ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(17)

Ústřední role při provádění programu by měla být přidělena evropským centrům pro digitální inovace, jež by měla stimulovat široké přijetí pokročilých digitálních technologií průmyslem, a to zejména malými a středními podniky a jinými subjekty zaměstnávajícími až 3 000 osob, veřejnými organizacemi a akademickou obcí. Aby byl jasný rozdíl mezi centry pro digitální inovace, která splňují kritéria způsobilosti podle programu, a centry pro digitální inovace zřízenými v návaznosti na sdělení Komise ze dne 19. dubna 2016 nazvané „Digitalizace evropského průmyslu - Dosažení maximálních přínosů jednotného digitálního trhu“ a financovanými z jiných zdrojů, měla by se centra financovaná v rámci programu nazývat evropská centra pro digitální inovace. Evropská centra pro digitální inovace by měla sloužit jako přístupová místa k nejnovějším digitálním kapacitám včetně vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, jakož i k jiným stávajícím inovativním technologiím, jako jsou klíčové základní technologie, dostupným rovněž v laboratořích pro projekty a produkty vytvářené na počítačem řízených strojích (tzv. fablabs) nebo v laboratořích pro spolupráci akademické, vědecké a průmyslové komunity (tzv. citylabs). Evropská centra pro digitální inovace by měla fungovat jako jednotná vstupní místa při přístupu k vyzkoušeným a ověřeným technologiím a měla by propagovat otevřené inovace. Měla by rovněž poskytovat podporu v oblasti pokročilých digitálních dovedností, například koordinací s poskytovateli vzdělávání za účelem poskytování krátkodobé odborné přípravy pro pracovníky a stáží pro studenty. Síť evropských center pro digitální inovace by měla zajistit široké zeměpisné pokrytí v celé Evropě a přispívat k účasti nejvzdálenějších regionů na jednotném digitálním trhu.
(14)

Vzhledem k významu globalizace by měl program i nadále poskytovat možnost zapojení externích odborníků ve smyslu článku 238 finančního nařízení. Těmito externími odborníky by měli být hlavně zástupci orgánů státní správy, a to i orgánů státní správy třetích zemí, jež se programu neúčastní, jakož i akademičtí pracovníci a zástupci mezinárodních organizací, hospodářských subjektů nebo občanské společnosti. Výběr externích odborníků do odborných skupin by se měl zakládat na rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2016, kterým se zavádí horizontální pravidla pro ustavování a činnost odborných skupin Komise. Externí odborníky, kteří se v rámci programu účastní za svou osobu ad hoc akcí, jako jsou jednorázová zasedání a konference, by měla vybírat Komise, mimo jiné z řad odborníků navržených zúčastněnými zeměmi. Je třeba zajistit, aby všichni externí odborníci, kteří jsou jmenováni za svou osobu a povinni jednat nezávisle a ve veřejném zájmu, byli nestranní, aby nehrozil žádný střet zájmů s jejich profesními povinnostmi. Informace o výběru všech externích odborníků a jejich účasti by měly být veřejně dostupné. Při výběru externích odborníků by měl být zohledněn cíl zajistit vyvážené zastoupení zúčastněných stran a zásada genderové rovnosti.
19.

Rada souhlasí s obecnou zásadou, že by mělo být možné vlakem přepravovat jízdní kola. Celkovým cílem je mít v každé sestavě vlaku alespoň čtyři místa pro jízdní kola. Členské státy se mohou rozhodnout, že tento počet překročí, avšak v případě, že by v sestavě vlaku byla méně než čtyři místa, musí být tato skutečnost odůvodněna zvláštními okolnostmi. Pouze ve specifických a odůvodněných případech může železniční podnik toto právo dále omezit, zejména v souvislosti s omezením kapacity v době dopravní špičky nebo pokud to drážní vozidlo neumožňuje. Železniční podnik může případně účtovat přiměřený poplatek.
(17)

Odpovídající počet míst pro jízdní kola na sestavu vlaku by měl být stanoven s ohledem na velikost sestavy vlaku, druh spoje a poptávku po přepravě jízdních kol. Železniční podniky by měly mít možnost vypracovat po konzultaci s veřejností plány stanovující konkrétní počty míst pro jízdní kola pro jejich spoje. Pokud se však železniční podniky rozhodnou plány nevypracovat, měl by se použít zákonem stanovený počet. Zákonem stanovený počet by měl rovněž sloužit jako vodítko pro železniční podniky při sestavování jejich plánů. Počet nižší než zákonem stanovený počet by měl být považován za přiměřený pouze tehdy, je-li odůvodněn zvláštními okolnostmi, jako je provozování železničních spojů v zimním období, kdy poptávka po přepravě jízdních kol jednoznačně není nebo je nízká. V některých členských státech, pokud jde o určité druhy spojů, je poptávka po přepravě jízdních kol obzvláště vysoká. Členské státy by proto měly mít u určitých druhů spojů možnost stanovit minimální odpovídající počet míst pro jízdní kola. Tento počet míst pro jízdní kola by měl mít přednost před konkrétními počty míst pro jízdní kola podle plánů železničních podniků. To by nemělo bránit volnému pohybu drážních vozidel v rámci Unie. Cestující by měli být o místech pro jízdní kola, jež jsou k dispozici, informováni.
(56)

K zajištění účinného a účelného provádění tohoto nařízení by měl program co nejvíce využívat stávající řídicí mechanismy. Celkové provádění programu by proto mělo být svěřeno stávajícím subjektům, totiž Komisi a národním agenturám, jež jsou pověřeny řízením akcí uvedených v kapitole o mládeži nařízení (EU) 2021/… (2). Akce uvedené v rámci složky „účast mladých lidí na solidárních činnostech zaměřených na humanitární pomoc“ by měly být primárně řízeny přímo. Komise by měla provádění programu pravidelně konzultovat s hlavními zúčastněnými subjekty, včetně zúčastněných organizací.
(16)

Pro zajištění účinného posouzení pokroku programu Pericles IV dosaženého při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha co do ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (15). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.
(52)

S cílem zajistit účinné a účelné provádění tohoto nařízení by měl program co nejvíce využívat stávající mechanismy provádění. Provádění programu by proto mělo být svěřeno Komisi a národním agenturám. Je-li to možné, měly by za účelem co nejvyšší účinnosti národními agenturami být tytéž orgány, které byly určeny pro řízení programu na období 2014–2020. Rozsah posouzení shody ex ante by měl být omezen na požadavky, které jsou pro program nové a specifické, není-li to odůvodněno jinak, například závažnými nedostatky nebo nedostatečnou výkonností příslušné národní agentury.
9.

Evropský parlament vyjádřil obavy ohledně správy programu a své omezené úlohy v rozhodovacím procesu v případě, že by během programového období byly zavedeny nové iniciativy. Spolunormotvůrci se dohodli na přidání nové přílohy nařízení, v níž budou akce podporované v rámci programu podrobněji popsány. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění uvedená příloha přidáním popisu akcí, je-li to nezbytné, s cílem přizpůsobit se vývoji v příslušných oblastech. Toto řešení zohledňuje jak prioritu Rady zachovat pružné nařízení, které ponechává dostatečnou flexibilitu pro provádění, tak požadavek Parlamentu týkající se jeho zapojení do politicky důležitých rozhodnutí přijímaných během prováděcí fáze programu.
(17)

Program by měl umožnit co nejširší účast organizací v kulturním a kreativním odvětví a co nejširší přístup těchto organizací k programu, bez ohledu na jejich zeměpisný původ. Program by měl podporovat tyto organizace a nejlepší talenty bez ohledu na to, kde se nacházejí, aby mohly působit přeshraničně a na mezinárodní úrovni. Složka MEDIA by měla zohledňovat rozdíly mezi jednotlivými zeměmi, pokud jde o tvorbu a distribuci audiovizuálního obsahu a přístup k němu a trendy týkající se jeho spotřeby, a zejména by měla zohledňovat jejich jazykové a zeměpisné zvláštnosti, a tím zajistit rovnější podmínky, rozšířit účast členských států s různými audiovizuálními kapacitami a prohloubit spolupráci mezi nimi a podporovat evropské talenty bez ohledu na to, kde se nacházejí, aby mohly působit přeshraničně a na mezinárodní úrovni. Měly by být rovněž zohledněny zvláštnosti nejvzdálenějších regionů podle článku 349 Smlouvy o fungování EU.
18.

Pokud jde o účast třetích zemí, výsledek jednání předpokládá, že všechny třetí země zapojené do složky MEDIA a do Meziodvětvové složky programu musí splňovat podmínky směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Odchylky od této povinnosti mohou v řádně odůvodněných případech využít země evropské politiky sousedství. Státy ESVO EHP, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které byly plně zapojeny do programu na období 2014–2020, budou moci využít přechodného období, aby své vnitrostátní právní předpisy uvedly do souladu s revidovanou směrnicí o audiovizuálních mediálních službách. Třetí země, které se účastní pouze složky Kultura, mají možnost zřídit kancelář programu.
(14)

Opatření v rámci tohoto programu by měla podporovat posílené vzájemné uznávání rozsudků a soudních rozhodnutí v občanských a trestních věcech, vzájemnou důvěru mezi členskými státy a nezbytné sbližování právních předpisů, které usnadní spolupráci mezi všemi příslušnými orgány, a to i pomocí elektronických prostředků. Program by měl rovněž podporovat soudní ochranu práv jednotlivce v občanských a obchodních věcech. Měl by rovněž prosazovat větší konvergenci v občanském právu, která pomůže odstranit překážky bránící uspokojivému a účinnému fungování soudních a mimosoudních řízení výhodnému pro všechny účastníky občanskoprávního sporu. V neposlední řadě by měl program za účelem podpory účinného prosazování a praktického uplatňování práva Unie upravujícího justiční spolupráci v občanských věcech podporovat fungování Evropské soudní sítě pro občanské a obchodní věci vytvořené rozhodnutím Rady 2001/470/ES (8). V trestních věcech by měl program pomáhat podporovat a provádět pravidla a postupy pro zajištění uznávání rozsudků a rozhodnutí v celé Unii. Měl by usnadňovat spolupráci a přispívat k odstraňování překážek, které brání účinné spolupráci a vzájemné důvěře. Program by měl rovněž přispívat ke zlepšení přístupu ke spravedlnosti, a to prosazováním a podporou práv obětí trestných činů, jakož i procesních práv podezřelých a obviněných osob v trestním řízení.
(14)

Zákaz diskriminace je základní zásadou Unie. Článek 19 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví opatření k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Zákaz diskriminace je rovněž zakotven v článku 21 Listiny. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace, včetně přímé, nepřímé a strukturální diskriminace, a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci založené na jednom nebo více důvodech a pro boj proti ní. Program by měl podporovat akce na předcházení a potírání všech forem diskriminace, rasismu, xenofobie, afrofobie, antisemitismu, nesnášenlivosti vůči Romům, islamofobie, všech forem nesnášenlivosti, včetně homofobie, bifobie, transfobie, interfobie a nesnášenlivosti na základě genderové identity, a to online i offline, jakož i nesnášenlivosti vůči osobám patřícím k menšinám, s přihlédnutím k vícenásobné diskriminaci. Zvláštní pozornost by v této souvislosti měla být rovněž věnována předcházení všem formám násilí, nenávisti, segregace a stigmatizace a jejich potírání, jakož i boji proti šikanování, obtěžování a netolerantnímu zacházení. Program by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ a doporučení Rady ze dne 9. prosince 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech (9).
(6)

Pro dosažení cílů svobody jednání, nezávislosti a bezpečnosti má zásadní význam to, aby Unie měla autonomní přístup do vesmíru a byla jej schopna bezpečně využívat. Proto je nezbytné, aby Unie podporovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i pro potřebu jiných subjektů na základě jejich žádosti, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Pro zachování konkurenceschopnosti na rychle se rozvíjejícím trhu je rovněž zásadní, aby Unie měla i nadále přístup k moderním, efektivním a flexibilním zařízením infrastruktury pro vypouštění do vesmíru a aby mohla využívat odpovídající systémy pro vypouštění do vesmíru. Program by proto, aniž jsou dotčena opatření přijatá členskými státy nebo Evropskou kosmickou agenturou (ESA), měl umožnit podporu úprav pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provedení programu, a úprav, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů, za účelem provádění složek programu. Tyto činnosti by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (dále jen „finanční nařízení“) a s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, činnostmi na podporu přístupu do vesmíru by nemělo být dotčeno provádění složek programu.
8.

Dne 27. ledna 2021 schválil Výbor Evropského parlamentu pro zaměstnanost a sociální věci kompromisní znění s výhradou technické revize a revize právníky-lingvisty. Téhož dne předsedkyně uvedeného výboru zaslala dopis předsedovi Výboru stálých zástupců, v němž uvedla, že s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů doporučí Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a plenárnímu zasedání, aby postoj Rady přijaly beze změn. To by znamenalo, že by se navrhovaný akt považoval za přijatý ve znění, které odpovídá postoji Rady.
(21)

Finanční příspěvky z EFG by měly být primárně směřovány na aktivní opatření politiky trhu práce a individualizované služby, jejichž cílem je rychle důstojně a udržitelně opětovně zaměstnat příjemce v jejich původním odvětví činnosti či mimo ně a současně je připravit pro zelenější a digitální evropskou ekonomiku. Cílem podpory by mělo rovněž být podněcování samostatné výdělečné činnosti a zakládání podniků, a to i prostřednictvím zakládání družstev. Opatření by měla odrážet výhledové potřeby místního nebo regionálního trhu práce. V relevantních případech by však měla být rovněž podporována mobilita propuštěných pracovníků s cílem přispět k nalezení nového zaměstnání jinde. Zvláštní důraz by měl být kladen na šíření dovedností potřebných v digitální éře a tam, kde je to vhodné, na překonávání genderových stereotypů v zaměstnání. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaných balíčků individualizovaných služeb by mělo být omezeno. Opatření podporovaná z EFG by neměla nahrazovat pasivní opatření sociální ochrany. Zaměstnavatelé by mohli být vybízeni k účasti na vnitrostátním spolufinancování opatření podporovaných z EFG nad rámec opatření, která jsou povinni poskytovat podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv.
14.

Během jednání v listopadu a prosinci 2020 se spolunormotvůrcům podařilo dosáhnout kompromisu ohledně níže uvedených nevyřešených otázek: — Doba trvání programu: Rada a Evropský parlament se dohodly, že program se zavádí na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 a že doba trvání programu je sladěna s dobou trvání víceletého finančního rámce. — Technická a administrativní pomoc určená pro provádění programu: Spolunormotvůrci se dohodli, že celkové náklady na administrativní a technickou podporu nepřekročí 5 % hodnoty celkového finančního krytí, které je k dispozici pro provádění programu. — Určení příjemci zastupující zájmy spotřebitelů na úrovni Unie: Bylo dohodnuto, že Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci týkající se zastupování zájmů spotřebitelů na úrovni Unie za účelem změny seznamu subjektů, kterým může být z programu udělen grant bez výzvy k podávání návrhů. — Národní referenční laboratoře jako určení příjemci a jejich akreditace: Bylo dosaženo dohody ohledně toho, aby národní referenční laboratoře pro zdraví rostlin a národní referenční laboratoře pro zdraví zvířat mohly jako určení příjemci využívat grantů udělených z programu, pokud opatření prováděná těmito národními laboratořemi, která jsou podporována v rámci programu, představují přidanou hodnotu Unie a pokud jsou v rámci programu k dispozici dostatečné finanční prostředky na podporu těchto opatření. Srovnatelné podmínky se předpokládají pro účely stanovení určených příjemců a pro jejich akreditaci. — Pravidla pro spolufinancování v oblasti rostlin, zvířat, potravin a krmiv: Rada a Evropský parlament se dohodly na pevné míře spolufinancování ve výši 50 %, která se za určitých podmínek výjimečně zvyšuje na 75 % a 100 %. Komise bude moci přijmout prováděcí akt za účelem stanovení nižší míry financování, pokud je to nezbytné z důvodu rozpočtové dostupnosti, nedostatečného provádění programu nebo mimořádného opatření nebo postupného ukončování spolufinancování opatření proti nákazám zvířat nebo škodlivým organismům rostlin. — Akty v přenesené pravomoci, prováděcí akty a výbory: Spolunormotvůrci se dohodli, že pracovní programy jsou přijímány prostřednictvím prováděcích aktů, jejichž cílem je uvést v účinnost pravidla již stanovená v základním aktu a případně v souladu se souvisejícími odvětvovými právními předpisy. Opatření stanovená v příloze II se provádějí v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 o evropské statistice. Pokud jde o akty v přenesené pravomoci, bylo dohodnuto, že pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi na dobu 7 let a že se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku. — Zpětná působnost: Bylo dohodnuto, že nařízení vstoupí v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a použije se ode dne 1. ledna 2021.
Program by měl podporovat tvorbu, provádění a prosazování právních předpisů Unie, které jsou základem pro řádné fungování vnitřního trhu. Dále by měl podporovat vytváření vhodných podmínek k posílení postavení všech subjektů na vnitřním trhu, což zahrnuje podniky, občany včetně spotřebitelů a zaměstnanců, zástupce občanské společnosti a veřejné orgány. Za tímto účelem by program měl usilovat o podporu konkurenceschopnosti, budování kapacity a udržitelnosti podniků, a zejména malých a středních podniků, včetně těch působících v odvětví cestovního ruchu. Udržitelnost podniků je důležitá pro zachování jejich dlouhodobé konkurenceschopnosti a přispívá k přechodu k hospodářsky, environmentálně a sociálně udržitelnější Unii, což by mělo jít ruku v ruce s digitalizací a zapojením do udržitelných podnikatelských praktik. Program by měl rovněž podporovat prosazování pravidel týkajících se ochrany a bezpečnosti spotřebitele. Měl by rovněž zvyšovat informovanost podniků a jednotlivců o jejich právech tím, že jim poskytne správné nástroje, vhodné informace a pomoc, aby mohli činit informovaná rozhodnutí a posilovat svou účast na tvorbě politik Unie. Program by měl dále posílit regulační a správní spolupráci, zejména prostřednictvím programů odborné přípravy, výměnou osvědčených postupů a budováním znalostních a kompetenčních základen, včetně využívání strategického zadávání veřejných zakázek. Program by měl rovněž usilovat o podporu tvorby vysoce kvalitních unijních a mezinárodních norem a pravidel, jež jsou základem pro provádění právních předpisů Unie, a to i prostřednictvím širokého zapojení zúčastněných subjektů.

To by mělo zahrnovat oblast účetního výkaznictví a auditu, čímž se přispěje k transparentnosti a dobrému fungování kapitálových trhů Unie a ke zvýšení ochrany investorů. Cílem programu by měla být též podpora provádění a prosazování právních předpisů Unie, které zajišťují vysokou úroveň zdraví lidí, zvířat a rostlin, ochranu blahobytu občanů a dobrých životních podmínek zvířat a bezpečnost potravin a krmiv při současném dodržování zásad udržitelného rozvoje a zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitele. Dále by měl program podporovat tvorbu vysoce kvalitní evropské statistiky v souladu se statistickými zásadami, jež jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 223/2009 a dále rozpracovány v Kodexu evropské statistiky.
(86)

Klíčové prvky výběru návrhu a systému hodnocení u Horizontu 2020 se zvláštním zaměřením na excelenci a případně na dopad programu a kvalitu a účinnost jeho realizace by měly být zachovány. Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých externích odborníků. Proces hodnocení by měl být koncipován tak, aby byl vyloučen střet zájmů a podjatost. Měla by být zohledněna možnost dvoufázového postupu předkládání a v první fázi hodnocení by mohly být případně vyhodnoceny anonymizované návrhy. Komise by v příslušných případech měla do procesu hodnocení nadále zapojovat nezávislé pozorovatele. Pro činnosti v rámci nástroje ERI Pathfinder, misí a v jiných řádně odůvodněných případech, jak je podrobně stanoveno v pracovním programu, je možné zohlednit nutnost zajistit celkovou soudržnost portfolia projektů, pokud návrhy dosáhly příslušné prahové hodnoty. Příslušné cíle a postupy by měly být předem zveřejněny. V souladu s čl. 200 odst. 7 finančního nařízení by žadatelé měli obdržet zpětnou vazbu ohledně hodnocení jejich návrhu, mimo jiné zejména důvody pro zamítnutí.
(29)

V zájmu zvýšení účinnosti FST by mělo být možné, aby pro FST byly na dobrovolném základě k dispozici doplňkové zdroje z EFRR a ESF+. Tyto doplňkové zdroje by měly být poskytnuty prostřednictvím zvláštního dobrovolného převodu z těchto fondů do FST s přihlédnutím k problémům spojeným s transformací uvedeným v územních plánech spravedlivé transformace, které je třeba řešit. Částky, které mají být převedeny, by měly být poskytnuty ze zdrojů kategorií regionu, v němž se nachází území určená v územních plánech spravedlivé transformace. S ohledem na toto specifické uspořádání pro využívání zdrojů FST by se měl k vytvoření zdrojů FST používat pouze zvláštní mechanismus převodu. Dále je třeba upřesnit, že na FST a na zdroje z EFRR a ESF+ převedené do FST, které se rovněž stanou podporou z FST, by se mělo vztahovat pouze toto nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/[…] (13) ((+)) (dále jen „nařízení o FST“). Na tuto doplňkovou podporu by se nemělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/[…] (14) ((++)) ++ (dále jen „nařízení o EFRR a Fondu soudržnosti“) ani nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (15) ((+++)) +++ (dále jen „nařízení o ESF+“). Proto by zdroje z EFRR převedené jako doplňková podpora do FST měly být vyloučeny ze základu pro výpočet požadavků na tematické zaměření stanovených v nařízení o EFRR a Fondu soudržnosti a ze základu pro výpočet minimálních přídělů na udržitelný rozvoj měst stanovených v nařízení o EFRR a Fondu soudržnosti. Totéž platí pro zdroje z ESF+ převedené jako doplňková podpora do FST, pokud jde o požadavky na tematické zaměření stanovené v nařízení o ESF+.