/* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */ Not executed





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.1. Obecné souvislosti Zámořské země a území (ZZÚ) jsou k Evropské unii přidruženy od roku 1958, kdy v platnost vstoupila Římská smlouva. Jedná se o ostrovy nacházející se v oblasti Atlantiku, Antarktidy, Arktidy, Karibiku, Indického oceánu a Tichomoří. Nejsou to suverénní státy, nýbrž závislá území čtyř členských států EU: Dánska, Francie, Nizozemska a Spojeného království. Důvodem přidružení ZZÚ k EU jsou ústavní vztahy těchto zemí a území s těmito čtyřmi členskými státy. Obecně se ZZÚ těší rozsáhlé autonomii v hospodářských záležitostech, zaměstnanosti, veřejném zdravotnictví, vnitřních věcech, clech a dalších oblastech. Obrana a zahraniční věci zpravidla zůstávají v působnosti členských států. ZZÚ nejsou součástí celního území Unie a leží mimo vnitřní trh. Právní předpisy Unie se proto neuplatňují. Obyvatelé ZZÚ jsou občany EU, neboť jsou státními příslušníky členských států EU, se kterými jsou jejich země či území ústavně spojeny. Celkový počet obyvatel ZZÚ (1,2 milionu) představuje pouze 0,02 % světové populace. Jejich celková rozloha na pevnině činí pouhých 80 000 kilometrů čtverečních[1]. Od přijetí stávajícího rozhodnutí o přidružení zámoří v roce 2001 se regionální i mezinárodní prostředí, ve kterém ZZÚ působí, podstatně proměnilo. Na evropské i mezinárodní úrovni se vynořily nové politické priority (životní prostředí, klimatické změny, udržitelné hospodaření s přírodními zdroji atd.) a proměnila se struktura světového obchodu. V rámci strategie „Evropa 2020“ Evropská komise jako reakci na hospodářskou a finanční krizi navrhla strategii[2] založenou na třech prioritách: inteligentní růst, udržitelný růst a růst podporující začlenění. ZZÚ se i nadále potýkají s ekonomickými a sociálními problémy a/nebo usilují o to, aby byl základ jejich hospodaření udržitelný. Čelí řadě obtíží souvisejících s jejich křehkým životním prostředím a s potřebou zabezpečit environmentální pilíř udržitelného rozvoje. Hlavní výzva, které ZZÚ čelí, spočívá v tom, jak prostřednictvím posílení konkurenceschopnosti, omezování zranitelnosti, zvyšování odolnosti v oblasti životního prostředí a také prostřednictvím spolupráce se sousedními zeměmi a začlenění ZZÚ do regionálního či do světového hospodářství, pokud je to možné, vybudovat hospodářství a společnost postavené na udržitelném základě. Z pohledu EU je hlavní výzvou podporovat ZZÚ v rámci předpisů přizpůsobených jejich potřebám, konkrétní situaci, zvláštnostem a různorodosti, aby mohly dosáhnout výše zmiňovaných cílů a také účelu přidružení definovaného v článku 198 Smlouvy o fungování Evropské unie. 1.2. Stávající ustanovení Stávající pravidla a postupy upravující přidružení ZZÚ k EU jsou stanoveny v rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s.1) ve znění rozhodnutí 2007/249/ES (Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s.33) a XXXXXXX (rozhodnutí týkající se Saint-Barthélemy). 1.3. Soulad s ostatními politikami EU Soudržnost politik EU a šíření unijních hodnot, norem a zájmů je třeba poměřovat se strategií „Evropa 2020“[3]. O soulad s touto strategií by se mělo usilovat, pokud jde o priority inteligentního růstu a udržitelnosti, a sice podporou výzkumu, inovací, informačních a komunikačních technologií a kapacit pro udržitelný rozvoj jakožto katalyzátorů sociálně-ekonomického rozvoje. Rozhodnutí o přidružení zámoří pro období 2014–2020 bude v tomto směru hrát důležitou roli. Myšlenka zřídit „centra zkušeností a odborných znalostí“ by mohla být spojena se zaváděním a podporou vyspělých norem (včetně mezinárodních norem) v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví spotřebitelů atd. Všechny zámořské země a území se vyznačují bohatou biologickou rozmanitostí. Přínosem pro udržitelné nakládání s touto rozmanitostí a její ochranu by bylo lepší vědecké zdokumentování a přístup k výsledkům výzkumu a inovací. Zavedení mezinárodních norem pro bezpečnost potravin a pro zdraví zvířat a rostlin by pak mohlo usnadnit obchod mezi ZZÚ a jejich obchodními partnery včetně členských států EU. Velmi cenné by pro EU i ZZÚ mohly být závazek EU k plnění environmentálních norem a úloha, kterou Unie plní na světové scéně v boji proti změně klimatu. Evropská komise zastává názor, že biologická rozmanitost a další přírodní zdroje ZZÚ by mohly být předmětem posílené spolupráce v oblasti výzkumu, inovací a ochrany přírody. Pro obě strany by mohlo být zajímavé partnerství v oblasti životního prostředí. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU Revize rozhodnutí o přidružení zámoří byla předmětem nejrůznějších konzultací se zúčastněnými stranami, které probíhaly v období 2008–2011. Jednalo se o veřejné konzultace, ale také pravidelné schůzky ad hoc mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ústavně spojeny, a Evropskou komisí, a dále dialog v souvislosti s akcemi předpokládanými v článku 7 současného rozhodnutí o přidružení zámoří: každoroční fóra, pravidelné třístranné schůzky a partnerské pracovní skupiny zabývající se otázkami souvisejícími se životním prostředím, obchodem, regionální integrací ZZÚ, finančními službami v ZZÚ a budoucností vztahů mezi EU a ZZÚ. 2.1. Konzultace Z konzultací se zúčastněnými stranami vyplynulo, že je třeba věnovat pozornost zejména následujícím otázkám: Ve svých reakcích na zelenou knihu z roku 2008[4] zúčastněné strany vyjádřily potřebu v přidružení přesunout důraz od snižování chudoby a rozvojové pomoci směrem k vyváženějšímu vztahu zaměřenému na udržitelný rozvoj ZZÚ (tj. model rozvoje, který dlouhodobě smiřuje hospodářskou činnost se sociálním blahobytem, přičemž zachovává přírodní zdroje a ekosystémy pro budoucí generace), což by mohlo zároveň napomoci šíření hodnot a norem EU jinde ve světě. Tento požadavek zdůraznily na konferenci zúčastněných stran v říjnu 2008, kde se sešlo více než sto zúčastněných stran z řad orgánů ZZÚ, jejich členských států, institucí a orgánů EU a široké občanské společnosti. Rada Evropské unie[5] změnu modelu spolupráce rovněž uvítala a vyjádřila mu podporu. Ve společném vyjádření[6] přijatém v únoru 2011 žádaly ZZÚ a jejich členské státy, aby byly ZZÚ ve větší míře vnímány jako součást evropské rodiny, a dále požadovaly, aby bylo přidružení ještě více založeno na společných zájmech EU a ZZÚ a větší pozornost se věnovala potenciálu ZZÚ i jejich zranitelnosti. Tento dokument také upozorňuje na nutnost uznávat a zohledňovat zájmy ZZÚ v následujících oblastech: narušení systému preferencí, otázky související s obchodem a budování kapacit. Zdůraznily také, že prioritou budoucích vztahů mezi EU a ZZÚ by měla být oblast životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof: udržitelné nakládání s biologickou rozmanitostí a přírodními zdroji a jejich ochrana, environmentální bezpečnost, energetika a energie z obnovitelných zdrojů, ochrana ekosystémů, boj proti dopadům změny klimatu a jejich zmírňování, připravenost na katastrofy a reakce na ně, invazní druhy, udržitelný rybolov. Zúčastněné strany[7] požadovaly posílení spolupráce EU se ZZÚ a nejvzdálenějšími regiony v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb. Solidarita mezi EU a ZZÚ by měla odrážet skutečnost, že obyvatelé ZZÚ, coby státní příslušníci členských států, se kterými jsou spojeni, jsou rovněž občany EU. Bylo zdůrazněno, že bude-li EU pomáhat ZZÚ posilovat jejich konkurenceschopnost a odolnost, omezovat jejich zranitelnost a upevnit jejich postavení v regionech, bude tak vlastně investovat do strategických předsunutých pozic, které mohou šířit hodnoty EU ve světě. 2.2. Sběr a využití odborných znalostí: Přidružení ZZÚ k EU bylo předmětem mnoha studií zadaných jak Komisí, tak ZZÚ. Studie se zabývaly tématy jako obchodní režim podle rozhodnutí o přidružení zámoří, environmentální profily ZZÚ, jejich statistické systémy a kapacity, připravenost ZZÚ na katastrofy nebo spolupráce EU se ZZÚ v období 1999–2009[8]. Poslední zmiňované téma bylo zúčastněným stranám představeno u příležitosti každoročního fóra ZZÚ-EU v březnu 2011 a proběhla o něm diskuse. Hlavní doporučení, která různé studie předložily, pokud jde o finanční pomoc EU zámořským zemím a územím, byla následující: (1) zapracovat do plánování spolupráce EU a ZZÚ politické priority, které se vynořily v posledním desetiletí; (2) upravit pravidla a postupy programování finanční pomoci tak, aby se poskytování pomoci urychlilo; (3) podporovat spolupráci mezi ZZÚ a jejich sousedy, mimo jiné lepší koordinací příslušných finančních nástrojů, které mají ZZÚ, státy AKT a nejvzdálenější regiony EU k dispozici; (4) usnadnit ZZÚ přístup k horizontálním programům EU, pro které jsou způsobilé. Pokud jde o obchod a s ním spojené aspekty rozhodnutí o přidružení zámoři, hlavní doporučení předložená ve studiích byla následující: (1) přizpůsobit pravidla upravující obchod zbožím tak, aby více zohledňovala strukturální obtíže, mimo jiné zavést pružnější pravidla původu zboží, které ZZÚ vyvážejí do EU; (2) umožnit ZZÚ budovat výhodnější obchodní vztahy s jinými ZZÚ a rozvojovými zeměmi, které by odrážely nárůst významu obchodu službami pro světové hospodářství i regionální ekonomiky v posledním desetiletí, a tak usnadnit regionální integraci v této oblasti; (3) zakotvit podporu a budování kapacit pro rozvoj politik ZZÚ souvisejících s obchodem a pomoci ZZÚ s reformou právní úpravy; (4) zvyšovat informovanost ZZÚ o podmínkách přístupu na trh EU; (5) udržovat přímý dialog mezi Evropskou komisí a ZZÚ mj. o obchodu a souvisejících otázkách a postarat se o to, aby EU při obchodních jednáních měla na zřeteli zájmy ZZÚ. Pokud jde o životní prostředí, studie doporučily, aby EU a ZZÚ více spolupracovaly v následujících oblastech: (1) změna klimatu; (2) přírodní katastrofy; (3) nebezpečí hrozící volně žijícím živočichům a biologické rozmanitosti, ničení biotopů; (4) nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov; (5) nakládání s odpady; (6) zásobování vodou a hygienická infrastruktura. 2.3. Posouzení dopadu V posouzení dopadu byly podrobně analyzovány tři varianty. Varianta 1: Obnovení stávajícího rozhodnutí o přidružení zámoří beze změn První variantou je pro období 2014–2020 zachovat strukturu i obsah stávajícího rozhodnutí o přidružení. Zachování současného stavu lze právem považovat za reálnou variantu budoucí podoby přidružení ZZÚ k EU, neboť se ukázalo, že stávající režim byl přínosný pro sociální i hospodářský vývoj ZZÚ, mimo jiné díky poskytnutí volného přístupu na rozsáhlý trh EU a možnosti využít s tím souvisejících vývozních příležitostí. Spolupráce mezi EU a ZZÚ v období 1999–2009 byla podle externích studií v souladu s cíli přidružení i s politickými prioritami ZZÚ. Studie nepoukázaly na žádné výrazné rozpory či nesoulad mezi spoluprací EU a ZZÚ a ostatními politikami EU. Varianta 1 je sice v souladu se čtvrtou částí SFEU a její preambulí, nenaplňovala by však ambice upravit a modernizovat vztahy EU a ZZÚ tak, aby byly vyváženější, které sdílí ZZÚ, jejich členské státy i Komise. Místo modernizace vztahů tak, aby bylo partnerství postavené na recipročním základě, a lépe tak zohledňovalo společné zájmy, by byl zachován současný princip dárce/příjemce, na kterém jsou vztahy EU a ZZÚ tradičně založeny. Přístup zboží a služeb ze ZZÚ na trh EU by se i nadále řídil stávajícími pravidly, což by vedlo k tomu, že ZZÚ by (v důsledku narušení systému preferencí) ztratily přístup na tento trh. To by mělo negativní dopad na sociální a ekonomickou situaci ZZÚ. Varianta 2: Modernizace rozhodnutí o přidružení zámoří a sbližování s politikou EU Druhou variantou je modernizace rozhodnutí o přidružení zámoří a jeho sladění s politikou EU. Cíle a zásady by se upravily podle politických směrů Rady EU, požadavků ZZÚ a jejich členských států vyjádřených při různých příležitostech a také výsledků externích studií. Varianta 2 by podnítila spolupráci EU a ZZÚ vycházející ze společných zájmů, které zúčastněné strany vyjádřily během konzultačního procesu. Napomohla by také účinnější spolupráci mezi EU, ZZÚ a jejich členskými státy pomocí cílenějších a lépe koordinovaných akcí. Oblasti spolupráce, které ZZÚ považují za prioritní (např. ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémové služby, výzkum a inovace) by EU podporovala zvýšenou měrou. Podle této varianty by EU pomáhala ZZÚ zabývat se citlivými otázkami, které ohrožují jejich udržitelný rozvoj a se kterými se nemůžou vypořádat samy, např. změnou klimatu. Ostrovní území nemohou takovým výzvám úspěšně čelit sama, potřebují najít partnery a zapojit se do reakcí na celosvětové úrovni. Varianta 2 by pro ZZÚ znamenala modernizovaný obchodní režim s EU, který 1) by s sebou nesl vylepšená pravidla původu a 2) v oblasti obchodu službami a liberalizace usazování by zajistil zacházení neméně výhodné než to, které EU poskytuje jiným třetím stranám, což současná právní úprava nezajišťuje. Varianta 2 by byla v souladu se čtvrtou částí SFEU a její preambulí. Vycházela by rovněž z politických směrů Rady EU týkajících se tří cílů, konkurenceschopnosti, odolnosti a spolupráce. Podle varianty 2 by právní rámec upravující přidružení přihlížel k nedávnému politickému vývoji a k diskusím, které v proběhly v posledním desetiletí. Tato varianta by zajistila a posílila soudržnost politik. Sociální a ekonomické dopady i dopady na životní prostředí by byly příznivější než v případě varianty 1. Varianta 2 by společným zájmům vyhovovala lépe než současná právní úprava. Umožňovala by zabudovat priority programu politiky EU do vztahu mezi EU a ZZÚ a navíc by zvýšila přidanou hodnotu EU coby světového partnera v souvislosti s novými globálními problémy. ZZÚ by tak přispívaly k šíření hodnot a norem EU v okolním světě. Varianta 3: Uzavření několika dohod o partnerství Třetí varianta by spočívala v diverzifikaci vztahů mezi EU a ZZÚ. V oblasti obchodní a hospodářské spolupráce by existovaly dva přístupy. Tam, kde by to bylo možné a smysluplné, by vztahy s některými ZZÚ mohly upravovat jiné dvoustranné obchodní dohody, totiž dohody o hospodářském partnerství či dohody o volném obchodu. U zbývajících ZZÚ by právní úprava přidružení stanovila obchodní režim rovnocenný režimu ve variantách 1 a 2. Takový režim by sice nezahrnoval obchodní a hospodářskou spolupráci s těmi ZZÚ, se kterými by byly uzavřeny jiné obchodní dohody, nicméně ve všech ostatních oblastech by mohl upravovat spolupráci se všemi ZZÚ. Jinou možností by bylo v případě ZZÚ, které by uzavřely dohody o hospodářském partnerství či o volném obchodu, začlenit veškerou spolupráci se ZZÚ do těchto dohod. To by znamenalo, že finanční pomoc by se rovněž poskytovala mimo rámec přidružení. Uzavřením jiných obchodních dohod s ZZÚ by bylo možné naplnit některé z cílů přidružení ZZÚ k EU. Docházelo by k tomu však mimo vlastní rámec přidružení. Variantu 3 by navíc nebylo možné plně přizpůsobit potřebám a situaci většiny či dokonce všech ZZÚ. Také dopady na samotnou EU by mohly být nepříznivé, pokud by připojení ZZÚ ke stávajícím dohodám vyžadovalo významné kompenzace. Připojení ZZÚ k jiným obchodním dohodám by znamenalo, že přidružené země a území ústavně spojené s členskými státy by právně i fakticky přestaly být ZZÚ. Jelikož by volba této varianty mohla mít za následek, že by EU musela vypracovat řešení umožňující vybudování různých typů vztahů s každou ZZÚ, právní postup by byl velmi složitý a bylo by nutné ho zopakovat s každou další ZZÚ zvlášť. To by pravděpodobně vedlo k narůstajícímu zmatku, pokud jde o status ZZÚ a jejich obyvatel. Jistá pravidla, která jsou v současnosti obsažena v různých dohodách, by se na obyvatele ZZÚ nemusela vztahovat v téže míře, v jaké se vztahují na občany EU. Přijetí varianty 3 by proto mohlo vystupňovat existující napětí mezi územní a osobní působností SFEU. Různé druhy spolupráce by navíc mohly být upraveny v různých právních rámcích, což by nepřehlednost ještě zvýšilo. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Právní základ Přidružení ZZÚ k EU je založeno na čtvrté části Smlouvy o fungování Evropské unie. Podrobná pravidla a postupy přidružení ZZÚ k EU jsou obsahem rozhodnutí Rady na základě článku 203 Smluvy o fungování Evropské unie, která předpokládá, že taková ustanovení mohou být přijata zvláštním legislativním postupem. 3.2. Subsidiarita Podrobná opatření podle ustanovení čtvrté části SFEU musí být v každém případě přijata na úrovni EU, neboť účelu přidružení, totiž sociálního a hospodářského rozvoje a úzkých ekonomických vazeb mezi ZZÚ a EU jako celkem, nelze dosáhnout prostřednictvím akcí na úrovni členských států. Pokud jde o obchodní režim ZZÚ, akce členských států by ani nebyly možné, neboť společná obchodní politika spadá do výlučné pravomoci EU (část pátá, hlava II SFEU). Přístup ke spolupráci se ZZÚ, který je obsažen v legislativním návrhu Evropské komise, respektuje zásady partnerství, doplňkovosti a subsidiarity. Podle návrhu by finanční pomoc, kterou EU poskytuje ZZÚ, měla být založena na programových dokumentech, za které by byly společně odpovědné příslušné orgány ZZÚ a Evropská komise a které by definovaly strategie spolupráce mezi ZZÚ a EU. Tyto strategie spolupráce by vycházely z rozvojových cílů, strategií a priorit, které přijaly příslušné orgány ZZÚ. O akcích by se rozhodovalo za úzké spolupráce mezi Komisí, ZZÚ a jejich členskými státy, přičemž by se plně respektovaly příslušné institucionální, právní a finanční pravomoci každého z partnerů. Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise, hlavní odpovědnost za provádění operací dohodnutých v rámci strategie spolupráce by náležela orgánům ZZÚ. Komise by odpovídala za stanovení obecných pravidel a podmínek vztahujících se k těmto programům a projektům. 3.3. Proporcionalita Cíle přidružení uvedené v článcích 198 a 199 si žádají komplexní partnerství zahrnující institucionální rámec a obchodní režim a pokrývající mnoho oblastí spolupráce a také základní zásady upravující finanční pomoc, kterou EU poskytuje ZZÚ. Právní nástroj proto musí být koncipován široce a dalekosáhle. Cíle obsažené v SFEU jsou dlouhodobé. Žádají si tudíž rozhodnutí, které bude v platnosti dostatečně dlouho. Je vhodné navázat dobu platnosti rozhodnutí na dobu platnosti víceletého finančního rámce, neboť v rámci víceletého finančního rámce pro období 2014–2020 budou mít ZZÚ přístup k prostředkům jak z 11. Evropského rozvojového fondu, tak ze souhrnného rozpočtu EU. Návrh Komise je založen na pružném přístupu šitém na míru situaci každé ZZÚ. Předpokládá, že účinnost spolupráce mezi EU a ZZÚ se bude sledovat prostřednictvím auditů a hodnocení ex ante, v polovině období a ex post. 4. rozpočtové důsledky Ve sdělení Komise „Příprava víceletého finančního rámce ve vztahu k financování spolupráce EU s africkými, karibskými a tichomořskými státy a zámořskými zeměmi a územími na období 2014–2020 (11. ERF)“[9] je na spolupráci se ZZÚ vyčleněna částka 343,3 milionu EUR. Tato částka má být v souladu s rozhodnutím Rady, jež bude přijato do 31. prosince 2013, přidělena na provádění programu přidružení ZZÚ, přičemž 338,4 milionu poslouží k financování územních a regionálních programů a 5 milionů EUR bude přiděleno EIB na financování úrokových subvencí a technické pomoci v souladu s rozhodnutím o přidružení zámoří. 2012/0195 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii (rozhodnutí o přidružení zámoří) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, v souladu se zvláštním legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství[10] platí do 31. prosince 2013. Podle jeho článku 62 přijme Rada předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie. (2) Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ)[11] vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích zahrnujících posilování konkurenceschopnosti, zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a podporu spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony. (3) Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení s názvem „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“[12]. (4) Na ZZÚ se automaticky nevztahují smlouva ani sekundární právní předpisy z ní vycházející s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření. (5) Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“. (6) Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce. (7) Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie má spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy probíhat v zájmu všech stran, přičemž se má zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. (8) Unie má podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby. (9) Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje. (10) Zámořské země a území se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu může mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ napomohou opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky. (11) Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí. (12) Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům. (13) Unie může ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem. (14) Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost. (15) Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ. (16) Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména co se týče zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace. (17) Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak – objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“. (18) Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ. (19) Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci. (20) Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného rozvoje z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí. (21) Unie – hlavního obchodního partnera ZZÚ –, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace. (22) Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít. (23) Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i s produkty pocházejícími ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také s produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí[13]. Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování. (24) V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ. (25) Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót s nulovým clem. Z tohoto důvodu je záhodno zapracovat do rozhodnutí ustanovení, jež objasní důsledky administrativních chyb, ke kterým dojde při uplatňování takových postupů a opatření a které v rozpočtu Unie vedou ke ztrátám z dovozních cel. Toto ustanovení by mělo výslovně potvrdit, že finanční břemeno spojené s takto způsobenými ztrátami nemá nést rozpočet Unie, nýbrž členský stát mající se ZZÚ, jejichž orgány se takové chyby dopustily, zvláštní vztah. Toto ustanovení by nemělo rozlišovat mezi zbožím pocházejícím ze ZZÚ a zbožím pocházejícím ze třetích zemí, ale mělo by se vztahovat na oba případy. (26) Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím. (27) Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií. (28) Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu. (29) Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a jejich dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice. (30) Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů dohledu. (31) Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace. (32) Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce. (33) Postupy pro finanční pomoc uvedené v článcích 9 a 82 svěřují hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11. ERF konkrétním ZZÚ. Spolupráce bude probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a bude podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování uvedené v článku 76. (34) Pokud jde o část IV tohoto rozhodnutí, v zájmu přijetí podrobných pravidel pro přípravu programových dokumentů, pro jejich následné sledování, audit, hodnocení, přezkum a provádění, jakož i pro podávání zpráv a pro finanční opravy by měla být na Komisi přenesena pravomoc k přijímání aktů v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Na Komisi by měla být v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena také pravomoc k přijímání aktů pozměňujících dodatky k příloze VI za účelem zohledňování technického pokroku a změn v celních předpisech. Obzvláště důležité je, aby Komise během přípravné práce vedla odpovídající konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě. (35) [Ujednání o přidružení stanovená v tomto rozhodnutí by se na přání jejich vlády neměla vztahovat na Bermudy.] (36) Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací. (37) Toto rozhodnutí by mělo nahradit rozhodnutí 2001/822/ES, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Část první Obecná ustanovení o přidružení zámořských zemí a území k Unii Kapitola 1 Obecná ustanovení Článek 1 Účel 1. Přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“) představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování Evropské unie, které má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě. 2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Článek 2 Cíle, zásady a hodnoty 1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie. 2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery. 3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné. 4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. 5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce. 6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí. Článek 3 Řízení přidružení Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi. Článek 4 Územní platnost Přidružení platí pro ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy [s výjimkou Bermud]. Článek 5 Společné zájmy, doplňkovost a priority 1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu. 2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například: (a) hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství; (b) podpora zeleného růstu; (c) udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb; (d) přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů; (e) podpora snižování rizika katastrof; (f) podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy; (g) podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery. 3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2. Článek 6 Propagace přidružení 1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé. 2. Členské státy podporují ZZÚ v úsilí o upevňování a podporu jejich vztahů s Unií jako celkem. Článek 7 Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery 1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ. 2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod. 3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. 4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména: (a) na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy; (b) na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí; (c) na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech; (d) na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci; (e) na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy. Článek 8 Zvláštní zacházení 1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7. 2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ. 3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených. 4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I. Kapitola 2 Aktéři spolupráce Článek 9 Obecný přístup 1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB). 2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou: (a) příslušné místní a jiné veřejné orgány; (b) hospodářští a sociální partneři; (c) jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů. Článek 10 Aktéři spolupráce 1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou: (a) vládní orgány ZZÚ; (b) místní orgány v ZZÚ; (c) poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace; (d) regionální a subregionální organizace. 2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde. Článek 11 Úkoly nevládních aktérů 1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj. 2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 9. 3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů. Kapitola 3 Institucionální rámec přidružení Článek 12 Zásady dialogu 1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog. 2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 13. 3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení. 4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení. Článek 13 Instance přidružení 1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu: (a) fórum ZZÚ-EU pro dialog (fórum ZZÚ-EU) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní poslanci Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů; (b) Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají zpravidla čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny; (c) na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací. 2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu. Část druhá Oblasti spolupráce pro udržitelný rozvoj v rámci přidružení Kapitola 1 Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof Článek 14 Obecné cíle a zásady V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat: (a) podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření; (b) podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ; (c) propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí. Článek 15 Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat: (a) podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících; (b) vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně významných druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti; (c) posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím: i) řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů; ii) posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti; iii) podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně; iv) rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb; (d) podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu; (e) vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby. Článek 16 Udržitelné obhospodařování lesů Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory, ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně zalesňování, řízeného vývozu dřeva a využívání stromů k ochraně životního prostředí, k ochraně před erozí a k omezování desertifikace. Článek 17 Jednotný management pobřežních zón Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat: (a) podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón; (b) navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch či námořní doprava, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka. Článek 18 Námořní záležitosti Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat: (a) prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti; (b) podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu; (c) podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni. Článek 19 Udržitelné řízení rybích populací 1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech: (a) závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů; (b) zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů; (c) aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 13 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů. 2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat: (a) aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov; (b) dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu. Článek 20 Udržitelné vodohospodářství 1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami. 2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity. 3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem. Článek 21 Nakládání s odpady V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, likvidace odpadů a recyklace nebo jiných postupů za účelem získávání druhotných surovin. Článek 22 Udržitelná energetika V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat: (a) výroby energie, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelných energií, jako je energie solární, vodní, geotermální, větrná, energie z biomasy, z vln a z moře; (b) politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie; (c) energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností; (d) dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu; (e) územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě; (f) turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku. Článek 23 Změna klimatu V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících s přizpůsobováním se změně klimatu a se zmírňováním jejích dopadů a spolupráce může zahrnovat: (a) vytipovávání územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu; (b) zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií; (c) rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky; (d) podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálních a mezinárodních instancích dialogu v zájmu posílení výměny poznatků a zkušeností. Článek 24 Snižování rizika katastrof V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat: (a) rozvíjení nebo zdokonalování systémů pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof; (b) prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí; (c) posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni; (d) zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti; (e) zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením; (f) prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany; (g) podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof. Kapitola 2 Přístupnost Článek 25 Obecné cíle 1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti: (a) zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím; (b) zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám. 2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat: (a) tvorby politiky a budování institucí; (b) silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy; (c) skladovacích prostor v přístavech a na letištích. Článek 26 Námořní doprava 1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat: (a) podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně smysluplné sazby; (b) usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb; (c) podpory regionálních programů; (d) podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti. 2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění. Článek 27 Letecká doprava Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat: (a) reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ; (b) podpory její rentability a konkurenceschopnosti; (c) usnadnění investic a účasti soukromého sektoru; (d) propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů. Článek 28 Bezpečnost letecké dopravy V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například: (a) uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu; (b) provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají; (c) rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů. Článek 29 Služby informačních a komunikačních technologií V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními: (a) vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele; (b) dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti; (c) výměnou informací o normách a o problematice interoperability; (d) podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT; (e) rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost. Kapitola 3 Výzkum a inovace Článek 30 Spolupráce na výzkumu a inovacích Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat v nich excelentnost a průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat: (a) dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací; (b) tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace; (c) spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí; (d) zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s výzkumnými a inovačními programy v Unii; (e) odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ. Kapitola 4 Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika Článek 31 Mládež 1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 49, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států. 2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi. Článek 32 Vzdělávání a odborná příprava 1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat: (a) poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy; (b) podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání. 2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 49, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání na stejném základě jako státní příslušníci členských států. 3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako vzdělávací subjekty a instituce členských států. Článek 33 Zaměstnanost a sociální politika 1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti. 2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod. Článek 34 Veřejné zdraví V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními: (a) akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události; (b) budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy; (c) vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ. Kapitola 5 Kultura Článek 35 Kulturní výměny a dialog 1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat: (a) samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa; (b) podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity; (c) zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje; (d) prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu. 2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím: (a) spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů; (b) podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami; (c) spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů. Článek 36 Spolupráce v audiovizuální oblasti 1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím: (a) spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání; (b) podporování výměn audiovizuálních děl; (c) výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány; (d) podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich. 2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Článek 37 Scénická umění Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat: (a) usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření; (b) podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ; (c) podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů. Článek 38 Ochrana míst kulturního dědictví a historických památek V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany míst kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím: (a) výměn odborníků; (b) spolupráce na odborné přípravě; (c) uvědomování místní veřejnosti; (d) poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života. Kapitola 6 Boj proti organizované trestné činnosti Článek 39 Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci 1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat: (a) vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim; (b) podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy: i) formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim; ii) formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života; iii) formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva; iv) formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti; v) formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog; vi) formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí; vii) formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování minimálních mezinárodních protikorupčních norem, zejména pokud jde o normy stanovené v Úmluvě OSN proti korupci. 2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 69 a 70 na boji proti praní peněz. Část třetí Obchod a spolupráce související s obchodem Hlava I Obecná ustanovení Článek 40 Obecné cíle Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je: (a) podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem; (b) podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami; (c) podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje; (d) podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu; (e) podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ; (f) posílit kapacity ZZÚ, pokud jde o tvorbu a provádění politik potřebných pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami; (g) posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ; (h) v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie; (i) nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených. Hlava II Režimy pro obchod se zbožím a službami a pro usazování Kapitola 1 Režim obchodu se zbožím Článek 41 Volný přístup pro původní zboží 1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla. 2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou uvedeny v příloze VI. Článek 42 Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem 1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem. 2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví. Tyto zákazy nebo omezení v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně. Článek 43 Opatření přijatá ZZÚ 1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná. 2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4. 3. Ustanovení odstavce 2 nevylučují možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii. 4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 procentem. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř EU). 5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí. Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn. Článek 44 Zákaz diskriminace 1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a naopak ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států Unie. 2. V souladu s článkem 64 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 42 odst. 2 a článků 43, 46, 48 a 50 a čl. 58 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci. Článek 45 Podmínky pohybu odpadů 1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti. 2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech. 3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy[14]. 4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty: (a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006[15], konkrétně: – článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území, – článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území; (b) nařízení Rady (ES) č. 1420/1999[16]; (c) nařízení Komise (ES) č. 1547/1999[17]; (d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES[18], s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice. 5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy. 6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do šesti měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny. Článek 46 Dočasné odnětí preferencí V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie dočasně ZZÚ odejmout preference podle ustanovení přílohy VII. Článek 47 Náprava administrativních chyb Dopustí-li se příslušné orgány ZZÚ při vydávání certifikátů a metod správní spolupráce chyby, jež má za následek ztrátu z titulu snížení dovozních cel Unie, uhradí členský stát, s nímž mají chybující ZZÚ zvláštní vztahy, do rozpočtu Unie utrpěnou ztrátu. Článek 48 Ochranná a kontrolní opatření V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII. Kapitola 2 Režim pro obchod službami a usazování Článek 49 Definice Pro účely této kapitoly platí: (a) „fyzickou osobou ze ZZÚ“ se rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy; (b) „právnickou osobou ze ZZÚ“ se rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území; (c) na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ se použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 50 odst. 1. Článek 50 Nejpříznivější zacházení 1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech: (a) Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci; (b) ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost uzavřely dohodu o hospodářské integraci. 2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované: (a) v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami; (b) na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku; (c) na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění; (d) na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS. 3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy. Článek 51 Odborné kvalifikace Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry a všeobecného ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada na návrh Komise jednomyslně seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech. Hlava III Oblasti související s obchodem Kapitola 1 Obchod a udržitelný rozvoj Článek 52 Obecný přístup Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí. V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny. Článek 53 Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě 1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí. 2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucího mezinárodního rámce pro změnu klimatu v souladu s Balijským akčním plánem a na provádění rozhodnutí ohledně globální teploty a emisních cílů, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu. 3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu. Článek 54 Pracovní normy v oblasti obchodu 1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny. 2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání. 3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Rovněž nemohou být používány k protekcionistickým účelům. Článek 55 Udržitelný obchod s produkty rybolovu V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je: (a) podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ; (b) usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů. Článek 56 Udržitelný obchod se dřevem V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek. Článek 57 Rozvoj udržitelného obchodu 1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat: (a) usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb a zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ; (b) pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu; (c) podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů; (d) podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ; (e) výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků. 2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti. 3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost. Kapitola 2 Ostatní oblasti související s obchodem Článek 58 Běžné platby a pohyb kapitálu 1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ. 2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány. 3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování Evropské unie přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích 4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění. Článek 59 Politika hospodářské soutěže V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ. Článek 60 Ochrana práv duševního vlastnictví 1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu. 2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy správních a právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu. Článek 61 Technické překážky obchodu Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech. Článek 62 Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu. Článek 63 Sanitární a fytosanitární opatření V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření: (a) usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO; (b) řešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními; (c) zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ; (d) podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO; (e) podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy; (f) podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi; (g) vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření; (h) podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření. Článek 64 Zákaz protekcionistických opatření Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu. Kapitola 3 Měnové a daňové záležitosti Článek 65 Vyjmutí z daňové povinnosti 1. Aniž je dotčen článek 66, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů. 2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů. 3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál. Článek 66 Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie 1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější. 2. S výhradou odstavce 1 platí na zakázky financované Unií následující režim: (a) v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě; (b) zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců; (c) podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají; (d) každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby; (e) dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ; (f) paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ; (g) spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ. 3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ. Kapitola 4 Rozvoj obchodní kapacity Článek 67 Obecný přístup V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ: (a) zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti; (b) zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování. Článek 68 Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat: (a) posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami; (b) podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů; (c) podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků; (d) usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů; (e) pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami; (f) zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu; (g) pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice. Kapitola 5 Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí Článek 69 Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat: (a) poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb; (b) předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu; (c) podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu; (d) vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami. Článek 70 Sbližování právních předpisů v oblasti finančních služeb Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Čtyřicet doporučení pro boj proti praní peněz a proti financování terorismu Finančního akčního výboru. Unie a ZZÚ rovněž podporují sbližování právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb. Článek 71 Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení. Článek 72 Spolupráce v daňových záležitostech Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže. Část čtvrtá Nástroje udržitelného rozvoje Kapitola 1 Obecná ustanovení Článek 73 Obecné cíle Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne: (a) přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců; (b) dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru. Článek 74 Definice Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice: „programovatelnou podporou“ se rozumí nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech; „programováním“ se rozumí proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části II tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ; „programovým dokumentem“ se rozumí dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení; „plány rozvoje“ podle článku 82 tohoto rozhodnutí se rozumí ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny; „územním přídělem“ se rozumí částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech; „regionálním přídělem“ se rozumí částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech; „finančním rozhodnutím“ se rozumí akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu. Článek 75 Zásady finanční spolupráce 1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity. 2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné i neprogramovatelné podpory. 3. Finanční pomoc Unie: (a) se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál; (b) zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně; (c) je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ; (d) se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů. 4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie. Kapitola 2 Finanční zdroje Článek 76 Zdroje financování ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování: (a) zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF); (b) programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie; (c) finanční prostředky spravované Evropskou investiční bankou jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF. Kapitola 3 Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF Článek 77 Předmět a oblast působnosti V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím: (a) odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné; (b) institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí; (c) technická spolupráce; (d) dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 81. Článek 78 Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech 1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy. 2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je: (a) zachraňovat lidské životy v krizových a pokrizových situacích; (b) přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky; (c) provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů; (d) řešit potřeby plynoucí z vysídlení obyvatel (uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci) po přírodní nebo člověkem zaviněné katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob (ať se nacházejí kdekoli) a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu; (e) pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof. 3. Pomoc může být obdobně poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech. 4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje z rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II. 5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy. Článek 79 Rozvoj kapacit 1. Finanční pomoc se využije na podporu rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí. 2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech. Článek 80 Technická pomoc 1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení. 2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce. Článek 81 Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu 1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory. 2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby. Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V. 3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V. 4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu. Článek 82 Programování 1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu. 2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny. 3. Na základě článku 9 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny. 4. Orgány ZZÚ odpovídají za: (a) stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena; (b) vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují. 5. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení progra