CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.7.2004 
KOM(2004) 519 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
KONZULTACE O MOŽNOSTECH ROZVOJE SYSTÉMU EVROPSKÝCH ŠKOL 
 
CS 2   CS 1. 50 LET EVROPSKÝCH ŠKOL  
Úvod  
Evropské školy v posledních 50 letech poskytují d ětem zaměstnanců institucí EU vysoce 
kvalitní multikulturní vzd ělávací služby v n ěkolika jazycích. Dostupnost Škol institucím 
usnadňuje získávání zkušených a vysoce kvalifikovaných zam ěstnanců. Uznávaná a často 
ceněná Evropská maturitní zkouška umož ňuje přístup k vysokoškolskému vzd ělání v celé 
Evropě. 
Cílem této konzultace je spíše než p ředložení konkrétních návrh ů posouzení rozvoje EŠ a v 
tomto důležitém stadiu rozši řování a zm ěn v Evropské unii zahájení diskuze se snahou o 
zajištění konsensuálního p řístupu k jejich budoucímu vývoji a možnosti zm ěn. 
Východiskem veškerých úvah o budoucnosti Škol  musí být fakt, že nesmí dojít ke zmenšení 
jejich úsp ěchu ve vzd ělávání nebo k jeho ohrožení. Komise se zam ěřuje na systém EŠ a na 
maximalizaci p řínosu, který má p řinést fakt, že se bude stav ět na pevn ě založených 
základech. 
Nepochybný úsp ěch Škol ovšem nevylu čuje potřebu hodnocení a p řezkumu. Perceptivní 
Böschova zpráva o budoucnosti škol, p řijatá EP v prosinci 2002, a pozd ější pracovní 
dokument poskytl užite čné a aktuální posouzení silných a slabých stránek systému EŠ. 
Společně s nejnov ějšími zprávami, které vypracovala Rada ředitelů a Účetní dvůr, jsou 
přesvědčivým podkladem pro kvalitativní p řezkum ú činného fungování a výkonnosti 
systému. Tyto hnací síly zm ěn spojené s novým impulsem v podob ě poslední vlny rozší ření 
nutně povedou k op ětovnému posouzení škol - v omezeném rozsahu – ú činného fungování 
komplexní správy a organiza čních struktur a efektivnosti vynaložených prost ředků za 
současné situace v poskytování služeb. 
Je úkolem Komise, která je hlavním uživatelem Škol vzd ělávajících d ěti jejích zam ěstnanců, 
aby převzala proaktivní roli a snažila se pomoc í rozsáhlých konzultací najít cestu ke zm ěně 
pokud možno co nejvíce založenou na konsensu. 
1.1. Historický kontext  
Evropské školy, které byly založeny p řed 50 lety s cílem spole čně vzdělávat děti 
zaměstnanců Evropského spole čenství, tvo ří systém financovaný zejména z ve řejných 
prostředků, stojí mimo národní vzd ělávací systémy a řídí se mezinárodní smlouvou, 
“Úmluvou o statutu Evropských škol”. Evropská spole čenství jako “Smluvní strana 
Úmluvy” jsou zastoupena Komisí Rady ředitelů (RŘ), většinu jejíchž členů tvoří zástupci 
členských stát ů. V praxi je z rozpo čtu EU financována p řevážná v ětšina (tém ěř 60%) 
nákladů škol, přestože se v rozpo čtu Společenství promítne jako bilan ční příspěvek. (Údaje o 
EŠ viz Příloha 1) 
1.2. R ůst, rozšíření a decentralizace  
Růst institucí a následné rozší ření Unie vedlo k významnému rozší ření systému EŠ z jediné 
školy v jedné lokalit ě na 14 EŠ v 10 lokalitách ke konci tohoto desetiletí1. Tento fakt p řinesl 
další požadavky na výuku jazyk ů (původní počet čtyř jazyků se nyní rozrostl na jedenáct, 
další tři jazyky mají p řibýt z nových ČS). V budoucnu by mohly být zavedeny další jazyky, 
                                                 
1 Lux II se otevírá v roce 2004, Bxl IV do roku 2008. 
 
CS 3   CS pokud budou spln ěna kritéria pro otev ření jazykových sekcí stanovená R Ř v roce 2000.2 
Další výzvou je r ůst pracoviš ť EU v důsledku decentralizace  činností EU do rostoucího 
počtu orgánů EU/Spole čenství v rámci Unie. V n ěkterých lokalitách již byly vypracovány 
dočasné vzdělávací programy s omezenou p ůsobností. 
Nějaký typ mezinárodního vzd ělání v několika jazycích by m ěl být vždy dostupný pro d ěti 
zaměstnanců EU v každé lokalit ě, která je sídlem institucí nebo orgán ů EU, ale otázka 
poskytování vzd ělání v mate řském jazyce pro každého žáka v EU, kde je více než 20 
úředních jazyk ů, a samoz řejmě v lokalitách, kde je málo žák ů, vyžaduje pe člivé uvážení a 
konzultaci. Konkrétní otázky se vztahují k malým EŠ. 
2. ROZVOJ SYSTÉMU EVROPSKÝCH ŠKOL: MOŽNOSTI A OMEZENÍ  
Z důvodu zabezpe čení trvalého poskytování vysoce kvalitního evropského vzd ělání a spln ění 
nových zmín ěných úkol ů a požadavk ů by přezkum systému m ěl zahrnovat zm ěny od 
takových, kterých je možné dosáhnout v krátkém až st ředním časovém období, až po zm ěny, 
které budou pravd ěpodobně vyžadovat provedení rozsáhlých zm ěn včetně úpravy stávající 
Úmluvy. 
Komise zastává názor, že p ři dostatku dobré v ůle by bylo možné a reálné p ři současném 
režimu provést řadu změn v oblastech, o kterých se dá říci, že by v nich mohlo být relativn ě 
rychle dosaženo konsensu. 
S ohledem na roli EŠ jako poskytovatele vzd ělání pro zam ěstnance institucí a orgán ů 
Společenství by mnohem t ěsnější propojení institucí s řízením a financováním samotných 
Škol (možná i prost řednictvím Orgánu Komise) znamenalo zna čný dlouhodobý p řínos. 
Odpovědnost za osnovy, školní inspekce a organi zování Evropské maturitní zkoušky (za 
kterou v sou časné době odpovídá Rada ředitelů a Rada inspektor ů) by měla v zásad ě zůstat v 
kompetenci členských stát ů. 
V souladu s uvedeným se další odstavce zam ěřují na zkoumání správních a rozpo čtových 
aspektů a aspektů řízení systému EŠ; dále se uvažuje o řadě otázek týkajících se vzd ělání, 
které patří spíše do oblasti osnov a kvality vzd ělání poskytovaného ve Školách. 
2.1. Správa – možnosti pro kratší a delší časové období . 
V současné době se od Rady ředitelů vyžaduje, aby se zabývala veškerými vzd ělávacími, 
finančními a administrativními záležitostmi EŠ. Mnoho zainteresovaných osob si myslí, že 
provozní problémy, kterým Rada v sou časné době čelí a které p řiznává, znovu vyvstanou v 
důsledku výrazného zvýšení po čtu členů, jazyků a schůzí, které p řinese rozší ření. Zvýšení 
pracovního zatížení Rady v d ůsledku složitosti a m ěnící se povahy organiza čních změn v 
rámci systému EŠ ukazuje na to, že je nyní nutné provést p řezkum její práce. I p řed 
rozšířením spo čívala síla Rady ve schopnosti strategického p řehledu. P ři malé frekvenci 
schůzí a díky široké a do velké míry vzdálené členské základn ě Rada není dob ře připravena 
na přijímání operativních rozhodnutí. To se po p říchodu zástupc ů 10 nových členských stát ů 
těžko změní k lepšímu. 
Za posledních 50 let zaznamenalo řízení škol a správní praxe v řadě členských stát ů velký 
rozvoj. Celková ú čast na správ ě škol prost řednictvím volených zástupc ů z řad rodičů a 
učitelského sboru - a kde je to možné také obce, které škola slouží – se stala normou. 
                                                 
2 “Kritéria pro otevírání, zavírání a vedení Evropských škol”, Dok 2000-D-7510, p řijatá na sch ůzi RŘ ve 
dnech 24-25.10.2000. 
 
CS 4   CS S ohledem na tento vývoj navrhujeme, aby Správní rada (SR) každé školy m ěla 
pravomoc hrát podstatn ě významn ější operativní úlohu v řízení a správ ě Škol. 
Ustanovení stávající Úmluvy, na základ ě kterého Rady “budou vykonávat další 
administrativní povinnosti, které jim Rada ur čí”, se v sou časné dob ě zdá být 
nedostate čně využité, a mohlo by být základem pro provád ění mnoha dalších úkol ů na 
úrovni jednotlivých škol.  
V delším časovém horizontu by Úmluva mohla být p řepracována tak, aby jednotlivým 
školám poskytovala v ětší autonomii, v četně Správních rad, jejichž členy by byli 
zástupci R Ř (nebo jejího nástupnického orgánu), institucí, rodi čů, učitelů a žáků. 
Evropské instituce, které jsou de facto  nejvýznamn ějšími zainteresovanými osobami, se o 
Školy stále více aktivn ě zajímají, protože jejich zájem je oprávn ěný jak z hlediska hlavního 
odběratele služeb, tak i z hlediska hlavního pokladníka. Ovšem systém správy na základ ě 
stávající Úmluvy do velké míry jejich ú čast vylučuje tam, kde je Komise omezena jedním 
hlasem v Rad ě ředitelů ve srovnání se 17 (nebo v n ěkterých p řípadech 19) dalšími 
hlasujícími členy. Toto d ědictví “nedostatku demokracie” v Rad ě by se mělo změnit. 
I když skute čného rozvoje v tomto ohledu m ůže být dosaženo pouze zm ěnou Úmluvy, je 
možné dosáhnout lepšího p řechodného stavu, pokud ostatní instituce a Rada použijí 
zvláštní ustanovení článku 28 Úmluvy k dosažení dohody ve v ěci poskytnutí k řesla v 
Radě – a jednoho hlasu – pro EP, Hospodá řský a sociální výbor, Výbor region ů, Soudní 
dvůr a Účetní dvůr. 
Realizace dvou z výše uvedených návrh ů je možná beze zm ěny právního základu Škol a v 
relativně krátkém časovém horizontu. Alternativou, která by mohla poskytnout 
dlouhodob ější základ pro efektivní a stabilní správu systému, je ustanovení Orgánu Komise 
nebo Agentury EU, která by spravovala finan ční a provozní aspekty všech škol s 
reprezentativními strukturami a vstupy, které by byly k dispozici t ěmto komunitárním 
výkonným orgán ům. Případné další návrhy by se musely řídit obecnými zásadami pro 
zřizování těchto orgán ů. 
Jako v p řípadě, kdy byly navrženy jiné Orgány Komise nebo Agentury EU, by to 
vyžadovalo provedení kompletní projektové analýzy, která by identifikovala možné 
výhody, které by v rámci specifických parametr ů vzdělání a výuky zachovávaly ty 
nejlepší tradice, kvalitu a zkušenostní základ stávajícího mechanismu uplat ňování 
správy, a p řitom by sm ěřovaly k v ětší flexibilit ě a efektivit ě. Musely by také být 
přezkoumány mechanismy financování v četně způsobů kompenzace p římých 
příspěvků v rozpočtu EU, které jsou v sou časné dob ě přijímány od členských stát ů. 
Pokud by došlo ke konsensu ve  smyslu životaschopnosti tohoto p řístupu, Komise by byla 
požádána, aby provedla co nejširší konzultaci a řádně zvážila výsledný dopad p římého 
náboru na stávající u čitelský sbor a aby po čítala s dlouhým p řechodným obdobím (nap ř. u 
statutu smluvního zástupce) p ři zajištění kontinuity sou časných opat ření pro stávající 
učitelský sbor. 
2.2. Zlepšení administrativy  
S ohledem na rozvoj vzd ělávacích systém ů v členských státech a kv ůli udržení tempa s 
nejlepšími postupy v administrativ ě se navrhuje, aby systém EŠ byl v krátké dob ě schopen 
těžit z uplat ňování nejlepších postup ů a aktuálních novinek v oblasti administrativy, v četně 
vypracování Pravidel správné administrativní  praxe, které je iniciativou pro posílení a 
rozšíření stávajících opat ření zajišťujících transparentnost, v četně práva odvolat se proti 
rozhodnutím Rady nebo jednotlivých škol. Poslání nedávno ustanovené Reklama ční rady  
by mělo být vyjasn ěno a rozší řeno tak, aby zahrnovalo všechny p řípady legitimních stížností 
 
CS 5   CS osob, kterých se týkají rozhodnutí jednotlivých Škol, v četně rozhodnutí v individuálních 
záležitostech vzd ělání. 
2.3. V ětší samostatnost v administrativ ě a personálním rozhodování  
Ve smyslu rozpo čtování a financování, personálního řízení, strategie rozvoje škol, 
nabízených služeb a manévrovacího prostoru pro vlastní iniciativu jednotlivé školy v 
současné době fungují s výrazným omezením a velkou mírou nejistoty. Musí fungovat v 
rámci jednoletých období a reagovat na okamžité pot řeby a otázky řízení, aniž by byly 
schopné rozvíjet dlouhodob ější strategii na úrovni jednotlivých škol a spole čně s 
konkrétními zainteresovanými osobami. 
Ředitelé škol by m ěli ve svých školách mít v ětší finanční a administrativní samostatnost a 
také možnost náboru a řízení celého u čitelského sboru. Stupe ň samostatnosti v otázkách 
financování a vzd ělání, které by mohly jednotlivé školy získat, vyžaduje zkoumání nejenom 
v kontextu omezení daného stávající Úmluvou,  ale také vzhledem k systému, který 
překračuje její rozsah. 
Učitelé škol jsou v sou časné dob ě školskými ú řady členských stát ů zaměstnáváni na 
dobu určitou. Zdá se, že by bylo v blízké dob ě možné a vhodné uvažovat o tom, jak by 
se konečné slovo v otázce p řijímání u čitelů mohlo p ředat samotným školám, které jsou 
více schopné posoudit specifické dovednosti pot řebné pro úsp ěšnou výuku v 
mnohojazy čném prost ředí. 
Společně s ostatními návrhy ohledn ě správy ( supra ) a rozpočtové reformy ( infra ) by mohla 
být pro EŠ p ředstavena dlouhodob ější vize, která by školám poskytla rozhodující kontrolu 
nad dlouhodob ějším plánováním pot řebného po čtu zaměstnanců. Ta by musela být spojená s 
reformou systému financování, která by znamenala odklon od otev řeného závazku rozpo čtu 
EU a přechod k financování pevnou částkou, ve spojení se vzd ělávacími službami 
nabízenými d ětem zaměstnanců EU a plány zakládání Škol. 
3. FINANCOVÁNÍ EŠ  
Model Evropské školy je a priori založen na výuce v n ěkolika jazycích poskytované u čiteli, 
kteří vyučují mimo svou rodnou zemi. Minimáln ě v menších jazykových sekcích bude po čet 
žáků ve třídě menší než v mnohých národních školských systémech, a proto se bude zdát, že 
Evropské školy jsou dražší než tradi ční státní školy. Komise to uznává a bude systém EŠ 
obhajovat, ale podmínkou tohoto uznání je nutnost zajišt ění účinného plánování a kontroly 
rozpočtu a prokazatelná efektivnost vynaložených prost ředků. 
3.1. Rozpo čtový paradox 
V současné době existuje zásadní paradox v rozpo čtových opat řeních, totiž že vyrovnávací 
příspěvek z rozpo čtu EU je poskytován v rámci sestavování ro čního rozpo čtu bez 
odpovídajícího vlivu rozpo čtového orgánu na náklady Eš. Navíc se často uvažuje o tom, že 
systém, který p ři vyrovnávání ú čtu EŠ spoléhá na skute čně otevřené financování EU, 
odpovídajícím zp ůsobem nepodn ěcuje k lepšímu řízení zdroj ů, stoupajícím p říjmům a úspoře 
nákladů, které by se dalo dosáhnout bez sní žení kvality poskytovaných služeb. 
Rozpočet je zárove ň také spornou otázkou pro n ěkteré členské státy, které v sou časné době 
pokrývají p řibližně 22 % příjmů rozpočtu přímo zaměstnáváním u čitelů na dobu ur čitou, jak 
předpokládá Úmluva. Kv ůli požadavk ům na jazykové dorozum ění nesou n ěkteré ČS 
nepřiměřený podíl náklad ů a nazna čují, že nejsou p řipraveny financovat další zvýšení 
rozpočtu. Navrhují bu ď spravedliv ější rozdělení náklad ů, nebo zrušení p římých příspěvků ze 
 
CS 6   CS strany ČS. V sou časném rozpo čtovém klimatu by mnohé ČS stejně tak rády vid ěly lepší 
kontrolu rozpo čtu a finan ční řízení celého systému Škol. 
Z uvedeného je jasné, že zm ěna systému financování Škol je nezbytná, což by alespo ň 
částečně odpovídalo t ěmto omezením a zájm ům a celkovému rámci finan čních perspektiv na 
léta 2005-2013 a shodovalo se s nimi. 
V krátkém časovém období a z d ůvodu lepší integrace finan čního příspěvku 
Společenství ur čeného Školám v sestavování rozpo čtu EU bude Komise postupovat tak, 
že dostate čně dlouho p ředem oznámí maximální rozp ětí financování pro p říslušný rok 
a bude o čekávat, že se toto rozp ětí v předkládaném rozpo čtu EŠ pln ě projeví a že 
rozpočet bude podle toho upraven. (Tento nový p řístup byl uplatn ěn již v návrhu 
rozpočtu na rok 2005 p řijatého Radou v dubnu 2004). Plánované dotace z rozpo čtu 
musí každý rok odpovídat mimo jiné velikosti a pot řebám škol, d ůkazu snahy o úsporu 
nákladů a vyšší efektivnosti náklad ů. U Evropských škol stejné velikosti se musí 
provádět srovnání náklad ů a zdrojů. 
3.2. Vstupní podmínky pro žáky, jejichž rodi če nejsou zam ěstnanci EU  
V současné době děti v EŠ spadají do t ří “kategorií”; do první z nich, do Kategorie I, pat ří 
děti zaměstnanců ve službách institucí Spole čenství, trvalého zastoupení členských stát ů a 
řady dalších agentur a orgán ů Společenství, a také d ěti zaměstnanců EŠ. Do Kategorie II 
patří děti, které jsou p řijímány na základ ě individuálních dohod s t řetími stranami 
(společnostmi nebo ve řejnými subjekty) a které platí plné školné. Všichni ostatní žáci spadají 
do Kategorie III. 
S ohledem na specifický ú čel EŠ ve vztahu k zam ěstnancům Unie a tlak na snížení náklad ů a 
počtu míst zkoumá Pracovní skupina celkový a mezní pom ěr náklady/výhody u žák ů 
Kategorie III a rozsah a podmínky p řijímání těchto žáků. Při přijímání žák ů Kategorie III 
jsou pro všechny Školy nezbytná podrobná, transparentní a ve řejná přijímací kritéria, 
tj. ta, která p řesahují b ěžné kritérium volného místa v konkrétní jazykové sekci.  
Stejná Pracovní skupina také zkoumá navrhované zvyšování školného pro žáky Kategorie III 
kvůli velkému rozdílu mezi školným a skute čnými náklady. V zájmu žák ů, kteří již Školy 
navštěvují, by m ěl být individuální p řístup k sou časným a novým žák ům této kategorie. 
Pokud jde o osvobození od školného, m ěl o  b y  s e  o  n ěm v jednotlivých p řípadech 
rozhodovat v p řípadě finanční tísně a změny okolností, na základ ě jasných, podrobných 
a transparentních kritérií. 
3.3. Uplat ňování kritérií pro vedení ma lých Škol a jazykových sekcí 
Böschova zpráva EP nastolila otázku, zda malé EŠ, ke kterým pat ří například Mol, 
Karlsruhe, Bergen a Culham, jsou ve své sou časné podob ě nezbytné pro fungování 
Evropských institucí v t ěchto lokalitách, a navrhla další posouzení p řidané vzd ělávací 
hodnoty t ěchto škol. To je d ůležitá otázka, která vyžaduje zvážení, p řičemž je nutné vzít v 
úvahu mnoho prvk ů včetně potřeby institucí EU a jejich zam ěstnanců. Vlastní kritéria R Ř 
přijatá v roce 2000 pro otevírání, vedení a zavírání jazykových sekcí a Škol3 je základem 
pro úvahy v této oblasti. 
Systém EŠ musí být p řísný a spravedlivý p ři uplatňování jasných kritérií p řijatých pro 
otevírání, vedení a zavírání jazykových sekcí a Škol. Zatímco R Ř již učinila rozhodnutí 
                                                 
3 “Kritéria pro otevírání, zavírání a vedení Evropských škol”, Dok 2000-D-7510, p řijatá na sch ůzi RŘ ve 
dnech 24-25.10.2000 
 
CS 7   CS ve smyslu uplatn ění těchto kritérií a zrušení ur čitých malých jazykových sekcí v t ěchto 
čtyřech malých Školách, probíhá p řezkum širšího problému povahy a organizace 
těchto škol, jakož i zp ůsobů zvýšení efektivnosti jejich náklad ů. Komise za tímto 
účelem financuje externí hodnocení dostupných  možností pro dlouhodobou budoucnost 
uvedených Škol.  
4. OTÁZKY VZD ĚLÁNÍ A OSNOV  
N základ ě Smlouvy o ES jsou otázky vzd ělání převážně v kompetenci členských stát ů. 
Komise do t ěchto záležitostí nechce zasahovat, ale sl eduje je, protože EŠ jsou mimo národní 
vzdělávací systémy a m ůže zde existovat riziko, že by nedocházelo k rychlému uplat ňování 
rozvoje ve vzd ělávací politice a praxi na národní úrovni. Evropské školy jsou ale pro Komisi 
důležité ve smyslu získávání a udržení zam ěstnanců a úsilí p ři zajištění blahobytu jejích 
(převážně žijících v cizin ě) zaměstnanců a jejich d ětí. Komise tak má legitimní zájem 
zajistit, aby Školy i nadále nabízely, a aby bylo vid ět, že nabízejí všestranné a moderní 
osnovy a klasifika ční systém, který je v souladu s nejlepší praxí ČS. EŠ se navíc musí v co 
největší možné mí ře starat o celou řadu potřeb dětí úředníků. 
V celkovém kontextu vysoce cen ěného systému si je Komise v ědoma toho, že v 
následujících oblastech jsou zájmy nebo pot řeby rozvoje, které by se m ěly pečlivě zvážit. 
4.1. Vzd ělávání dětí se zvláštními pot řebami. 
Vzdělávání dětí se zvláštními pot řebami , ať už se jedná o problémy u čení nebo fyzické 
postižení, si také zasluhuje zvýšenou pozor nost. Stávající ustanovení Úmluvy jsou v 
současné dob ě uplatňovány ve Školách rozdílným zp ůsobem a program pro d ěti se 
Zvláštními vzd ělávacími pot řebami (ZVP) a program pro podporu u čení (PU) jsou 
důležitými nástroji, které je t řeba dále rozvíjet. Oba programy vyžadují monitorování, které 
musí zajistit kvalitní p řerozdělování prost ředků mezi jazykovými sekcemi a jednotlivými 
žáky za ú čelem poskytování optimálních služeb v jednotlivých lokalitách a hodnocení jejich 
dosahu. 
4.2. Alternativa srovnateln á s maturitní zkouškou. 
Tradiční zaměření Škol na vysoce akademickou Evropskou maturitní zkoušku (EM) 
znamená, že není p řiměřeně postaráno o vzd ělávací pot řeby a vlohy po četné menšiny d ětí 
zaměstnanců, nebo o n ě není postaráno tak, jak by se o čekávalo u skute čně všeobecné st řední 
Školy. Volbu Škol nabízet jiné záv ěrečné vysvědčení než EM je t řeba důkladně zvážit a je 
třeba provést projektovou analýzu. 
Osnovy by se m ěly nazírat v kontextu celkové p řípravy student ů na jejich akademický a 
profesionální život, a v tomto ohledu by možná bylo vhodné část prostředků přesměrovat 
směrem k ob čanským a praktickým dovednostem, které jsou nezbytné pro p řípravu na 
budoucí život každého dít ěte. 
4.3. Velikost t říd  
I když jsou mnohé t řídy v EŠ malé, kv ůli jazykové rozmanitosti a p říbuzným parametr ům je 
maximální po čet žáků ve třídě stanoven na 32, což je více než v mnoha členských státech. V 
některých p řípadech jsou v t ěchto třídách umíst ěni také žáci, kte ří ve škole nemají jazykovou 
sekci svého mate řského jazyka, a kte ří proto pot řebují zvláštní podporu, aby mohli pracovat 
stejně efektivně v “cizím” jazyce. Je proto t řeba zvážit zp ůsoby, jak snížit maximální po čet 
žáků ve třídě. 
 
CS 8   CS 4.4. Zachování hodnoty maturitní zkoušky  
Bez ohledu na zavedení alternativního maturitní vysv ědčení musí být zachována vysoká 
vnitřní hodnota EM. Je nezbytné klasifika ční systém EM p řezkoumat, aby se zajistil 
harmonizovaný p řístup a vysoká akademická kvalita. Rodi če a rodičovská sdružení vyjád řila 
znepokojení kv ůli absenci hodnocení skute čné kvality p ředpisů EŠ týkajících se vzd ělání a 
způsobu fungování systému inspekcí. 
V současné době EM řídí Úřad generálního tajemníka ve spolupráci s Radou inspektor ů (RI). 
Toto opat ření bylo p ůvodně přijato proto, aby bylo možné organizovat EM pro omezený 
počet žáků navštěvujících EŠ p ři omezeném po čtu jazyků, a tento systém se v budoucnu 
nemůže vyrovnat s rostoucím po čtem žáků ve velkém po čtu lokalit a s rozší řením o nové 
jazyky. 
Praktickým a ú činným řešením pro zvládnutí nových úkol ů by mohlo být založení 
Vzdělávací rady Evropských škol, která by mohla fungovat jako klasifika ční Rada jak 
pro EM, tak i pro alternativní maturitní zkoušku. Tato Rada by mohla být složena ze zástupců ČS a Institucí a mohla by p řevzít všechny t ři propojené vzd ělávací oblasti 
systému Škol – sestavování osnov, inspekce a záv ěrečné zkoušky. To by zjednodušilo 
současný systém nahrazením RI a podstatné části práce R Ř (včetně Učitelských komisí) 
a velké části práce Ú řadu generálního tajemníka systémem s v ětší provozní 
samostatností. Zárove ň by založení této Rady mohlo být p říležitostí pro p řezkum a 
aktualizaci osnov Škol.
 
Taková zm ěna by samoz řejmě byla možná pouze v kontextu radikální revize Úmluvy o 
Školách. Vzd ělávací rada by si ponechala mezivládní charakter, za p ředpokladu 
kompetence členských stát ů v oblasti vzd ělání, a doplnila by tak návrh na p řevedení 
provozních aspekt ů řízení a plánování Škol na model Orgánu Komise nebo Agentury 
EU. 
4.5. V ětší dostupnost Evropské maturitní zkoušky  
Úspěch Evropské maturitní zkoušky nakonec vedl k rozší ření zájmu o ni díky její 
větší dostupnosti v n ěkolika ČS, a zárove ň decentralizace činností EU vytvo řila potřebu 
poskytování Evropského školního vzd ělání v jiných školách, než jsou tradi ční Evropské  
školy. 
Členské státy zkoumají možnost nabízet Evropskou maturitní zkoušku mimo stávající 
systém EŠ a R Ř a Komise zvažují r ůzné modely její organizace ve spolupráci s 
vzdělávacími za řízeními a potenciálními organizátory.  
5. ZÁV ĚRY  
Toto Sdělení nastiňuje otázky a problémy, kterým dnes systém EŠ čelí, tak jak je identifikují 
různé zainteresované osoby. Navrhuje ur čitá zlepšení, o kterých by mohla Rada rozhodnout a 
uplatnit je na základ ě současného rámce. Komise bude ve své práci v R Ř stavět na 
myšlenkách uvedených v tomto Sd ělení. 
Toto Sdělení také otevírá dis kuzi o možnosti dlouhodob ější radikáln ější změny systému 
správy EŠ, která je mimo rozsah stávající mezinárodní Úmluvy. D říve než Komise p ředloží 
závažné návrhy týkající se budoucího rozvoje systému EŠ, zorganizuje v následujících 
měsících rozsáhlé konzultace se zainteresovanými osobami. 
Není třeba zdůrazňovat, že jakákoli zm ěna systému Škol, a zejména jakákoli zásadní zm ěna, 
nesmí přerušit nebo ohrozit vzd ělávání dětí v EŠ. Komise se proto domnívá, že všem 
 
CS 9   CS zásadním zm ěnám musí p ředcházet a musí je doprovázet p řiměřené plánování, p řiměřené 
časové období a p řechodná opat ření, aby byl zachován základní cíl poskytovat našim d ětem 
úspěšné a spolehlivé vzd ělání.  
Dříve než budou navrženy jakékoli zásadní zm ěny, prob ěhnou konzultace se všemi 
Evropskými institucemi, členskými státy, službami Komise, odbory, rodi čovskými 
sdruženími a zainteresovanými osobami obecn ě, a bude p řihlédnuto k jejich názoru. 
Tyto konzultace budou probíhat b ěhem příštího akademického roku. 
Dále zveme všechny zainteresované osoby, aby napsaly své názory a návrhy na e-
mailovou adresu ADMIN-COMMUNICATIO N-EUROPEAN-SCHOOLS@cec.eu.int 
 
CS 10  
 CS ÚDAJE O EVROPSKÝCH ŠKOLÁCH 2003 / 2004* 
Škola Po čet 
jazykových 
sekcí 
 Celkem 
žáků Počet žáků, 
kteří jsou 
dětmi 
zaměstnanců 
EU Děti 
zaměstnanců 
EU v % z 
celku Žáků Kat. 
III Žáků Kat 
III 
v % z 
celku Rozpočet 
2004 
provozní 
náklady v 
mil. euro Odhad 
školného 
pro žáky 
Kat. III v 
% 
z rozpočtu 
2004 Prostředky 
z rozpočtu 
EU na rok 
2004 
v mil. euro Prostředky 
z rozpočtu 
EU v % 
rozpočtu 
ALICANTE - E 4 884 202 22,9 641 72,5 9,92 14,1 6,65 67,04 
BERGEN - NL 5 696 66 9,5 578 83 11,48 12 6,62 57,67 
BXL I - B 6 2 308 1 560 67,6 610 26,4 26,21 7,2 18,12 69,13 
BXL II - B 8 2 808 2 280 81,2 280 10 27,07 3,3 17,90 66,12 
BXL III - B 6 2 669 2 072 77,6 475 17,8 24,25 6,5 16,62 68,56 
CULHAM - UK 5 884 14 1,6 729 82,4 12,28 16,6 6,62 53,91 
FRANKFURT - D 4 679 215 31, 7 408 60 8,80 11,3 4,99 56,70 
KARLSRUHE -D (****) 5 1 098 83 7,6 858 78,1 11,75 24,9 4,14 35,23 
LUCEMBURK 11 3 802 2 680 70,5 760 20 37,28 7,3 23,36 62,66 
MOL - B 5 647 85 13,1 506 78,2 10,99 12 6,45 58,69 
MNICHOV (****) -D 5 1 457 19 1,3 372 25,5 18,57 5,4 1,11 5,98 
VARESE - IT 5 1 335 466 35 614 46 15,79 10,8 7,80 49,40 
ÚŘAD GENERÁLNÍHO 
TAJEMNÍKA - B  
-  
-  
-  
-  
-  
-  
7,99  
-  
6,54 (***)  
81,85 
CELKEM 69 19 267 9 742 50,56 6 831 35,45 222,38 8,95 126,99 57,10 
(*) 2 další Školy mají být otev řeny v Bruselu a Lucemburku v letech 2004-2008 (**) Náklady Ú řadu generálního tajemníka byly rovnom ěrně rozděleny mezi 12 Škol (***) v četně 0,6 jako rezerva 
(****) Existují zvláštní vn ější zdroje p říjmů těchto Škol, které snižují p říspěvek EU. Zdroj : Rapports de rentrée 2003 & Rozpo čty Škol na rok 2004