Pokračování členských států v reformách a investicích podle hlavních směrů politik zaměstnanosti bude mít zásadní význam pro podporu oživení, vytváření kvalitních pracovních míst a hladkého přechodu na trhu práce, a to za aktivní účasti sociálních partnerů. Hlavní směry politik zaměstnanosti v obecnější rovině vytyčují cestu, jak modernizovat instituce trhu práce, vzdělávání a odbornou přípravu, jakož i systémy sociální ochrany a zdravotní péče, aby byly inkluzivnější a spravedlivější. Zahrnují konkrétní pokyny zaměřené na zmírnění dopadu krize na zaměstnanost a sociální oblast a na dosažení sociálně spravedlivé zelené a digitální transformace. Vzhledem k jejich trvalému významu navrhuje Komise převést stávající hlavní směry politik zaměstnanosti do roku 2021, přičemž zdůrazňuje úlohu nových hlavních cílů EU a politických pokynů formulovaných na sociálním summitu v Portu.

Hospodářská politika v letech 2021 a 2022 musí i nadále zajišťovat podporu. Pokud jde o výhled do budoucna, měly by se politiky nově zaměřit na minimalizaci střednědobých důsledků této krize, pokud to hospodářské podmínky dovolí. Provádění Nástroje pro oživení a odolnost přispěje ke zvýšení potenciálního růstu a zaměstnanosti, a tím i k omezení nerovnováhy. V raných fázích krize a během omezení volného pohybu osob byla podpůrná politická opatření silně zaměřena na předcházení ztrátám pracovních míst a úpadkům. To pomohlo zabránit hlubokým a trvalým jizvám v evropských ekonomikách. V budoucnosti by cílená podpůrná opatření měla pomoci životaschopným, přesto stále zranitelným podnikům přizpůsobit své podnikatelské modely. Podpora by postupně měla začít klást důraz na zvyšování kapacit, mimo jiné zvýšením svého zaměření na vzdělávání, rozvoj dovedností, výzkum a inovace a podporou tvorby kvalitních pracovních míst a přechodů mezi zaměstnáními. Nástroj bude proto podporovat investice a reformy, které posilují potenciální růst a zaměstnanost v členských státech. V důsledku toho bude poměr veřejných investic k HDP v letech 2021 a 2022 v Unii nejvyšší za více než deset let. Aktualizovaná nová evropská průmyslová strategie stanoví rámec pro urychlení oživení Evropy a přechodu k čistšímu, více digitalizovanému a odolnějšímu modelu hospodářství a průmyslu.

Rizika ohrožující prognózovaný růst jsou obecně celkem vyrovnaná. Dokud však bude nad evropským a světovým hospodářstvím viset hrozba pandemie, bude nejistota nadále vysoká. Navzdory pokroku očkovacích kampaní přetrvávají u prognózy značná rizika z epidemiologického a ekonomického hlediska. Vývoj pandemie a účinnost očkovacích programů by nakonec mohly být lepší nebo horší, než se předpokládalo, což by vyžadovalo odlišnou míru omezování činnosti. Také hospodářský růst by mohl být slabší, než se očekává, bude-li politická podpora ukončena příliš brzy. Současně by příliš pozdní ukončení podpory mohlo zvýšit neopodstatněné vedlejší účinky, což by znamenalo odklad přechodu k udržitelnějšímu hospodářství, které obstojí i v budoucnosti. Na druhou stranu by prognózy mohly podhodnocovat sklon domácností ke spotřebě po několika čtvrtletích omezené spotřeby a zvýšení míry úspor domácností. Oživení mimo EU by rovněž mohlo být silnější, než se v současnosti předpokládá.

Díky opatřením přijatým na úrovni EU a členských států byl dopad pandemie na evropské trhy práce pod kontrolou. Když pandemie udeřila, končil evropský trh práce svůj šestý rok růstu, přičemž ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019 bylo zaměstnáno více než 209 milionů lidí a míra nezaměstnanosti činila 6,5 %. O rok později se zaměstnanost snížila o 3 miliony a míra nezaměstnanosti vzrostla na 7,2 %. S ohledem na rozsah šoku byl počet ztrát pracovních míst omezený. Aby tento dopad zmírnily, zavedly členské státy širokou škálu opatření k zachování pracovních míst, jako jsou programy zkrácené pracovní doby a přechodné nucené dovolené, které podpořily až 32 milionů pracovních míst v Evropě. K dosažení tohoto výsledku významně přispělo financování z EU, mimo jiné prostřednictvím dočasné podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (nástroje SURE) a investiční iniciativy pro reakci na koronavirus. Dosud bylo devatenácti členským státům poskytnuto z úvěrů nástroje SURE více než 90 miliard EUR na podporu 25 až 30 milionů osob a 1,5 až 2,5 milionu podniků.

Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv stanoví konkrétní opatření k posílení sociálního rozměru ve všech politikách Unie a pomůže zajistit inkluzivní oživení . Na sociálním summitu v Portu ve dnech 7. a 8. května 2021 uznali vedoucí představitelé EU evropský pilíř sociálních práv jako základní prvek oživení a v prohlášení z Porta zdůraznili své odhodlání nadále prohlubovat jeho provádění na unijní i vnitrostátní úrovni . Toto provádění podpoří Unii v její snaze o digitální, zelenou a spravedlivou transformaci a přispěje k dosažení vzestupné sociální a hospodářské konvergence, k řešení demografických výzev a zajištění rovných příležitostí pro všechny. Tři nové hlavní cíle EU a doplňkové dílčí cíle, jichž má být dosaženo do roku 2030 v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociálního začleňování, podpoří pokrok při dosahování silné sociální Evropy . Revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů navíc pomůže sledovat pokrok při provádění zásad sociálního pilíře jako součásti rámce koordinace politik během evropského semestru. Vedoucí představitelé EU dále uvítali společný návrh evropských sociálních partnerů na alternativní soubor ukazatelů pro měření hospodářského, sociálního a environmentálního pokroku, jenž by jako měřítko dobrých životních podmínek z hlediska inkluzivního a udržitelného růstu doplnil HDP.

Průlomový vývoj očkovacích látek a zahájení očkování ve velkém měřítku v Evropě od podzimu přináší světlejší vyhlídky. Očkování v EU je na dobré cestě k dosažení cíle, kterým je naočkování 70 % dospělé populace do července tohoto roku. Podle hospodářské prognózy Komise z jara 2021 dosáhne hospodářství EU v průběhu roku 2021 úrovně své čtvrtletní produkce z doby před krizí a ve všech členských státech dojde k oživení hospodářské činnosti. Po klesajícím trendu posledních let může krize spojená s onemocněním COVID-19 vést k vyšším rizikům pro makroekonomickou stabilitu. Pro řešení těchto rizik a zabránění dalším rozdílům bude mít zásadní význam silná koordinace a účinné využívání všech nástrojů politiky EU.

3.Zavádění Nástroje pro oživení a odolnost

Rychlé provedení národních plánů pro oživení a odolnost v rámci Nástroje pro oživení a odolnost je klíčové z hlediska podpory oživení a zároveň zajišťuje, aby naše ekonomiky a společnosti byly udržitelnější, inkluzivnější, odolnější a vhodnější pro zelenou a digitální transformaci. Prostřednictvím uvedeného nástroje, který vstoupil v platnost dne 19. února 2021, bude v příštích šesti letech k dispozici 312,5 miliardy EUR ve formě grantů a až 360 miliard EUR ve formě úvěrů na podporu reforem a investic ve všech členských státech. Nástroj bude tudíž pro všechny členské státy nebývalou příležitostí, jak řešit klíčové strukturální problémy a investiční potřeby a zároveň zohledňovat zelenou a digitální transformaci.

Komise navázala intenzivní spolupráci se všemi členskými státy, aby jim pomohla vypracovat ambiciózní plány pro oživení a odolnost. Plány by měly navrhovat investice a reformy, které budou odrážet specifické problémy a situaci každého členského státu a budou vycházet z důkladné analýzy a z problémů zjištěných v posledních letech v rámci evropského semestru. Tyto plány budou během nadcházejících let utvářet agendu v oblasti reforem a investic v členských státech. Pro zajištění účinného provádění a trvalého dopadu má zásadní význam odpovědnost členských států a zapojení všech příslušných zúčastněných stran. Proto jsou členské státy v průběhu celého procesu důrazně vyzývány k tomu, aby v souladu se svým vnitrostátním právním rámcem konzultovaly místní a regionální orgány, sociální partnery, organizace občanské společnosti, podniky, mládežnické organizace a další příslušné zúčastněné strany. Součástí každého národního plánu musí být shrnutí uvedených konzultací spolu s informacemi o tom, jak se v plánu odrazí příspěvky těchto zúčastněných stran.

Své plány dosud předložilo 23 členských států a další plány se očekávají v nadcházejících dnech. Jakmile Komise dokončí posouzení těchto plánů, bude mít Rada jeden měsíc na jejich schválení, což připraví podmínky pro první platby v rámci předběžného financování z Nástroje pro oživení a odolnost.

Očekává se, že předložené nebo připravované plány pro oživení a odolnost významně přispějí k šesti pilířům stanoveným v nařízení. V souladu s požadavky nařízení bude muset každý plán komplexně a přiměřeně vyváženým způsobem přispívat k oblastem politiky důležitým z evropského hlediska, které jsou členěny do šesti pilířů: zelená transformace; digitální transformace; inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, produktivita a konkurenceschopnost; sociální a územní soudržnost; zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost a politiky pro příští generaci, děti a mládež. Celkově Komise v plánech očekává významný podíl výdajů souvisejících s klimatem a digitalizací, jakož i opatření přispívajících k sociální a územní soudržnosti a odolnosti. Komise rovněž očekává důležité reformy a investice, které se dotýkají všech uvedených oblastí politiky a pomohou zajistit komplexní řešení všech šesti pilířů, například opatření ke zvýšení digitálních dovedností a odstranění nedostatků v oblasti konektivity, která napomohou digitální transformaci, podpoří soudržnost a budou přínosem pro malé a střední podniky.

Spojením finančních prostředků z nástroje NextGenerationEU na podporu oživení a nového víceletého finančního rámce zajistí financování z EU v období 2021–2027 částku 1,8 bilionu EUR. Nástroj NextGenerationEU poskytne 750 miliard EUR k nastartování oživení prostřednictvím zvláštních programů (Nástroj pro oživení a odolnost, pomoc při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU), Fond pro spravedlivou transformaci, program pro rozvoj venkova, programy InvestEU, rescEU a Horizont Evropa). Například program InvestEU spojuje různé finanční nástroje na podporu investic v EU prostřednictvím záruky z rozpočtu EU ve výši 26,2 miliardy EUR. Předpokládá se, že v příštích sedmi letech program InvestEU zmobilizuje více než 370 miliard EUR dodatečných investic. Finanční prostředky z nástroje NextGenerationEU doplňují částku 1,074 bilionu EUR, která pochází z rozpočtu EU na období 2021–2027. V rámci tohoto financování je cílem politiky soudržnosti se zdroji ve výši 338,6 miliardy EUR podpořit prostřednictvím investic dlouhodobější rozvojové strategie členských států.

4.Koordinace fiskálních politik

Koordinace vnitrostátních fiskálních politik má nadále zásadní význam pro podporu oživení. Celková orientace fiskální politiky by s přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a Nástroji pro oživení a odolnost měla být v letech 2021 a 2022 nadále podpůrná. Fiskální politika by měla zůstat aktivní, měla by se podle potřeby přizpůsobovat vyvíjející se situaci a mělo by se zabránit předčasnému ukončení fiskální podpory. Jakmile se zdravotní rizika sníží, měla by fiskální opatření postupně směřovat k cílenějším opatřením na podporu odolného a udržitelného oživení. A konečně, s ohledem na očekávanou postupnou normalizaci hospodářské činnosti v druhé polovině roku 2021 by fiskální politiky členských států měly být v roce 2022 diferencovanější a zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snížit hospodářské, sociální a územní rozdíly. S nastupujícím oživením by fiskální politika měla upřednostňovat vyšší veřejné a soukromé investice a podporovat přechod na zelenou a digitální ekonomiku.

Obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu se bude uplatňovat i v roce 2022 a její deaktivace se očekává od roku 2023. Obecná úniková doložka umožnila členským státům přijmout velmi rozsáhlá opatření v oblasti výdajů a příjmů s cílem minimalizovat hospodářský a sociální dopad pandemie. Díky doložce mohly také členské státy pružněji koordinovat své fiskální politiky. Jak bylo oznámeno ve sdělení ze dne 3. března 2021, rozhodnutí o deaktivaci obecné únikové doložky by mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky na základě kvantitativních kritérií, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU v porovnání s předkrizovými úrovněmi. Na základě prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že předkrizové úrovně hospodářské činnosti (ke konci roku 2019) bude v EU jako celku dosaženo přibližně ve čtvrtém čtvrtletí 2021 a v eurozóně v prvním čtvrtletí 2022. Podle uvedené prognózy jsou splněny podmínky pro pokračující uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a její deaktivaci od roku 2023. Situace v jednotlivých zemích bude nadále zohledňována i po deaktivaci obecné únikové doložky.

Orientace fiskální politiky vyplývající z vnitrostátních rozpočtů a z Nástroje pro oživení a odolnost si v roce 2022 musí zachovat podpůrný charakter. Výdaje financované z Nástroje pro oživení a odolnost budou v roce 2022 a následujících letech významným fiskálním impulsem. Výdaje financované s nevratnou podporou umožní financovat kvalitní investiční projekty a pokrýt náklady na reformy zaměřené na zvýšení produktivity, aniž by to vedlo k vyšším schodkům a dluhu. Členské státy by měly využít financování z Nástroje pro oživení a odolnost, které tak přispěje k podpoře hospodářského oživení, posílení vyššího potenciálního růstu a postupnému zlepšování výchozích fiskálních pozic těchto států. Zejména by členské státy s nízkým zadlužením měly uplatňovat podpůrnou orientaci fiskální politiky, včetně impulsu, který poskytuje Nástroj pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou úrovní zadlužení by měly Nástroj pro oživení a odolnost využívat k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně uplatňovat obezřetnou fiskální politiku. Členské státy by měly zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně je třeba držet pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů a v případě členských států s vysokou úrovní zadlužení jej omezit. Díky tomu bude možné, aby fiskální opatření maximalizovala podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie a vytvářela trvalou zátěž pro veřejné finance.

V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, měly by členské státy pokračovat ve fiskální politice zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň by členské státy měly zvýšit investice na podporu růstového potenciálu. S ohledem na nyní stále mimořádně vysokou míru nejistoty, mimo jiné pokud jde o dopad krize na růstový potenciál a o reformy a investice prováděné s podporou Nástroje pro oživení a odolnost, zůstávají letošní pokyny převážně kvalitativní povahy. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější roky by měly být poskytnuty v roce 2022, jakmile dostatečně klesne míra nejistoty.

Komise posoudila dodržování kritérií schodku a dluhu v roce 2020. Jelikož aktivace této obecné únikové doložky nepozastavuje postupy podle Paktu o stabilitě a růstu, Evropská komise pokračuje v provádění ročního cyklu fiskálního dohledu. Komise vydala zprávu (v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU)), která posuzuje, jak všechny členské státy kromě Rumunska dodržují kritéria schodku a dluhu. V této souvislosti Komise zohlednila vysokou míru nejistoty, dohodnutou reakci fiskální politiky na krizi COVID-19 a doporučení Rady pro rok 2021. Z analýzy, která náležitě zohledňuje všechny rozhodující faktory, vyplývá, že kritérium schodku, jak je definováno ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997, splňují tři členské státy a 23 členských států tomuto kritériu nevyhovělo. Kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 nesplňuje třináct členských států. Rozšíření onemocnění COVID-19 mělo mimořádný makroekonomický a fiskální dopad, který vedl k mimořádné nejistotě, a to i z hlediska stanovení důvěryhodného postupu pro fiskální politiku. S ohledem na vysokou nejistotu, dohodnutou reakci fiskální politiky na krizi COVID-19 a doporučení Rady ze dne 20. července 2020Komise zastává názor, že v tomto okamžiku by nemělo být přijímáno rozhodnutí o tom, zda se na členské státy uplatní postup při nadměrném schodku. V případě Rumunska, kde byl postup při nadměrném schodku zahájen na základě údajů za rok 2019, Komise doporučuje aktualizovat postup korekce k dosažení nápravy nadměrného schodku v roce 2024. Komise znovu posoudí rozpočtovou situaci členských států na základě hospodářské prognózy z podzimu 2021 a návrhů rozpočtových plánů na rok 2022, které mají členské státy eurozóny předložit do 15. října 2021.

Kvalita veřejných financí má v koncepci fiskální politiky ústřední úlohu. V průběhu roku 2020 všechny členské státy velmi rychle reagovaly přijetím mimořádných opatření k boji proti pandemii a k podpoře příjmů podniků a domácností. Se snižováním zdravotních rizik by hospodářská politika měla přejít od mimořádného režimu k cílům zaměřeným na oživení. Kvalita rozpočtových opatření by měla zajistit udržitelné a inkluzivní oživení. Členské státy by měly upřednostnit investice posilující růst, zejména na podporu zelené a digitální transformace. Zásadní význam má zaměření na fiskální strukturální reformy, včetně reforem k posílení účinného vynakládání prostředků a vysoce kvalitní správy zdrojů veřejných financí. Na straně příjmů jsou rovněž nezbytné reformy, jejichž cílem je přejít od zdanění práce na ekologické daně, které méně narušují hospodářskou soutěž a brání škodlivé daňové soutěži a agresivnímu daňovému plánování. Reformy pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispět k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením pokrytí, přiměřenosti a udržitelnosti systémů zdravotní péče a sociální ochrany pro všechny. Po bezprostřední reakci na krizi v roce 2020 několik členských států obnovilo plány na zlepšení hodnocení a přezkumu výdajů. Posílení přezkumů výdajů prostřednictvím budování kapacit, zlepšení správy věcí veřejných a užší vazby na rozpočtový cyklus představuje v některých balíčcích opatření na podporu oživení důležitý reformní prvek. Důležitější úlohu má v rozpočtovém plánování důkladnější hodnocení politik a větší zaměření na politické priority. Některé členské státy rovněž připravují zelené rozpočtové postupy s cílem zintenzivnit opatření v oblasti klimatu a životního prostředí. Tyto postupy jim umožní posoudit ekologické prvky jejich rozpočtových politik a zajistí soulad veřejných výdajů a příjmů s cíli v oblasti životního prostředí. Komise pokračuje ve svém dialogu a v podpoře týkající se rozvoje a zdokonalování procesů a postupů, které zvyšují kvalitu veřejných financí.

5.Makroekonomická nerovnováha v členských státech

Komise u dvanácti členských států zjistila makroekonomickou zranitelnost související s nerovnováhou a nadměrnou nerovnováhou. Tyto členské státy byly vybrány k hloubkovým přezkumům ve zprávě mechanismu varování 2021 . Tři členské státy se nadále potýkají s nadměrnou nerovnováhou (Kypr, Itálie a Řecko) a nerovnováhu ve smyslu postupu při makroekonomické nerovnováze vykazuje i devět dalších zemí (Chorvatsko, Francie, Irsko, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Rumunsko, Španělsko a Švédsko). Zavedení Nástroje pro oživení a odolnost bude pro omezení stávající makroekonomické nerovnováhy klíčové, neboť podpoří reformy a investice, které řeší problémy zjištěné během předchozích cyklů semestru.

Hlavní zdroje nerovnováhy jsou do značné míry stejné jako před rokem, rizika však vzrostla. Krize COVID-19 zásadně nezměnila povahu nerovnováhy v členských státech, znamenala však krok zpět při snižování této nerovnováhy a může zvýšit rizika pro makroekonomickou stabilitu. Veřejný a soukromý dluh viditelně vzrostl, což lze kromě recese do značné míry vysvětlit politikami zaměřenými na řešení pandemie a podporu hospodářství a oživení. V některých členských státech přetrvávají vysoké přebytky běžného účtu. Několik členských států s vysokou úrovní zadlužení rovněž vykazuje nízký potenciální růst. V těchto případech bude mít zásadní význam účinné využívání Nástroje pro oživení a odolnost k podpoře investic a reforem posilujících růst. Potíže se splácením dluhu se mohou projevit formou úvěrů v selhání, jakmile začnou být podpůrná opatření postupně utlumována. Naproti tomu některé slabiny související s tlakem nákladové konkurenceschopnosti se během krize COVID-19 zmírnily.

V této fázi se zdá, že revize klasifikace nerovnováhy není odůvodněná. Krize COVID-19 může zvýšit rizika pro makroekonomickou stabilitu, nikoli však způsobem, který by v této fázi vyžadoval revizi klasifikace nerovnováhy. Přetrvávající vysoká nejistota vyžaduje pečlivé sledování nerovnováhy a rizik pro makroekonomickou stabilitu se silnou orientací na budoucnost.

·Kypr, Řecko a Itálie se i nadále potýkají s nadměrnou nerovnováhou spojenou s vysokým veřejným dluhem a vysokým podílem úvěrů v selhání – navzdory pokračujícímu a významnému pokroku v této oblasti. Kypr a Řecko k těmto aspektům přidávají vysoké vnější zadlužení a Kypr i vysoký soukromý dluh. Potenciální růst je navíc i nadále příliš nízký na to, aby stimuloval snižování dluhu.