Podpora z rozpočtu EU na uvolnění investic do renovace budov v rámci renovační vlny

Různé typy reforem a investic, které by členské státy mohly podpořit prostřednictvím facility na podporu oživení a odolnosti. Následuje několik příkladů projektů, které obdržely podporu z fondů soudržnosti a programu Horizont 2020.

Facilita na podporu oživení a odolnosti, která má být dle návrhu vybavená částkou 672,5 miliardy EUR ve formě grantů a půjček, poskytuje členským státům značné dodatečné finanční prostředky, které by mohly být využity k financování kvalitních renovací budov. Návrh Komise na doporučení pro jednotlivé země se v roce 2020 zaměřil na okamžitá opatření ke zmírnění socioekonomického dopadu pandemie a označil renovaci budov jako jednu z krátkodobých priorit. Komise kromě toho navrhla zahájit stěžejní iniciativu „Renovate“ („Renovace“), která členské státy důrazně vybízí, aby ve svých národních plánech na podporu oživení a odolnosti, které připraví za účelem získání přístupu k financování z tohoto nástroje, zohlednily renovaci budov jakožto hlavní prioritu, přičemž budou vycházet ze svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, z dlouhodobých strategií renovací a z doporučení pro jednotlivé země. Jak vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu, tak dlouhodobé strategie renovací jsou klíčové strategické a plánovací nástroje, jejichž prostřednictvím lze v souladu s vnitrostátními potřebami a příslušnými prioritami nasměrovat finanční prostředky do renovací budov. Pokyny k facilitě na podporu oživení a odolnosti poskytnuté členským státům v září 2020 obsahují podrobné prvky renovační vlny, které mohou členské státy zahrnout do svých národních plánů na podporu oživení a odolnosti a vycházet z nich. Investice a reformy, jež mají potenciál posílit investice do renovace budov a mobilizovat veřejné a soukromé prostředky, přičemž jsou zaměřeny na sociální a cenově dostupné bydlení, jsou obzvláště důležité pro dosažení cílů nařízení o facilitě na podporu oživení a odolnosti: ekologické transformace (snížení spotřeby energie a emisí skleníkových plynů, tvorba pracovních míst a stimulace růstu a sociální odolnost).

Komise dne 27. května 2020 navrhla balíček opatření na podporu oživení spolu s revidovaným víceletým finančním rámcem na období 2021–2027 a nástroj na podporu oživení „Next Generation EU“ disponující částkou 750 miliard EUR, a to za účelem řešení ekonomických a sociálních důsledků krize COVID-19 a podpory souběžné zelené a digitální transformace.

Renovace budov je jasnou prioritou Komise a renovační vlna je stěžejní iniciativou v rámci Zelené dohody pro Evropu. Komise zajistí, aby programy a nástroje EU byly dobře využívány na podporu a uvolnění investic do renovací budov, podporu udržitelných kvalitních renovací, inkluzivnosti, digitalizace a ochrany hodnoty kulturního dědictví, jakož i související tvorby pracovních míst a dosažení vedoucího postavení v průmyslu. Komise vyzývá členské státy, aby využily finanční prostředky EU k provádění vnitrostátních, regionálních a místních režimů podpory na stimulaci kvalitní renovace budov.

1. Navrhovaný rozpočet EU na podporu přímých investic do kvalitních renovací budov

Evropská unie se bude opírat o různé nástroje zaměřené na přímou podporu investic do kvalitních renovací budov, využívání soukromých investic, podporu výzkumu a inovací, poskytování technické podpory, zavádění atraktivních finančních produktů pro renovace budov, podporu pronikání na trh a řešení netechnologických překážek renovace budov.

Navrhovaná podpora z rozpočtu EU na uvolnění investic do renovace budov

Vytvoření nástroje na podporu rozvoje projektů (model ELENA) na vnitrostátní úrovni s cílem předsunout investice a připravit silnou a souhrnnou rezervu investičních projektů: Ve Francii několik regionálních režimů v současné době nabízí vlastníkům nemovitostí programy integrovaných služeb renovace domů, včetně financování třetími stranami. Projekt ORFEE na podporu rozvoje projektů vytvořením vnitrostátní platformy pro zdroje a nástroje pro refinancování posílí finanční strukturu těchto režimů a posílí jejich činnosti, přičemž do roku 2023 se očekávají investice související s energetikou ve výši 45 milionů EUR. Vytvoření sítě jednotných správních míst pro renovaci budov na vnitrostátní úrovni. Investiční režimy pro veřejné budovy a sociální bydlení založené na smlouvách o energetických službách: v regionu Marche v Itálii byl vytvořen inovativní revolvingový fond (fond energetiky a mobility), který kombinuje granty z EFRR, zvýhodněné půjčky a financování třetích stran – společností poskytujících energetické služby – prostřednictvím smluv o energetických službách. Kromě jiných investičních projektů byl fond využit na rozsáhlou renovaci šesti nemocnic a pečovatelských domů. Platforma kombinování zdrojů v oblasti renovace bydlení kombinuje technickou pomoc, granty a půjčky s cílem mobilizovat soukromé investice odstraněním počátečních nákladů a stimulací poptávky. Režimy financování, které mají velký potenciál posilovat renovace budov / inovativní využívání produktů obchodních bank k financování energetické účinnosti, financování z účtů a daní: Několik iniciativ prozkoumává možnosti vázat dluhy vzniklé v důsledku investic do zlepšení bydlení na nemovitost a ne na jejího vlastníka, což by vytvořilo podmínky pro nástroje velmi dlouhodobého financování. Například v rámci projektu EuroPACE ve Španělsku se ověřuje, jak by tyto dluhy mohly být spláceny prostřednictvím daní z nemovitostí, zatímco v rámci projektu RenOnBill se prozkoumávají partnerství s dodavateli energií tak, aby účty za energie mohly být použity jako nástroj splácení. Pilotní projekty již probíhají v Itálii, ve Španělsku a v Litvě.

Krátkodobě bylo navrženo, aby do konce roku 2023 bylo v rámci REACT-EU (pomoc při oživení pro soudržnost a území Evropy) financované prostřednictvím NGEU (nástroj na podporu oživení) bylo poskytnuto 47,5 miliardy EUR jako dodatečná finanční podpora pro Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský sociální fond, jakož i pro Fond evropské pomoci nejchudším osobám. Bylo navrženo, že REACT-EU dále rozšíří reakci na krizi a nápravná opatření, která již začala být prováděna v rámci politiky soudržnosti prostřednictvím investiční iniciativy pro reakci na koronavirus, přičemž se oblast působnosti rozšíří o zelené a digitální investice a investice usnadňujících růst. To nabízí členským státům a regionům příležitost nasměrovat další financování do renovace budov prostřednictvím jejich příslušných programů Evropského fondu pro regionální rozvoj. Navrhovaný posílený Evropský sociální fond bude lépe podporovat posilování zelených a digitálních dovedností potřebných jako podpora pro renovační vlnu, ale rovněž umožní posílit postavení obyvatel, zejména těch nejzranitelnějších, začlenit je do renovační vlny a zajistit spravedlnost a inkluzivnost.

Ve střednědobém až dlouhodobém časovém rámci, v období 2021–2027, budou fondy politiky soudržnosti (Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti) s navrženým rozpočtem ve výši 330 miliard EUR nadále důležitým zdrojem financování EU pro přímé investice do energetické účinnosti a účinnosti zdrojů v oblasti budov a jejich renovace za účelem zlepšení úrovně jejich energetické náročnosti, včetně zohlednění aspektů rozvoje lidského kapitálu. Cílem politiky soudržnosti je pomáhat odstraňovat hlavní regionální nerovnováhy a posilovat hospodářkou, sociální a územní soudržnost v Unii. V tomto rámci fondy politiky soudržnosti podpoří zásadní investice spojené s cíli Zelené dohody pro Evropu, včetně investic do energetické účinnosti a účinnosti zdrojů, jako např. v odvětví stavebnictví . Významně přispějí k celkovému cíli pro výdaje v oblasti klimatu ve výši 30 %. Ve venkovských oblastech lze finanční prostředky z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) využít ke zvýšení energetické účinnosti a výroby energie z obnovitelných zdrojů.

Cílem navrhovaného mechanismu pro spravedlivou transformaci je zmírnit sociální a ekonomické náklady spojené s přechodem na klimatickou neutralitu, přičemž se tento mechanismus zaměří na území, průmyslová odvětví a pracovníky, kteří čelí největším výzvám spojeným s transformací. Jeho první pilíř, Fond pro spravedlivou transformaci, s navrženými prostředky ve výši 17,5 miliardy EUR má jako oblasti způsobilosti investice do energetické účinnosti a oběhového hospodářství. Výběr projektů bude založen výhradně na oblastech uvedených v územních plánech spravedlivé transformace. Druhý pilíř Fondu pro spravedlivou transformaci zahrnuje režim pro spravedlivou transformaci v rámci InvestEU, který se má provádět ve všech oblastech politiky Programu InvestEU. Komise rovněž navrhla třetí pilíř Fondu pro spravedlivou transformaci – úvěrový nástroj pro veřejný sektor určený na podporu subjektů veřejného sektoru, který kombinuje granty z rozpočtu EU s úvěry. Územní plány spravedlivé transformace budou ústředním prvkem mechanismu pro spravedlivou transformaci, včetně určení způsobilých území.

Financování z EU bude rovněž zahrnovat modernizační fond vytvořený v rámci směrnice o ETS , který disponuje objemem prostředků ve výši přibližně 14 miliard EUR , přičemž tyto prostředky byly poskytnuty 10 členským státům s nižšími příjmy na podporu investic do modernizace jejich energetických systémů a zlepšení energetické účinnosti. Investice do energetické účinnosti v budovách, včetně zateplování staveb a investic do modernizace sítí dálkového vytápění, patří k prioritním oblastem, na něž připadne nejméně 70 % zdrojů fondů. Modernizační fond bude působit v rámci odpovědnosti členských států, které vyberou investice, pro něž žádají podporu. Způsobilé jsou jak jednotlivé investice, tak programy renovace budov.