ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.11.

EHSV souhlasí s tím, že přístup ke správným a včasným informacím o zranitelnostech dotýkajících se produktů a služeb IKT přispívá k lepšímu řízení kybernetických bezpečnostních rizik. V tomto ohledu jsou zdroje veřejně přístupných informací o zranitelnostech důležitým nástrojem pro příslušné vnitrostátní orgány, týmy CSIRT, podniky i uživatele. Z tohoto důvodu EHSV souhlasí s návrhem pověřit agenturu ENISA zřízením evropského registru zranitelností, do kterého mohou základní a důležité subjekty uvádět informace, jež uživatelům umožní přijímat vhodná opatření ke zmírnění dopadů. Domnívá se však, že informování o zranitelnostech a nejvýznamnějších incidentech by mělo být povinné, a nikoli dobrovolné, a mohlo by se tak stát užitečným nástrojem i pro zadavatele v rámci postupů pro zadávání veřejných zakázek v EU, včetně produktů a technologií pro 5G. Zmíněný registr by v tomto případě zahrnoval informace využitelné pro hodnocení nabídek, ověřování jejich kvality a pro účely hodnocení důvěryhodnosti evropských a mimoevropských smluvních partnerů, pokud jde o bezpečnost produktů a služeb, které jsou předmětem soutěže, v souladu s doporučením ke kybernetické bezpečnosti sítí 5G ze dne 26. března 2019. Registr by měl rovněž zajišťovat, aby v něm obsažené informace byly zpřístupněny takovým způsobem, aby se zamezilo jakékoli diskriminaci.
3.7.

sociální kompetence . Studenti by měli být vedeni k tomu, aby tyto své kompetence zdokonalovali v průběhu celého života, tím, že budou rozvíjet schopnost učit se a aktivně se zapojí do společnosti, budou poznávat odlišné kultury, jazyky a způsoby mobility, budou zlepšovat své znalosti v oblasti umění, atd. Tyto kompetence jsou obzvláště důležité, neboť mnohé historické příklady ukazují, že hospodářské a finanční krize přispívají k nárůstu radikalismu. EHSV by proto rád poukázal na to, že je důležité přijmout kroky k dalšímu provádění Prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání (2015) Krize COVID-19 jasně ukázala, že školy mají zásadní význam pro to, aby studenti mohli rozvíjet své. Studenti by měli být vedeni k tomu, aby tyto své kompetence zdokonalovali v průběhu celého života, tím, že budou rozvíjet schopnost učit se a aktivně se zapojí do společnosti, budou poznávat odlišné kultury, jazyky a způsoby mobility, budou zlepšovat své znalosti v oblasti umění, atd. Tyto kompetence jsou obzvláště důležité, neboť mnohé historické příklady ukazují, že hospodářské a finanční krize přispívají k nárůstu radikalismu. EHSV by proto rád poukázal na to, že je důležité přijmout kroky k dalšímu provádění(2015) ( 20 ) a uplatňovat jej na účastníky vzdělávání všech věkových skupin.
3.5.

Je třeba poukázat na to, že systém e-CODEX se neomezuje pouze na e-justici. S ohledem na budoucí vývoj EHSV doporučuje zahrnout do tohoto nařízení ustanovení, které by umožnilo další využití tohoto systému jinými orgány veřejné správy, včetně například přenosu záznamů elektronického zdravotnictví. Využívání systému e-CODEX nad rámec e-justice přispěje k zajištění jeho dlouhodobého používání a pobídne členské státy k provedení nezbytných investic do vlastní infrastruktury. Vzhledem k tomu, že tento návrh upravuje pouze aspekty justice, byly by k tomu zapotřebí další legislativní návrhy.
3.4

Do této ekologické transformace by měly být zapojeny malé a střední podniky, aniž by to příliš zvýšilo administrativní zátěž.
2.11.1.

EHSV souhlasí s Evropskou komisí, že vzhledem k rychle se vyvíjejícím technologickým možnostem a k potřebě flexibilního koncipování studií, která s tím souvisí, by namátkově kontrolované studie, (v ideálním případě) zahrnující srovnávací léčivé prostředky a cílové ukazatele, měly být i nadále považovány pro účely registrace za nejlepší normu. Výjimky by měly být stanoveny pouze ve zvláštních případech a měly by být náležitě odůvodněny. V případech, kdy se generování údajů přesune až do fáze po registraci, je nutno zajistit, aby nedocházelo k přenášení nákladů, které jsou s tím spojeny, z farmaceutických společností do veřejného sektoru nebo k ohrožení bezpečnosti pacientů v důsledku předčasné registrace. Při stanovování cen by měla být zohledněna skutečnost, že není k dispozici dostatek údajů, a musí být proto vytvořeny další.
2.2.

Posouzení dopadů k plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030 obsahuje projekci, že do roku 2030 by se mělo přes 80 % elektřiny vyrábět z obnovitelných zdrojů a že splnění cíle v oblasti klimatu do roku 2050 vyžaduje, aby větrná energie na moři dosáhla předpokládané kapacity 300 GW, jež bude muset být doplněna o přibližně 40 GW energie z oceánů. Strategie, o níž toto stanovisko pojednává, naznačuje, jakým způsobem toho EU může dosáhnout.
„1.6. EHSV podporuje návrh, který předpokládá určení vnitrostátních orgánů, které budou zajišťovat odpovídající kontrolu nové právní úpravy, a v této souvislosti připomíná, že provádění pravidel, jež jsou předmětem návrhu Komise, by mohly zajišťovat orgány pro ochranu osobních údajů, které v členských státech již fungují, a využívat přitom nabytých zkušeností, aniž by bylo nutné zřizovat orgány nové. 4.9. EHSV plně podporuje určení vnitrostátních orgánů (články 12 a 20) odpovědných za řádnou kontrolu účinnosti nové právní úpravy Komise a souhlasí s požadavky, které tyto orgány budou muset splňovat na základě článku 23. Aniž by v tomto ohledu byla dotčena organizační svoboda členských států, EHSV upozorňuje, že stávající orgány pro ochranu osobních údajů mají v této oblasti významnou technickou a regulační odbornost. Tyto orgány by tak mohly zajistit provádění předpisů, které jsou předmětem návrhu Komise, aniž by bylo nutné zřizovat nové orgány.“
4.10.

EHSV vítá, že je obecně kladen důraz na rozvoj příslušných dovedností potřebných k ochraně proti kybernetickým hrozbám. V boji kybernetickým hrozbám však pro většinu evropských firem a zejména pro malé a střední podniky představuje nadále velký problém prohlubující se nedostatek dovedností. EHSV se domnívá, že tento nedostatek dovedností lze řešit pouze prostřednictvím celounijního nástroje pro profesní dráhu v oblasti kybernetické bezpečnosti, který jednotlivcům pomůže vytyčit, vybudovat a nasměrovat potenciální profesní dráhu v oblasti kybernetické bezpečnosti tím, že jim umožní lépe pochopit, jaké znalosti, dovednosti a schopnosti jsou potřebné k tomu, aby nastoupili kariéru v odvětví kybernetické bezpečnosti, přešli na tuto dráhu nebo v ní postoupili. Tento nástroj by měl rovněž zahrnovat specifické programy, které by se zabývaly dostupností a rozmanitostí v oblasti kybernetické bezpečnosti. Pro podporu celounijního nástroje pro profesní dráhu v oblasti kybernetické bezpečnosti se za zásadní považuje úloha institucí odborného vzdělávání a přípravy. Kromě toho by se EU měla intenzivněji zaměřit na společné výzkumné iniciativy (v rámci EU i mimo ni), aby inkluzivním způsobem připravila vyškolené a kvalifikované odborníky v oblasti kybernetické bezpečnosti, a to vzhledem k tomu, že úloha technologie při vytváření inkluzivnějšího pracoviště a společnosti se neustále vyvíjí. V neposlední řadě by se mělo aktivně uvažovat o tom, že je třeba motivovat studenty k tomu, aby si zvolili studium v oboru kybernetické bezpečnosti, a to prostřednictvím poskytování stipendií pro bakalářské, magisterské a doktorandské obory zaměřené na kybernetickou bezpečnost výměnou za to, že budou po absolvování studia pracovat v orgánech a agenturách EU i veřejných službách v celé EU.
3.3.

V prohlášeních organizací zastupujících zaměstnavatele a zaměstnance obchodních podniků na evropské úrovni jsou předkládány návrhy, v nichž si tyto organizace nárokují právo do této oblasti zasahovat. Evropská konfederace odborových svazů (EKOS) tedy v této oblasti podporuje sociální dialog, a to jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni. Sdružení SMEUnited je toho názoru, že vlády by měly pověřit řízením učňovské přípravy sociální partnery. Konfederace BUSINESS EUROPE se zasazuje o to, aby sociální partneři rozvíjeli potřeby týkající se programů odborné přípravy a aby byla vedena společná jednání s poskytovateli odborné přípravy v oblasti odborné přípravy zaměstnanců.
3.2.4

EHSV by rád započal diskuze o tom, jak posílit znalosti o právu duševního vlastnictví a jeho správě ve vzdělávacím systému EU. Základní znalosti a povědomí o správě práv duševního vlastnictví by měly být zahrnuty do středního a vysokoškolského vzdělávání a do studijních plánů by měly být zahrnuty hloubkové znalosti o právu duševního vlastnictví v obchodních i technických a mnoha dalších oborech. Správa práv duševního vlastnictví by měla být nabízena jako samostatný předmět v rámci vysokoškolského vzdělávání. EHSV je přesvědčen, že posílení dostupných znalostí může posílit využití ochrany duševního vlastnictví.
4.1.8.

Strategie avizuje větší investice do inovativních technologií. Jde o velkou příležitost podpořit výzkum v oblasti zhodnocení výrobků z průmyslového odpadu, zejména zemědělsko-potravinového , jehož obrovský potenciál omezují nedostatečné investice. Právní požadavky na zhodnocení výrobků ze zemědělsko-potravinového odpadu jsou však ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ i ve strategiích pro udržitelné chemické látky téměř opomenuty. Obzvláště znepokojivé jsou například otázky jako výskyt farmaceutických reziduí v upravené chlévské mrvě používané jako hnojivo, opětovné používání upravených odpadních vod k zavlažování plodin a rezidua léčivých přípravků a pesticidů, herbicidů a insekticidů v optimalizovaném potravinovém odpadu, neboť tyto bioaktivní látky by se mohly rozšířit do celého životního prostředí a vyvolat nepříznivé účinky na ekosystémy. Je proto třeba je identifikovat, vyhodnotit a regulovat. Lidské populace by mohly být postiženy nejen tím, že jsou těmto látkám vystaveny, ale také prostřednictvím spotřeby, neboť tyto látky se mohou v potravinovém řetězci bioakumulovat a zvyšovat svůj výskyt.
1.13.

EHSV se domnívá, že platformy disponují důležitými údaji, které by celní orgány mohly využít, ale potřebovaly by zvláštní investice do IT softwaru, jako jsou automatizované robotické systémy. Měly by jim být poskytnuty finanční prostředky na shromažďování údajů, které by jinak nepotřebovaly. EHSV však vítá současnou revizi úlohy a povinností internetových tržišť ze strany Komise.
4.5.

Opatření jednotného portálu musí jít ruku v ruce s modernizací celnictví a celních orgánů. Bylo by nesmírně užitečné, pokud by byla nejprve provedena studie, která by popsala stávající situaci na vstupních branách členských států, a bylo tak možné posoudit potřebu investic do modernizace služeb, které by tak mohly podpořit jednotný portál. Zároveň by mohlo být stanoveno orientační datum pro dokončení vnitrostátní části jednotného portálu.
2.4.

Aby však byla strategie pro rovnost LGBTIQ osob na období 2020–2025 provedena účinně a účelně v celé Evropské unii, musí Evropská komise vytvořit mechanismus pro zajištění operativnosti a sledování s cílem dohlížet na to, zda a do jaké míry je strategie prováděna. V tomto ohledu musí Komise každoročně kontrolovat, zda a do jaké míry evropské orgány a členské státy provedly hlavní priority zmíněné ve strategii. Toto hodnocení by mělo být provedeno v konzultaci s členskými státy a organizovanou občanskou společností.
3.3.3.

Tato harmonizace na evropské úrovni by byla prospěšná pro všechny zúčastněné strany: posílila by se bezpečnost pro spotřebitele, snížilo by se riziko předávkování a z volného pohybu výrobků by těžily jak subjekty, které by mohly uvádět své výrobky na více trhů, tak spotřebitelé, kteří by měli přístup k rozmanitější nabídce.
1.3.

Připomíná, že je důležité, aby byly vnitrostátní registry pro spotřební daně vytvořeny a spravovány tak, aby bylo zajištěno právo na soukromí, pokud jde o informace vkládané do těchto registrů a jimi zpracovávané. Zpracovávání těchto údajů by nemělo přesahovat rámec toho, co je nezbytné a přiměřené pro účely ochrany legitimních daňových zájmů členských států, v souladu se zásadou proporcionality rozpracovanou v judikatuře Soudního dvora.
Rezerva je zcela novým nástrojem a je téměř nemožné posoudit reálný negativní dopad brexitu, EHSV proto doporučuje zřídit v každém členském státě monitorovací výbor. Tyto výbory by měly být složeny ze zástupců sociálních partnerů, nevládních organizací a veřejných institucí podílejících se na provádění rezervy. Měly by se scházet alespoň dvakrát do roka a hodnotit, jak rezerva přispívá ke zmírňování negativního dopadu brexitu. Hlavním účelem výborů by mělo být eliminovat možná rizika, která by mohla vyvstat v procesu provádění, a zároveň zajistit formální zapojení občanské společnosti do tohoto procesu. Je třeba širší (neorganizovanou) veřejnost informovat o pokroku v realizaci plánu provádění a zahrnout do závěrečné zprávy přehled komunikační činnosti. Dále je třeba zajistit koordinaci na úrovni EU, aby byly zachovány rovné podmínky na jednotném trhu, a aktivně do ní zapojit EHSV spolu s Evropským parlamentem.
3.10

Tím, že navrhuje vložit nový odstavec 2a do článku 10a Komise pouze stanoví, že pokud jde o sérii letištních časů přidělených na období od 28. března 2021 do 30. října 2021, budou mít letečtí dopravci v příštím příslušném plánovacím období nárok na stejnou sérii letištních časů, pokud v této sérii využili 40 % letištních časů. To znamená, že dopravci budou muset provozovat i nehospodárné lety s extrémně nízkou mírou vytíženosti až do minimálně 40 %, namísto toho, aby mohli tyto letištní časy vrátit, aniž by hrozilo, že je ztratí. Motivovat letecké společností k létání s téměř prázdným letadlem není slučitelné s cílem Komise minimalizovat škodlivé dopady na životní prostředí. To by bylo možné vyřešit, pokud by letecké společnosti mohly vrátit celé série letištních časů, o nichž vědí, že poptávka po nich bude nízká (např. ve dnech s nízkou provozní vytížeností nebo mimo špičku).
3.2.1.

Co se týče prevence, upozorňuje EHSV zejména na skutečnost, že se jedná o součást boje proti terorismu, v níž může hrát – a již hraje – důležitou roli občanská společnost. Její přínos sahá od posílení pocitu bezpečnosti ve společnosti přes odhalování a prevenci radikalizace až po podporu a monitorování operačních postupů jednotlivých institucí zapojených do boje proti terorismu. Program by proto měl mnohem podrobněji zkoumat rámec a obsah různých forem spolupráce, které lze rozvíjet na všech úrovních společnosti. Spolupráce mezi lidmi nebo mezi skupinami a komunitami může mít prokazatelné a dlouhodobé účinky na snižování rizik a podporu udržitelného začleňování. Program by měl klást větší důraz na tento proaktivní přístup, a nepůsobit pouze reaktivně.
4.11.

Jak již bylo uvedeno, tyto návrhy představují krok správným směrem, neboť posilují úlohu Europolu tak, aby mohl reagovat na měnící se situaci. Europol však bude při své práci i nadále do značné míry závislý na činnostech a opatřeních členských států a na údajích, které shromažďují vnitrostátní donucovací orgány. EHSV se proto domnívá, že by bylo opravdu na místě provést nezávislý přezkum toho, do jaké míry je Europol při plnění svých úkolů a provádění své činnosti účinný (což do značné míry závisí také na účinnosti vnitrostátních donucovacích orgánů). Tento přezkum, který by případně provedla skupinka vysoce postavených příslušníků justice a policejních sil ve výslužbě, by se měl zaměřit rovněž na to, jaký vliv mají vnitrostátní postupy v oblasti prosazování práva a shromažďování údajů na analýzy a posouzení, které vypracovává Europol, a jaký vliv mají následně tyto analýzy a posouzení na činnost v oblasti prosazování práva na vnitrostátní úrovni. V rámci tohoto přezkumu by měly být zohledněny také názory občanské společnosti, sociálních partnerů a příslušných zúčastněných subjektů, a to zejména těch skupin a jednotlivců, jejichž životy by mohly být činnostmi v oblasti prosazování práva nesprávně nebo neoprávněně ovlivněny.
3.11.

EHSV vyjádřil ve svých předchozích stanoviscích (z roku 2011 a 2015) značné pochyby ohledně vhodnosti zavést specifický cíl pro přechod na jiné druhy dopravy, tj. že 30 % silniční nákladní dopravy na vzdálenost nad 300 km by mělo být do roku 2030 převedeno na jiné druhy dopravy, jako např. na železniční či lodní dopravu, a do roku 2050 by to mělo být více než 50 %. Z prvků hodnocení jasně vyplývá, že ke změnám v rozložení dopravy doposud nedošlo. EHSV v tomto ohledu souhlasí s tvrzením obsaženým v usnesení Evropského parlamentu z roku 2015 o provádění plánu, že strategie přechodu na jiný druh dopravy obsažená v plánu není úspěšná, a proto je třeba zlepšit udržitelnost všech druhů dopravy a hledat řešení spočívající v kombinování různých druhů dopravy. Zelená dohoda pro Evropu a její cíl snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů v dopravě o 90 % nastavují nové podmínky, aniž by poskytly odpovědi na praktické otázky, které tato nová ambice vyvolává.
2.6.

Podle názoru EHSV mají pro plán klíčový význam demografické a ekonomické důsledky. Demografické stárnutí evropské populace je výsledkem nízké míry plodnosti na jedné straně a prodlužování střední délky života lidí na straně druhé, což v dlouhodobém horizontu bude také výzvou pro systémy zdravotní péče v celé EU. To souvisí i se zvýšeným rizikem vzniku rakoviny s přibývajícím věkem. Je třeba přijmout rozhodná opatření k zajištění podmínek přispívajících k zachování dobrého zdraví evropských občanů až do stáří. Cestou k dosažení tohoto cíle by měla být opatření nastíněná v plánu, jako např. nový přístup k prevenci a léčbě rakoviny a péči o onkologické pacienty. Plán by měl podléhat ustanovení o inventuře/přezkumu prováděných každé dva roky a měl by zahrnovat společné ukazatele pro všechny členské státy EU.
1.16.

Výbor navrhuje, aby na každý fond (na který se vztahuje nařízení o společných ustanoveních) dohlížely monitorovací výbory zahrnující nezávislé organizace občanské společnosti, národní instituce pro lidská práva a obránce lidských práv. Všechny tyto občanské subjekty by měly mít možnost promlouvat do rozdělování a správy prostředků z těchto fondů. EHSV vyzývá Komisi, aby přihlédla k doporučením plynoucím z jeho usnesení „Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost – co se osvědčilo a co nikoliv?“, vydaného v únoru 2021.
1.7

Znění čl. 26 odst. 4 písm. b) by mělo být změněno na „finančních příspěvků členů a přispívajících partnerů společného podniku na provozní náklady;“. Úloha přispívajících partnerů není jasná, a to z hlediska jejich zapojení do činnosti nebo do správy společných podniků, z hlediska přínosů plynoucích z poskytnutí finančního příspěvku atd.
4.8.

EHSV vidí i další hospodářské přínosy vyplývající z výzkumu a inovací v metrologii, konkrétně omezení selhání trhu, snížení transakčních nákladů a zvýšení celkové hospodářské účinnosti. Zlepšená a harmonizovaná měření a normy by mohly hrát důležitou úlohu v účinném fungování jednotného trhu. Tento trh by fungoval daleko účinněji nebo účelněji, pokud by občané EU měli dostatečné informace o produktech, které jsou na jednotném trhu dostupné. Informační asymetrie mezi kupujícími a prodávajícími je jedním z nejobvyklejších zdrojů selhání trhu, k němuž dochází, pokud kupující nemůže s vysokou mírou přesnosti určit kvalitu produktu. Poskytnutím pokročilejšího měření a norem mohou kupující – existují-li dohodnuté normy – měřit kvalitu produktu, a díky tomu rozlišovat mezi produkty nižší a vyšší kvality. To pak odstraňuje informační asymetrii a napravuje existující selhání trhu, čímž se zvyšuje účinnost jednotného trhu.
6.2.1.

Vytvoření otevřeného a vhodného prostředí pro občanskou společnost v Evropě — Občanský prostor by měl tvořit konkrétní pilíř/oddíl zprávy o právním státu a měla by mu být věnována větší pozornost, včetně důkladného posouzení občanského prostoru v jednotlivých členských státech, přičemž by měly být zohledněny jeho různé prvky, jejich vzájemné propojení a jejich dopad na politický systém a právní stát. — Komise by měla na základě stávajícího mezinárodního práva (12) a podrobnějších pokynů (13) a ve spolupráci s občanskou společností vytvořit soubor zásad na obranu a podporu občanského prostoru v EU a jejích členských státech. To by mělo obsáhnout 1) svobodu sdružování; 2) právo působit bez vměšování státu; 3) svobodu projevu; 4) právo na spolupráci a komunikaci; 5) právo na veřejné informace, 6) právo na svobodu pokojného [[[shromažďování; 7) právo hledat a zabezpečit zdroje; 8) povinnost ochrany ze strany státu; 9) akademickou svobodu; 10) filantropickou činnost. Je třeba posoudit možné negativní vedlejší účinky stávajících a nových právních předpisů a jejich provádění (tj. právní předpisy týkající se praní peněz a transparentnosti by měly vycházet z posouzení rizik a měly by být přiměřené). — Komise by měla do svého organigramu zahrnout pracovníky, kteří budou v rámci své agendy kontaktní osobou pro občanský dialog, a měla by vybízet členské státy, aby posilovaly struktury občanského dialogu a podporovaly jejich vytváření tam, kde ještě neexistují, a to za použití prostředků z evropských fondů. — Program Občané, rovnost, práva a hodnoty by měl být přístupný evropským, celostátním a místním organizacím občanské společnosti ve všech členských státech, včetně aktivistů v oblasti lidských práv, kteří si přejí prosazovat a chránit základní hodnoty EU. Financování v rámci tohoto programu by mělo pokrýt provozní náklady a řešení sporů, budování kapacit, činnosti v oblasti dohledu a spolupráci na úrovni EU. — Program Erasmus+ by měl umožnit výměny mezi organizacemi občanské společnosti a mezi sociálními partnery za účelem vzájemného učení a výměny osvědčených postupů.
2.3.

Výše uvedené nařízení proto bylo pozměněno nařízením (EU) 2020/1040, které stanoví odložení určitých lhůt, jež výrobci nemohli dodržet, aniž by utrpěli vážné ekonomické škody, kvůli nečekaným narušením v dodavatelském řetězci. Výrobcům byla poskytnuta dodatečná lhůta v délce dvanácti měsíců pro výrobu a uvádění na trh strojů vybavených přechodnými motory o výkonu v rozsahu 56 kW až 130 kW, jejichž výroba měla být dokončena do 30. června 2020 a uvedení na trh mělo proběhnout do 31. prosince 2020.
4.1.5.

Na základě nadcházejícího cíle evropské záruky pro děti je důležité doporučit, aby členské státy podporovaly větší přístup ke vzdělávání pro migrující děti tím, že zajistí, aby imigrační řízení nenarušovalo vzdělávání dětí nebo obecněji nezasahovalo do jejich práv. Vzdělávání by mělo posoudit a naplnit individuální potřeby migrujících dětí se zdravotním postižením nebo jiné potřeby a přiměřeně se jim přizpůsobit s cílem usnadnit rozvoj jejich osobnosti, talentu a tvořivosti a jejich duševních a fyzických schopností, a to do nejvyšší možné míry.
2.8.

Regulace kybernetického prostoru by měla co nejlépe obstát v budoucnosti a měla by být co nejvíce technologicky neutrální. To zajistí jasnost a tržní příležitosti pro všechny se zaměřením na ochranu a bezpečnost spotřebitelů.
4.1.

Pro účely čl. 3 odst. 6 by měla být věnována větší pozornost zapojení orgánů dotčených členských států do rozhodování. Domníváme se, že orgány členských států by měly mít právo předložit Komisi žádost týkající se vydání rozhodnutí podle odstavce 6 a Komise by měla mít odpovídající povinnost žádost projednat a případně umožnit dotčenému členskému státu přijmout předběžná opatření v očekávání rozhodnutí Komise. Pro účely rozhodnutí by Komise měla rovněž požádat o stanovisko všechny členské státy, v nichž je možný strážce činný.
1.10.

EHSV by závěrem rád upozornil na některé možné nežádoucí účinky nového návrhu. Navrhovaná úloha Komise v oblasti provádění týkající se některých hlavních konceptů směrnice o DPH by mohla ztížit rozlišení mezi rozsahem nových pravomocí Komise na jedné straně a na straně druhé tím, co bude skutečně představovat změnu směrnice o DPH. Taková nejistota by mohla v budoucnu případně zabránit dosažení nezbytné jednomyslné dohody o změně směrnice o DPH v Radě.
3.30.

Je rovněž nutné zajistit poskytování on-line služeb, jako je obnova průkazu totožnosti, vystavení elektronických soudních osvědčení, dokladů osvědčujících osobní stav nebo dokonce výpisů z trestního rejstříku, jakož i nahlížení do soudních jednání on-line, neboť to umožní nejen omezit cesty do míst, kde jsou služby poskytovány, ale také nabízet tyto služby i v případě, že musí být tato místa uzavřena.