu chovu ovcí/koz, které vyžaduje na -
řízení. Kromě toho zhruba tři čtvrtiny kontrol nebyly v souladu s předpisy, 
neboť nebyly vykonány během povinného retenčního období zvířat42.
66.  V Itálii nebyla u opatření pro pojištění dodržena minimální míra kontrol 
na místě (hlavně v důsledku toho, že v jednom z kontrolovaných regionů 
se kontroly vůbec neprováděly). I když byly stanovené kontroly provádě -
ny, omezovaly se na sdružení producentů, která jednají jako zprostřed -
kovatelé, zatímco u pojistitelů či konečných příjemců se žádná ověření 
neprováděla. Statistické údaje předložené za odvětví mléka, které mají 
prokazovat, že se tato povinnost plní, zahrnují veterinární inspekce, ale 
kontroly prováděné v rámci těchto veterinárních inspekcí nebyly ani 
jasně vymezeny, ani se nepřezkoumávaly. Pro opatření na střídání plodin 
pak nebylo možné získat informace nezbytné k ověření minimálního 
počtu kontrol na místě.
67.  Ve dvou členských státech (Španělsko a Itálie) bylo zjištěno, že byly ter -
míny některých kontrol na místě pro podporu na plochu stanoveny příliš 
pozdě na to, aby bylo možné dokončit některá z klíčových ověření poža -
dovaných pro opatření týkající se střídání plodin. V jednom z těchto dvou 
případů bylo rovněž zjištěno, že se některé kontroly provádějí na základě 
starých satelitních snímků, ačkoli jsou k dispozici snímky aktuálnější.
27
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?43 Zejména pokud jde 
o opatření týkající se 
hospodářských zvířat, dospělo 
se na základě řady auditů 
provedených útvary GŘ pro 
zemědělství a rozvoj venkova 
odpovědnými za schvalování 
účetní závěrky k závěrům, 
které jsou v zásadě podobné 
závěrům Účetního dvora, 
a to v těchto ohledech: a) 
počet a časový plán kontrol 
na místě (Řecko, Itálie, Litva, 
Rumunsko, Spojené království); 
b) nedostatečné kontroly na 
místě týkající se dokumentace 
(Bulharsko, Řecko, Španělsko, 
Polsko); c) nedostatečná 
evidence zvláštních ověření 
provedených během kontrol 
na místě (Bulharsko, Španělsko, 
Litva); d) nedostatky 
v aktualizaci databází zvířat 
(Řecko, Itálie, Litva, Polsko, 
Rumunsko).  
Navzdory množství 
práce, kterou Komise již 
vykonala, bylo zjištěno, že 
systematičtějším používáním 
údajů, které měla k dispozici, 
se mohly zjistit i další 
nedostatky v kontrolních 
systémech členských států.
44 Při auditu se dospělo 
k závěru, že „v nařízení se 
blíže nestanoví, jak se má pro 
Komisi prokazovat ověřitelnost 
a kontrolovatelnost, a nebyly 
vydány ani žádné pokyny. 
Chápeme, že rozhodnutí 
ponechat členským státům 
maximum rozhodovacího 
prostoru bylo záměrné […]. 
Avšak […] při neexistenci 
jasných pokynů nelze 
zajistit účinnou kontrolu. 
Kromě toho může být 
obtížné posoudit […], zda 
kontroly fungují podle plánu. 
Vyzýváme tudíž […], aby se 
prozkoumaly možnosti, jak 
lépe zajistit kontrolovatelnost 
a ověřitelnost navrhovaných 
opatření dle článku 68, 
například úpravou podmínek 
stávajících právních předpisů 
nebo budoucích právních 
předpisů pro období po 
roku 2013 nebo vydáním 
dodatečných pokynů“.68.  Byly zjištěny nedostatky (Řecko a Španělsko) u kontroly dokumentů 
prováděné během kontrol na místě týkajících se podpory na zvířata 
a u srážek, které se mají uplatnit v případě, že chybí důležité podpůrné 
dokumenty43.
69.  Bylo rovněž zjištěno (ve Francii), že v případě, že se během kontroly na 
místě zjistí strukturální problém, v jehož důsledku je pravděpodobné, že 
příjemce byl nezpůsobilý i v předchozích letech, neexistuje žádný po -
stup, který by umožnil zvětšit rozsah kontroly a identifikovat a následně 
vymáhat celou částku neoprávněně vyplacené podpory.
VELKÁ ZÁTĚŽ SOUVISEJÍCÍ S  ŘÍZENÍM A  KONTROLOU 
70.  Zavedení zvláštních opatření s sebou přináší zvláštní zátěž jak na úrovni 
řízení (vytvoření systémů pro daný účel), tak kontroly (zejména počet 
kontrol, to, jak je nutné je organizovat, a jaká ověřování se mají provádět), 
kterou je nutno od začátku brát v úvahu.
71.  V roce 2011 se při interním auditu Komise zjistilo, že článek 68 předsta -
vuje přirozená rizika a že je nutné předem ověřit, zda budou provedená 
opatření kontrolovatelná44. 
72.  Problémy, jaké byly zjištěny např. v případě dílčího opatření pro nové 
krmné luskoviny (bod 57) nebo podpory pro odvětví mléka (bod 59), 
dokládají rizika související s nesprávným vytvořením systému ad hoc  pro 
opatření, na která jsou přiděleny malé rozpočtové prostředky (zejména 
v případě, že jsou tato opatření zamýšlena jako dočasná). Naopak v přípa -
dě podpory pro pěstování pšenice tvrdé (Řecko) se zavedly systematické 
administrativní kontroly45, které, ačkoli se považují za efektivnější, přiná -
šejí velkou pracovní zátěž jak pro vnitrostátní správu, tak pro příjemce.
45  Automatické omezení podpory v souladu s poměrem osiva na hektar a systematická kontrola faktur za osivo a označení pro všechny žadatele, kterých je 
více než 65 000.
28
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?46 Vzhledem k tomu, že 
příjemci mohou žádat 
o podporu pro více než jedno 
opatření, není celkový počet 
příjemců snadné stanovit.73.  Z kvantitativního hlediska vyžaduje zachování podpory vázané na pro -
dukci velmi velký počet kontrol na místě, které jsou pro členské státy 
velmi nákladné (i když se tyto náklady odhadují jen zřídka). Na základě 
článku 68 bylo ve všech členských státech podáno přes 1,43 milionu žá -
dostí o podporu46. Ačkoli v určitých případech nebyly splněny požadavky 
právních předpisů, bylo v roce 2011 v souvislosti s těmito opatřeními 
provedeno přibližně 110 000 kontrol na místě.
74.  Ačkoli některé kontroly by byly nutné i v případě neexistence zvláštní 
podpory (ověřování v souvislosti s režimem jednotné platby, veterinární 
kontroly atd.), souvisí velká část současné pracovní zátěže přímo s tímto 
programem.
75.  Z kvalitativního hlediska ilustruje zjištění, že některé kontroly ploch byly 
špatně načasovány vzhledem k ověřením, která podpora vázaná na pro -
dukci vyžaduje (bod 67), na jedné straně to, že programy zvláštní pod -
pory vytváří v porovnání s jednotnými platbami omezení, a na druhé 
straně to, že se tato omezení ne vždy náležitě zohledňují. 
76.  Různé nedostatky v kontrolách, které byly zjištěny (týkající se např. ne -
dostatečného ověřování dokumentů během návštěv na místě u podpory 
pro hospodářská zvířata), ukazují, že aby byly tyto kontroly účinné, bylo 
by je v současnosti třeba zkvalitnit, ovšem za cenu dodatečných nákladů 
či zátěže (viz rámeček 3 ).
RÁMEČEK 3
POROVNÁNÍ ÚROVNĚ PODPORY SE SOUVISEJÍCÍMI NÁKLADY: ŘECKÁ PODPORA PRO 
CHOV OVCÍ/KOZ 
Základní sazba podpory činí pouze 3 EUR na zvíře. Příjemci tohoto opatření dostávají v průměru 550 EUR.
S 2 600 kontrolami provedenými na místě v roce 2010 nesplnilo Řecko ani zdaleka své povinnosti, které jsou 
v této souvislosti stanoveny v nařízení (je vyžadováno 4 800 kontrol). Viz bod 65.
Byly zjištěny nedostatky v souvislosti s kontrolami dokumentů prováděnými během těchto kontrol. Zejména 
bylo zjištěno, že některé dokumenty prostě neexistovaly, ačkoli teoreticky měly být ověřeny, měla-li být kon-
trola platná. Příjemce odůvodňoval absenci dokladů o úmrtí zvířat (tj. veterinárních osvědčení) náklady na tato 
osvědčení, které jsou dle jeho názoru vzhledem k přijaté podpoře zcela nepřiměřené.
29
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
77.  V rámci svého auditu Účetní dvůr zjistil, že koncepci a provádění opatření 
podpory podle článku 68 negativně ovlivňují různé nedostatky, které by 
bylo zapotřebí řešit v kontextu nové společné zemědělské politiky.
78.  Režim jednotné platby (SPS), který byl zaveden 2003, byl založen na zása -
dě oddělení přímých plateb od produkce a zjednodušení režimu plateb 
(„jednotná platba“). Jako odchylku umožňuje článek 68 členským státům 
zachovat si přímé platby vázané na produkci, ale „v jasně vymezených 
případech“. Při auditu Účetního dvora však bylo zjištěno, že Komise má 
jen malou kontrolu nad zdůvodňováním takovýchto případů a že členské 
státy mají při zavádění přímých plateb vázaných na produkci značnou 
míru volnosti. V důsledku toho se ustanovení článku 68 neprováděla 
vždy plně v souladu s obecnými principy oddělení podpory od produkce 
a zjednodušení, kterými se v současnosti společná zemědělská politika 
řídí (viz body 14–26).
79.  Účetní dvůr rovněž zjistil, že v členských státech chybějí dostatečné 
důkazní informace o tom, že opatření zavedená podle článku 68 jsou 
nezbytná nebo relevantní, a to z hlediska jejich potřeby, účinnosti jejich 
koncepce a objemu poskytované podpory (viz body 31–49). Budoucí 
posuzování těchto opatření budou komplikovat nedostatečné cíle a uka -
zatele (viz body 50–53).
80.  Účetní dvůr též poukázal na nedostatky v administrativních a kontrol -
ních systémech, které byly vytvořeny s cílem zajistit správné provádění 
stávajících opatření. Týká se to také řídicích systémů, administrativních 
kontrol a kontrol na místě (viz body 55–69). Tyto nedostatky byly někdy 
zjištěny v případech, kdy již existuje značná řídicí a kontrolní zátěž; tato 
zátěž by se ale musela ještě dále zvýšit, kdyby měly být splněny všechny 
požadavky nařízení (viz body 70–76).
30
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?47 Viz též stanovisko Účetního 
dvora č. 1/2012.
Zvláštní podpora pro určité zemědělské činnosti by měla vycházet 
z důsledného výkladu ustanovení článku 68 a  poskytování takovéto 
podpory vázané na produkci by mělo být Komisi řádně odůvodněno 
a Komisí kontrolováno.
a) Aby mohla Komise převzít svou konečnou odpovědnost v rámci 
systému sdíleného řízení, měla by hrát aktivnější roli při stano -
vování kritérií, jimiž se realizace opatření bude řídit.
b) Členské státy by měly být povinny prokazovat, že každé opat -
ření zvláštní podpory, které mají v plánu zavést, je nezbytné  
(z hle  diska potřeby přístupu založeného na odchylkách a přida -
né hodnoty tohoto přístupu), relevantní (z hlediska mechanismů 
provádění, kritérií poskytnutí podpory a jejího objemu), a že spl -
ňuje kritéria řádného finančního řízení.DOPORUČENÍ 1
Při zohlednění množství možných opatření by měl být zaveden odpo -
vídající systém monitorování (prostřednictvím stanovení příslušných 
ukazatelů, které bude možné porovnávat s daným výchozím bodem, 
a prostřednictvím dostatečně konkrétních cílů), aby se usnadnilo ná -
sledné hodnocení.DOPORUČENÍ 281.  V kontextu zavádění SZP v období po roce 2013 by podle návrhu Komise, 
který se v současnosti projednává, mělo být umožněno zachovat zvlášt -
ní podporu v podobě plateb vázaných na produkci. Návrh však dosta -
tečným způsobem nedefinuje přesné limity (viz body 27–28)47. V tomto 
ohledu předkládá Účetní dvůr následující hlavní doporučení:
31
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?DOPORUČENÍ 3
Po zavedení opatření by členské státy měly vytvořit vhodné a  komplex -
ní řídicí a kontrolní systémy, aby mohly být splněny všechny požadavky 
nařízení.
Aby se zabránilo vzniku nepřiměřených nákladů u omezeného rozsahu, 
jaký zvláštní opatření podpory má, měly by se požadavky na monito -
rování a kontrolu brát v úvahu nejen již ve fázi koncipování opatření 
(jednoduchost provádění, „kontrolovatelnost“ kritérií atd.), ale i při 
rozhodování o tom, zda dané opatření zavést či nikoliv.DOPORUČENÍ 3
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Ioannis SARMAS, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 25. září 2013.
Za Účetní dvůr
předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

32
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
PŘÍLOHA I
FINANČNÍ RÁMEC PŘIDĚLENÝ NA ČLÁNEK 68 NA OBDOBÍ 2010–2013 PODLE 
ČLENSKÝCH STÁTŮ A  ČINNOSTÍ (BEZ OPATŘENÍ PODLE BÝVALÉHO ČLÁNKU 69)
Ochrana či 
zlepšování 
životního 
prostředí 
čl. 68 odst. 1 
písm. a) bod i)Jakost čl. 68 
odst. 1 
písm. a) 
bod ii)Uvádění pro -
duktů na trhu 
čl. 68 odst. 1 
písm. a) 
bod iii)Dobré životní 
podmínky 
zvířat čl. 68 
odst. 1 
písm. a) 
bod iv)Agroenvi -
ronmentální 
výhody  
čl. 68 odst. 1 
písm. a) 
bod v)Zvláštní 
nevýhody 
ovlivňující 
citlivé druhy 
zemědělské 
činnosti čl. 68 
odst. 1 písm. b)Předcházení 
opouštění 
zemědělské 
půdy čl. 68 
odst. 1 
písm. c)Pojištění 
čl. 68 
odst. 1 
písm. d)Vzájemné fon -
dy čl. 68 odst. 1 
písm. e)CELKEM
Francie 176 50 424 790 350 84 1 874 29 %
Itálie 601 396 280 1 277 20 %
Španělsko 126 270 402 798 12 %
Řecko 152 160 120 432 7 %
Maďarsko 185 218 15 417 7 %
Polsko 82 58 155 295 5 %
Finsko 27 3 167 196 3 %
Portugalsko 8 35 53 37 133 2 %
Rumunsko 14 118 133 2 %
Česká republika 4 19 104 127 2 %
Nizozemsko 27 55 8 32 122 2 %
Dánsko 18 65 26 109 2 %
Irsko 4 96 100 2 %
Bulharsko 15 73 88 1 %
Spojené království 60 60 1 %
Rakousko 52 52 1 %
Slovinsko 29 20 50 1 %
Slovensko 45 45 1 %
Litva 36 36 1 %
Belgie 4 8 18 30 0 %
Lotyšsko 1 20 21 0 %
Švédsko 6 1 7 0 %
Estonsko 5 5 0 %
Německo 4 4 0 %
Celkem 344 1 085 1 55 1 216 2 589 358 677 84 6 409 100 %(v mil. EUR)
Zdroj : GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova.
Pozn. : Vlivem zaokrouhlení nemusí součet položek přesně odpovídat celkové částce.
33
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?SHRNUTÍ VYBRANÝCH OPATŘENÍ V  NAVŠTÍVENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH 
ŘECKO
Podpora pro pěstování pšenice tvrdé (zavedená podle čl. 68 odst. 1 písm. a) 
bodu ii))
Rámcový popis : Podpora na plochu vyplácená na hektar, určená na produkci pšenice tvrdé, která 
splňuje určité kvalitativní požadavky.
Hlavní podmínky způsobilosti 
 ο Používání určitých certifikovaných odrůd osiva pšenice tvrdé.
 ο Používání minimálního množství osiva na hektar (80 kg/ha v roce 2010, 100 kg/ha v roce 2011).
 ο Příjemce nesmí dostávat financování z ekvivalentního opatření rozvoje venkova (132).
Sazby podpory  (EUR na hektar)
Orientační odhad1Skutečnost
2010
90 EUR/ha69 EUR/ha
2011 80 EUR/ha
1 Toto opatření bylo zavedeno na základě orientačního odhadu vypočteného podle dostupných rozpočtových prostředků a prognóz 
účasti. Jelikož rozpočtové prostředky představují pevně stanovenou maximální částku, může se skutečně vyplacená sazba lišit podle reálné 
účasti.
Podpora chovu ovcí/koz ve znevýhodněných oblastech (čl. 68 odst. 1 písm. b))
Rámcový popis : Vázaná podpora na ovce a kozy poskytovaná na stáda, která se nacházejí ve zne -
výhodněných nebo horských oblastech nebo do těchto oblastí migrují. Kromě základní podpory 
se též poskytuje příplatek na „původní plemena“ zvířat a vyšší sazba je vyplácena na stáda, která se 
přesouvají.PŘÍLOHA II
34
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Bahnice a kozy, které jsou 31. prosince starší než jeden rok.
 ο Povinné retenční období od 15. května do 31. prosince.
 ο Příjemce musí chovat nejméně 50 způsobilých samic (ovcí nebo koz).
 ο Základní podpora: chov se nachází ve znevýhodněné nebo horské oblasti.
 ο Příplatek za „původní plemena“: samice zvířat, které patří k původním řeckým plemenům a které jsou re -
gistrovány v plemenné knize (příplatek na „původní plemena“ nelze přitom kombinovat s podporou na 
stáda, která se přesouvají). 
 ο Podpora na přesun stád: přesun více než 90 % zvířat na dobu nejméně 90 dní z oblasti, která není znevý -
hodněná, do znevýhodněné oblasti.
Sazby podpory  (EUR na způsobilé zvíře)
Základní podpora 3 EUR / způsobilou samici
Příplatek na původní 
plemena2 EUR / způsobilou samici
Podpora na přesun stád 4 EUR / způsobilou samici
V praxi představuje přibližně 95 % plateb základní podporu. 
Nové nároky na jednotnou platbu ve znevýhodněných či horských oblastech 
(čl. 68 odst. 1 písm. c))
Rámcový popis : Přidělení až čtyř dodatečných nároků na jednotnou platbu zemědělským podnikům 
ve znevýhodněných či horských oblastech, na které se vztahuje program rozvoje venkova na období 
2007–2013. 
Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Umístění v oblasti klasifikované jako znevýhodněná nebo horská.
 ο Zemědělský podnik má alespoň 1 ha způsobilé půdy bez souvisejícího nároku na jednotnou platbu.
 ο V praxi byla podpora vzhledem k omezenému rozpočtu poskytována omezenému počtu žadatelů na 
základě bodového systému, který upřednostňuje nové anebo menší zemědělské podniky.
Sazba podpory : Nové nároky na jednotnou platbu jsou vypláceny v sazbě 300 EUR/ha.PŘÍLOHA II
35
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?ŠPANĚLSKO
Podpora pro střídání plodin v oblastech bez zavlažování (čl. 68 odst. 1 písm. a) 
bod v))
Rámcový popis : Jedná se o podporu na hektar, která se poskytuje na vykázanou půdu (až do 100 ha), 
která má určitý procentní podíl plodin na orné půdě jako alternativu k obilovinám a půdě vyňaté 
z produkce. V rozporu se svým názvem toto opatření nestanovuje žádné přímé podmínky pro střídání 
plodin.
Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Příjemce musel být v roce 2007 evidován jako pěstitel plodin na orné půdě s nároky na stažení nebo vynětí 
půdy z produkce.
 ο Pozemky s plodinami na orné půdě se musí nacházet v nezavlažované oblasti a klasifikovány s výnosem 
menším než 2 t/ha.
 ο Musí se pěstovat alespoň 20 % jiných plodin než obiloviny (olejniny, bílkovinné plodiny a luštěniny uvedené 
ve vnitrostátních právních předpisech) a dodržovat míra vynětí půdy z produkce 10–25 % v závislosti na 
oblasti.
 ο Příplatek 1: bude se pěstovat minimálně 25 % plodin jiných než obiloviny. 
 ο Příplatek 2: bude se pěstovat minimálně 25 % luštěnin.
Sazby podpory (EUR na hektar)
Základní podpora 60 EUR/ha
Příplatek 1 20 EUR/ha
Příplatek 2 20 EUR/ha
Podpora pro odvětví mléka ve znevýhodněných oblastech (čl. 68 odst. 1 písm. b))
Rámcový popis : Vázaná přímá podpora na dojnice ve znevýhodněných oblastech. Platba je omezena 
na 100 zvířat na jeden zemědělský podnik. Dodatečná podpora se vyplácí zemědělcům, kteří mají 
určitou minimální plochu, na které pěstují pícniny.PŘÍLOHA II
36
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Zemědělský podnik s kvótami na mléko, který mléko prodává a který se nachází v oblasti, jež je klasifikována 
jako horská nebo vylidněná oblast nebo oblast se zvláštními omezeními. 
 ο Dojnice starší než 24 měsíců, správně identifikované a ve vlastnictví k 30. dubnu (neexistuje povinné re -
tenční období).
 ο Dodatečná složka na plochu: minimálně 0,4 ha plochy na pěstování pícnin na jednu způsobilou krávu.
Sazby podpory  (EUR na způsobilé zvíře )
Orientační 
částkySkutečné částky
2010 2011
Základní podpora – horské oblasti a oblasti 
se zvláštními omezenímiPrvních 40 
Dalších 60 60
4859,15
47,3259,41
47,52
Základní podpora – vylidněné oblastiPrvních 40 
Dalších 6049
4048,57
38,5647,85
38,28
Dodatečná složka na plochuPrvních 40 
Dalších 6055
4438,88
27,2238,55
26,98
Podpora pro skopové/kozí maso (čl. 68 odst. 1 písm. b))
Rámcový popis : Vázaná podpora na bahnice a  kozy, která je poskytována producentům masa, kte -
ří jsou zapojeni do skupinových opatření (např. infrastruktura, uvádění výrobků na trh, odborná 
příprava).
Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Bahnice a kozy,  které nejsou určeny k produkci mléka  a které jsou starší než jeden rok (nebo které již vrhly 
mláďata) a které jsou ve vlastnictví k 1. lednu (neexistuje povinné retenční období).
 ο Příslušnost ke skupině producentů, jež splňuje určitá kritéria (např. infrastruktura, uvádění výrobků na trh, 
odborná příprava), představuje alespoň 5 000 plemenných zvířat a zaváže se zachovat 90 % tohoto stáda 
na období tří let.PŘÍLOHA II
37
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Sazby podpory  (EUR na způsobilé zvíře)
Orientační 
odhadSkutečnost
2010
4,30 EUR5,03 EUR
2011 4,58 EUR
FRANCIE
Dodatečná podpora pro bílkovinné plodiny (čl. 68 odst. 1) písm. a) bod i))
Rámcový popis : Podpora na hektar s cílem podpořit zemědělské postupy s velkým podílem bíl -
kovinných plodin, které se považují za plodiny poskytující významné výhody z hlediska životního 
prostředí. Později byla zavedena další forma podpory pro nové plochy s krmnými luskovinami, které 
nebyly uvedeny v plánovacích dokumentech původně poslaných Komisi.
Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Způsobilá produkce / způsobilé odrůdy: bílkovinné plodiny (hrách, koňský bob, vlčí bob) a krmné luskoviny 
(vojtěška, jetel, vičenec).
 ο Pěstební podmínky: osev do 31. května, zachovat běžný stav pěstování plodin, bílkovinné plodiny se sklízí 
po stádiu mléčné zralosti.
 ο Zvláštní kritéria pro krmné luskoviny: pěstují se na pozemku osetém v loňském roce obilninami, olejninami 
a bílkovinnými plodinami; příjemce nesmí dostávat žádnou agroenvironmentální podporu.PŘÍLOHA II
38
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Sazby podpory  (EUR na hektar)
Bílkovinné plodiny Krmné luskoviny
Odhad Skutečnost Odhad Skutečnost
2010 150 EUR/ha 100 EUR/ha — 13,5 EUR/ha
2011 125 EUR/ha 140 EUR/ha — 16 EUR/ha
2012 100 EUR/ha — — —
Podpora na bílkovinné plodiny se označuje jako „dodatečná“, protože v letech 2010 a 2011 byly výše 
uvedené sazby vypláceny navíc k částce 56 EUR/ha poskytované dle stávajícího vázaného opatření, 
které byly staženo až v roce 2012.
Dílčí opatření na „krmné luskoviny“ představuje pouze 1 milión EUR ze 40 milionů EUR vyčleněných 
v rozpočtu na bílkovinné plodiny pro rok 2010 a 2011.
Podpora na udržení ekologického zemědělství (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod v))
Rámcový popis : Podpora na plochu určená pro ekologické zemědělce, která jim má kompenzovat 
dodatečné náklady a deficity, které přiměřeně nepokryjí tržní ceny. 
Od hospodářského roku 201 1 je k dispozici druhé opatření, „přeměna na ekologické zemědělství“ ( nebylo 
vybráno jako součást tohoto auditu ). Jedná se také o druh podpory na plochu, u níž jsou poskytovány větší 
sazby za půdu přeměněnou na půdu s ekologickým zemědělstvím.PŘÍLOHA II
39
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Splňovat specifikaci ekologického zemědělství pro každý pozemek, pro který se žádá o podporu (není 
nutné, aby pro ekologické zemědělství byly využívány všechny pozemky).
 ο Zemědělec nedostává žádnou agroenvironmentální podporu.
Sazby podpory  (EUR na hektar)
Tržní zahradnictví a pěstování stromů 590 EUR/ha
Zelenina, vína a vonné, aromatické a léčivé rostliny 150 EUR/ha
Jednoleté plodiny (obiloviny atd.) 100 EUR/ha
Travnaté porosty a kaštany 80 EUR/ha
Vřesoviště, letní pastviny a výběhy 25 EUR/ha (od roku 2011)
Podpora pro chov ovcí/koz (čl. 68 odst. 1 písm. b))
Rámcový popis : Vázaná podpora na bahnice a kozy (chované na maso nebo na mléko). Kromě vázané 
podpory je k dispozici i příplatek pro ovce na základě kritérií souvisejících s uváděním na trh a pro 
ovce na základě zdravotních kritérií.
Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Bahnice a kozy, které jsou na konci povinného retenčního období starší než jeden rok (nebo které již vrhly 
mláďata) (za určitých podmínek mohou být nahrazeny samicemi jehňat a kůzlat během jejich povinného 
retenčního období, a to do maximální výše 20 % celkového nahlášeného stáda).
 ο Povinné retenční období 100 dní od 1. února.
 ο Minimální počet 50 způsobilých bahnic nebo 25 způsobilých koz (v případě koz je podpora omezena na 
400 zvířat).
 ο Pro ovce je nutné v roce n–1 dodržet minimální ukazatel produktivity (počet narozených jehňat / přítom -
ných bahnic).
 ο Příplatek pro ovce: chovatelé, kteří jsou členy organizace obchodních producentů nebo kteří podepsali 
smlouvu o uvádění na trh.
 ο Příplatek pro kozy: chovatelé, kteří se zavázali dodržovat osvědčené zdravotní postupy nebo vzájemný 
kodex.PŘÍLOHA II
40
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Sazby podpory  (EUR na způsobilé zvíře)
Orientační 
odhadSkutečnost 
2010Skutečnost 
2011
Ovce
Základní podpora
Příplatek21,00
—20,58
3,0020,76
3,00
Kozy
Základní podpora
Příplatek13,00
—8,93
3,008,75
3,00
Pojištění úrody (čl. 68 odst. 1 písm. d))
Rámcový popis : Finanční příspěvek na platbu pojistného za pojištění úrody, které má pokrýt hos -
podářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými okolnostmi.
Hlavní podmínky způsobilosti
 ο Opatření se omezuje na pojistné za pojištění úrody (rostliny).
 ο Hlavní podmínky jsou stanoveny v článku 70 nařízení (ES) č. 73/2009 a článku 47 nařízení (ES) č. 1120/2009.
Sazba podpory : 65 % způsobilé části pojistného, což je maximální částka povolená právními před -
pisy EU.PŘÍLOHA II
41
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?ITÁLIE
Střídání plodin (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod (v))
Rámcový popis : Podpora na plochu udělovaná zemědělcům, kteří na stejném pozemku střídají 
plodiny každé dva roky, přičemž střídají obiloviny a bílkovinné plodiny nebo olejniny zlepšující 
vlastnosti půdy. 
Kritéria způsobilosti
 ο Způsobilé oblasti: Abruzzi, Apulie, Basilicata, Kalábrie, Kampánie, Latium, Marche, Molise, Sardinie, Sicílie, 
Toskánsko a Umbrie.
 ο Způsobilé odrůdy: luštěniny a obiloviny vymezené ve vnitrostátních právních předpisech.
 ο Pozemky musí mít velikost alespoň 500 m2, aby byly způsobilé. 
 ο Při dvouletém střídání plodin se musí dodržovat následující cykly:
Střídání plodin
první dvouleté obdobíStřídání plodin
druhé dvouleté období
Způsobilé  
rok 1 rok 2 rok 3 rok 4
obiloviny luštěniny obiloviny luštěniny ano
obiloviny luštěniny luštěniny obiloviny ano
luštěniny obiloviny luštěniny obiloviny ano
luštěniny obiloviny obiloviny luštěniny ne
Sazby podpory  (EUR na hektar)
Maximální 
sazbySkutečné sazbyPočet hektarů, na které je 
žádáno o podporuPočet způsobilých 
hektarů
2010 100 EUR/ha 100 EUR/ha 902 490 888 877
2011 100 EUR/ha 92 EUR/ha1— —
1 Na začátku roku 2012 byly tyto sazby stále předběžné – byly stanoveny na základě očekávaného 
nárůstu počtu žadatelů.PŘÍLOHA II
42
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Zlepšování jakosti zemědělských produktů v odvětví skotu (čl. 68 odst. 1 písm. a) bod ii))
Rámcový popis : Přímá podpora na hektar poskytovaná na telata na maso nebo na krávy určené pro 
dvojí účel (maso a mléko). Opatření zahrnuje dodatečnou porážkovou prémii za skot chovaný v sou -
ladu s protokolem označování kvality nebo v zemědělských podnicích, které se účastní uznávaného 
systému CHOP (chráněného označení původu) nebo CHZO (chráněného zeměpisného označení).
Kritéria způsobilosti: 
 ο Telata musí přivést na svět dojnice patřící k zvláštním plemenům, jež jsou registrována v plemenné knize, 
nebo dojnice zvláštních plemen na dvojí účel, které se používají jen na maso a evidují se v národním ple -
menném registru.
 ο Pro obdržení porážkové prémie musí zemědělci chovat zvířata v souladu se schváleným dobrovolným 
kodexem nebo být zapojeni do systému označování kvality masa schváleného ministerstvem MIPAAF1. 
Poražená zvířata musí být ve věku od 12 do 24 měsíců a zemědělec je musel chovat alespoň sedm měsíců.
Sazby podpory  (EUR na způsobilé zvíře)
Rozpočet  
(v tis. EUR)Maximální 
orientační 
sazba  
(EUR/kus)Konečná 
sazba  
(EUR/kus)
Telata dojnicJednou otelené1 krávy evidované v plemenné knize 
24 000200 172,30
Vícekrát otelené krávy evidované v plemenné knize 150 129,23
Smíšená plemena evidovaná v plemenné knize 60 55,93
Telata na 
masoV souladu se specifikacemi dobrovolného označování
27 25050 42,63
Certifikované CHOP/CHZO v souladu s nařízením Rady (ES) č. 510/2006290 76,73
1 Jednou otelené krávy měly mláďata jednou, vícekrát otelené krávy měly mláďata nejméně dvakrát.
2 Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů 
a potravin (Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12).
1 Ministerstvo zemědělství, výživy a lesnictví.PŘÍLOHA II
43
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Pojištění (čl. 68 odst. 1 písm. d))
Rámcový popis : Dotace na pojistné na pojištění úrody pro případ klimatických rizik (krupobití, 
silný vítr, silný déšť atd.) nebo proti chorobám zvířata a rostlin v případě ztráty větší než 30 % roční 
produkce.
Kritéria způsobilosti 
 ο Pojistné smlouvy na období ne delší než jeden kalendářní rok, uzavřené s autorizovanou pojišťovnou (zpra -
vidla prostřednictvím sdružení producentů ( Consorzi di Difesa )). 
 ο Je pojištěna celá produkce konkrétního produktu na jednom pozemku či více pozemcích ve stejné obci. 
 ο Pojistná hodnota každého produktu nesmí být vyšší než referenční ceny, které jsou každoročně zveřejňovány 
ministerstvem v národním pojišťovacím plánu.
 ο Podpora je vypočtena jako nižší hodnota ze zaplaceného pojistného a fiktivních pojistných nákladů vypo -
čtených ISMEA2 na základě ztrát evidovaných ve stejných obcích v předchozích pěti či šesti letech.
Sazba podpory : 65 % způsobilé části pojistného, což je maximální částka povolená právními před -
pisy EU. 
Až do roku 2010 se v rámci vnitrostátního opatření poskytovala ekvivalentní podpora se sazbou 
dotace 80 %.
2 ISMEA, Istituto di Servizi per il Mercato Agricolo Alimentare (Institut služeb pro zemědělský potravinářský trh) je veřejný subjekt odpovědný 
za statistiku, studie a analýzy v zemědělském sektoru.PŘÍLOHA II
44
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?SHRNUTÍ
I. 
Ačkoliv článek 68 zvýšil počet cílů, na které může být 
do maximální výše 10 % poskytována podpora, zavedl rov -
něž přísnější omezení pro podpory vázané na produkci 
(nejvýše 3,5 % vnitrostátního stropu členského státu). 
IV. 
Komise se domnívá, že provádění zvláštního režimu pod -
pory, které zahrnuje možnost poskytování plateb vázaných 
na produkci, nezpochybňuje obecné zaměření režimu pří -
mých plateb na oddělení plateb od produkce, jelikož tato 
možnost je omezená (3,5 % vnitrostátního stropu) a je 
v souladu s pravidly WTO.
V. 
Zákonodárce byl toho názoru, že je ve výlučné pravomoci 
členských států určit druhy zemědělské činnosti nebo 
zemědělská odvětví, která by měla být opatřeními podle 
článku 68 podporována. Domníval se, že jsou nejlépe 
schopné určit regiony nebo odvětví na svém území, které 
se potýkají s obtížemi, a stanovit priority mezi různými 
potřebami cílené podpory.
Návrh Komise na SZP v období po roce 2013 zahrnuje 
zřízení společného rámce pro monitorování a hodnocení 
ve spolupráci s členskými státy s cílem měřit výkonnost 
společné zemědělské politiky, včetně opatření v rámci prv -
ního a druhého pilíře.
VI. 
Jak potvrdil Účetní dvůr v poznámce pod čarou 44, Komise 
již identifikovala několik nedostatků v rámci postupu pro 
schválení účetní závěrky. Některé tyto slabiny se týkají 
velmi omezeného počtu příjemců a nepoukazují na všeo -
becné systémové nedostatky. ODPOVĚDI  
KOMISE 
45
ODPOVĚDI  
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?
VII. 
Návrh Komise na SZP po roce 2013, pokud jde o nepo -
vinné podpory vázané na produkci, podléhá řadě omezení: 
seznamu způsobilých odvětví a produkce, stanoveným 
kvantitativním omezením, omezenému procentuálnímu 
podílu vnitrostátního stropu členského státu pro přímé 
platby, schválení Komisí nad určitý procentuální podíl, 
podmínkám pro poskytnutí podpory (budou stanoveny 
akty v přenesené pravomoci).
VII. a) 
V rámci SZP po roce 2013 musí členské státy informovat 
Komisi o cílových regionech, vybraných druzích zeměděl -
ské činnosti nebo odvětvích a úrovni podpory, která má 
být poskytnuta. Při tom popíší důvody, které vedou k navr -
žení dané vázané podpory, a její očekávané účinky.
Pokud rozhodnutí přijaté členským státem zakládá 
odchylku od základního procentuálního podílu vnitrostát -
ního stropu, bude nutné předložit podrobný popis kon -
krétní situace v cílovém regionu a zvláštních vlastností 
druhů zemědělské činnosti nebo specifických odvětví, 
které k vyšší podpoře opravňují. Pokud rozhodnutí člen -
ského státu podléhá schválení, musí být prokázána zvláštní 
omezení, jako je nedostatek alternativ nebo nutnost 
poskytovat stabilní dodávky místnímu zpracovatelskému 
průmyslu.
VII. a) První odrážka
V souladu s politickým kompromisem (předběžná dohoda 
se spoluzákonodárci) v souvislosti s reformou SZP po roce 
2013 má Komise zmocnění vymezit podmínky pro poskyto -
vání podpory prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.Cílem Komise je zavést oproti stávající zvláštní podpoře 
jasné zjednodušení, neboť nepovinná podpora vázaná 
na produkci se bude vztahovat pouze na jedno z devíti 
existujících opatření podle článku 68. To znamená, že přes -
tože seznam způsobilých odvětví je rozsáhlejší než dříve, 
počet a rozmanitost cílů podpory jsou omezeny na jednu 
kategorii (tj. hospodářskou citlivost některých druhů země -
dělské činnosti). Komise se domnívá, že to povede k niž -
šímu riziku překrývání a kumulace podpory.
VII. a) Druhá odrážka
V rámci pravomocí, které jsou Komisi prostřednictvím aktů 
v přenesené pravomoci uděleny, budou zejména defino -
vány podmínky poskytování podpory.
V zásadě budou muset členské státy informovat Komisi 
o cílových regionech, vybraných druzích zemědělské 
činnosti nebo odvětvích a úrovni podpory, která má být 
poskytnuta. Při tom popíší důvody, které vedou k navržení 
dané vázané podpory, a její očekávané účinky.
Pokud rozhodnutí přijaté členským státem zakládá 
odchylku od základního procentuálního podílu vnitrostát -
ního stropu, bude nutné předložit podrobný popis kon -
krétní situace v cílovém regionu a zvláštních vlastností 
druhů zemědělské činnosti nebo specifických odvětví, 
které k vyšší podpoře opravňují. Pokud rozhodnutí člen -
ského státu podléhá schválení, musí být prokázány zvláštní 
potřeby, jako je nedostatek alternativ nebo nutnost 
poskytovat stabilní dodávky místnímu zpracovatelskému 
průmyslu.
ODPOVĚDI  
KOMISE46
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?VII. b) 
Prováděcí pravidla, jež má Komise přijmout, stanoví pro 
členské státy povinnosti pravidelně informovat o skuteč -
ném čerpání prováděných opatření. Tyto povinnosti jsou 
nezbytné, aby Komise mohla dodržet svou vlastní povin -
nost pravidelně podávat zprávy WTO, jelikož podpora 
vázaná na produkci se považuje za odchylku od celkového 
zaměření režimů přímých plateb na oddělení plateb od 
produkce. 
Budou se vyžadovat minimální informace o počtu žádostí 
podaných v rámci každého druhu podpůrného opatření  
a o skutečně vyplacených částkách, jakož i o počtu pří -
jemců podle regionů, odvětví a/nebo druhů zemědělské 
činnosti v jednotlivých členských státech.
Tato sdělení Komisi umožní sledovat skutečné provádění 
režimu pro všechna prováděná opatření podpory bez 
ohledu na odvětví, jakož i soulad se stanovenými rozpoč -
tovými stropy. 
Na obecnější úrovni politický kompromis zahrnuje zřízení 
společného rámce pro monitorování a hodnocení ve spo -
lupráci s členskými státy s cílem měřit výkonnost společné 
zemědělské politiky, včetně opatření v rámci prvního a dru -
hého pilíře.
VII. c) 
Členské státy odpovídají za rozhodnutí o opatřeních 
podpory, jež mají být provedena, i za jejich vypracování 
a budou muset zajistit, aby tato opatření byla ověřitelná 
a kontrolovatelná. Proto budou brát v úvahu náklady na 
správu a kontrolu vyplývající z možného provádění opat -
ření podpory vázané na produkci a možnou potřebu zřídit 
ad hoc  kontrolní systémy.PŘIPOMÍNKY
15. 
V rámci čl. 68 odst. 1 písm. b) jsou k dispozici opatření 
vázané podpory na chov hospodářských zvířat, která se 
týkají omezeného počtu odvětví včetně odvětví hovězího 
a telecího masa a skopového a kozího masa pro citlivé 
druhy zemědělské činnosti. Zavedení této podpory není 
automatické, neboť členské státy, které se rozhodnou tako -
vouto podporu zavést, musí zjistit potřebu a cílit na citlivé 
druhy zemědělské činnosti v těchto odvětvích. V tomto 
rámci nic nebrání členskému státu, aby nadále prováděl to 
opatření podpory, které považuje za přiměřené určenému 
cíli.
Společná odpověď k bodům 16 a 17
Možnost zavést vázané platby, která se členským státům 
nabízí, nezpochybňuje obecné zaměření reformy SZP 
z roku 2003 na oddělení plateb od produkce, jelikož je 
omezena na nejvýše 3,5 % vnitrostátního stropu pro přímé 
platby.
18. 
Riziko zvýšeného využívání částečného oddělení plateb se 
zmírnilo, jelikož podmínky stanovené pro zvláštní podporu 
podle článků 68 až 72 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou více 
omezující než podmínky uplatňované v souvislosti s před -
chozím článkem 69 a agroenvironmentální opatření podlé -
hají schválení Komisí.
47
ODPOVĚDI  
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?19. 
Prostor pro uvážení, pokud jde o pojem „jasně vymezené 
případy“ uvedený v bodě odůvodnění 35 nařízení Rady 
(ES) č. 73/2009, je omezen články 68, 70, 71 a 72 uvede -
ného nařízení, jakož i články 37 až 49 nařízení Komise (ES) 
č. 1120/2009 a nařízením (ES) č. 1122/2009, pokud jde 
o ověřování.
Společná odpověď k bodům 20 a 21
Komise poukazuje na to, že členské státy jsou povinny 
oznámit jí rozhodnutí provádět zvláštní podpůrná opatření. 
Na základě toho Komise stanoví roční použitelný rozpoč -
tový strop. Kromě zvláštního povolení Komise požadova -
ného pro účely agroenvironmentálních opatření provede 
navíc Komise posouzení všech oznámených opatření 
s cílem odhalit hlavní možné problémy týkající se slučitel -
nosti s příslušným právním rámcem.
22. 
Viz odpověď k rámečku 1.
Rámeček 1 
Komise se domnívá, že opatření podpory v oblastech 
„životní prostředí“ a „agroenvironmentální výhody“ jsou 
jasně rozlišitelná1. „Agroenvironmentální“ opatření pod -
léhají zvláštním požadavkům a maximální výši 10 % vnit -
rostátního stropu členských států; jsou také schvalována 
Komisí. Tyto požadavky jsou podobné pravidlům pro rov -
nocenná agroenvironmentální opatření obsažená v pro -
gramech rozvoje venkova. Opatření pro „životní prostředí“ 
poskytují členským státům větší pružnost, neboť se na ně 
nevztahují tytéž požadavky, zároveň však podléhají nižšímu 
stropu2.
1 Podle čl. 68 odst. 1) písm. a) bodů i) a v) nařízení (ES) č. 73/2009 a podle 
článků 40 a 44 a přílohy IV nařízení (ES) č. 1120/2009. 
2 3,5 % vnitrostátního stropu, jak stanoví čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) 
č. 73/2009.24. 
Osm z devíti druhů opatření nepodléhá žádnému schválení 
Komisí.
Oznámení se podávají v souladu s přílohou IV nařízení 
(ES) č. 1120/2009, což znamená, že neobsahují všechny 
podrobné informace týkající se opatření. Obecně platí, 
že vnitrostátní prováděcí předpisy jsou podrobnější než 
informace oznámené Komisi. To bylo zaznamenáno během 
auditů, které Komise provedla v členských státech v souvis -
losti se schvalováním účetní závěrky.
26. 
Dánsko původně oznámilo dotčené opatření podle čl. 68 
odst. 1 písm. a) bodu v) nařízení (ES) č. 73/2009 o poskyt -
nutí vyrovnávací platby na agroenvironmentální závazky. 
Při posuzování opatření se ukázalo, že plánované opatření 
je ve skutečnosti investičním opatřením za účelem pěs -
tování energetických plodin, nikoli opatřením agroenvi -
ronmentálním. V důsledku toho Dánsko opatření přefor -
mulovalo tak, aby bylo slučitelné s čl. 68 odst. 1 písm. a) 
bodem i).
27. a) 
Cílem Komise je zavést oproti stávající zvláštní podpoře 
jasné zjednodušení, neboť nepovinná podpora vázaná 
na produkci se bude vztahovat pouze na jedno z devíti 
existujících opatření podle článku 68. To znamená, že přes -
tože seznam způsobilých odvětví je rozsáhlejší než dříve, 
počet a rozmanitost cílů podpory jsou omezeny na jednu 
kategorie (tj. hospodářskou citlivost některých druhů 
zemědělské činnosti). Komise se domnívá, že to povede 
k nižšímu riziku překrývání a kumulace podpory. 
ODPOVĚDI  
KOMISE48
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?27. c) i) 
Za podmínek, které stanoví Komise, je ve výlučné pravo -
moci členských států určit druhy zemědělské činnosti nebo 
zemědělská odvětví čelící určitým obtížím, která by měla 
být podporována. Má se za to, že jsou nejlépe schopné 
určit regiony nebo odvětví na svém území, které se potý -
kají s obtížemi, a stanovit priority mezi různými potřebami 
cílené podpory, přičemž zohlední odvětvové zaměření 
těchto regionů. 
27. c) ii) 
Navíc se podpora poskytuje v rámci určených kvantitativ -
ních limitů a na základě stanovených ploch a výnosů nebo 
stanoveného počtu zvířat. 
28. 
Pojem „obtíže“ bude upřesněn prostřednictvím aktů v pře -
nesené pravomoci. 
Kromě toho nelze ze zásady kritizovat skutečnost, že vět -
šinu stávajících opatření vázané podpory by bylo možné 
zachovat, pokud jsou považována za vhodná k dosažení 
konkrétního cíle určeného členským státem.
Společná odpověď k bodům 31 a 32
Je na členských státech, aby rozhodly, kdy je nejvhodněj -
ším prostředkem k dosažení stanoveného cíle vázaná nebo 
oddělená podpora. Oznámí Komisi opatření, která hodlají 
provádět, a popíší zejména potřebu, kterou na svém území 
určily, a důvody pro poskytnutí podpory. 
Tato opatření nepodléhají schválení ze strany Komise.33. 
Ve Španělsku nejsou k dispozici oficiální statistické údaje, 
které by se vztahovaly konkrétně k vývoji plochy na obilo -
viny, olejniny, bílkovinné plodiny a luštěniny v oblastech, 
kde je opatření použitelné (zóny s výnosem obilovin nižším 
než 2 tuny/ha). Nicméně toto opatření, které se zaměřuje 
na podporu alternativních plodin k obilovinám a respek -
tuje určitou míry vynětí půdy z produkce, představuje 
samo o sobě přínos pro životní prostředí, neboť pozitivně 
přispívá k udržitelnému hospodaření s přírodními zdroji 
(vodou a půdou).
34. 
Tato opatření nepodléhají schválení ze strany Komise.
35. 
Jelikož ekologické zemědělství je méně ziskové a technicky 
náročnější, navracejí se někteří provozovatelé k země -
dělství konvenčnímu (například v roce 2005/06 došlo 
k poklesu certifikovaných „ekologických ploch“ o 1 %, 
z 504 536 ha na 499 589 ha, a v roce 2006/07 o 0,5 %, 
z 499 589 ha na 497 314 ha). Tyto hodnoty se mohou 
zdát malé, ale riziko je velmi vysoké, zejména s ohledem 
na trend zvyšování cen v oblasti zemědělských produktů. 
Mezitím doznala opatření pro přechod na ekologické 
zemědělství i na jeho udržení velkého úspěchu. Opatření 
na udržení ekologického zemědělství od roku 2008 výrazně 
nabrala na síle. V roce 2008/09 narostly certifikované eko -
logické plochy o 4,7 % a ekologické plochy ve fázi přeměny 
se zvýšily o 86,2 %. To však neznamená, že nebezpečí opuš -
tění ekologického zemědělství pominulo.
Společná odpověď k bodům 36 a 37  
(včetně poznámky pod čarou 27)
Na základě své analýzy potřeb zvláštní podpory si členské 
státy zvolí mezi opatřeními nabízenými v rámci režimu 
taková, které umožní lépe dosáhnout stanoveného cíle 
a poskytnout odpovídající úroveň podpory s ohledem na 
různé limity stanovené právními předpisy pro každý druh 
opatření, jakož i vázanou nebo oddělenou povahu platby 
(3,5% nebo 10% strop). Je na nich, aby zvážily, jaký druh 
podpory je pro řešení určené potřeby a stanoveného cíle 
vhodnější.
49
ODPOVĚDI  
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?38. 
V řadě případů Komise v rámci svého posouzení opat -
ření požádala členské státy, aby zacílení podpory zlepšily 
a upřesnily. 
39. 
V případě opatření podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodu i) 
přísluší pravomoc určit potřebu, stanovit cíl a vypracovat 
opatření členskému státu. V případě opatření podle čl. 68 
odst. 1 písm. a) bodu v) tato pravomoc členského státu 
podléhá posouzení Komise, včetně příčinné souvislosti 
mezi podporou a cíli, aby mohla být schválena.
40. 
Tato opatření nepodléhají schválení ze strany Komise.
41. 
Pouze opatření podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodů ii), iii), 
iv) a v) konkrétně zmiňují cíl zvýšit nebo zlepšit určitý 
faktor, tj. „změnit stávající situaci“, jak uvádí Účetní dvůr. 
Komise připomíná, že právní předpisy EU stanoví zásadu, 
že zvláštní podpora neposkytuje náhradu za dodržování 
povinných požadavků. Konkrétně postupy pro zlepšení 
životních podmínek zvířat musí jít nad rámec minimál -
ních požadavků, které stanoví platné právní předpisy EU 
nebo vnitrostátní právní předpisy. Podobná podmínka platí 
pro agroenvironmentální opatření. Pro opatření v oblasti 
jakosti se zemědělec musí zapojit do existujících unijních 
nebo vnitrostátních programů, které vybraly nebo vyme -
zily členské státy. Požadavky na uvádění na trh jsou defino -
vány právními předpisy EU o informačních a propagačních 
opatřeních. Komise nezaznamenala a priori  v oznámení 
členských států případy, kdy by podpora byla poskytnuta 
bez jakéhokoli odkazu na změnu stávající situace. Pro účely 
měření změny Komise požádala členské státy, aby stanovily 
příslušné výchozí hodnoty pro opatření podpory, která mají 
být provedena.42. 
V případě opatření Itálie na střídání plodin si Komise před 
schválením opatření vyžádala analýzu obvyklé zeměděl -
ské praxe v dotčených regionech. Na základě této analýzy 
byl původní italský návrh tříletého střídání plodin změněn 
na střídání dvouleté.
Opatření navržené Španělskem přispívá k udržení někte -
rých tradičních kulturních postupů, které jsou prospěšné 
pro životní prostředí. V případě neexistence podpor navr -
hovaných v rámci agroenvironmentálního opatření hrozí 
opuštění těchto kulturních postupů. V důsledku toho by se 
zemědělci zabývali monokulturou obilovin, které jsou pro 
životní prostředí méně prospěšné.
43. 
Pokud jde o chybějící ustanovení, že pěstované plodiny 
nebo metody produkce se musí ve srovnání s předcho -
zími postupy změnit, Komise upozorňuje, že nejde nutně 
o nedostatek, ale může to vyplývat z požadavků režimu 
jakosti, který členský stát vymezil jako způsobilý. 
Společná odpověď k bodům 45 a 46
Stanovení výše podpory ponechal zákonodárce na člen -
ských státech, které považoval za nejlépe schopné určit 
odpovídající úroveň podpory s ohledem na určenou 
potřebu a stanovený cíl. Úroveň podpory vypočtená člen -
ským státem pro účely oznámení je orientační. 
ODPOVĚDI  
KOMISE50
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Společná odpověď k bodům 47 a 48
Tato opatření nepodléhají schválení ze strany Komise.
49. 
V případě Itálie došlo k úpravě výpočtu po posouzení 
Komisí. 
Rozhodnutí Komise bylo přijato na základě změn opatření 
oznámených Itálií, v nichž ověřené výpočty dodatečných 
nákladů a ušlého příjmu pro dva italské makroregiony, pro 
které bylo opatření navrženo, činily 101 EUR a 100 EUR.
52. 
Obecně skutečnost, že neexistují ukazatele RACER, nezna -
mená, že nejsou k dispozici žádné informace, které by 
mohly být pro hodnocení politiky použity. Kromě toho sice 
ukazatele mohou přispět k hodnocení politiky, je však třeba 
obezřetně je vykládat v daném kontextu. V tomto smy -
slu je nutné pečlivě posoudit náklady a přínosy podrob -
ného rámce ukazatelů, neboť je možné, že jiné přístupy 
(např. více kvalitativních technik nebo smíšené metody) by 
vzhledem k nákladům byly výhodnější.
Rámeček 2 – Příklady nedostatků u cílů  
a ukazatelů  
Viz odpověď Komise k bodu 52.
Rámeček 2 – První odrážka
Cílem tohoto opatření je podporovat zemědělce provozu -
jící ekologické zemědělství náhradou dodatečných nákladů 
a ztráty příjmů, protože tržní ceny neposkytují dostateč -
nou podporu. Opatření však v zásadě řeší otázky životního 
prostředí, a z toho důvodu je nejvhodnějším ukazatelem 
„počet hektarů obhospodařované půdy na ekologickou 
produkci“3.
Navíc je tento ukazatel v souladu se společnými ukazateli 
k monitorování a hodnocení programů rozvoje venkova 
2007–2013 (CMEF).
3 Ve francouzských statistikách se pro ekologické zemědělství používají dva 
druhy ukazatelů: „počet hektarů obhospodařované půdy na ekologickou 
produkci“ (kde již přechodné období skončilo) a „počet hektarů ve fázi 
přechodu“.Rámeček 2 – Třetí odrážka
Jelikož střídání plodin a bílkovinné plodiny jsou z hlediska 
životního prostředí prospěšné, počet hektarů, na který 
odkazuje Účetní dvůr, představuje zásadní údaj. Nicméně 
pro vyhodnocení dopadu SZP na životní prostředí jsou 
nutné další informace. Ty stanoví systém monitorování 
a hodnocení pro SZP po roce 2013.
53. 
V době hodnocení Komise stanoví příslušné hodnotící 
otázky. Informace z monitorování jsou jedním z prvků, 
na nichž hodnotitel může založit svou analýzu; existují však 
i jiné zdroje informací a nástroje, jako jsou cílené dotazníky, 
průzkumy nebo statistické údaje, které může hodnotitel 
pro hodnocení dopadu politiky využít.
55. 
Jak potvrdil Účetní dvůr v poznámce pod čarou 44, Komise 
již identifikovala několik nedostatků v rámci postupu pro 
schválení účetní závěrky. Některé tyto slabiny se týkají 
velmi omezeného počtu příjemců a nepoukazují na všeo -
becné systémové nedostatky. 
56. 
Členské státy v souladu s právními předpisy zajistí, aby 
zvláštní podpůrná opatření, která provádějí, byla ověřitelná 
a kontrolovatelná. 
S cílem řešit riziko dvojího financování členské státy zajistí, 
aby zemědělec získal podporu na danou akci pouze v rámci 
jednoho opatření. Komise se domnívá, že francouzské 
a italské orgány zavedly vymezující kritéria, která zamezí 
dvojímu financování jak podle článku 68, tak v rámci roz -
voje venkova. Například ve Francii bylo v roce 2011 zamít -
nuto více než 10 % žádostí o  „přechod na ekologické země -
dělství“, protože žadatelé již byli příjemci opatření pro 
rozvoj venkova. 
Komise již zjistila několik nedostatků, které jsou předmě -
tem probíhajících auditů. Konkrétně ve vztahu ke střídání 
plodin v Itálii posoudí Komise připomínku Účetního dvora 
v nadcházejícím auditu. 
51
ODPOVĚDI  
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?57. 
Tento nedostatek již Komise zjistila a je předmětem probí -
hajícího auditu AA/2011/010/FR.
58. 
Chybějící správní kontroly poměru produktivity týka -
jící se podpory na chov ovcí ve Francii již byly zjištěny 
a Komise je řeší v rámci postupu pro schválení účetní 
závěrky.
59. 
Připomínky Účetního dvora ohledně podpory pro odvětví 
mléka ve Španělsku se týkají malého počtu žadatelů v jed -
nom regionu. Chyba nastavení týkající se dodatečného 
prvku podpory na plochu se rovněž dotýkala velmi malého 
počtu žadatelů.
60. 
Členský stát již podnikl ve vztahu ke zjištěným souborům 
nápravná opatření. 
62. 
Komise bere na vědomí problémy, které Účetní dvůr zjistil 
v Itálii ve vztahu k opatřením na pojistné. Bude jim věno -
vat pozornost při nadcházejícím auditu schválení účetní 
závěrky k tomuto opatření.
63. 
Tato opatření nepodléhají schválení ze strany Komise.
64. 
Komise se domnívá, že práce vykonaná v souvislosti se 
schvalováním účetní závěrky vhodně pokrývá rizika pro 
fondy, která vyplývají z nedostatků zjištěných Účetním 
dvorem. 
V této souvislosti Komise vítá poznámku Účetního dvora 
v poznámce pod čarou 44. 65. 
Připomínky Účetního dvora ke kontrolám na místě pro 
opatření na chov ovcí a koz v Řecku v roce 2010 jsou již 
předmětem auditu Komise. Členský stát navíc již pro násle -
dující roky podnikl nápravná opatření.
66. 
Komise bere zjištění Účetního dvora na vědomí a posoudí 
je během nadcházejících auditů schválení účetní závěrky.
67. 
Podle španělských orgánů se ověřování provádí prostřed -
nictvím dálkového průzkumu (95 %) a klasických kontrol 
na místě (5 %). Pokud jde o dálkový průzkum, provádí se 
interpretace snímků čtyřikrát: na podzim minulého roku, 
na začátku a na konci jara a v létě; tu pak doplňují rychlé 
návštěvy v terénu. Opatření přijatá španělskými orgány 
podle všeho riziko pro fond snižují. Komise však vezme 
připomínky Účetního dvora v potaz v rámci své auditní 
činnosti.
Připomínky Účetního dvora týkající se Itálie budou posou -
zeny během nadcházejícího auditu schválení účetní 
závěrky.
68. 
Připomínky Účetního dvora k nedostatkům, které se 
týkají kontrol na místě pro opatření na chov ovcí a koz 
v Řecku v roce 2010, jsou již předmětem auditu Komise. 
Pokud jde o Španělsko, Komise tuto připomínku pře -
zkoumá v auditu schválení účetní závěrky.
ODPOVĚDI  
KOMISE52
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?69. 
Komise bude tuto připomínku řešit a přijme příslušná 
opatření.
Společná odpověď k bodům 70 až 75
Členské státy berou v úvahu náklady na správu a kontrolu 
vyplývající z možného provádění opatření podpory vázané 
na produkci a možnou potřebu zřídit ad hoc  kontrolní 
systémy.
76. 
Viz odpověď Komise k bodům 70 až 75. 
Rámeček 3 – Třetí odstavec
Administrativní certifikát může být příslušnými veřejnými 
orgány vydán bez nákladů pro příjemce. Možnou zátěž 
nesou tyto orgány, které mají certifikáty vydávat včas.
Pokud jde o připomínky Účetního dvora o počtu prove -
dených kontrol na místě a nedostatky týkající se ověření 
dokladů, viz odpovědi Komise k bodům 65 a 68.ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
77. 
Na režim podpory vázané na produkci, který Komise sta -
noví ve svém návrhu, se použije zásada subsidiarity. Člen -
ské státy proto budou muset vypracovat a provádět opat -
ření podpory v závislosti na cíli, který určily. 
78. 
Komise se domnívá, že provádění zvláštního režimu pod -
pory, které zahrnuje možnost poskytování plateb vázaných 
na produkci, nezpochybňuje obecné zaměření režimu pří -
mých plateb na oddělení plateb od produkce, jelikož tato 
možnost je omezená (3,5 % vnitrostátního stropu) a je 
v souladu s pravidly WTO.
79. 
Zákonodárce byl toho názoru, že je ve výlučné pravomoci 
členských států určit druhy zemědělské činnosti nebo 
zemědělská odvětví, která by měla být opatřeními podle 
článku 68 podporována. Domníval se, že jsou nejlépe 
schopné určit regiony nebo odvětví na svém území, které 
se potýkají s obtížemi, a stanovit priority mezi různými 
potřebami cílené podpory.
Návrh Komise na SZP v období po roce 2013 zahrnuje 
zřízení společného rámce pro monitorování a hodnocení 
ve spolupráci s členskými státy s cílem měřit výkonnost 
společné zemědělské politiky, včetně opatření v rámci prv -
ního a druhého pilíře.
80. 
Jak potvrdil Účetní dvůr v poznámce pod čarou 44, Komise 
již identifikovala několik nedostatků v rámci postupu pro 
schválení účetní závěrky. Některé tyto slabiny se týkají 
velmi omezeného počtu příjemců a nepoukazují na všeo -
becné systémové nedostatky. 
53
ODPOVĚDI  
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?81. 
Návrh Komise na SZP po roce 2013, pokud jde o nepo -
vinné podpory vázané na produkci, podléhá řadě omezení: 
seznamu způsobilých odvětvích a produkce, stanoveným 
kvantitativním omezením, omezenému procentuálnímu 
podílu vnitrostátního stropu členského státu pro přímé 
platby, schválení Komisí nad určitý procentuální podíl, 
podmínkám pro poskytnutí podpory (budou stanoveny 
akty v přenesené pravomoci). 
Doporučení 1
V rámci SZP po roce 2013 musí členské státy informovat 
Komisi o cílových regionech, vybraných druzích zeměděl -
ské činnosti nebo odvětvích a úrovni podpory, která má 
být poskytnuta. Při tom popíší důvody, které vedou k navr -
žení dané vázané podpory, a její očekávané účinky.
Pokud rozhodnutí přijaté členským státem zakládá 
odchylku od základního procentního podílu vnitrostátního 
stropu, bude nutné předložit podrobný popis konkrétní 
situace v cílovém regionu a zvláštních vlastností druhů 
zemědělské činnosti nebo specifických odvětví, které 
k vyšší podpoře opravňují. Pokud rozhodnutí členského 
státu podléhá schválení, musí být prokázána zvláštní ome -
zení, jako je nedostatek alternativ nebo nutnost poskytovat 
stabilní dodávky místnímu zpracovatelskému průmyslu.
Doporučení 1 a) 
V souladu s politickým kompromisem (předběžná dohoda 
se spoluzákonodárci) v souvislosti s reformou SZP po roce 
2013 má Komise zmocnění vymezit podmínky pro poskyto -
vání podpory prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.
Cílem Komise je zavést oproti stávající zvláštní podpoře 
jasné zjednodušení, neboť nepovinná podpora vázaná 
na produkci se bude vztahovat pouze na jedno z devíti 
existujících opatření podle článku 68. To znamená, že přes -
tože seznam způsobilých odvětví je rozsáhlejší než dříve, 
počet a rozmanitost cílů podpory jsou omezeny na jednu 
kategorii (tj. hospodářskou citlivost některých druhů země -
dělské činnosti). Komise se domnívá, že to povede k niž -
šímu riziku překrývání a kumulace podpory.Doporučení 1 b) 
V rámci pravomocí, které jsou Komisi prostřednictvím aktů 
v přenesené pravomoci uděleny, budou zejména defino -
vány podmínky poskytování podpory.
V zásadě budou muset členské státy informovat Komisi 
o cílových regionech, vybraných druzích zemědělské 
činnosti nebo odvětvích a úrovni podpory, která má být 
poskytnuta. Při tom popíší důvody, které vedou k navržení 
dané vázané podpory, a její očekávané účinky.
Pokud rozhodnutí přijaté členským státem zakládá 
odchylku od základního procentního podílu vnitrostát -
ního stropu, bude nutné předložit podrobný popis kon -
krétní situace v cílovém regionu a zvláštních vlastností 
druhů zemědělské činnosti nebo specifických odvětví, 
které k vyšší podpoře opravňují. Pokud rozhodnutí člen -
ského státu podléhá schválení, musí být prokázány zvláštní 
potřeby, jako je nedostatek alternativ nebo nutnost 
poskytovat stabilní dodávky místnímu zpracovatelskému 
průmyslu.
Doporučení 2
Prováděcí pravidla, jež má Komise přijmout, stanoví pro 
členské státy povinnosti pravidelně informovat o skuteč -
ném čerpání prováděných opatření. Tyto povinnosti jsou 
nezbytné, aby Komise mohla dodržet svou vlastní povin -
nost pravidelně podávat zprávy WTO, jelikož podpora 
vázaná na produkci se považuje za odchylku od celkového 
zaměření režimů přímých plateb na oddělení plateb od 
produkce. 
Budou se vyžadovat minimální informace o počtu žádostí 
podaných v rámci každého druhu podpůrných opatření 
a o skutečně vyplacených částkách, jakož i o počtu pří -
jemců podle regionů, odvětví a/nebo druhů zemědělské 
činnosti v jednotlivých členských státech.
ODPOVĚDI  
KOMISE54
Zvláštní zpráva č. 10/2013 – Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře prováděna?Tato sdělení Komisi umožní sledovat skutečné provádění 
režimu pro všechna prováděná opatření podpory bez 
ohledu na odvětví, jakož i soulad se stanovenými rozpoč -
tovými stropy. 
Na obecnější úrovni politický kompromis zahrnuje zřízení 
společného rámce pro monitorování a hodnocení ve spo -
lupráci s členskými státy s cílem měřit výkonnost společné 
zemědělské politiky, včetně opatření v rámci prvního a dru -
hého pilíře.
Doporučení 3
Členské státy odpovídají za rozhodnutí o opatřeních pod -
pory, jež mají být provedena, a jejich vypracování, a budou 
muset zajistit, aby tato opatření byla ověřitelná a kontro -
lovatelná. Proto budou brát v úvahu náklady na správu 
a kontrolu vyplývající z možného provádění opatření pod -
pory vázané na produkci a možnou potřebu zřídit ad hoc  
kontrolní systémy.
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 10/2013
Společná zemědělská politika: Má zvláštní podpora poskytovaná podle článku 68 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 kvalitní koncepci a je dobře 
prováděna?
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie
2013 – 54 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-378-1
doi:10.2865/24580

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•		jeden	výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•		více	výtisků,	plakáty	či	pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie ( http://ec.europa.eu/represent_cs.htm ) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm ); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
 (*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
•	 prostřednictvím	 stránek	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
Předplatné:
•		u	některého	 z	prodejců	 Úřadu	pro	publikace	 Evropské	 unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm ).
QJ-AB-13-010-CS-C
EVROPSKÝ ÚČETNÍ  DVŮRJAK O ODCHYLKU OD OBECNÝCH ZÁSAD ODDĚLENÍ PODPORY OD PRODUK -
CE A  ZJEDNODUŠENÍ PLATEBNÍHO REŽIMU PRO ZEMĚDĚLCE UMOŽŇUJE ČLÁ -
NEK 68 ČLENSKÝM STÁTŮM PONECHAT SI ČÁST VNITROSTÁTNÍCH STROPŮ NA  
POSKYTOVÁNÍ ZVLÁŠTNÍ PODPORY PRO URČITÉ ČINNOSTI, A  TO FORMOU PŘÍ -
MÝCH PLATEB VÁZANÝCH NA PRODUKCI A  V JASNĚ DEFINOVANÝCH PŘÍPADECH.  
V TÉTO ZPRÁVĚ ÚČETNÍ DVŮR KONSTATUJE, ŽE KOMISE MÁ NAD ODŮVODŇOVÁNÍM TA -
KOVÝCHTO PŘÍPADŮ JEN MALOU KONTROLU A  ŽE ČLENSKÉ STÁTY MAJÍ V  TOMTO OHLEDU 
ZNAČNOU MÍRU VOLNOSTI. NEEXISTUJÍ DOSTATEČNÉ DŮKAZNÍ INFORMACE O  TOM, ŽE 
OPATŘENÍ ZAVEDENÁ PODLE ČLÁNKU 68 JSOU NEZBYTNÁ ČI RELEVANTNÍ Z  HLEDISKA PO -
TŘEB, ÚČINNOSTI JEJICH KONCEPCE A  OBJEMU PODPORY, KTERÁ JE K  DISPOZICI. ÚČETNÍ 
DVŮR ROVNĚŽ POUKÁZAL NA NEDOSTATKY V  ADMINISTRATIVNÍCH A  KONTROLNÍCH 
SYSTÉMECH, KTERÉ BYLY NĚKDY ZJIŠTĚNY I  V PŘÍPADECH, KDY JIŽ EXISTUJE ZNAČNÁ 
ŘÍDICÍ A  KONTROLNÍ ZÁTĚŽ.