Zpráva Komise konvergenční zpráva 2004 (vyhotovená podle čl. 122 odst. 2 Smlouvy) [SEC(2004) 1268] /* KOM/2004/0690 konecném znení */





Brusel, 20.10.2004 KOM(2004) 690 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE KONVERGENČNÍ ZPRÁVA 2004 (vyhotovená podle čl. 122 odst. 2 Smlouvy) [SEC(2004) 1268] 1. ÚčEL ZPRÁVY V souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy se od Komise a Evropské centrální banky (ECB) vyžaduje, aby předložily Radě zprávu o pokroku, kterého dosáhly členské státy, na které se vztahuje výjimka, pokud jde o soulad jejich vnitrostátních právních předpisů se Smlouvou a dosažení vysokého stupně udržitelné konvergence. Členské státy s výjimkou dosud nepřijaly euro s výjimkou Dánska a Spojeného království, které jsou členskými státy se zvláštním postavením[1]. Tyto konvergenční zprávy musí být vyhotovovány nejméně jednou za dva roky nebo na žádost členského státu, na který se vztahuje výjimka. Konvergenční zprávu je nyní nutno vypracovat pro Švédsko, jako jeden z těchto členských států, jelikož od poslední zprávy již uplynuly dva roky. To poskytuje příležitost také posoudit poprvé deset zemí, které vstoupily do Evropské unie (EU) dne 1. května 2004 a které jsou na základě článku 4 Smlouvy o přistoupení automaticky členskými státy, na které se vztahuje výjimka. To v těchto zemích přispěje k přípravě na podmínky pro přijetí eura. Tato zpráva proto zahrnuje následujících jedenáct členských států, na které se vztahuje výjimka: Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko, Slovensko a Švédsko. Obsah zpráv[2] vyhotovených Komisí a ECB se řídí čl. 121 odst. 1 Smlouvy, který požaduje, aby zprávy obsahovaly posouzení i) slučitelnosti vnitrostátních státních předpisů se Smlouvou a rovněž se statutem Evropského systému centrálních bank (ESCB) a Evropské centrální banky. Zprávy musí rovněž přezkoumat, zda bylo dosaženo vysokého stupně udržitelné konvergence na základě čtyř konvergenčních kritérií, která se týkají ii) cenové stability, iii) stavu veřejných rozpočtů, iv) stability směnného kurzu a v) dlouhodobých úrokových sazeb a řady dalších faktorů[3]. Čtyři konvergenční kritéria a období, po něž mají být respektována, jsou blíže stanovena v protokolu připojeném ke Smlouvě („Protokol o konvergenčních kritériích uvedených v článku 121“). 2. PřEHLED: SLUčITELNOST PRÁVNÍCH PřEDPISů A DOSAžENÍ HOSPODÁřSKÉ KONVERGENCE i) Je nutno zajistit slučitelnost vnitrostátních předpisů, včetně statutů národních centrálních bank, s články 108 a 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Co se týče nových členských států, nezávislosti jejich příslušných národních centrálních bank a shodě těchto bank s cíli ESCB byla věnována pozornost v rámci předvstupních požadavků. Aby však bylo zajištěno úplné začlenění různých národních centrálních bank do ESCB před tím, než se dotyčné země připojí k eurozóně, je nutno vyřešit nedostatky v právních předpisech všech zemí. ii) Posouzení kritéria cenové stability je založeno na dodržování po dobu jednoho roku před zkoumáním průměrné míry inflace, která nepřekračuje o více než 1,5 procentního bodu míru inflace nejvýše tří členských států, jež dosáhly v oblasti cenové stability nejlepších výsledků. Rozhodná hodnota vypočtená pro srpen 2004 činila 2,4 %, přičemž Finsko, Dánsko a Švédsko jsou třemi členskými státy, které dosáhly nejlepších výsledků. Toto kritérium splňuje z jedenácti členských států posuzovaných v této zprávě pět, a to Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva a Švédsko. iii) Kritérium stavu veřejných rozpočtů je spojeno s rozhodnutími přijatými v souladu s postupem při nadměrném schodku podle článku 104 Smlouvy. V současnosti se rozhodnutí Rady podle čl. 104 odst. 6 o existenci nadměrného schodku nevztahuje na pět z jedenácti zkoumaných členských států, a to na Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Slovinsko a Švédsko, které tudíž toto kritérium splňují. iv) Kritérium směnných kurzů vyžaduje dodržování normálního fluktuačního rozpětí mechanismu směnných kurzů (ERM II) po dobu alespoň dvou let, aniž by došlo k vážným tenzím. Dne 28. června 2004 se k ERM II připojila estonská koruna, litevský litas a slovinský tolar. Česká koruna, maďarský forint, kyperská libra, lotyšský lat, maltská lira, polský zlotý, slovenská koruna a švédská koruna se k ERM II dosud nepřipojily. I když tři měny, které se účastní v ERM II od 28. června 2004, byly vůči euru stabilní, žádná z posuzovaných zemí se neúčastnila v ERM II po požadovanou dobu. Kritérium směnného kurzu nesplňuje žádná z jedenácti zemí. v) Kritérium dlouhodobých úrokových sazeb je založeno na dodržování po dobu jednoho roku před zkoumáním průměrné nominální úrokové sazby, která nepřekračuje o více než 2 procentní body úrokovou sazbu nejvýše tří členských států, jež dosáhly v oblasti cenové stability nejlepších výsledků. Rozhodná hodnota vypočtená pro srpen 2004 činila 6,4 %. Dlouhodobé úrokové sazby byly pod rozhodnou hodnotou v České republice, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, na Maltě, ve Slovinsku, na Slovenku a ve Švédsku. U těchto osmi zemí bylo zjištěno, že splňují kritérium týkající se úrokových sazeb. Co se týče Estonska, kde nejsou k dispozici dlouhodobé státní dluhopisy nebo jiné srovnatelné cenné papíry, nejsou žádné důvody domnívat se, že Estonsko kritérium dlouhodobých úrokových sazeb nesplňuje. +++++ TABLE +++++ 3. HODNOCENÍ JEDNOTLIVÝCH čLENSKÝCH STÁTů 3.1. Česká republika Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy České republiky, zejména zákon o České národní bance, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace v České republice během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 1,8 %. Kritérium cenové stability Česká republika splňuje. Na Českou republiku se v současné době vztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku (rozhodnutí Rady ze dne 5. července 2004). Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 12,6 % HDP a veřejný dluh 37,8 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Česká republika nesplňuje. Česká koruna se neúčastní v ERM II a podléhá režimu řízeného floatingu s občasným zásahem centrální banky. Kritérium směnného kurzu Česká republika nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba v České republice v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 4,7 % a Česká republika splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Na základě nízkých inflačních tlaků se dlouhodobé úrokové sazby v České republice v období mezi polovinou roku 2002 a polovinou roku 2003 dočasně snížily pod úroveň eurozóny, ale rozpětí dlouhodobých úrokových sazeb je opět kladné. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení České republiky jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.2. Estonsko Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Estonska, zejména zákon o Eesti Pank, ústava Estonské republiky i měnový zákon a zákon o zajištění estonské koruny, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace v Estonsku v období 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 2,0 %. Kritérium cenové stability Estonsko splňuje. Na Estonsko se nevztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Míra celkového přebytku veřejných financí v roce 2003 činila 3,1 % HDP a veřejný dluh 5,3 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Estonsko splňuje. Od 28. června 2004 se Estonsko účastní v ERM II a estonské orgány se zavázaly k jednostrannému udržování režimu currency board v rámci ERM II. Estonská koruna se neodchýlila od své střední parity. V době zkoumání trvala účast v ERM II méně než dva roky. Kritérium směnného kurzu Estonsko nesplňuje. Vzhledem k tomu, že ke srovnání nejsou k dispozici vhodné dlouhodobé státní dluhopisy nebo jiné srovnatelné cenné papíry, což částečně souvisí s nízkou úrovní veřejného dluhu, byl stanoven ukazatel úrokové sazby na základě sazeb bankovních půjček. Tento ukazatel úrokové sazby činil v roce předcházejícím srpnu 2004 v průměru 4,6 %. Na základě analýzy vývoje ukazatele úrokové sazby a při zohlednění mimo jiné nízké úrovně veřejného dluhu nejsou žádné důvody domnívat se, že Estonsko nesplňuje kritérium dlouhodobých úrokových sazeb. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Estonska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.3. Kypr Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Kypru, zejména zákon o Kyperské národní bance, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace na Kypru během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 2,1 %. Kritérium cenové stability Kypr splňuje. Na Kypr se v současné době vztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku (rozhodnutí Rady ze dne 5. července 2004). Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 6,4 % HDP a veřejný dluh 70,9 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Kypr nesplňuje. Kyperská libra se neúčastní v ERM II a je zavěšena na euro s fluktuačním rozpětím ve výši ( 15 %. Kritérium směnného kurzu Kypr nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba na Kypru v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 5,2 % a Kypr splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Dlouhodobé úrokové sazby se na počátku roku 2002 značně přiblížily k úrovním v eurozóně a po většinu roku 2003 rozpětí zůstalo v rozmezí 1 procentního bodu. V poslední době se dlouhodobé úrokové sazby značně zvýšily nad úroveň v eurozóně. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Kypru jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.4. Lotyšsko Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Lotyška, zejména zákon o Lotyšské bance, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace v Lotyšsku během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 4,9 %. Kritérium cenové stability Lotyšsko nesplňuje. Na Lotyšsko se nevztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 1,5 % HDP a veřejný dluh 14,4 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Lotyšsko splňuje. Lotyšský lat se neúčastní v ERM II a je zavěšen na koš měn SDR s normálním fluktuačním rozpětím ve výši ( 1 %. Kritérium směnných kurzů Lotyšsko nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba v Lotyšsku v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 5,0 % a Lotyšsko splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Rozdíly dlouhodobých úrokových sazeb oproti eurozóně se v Lotyšku od poloviny roku 2002 mírně zvýšily na ½-1 procentní bod. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Lotyšska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.5. Litva Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Litvy, zejména zákon o Litevské bance, litevská ústava i měnový zákon a zákon o důvěryhodnosti litasu, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace v Litvě během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila -0,2 %. Kritérium cenové stability Litva splňuje. Na Litvu se nevztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 1,9 % HDP a veřejný dluh 21,4 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Litva splňuje. Od 28. června 2004 se Litva účastní v ERM II a litevské orgány se zavázaly k jednostrannému udržování režimu currency board v rámci ERM II. Litas se neodchýlil od své střední parity. V době zkoumání trvala účast v ERM II méně než dva roky. Kritérium směnného kurzu Litva nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba v Litvě v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 4,7 % a Litva splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Dlouhodobé úrokové sazby v Litvě, které byly počátkem roku 2001 na úrovni 10 %, značně poklesly a rozdíl úrokové míry oproti eurozóně se v období leden-srpen 2004 snížil na 0,4 procentního bodu. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Litvy jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.6. Maďarsko Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Maďarska, zejména zákon o Magyar Nemzeti Bank a ústava, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace v Maďarsku během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 6,5 %. Kritérium cenové stability Maďarsko nesplňuje. V současné době se na Maďarsko vztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku (rozhodnutí Rady ze dne 5. července 2004). Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 6,2 % HDP a veřejný dluh 59,1 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Maďarsko nesplňuje. Maďarský forint, který je zavěšen na euro s fluktuačním rozpětím ve výši ( 15 %, se neúčastní v ERM II. Kritérium směnného kurzu Maďarsko nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba v Maďarsku v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 8,1 % a Maďarsko nesplňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Dlouhodobé úrokové sazby v Maďarsku se odchylovaly od vývoje v eurozóně, což může být spojeno s vyšší rizikovou prémií související s směnnými kurzy a očekáváním vyšší inflace. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Maďarska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.7. Malta Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Malty, zejména zákon o Maltské centrální bance, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace na Maltě v průběhu 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 2,6 %. Kritérium cenové stability Malta nesplňuje. Na Maltu se v současné době vztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku (rozhodnutí Rady ze dne 5. července 2004). Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 9,7 % HDP a veřejný dluh 71,1 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Malta nesplňuje. Maltská lira, která je zavěšena na měnový koš, ve kterém má euro váhu 70 %, se neúčastní v ERM II. Kritérium směnných kurzů Malta nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba na Maltě v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 4,7 % a Malta splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Rozdíly dlouhodobých úrokových sazeb oproti eurozóně představovaly v období leden-srpen 2004 přibližně 0,4 procentního bodu. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Malty jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.8. Polsko Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Polska, zejména zákon o Polské národní bance a polská ústava, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace v Polsku během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 2,5 %. Kritérium cenové stability Polsko nesplňuje. Na Polsko se v současné době vztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku (rozhodnutí Rady ze dne 5. července 2004). Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 3,9 % HDP a veřejný dluh 45,4 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Polsko nesplňuje. Polský zlotý se neúčastní v ERM II a je volně plovoucí, přičemž centrální banka neprovádí měnové intervence. Kritérium směnných kurzů Polsko nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba v Polsku v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 6,9 % a Polsko nesplňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Dlouhodobé úrokové sazby se v Polsku odchylovaly od vývoje v eurozóně, což může souviset s obavami týkajícími se fiskální politiky a inflace. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Polska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.9. Slovinsko Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Slovinska, zejména zákon o Slovinské bance, zcela slučitelné s článkem 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace ve Slovinsku během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 4,1 %. Kritérium cenové stability Slovinsko nesplňuje. Na Slovinsko se nevztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 2,0 % HDP a veřejný dluh 29,4 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Slovinsko splňuje. Od 28. června 2004 se slovinský tolar účastní v ERM II a od tohoto dne se s ním obchodovalo blízko střední parity. V době zkoumání trvala účast v ERM II méně než dva roky. Kritérium směnných kurzů Slovinsko nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba ve Slovinsku v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 5,2 % a Slovinsko splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Od poloviny roku 2002 dlouhodobé úrokové míry ve Slovinsku oproti úrovni eurozóny prudce poklesly a v období leden-srpen 2004 se rozdíly snížily na 0,6 procentního bodu. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Slovinska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.10. Slovensko Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Slovenska, zejména zákon o Slovenské národní bance, zcela slučitelné s článkem 108 a 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace na Slovensku během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 8,4 %. Kritérium cenové stability Slovensko nesplňuje. Na Slovensko se v současné době vztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku (rozhodnutí Rady ze dne 5. července 2004). Míra celkového schodku veřejných financí v roce 2003 činila 3,7 % a veřejný dluh 42,6 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Slovensko nesplňuje. Slovenská koruna se neúčastní v ERM II a podléhá režimu řízeného floatingu s příležitostnými zásahy centrální banky. Kritérium směnného kurzu Slovensko nesplňuje. Průměrná dlouhodobá úroková sazba na Slovensku v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 5,1 % a Slovensko splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Od poloviny roku 2002 dlouhodobé úrokové míry na Slovensku oproti úrovni v eurozóně prudce poklesly a v období leden-srpen 2004 se rozdíly snížily na 0,9 procentního bodu. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Slovenska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. 3.11. Švédsko V konvergenční zprávě z roku 2002 Komise při hodnocení dospěla k závěru, že Švédsko již splňuje tři konvergenční kritéria (týkající se cenové stability, stavu veřejných rozpočtů a konvergence úrokových sazeb), avšak nesplňuje kritérium směnného kurzu. Dospěla rovněž k názoru, že právní předpisy Švédska nejsou slučitelné se Smlouvou a statutem ESCB/ECB. Co se týče začlenění centrální banky do ESCB v době přijetí eura, nejsou právní předpisy Švédska, zejména zákon o Sveriges Riksbank a Instrument of Government (ústava země), i nadále zcela slučitelné s článkem 108 a 109 Smlouvy a statutem ESCB/ECB. Průměrná míra inflace ve Švédsku během 12 měsíců předcházejících srpnu 2004 činila 1,3 % a Švédsko i nadále splňuje kritérium cenové stability. Na Švédsko se nevztahuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Míra celkového přebytku veřejných financí v roce 2003 činila 0,3 % HDP a veřejný dluh 52,0 % HDP. Kritérium týkající se stavu veřejných rozpočtů Švédsko nadále splňuje. Švédská koruna se neúčastní v ERM II a je plovoucí. Švédsko i nadále nesplňuje kritérium směnných kurzů. Průměrná dlouhodobá úroková sazba ve Švédsku v roce předcházejícím srpnu 2004 činila 4,7 % a Švédsko splňuje kritérium konvergence dlouhodobých úrokových sazeb. Švédské dlouhodobé úrokové sazby se blížily úrovni v eurozóně a příležitostně byly i pod touto úrovní. Na základě tohoto hodnocení Komise dospěla k názoru, že by nemělo dojít k žádné změně, pokud jde o postavení Švédska jako členského státu, na který se vztahuje výjimka. [1] Dánsko a Spojené království mají zvláštní postavení, jelikož se rozhodly pro neúčast („opt-out“). Nebyly posuzovány, protože nenaznačily, že chtějí přijmout euro (článek 4 Protokolu o některých ustanoveních týkajících se Dánska a čl. 10 písm. a) Protokolu o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království). [2] Konvergenční zpráva o Švédsku z roku 2002, KOM(2002) 243 v konečném znění, 22. května 2002; konvergenční zpráva o Švédsku a Řecku z roku 2000, KOM(2000) 277 v konečném znění, 3. května 2000; konvergenční zpráva o všech tehdejších 15 členských státech z roku 1998, KOM(1998) 1999 v konečném znění, 25. března 1998; konvergenční zpráva z roku 1996, KOM(1996) 560 v konečném znění, 6. listopadu 1996. [3] Tyto dodatečné faktory nejsou nezbytnými podmínkami pro přijetí eura, a proto zde nejsou posuzovány. Co se týče technické analýzy všech faktorů ovlivňujících konvergenci, viz SEC(2004) 1268.