EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 24.5.2011 
SEK(2011) 613 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument 
k návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
kterým se Ú řadu pro harmonizaci na vnit řním trhu (ochranné známky a pr ůmyslové 
vzory) sv ěřují určité úkoly související s ochranou  práv duševního vlastnictví, v četně 
sdružování zástupc ů veřejného a soukromého sektoru v podob ě evropského st řediska 
pro sledování pad ělání a pirátství 
{KOM(2011) 288 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 612 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS SOUHRN  POSOUZENÍ  DOPADŮ 
Posouzení dopad ů doprovází návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se 
evropské st ředisko pro sledování pad ělání a pirátství sv ěřuje Úřadu pro harmonizaci na 
vnitřním trhu (ochranné známky a pr ůmyslové vzory). 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Hospodářský blahobyt EU závis í na trvající tvo řivosti a inovaci. Strategie Evropa 20201 proto 
zdůrazňuje potřebu posílit výzkumné úsilí EU, podporovat inovace v členských státech 
a zajistit, aby se z inovativních nápad ů staly nové výrobky a služby, a byl tak vytvá řen nový 
růst i kvalitní pracovní místa. Práva duš evního vlastnictví jsou zásadním obchodním 
majetkem, který inovátor ům a tvůrcům pomáhá zajistit p řiměřenou návratnost jejich práce 
a investic. 
Ochrana práv duševního vlastnic tví, která je mimo jiné zaru čena Listinou základních práv 
Evropské unie ( čl. 17 odst. 2), slouží nejen zájm ům držitel ů práv, ale také zájm ům trhu 
obecně. Práva duševního vlastnictví tak usnad ňují novým subjekt ům vstup na trh tím, že jim 
pomáhají p řilákat rizikový kapitál atd. Práva duševní ho vlastnictví navíc brání tomu, aby byli 
spotřebitelé při nákupu výrobk ů uváděni v omyl.  
Během posledních deseti let vš ak došlo k výraznému nár ůstu porušení práv duševního 
vlastnictví. V roce 2009 odha dovala OECD, že v roce 2007 p ředstavoval mezinárodní obchod 
s padělaným a pirátským zbožím 250 miliard USD, což je více než národní HDP 150 
ekonomik2. Údaje zve řejněné celními orgány EU vypovídají o jasném navýšení celní činnosti, 
kdy došlo k nár ůstu zaznamenaných p řípadů ze 26 704 v roce 2005 na 43 572 v roce 2009, tj. 
přibližně o 60 % b ěhem pěti let. 
Různé další studie pocházející z odv ětví i od mezinárodních orga nizací potvrzují stabilní 
nárůst obchodu s pad ělaným a pirátským zbožím a konstatují, že tento obchod: 
– významně snižuje investice do inov ací a ruší pracovní místa3, 
– ohrožuje zdraví a bezpe čnost evropských spot řebitelů4, 
– vytváří vážné problémy pro evropské malé a st řední podniky5, 
                                                 
1 Sd ělení Komise: Evropa 2020, 3.3.2010, KOM(2010) 2020. 
2 OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products  (Rozsah pad ělání a pirátství 
výrobků hmotné povahy) – aktualizace z listopadu 2009, http://www.oecd.org/document/23/0,3343. 
3 TERA Consultants, „ Building a Digital Economy: March 2010  (Budování digitální ekonomiky, b řezen 
2010), http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Evropská komise, Generální ředitelství pro dan ě a celní unii, „Zpráva o vynucování práv duševního 
vlastnictví celními orgány EU za rok 2009“, 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007), „ Effects of counterfeiting on EU SMEs “ (Dopady pad ělání na malé a st řední 
podniky v EU), 
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
 
CS 2   CS – vede ke ztrát ě daňových příjmů z důvodu nižších vykazovaných tržeb6, 
– přitahuje organizovanou trestnou činnost7. 
Nedávná studie zadaná Mezinárodní obchodní  komorou a provedená v roce 2010 nazna čila, 
že jen kv ůli pirátství p řišla EU v roce 2008 o deset miliard EUR a více než 185 000 
pracovních míst8. 
Proto pokud nebudou podniknuta koordinovan ější a trvající opat ření proti porušování práv 
duševního vlastnictví, bude mít tent o škodlivý trend reálné dopady na hospodá řskou obnovu, 
bohatství a pracovní místa v EU. Sou částí tohoto trendu je nár ůst produkt ů, které mohou 
vážně poškodit spot řebitele – nap říklad pad ělaná léčiva, potravinové produkty, kosmetika a 
padělané vybavení do domácnosti. Výsledky pr ůzkumu Eurobarometru provedeného v roce 
20099 ukázaly, že pad ělaný výrobek alespo ň jednou neúmysln ě koupil každý pátý ob čan EU.  
Úspěšné prosazování práv duševního vlastn ictví vyžaduje odpovída jící právní rámec 
a opatření zajiš ťující účinné uplat ňování pravidel. V sou časné dob ě brání ú činnému 
prosazování zejména tyto nedostatky:  
– nedostatek spolehlivých, objektivních údaj ů z důvodu neexistence odsouhlasené 
metodiky a praktických nástroj ů pro sběr a analýzu údaj ů, aby bylo možné ur čit 
vývoj a hrozby v oblasti pad ělání a pirátství,  
– nedostate čná koordinace a vým ěna osvědčených postup ů mezi odpov ědnými orgány 
členských stát ů a výměna informací v reálném čase o konkrétních pad ělaných 
výrobcích, vývoji a potenciá lních hrozbách mezi zú častněnými stranami, 
– nedostate čná výměna, pokud jde o úsp ěšné strategie soukromého sektoru, 
– nedostate čné znalosti osob zapojených do problematiky prosazování, 
– nedostate čné využívání technologií pro p ředcházení pad ělání, 
– nedostate čné povědomí spot řebitelů o dopadech a rizicích pad ělání a pirátství, a 
– nedostatek odborných znalostí a struktur ve t řetích zemích pro boj proti pad ělání 
a pirátství. 
Bez opat ření k řešení těchto nedostatk ů bude po čet případů porušení práv duševního 
vlastnictví nar ůstat. 
Na úrovni EU je hlavní iniciativou evropské st ředisko pro sledování pad ělání a pirátství (dále 
jen „středisko“), které spravuje Generální ředitelství Evropské komise pro vnit řní trh a služby 
                                                 
6 Frontier Economics, (kv ěten 2009), „ The impact of counterfeiting on Governments and Consumers “ 
(Dopad pad ělání na vlády a spot řebitele): 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf.  
7 UNICRI, Counterfeiting: a global spread “ (Padělání: celosv ětový rozsah), 2008, 
http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 K dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
CS 3   CS (GŘ MARKT). Úkoly st řediska popsala Komise ve svém sd ělení z roku 2009 „Posílení 
dodržování práv duševního vlastnictví na vnit řním trhu“10 jako zlepšení sb ěru údajů, výměnu 
osvědčených postup ů veřejného i soukromého sektoru a zvyšování informovanosti. 
V březnu 2010 doplnilo usnesení Rady dalš í úkol, a to zvážit, zda je t řeba odborné p řípravy 
na úrovni EU pro všechny, kdo se podílejí na boji proti pad ělání a pirátství11. V září 2010 
vyzvalo usnesení Evropského parlamentu st ředisko, aby svou práci dále rozší řilo12. Konečně 
studie zadaná Generálním ředitelstvím Komise pro obchod doporu čila, aby se st ředisko stalo 
jediným kontaktním v rámci Evropské komise a mezinárodním zdrojem osv ědčených 
postupů13. 
Během posledních dvou let byl z řízen institucionální rámec st řediska. Vzhledem k nedostatku 
finančních prost ředků, lidských zdroj ů, kapacit v oblasti informa čních technologií 
a organizace zasedání a pot řebných odborných znalostí však st ředisko nemá p říslušnou 
infrastrukturu k provád ění nezbytných operativních činností. Cílem posouzení dopad ů je tedy 
určit řešení, která umožní provád ět činnosti nezbytné pro lepší prosazování práv duševního 
vlastnictví na úrovni EU. 
2. SUBSIDIARITA  
Mnohé úkoly sv ěřené středisku mají p řeshraniční povahu, jsou založené na spolupráci a 
koordinaci. Aby byly pln ě efektivní, vyžadují nasazení a zapojení všech 27 členských stát ů. 
Bylo by proto velice užite čné vypracovat nástroje a struktur y na úrovni EU, aby všechny 
členské státy mohly využ ívat jejich výsledky. 
Kromě toho musí ve vztahu ke t řetím zemím existovat koordi nace mezi útvary Komise 
a ostatními agenturami EU a mezinárodními ag enturami, a proto by byla iniciativa na úrovni 
EU vhodným řešením. 
3. CÍLE 
Obecným cílem je efektivn ější prosazování práv duševního vlastnictví v zájmu zamezení 
významných škod, které pad ělání a pirátství p ůsobí evropskému hospodá řství a zdraví a 
bezpečnosti evropských ob čanů. 
Konkrétními cíli návrhu je zvýšit informovanost ve řejných orgán ů a soukromých 
zúčastněných stran o pad ělání a pirátství, pokud jde o jejich rozsah, dopad a vývoj, a 
o účinných zp ůsobech boje proti tomuto problém u a zlepšit každodenní spolupráci; 
informovat spot řebitele o hospodá řském dopadu a rizicích souvisejících s pad ěláním 
a pirátstvím a pomoci jim zabránit tomu, aby neúmysln ě kupovali pad ělané výrobky, a zlepšit 
koordinaci opat ření zaměřených na t řetí země. 
                                                 
10 KOM(2009) 467. 
11 Usnesení Rady ze dne 1. b řezna 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnit řním trhu 
( Úř. věst. C 56, 6.3.2010, s. 1). 
12 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. zá ří 2010, 2009/2178(INI). 
13 ADE, „ Evaluation of the Intellectual Property Rights  Enforcement Strategy in Third Countries “ 
(Hodnocení strategie prosazování práv duševního vlastnictví ve t řetích zemích), listopad 2010, 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doc lib_section.cfm?sec=180&langId=en. 
 
CS 4   CS Operativními cíli návrhu je zajistit, aby m ělo středisko nezbytnou infrastr ukturu (z hlediska 
lidských zdroj ů, financování, kapacit v oblasti informa čních technologií a organizace 
zasedání, odborných znalostí a nezávisl osti na partikulárních zájmech) k pln ění svých úkol ů 
účinným a co možná nejrychlejším zp ůsobem a s minimálními náklady pro rozpo čet EU. 
Tyto cíle jsou v souladu se stávajícími po litikami a strategiemi EU, jako je Evropa 202014. 
Odpovídají rovn ěž hlavním prioritám a návrh ům Komise týkají cím se její strategie práv 
duševního vlastnictví pro Evropu15. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY A  ANALÝZA JEJICH DOPAD Ů 
Se základním scéná řem jako východiskem (st ředisko je řízeno GŘ MARKT bez navýšení 
zdrojů, ale s krátkodobou podporou prost řednictvím memoranda o porozum ění uzavřeného 
s Úřadem pro harmonizaci na vnit řním trhu – OHIM) byly prozkoumány t ři hlavní možnosti: 
Možnost 1:  Středisko je i nadále spravováno G Ř MARKT, avšak s dalšími zdroji: 
– Dílčí možnost 1a – Lidské zdroje a rozpo čtové prost ředky GŘ MARKT se zvýší. 
– Dílčí možnost 1b – Řízení střediska je zajišt ěno externím smluvním partnerem. 
Možnost 2:  Úkoly jsou pln ěny soukromým subjektem nebo spole čně v rámci partnerství 
veřejného a soukromého sektoru: 
– Dílčí možnost 2a – Iniciativa vedená odv ětvím, financovaná zú častněnými stranami 
ze soukromého sektoru. 
– Dílčí možnost 2b – Iniciativa vedená odv ětvím, financovaná na základ ě 
grantu/programu Komise. 
– Dílčí možnost 2c – Partnerství ve řejného a soukromého sektoru. 
Možnost 3:  Provozem st řediska je pov ěřena agentura EU: 
– Dílčí možnost 3a – Úkoly st řediska je pov ěřena nově vytvořená agentura EU. 
– Dílčí možnost 3b – Úkoly st řediska je pov ěřena některá ze stávajících agentur EU. 
Bez ohledu na zvolenou možnost bude mít Komise  i nadále politickou kontrolu nad politikami 
EU v oblasti prosazování práv duševního vlas tnictví, což je považováno za jeden z jejích 
hlavních úkol ů. 
4.1. Základní scéná ř: Středisko je řízeno GŘ MARKT bez jakéhokoli navýšení 
zdrojů 
Nebude-li p řijato žádné opat ření, nebude st ředisko schopno pokra čovat v napl ňování svých 
záměrů, a cílů tedy nebude dosaženo. Vzhledem k pot řebě udržet tempo a v krátké dob ě 
rozšířit činnosti st řediska uzavírá Komise s evropským ú řadem pro ochranné známky 
                                                 
14 KOM(2010) 2020. 
15 KOM(2008) 465. 
 
CS 5   CS a průmyslové vzory (OHIM) memorandum o porozum ění. V tomto memorandu se OHIM 
zavazuje poskytovat podporu prost řednictvím ur čitých činností, které se již provád ějí jako 
„doplňkové“ k jeho hlavní registra ční činnosti a které jsou omezeny na záležitosti spojené 
s právy k ochranným známkám a pr ůmyslovým vzor ům, v souladu s pravomocemi OHIM. 
Memorandum o porozum ění je dočasné, a bude-li p řijato rozhodnutí pro řešení sou časných 
problémů střediska jiným zp ůsobem než trvalejším pov ěřením OHIM úkoly st řediska, nebude 
jeho platnost pravd ěpodobně prodloužena na období po roce 2011. 
4.2. Možnost 1: Navýšení zdroj ů GŘ MARKT 
Podle možnosti 1a  by GŘ MARKT st ředisko spravovalo i nadále, ale získalo by další 
zaměstnance a rozpo čtové prost ředky. Tato možnost, kdy by st ředisko zůstalo sou částí 
Komise, však nepo čítá s dlouhodobým pokra čováním pomoci OHIM. 
V posouzení dopad ů se odhaduje, že by st ředisko při normálním provozu vyžadovalo opera ční 
tým sestávající z 25 osob. S ohledem na  závazek Komise nepožadovat v období 2009–2013 
žádná nová pracovní místa16 se takovéto navýšení po čtu zaměstnanců jeví jako nereálné.  
Podle možnosti 1b  by GŘ MARKT p ůsobilo jako dohlížející smluvní správce v ůči jednomu 
či více externím dodavatel ům a koordinovalo by celkové fungování st řediska. 
Existuje však skute čné riziko, že by soukromé zú častněné strany a ve řejné orgány nebyly 
připraveny s externím dodavatelem sdílet cit livé údaje. Tato možnost také znamená zna čný 
dopad na rozpo čet EU. Odhaduje se, že práci st řediska by muselo vykonávat sedm až deset 
dodavatel ů se specializovanými dovednostmi. Sml ouvy by musela spravovat Komise, což by 
znamenalo celkové náklady v rozmezí od 4,83 do 5,97 milionu EUR/rok v prvních dvou letech a v rozmezí od 5,26 do 6,18 milionu EUR/rok v následujících letech v závislosti na 
struktuře systémů IT, které by byly vyvinuty. 
4.3. Možnost 2: Úkoly jsou pln ěny externím subjektem nebo spole čně v rámci 
partnerství ve řejného a soukromého sektoru 
Při plnění úkolů prostřednictvím iniciativy vedené odv ětvím (možnost 2a)  by se objevila 
stejná omezení jako u možnosti 1b. Navíc nic nenasv ědčuje tomu, že by byl soukromý sektor 
ochoten a schopen zajistit dlouhodob ější financování této iniciativy. 
Podle možnosti 2b  by mohly být úkoly financovány na základ ě grantu Komise. Nevýhody 
popsané u možnosti 1b by však byly do zna čné míry stejné. Navíc na základ ě orientačních 
smluvních náklad ů by tento zp
ůsob financování znamenal, že v prvních dvou letech by byl 
rozpočet EU zatížen náklady v rozmezí od 4, 85 do 5,99 milionu EUR/rok v závislosti na 
struktuře systémů IT, které by byly vyvinuty, a po čínaje třetím rokem náklady v rozmezí od 
5,25 do 6,17 milionu EUR/rok. 
Možností 2c  (partnerství ve řejného a soukromého sektoru) se lze vyhnout řadě nevýhod, 
protože smlouva v rámci partnerství ve řejného a soukromého sektoru by ur čila výši vlivu 
každého partnera a zajistila by nep řetržité financování. Ro ční náklady pro rozpo čet EU, bude-
li se na nich rovnocenn ě podílet Komise a soukromý sekt or, se odhadují v rozmezí od 2,41 do 
2,98 milionu EUR/rok v prvních dvou letech  a v rozmezí od 2,61 do 3,07 milionu EUR/rok 
počínaje třetím rokem. 
                                                 
16 SEK(2007) 530. 
 
CS 6   CS 4.4. Možnost 3: Úkoly st řediska je pov ěřena agentura EU 
Podle možnosti 3a  by byla z řízena specializovaná agentura EU, která by plnila úkoly 
střediska. 
Agentury EU mají zavedené správn í struktury a udržitelné finan ční a lidské zdroje, a jsou 
proto pro pln ění takových úkol ů, jako jsou úkoly st řediska, obecn ě vhodné. Po čet 
zaměstnanců potřebných pro st ředisko by však s ohledem na zna čné režijní náklady vytvo ření 
nové agentury neod ůvodňoval. Odhadované náklady na tu to možnost se pohybují v rozmezí 
od 4,33 do 5,33 milionu EUR/rok v prvních dvou letech a v rozmezí od 5,5 do 6,28 milionu EUR/rok po čínaje třetím rokem. Komise se navíc v roce 2008 zavázala, že prozatím 
nebude žádné nové agentury navrhovat
17. 
Kromě toho by plné zprovozn ění nové agentury trvalo n ěkolik let. To by m ělo velký dopad na 
činnosti střediska. 
Podle možnosti 3b  by středisko bylo řízeno některou ze stávajících agentur EU. St ředisko by 
se tak rychle stalo provozuschopným a mohl o by využívat stávajících správních struktur 
(např. lidských zdroj ů, informačních technologií a finan čních prost ředků). 
Úřad pro harmonizaci na vnit řním trhu (OHIM) je agenturou EU, která se zabývá ochrannými 
známkami a pr ůmyslovými vzory, a byl by vhodným hostitelem st řediska. Prost řednictvím 
svých seminá řů a činností v oblasti odborné p řípravy si již vytvo řil základnu odborných 
znalostí v oblasti prosazování a plánuje rozvoj dalších projekt ů pro prosazování p ředpisů, 
například informa ční systém IT registrovaných ochranných známek a pr ůmyslových vzor ů. 
Synergie mezi úkoly st řediska a úkol ů, které již provádí OHIM, by podstatn ě omezily velikost 
požadovaného dodate čného personálu. Odhadované náklady na tuto možnost se tak pohybují 
v rozmezí od 3,3 do 4,3 milionu EUR/rok v pr vních dvou letech a v rozmezí od 4,74 do 5,52 
milionu EUR/rok po čínaje třetím rokem. 
Kromě toho by tyto částky mohly být financovány z p říjmů, které OHIM získává z poplatk ů. 
Tyto náklady by tak nemusely být kryty z rozpo čtu EU, který by se dokonce osvobodil od 
nákladů na činnosti, které se v sou časné době provádějí v rámci st řediska. Tyto úspory pro 
rozpočet EU dosahují výše p řibližně 40 000 EUR. 
                                                 
17 KOM(2008) 135. 
 
CS 7   CS 5. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Tabulka 1: Porovnání možností  
Účinnost (dosažení cíl ů) Efektivita Posouzení 
 
Možnosti Udržite
lné financo
vání Stabilní 
struktura  Lidské zdroje Kapacita IT Nezávislost na partikulár
ních 
zájmech
 Potřebný 
čas  Celkové 
náklady  Důsledky 
pro rozpo čet 
EU Celkové 
posouzení 
Možnost 0 
(základní 
scénář) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnost 1b + + + + 0 - od 4,83 do 
6,18 milionu 
EUR/rok  od 4,83 do 
6,18 
milionu 
EUR/rok  + 
Možnost 2b + - + + - -- od 4,89 do 
6,21 milionu 
EUR/rok  od 4,85 do 
6,17 
milionu 
EUR/rok  - 
Možnost 2c + + + + 0 -- od 4,89 do 
6,21 milionu 
EUR/rok  od 2,41 do 
3,07 
milionu 
EUR/rok  + 
Možnost 3a ++ ++ ++ + ++ -- od 4,37 do 
6,32 milionu 
EUR/rok  od 4,33 do 
6,28 
milionu 
EUR/rok  + 
Možnost 3b 
(pokud jde 
o OHIM) ++ ++ ++ ++ ++ - od 3,3 do 
5,52 milionu 
EUR/rok  – 0,04 
milionu 
EUR/rok  ++ 
Míra účinnosti a efektivity: ++ výrazn ě pozitivní, + pozitivní, 0 ne utrální, - negativní, -- výrazn ě 
negativní, N/A Nepoužije se. 
Jak bylo vysv ětleno, možnost 1a (více zam ěstnanců v GŘ MARKT) není za daných okolností 
proveditelná. Možnosti 1b (komer ční outsourcing), 2a a 2b (úkoly pln ěné iniciativou vedenou 
odvětvím) jsou proveditelná, nikoli však vhodná řešení, protože zejména shromaž ďování 
citlivých informací by p ředstavovalo zna čné problémy. T ěmto nevýhodám by bylo možné se 
částečně vyhnout možností 2c (partnerství ve řejného a soukromého sekt oru), která by však 
pro rozpo čet EU znamenala ro ční náklady v rozmezí od 2,41 do 3,07 milionu EUR. 
Možnost 3a (nová agentura EU) nabízí řešení, která by umožnila dosažení cíl ů. Tato možnost 
by však p řinesla podstatné náklady pro rozpo čet EU a významné zpožd ění. 
 
CS 8   CS Možnost 3b (pov ěřit danými úkoly n ěkterou ze stávajících agentur EU, p řednostně OHIM) by 
středisku umožnila získat p řístup k odborným znalostem, zdroj ům a financování a stát se 
rychle provozuschopným. Z hlediska rozpo čtu by tato možnost nabídla hospodárné řešení 
a umožnila by pokrýt náklady z finan čních zdroj ů mimo rozpo čet EU. 
Na základ ě tohoto porovnání je up řednostňovanou možností možnost 3b. 
6. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Pět let po vstupu v platnost na řízení, kterým se OHIM sv ěřují úkoly týkající se st řediska, by 
Komise zve řejnila zprávu, v níž by posoud ila, zda bylo sledovaných cíl ů dosaženo a zda by 
mohlo být zapot řebí nových nebo jiných opat ření.