CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 31.5.2010 
SEK(2010) 663 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
návrhu  
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU a RADY, kterým se provádí článek 10 
protokolu Organizace spojených národ ů o střelných zbraních a stanoví vývozní povolení 
a opatření pro dovoz a tranzit st řelných zbraní, jejich sou částí, dílů a střeliva  
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
[KOM (2010) 273] 
[SEK(2010) 662] 
*** 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
1.1. Souvislosti 
Jedním z opat ření1 uvedených v ak čním plánu, kterým se provádí Haagský program o posílení 
svobody, bezpe čnosti a práva v Evropské unii, je návrh, aby byl jménem Evropského 
společenství2 uzavřen protokol proti nedovolené výrob ě střelných zbraní, jejich sou částí, dílů 
a střeliva a obchodování s nimi (dále jen „protokol OSN o st řelných zbraních“ nebo 
„POSZ“)3, který dopl ňuje Úmluvu Organizace spojených národ ů proti nadnárodnímu 
organizovanému zlo činu. Stockholmský program o otevřené a bezpe čné Evropě, která slouží 
svým občanům a chrání je4, nedávno vyzdvihl ne dovolený obchod se zbran ěmi jako jednu 
z nezákonných činností, které i nadále p ředstavují výzvu pro vnit řní bezpečnost Unie, a znovu 
potvrdil, že by Unie m ěla pokračovat v prosazování ratifikace m ezinárodních úmluv (a jejich 
protokolů), zejména t ěch, které byly vypracová ny pod záštitou OSN.  
Sdělení Komise o opatřeních k zajišt ění větší bezpečnosti výbušnin, rozbušek, materiál ů 
k výrobě bomb a st řelných zbraní  ze dne 18. července 20055 informovalo ve řejnost o tom, že 
je v rámci celkového provád ění6 třeba provést článek 10 protokolu OSN o st řelných zbraních 
(dále jen „ článek 10“), aby mohl být  nakonec protokol OSN o st řelných zbraních jménem 
Unie uzav řen (za účelem ratifikace), což je jedním z hlavních cíl ů stávající politiky Komise 
v oblasti st řelných zbraní. Návrh, k n ěmuž je toto posouzení dopad ů připojeno, by byl 
završením tohoto úsilí. 
Článek 10 od smluvních stran vyžaduje, aby zavedly/zlepšily postupy nebo systémy pro 
účinnou kontrolu vývozu, dovozu a tranzitu st řelných zbraní, jejich částí a dílů a příslušného 
střeliva. 
Komise jménem Evropského spole čenství7 vyjednala a podepsala protokol OSN o st řelných 
zbraních podle článku 95 (vnit řní trh) a 133 Smlouvy o ES8 (společná obchodní politika9, tedy 
výlučná pravomoc Unie, do níž ustanovení článku 10 spadají). Protokol OSN o st řelných 
zbraních Unie dosud neuzav řela a jeho uzav ření je pro EU mezinárodním závazkem a je 
                                                 
1 Ú ř. věst. C 198, 12.8.2005, bod 4.2, Mezinárodní právní řád, písm. o), s. 20. 
2 P ři historickém odkazování na „Evropské spole čenství“ by m ěl čtenář mít na pam ěti, že podle čl. 1 
třetího pododstavce Smlouvy o Evropské unii (Ú ř. věst. C 115 ze dne 9. kv ětna 2008) Evropská unie 
dnem vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, tedy dne 1. prosince 2009, nahradila Evropské 
společenství a stala se jeho nástupkyní. 
3 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.a spx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
4 Dokument Rady EU 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229 ze dne 2. prosince 2009. 
5 KOM(2005) 329 v kone čném znění. 
6 Práce, které zahrnovaly aktualizaci sm ěrnice 91/477/EHS o kontrole nabývání a držení zbraní v EU ve 
znění směrnice 2008/51/ES, zabývající se jinými částmi protokolu OSN o st řelných zbraních z hlediska 
vnitřního trhu. 
7 (Rozhodnutí Rady 2001/748/ES ze dne 16. října 2001. Ú ř. věst. Evropských spole čenství L 280 ze dne 
24. října 2001). 
8 Nyní v uvedeném po řadí články 114 a 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (Ú ř. věst. C 115 ze dne 
9. května 2008). 
9 Podle článku 207 Smlouvy o fungování Evropské unie se spole čná obchodní politika „zakládá na 
jednotných zásadách, zejména pokud jde o úpravy celních sazeb, uzav írání celních a obchodních dohod, 
[...] sjednocování liberaliza čních opat ření, vývozní politiku a opat ření na ochranu obchodu, jako jsou 
opatření pro případ dumpingu a subvencování [...]“. 
CS 3   CS v souladu se sou časnou politikou EU v oblasti opat ření, která mají omezit zvyšování po čtu a 
šíření přenosných st řelných zbraní na celém sv ětě. 
Články 3 a 207 Smlouvy o fungování Evropské uni e stanoví rámec tohoto návrhu, který by se 
měl vztahovat výhradn ě na civilní st řelné zbran ě (jejich části a díly a st řelivo) (které se 
nepoužívají pro vojenské ú čely). 
1.2. Konzultace a využití odborných poznatk ů 
Konzultace zú častněných stran zahrnovaly dotazníky, pozvánky na setkání ur čená všem 
členským stát ům EU a zú častněným soukromým stranám (sdružením výrobc ů, osobám 
zabývajícím se obchodem s civilními zbran ěmi, lovcům, sběratelům, nevládním organizacím, 
výzkumným ústav ům atd.), z řízení konkrétní e-mailové adresy ( JLS-
FIREARMS@ec.europa.eu ), externí studii na  podporu posouzení dopad ů10 a zřízení 
meziútvarové skupiny Komise. 
2. POLITICKÉ SOUVISLOSTI  
2.1. Článek 10 
Příručka OSN k protokolu OSN o st řelných zbraních poukazuje na to, že protokol od stát ů, 
které jsou smluvními stranami, vyžaduje, aby z řídily (povinná ustanovení ) systém, jímž 
zaručí, že střelné zbran ě nejsou vyváženy do zemí nebo p řes země, které přepravu nepovolily; 
zaručí, že obsah doklad ů používaných p ři zákonném dovozu a vývozu potvrzuje, že nejde o 
trestný čin nezákonného obchodu; a zvýší odpov ědnost a bezpe čnost v rámci dovozního a 
vývozního systému , čímž zlepší d ůkladnou kontrolu p řepravy a umožní lépe prosazovat právo. 
Článek 10 rovn ěž umožňuje (volitelná ustanovení) , aby byly pro zákonné ú čely, které je 
možné ov ěřit, např. pro volno časové aktivity, opravu či výstavu, použity zjednodušené 
postupy.  
Legislativní iniciativa Komise by se soust ředila pouze  na obchod se třetími zem ěmi/přepravu 
do nich.  Obchod/p řeprava uvnit ř Společenství jsou vylou čeny.  
2.2. Definice st řelných zbraní 
Protokol OSN o st řelných zbraních nerozlišuje m ezi civilními a vojenskými st řelnými 
zbraněmi. Posouzení dopad ů se týká pouze civilních st řelných zbraní . Z toho d ůvodu 
odkazuje posouzení dopad ů na příslušné kódy kombinované nomenkl atury a kategorie B, C a 
D uvedené v části II přílohy I sm ěrnice 91/477/ES.  
2.3. Rozsah dovoz ů/vývozů11 
Civilní střelné zbran ě, jejich části, díly a st řelivo, které byly v roce 2007 vyvezeny do t řetích 
zemí a z t ěchto zemí dovezeny12. 
                                                 
10 Ernst and Young/Regioplan. 
11 Následující údaje pocházejí ze souboru údaj ů kombinované nomenklatury v databázi Eurostatu. 
12 Analýza údaj ů, kterou provedl Regioplan Policy Resear ch (2008), získaných ze souboru údaj ů 
kombinované nomenklatury v databázi Eurostatu.  Posouzení dopad ů obsahuje další podrobné tabulky o 
střelných zbraních pro volno časové účely, revolverech a pistolích, st řelivu a jejich částech a dílech. 
CS 4   CS  Množství 
vývozu  Vývozní 
hodnota  Množství 
dovozu  Dovozní 
hodnota  
EU 27  10 359 214  693 877 545 
EUR  2 789 587  221 552 424 
EUR  
3. DEFINICE PROBLÉMU  
3.1. Současný stav 
Vnitrostátní právní p ředpisy nejsou zcela v souladu s ustanoveními článku 10. N ěkteré 
členské státy dosud nezavedly po žadavky na dovozní licenci, opat ření pro tranzit 
a zjednodušené postupy.  
3.2. Právní aspekty spojené s protokolem OSN o st řelných zbraních 
Unie by m ěla splnit mezinárodní závazky vyplýv ající z podpisu protokolu OSN o st řelných 
zbraních a protokol uzav řít. V oblasti civilních st řelných zbraní nebylo dosud dosaženo 
harmonizace požadované spole čnou obchodní politikou. Komise je povinna provést 
ustanovení, která spadají do výlu čné pravomoci Unie (d říve Spole čenství), do právních 
předpisů Unie. 
3.3. Bezpečnostní problémy 
Boj proti nezákonnému obchodu se st řelnými zbran ěmi má zásadní význam p ři boji proti 
nejistotě a trestné činnosti. Mezi preventivní činnosti pat ří monitorování zákonné p řepravy 
střelných zbraní, zesílení kontrol a spolupráce vnitrostátních orgán ů EU. 
Klíčovým cílem prevence je zlepšit sledování st řelných zbraní – od výrobce k poslední osob ě, 
která si je zákonným zp ůsobem po řídí. Většina střelných zbraní na nelegálním trhu (nebo 
používaných k nezákonným činnostem) pochází z legálního trhu. Provedení článku 10 je 
jedním ze zp ůsobů, jak je možné uvedenou pot řebu uspokojit, a splnit tak požadavek 
mezinárodního spole čenství. Trestné činy související se st řelnými zbran ěmi představují pro 
společnost závažný problém. Ve řejnost je rovn ěž znepokojena zneužíváním zákonn ě 
držených st řelných zbraní, jako nap ř. při nedávných tragických událostech, p ři nichž došlo ke 
ztrátám na životech. 
3.4. Ekonomické problémy 
Postupy vývozu a dovozu st řelných zbraní se v jednotlivých členských státech liší. OSN 
zdůrazňuje význam standardizovaných postup ů a doklad ů, které mohou rovn ěž zvýšit úrove ň 
bezpečnosti, jak požaduje čl. 10 odst. 5, a snížit náklady13. Rovněž je třeba zvážit náklady 
spojené s trestným činem, ať je lze vyjád řit hotovostn ě, či nikoli: náklady na prosazování 
práva, pojišt ění, zdravotní pé či, léčbu zranění, náklady spojené se ztrátami na životech, 
náklady vzniklé snížením pracovních p říležitostí v oblastec h s vysokou trestnou činností 
a v důsledku psychických a fyzických dopad ů trestného činu. 
                                                 
13 Legislativní p říručka k provád ění protokolu OSN o st řelných zbraních, kapitola 4, s. 441, odst. 103 D. 
CS 5   CS 3.5. Definice problému a jeho hlavní hybné síly/p říčiny 
Obecné problémy: 
• Unie dosud nesplnila své mezinárodní závazky ohledn ě článku 10. 
• Unie dosud nedokon čila společnou obchodní politiku, jelikož ne stanovila jednotné zásady 
pro vývoz, dovoz a tranzit. 
• Bezpečnostní rizika souvis ející s vývozem, dovozem a tranzitem.  
Konkrétní problémy: 
• Odklon od legálního trhu.  
• Neúčinná spolupráce členských stát ů při sledování st řelných zbraní. 
• Nerovnosti mezi podniky p ůsobícími v r ůzných členských státech.  
• Náklady spojené s trestnou činností. 
3.6. Subsidiarita 
Zásada subsidiarity se u článku 10 nepoužije, nebo ť Unie má výlu čnou pravomoc.  
4. STANOVENÍ CÍL Ů 
Obecné cíle: 
• Splnit mezinárodní závazky Unie ohledn ě provedení článku 10. 
• Zaručit dokončení společné obchodní politiky, kt erá spadá do výlu čné pravomoci Unie. 
• Přispět ke zvýšení bezpe čnosti. 
Konkrétní cíle: 
• Zaručit jednotné zásady p řístupu ke článku 10 ve všech členských státech. 
• Omezit (možný) odklon od legálního trhu a zaru čit sledování. 
• Přispět k odstran ění nerovností mezi podniky v EU p ři vývozních, dovozníc h a tranzitních 
postupech. 
Operační cíle: 
• Zaručit účinný a bezpe čný režim vývozu a dovozu. 
• Zaručit účinný a bezpe čný tranzit. 
• Zaručit určitou úrove ň harmonizace tak, aby zát ěž byla co nejmenší. 
CS 6   CS Pokud jde o bezpe čnost, je cíl omezit odklon a zaru čit lepší sledování cílem celého protokolu 
OSN o střelných zbraních.  
5. VYMEZENÍ R ŮZNÝCH MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Možnost č. 1) EU nepodnikne žádné kroky (sou časný stav): nebyly by vy řešeny zjišt ěné 
problémy, článek 10 by nebyl proveden a protokol OSN o st řelných zbraních by nebyl 
uzavřen (ratifikován). Unie by nedostála svým politickým a mezinárodním závazk ům. 
Možnost č. 2) Nařízení, které klade d ůraz na ú činnost s cílem dosáhnout náležité 
bezpečnosti: zřízení přísného ú činného systému. Byla by provedena pouze povinná 
ustanovení článku 10 (žádné zjednodušené postupy). Možnost č. 3) Nařízení, které klade 
důraz na účinnost pro soukromé strany: je upřednostněna účinnost systému, aby byla zát ěž 
soukromých stran co nejmenší. Byla by povo lena volitelná ustanov ení o zjednodušených 
postupech. Možnost č. 4) Nařízení, které klade d ůraz na ú činnost pro státní orgány: 
důraz na účinnost systému, aby byla zát ěž veřejných orgán ů co nejmenší. 
6. SROVNÁVACÍ POSOUZENÍ MOŽNOSTÍ POLITIKY  
. 
 Kritéria posouzení14 Možnost 
politiky č. 
1 Možnost 
politiky č. 
2 Možnost 
politiky 
č. 3 Možnost 
politiky 
č. 4 
Splnit mezinárodní závazky Unie 
ohledně provedení článku 10 
protokolu OSN o st řelných zbraních  0 √√ √√ √√ 
Zaručit dokon čení spole čné 
obchodní politiky spadající do výlučné pravomoci Unie, pokud jde 
o opatření pro vývoz, dovoz a tranzit 
civilních st řelných zbraní 
 0 √√ √√ √√ Význam  
Přispět ke zlepšení bezpe čnosti 
v souvislosti s civilními st řelnými 
zbraněmi 0 √√ √ √ 
Proveditelnost  Obtížnost/rizika provád ění Nepoužije 
se - - 0 
Sociální/bezpe č
nostní dopady  Dopady na trestnou činnost, 
terorismus a bezpe čnost 0 √√ √ √ 
                                                 
14 Možnosti politiky js ou posouzeny podle klasifikace: p říznivější (√√), příznivé (√), neutrální (0) 
a nepříznivé (-) či nepříznivější dopady (- -) u každého kritéria posouzení. N ěkteré možnosti by mohly 
vést ke kompromis ům, a tudíž by na kritéria posouzení m ěly jak příznivé, tak nep říznivé dopady. Čistý 
dopad je v tomto p řípadě definován jako p říznivý dopad snížený o dopad nep říznivý.  
CS 7   CS Ekonomické 
dopady  Finanční a administrativní náklady  0 -- - - 
 Dopady na konkurenceschopnost 
a obchodní a investi ční toky  0 - √ - 
 
6.1. Posouzení konzultací zú častněných stran 
Členské státy a nevládní organizace jsou p řesvědčeny, že článek 10 je užite čný, má-li být 
zabráněno odklonu st řelných zbraní od legálního trhu. S oukromé strany tvrdí, že právní 
předpisy členských stát ů jsou dostate čně přísné a že by provedení článku 10 m ělo nepříznivé 
důsledky pro malé a st řední podniky. Byly vyjád řeny určité obavy ohledn ě tranzitních 
opatření. Soukromé strany a nevládní organizac e považovaly licence pro opakované dodávky 
a maximální dobu pro vy řízení žádostí za výhodu. Soukromé zú častněné subjekty dávaly u 
dočasných dovoz ů/vývozů přednost zjednodušeným postup ům. Některé členské státy by 
dávaly přednost tomu, aby byly zjednodušené postupy omezeny na lovce a sportovní st řelce. 
7. UPŘEDNOST ŇOVANÁ MOŽNOST POLITIKY  
Upřednostňovaná možnost je založena na posou zení vymezených možností politiky a na 
konzultacích soukromých a ve řejných zú častněných subjekt ů. 
Hlavní oblast 
zásahu EU  Hlavní znaky up řednostňované možnosti 
politiky  
Nařízení, které provede povinná ustanovení 
článku 10 protokolu OSN o st řelných zbraních 
v celé EU. 
Rozsah 
povolení  Zjednodušené postupy (vol itelná ustanovení) u 
dočasného dovozu/vývozu pro zákonné ú čely, 
které je možné ov ěřit, např. pro lov, sportovní 
střelbu, hodnocení, výstavy a opravy.  
Soukromé strany získa jí od státu tranzitu 
„oznámení o tom, že tento stát nemá žádné námitky“, a p ředloží je vyvážejícímu státu. 
Pro opakované dodávky se použije otev řená 
licence. Podmínky pro 
použití 
povolení  
Pokud jde o požadavky na tranzit, použije se 
tichý souhlas. 
Členské státy ur čí úředníka/úřad/ministerstvo 
pro udělování povolení. Podmínky pro 
vyřízení 
povolení  
Omezená doba trvání procesu ud ělení licence.  
CS 8   CS Hlavní oblast 
zásahu EU  Hlavní znaky up řednostňované možnosti 
politiky  
Je možné zavést elektronické doklady. 
Doklady mohou být standardizované. 
7.1. Posouzení up řednostňované možnosti 
Význam/cíle, jichž má být dosaženo: Mezinárodní závazky EU; soudržný obchodní režim 
EU; posílená spolupráce členských stát ů; společná obchodní politika v této oblasti; p řísnější 
kontroly vývoz ů/dovozů; méně příležitostí k odklonu. Proveditelnost:  Kvůli povinným 
ustanovením budou možná n ěkteré členské státy muset p řizpůsobit své vnitrostátní postupy. 
Sociální/bezpe čnostní dopady:  Povinná ustanovení mají p říznivý dopad na bezpe čnost, 
neboť by snížila riziko odklonu od legáln ího trhu. Tichý souhlas by tento p říznivý dopad 
poněkud zmírnil. Up řednostňovaná možnost pravd ěpodobně posílí vnit řní bezpe čnost 
a bezpečnost občanů EU a třetích zemí. Administrativní zát ěž a finanční náklady:  Povinná 
ustanovení by mohla pro podniky p ředstavovat administrativní zát ěž, tu by však zmír ňovala 
volitelná ustanovení a jiná navrhovaná opat ření, např.: tichý souhlas, povolení opakovaných 
dodávek, maximální doba pro vy řízení žádostí. Tichý souhlas by neutralizoval riziko zpožd ění 
při tranzitu. P ředpokládá se slabý nep říznivý dopad na ve řejné orgány členských stát ů, které 
dosud nepoužívají povinná ustanovení. Dopady na konkurenceschopnost, obchod a 
investiční toky: Provedení jednotných ustanovení m ůže mít příznivý dopad, nebo ť klesne 
počet rozdílných pravidel , která jsou nyní ve členských státech zavedena a která mohou 
případně narušovat hospodá řskou sout ěž. Stejně tak by p říznivý dopad mohly mít i 
zjednodušené postupy.  Dopad na t řetí země: Rovněž lze očekávat příznivý dopad na 
bezpečnost ve t řetích zemích. Bezpe čnost je základní podmínkou hospodá řského a 
společenského rozvoje. 
8. POSOUZENÍ FINAN ČNÍCH A ADMINISTRATIVNÍCH NÁKLAD Ů NA 
UPŘEDNOST ŇOVANOU MOŽNOST POLITIKY  
Posouzení je založeno na (omezených) údajích poskytnutých ve řejnými orgány a soukromými 
stranami a na údajích získaných z databáze EUROSTATU. 
A. Současný stav  
I. Odhad po čtu licencí 
Na základ ě a) licencí  vydaných ve členských státech, které poskytly náležité údaje (p řibližně 
14 000), b) množství dovoz ů a vývozů v těchto členských státech (5 806 736) a c) množství  
dovozů a vývozů v celé EU = 13 148 80115 a za předpokladu, že 16 ostatních členských stát ů 
používá obdobné postupy ud ělování licencí, by celkový po čet licencí ve 27 členských státech 
byl přibližně 35 000 (14 000 x 2,5). 
                                                 
15 Vzhledem k tomu, že členské státy, které odpov ěděly na konzultaci, p ředstavují více než 40 procent 
celkového dovozu a vývozu. 
CS 9   CS Odhadovaný ro ční počet licencí by tudíž dosáhl 25/30 000 , což je údaj nep římo potvrzený 
soukromou stranou, která uvedla po čet 15/20 000 vývozních licencí a 5 000 dovozních licencí 
ročně.  
II. Odhad sou časných náklad ů podniků 
Příprava žádosti trvá 1 až 4 osobohodiny, v průměru tedy 2 hodiny . Je-li použita standardní 
sazba 50 EUR/hodinu , činí celková administrativní zát ěž 100 EUR/licenci. Odhad 
současných administrativních náklad ů podniků se pohybuje v rozp ětí od 2 500 000 EUR do 
3 000 000 EUR ro čně. 
III. Odhad sou časných náklad ů veřejných orgán ů členských stát ů 
Žádný z oslovených orgán ů nemohl vzhledem k nedostatku dostupných údaj ů poskytnout 
odhad nezbytné kapacity vyjád řené v osobohodinách na jednu licenci. 
B. Stav v budoucnosti  
• Odhad dopad ů povinných ustanovení up řednostňované možnosti politiky 
Odhad založený na celkové dob ě nutné k uplatn ění ustanovení se pohybuje mezi 5 a 10 
hodinami v závislosti na ang ažovanosti tranzitníc h zemí, což odpovídá administrativní zát ěži 
od 250 do 500 EUR na jednu licenci. 
• Dopady provedení povinných ustanovení na členské státy 
Většina členských stát ů zastávala názor, že dopad na strukturální administrativní náklady 
bude nepatrný.  
• Odhad dopad ů volitelných ustanovení a jiných zmír ňujících opat ření  
Provedení volitelných ustanove ní a jiných doprovodných opat ření by zmírnilo finan ční 
a administrativní náklady, ja k ukazují následující odhady.  
• Odhad celkových náklad ů upřednostňované možnosti politiky pro podniky  
Tranzit zjevn ě představuje pouze 10 % dodávek; použitím standardizovaných či 
elektronických doklad ů a otevřených licencí pro opakované dodávky by po čet vydaných 
licencí klesl p řibližně o 30 %16. Celkové náklady na up řednostňovanou možnost politiky by se 
tudíž pohybovaly v rozp ětí od 3 850 000 EUR do 4 620 000 EUR ro čně. 
• Odhad celkových náklad ů upřednostňované možnosti politiky pro ve řejné orgány 
S každou možností politiky by byla spojena řada „neopakujících se“ náklad ů (provedení 
nového na řízení, osvojení si nových ustanovení, odborná p říprava pracovník ů). Většina 
konzultovaných zástupc ů členských stát ů byla přesvědčena, že byly nevznikly žádné okamžité 
ani dlouhodobé d ůsledky pro rozpo čet. 
                                                 
16 Opatrný odhad, který zohled ňuje připomínky zástupc ů soukromých zú častněných subjekt ů EU, kteří 
uvedli, že celkový po čet licencí odpovídá po čtu dodávek. 
CS 10   CS C. Srovnání odhadovaných náklad ů pro podniky a ve řejné orgány za sou časného 
a budoucího stavu 
Na základ ě výše uvedených odhad ů by se zvýšené administra tivní náklady všech podnik ů 
v EU v rámci up řednostňované možnosti politiky pohybovaly v rozp ětí od 1 350 000 EUR17 
do 1 620 000 EUR.  Pravděpodobně také vzrostou finan ční náklady podnik ů osvojujících se 
nové nařízení. Očekává se pouze malý nár ůst náklad ů veřejných orgán ů členských stát ů 
(pokud k n ěmu vůbec dojde). 
Proporcionalita. Nařízení je legislativní nástroj nutný k řešení otázek obchodní politiky. 
Proporcionalita je zaru čena tím, že je návrh omezen na povinná ustanovení článku 10 
protokolu OSN o st řelných zbraních. Up řednostňovaná možnost zohled ňuje stávající právní 
předpisy členských stát ů a nepřesahuje rámec toho, co je nezb ytné k dosažení cíle, s výjimkou 
těch opatření, která mají, je-li to možné, řešit obavy soukromých zú častněných subjekt ů. 
9. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Na základ ě seznamu zjišt ěných ukazatel ů, na jejichž základ ě je posuzován pokrok a ú činnost 
upřednostňované možnosti p ři dosahování hlavních cíl ů politiky, by sou částí monitorování 
mohlo být podávání zpráv (Komisí a členskými státy). Komise by mohla podat zprávu o stavu 
provádění po pěti letech. Poté by mohlo být provedeno celkové hodnocení p řijatých opat ření. 
Na základ ě srovnání „dosažených výsledk ů“ a „cílů“ by se Komise mohla rozhodnout, zda je 
třeba předložit návrhy zm ěn. 
                                                 
17 Tento odhad by znamenal, že by nár ůst finančních a administrativních náklad ů představoval pouze 
0,19 % celkové hodnoty vývoz ů v roce 2007.