Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství /* KOM/2005/0181 konecném znení - CNS 2005/0090 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.5.2005 KOM(2005) 181 v konečném znění 2005/0090 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ZPRÁVA KOMISE RADĚ a EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zpráva o použití ustanovení nového finančního nařízení (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI Nová verze finančního nařízení byla jednomyslně přijata Radou v červnu 2002 po úspěšně uzavřeném dohodovacím řízení s Evropským parlamentem. K jejímu vypracování podstatnou měrou přispěl i Účetní dvůr. V prosinci 2002 přijala Komise po rozsáhlých konzultacích s ostatními orgány prováděcí pravidla nové verze finančního nařízení. Obě nařízení, která se dotýkají všech orgánů, vstoupila v platnost dnem 1. ledna 2003. Finanční nařízení se přezkoumává každé tři roky, popřípadě vždy, jakmile vyvstane nutnost jeho přezkumu. Při přijetí nového finančního nařízení v roce 2002 včlenila Komise do zápisu ze své schůze prohlášení, jímž „se zavazuje předložit do 1. ledna 2006 zprávu o plnění nového finančního nařízení, zvláště o zrušení centralizovaných kontrol ex ante a v případě potřeby předložit Radě vhodné návrhy“ . Tato zpráva tvoří součást přílohy. 2. Hlavní cíle přezkumu prováděného Komisí - Zvýšit účinnost a průhlednost uplatňování těchto předpisů. V řadě případů není nutno předpisy měnit, ale je zapotřebí vyjasnit jejich výklad a užití. - Pro smlouvy a granty zjednodušit procesní požadavky a požadavky na dokumentaci (zejména u grantů s nízkou hodnotou) a zajistit,aby požadavky byly úměrné příslušným nákladům a rizikům. Tento proces zjednodušování byl zahájen probíhajícím („urychleným“) přezkumem prováděcích pravidel; bude dále doplněn řádným přezkumem prováděcích pravidel spojeným s přezkumem finančního nařízení. - U grantů zjednodušit požadavky na předchozí ověření i finanční a právních záruky: zajistit, aby tyto požadavky i administrativní zátěž příjemců byly úměrné jejich nákladům a rizikům. - Vyjasnit a zpřehlednit pravidla pro správu prostředků. 3. Obecný přístup k přezkumu 3.1. Rozsah Podle názoru Komise lze těchto cílů dosáhnout bez dotčení stability základních zásad, konceptů a struktury finančního nařízení; Komise doufá, že ostatní orgány budou s tímto názorem souhlasit. Stabilní předpisy jsou nezbytné pro řádné finanční řízení . Navíc finanční předpisy kladou požadavky i na příjemce grantů a subjekty, s nimiž byly uzavřeny smlouvy. Mění-li se pravidla příliš často nebo bez dostatečného důvodu, může to mít negativní dopad na takovéto příjemce nebo smluvní strany a na celkovou pověst Evropské unie. Přezkum je tudíž nutno provádět jen v omezeném měřítku. 3.2. Časový plán Cílem je dosáhnout dohody o změnách tak, aby mohly vstoupit v platnost k 1. lednu 2007. K tomuto datu vstoupí rovněž v platnost finanční rámec na období 2007–2013. Prováděcí pravidla budou též změněna; nová prováděcí pravidla musí být rovněž přijata do uvedeného data. Po přijetí nových nařízení musí následovat přiměřené legisvakanční období, aby měly orgány a útvary dostatek času k přípravě na příslušné změny, než tato nařízení vstoupí v platnost. 4. metody A KRITERIA, JEž KOMISE POUžILA PřI PřEZKUMU Při zkoumání, které změny jsou naprosto nezbytné, uplatnila Komise přísná kriteria. Finanční jednotky všech oddělení Komise předložily v červnu 2004 ze své vlastní iniciativy zvláštní správu, v níž popsaly své obtíže s platnými předpisy. Také ostatní orgány předložily svá doporučení. Komise zamýšlí konzultovat přiměřeným způsobem „osoby, které mají zvláštní zájem“ na politikách ES, jichž se tyto předpisy dotknou. Komise vzala v úvahu tyto faktory: a) Změny právních předpisů přicházejí v úvahu jen v případě problémů, které nelze vyřešit jinak . Je-li to možné, měla by se použít jiná řešení , například výkladové poznámky nebo správní opatření. b) N epřijatelné jsou změny právních předpisů odporující vnitřním reformám nebo oslabující kterékoliv z jejich klíčových prvků, . c) Legislativní změny by měly být navrhovány pouze v případech, kdy dochází ke skutečným potížím . Jakákoliv navrhovaná změna by měla: - usnadnit plnění povinnosti Komise vyplývající ze Smlouvy – plnit rozpočet a uskutečňovat cíle svých politik; - přispět ke zlepšování či zajišťování řádného finančního řízení; - zvýšit ochranu finančních zájmů EU před podvody a jiným nezákonným jednáním; - přispět k dosažení cíle pozitivního prohlášení o věrohodnosti. 5. Potřebné změny 5.1. Rozpočtové zásady a) Jiné právní akty týkající se plnění rozpočtu musí být v souladu s finančním nařízením. Tato zásada musí být posílena (článek 2 finančního nařízení). b) Zásada správnosti rozpočtu (článek 5 finančního nařízení) tak, aby byly existující právní závazky kryty přiměřenými prostředky z položek rozpočtu. c) S ohledem na zásadu jednotnosti rozpočtu je nutno zjednodušit předpisy o úrocích z předfinancování (čl. 5 odst. 4 finančního nařízení). V současné době platí pravidlo, že předfinancování a úroky, které z něj plynou, náleží Společenství a úrok musí být uhrazen alespoň jednou ročně. Tento předpis platí pouze pro granty v rámci řízení na ústřední úrovni útvary Komise (článek 3 prováděcích pravidel). To nadměrně zatěžuje správu těchto programů, neboť pro správu inkasních příkazů musí být k dispozici vnitřní správní zdroje. Navrhuje se proto kompenzace úroků oproti částkám závěrečných plateb příjemcům. Tím se vyhoví zásadě, že částky předfinancování náleží Společenství a že se úroky z něj plynoucí zachytí v jeho účetnictví. Omezení platnosti obecného pravidla by nemělo být upraveno v prováděcích pravidlech, ale přímo ve finančním nařízení. d) S přihlédnutím k zásadě ročního rozpočtu je nutno zajistit větší efektivnost a průhlednost, aby bylo možno reagovat na tyto potřeby: - Přenášení nerozlišených položek by mělo být výjimečně povoleno v případě výdajů na přímé platby zemědělcům. - Závazky předem uskutečněných výdajů by měly být počínaje dnem 15. prosince roku n-1 ve výjimečných případech schvalovány k financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci ve smyslu článku 110 finančního nařízení. - Omezení maximální výše závazků předem uskutečněných výdajů ze záruční sekce EZOZF (počínaje 15. listopadem roku n-1) ke krytí běžných správních výdajů (financovaných z rozpočtu roku n) je nutno zrušit (čl. 150 odst. 3 finančního nařízení). V rámci nového Evropského záručního fondu (KOM(2004) 489), budou žádosti o platby přijímány převážně jen počátkem rozpočtového roku n. - Nerozlišené položky k financování veterinárních opatření , jež byly dosud poskytovány ze záruční sekce EZOZF, musí být převedeny na rozlišené položky, které lépe vyhovují víceleté povaze těchto výdajů (čl. 149 odst. 1 finančního nařízení). e) Při uplatnění zásady obecnosti by měly být do seznamu účelově vázaných příjmů doplněny dva případy (článek18): - příspěvky, které mohou členské státy věnovat ad hoc na programy v oblasti vnějších vztahů; - výnosy z prodeje vozidel, zařízení atd. f) Podle současných pravidel si musí Komise před přijetím jakýchkoliv příspěvků (čl. 19 odst. 2) vyžádat schválení rozpočtového orgánu. Zbytečným a zdlouhavým procedurám by se zabránilo omezením tohoto požadavku na schvalování příspěvků, jejichž přijetí je spojeno se značnými náklady. g) V souvislosti se zásadou specifikace rozpočtu by měla být zjednodušena a zprůhledněna tato pravidla převodů položek, jež se v praxi projevila jako těžkopádná nebo nejasná: - Postup oznamování (články 22 a 23): ze současných ustanovení nevyplývá počátek běhu lhůty rozhodnutí rozpočtového orgánu, a proto je nutné tato ustanovení odpovídajícím způsobem změnit. - Za účelem zvýšení efektivnosti by mělo být Komisi umožněno nezávisle rozhodovat o převodech z rezervy v případech, kdy pro daný postup neexistuje v době sestavení rozpočtu žádný základní právní akt, ale má být přijat v průběhu roku (čl. 23 odst. 1 nové písmeno d)). - Předpisy pro převody správních položek by měly být přizpůsobeny nové struktuře sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting – ABB). 5.2. Metody správy (články 53–57) a) Omezení sdíleného řízení na EZOZF a strukturální fondy by mělo být zrušeno, aby se vyhovělo současné praxi založené na platných nařízeních i návrzích základních právních aktů, které vstoupí v platnost po roce 2006. b) Co se týče společného řízení s mezinárodními organizacemi, musí být definice a požadavky vyjasněny a doplněny v souladu s operativními potřebami. c) Podmínky a kritéria použití vnitrostátních veřejnoprávních subjektů („ vnitrostátní orgány “) by měly být zjednodušeny, aby se usnadnilo jejich užití; rozsah jejich působnosti by měl být rozšířen na mezinárodní veřejné subjekty. d) Specifický případ zvláštních poradců/vedoucích misí jmenovaných Radou za účelem správy určitých akcí v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) je nutno právně upravit jako zvláštní případ nepřímého řízení na ústřední úrovni. e) Zákaz přenosu úkolů při plnění rozpočtu na soukromoprávní subjekty by měl být změněn, neboť se prokázalo, že je tento zákaz zbytečně přísný. f) V neposlední řadě musí být s ohledem na potřebu společného kontrolního rámce posíleny kontroly prováděné Komisí v oblasti decentralizovaného nebo nepřímo centralizovaného řízení, popřípadě sdíleného řízení, zejména vložením ustanovení upravujících povinnosti členských států při použití sdíleného řízení. 5.3. Účastníci finančních operací Vztahy mezi interním auditorem Komise a agenturami (finanční nařízení) musí být nově upraveny (článek 185 finančního nařízení). Agentury musí jmenovat vlastního interního auditora podřízeného řídícímu výboru, zatímco interní auditor Komise je podřízen kolegiu pro procesní postupy a systémy Komise. Je potřeba upřesnit povinnosti účetního při ověřování účetních závěrek sestavených na základě finančních informací, jež mu předloží schvalující osoby. 5.4. Vymáhání pohledávek (články 72–73b) Předpisy upravující vymáhání pohledávek by měly být zpřesněny a zpřísněny . a) K posílení mechanismu vymáhání pohledávek by mělo být (v článku 72 finančního nařízení) stanoveno, že se na pohledávky Společenství vztahuje rovněž použití nástrojů přijatých na základě článku 65 Smlouvy o ES (ustanovení o soudní spolupráci v občanskoprávních záležitostech s přeshraničním prvkem). b) Vymáhání pohledávek Společenství by mělo být členskými státy prováděno stejně jako vymáhání vlastních daňových pohledávek na jejich výsostném území a tyto pohledávky by měly mít stejnou přednost . c) Jak ukazují praktické zkušenosti útvarů Komise, neplatí pro Společenství na rozdíl od mnohých vnitrostátních právních řádů žádné promlčecí lhůty znemožňující po uplynutí určité doby uplatnění finančních pohledávek. Zavedení takovéto promlčecí lhůty odpovídá zásadě řádného finančního řízení a rovného zacházení s hospodářskými subjekty. Táž pětiletá promlčecí lhůta je již stanovena pro pokuty a periodické sankční platby, a to nařízením Rady o provádění pravidel hospodářské soutěže. 5.5. Zadávání veřejných zakázek a uzavírání smluv Jedním z hlavních cílů, které byly dosaženy finančním nařízením přijatým v roce 2002, bylo provedení směrnic ES o zadávání veřejných zakázek , takže nyní platí pro členské státy stejné normy jako pro orgány Společenství. Poté, co byla v roce 2004 přijata nová směrnice ES o zadávání veřejných zakázek, musí být finanční nařízení změněno v těchto bodech: a) Musí být dána možnost prohlásit proces zadávaní veřejné zakázky za tajný . b) Je nutno rozlišovat mezi nejzávažnějšími důvody vyloučení a jinými důvody, které jsou spojeny s nižším finančním rizikem: u nejzávažnějších důvodů musí být vyloučení povinné, u ostatních důvodů by měl mít zadavatel možnost rozhodnout v případě nutnosti o vyloučení na základě posouzení rizik. Na základě konkrétních zkušeností jsou považovány za nutné tyto změny: a) Možnost sdílet společnou databázi s údaji o zájemcích nebo uchazečích, u nichž existuje důvod vyloučení podle článků 93 a 94 finančního nařízení. b) Rozšíření zjednodušených pravidel zadávání zakázek vnějším znalcům přibíraným za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci (články 91 a 97 finančního nařízení). c) Vyjasnění povinností orgánů pozastavit zadávací řízení nebo provádění smlouvy v případech podvodu a v obdobných situacích. 5.6. Granty Předpisy musí být zjednodušeny : to platí především pro předpisy o kontrolách a zárukách, které musí být přiměřené finančním rizikům. a) Rozsah užití ustanovení hlavy o grantech (hlava VI první části finančního nařízení) musí být vyjasněn (článek 108 finančního nařízení), zejména co se týče financování zahrnujícího agendu půjček a finanční účasti . b) Úprava zadávání veřejných zakázek musí obsahovat výslovný odkaz na zásadu proporcionality . c) Je nutno vyjasnit rozsah platnosti pravidla neziskovosti a příslušného propojení mezi finančním nařízením a prováděcími pravidly. d) Za jistých podmínek neumožňuje povaha akce možnost volby při výběru příjemce. Tento případ by měl být tudíž zapracován do článku 110 finančního nařízení. e) Na stejnou akci by měl být témuž příjemci poskytnut pouze jeden grant . Některé základní právní akty však umožňují kombinované financování, neboť se považuje za užitečné například doplnění strukturálních fondů prostředky z jiných programů (například programů TEN). Mělo by být rovněž jasně stanoveno, že tytéž náklady nelze za žádných okolností financovat dvakrát (článek 111 finančního nařízení). f) V případě poskytování grantů na provozní náklady je pravidlo stanovící povinnost podepsat příslušnou dohodu o financování ve lhůtě čtyř měsíců od počátku rozpočtového roku příjemce zbytečně nepružné. Jelikož existují přísná pravidla pro poskytování finanční podpory se zpětnou platností, nepředstavovalo by prodloužení této lhůty na šest měsíců žádný problém (článek 112 finančního nařízení). g) Použití paušálních plateb je třeba povolit na úrovni finančního nařízení společně s užitím tradičnější metody poměrného uhrazení skutečně vzniklých nákladů (nový článek 113a). h) Některá omezení způsobilosti příjemců by měla být zrušena (článek 114 finančního nařízení), aby bylo možno poskytovat granty fyzickým osobám a určitým typům sdružení bez právní subjektivity . i) Ustanovení o vyloučení z procesu poskytování grantů by mělo obsahovat stejné rozlišení podle stupně závažnosti důvodu vyloučení (článek 114 finančního nařízení) jako u zadávání veřejných zakázek (viz 5.6, pododstavec 1 písm. b) výše). j) Výslovně musí být upraven případ, při němž je pro provádění akce zapotřebí poskytnout finanční podporu třetím stranám, . 5.7. Účetnictví V hlavě VII první části (články 121–138 finančního nařízení) se nenavrhují žádné podstatné změny . Navíc by zde měla být upravena pouze možnost rozšířit rozsah konsolidace v souladu s účetními pravidly ES. 5.8. Oblasti zvláštních politik v druhé části finančního nařízení a) Hlava I: zemědělství. Některé změny byly již osvětleny v oddílu 5.1 (rozpočtové zásady). Kromě toho: - musí být upravena použitá terminologie s ohledem na nový Evropský zemědělský záruční fond ( EZZF ). - V případech, kdy se očekává rozhodnutí o převodu položek lze předběžné závazky uzavřít později než v obecné lhůtě dvou měsíců od obdržení výkazu výdajů členských států. - znění článku 153 finančního nařízení o převodech je nepřesné: měl by zde být obsažen pouze odkaz na postup oznamování stanovený v článku 23. b) Hlava II: Strukturální fondy. - Terminologie musí být v nadpisu a v čl. 155 odst. 1 a 3 přizpůsobena tak, aby specificky odkazovala na strukturální fondy, fond soudržnosti, rybářské fondy a fond rozvoje venkova. - Podle nových základních právních aktů navrhovaných Komisí pro strukturální akce na dobu po roce 2006 se pozastavuje pravidlo o automatickém rušení položek v případech vyšší moci, jež vážně narušuje provádění akcí. V takovém případě pak není nutné opětovné uvolnění položky (opětovná disponibilita). Komise však považuje za vhodné zachovat úpravu pro případ „zjevného omylu“ přičitatelného Komisi (článek 157). To umožní kdykoliv uvolnit položky závazků bez narušení celkového plánování položek na sedmileté období. c) Hlava III: Výzkum V případě rámcových výzkumných programů by měla být výjimečně a za přísně stanovených podmínek dovolena opětná disponibilita zrušených položek závazků; to umožní, aby byly zrušené položky na projekty, které nebyly zcela nebo částečně využity, opětně použity na jiné projekty dostatečné kvality. 5.9. Úřady Interinstitucionálním evropským úřadům je třeba povolit, aby v případech položek vykazovaných v rozpočtu jiných orgánů jednaly jako pověřené schvalující osoby. 5.10. Ústavní smlouva Při předkládání tohoto návrhu vycházela Komise ze současného právního stavu. Jakmile bude ústavní smlouva ratifikována, podá Komise návrh na provedení veškerých nutných změn finančního nařízení. 2005/0090 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o […] kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 279 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 183 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], s ohledem na stanovisko Účetního dvora[3], vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[4] (dále jen „finanční nařízení“) tvoří právní základ reformy finančního řízení. Jeho podstatné prvky by proto měly být zachovány a posíleny. Navíc jsou v něm stanoveny rozpočtové zásady, jež by měly být dodrženy ve všech právních aktech a od nichž by se bylo lze odchýlit jen v nejmenší možné míře. (2) Praxe ukázala, že by měla být rozpočtová pravidla v určitých bodech změněna, aby se usnadnilo plnění rozpočtu a dosažení jeho politických cílů; i procesní pravidla a pravidla o předkládání dokumentace by měla být upravena tak, aby lépe odpovídala příslušným rizikům a nákladům. (3) Všechny změny musí přispívat k dosažení cílů reforem prováděných Komisí, ke zlepšení nebo zajištění řádného finančního řízení a ke zvýšení ochrany finančních zájmů Společenství před podvody a protiprávní činností tak, aby přispívaly k vytváření přiměřených záruk zákonnosti a řádnosti finančních operací. (4) Určité změny jsou nutné proto, že je třeba zohlednit ustanovení, která se týkají plnění příjmů a výdajů rozpočtu, obsažená v právních aktech, jež mají být přijaty na období 2007 až 2013, aby byl zajištěn soulad mezi těmito akty a finančním nařízením. (5) Měla by být posílena zásada, že všechny ostatní právní akty týkající se plnění rozpočtu musí být v souladu s finančním nařízením. (6) V některých bodech se vyžaduje větší účinnost a průhlednost při používání rozpočtových zásad, aby lépe odpovídaly operativním potřebám. (7) S přihlédnutím k zásadě jednotnosti rozpočtu by měly být zjednodušeny předpisy upravující úroky z předfinancování. Administrativní zátěž spojená s vybíráním těchto úroků není úměrná sledovanému cíli a bylo by mnohem účinnější umožnit započítání úroků proti konečné platbě příjemci. (8) S přihlédnutím k zásadě ročního rozpočtu a vzhledem k provozním potřebám by mělo být dosaženo větší pružnosti a průhlednosti. Přenesení položek by mělo být výjimečně povoleno v případě výdajů na přímé platby zemědělcům prováděné z nového Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF). Je třeba povolit zálohové placení výdajů na financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci, aby bylo Společenství schopno přiměřeně jednat, dojde-li ke konci rozpočtového roku k mezinárodní katastrofě. (9) Žádosti členských států o platby realizované na základě nových zemědělských nařízení budou podávány převážně počátkem rozpočtového roku n. Proto by mělo být zrušeno omezení maximální výše závazků předem uskutečněných výdajů EZZF (od 15. listopadu roku n-1) ke krytí běžných správních výdajů (financovaných z rozpočtu roku n) vztahující se k poslednímu přijatému zemědělskému rozpočtu. Text ustanovení o omezení závazků předem uskutečněných výdajů na správní výdaje by měl být změněn tak, aby odkazoval rovněž na položky schvalované rozpočtovým orgánem. (10) Použití nerozlišených položek na veterinární opatření financovaná z EZZF zbytečně ztěžuje provádění takovýchto akcí, zejména v důsledku omezení možnosti přenášení prostředků. Mělo by být tudíž povoleno použití rozlišených položek na tyto výdaje, jelikož by to lépe odpovídalo víceletému průběhu těchto akcí. (11) V souvislosti s uplatňováním zásady obecnosti by měly být do seznamu účelově vázaných příjmů doplněny dva případy. Za prvé (jak je to již dnes možné v oblasti některých specifických výzkumných programů) by mělo být členským státům umožněno věnovat příspěvky ad hoc na projekty v oblasti vnějších vztahů spravované Komisí, a to ve formě účelově vázaných příjmů. Za druhé by výnosy z prodeje vozidel, zařízení a přístrojů, materiálů a vědeckého a technického vybavení, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány z provozu, měly být postaveny na roveň s účelově vázanými příjmy, aby se tak podnítil zájem schvalujících osob dosáhnout při jejich prodeji co nejlepší ceny. (12) V současné době musí Komise získat schválení rozpočtového orgánu před přijetím příspěvků, například darů nebo odkazů, jejichž přijetí je spojeno s finančními náklady. Zbytečným a zdlouhavým procedurám by zabránilo omezením tohoto požadavku pouze na případy příspěvků, jejichž přijetí je spojeno se značnými finančními náklady. (13) V souvislosti se zásadou specifikace rozpočtu by měla být v určitých bodech zjednodušena a zprůhledněna tato pravidla převodů položek, jež se v praxi projevila jako těžkopádná nebo nejasná. Záměrem bylo, aby se článek 22 finančního nařízení vztahoval na jiné orgány než Komisi, pro niž platí zvláštní režim. Uvedené ustanovení by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. (14) Co se týče „postupu oznamování“, Komise a ostatní orgány předkládají své návrhy na převody rozpočtovému orgánu, který v případě, kdy hodlá vznést námitky, může použít běžný postup. V takových případech teoreticky platí pro rozhodnutí rozpočtového orgánu o převodech obecné lhůty. Z ustanovení však nevyplývá, kdy se předpokládá, že počíná běh těchto lhůt, a toto opomenutí by se mělo napravit. (15) Za účelem zjednodušení správy vlastních rozpočtů by mělo být všem orgánům, kromě Komise, umožněno provádět převody položek mezi články téže kapitoly bez předchozího oznámení rozpočtovému orgánu. (16) Za účelem zvýšení efektivnosti by mělo být Komisi umožněno nezávisle rozhodovat o převodech z rezervy v případech, kdy pro daný postup neexistuje v době sestavení rozpočtu žádný základní právní akt ve smyslu článku 49 finančního nařízení, ale takový předpis má být přijat v průběhu roku. (17) Pravidla musí být posílena pro převody správních položek Komisí by měly být přizpůsobeny nové struktuře sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting – ABB). „Postup oznamování“ by tudíž měl být omezen na převody mezi články kapitoly správních výdajů každé hlavy, které tvoří více než 10 % položky na příslušný rok. O převodech mezi články různých hlav, z nichž se financují výdaje stejné povahy by však měla Komise rozhodovat nezávisle. (18) Články 26, 45 a 46 finančního nařízení by měly být změněny z důvodu zrušení rezervy na půjčky a záruky za půjčky Společenství poskytnuté třetím zemím a přijetí nového mechanismu financování Záručního fondu pro vnější vztahy. (19) Pokud jde o postup sestavování a předkládání rozpočtu, ukázalo se, že je požadavek stanovený v článku 29 –finančního nařízení zveřejnit rozpočet do dvou měsíců od jeho schválení – nerealistický: tříměsíční lhůta by byla přiměřenější. Aby byl právně upraven jeden z klíčových prvků ABB, měl by být pojem přehledu činnosti vložen do článku 33. V článku 46 týkajícím se obsahu rozpočtu by měly být souhrnné výkazy časového rozpisu plateb zařazeny do pracovních dokumentů připojených k předběžnému návrhu rozpočtu, nikoliv k rozpočtu samotnému, neboť nejsou důležité pro rozpočtový proces a představují zde zbytečnou zátěž. (20) Pokud jde o správu a řízení, mělo by být v čl. 53 odst. 3 finančního nařízení vypuštěno omezení sdíleného řízení Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu a strukturálních fondů, protože napříště budou podle této zásady spravovány i další programy. Požadavky na společné řízení stanovené v čl. 53 odst. 7 je nutno upřesnit. Měly by být zjednodušena kritéria použití vnitrostátních veřejnoprávních subjektů stanovená v článku 54, aby se usnadnilo jejich užití, a rozsah působnosti těchto ustanovení by měl být rozšířen na mezinárodní veřejné subjekty. V článku 54 je rovněž nutno vyjasnit zvláštní případ zvláštních poradců nebo vedoucích misí jmenovaných Radou za účelem řízení určitých akcí v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. (21) Povinnosti členských států v podmínkách sdíleného řízení by měly být podrobněji upraveny, přičemž je nutno vzít v úvahu aktuální diskusi orgánů o postupu udělování absolutoria a o vhodných kontrolních systémech, jež je nutno zavést, jakož i vzájemnou odpovědnost Komise a členských států. S ohledem na společnou úpravu kontrol by měly být posíleny kontroly prováděné Komisí v podmínkách decentralizovaného nebo nepřímo centralizovaného řízení, popřípadě řízení sdíleného. (22) Zákaz přenosu úkolů plnění rozpočtu na soukromoprávní subjekty obsažený v článku 57 finančního nařízení by měl být změněn, neboť se prokázalo, že tento zákaz je zbytečně přísný. Například by mělo být možné, aby Komise použila služeb určité cestovní kanceláře nebo společnosti provádějící technické zajištění konferencí k vyplácení úhrady nákladů účastníkům konferencí, pokud bude zajištěno, že to nebude přenecháno volné úvaze této soukromé společnosti. (23) Pověřená schvalující osoba by měla mít právo oznámit určitou záležitost komisi pro zjišťování finančních nesrovnalostí, dospěje-li k názoru, že došlo k finančním nesrovnalostem. (24) Je nutno vyjasnit odpovědnost účetního za ověřování účetních závěrek sestavených na základě finančních informací, jež mu předloží schvalující osoby. (25) U interního auditora je nutno vyjasnit vztah mezi interním auditorem Komise a subjekty vytvořenými Společenstvím. Tyto subjekty jsou povinny jmenovat vlastního interního auditora podřízeného jejich interní radě, zatímco interní auditor Komise je podřízen kolegiu pro procesní postupy a systémy Komise. Interní auditor Komise by měl mít pouze povinnost osvědčovat, že funkce vnitřního auditu prováděcích subjektů odpovídá mezinárodním normám pro audit, a za tímto účelem by měl být schopen provádět kvalitní audity. (26) Předpisy upravující vymáhání pohledávek by měly být zpřesněny a zpřísněny tak, aby odpovídaly nejnovější judikatuře a umožňovaly lépe hájit finanční zájmy Společenství. K posílení mechanismu vymáhání pohledávek by mělo být v článku 72 finančního nařízení stanoveno, že se na pohledávky Společenství vztahuje rovněž použití nástrojů přijatých na základě ustanovení Smlouvy o ES o soudní spolupráci v občanskoprávních záležitostech s přeshraničním prvkem, což by znamenalo, že by bylo vykonatelné rozhodnutí příslušného vnitrostátního soudu uznáváno cestou zjednodušeného postupu i v jiných státech. Za účelem zvýšení účinnosti vymáhání pohledávek by měl být vložen nový článek 73a, podle nějž by mělo být vymáhání pohledávek Společenství členskými státy prováděno stejným způsobem jako vymáhání daňových pohledávek v jejich jurisdikci. (27) Měla by být zavedena promlčecí lhůta na uplatnitelnost pohledávek. Na Společenství se na rozdíl od mnoha jeho členských států nevztahují žádné promlčecí lhůty, jejichž uplynutím zanikají finanční pohledávky. Společenství není omezeno promlčecí lhůtou ani při vymáhání svých pohledávek vůči třetím osobám. Zavedení takovéto promlčecí lhůty v novém článku 73b odpovídá zásadě řádného finančního řízení. (28) V pravidlech pro zadávání veřejných zakázek je nutno provést určité technické změny, jež zajistí plný soulad terminologie finančního nařízení se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[5]. Možnost prohlásit proces zadávaní veřejné zakázky za tajný poskytnutá uvedenou směrnicí členským státům by měla být v článku 91 finančního nařízení dána též orgánům Společenství. (29) Pravidla finančního nařízení o vyloučení uchazečů stanovují pro orgány Společenství přísnější režim, než úprava obsažená ve směrnici 2004/18/ES. Finanční nařízení nečiní rozdíl mezi závažnými důvody pro vyloučení a ostatními důvody. Směrnice 2004/18/ES však mezi různými důvody rozlišuje a toto rozlišení by mělo být umožněno i orgánům Společenství. Úprava obsažená v článcích 93 a 94 finančního nařízení by měla stanovit povinné vyloučení v nejzávažnějších případech a zároveň umožnit zadavateli na základě posouzení rizik rozšířit vyloučení i na jiné případy. Stejný rozdíl by měl být činěn v článku 114 finančního nařízení týkajícím se grantů. Pravidla ukládání sankcí stanovená v článku 96 uvedeného nařízení by měla být odpovídajícím způsobem upravena. (30) V článku 93 finančního nařízení by měla být rovněž stanovena povinnost zájemců nebo uchazečů během postupu zadávání veřejných zakázek na výzvu osvědčit vlastnictví, řízení právního subjektu podávající nabídku, výkon kontroly nad ní a oprávnění ji zastupovat. (31) Podle článku 95 finančního nařízení jsou všechny orgány povinny vést databáze zájemců nebo uchazečů, u nichž existuje některý důvod vyloučení podle článku 93 nebo 94 a k těmto databázím si navzájem umožnit přístup. Hospodárnější by bylo umožnit menším orgánům, které zadávají jen malé množství veřejných zakázek, aby tuto povinnost plnily zřízením a vedením sdílené databáze; uvedená zásada by ani v takovém případě nebyla porušena. (32) Postupná řada rámcových výzkumných programů usnadnila práci Komise stanovením mnoha konkrétních zjednodušených pravidel pro uzavírání smluv s externími odborníky přibíranými za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci. Články 91 a 97 finančního nařízení by měly obsahovat obdobná ustanovení týkající se všech ostatních programů, u nichž existuje potřeba takovéhoto postupu. (33) Povinnost orgánů pozastavit v souladu s článkem 103 finančního nařízení zadávací řízení nebo provádění smlouvy v případě podvodu nebo nesrovnalostí musí být vyjasněna tak, aby byla tato povinnost srozumitelná a uplatnitelná. (34) Dále je nutno zjednodušit pravidla týkající se grantů. Požadavky na kontroly a záruky by měly být úměrnější příslušným finančním rizikům. Několik zásadních změn je nutno provést především ve finančním nařízení, aby bylo možno následně vytvořit odpovídající podrobná ustanovení v prováděcích pravidlech. V článku 108 finančního nařízení je nutno vyjasnit rozsah užití ustanovení o grantech, zejména co se týče financování zahrnujícího agendu půjček a finanční účasti. Dále je zde nutno doplnit zásadu proporcionality. (35) Je vhodné, aby byly výjimky z pravidla neziskovosti stanoveného v prováděcích pravidlech uvedeny i ve finančním nařízení. Kromě toho by mělo z článku 109 finančního nařízení jasně vyplývat, že účelem poskytování grantů na určité akce je posílení finanční způsobilosti nebo tvorba příjmu. (36) Pravidlo, podle něhož mají být granty poskytnuty na základě výzvy k podávání návrhů, se v praxi osvědčilo. Zkušenost však ukázala, že v určitých situacích neumožňuje povaha akce při výběru příjemců žádnou volbu a článek 110 finančního nařízení by měl výslovně uznat skutečnost, že k takovýmto výjimečným případům dochází. (37) Pravidlo, že na tutéž akci by měl být témuž příjemci poskytnut pouze jeden grant, by mělo být změněno, neboť některé základní právní akty umožňují kombinaci finančních prostředků poskytovaných Společenstvím a v budoucnu by se mohl počet takovýchto případů zvýšit s cílem zajistit efektivnost výdajů. Mělo by se však využít příležitosti a v článku 111 finančního nařízení jasně stanovit, že tytéž náklady nelze za žádných okolností financovat z rozpočtu Společenství dvakrát. (38) V případech, kdy jsou granty poskytovány na provozní náklady, se pravidlo, že musí být příslušná dohoda podepsána nejpozději čtyři měsíce po začátku rozpočtového roku příjemce, ukázalo být zbytečně nepružným a v článku 112 finančního nařízení by mohla být bez problémů stanovena lhůta 6 měsíců. (39) V zájmu srozumitelnosti a průhlednosti je zapotřebí použití paušálních plateb v novém článku 113a finančního nařízení povolit vedle tradičnější metody poměrného uhrazení skutečně vynaložených nákladů. (40) Z článku 114 finančního nařízení by měla být vypuštěna některá omezení způsobilosti příjemců, aby bylo možno poskytovat granty fyzickým osobám a některým subjektům, které nemají právní subjektivitu. (41) Třebaže granty budou i nadále poskytovány na základě kritérií výběru a kritérií pro udělení zakázky, v praxi není nutné, aby byla tato kritéria hodnocena touž komisí a příslušný požadavek by měl tudíž být z článku 116 finančního nařízení vypuštěn. (42) V normách o zadávání zakázek použitelných na příjemce grantů je formulace současného pravidla v článku 120 finančního nařízení nejasná a musí být zjednodušena. Navíc musí být výslovně upraveny případy, kdy si provedení opatření vyžádá poskytnutí finanční podpory třetím stranám. (43) U účetních pravidel a účtů by měla by článek 121 finančního nařízení poskytnout účetnímu Komise možnost určit v souladu s mezinárodními standardy, na které další subjekty, kromě příjemců subvencí Společenství, se vztahuje konsolidace. (44) S ohledem na vznik EZZF, který od roku 2007 nahradí dosavadní EZOZF, je nutno přizpůsobit terminologii v nadpisu druhé části hlavy I a článků 148 až 151 finančního nařízení. Článek 151 je nutno upřesnit v tom smyslu, že lze uzavřít předběžné závazky po uplynutí obecné dvouměsíční lhůty od obdržení výkazu výdajů členských států v případech, kdy se očekává rozhodnutí o převodu položek. Vyjasnění ohledně převodů je zapotřebí i v článku 153. (45) Stejně jako v nadpisu hlavy II druhé části je nutno uzpůsobit terminologii v čl. 155 odst. 1 a 3 finančního nařízení, aby odkazovala pouze na strukturální fondy, fond soudržnosti, rybářské fondy a fond rozvoje venkova. Odkazy na předvstupní strukturální opatření (ISPA) a zemědělská opatření (SAPARD) by měly být odstraněny, jelikož tato opatření spadají pod decentralizovanou správu třetími zeměmi podle článku 164 a budou i nadále prováděna z větší části stejně jako doposud. Co se týče obnovení zrušených položek by podle nových základních právních aktů upravujících strukturální opatření v období let 2007 až 2013, jež počítají s případem vyšší moci, bylo vhodné zachovat tuto úpravu pouze pro případ „zjevného omylu“ přičitatelného Komisi. (46) V článku 160 finančního nařízení je nutno doplnit ustanovení o účelově vázaných příjmech získaných v důsledku likvidace Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) a o uvolnění příslušných položek. (47) Je nutné umožnit, aby byly položky zrušené v důsledku celkového nebo částečného neprovedení projektů, na něž byly určeny, za přísných podmínek opětovně použity. Opětovné použití by však mělo být možné pouze za přísných podmínek a pouze v oblasti výzkumu, neboť výzkumné projekty představují vyšší finanční riziko než projekty v rámci jiných politik. (48) V oblasti vnějších vztahů by mělo být upřesněno, že postup pro poskytování grantů, jejž jsou třetí země povinny uplatňovat v případě decentralizovaného řízení, musí být upraven ve finančních dohodách uzavřených s těmito zeměmi. Tím by došlo ke kodifikaci zavedeného praxe. (49) Co se týče evropských úřadů, mělo by být umožněno orgánům propůjčit pravomoci schvalující osoby ředitelům interinstitucionálních evropských úřadů za účelem správy položek zapsaných do jejich částí rozpočtu, aby se tak usnadnilo jejich řízení. Zatímco obsah článků 171, 173 a 176 finančního nařízení by měl zůstat nezměněn, měly by být poněkud přepracovány s cílem vyjasnit další přenesení propůjčených pravomocí na ředitele těchto úřadů. (50) Nařízení (ES) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto: 1. V článku 1 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání a audit účtů“. 2. Článek 2 se nahrazuje tímto: „Článek 2 Každé ustanovení, které se týká plnění příjmů a výdajů rozpočtu, obsažené v jiném právním aktu, musí být v souladu zejména s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II.“ 3. V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. S výhradou článků 5a, 18 a 74 se úrokové výnosy z prostředků, které vlastní Společenství, zapisují do rozpočtu jako různé příjmy.“ 4. V části první hlavě II kapitole 1 se doplňuje nový článek 5a, který zní: „Článek 5a 1. Úroky z částek předfinancování jsou přiděleny příslušnému programu nebo akci a odečtou se od dlužné částky, jež má být vyplacena příjemci. Prováděcí pravidla stanoví, ve kterých případech vybere příslušná schvalující osoba výjimečně takové úroky každoročně formou inkasního příkazu. Uvedené úroky se zapíší do rozpočtu jako „různé příjmy“. 2. Společenstvím nenáleží úroky v těchto případech: a) předfinancování, které podle prováděcích pravidel nepředstavuje významnou částku, b) předfinancování na základě smlouvy o veřejné zakázce ve smyslu článku 88, c) předfinancování vyplácené členským státům, d) předfinancování vyplácené v rámci předvstupní pomoci, e) zálohy vyplácené členům orgánů a zaměstnancům podle služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských Společenství (dále jen „služební řád“), f) předfinancování vyplacené v rámci společného řízení uvedeného v čl. 53 odst. 1 písm. c).“ 5. V čl. 8 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní: „Částky vyplacené předem se považují za příjmy následujícího finančního roku.“ 6. V článku 12 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „V řádně odůvodněných výjimečných případech však mohou být položky určené k financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci přidělovány počínaje 15. prosincem každého roku na vrub položek schválených na příští rozpočtový rok. Tyto závazky nesmí překročit čtvrtinu položek uvedených v odpovídající rozpočtové položce v posledním schváleném rozpočtu.“ 7. V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Pro účely pokladní správy uvedené v článku 61 je však účetní, v případě zálohových účtů správce zálohových účtů a pro potřeby zahraniční služby Komise příslušná schvalující osoba oprávněna provádět operace v národních měnách za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech .“ 8. V článku 18 se odstavec 1 mění takto: a) Vkládá se nový bod aa), který zní: „aa) finanční příspěvky členských států, dalších dárcovských zemí nebo mezinárodních organizací na určité programy vnější pomoci nebo programy financované Společenstvím a spravované Komisí podle příslušného základního právního aktu;“ b) Vkládá se nový bod ea), který zní: „ea) výnosy z prodeje vozidel, zařízení, přístrojů,materiálů a vědeckého a technického vybavení, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány z provozu;“ 9. V čl. 19 odst. 2 se první věta nahrazuje tímto: „Přijetí příspěvků, které vedou ke značným finančním nákladům, je vázáno na předchozí schválení Evropským parlamentem a Radou, které se usnesou do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti Komise.“ 10. Článek 22 se nahrazuje tímto: „ Článek 22 1. Kterýkoli orgán kromě Komise může v rámci svého oddílu rozpočtu provádět převody: a) z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % položek za rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí; b) z jedné kapitoly do druhé bez omezení.“ 2. Orgán uvědomí rozpočtový orgán a Komisi o svém úmyslu provést převody uvedené v odstavci 1 tři týdny předem. Uplatní-li jedna ze dvou složek rozpočtového orgánu v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 24. Rozpočtový orgán rozhodne o těchto převodech ve lhůtách stanovených v článku 24, jejichž běh se považuje za započatý dnem, kdy byl rozpočtový orgán uvědomen orgánem o zamýšleném převodu. 3. Kterýkoli orgán s výjimkou Komise může v rámci svého oddílu rozpočtu navrhnout rozpočtovému orgánu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % položek za daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí. Rozpočtový orgán o tom uvědomí Komisi. Tyto převody se řídí postupem stanoveným v článku 24. 4. Kterýkoli orgán s výjimkou Komise může v rámci svého oddílu rozpočtu provádět převody v rámci každé kapitoly, aniž by předem uvědomil rozpočtový orgán.“ 11. Článek 23 se mění takto: a) Odstavec 1 se mění takto: i) Písmeno b) se nahrazuje tímto: „b) pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, převod položek z jedné hlavy do druhé pouze mezi články, z nichž jsou financovány výdaje stejné povahy“ ii) Doplňuje se nové písmeno d), které zní: „d) převod položek z hlavy „předběžné položky“ dle článku 43 v případech, kdy v době, v níž je rozpočet sestavován, neexistuje základní právní akt upravující příslušné úkony, ale bude přijat v průběhu rozpočtového roku.“ iii) Druhý pododstavec se zrušuje. b) Vkládá se nový odstavec 1a, který zní: „1a. Komise uvědomí rozpočtový orgán tři týdny předem: a) o převodech mezi články v rámci kapitoly odpovídajících správním položkám téže hlavy, které převyšují 10 % položky za rok uvedené v článku, z něhož se daný převod uskutečňuje; b) o převodech uvedených v odst. 1 písm. c). Uplatní-li jedna ze dvou složek rozpočtového orgánu v uvedené třítýdenní lhůtě závažné důvody, použije se postup uvedený v článku 24. Rozpočtový orgán rozhodne o těchto převodech ve lhůtách stanovených v článku 24, jejichž běh se považuje za započatý dnem, kdy byl rozpočtový orgán uvědomen orgánem o zamýšleném převodu.“ c) V odstavci 2 se slova „odst. 1 písm. c)“ nahradí slovy „odstavci 1 a 1a“. 12. V čl. 26 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto: „O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje rozpočtový orgán na návrh Komise. Pro každou jednotlivou operaci musí být předložen zvláštní návrh.“ 13. V článku 29 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Rozpočet a opravné rozpočty, schválené s konečnou platností, se z podnětu předsedy Evropského parlamentu zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Rozpočet se zveřejní do tří měsíců ode dne prohlášení o jeho schválení s konečnou platností. Konsolidované roční účetní závěrky a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení sestavené jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie .“ 14. V článku 33 odst. 2 se písmeno d) nahrazuje tímto: „d) zprávy o činnosti obsahující informace o dosažení všech cílů dříve stanovených pro různé činnosti a nové cíle měřené pomocí ukazatelů; výsledky hodnocení jsou přezkoumány a použity k prokázání výhod, které může navrhovaná změna rozpočtu přinést.“ 15. V článku 40 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) celkového výkazu příjmů a výdajů;“ 16. Článek 43 se mění takto: a) V odstavci 1 druhém pododstavci se slova „článku 24“ nahradí slovy „článků 23 a 24“; b) V odstavci 2 se slova „článkem 24“ nahradí slovy „články 23 a 24“. 17. V článku 44 druhém pododstavci se slova „článků 22, 23 a 25“ nahradí slovy „článků 23 a 25“. 18. Článek 45 se nahrazuje tímto: „Článek 45 1. Oddíl Komise v rozpočtu obsahuje rezervu na pomoc při mimořádných událostech pro třetí země. 2. Tato rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vytvořena před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 24 a 26.“ 19. Čl. 46 odst. 1 se mění takto: a) Bod 1) se mění takto: i) návětí se nahrazuje těmito slovy: „v celkovém výkazu příjmů a výdajů;“ ii) bod f) se vypouští: iii) písmeno g) se nahrazuje tímto: „g) odpovídající poznámky ke každé části vymezené v čl. 41 odst. 1“. b) Bod 2 se nahrazuje tímto: „2. v oddíle pro každý orgán jsou příjmy a výdaje uvedeny ve stejné skladbě jako v bodě 1.“ c) V bodu 3 se písmeno c) nahrazuje tímto: „c) pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich rozdělení založeno na skupinách stupňů v souladu s podmínkami stanovenými v každém rozpočtu; plán pracovních míst musí uvést počet vysoce kvalifikovaných technických a vědeckých pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody upravené zvláštními ustanoveními služebního řádu;“ d) Bod 5 se nahrazuje tímto: „5. rozpočtové položky příjmů a výdajů, které jsou nezbytné pro Záruční fond pro vnější vztahy.“ 20. V čl. 47 odst. 1 druhém pododstavci se slova „stupňů A1, A2 a A3“ nahrazují slovy „stupňů AD 16, AD 15 a AD 14“. 21. Článek 52 se nahrazuje tímto: „ Článek 52 1. Všichni účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí zdržet jakékoliv činnosti, jež by uvedla jejich vlastní zájmy do střetu se zájmy Společenství. Pokud takový případ nastane, musí dotyčná osoba od takových činností upustit a předložit věc příslušnému orgánu. 2. Ke střetu zájmů dojde, pokud je z rodinných nebo citových důvodů, důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z ekonomických nebo jiných důvodů, které spočívají ve společných zájmech s příjemcem, poškozen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby uvedené v odstavci 1.“ 22. Článek 53 se mění takto: a) Odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto: „3. Plní-li Komise rozpočet sdíleným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny členské státy. Tato metoda se uplatní zejména u činností uvedených v části druhé hlavách I a II. Aby bylo možno sdíleným řízením zajistit, že budou prostředky použity v souladu s příslušnými pravidly a zásadami, přijmou členské státy veškerá potřebná opatření, aby: a) se přesvědčily, že akce financované z rozpočtu byly skutečně provedeny a zajistily, že budou prováděny řádně; b) zabránily nesrovnalostem a podvodům a v případě jejich výskytu přijaly potřebná opatření; c) umožnily zpětně získat neoprávněně vyplacené nebo nesprávně použité prostředky nebo prostředky ušlé v důsledku nesrovnalosti nebo omylů. Za tímto účelem provádějí členské státy pravidelné kontroly a zavedou účinný systém vnitřní kontroly. Dají v případě nutnosti podnět k zahájení soudního řízení za účelem plnění písmen b) a c). 4. Plní-li Komise rozpočet decentralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny třetí země v souladu s článkem 56 a částí druhou hlavou IV.“ b) Odstavec 6 se vypouští. c) Odstavec 7 se nahrazuje tímto: „7. Plní-li Komise rozpočet společným řízením, jsou v následujících případech některé úkoly plnění podle prováděcích pravidel svěřeny mezinárodním organizacím: a) jsou-li Komise a mezinárodní organizace vázány dlouhodobou rámcovou dohodou upravující správní a finanční základy jejich spolupráce, b) vypracuje-li Komise a mezinárodní organizace společný projekt nebo program, c) v případech, kdy jsou finanční prostředky od několika dárců sdíleny, ale nejsou vyčleněny na specifické položky nebo druhy výdajů, tedy u akcí financovaných větším počtem dárců. Tyto organizace používají v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek normy, které poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. Jednotlivá dohoda o poskytnutí finančních prostředků uzavřená s mezinárodní organizací musí obsahovat přesná ustanovení o úkolech plnění rozpočtu svěřených této mezinárodní organizaci.“ 23. Článek 54 se mění takto: a) V odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Přenesení úkolů plnění rozpočtu musí být v souladu s požadavky řádného finančního řízení a zajišťovat dodržování zásady nediskriminace a viditelnost akce Společenství. Takto svěřené úkoly plnění nesmějí vést ke střetu zájmů.“ b) Odstavec 2 se mění takto: i) Písmeno c) nahrazuje tímto: „c) vnitrostátním nebo mezinárodním veřejným subjektům nebo subjektům soukromého práva pověřeným veřejnou službou, které poskytují dostatečné finanční záruky a dodržují podmínky uvedené v prováděcích pravidlech.“ ii) Doplňuje se písmeno d), které zní: „d) osobám pověřeným prováděním určitých opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49.“ c) V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tyto právnické nebo fyzické osoby či jiné subjekty přijmou příslušná opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům, a dají v případě nutnosti podnět k zahájení soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.“ 24. Články 55 a 56 se nahrazují tímto: „Článek 55 1. Výkonné agentury jsou právnické osoby podle práva Společenství vytvořené rozhodnutím Komise, které mohou být pověřeny provádět jménem Komise a na její odpovědnost, zcela nebo částečně, program nebo projekt Společenství v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003(*). 2. Provádění odpovídajících pracovních položek je přeneseno na ředitele agentury. Článek 56 1. Plní-li Komise rozpočet nepřímým řízením na ústřední úrovni, získá nejprve důkaz existence, adekvátnosti a řádného fungování postupů v zařízeních, které pověří tímto plněním v souladu s pravidly řádného finančního řízení, a to: a) průhledných postupů při zadávání zakázek a poskytování grantů, které jsou nediskriminující a vylučují jakýkoli střet zájmů a které jsou v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení; b) účinného systému vnitřní kontroly řízení operací, který zahrnuje účinné oddělení povinností schvalující osoby a účetního nebo odpovídajících funkcí; c) ustanovení o účetnictví pro tyto operace a postupy pro předkládání účtů, které umožní zajistit správné využití prostředků Společenství a zachytit skutečný rozsah tohoto využití v účtech Společenství; d) nezávislým externím auditem; e) veřejným přístupem k informacím na úrovni stanovené nařízeními Společenství. 2. V případě decentralizovaného řízení se použijí zčásti nebo zcela kritéria stanovená v odstavci 1 v závislosti na stupni decentralizace dohodnutém mezi Komisí a dotčenou třetí zemí. Dotčená třetí země se zavazuje plnit tyto povinnosti: a) splňovat kritéria stanovená v odstavci 1 s výhradou prvního pododstavce tohoto odstavce; b) zajistit, aby byl audit podle odst. 1 písm. d) proveden vnitrostátním orgánem příslušným k provádění nezávislých vnějších auditů; c) pravidelně ověřovat, zda jsou opatření financovaná z rozpočtu řádně plněna; d) přijmout vhodná opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům a dát v případě nutnosti podnět k zahájení soudního řízení s cílem získat zpět neoprávněně vyplacené prostředky. 3. Komise zajišťuje dohled, hodnocení a kontrolu plnění svěřených úkolů. Při svých kontrolách bere v úvahu rovnocennost kontrolních systémů s vlastními kontrolními systémy. ___________ (*) Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.“ 25. V článku 57 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Komise nesmí svěřit provádění opatření, která se týkají prostředků z rozpočtu, včetně plateb a vybírání, vnějším soukromoprávním subjektům kromě případu uvedeného v čl. 54 odst. 2 písm. c) nebo kromě zvláštních případů, kdy dotčené platby mají být provedeny příjemcům určeným Komisí, podléhají podmínkám a částkám určeným Komisí a nepodléhají volné úvaze subjektů, které je provádějí.“ 26. Článek 59 se mění takto: a) Vkládá se odstavec 1a, který zní: „1a. Pro účely této hlavy označuje pojem „zaměstnanci“ osoby, na něž se vztahuje služební řád.“ b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Pravomoci schvalující osoby mohou být přeneseny nebo dále přeneseny pouze na zaměstnance.“ 27. V článku 60 se první věta odstavce 7 nahrazuje tímto: „Pověřená schvalující osoba předkládá svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností, jejíž součástí jsou informace o finančních a správních záležitostech a prohlášení o věrohodnosti stvrzující, že tyto informace podávají pravdivý a úplný obraz.“ 28. Článek 61 se mění takto: a) Vkládá se odstavec 2a, který zní: „2a. Účetní vypracuje účty na základě informací poskytnutých podle odstavce 2. Ke konečným účetním závěrkám vypracovaným podle čl. 129 odst. 2 a 3 se přiloží osvědčení, v němž účetní prohlašuje, že byly vypracovány v souladu s hlavou VII a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.“ b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak, je účetní jako jediný oprávněn spravovat hotovost a aktiva podobná hotovosti. Odpovídá za jejich úschovu.“ 29. V článku 62 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance“. 30. Článek 63 se nahrazuje tímto: „Článek 63 1. Pro jiné příjmy než vlastní zdroje a pro platby drobných částek definovaných v prováděcích pravidlech mohou být zřízeny zálohové účty. K financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci ve smyslu článku 110 však mohou být zálohové účty použity i k výplatě vyšších částek. 2. Na zálohové účty poskytuje prostředky účetní dotyčného orgánu a odpovídají za ně správcové zálohových účtů, které jmenuje účetní dotyčného orgánu.“ 31. V článku 65 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnosti, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 64 za podmínek stanovených platným vnitrostátním právem a platnými předpisy o ochraně finančních zájmů Společenství a o boji proti korupci úředníků Společenství nebo členských států.“ 32. Článek 66 se mění takto: a) V odstavci 1 se první věta nahrazuje tímto: „Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem, který uvádí, že zaměstnanec, na nějž se vztahují příslušná ustanovení, musí zcela nebo částečně nahradit škodu, kterou způsobil Společenství z důvodů závažného pochybení při výkonu nebo v souvislosti s výkonem jeho funkce, zejména pokud zjistí nárok na úhradu pohledávky, vydá inkasní příkazy, přidělí výdaj nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením a prováděcími pravidly.“ b) Vkládá se odstavec 2a, který zní: „2a. Dospěje-li pověřená schvalující osoba k přesvědčení, že došlo k finanční nesrovnalosti, může věc předložit komisi uvedené v odstavci 4.“ 33. V čl. 72 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Orgán může rovněž získat vykonatelné rozhodnutí příslušného orgánu v řádném soudním řízení. Za tímto účelem jsou jeho pohledávky postaveny na roveň pohledávkám podle občanského a obchodního práva ve smyslu opatření přijatých na základě článku 65 Smlouvy o založení ES.“ 34. V čl. 73 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Příslušná schvalující osoba může kromě toho v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech zrušit nebo upravit zjištěnou pohledávku.“ 35. Vkládají se tyto články 73a a 73b: „Článek 73a K ochraně finančních zájmů Společenství mají pohledávky Společenství v členských státech stejné postavení jako nároky daňové povahy veřejnoprávních subjektů v členských státech. Článek 73b Aniž jsou dotčeny zvláštní předpisy a používání rozhodnutí Rady týkající se systému vlastních zdrojů Společenství, vztahuje se na nároky Společenství vůči třetím stranám a na nároky třetích stran vůči Společenství promlčecí lhůta pěti let. Počátek běhu promlčecí lhůty a podmínky pro její přerušení stanoví prováděcí pravidla.“ 36. V článku 75 odstavci 2 se slova „čl. 49 odst. 2“ nahrazují slovy „čl. 49 odst. 2 písm. d)“. 37. V čl. 77 odst. 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, z nějž nebyla provedena platba ve smyslu článku 81 ve lhůtě tří let od podpisu právního závazku, se zruší.“ 38. V článku 87 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Pokud je interní auditor zaměstnancem, je jeho odpovědnost stanovena služebním řádem a blíže upřesněna v prováděcích pravidlech.“ 39. Článek 88 se mění takto: a) V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Veřejné zakázky jsou zakázky na dodávky za úplatu uzavřené mezi jedním nebo několika hospodářskými subjekty na straně jedné a jedním nebo několika zadavateli na straně druhé ve smyslu článků 104 a 167 na základě písemně uzavřených smluv za účelem získání dodávky movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. „Aniž jsou dotčeny články 93 až 96, nevztahuje se tato hlava na granty.“ 40. V čl. 90 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Oznámení o zakázkách se zveřejňují předem s výjimkou případů podle čl. 91 odst. 2 tohoto nařízení a zakázek na služby podle přílohy II B směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES(**). ____________ (**) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.“ 41. Článek 91 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Zadávací řízení má jednu z těchto forem: a) otevřené řízení; b) omezené řízení; c) veřejná soutěž na určitý výkon; d) vyjednávací řízení; e) soutěžní dialog.“ b) V odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec. c) Vkládá se nový odstavec 4, který zní: „4. Prováděcí pravidla vymezí zadávací řízení uvedené v odstavci 1, které se použije na zakázky na služby podle přílohy II B směrnice 2004/18/ES a na smlouvy prohlášené za tajné a upraví zadávání zakázek externím odborníkům přibíraným za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci.“ 42. Články 93 a 94 se nahrazují takto: „Článek 93 1. S výhradou odstavce 5 jsou ze zadávání veřejných zakázek zájemci a uchazeči, kteří se nacházejí v některé z těchto situací: a) byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, účast na zločinném spolčení, praní špinavých peněz nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství; b) byla jim v současné době uložena správní sankce podle článku 96. 2. Kromě toho zadavatel s výhradou odstavce 5 a na základě analýzy rizik může rozhodnout o vyloučení ze zadávání veřejných zakázek těch zájemců a uchazečů, kteří se nacházejí v některé z těchto situací: a) byl na ně prohlášen konkurs, jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnacím řízení, přerušili podnikatelskou činnost, zastavili podnikatelskou činnost, probíhá s nimi řízení v těchto věcech nebo se nacházejí na základě vnitrostátních právních a správních předpisů v obdobné situaci; b) byli pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním; c) dopustili se závažného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno; d) 3. Důvody vyloučení musí být předem stanoveny a sděleny zájemcům nebo uchazečům. 4. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1, popřípadě v žádné ze situací uvedených v odstavci 2. Pokud je zájemce nebo uchazeč právním subjektem, musí poskytnout informace o vlastnictví nebo o řízení právního subjektu, výkonu kontroly nad ním nebo oprávnění jej zastupovat kdykoli, když o to zadavatel požádá. 5. Prováděcí pravidla stanoví nejdelší lhůtu, v níž mohou mít situace uvedené v odst. 1 písm. a) a v odstavci 2 za následek vyloučení zájemců nebo uchazečů z účasti na zadávacím řízení. Článek 94 Zakázky nelze udělit zájemcům a uchazečům, kteří v průběhu zadávacího řízení: a) jsou ve střetu zájmů; b) předložili nesprávné prohlášení při poskytování informací požadovaných zadavatelem jako podmínky pro účast na zadávacím řízení nebo tyto informace nepředložili. c) se nacházejí v jedné ze situací, kdy jsou z účasti na zadávacím řízení vyloučeni; d) se dopustí podstatných chyb nebo nesrovnalostí či podvodu.“ 43. V článku 95 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Z důvodů hospodárnosti však mohou dva či více orgánů souhlasit s užíváním společné databáze." 44. Článek 96 se nahrazuje tímto: „Článek 96 1. Zadavatel může uložit správní nebo peněžité sankce: a) zájemcům nebo uchazečům v případech uvedených v čl. 94 písm. b) a d); b) smluvním stranám nebo příjemcům, o nichž bylo prohlášeno, že závažně porušili smluvní povinnosti vyplývající ze smluv nebo dohod o grantech financovaných z rozpočtu . Ve všech případech však zadavatel musí dát dotyčné osobě nejprve možnost se vyjádřit. 2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být úměrné významu zakázky a závažnosti pochybení a mohou spočívat: a) ve vyloučení příslušného zájemce nebo uchazeče z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let; b) v zaplacení peněžité sankce nepřevyšující hodnotu dotyčné zakázky zájemcem nebo uchazečem v případě uvedeném v odst. 1 písm. a) nebo smluvní stranou v případě uvedeném v odst. 1 písm. b), pokud jsou tyto případy zvlášť závažné.“ 45. V článku 97 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Zakázka může být zadána automatickým výběrem nabídky nebo přijetím nabídky, která je hospodářsky nejvýhodnější, nebo, v případě zadávání nabídek externím odborníkům přibíraným za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci, na základě způsobilosti uchazečů.“ 46. Článek 98 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Postupy pro předkládání nabídek nebo přihlášek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich souběžného otevření.“ b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Všechny přihlášky a nabídky, u kterých otevírací komise prohlásí, že splňují stanovené podmínky, jsou na základě kritérií výběru a kritérií pro udělení zakázky, která jsou stanovena v zadávací dokumentaci, vyhodnoceny tak, aby se zadavateli navrhl uchazeč, s nímž má být uzavřena smlouva, nebo před zahájením elektronické dražby.“ 47. Článek 103 se nahrazuje tímto: „Článek 103 Pokud je zadávací řízení zatíženo podstatnými chybami nebo nesrovnalostmi či podvodem, orgány toto řízení přeruší a mohou přijmout jakékoliv potřebné opatření včetně zastavení daného zadávacího řízení. Pokud se po udělení zakázky ukáže, že bylo zadávací řízení zatíženo podstatnými chybami nebo nesrovnalostmi či podvodem, nebo že k témuž dochází při plnění smlouvy, orgány v závislosti na fázi, do níž postup dospěl, buďto upustí od uzavření smlouvy, nebo provádění dotyčné zakázky pozastaví. Jestliže jsou chyby, nesrovnalosti či podvod přičitatelné smluvní straně, mohou kromě toho orgány odmítnout uskutečnit platby nebo mohou vybrat zpět již zaplacené částky nebo odstoupit od smlouvy uzavřené s touto smluvní stranou v poměru k závažnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.“ 48. V článku 104 se vkládá nová věta, která zní: „Pravomoci potřebné k vykonávání funkce zadavatele přenesou v souladu s článkem 59.“ 49. Článek 105 se nahrazuje tímto: „Článek 105 S výhradou ustanovení hlavy IV druhé části tohoto nařízení stanoví směrnice 2004/18/ES prahové hodnoty, které určí: a) způsoby zveřejnění uvedené v článku 90; b) výběr jednoho z postupů uvedených v čl. 91 odst. 1; c) odpovídající lhůty.“ 50. Článek 108 se mění takto: a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Granty ve smyslu této hlavy nejsou: a) výdaje orgánů na zaměstnance, b) půjčky, záruky za půjčky, veřejné zakázky podle článku 88, makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora; c) podílové investice podle zásady soukromého investora i podíly nebo podíly na kapitálu mezinárodních finančních institucí, například Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) nebo Evropského investičního fondu (EIF); d) členské příspěvky placené Společenstvími organizacím, jejichž jsou členy; e) výdaje uskutečněné v rámci sdíleného, decentralizovaného nebo společného řízení ve smyslu článku 53 tohoto nařízení; f) platby pověřeným subjektům Komise podle článků 54 a 55 a subjektům Společenství podle článku 185, g) platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly.“ b) Doplňuje se odstavec 3, který zní: „3. Naroveň grantům jsou postaveny a ustanoveními této hlavy se přiměřeně řídí: a) výnos úrokových zvýhodnění určitých půjček; b) kapitálové investice nebo účasti s výjimkou těch, jež jsou uvedeny v odst. 2 písm. c).“ 51. Nadpis kapitoly 2 hlavy VI první části tohoto nařízení se nahrazuje tímto: „Zásady“ 52. Článek 109 se nahrazuje tímto: „Článek 109 1. Granty musí být v souladu se zásadami průhlednosti, proporcionality a rovného zacházení. Nesmějí být kumulativní ani poskytovány zpětně a musí zahrnovat spolufinancování. 2. Účelem ani důsledkem grantů nesmí být dosažení zisku. 3. Odstavec 2 se nepoužije na: a) stipendia na studium, výzkum nebo odborný výcvik poskytovaná fyzickým osobám, b) ceny udílené za úspěchy dosažené v soutěžích; c) akce, jejichž cílem je posílení finanční způsobilosti příjemce nebo tvorba příjmu; d) drobné granty v jedné z forem uvedených v čl. 113a odst. 1 písm. b) nebo c) nebo představují kombinaci těchto forem v souladu s prováděcími pravidly.“ 53. V čl. 110 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tento pracovní program se provádí zveřejněním výzvy k předkládání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých výjimečných případů nebo pokud vlastnosti příjemce nebo povaha akce nedávají pro určitou akci jinou možnost.“ 54. Článek 111 se nahrazuje tímto: „Článek 111 Na jednu akci může být určitému příjemci poskytnut pouze jeden grant z rozpočtu, není-li v základních právních aktech stanoveno jinak. Jednomu příjemci může být za jeden rozpočtový rok poskytnut z rozpočtu pouze jeden grant na provozní náklady. V žádném případě nesmí být tytéž náklady financovány z rozpočtu dvakrát.“ 55. Článek 112 se mění takto: a) V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „V těchto případech náklady, které lze grantem financovat, nemohou vzniknout přede dnem podání žádosti o grant, ledaže se jedná o řádně odůvodněné výjimečné případy, které stanoví základní právní akt nebo se jedná o výdaje, které jsou nezbytné pro řádný průběh pomoci v krizových situacích a operací humanitární pomoci za podmínek uvedených v prováděcích pravidlech.“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Dohoda o poskytnutí grantu na provozní náklady musí být podepsána nejpozději šest měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce. Náklady, které lze grantem financovat, nemohou vzniknout přede dnem podání žádosti o grant ani před začátkem rozpočtového roku příjemce.“ 56. Vkládá se článek 113a, který zní: „Článek 113a 1. Granty mohou být poskytnuty v některé z následujících forem: a) proplacením předem určeného podílu skutečně vzniklých způsobilých nákladů; b) paušální částkou; c) paušálním financováním; d) kombinací forem uvedených v písmenech a), b) a c). 2. Granty nesmějí převýšit horní hranici stanovenou jako absolutní částka. Ve všech případech se použijí články 109 a 111.“ 57. Článek 114 se nahrazuje tímto: „Článek 114 1. Žádosti o grant se podávají písemně. 2. Za způsobilé se považují žádosti o grant podané: a) právnickými osobami; b) fyzickými osobami, vyplývá-li to z povahy akce nebo z cíle sledovaného žadatelem; Výjimečně lze za způsobilé považovat žádosti o grant podané subjekty usazenými ve Společenství, které podle vnitrostátního práva nemají právní subjektivitu, a to za podmínky, že jejich zástupci mohou jejich jménem činit právní úkony a nést finanční odpovědnost. 3. Granty nelze poskytnout žadatelům, kteří se nacházejí v době řízení o poskytnutí grantu v jedné ze situací uvedených v čl. 93 odst. 1 a v článku 94, popřípadě v jedné ze situací uvedených v čl. 93 odst. 2. Žadatelé musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v prvním pododstavci. 4. Schvalující osoba může žadatelům uložit účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce podle článku 96. Takovéto sankce mohou být uloženy též příjemcům, kteří během plnění dohody o grantu předložili nepravdivé prohlášení při poskytování informací vyžádaných schvalující osobou nebo tyto informace nepředložili.“ 58. V článku 116 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Návrhy jsou vyhodnocovány na základě předem oznámených kritérií výběru a poskytování s cílem určit, které návrhy lze financovat.“ 59. Článek 120 se nahrazuje tímto: „Článek 120 1. Pokud provedení opatření vyžaduje zadávání zakázek příjemcem, použije se postup stanovený pro tento případ v prováděcích pravidlech. 2. Pokud provedení akce vyžaduje poskytnutí finanční podpory třetím stranám, příjemce grantu smí takovouto podporu poskytnout, jestliže jsou splněny tyto podmínky: a) finanční podpora není prvotním cílem této akce; b) podmínky pro její poskytnutí jsou přísně vymezeny v dohodě o grantu mezi příjemcem a Komisí a nepřipouštějí užití volné úvahy; c) jedná se o malé částky. 3. Každá smlouva o grantu zmocňuje výslovně Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol na místě a kontrol všech dokladů všech smluvních stran a subdodavatelů, kteří obdrželi prostředky Společenství.“ 60. Článek 121 se mění takto: a) písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) finanční výkazy orgánů uvedené v článku 126, finanční výkazy subjektů uvedených v článku 185 a ostatních subjektů, jejichž účetnictví musí být konsolidováno v souladu s účetními pravidly Společenství;“ b) písmeno d) se nahrazuje tímto: „d) souhrnné zprávy o plnění rozpočtu, které představují informace obsažené ve zprávách uvedených v písmenu c).“ 61. V článku 122 se slova „článku 185“ nahrazují slovy „článku 121“. 62. Článek 128 se nahrazuje tímto: „Článek 128 Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 121 předávají účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího roku prozatímní účty se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje tyto prozatímní účty s prozatímními účty Komise a předá do 31. března následujícího roku Účetnímu dvoru prozatímní účty Komise a konsolidované prozatímní účty. Účetní každého z orgánů a subjektů uvedených v článku 121rovněžpředá do dne uvedeného ve druhém pododstavci zprávu o rozpočtovém a finančním řízení Evropskému parlamentu a Radě.“ 63. Článek 129 se mění takto: a) V odstavci 1 se slova „článku 185“ nahrazují slovy „článku 121“. b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Orgány s výjimkou Komise a všechny subjekty uvedené v článku 121 vypracují své konečné účetní závěrky podle článku 61 a předají je účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. července následujícího roku, aby mohly být vypracovány konečné konsolidované účetní závěrky.“ c) Vkládá se odstavec 2a, který zní: „2a. Účetní Komise vypracuje konečné konsolidované účetní závěrky na základě informací poskytnutých ostatními orgány podle odstavce 2. Ke konečným konsolidovaným účetním závěrkám se přiloží osvědčení, v němž účetní Komise prohlašuje, že byly vypracovány v souladu s hlavou VII a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.“ d) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Komise schvaluje tyto konečné konsolidované účetní závěrky a své vlastní konečné účetní závěrky a předává je Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. července následujícího rozpočtového roku.“ 64. V článku 130 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Kromě výkazů uvedených v článcích 126 a 127 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o rozpočtových zárukách a jim odpovídajících rizicích.“ 65. Článek 131 se mění takto: a) V odstavci 1 se slovo „Komise“ nahrazuje slovy „účetní Komise“. b) V odstavci 2 se slovo „Komise“ nahrazuje slovy „účetní Komise“. 66. V čl. 133 odst. 1 se slova „článku 185“ nahrazují slovy „článku 121“. 67. V článku 134 se slova „článku 185“ nahrazují slovy „článku 121“. 68. V článku 138 odst. 1 se slova „článku 185“ nahrazují slovy „článku 121“. 69. Části druhé hlavě I se nadpis nahrazuje tímto: „HLAVA I EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND“ 70. V článku 148 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. První a třetí část tohoto nařízení se použijí na výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech, které se týkají Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“) a na příjmy, pokud není v této hlavě stanoveno jinak.“ 71. Článek 149 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. EZZF obsahuje pro každý rozpočtový rok časově nerozlišené položky, s výjimkou prostředků na výdaje v souvislosti s opatřeními uvedenými v čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. [xxxx/xxxx](***), které jsou financovány časově rozlišenými položkami. ___________ (***) Úř. věst. L […], […], s. […].“ b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Nepřidělené položky na akce uvedené v čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. [xxxx/xxxx], mohou být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku. Hodnota tohoto přenosu nesmí převýšit, v mezích 3 % původních položek uvedených v prvním pododstavci, celkovou částku úpravy přímých plateb uvedené v článku 11 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003(****), která byla provedena v předcházejícím rozpočtovém roce. Přenášené položky lze vrátit pouze do rozpočtové položky, z níž se financují akce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. [xxxx/xxxx]. Přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům, na něž se v posledním rozpočtovém roce vztahovala úprava přímé platby podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003. Komise vydá rozhodnutí o přenosu do 15. února roku, do kterého má být přenos učiněn, a uvědomí o něm rozpočtový orgán. ________________ (****) Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s .1.“ 72. V článku 150 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto: „2. Rozhodnutí Komise o stanovení výše těchto plateb platí jako předběžné souhrnné závazky, které nesmí překročit celkovou výši položek EZZF. 3. Výdaje na běžnou správu EZZF mohou být každoročně od 15. listopadu přiděleny předem k tíži položek stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit výši odpovídajících položek schválených rozpočtovým orgánem pro poslední přijatý rozpočet. Mohou se vztahovat pouze na výdaje, které zásadně spočívají na základním právním aktu.“ 73. V čl. 151 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Výdaje uskutečněné útvary a subjekty uvedenými v pravidlech, která se týkají EZZF, se ve lhůtě dvou měsíců po obdržení výkazů zasílaných členskými státy přidělí podle kapitoly, článku a bodu. Takovéto závazky lze uzavřít po uplynutí lhůty dvou měsíců, je-li nutný převod prostředků do příslušné rozpočtové položky. Kromě případů, kdy členské státy ještě neprovedly platbu nebo kdy je způsobilost nejistá, se provede platba ve stejné dvouměsíční lhůtě.“ 74. Článek 152 se nahrazuje tímto: „Článek 152 V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtují za rozpočtový rok na základě úhrad uskutečněných Komisí členským státům do 31. prosince dotčeného rozpočtového roku za předpokladu, že účetní obdrží platební příkaz nejpozději do 31. ledna následujícího rozpočtového roku.“ 75. V článku 153 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Pokud může Komise převést položky podle článku 23, přijme své rozhodnutí do 31. ledna následujícího rozpočtového roku a uvědomí o něm rozpočtový orgán tři týdny před provedením převodů podle čl. 23 odst. 1 písm. a).“ 75. Článek 154 se nahrazuje tímto: „Článek 154 1. Účelově vázané příjmy podle této hlavy jsou vázány podle původu v souladu s čl. 18 odst. 2. 2. Výsledek rozhodnutí o schválení účetní závěrky podle článku 30 nařízení Rady (ES) č. [xxxx/xxxx](*****) o financování společné zemědělské politiky se zapisuje do jediného článku. _______________ (*****) Úř. věst. L […], […], s. […].“ 77. Název hlavy II v části druhé se nahrazuje tímto: „HLAVA II STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI A ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA“ 78. Článek 155 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. První a třetí část tohoto nařízení se použijí na výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech, které se týkají Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu (ERF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (dále jen „fondy“) a na jejich příjmy, pokud není v této hlavě stanoveno jinak.“ b) Odstavec 3 se vypouští. 79. V článku 157 se druhý odstavec nahrazuje tímto: „Zrušené položky mohou být obnoveny v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi.“ 80. Článek 158 se nahrazuje tímto: „Článek 158 U provozních výdajů uvedených v této hlavě může Komise provádět, s výjimkou případu EZFRV, převody z jedné hlavy do hlavy jiné, pokud se jedná o položky, které jsou použity pro stejný účel ve smyslu předpisů upravujících fondy uvedené v článku 155, nebo ze stejné kategorie výdajů jako: a) „iniciativy Společenství“; b) „technická pomoc a inovativní opatření“.“ 81. V odstavci 160 se vkládá odstavec 1a, který zní: „1a. Položky týkající se příjmů vytvářených Výzkumným fondem pro uhlí a ocel, který byl zřízen protokolem o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti smlouvy o ESUO a o výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeným ke Smlouvě o založení Evropského společenství jsou postaveny na roveň s účelově vázanými příjmy ve smyslu článku 18. Položky závazků vytvořené těmito příjmy budou dány k dispozici po odhadu pohledávky a položky plateb po obdržení těchto příjmů.“ 82. Vkládá se článek 160a, který zní: „Článek 160a 1. Položky závazků odpovídající objemu položek zrušených v důsledku úplného nebo částečného nerealizování projektů týkajících se výzkumu, na nějž byly specificky určeny, mohou být ve výjimečných a řádně zdůvodněných případech dány znovu k dispozici, je-li nezbytné provést původně plánovaný program, neobsahuje-li rozpočet pro současný rozpočtový rok prostředky učené na tento účel. 2. Pro účely odstavce 1 Komise na počátku každého rozpočtového roku posoudí položky zrušené během předcházejícího rozpočtového roku a vyhodnotí z hlediska požadavků potřebu dát tyto prostředky znovu k dispozici. Na základě tohoto vyhodnocení může Komise předložit rozpočtovému orgánu do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč hodlá dát tyto položky znovu k dispozici. 3. Rozpočtový orgán rozhodne o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Pokud není v této lhůtě přijato žádné rozhodnutí, považují se návrhy za schválené. Částka položky závazků znovu, jež mají být dány k dispozici v roce n, nesmí za žádných okolností překročit 50 % celkové částky závazků zrušených v téže rozpočtové položce v roce n–1. 4. Položky závazků, které byly dány znovu k dispozici, nesmí být přeneseny. Právní závazky, jež se vztahují k položkám závazků, které byly dány znovu k dispozici, musí být splněny do 31. prosince roku n. Koncem roku n bude nevyužitý zůstatek těchto položek závazků s konečnou platností zrušen příslušnou schvalující osobou“. 83. Článek 164 se zrušuje. 84. V čl. 166 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Smlouvy a dohody podle písmen a) a b) prvního pododstavce stanoví podmínky, za kterých bude vnější pomoc řízena smluvní stranou nebo příjemcem.“ 85. V čl. 167 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto: „c) vnitrostátní nebo mezinárodní veřejnoprávní subjekt nebo fyzické či právnické osoby, které podepsaly s Komisí dohodu o grantu pro provedení vnější akce.“ 86. Název kapitoly 4 v části druhé hlavě IVse nahrazuje tímto: „Kapitola 4 GRANTY“ 87. Vkládá se článek 169a, který zní: „Článek 169a Postup pro poskytování grantů, který musí v případě decentralizovaného řízení použít přijímající třetí země, se upraví ve finančních dohodách podle článku 166. Základem těchto ustanovení jsou pravidla uvedená v části první hlavě VI.“ 88. V článku 171 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Tato hlava se použije na činnost Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) s výjimkou článku 174, 174a a čl. 175 odst. 2.“ 89. Článek 173 se nahrazuje tímto: „Článek 173 Pro položky zapsané v příloze pro každý evropský úřad pověří Komise ředitele dotyčného evropského úřadu pravomocemi schvalující osoby v souladu s článkem 59.“ 90. V čl. 174 odst. 1 se druhá věta nahrazuje tímto: „Jeho ředitel stanoví po schválení řídícím výborem kritéria vedení tohoto účetnictví.“ 91. Vkládá se článek 174a, který zní: „Článek 174a 1. Každý orgán může pověřit ředitele interinstitucionálního evropského úřadu správou položek zapsaných v jeho oddílu a zároveň stanoví meze a podmínky těchto pravomocí. 2. Interní auditor Komise vykonává veškeré pravomoci uvedené v části první hlavě IV kapitole 8.“ 92. Článek 175 se mění takto: a) Odstavec 1 se vypouští: b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Pokud evropský úřad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnění třetím osobám, stanoví jeho ředitel po schválení řídícím výborem zvláštní předpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnění poskytována, a o vedení odpovídajících účtů.“ 93. Zrušuje se článek 176. 94. Článek 178 se mění takto: a) V odstavci 1 se druhá věta nahrazuje tímto: „Tyto závazky však nesmí překročit čtvrtinu položek schválených rozpočtovým orgánem uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok.“ b) V odstavci 2 se doplňuje nová věta, která zní: „V tomto případě se nepoužije lhůta uvedená v odstavci 1.“ 95. V článku 185 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto: „3. Každý subjekt uvedený v odstavci 1 zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními normami. Interní auditor Komise osvědčí, že funkce auditu odpovídá mezinárodním normám pro audit a za tímto účelem může provádět audit kvality. 4. Subjekty uvedené v článku 121 používají účetní pravidla stanovená v článku 133, aby jejich účty mohly být konsolidovány s účty Komise.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2007. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda […] SDĚLENÍ KOMISE RADĚA EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zpráva o použití ustanovení nového finančního nařízení 1. Ve svém sdělení k článku 85 finančního nařízení se Komise zavázala „vypracovat do 1. ledna 2006 zprávu o použití ustanovení nového finančního nařízení, zvláště o zrušení centralizovaných kontrol ex ante, a v případě potřeby předložit Radě vhodné návrhy“. Praktická zkušenost administrativních útvarů jednotlivých orgánů s každodenním finančním řízením a) Zpráva sítě finančních jednotek Komise 2. Síť finančních jednotek Komise (Network of financial units – RUF) vypracovala správu o obtížích řízení, s nimiž se setkala při zavádění nového finančního nařízení a příslušných prováděcích pravidel. Zpráva vypracovaná skupinou úředníků zastupujících finanční jednotky Komise obsahuje téměř 100 bodů, které mají dopad na každodenní řízení, a poskytla Komisi cennou vnitřní zpětnou vazbu. 3. Smlouvy o nízké hodnotě , to znamená smlouvy o hodnotě nižší než 50 000 eur, jež představují až 75 % celkového počtu smluv uzavíraných některými útvary Komise, jež mají sice nižší hodnotu, ale způsobují příslušným útvarům relativně více správních problémů a obtíží ve vztazích s ekonomickými subjekty. RUF má za to, že jsou prováděcí pravidla v této oblasti zbytečně nepružná a navrhuje změny celé řady ustanovení prováděcích pravidel s cílem vytvořit specifické prostředí řízení pro smlouvy o nízké hodnotě. 4. Ohledně grantů vznáší RUF požadavek, aby byla příslušná pravidla uzpůsobena potřebám drobných grantů a drobným příjemců nebo příjemců zvláštního profilu. Řada útvarů Komise spravujících programy sestávající do značné míry z drobných projektů by si přála, aby ustanovení o grantech stanovila povinnosti příjemců a schvalujících osob, jež by byla úměrná množství, velikosti a typu příjemců. 5. Předběžné platby zůstávají ve vlastnictví Společenství, nestanoví-li základní právní akt jinak (čl. 3 odst. 1 prováděcích pravidel). RUF navrhuje, aby výklad tohoto pravidla skýtal možnost udělit podle nových základních právní aktů výjimku v tom smyslu, že nebude nutno zjišťovat a vybírat úroky z předběžných plateb nedosahujících určité výše. 6. RUF spatřuje ve finančním nařízení závažný nedostatek, který působí potíže s řízením a vyvolává právní problémy ve vztahu k příjemcům prostředků Společenství jelikož v právu Společenství neexistuje úprava institutu promlčení . RUF navrhuje zavedení obecných pravidel promlčení, která by se použila na veškeré prostředky Společenství na straně příjmů i na straně výdajů. 7. RUF má za to, že ustanovení prováděcích pravidel, jimiž se řídí rozhodnutí o financování , je nutno pečlivě přezkoumat a konsolidovat, aby byl vytvořeno vhodné a stabilní prostředí řízení. Co se týče způsobů plnění rozpočtu , požaduje RUF zjednodušení a modernizaci pravidel a zmírnění podmínek pro použití vnitrostátních veřejných nebo soukromých subjektů k provádění úkolů veřejné moci. 8. S přímým odkazem na pověření úkoly provádění navrhuje RUF zavedení možnosti, aby subjekty soukromého práva hradily určité cestovní výdaje a denní diety účastníkům seminářů a jiných akcí.. Správa takovýchto akcí by jinak vyžadovala od útvarů Komise, jež nedisponují vlastními prostředky, aby samy prováděly velké množství drobných transakcí. 9. RUF by uvítala, kdyby byla ustanovení hmotných a procesních předpisů o zastoupení a pověřování, jakož i o provozních výdajích upravující činnost jiných než ústředních úřadů přezkoumána a validována. b) Informace získaná od správních útvarů dalších orgánů a institucí 10. V listopadu 2004 byly správní útvary dalších orgánů požádány o předložení zprávy o jimi nabytých zkušenostech a případných problémech, s nimiž se setkaly při uplatňování finančního nařízení a prováděcích pravidel. Předloženou informací není dotčen kterýkoliv postoj, který tyto zaujmou. 11. Správa Evropského parlamentu uvádí, že plná decentralizace kontrol ex ante naráží na určité obtíže, zejména nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Použití nové úpravy v Evropském parlamentu ještě plně nedozrálo; není tudíž možné provést plnohodnotné srovnání se starou úpravou. Správa Evropského parlamentu nepředkládá žádné návrhy na přezkoumání hlavních zásad reformy a opětovné zavedení centralizovaných kontrol ex ante. 12. Správa Evropského parlamentu má za to, že lze nyní změnu většiny dalších ustanovení nových pravidel, které představovaly problém pro její útvary, provést urychleným postupem změny prováděcích pravidel. Útvary EP nicméně navrhují změnu čl. 9 odst. 6 finančního nařízení s cílem omezit zákaz převodu položek týkajících se výdajů na zaměstnance na mzdy a požitky zaměstnanců a vložit na seznam účelově vázaných příjmů výnosy z prodeje movitých věcí, včetně zcizování na základě smíšených smluv kupních a směnných. Považovala by za užitečnou změnu čl. 22 odst. 1 a 2 finančního nařízení, jež by usnadnila převody mezi články a mezi kapitolami , ale zároveň zachovala možnost, aby rozpočtový orgán rozhodoval o nejvýznamnějších změnách. V čl. 47 odst. 1 finančního nařízení navrhuje správa Evropského parlamentu změnu platových stupňů A1, A2 a A3 na platové stupně nového služebního řádu (A16, A15, A14, A13) a uzákonit výjimku z pravidla jediného podpisu s cílem umožnit správcům zálohových účtů uzavírání právních závazků poté, co příslušná schvalující osoba podepsala rozpočtový závazek. Útvary EP navrhují harmonizaci různých hlášení (čl. 60 odst. 7 a článek 122) na interinstitucionální úrovni a snížení duplicity informací. 13. Správa Evropského parlamentu poznamenává, že u víceletých výdajů neodrážejí účetní závěrky skutečnost smluvně uzavřených právních závazků a navrhují, aby byla stanovena pevná pravidla o víceletých výdajích ze správních rozpočtů . EP navrhuje usnadnit vypisování veřejné soutěže společné několika orgánům zavedením výjimky dovolující schvalující osobě svěřit jejich řízení vlastnímu zaměstnanci nebo jinému orgánu; tato úprava by se vztahovala i na granty. 14. Útvary EP navrhují, aby se uvažovalo o používání jazyků v nabídkových řízeních s cílem vytvořit taková ustanovení, jež by byla v souladu se zásadou rovnosti jazyků, aniž by zároveň zbytečně zvyšovala zátěž správního aparátu. Navrhují rovněž zjednodušení předpisů pro příspěvky nízké hodnoty orgánům kromě Komise, pokud jejich přijímání není spojeno s dalšími náklady. 15. Správa Evropského parlamentu vymezila určité obtíže, které by mohly být vyřešeny novelizací finančního nařízení. Přeje si, aby byla platnost všech ustanovení o grantech rozšířena i na EP a aby byl pro granty poskytované evropským politickým stranám zaveden mechanismus, jenž by umožňoval omezený a kontrolovatelný převod přenos grantů do následujícího roku (byla-li například významná akce plánovaná na prosinec přesunuta na leden/únor roku n+1). Jedním z řešení, které EP navrhuje, by bylo umožnit při konečném plnění akceptovat ve výsledovce plnění rozpočtu již přidělené náklady, které by se však týkaly roku n+1. Na podkladu takovýchto ustanovení by se o stejnou částku snížil přebytek zdrojů nad výdaji, a tudíž by se snížila i částka, jež by musela být vrácena v případě pracovního „zisku“. 16. Útvary EP navrhují, aby byla do finančního nařízení vtělena možnost uznání určitých zvláštních rysů politických uskupení, které umožní udělení výjimek ve specifických pravidlech užití položek na výdaje politických uskupení a zejména možnost výjimečných úprav pro převod položek a stanovení vyšších limitů veřejných zakázek. Správa dále navrhuje uvolnit správní omezení informačních oddělení EP ohledně smluv o nízké hodnotě uzavíraných v oblasti informační politiky. 17. Správní útvar Rady sděluje, že u smluv o nízké hodnotě uzavíraných z dodavateli mimo EU nepředložili dodavatelé požadované bankovní spojení, které je potřebné před uzavřením právního závazku (složka třetí strany). Správní útvar Rady proto navrhuje, aby byla tato povinnost omezena na smlouvy od určité hodnoty, například v hodnotě přesahující částku 3 500 eur. Ohledně čl. 47 odst. 1) finančního nařízení o plánu pracovních míst uvádí správní útvar Rady potřebu odkazu na odpovídající platové stupně nového služebního řádu (A*16, A*15, A*14). 18. V zájmu optimální správy rozpočtu se správní útvar Rady zasazuje o sjednocení základu pro možnost přidělit předem závazky na běžné správní výdaje , konkrétně čtvrtinu položek odpovídající rozpočtové položky na běžný rok v rámci limitu stanoveného pro prozatímní dvanáctiny, což by představovalo čtvrtinu položek schválených v příslušné kapitole. Správní oddělení rovněž navrhuje, aby se stanovení limitu ve výši čtvrtiny současných položek (článek 13 a čl. 178 odst. 1 finančního nařízení) nedotýkalo čl. 178 odst. 2 finančního nařízení o výdajích, které musí být podle zákonných nebo smluvních ustanovení uskutečněny předem, např. nájemného, jež mohou být placeny od 1. prosince k tíži položek následujícího rozpočtového roku. 19. Správa Soudního dvora sděluje , že se používání finančního nařízení a prováděcích pravidel ukázalo být od 1. ledna 2003 velmi obtížné. Se zřetelem na právní a administrativní důsledky, změny v organizaci a fungování odborů a nasazení lidských zdrojů je velmi nesnadné zavést reformu tak značného rozsahu pouhých šest měsíců po stanovení jejích hlavních směrů a týden poté, co byla vydána prováděcí pravidla. 20. Generální tajemník Účetního dvora uvádí, že z důvodu malé velikosti Dvora byla zřízena ústřední jednotka pro ověřování ex ante a organizačně přímo přičleněna k pověřené schvalující osobě. Tato jednotka poskytuje podporu pro postupné posilování ověřování ex ante ve správních odborech. Výsledky ověřování jsou monitorovány a přispívají k akčním plánům na zlepšení vnitřních kontrol ve správních odborech. Je možné že bude ověřování ex ante v některém z příštích období centralizováno, ale podle generálního tajemníka Dvora by z důvodu malé velikosti Dvora nemusilo být takovéto řešení vhodné. 21. Správa Účetního dvora požaduje vyjasnění několika ustanovení: článku 22 finančního nařízení a článku 16 prováděcích pravidel (převod položek), a dále článku 178 finančního nařízení; bylo by vhodné přesně stanovit lhůtu pro sdělování záměru vydat stanovisko ke stavebním projektům vyjádřenou v čl. 179 odst. 3 pojmem „neprodleně“. Dvůr dospěl na základě praktické zkušenosti k názoru, že limity stanovené v článku 129 prováděcích pravidel pro smlouvy o nízké hodnotě jsou příliš nízké a vyžadují provedení dalších správních postupů, které nepřinášejí odpovídající užitek pro vnitřní kontrolu. „Cellule marchés“ („obchodní útvar“) Účetního dvora podal několik návrhů, zejména v tom smyslu, že by měla Komise registrovat určité případy na návrh orgánů, jež nemají vlastní databázi podle článku 95 finančního nařízení, jelikož uzavírají jen malé množství smluv. 22. Generální tajemníci Evropského hospodářského a sociálního výboru (HSV) a Výboru regionů uvádějí , že tyto výbory významně decentralizovaly schvalovací proces a zároveň zavedly odpovídající pojistky v podobě vzdělávání a přípravy schvalujících osob. Zdůrazňují, že se u menších orgánů podstatně zvýšil objem lidských zdrojů vázaných kontrolními činnostmi, což je spojeno se značnými náklady. Mají za to, že zavedení nového finančního nařízení nepřineslo zásadní změnu úrovně kontroly ex ante rozpočtových činnosti v jejich výborech, ale poznamenávají, že kontroly jsou zevrubnější a zabírají více času účastníků finančních operací, což se projevuje jako zátěž finančního řízení. 23. HSV vyslovuje pochybnosti o významu výkonnostních ukazatelů pro správní výdaje a navrhuje, aby se tyto ukazatele přestaly používat; zdůrazňuje obtížnost sladění stavebních projektů se zásadou ročního rozpočtu a tvrdí, že se zvýšily povinnosti orgánů podávat hlášení; navrhuje, aby byly racionalizovány. Přeje si vytvoření společné infrastruktury ústřední databáze (článek 95 finančního nařízení). Výbor regionů poukazuje na značnou administrativní zátěž spojenou se zavedením norem vnitřní kontroly; použití těchto norem přesahuje možnosti malých orgánů, které mohou uplatnit pouze správní náklady. 24. Evropský inspektor ochrany údajů poukazuje na fakt, že svou činnost zahájil v roce 2004. Nezaznamenal tudíž žádný problém s přizpůsobováním novému systému, ale nemá žádné zkušenosti z předchozího období, jež by mu umožnily vyvozovat z jeho nynějších zkušeností jakékoliv závěry. Závěry 25. Nové finanční nařízení položilo právní základ spolehlivého řídícího a kontrolního systému zaměřeného na decentralizaci. Byly provedeny potřebné organizační kroky a obecně bylo dosaženo formálního dodržování tohoto systému. Účinné plnění lze v této fázi považovat za uspokojivé a mělo by být dále posilováno a zlepšováno na základě zkušeností s aktivní prací při plném zapojení všech účastníků. V tomto procesu má zásadní význam schopnost útvarů pracovat v náročné počáteční fázi zavádění nového systému ve stabilním právním prostředí a podle jejich nejlepších schopností. Změna správního prostředí a integrace řízení rizik do každodenní řídící práce si vyžádá delší dobu. Komise bude i nadále pokračovat ve svém úsilí a vypracuje společnou metodiku rizik. 26. Celkové hodnocení ukazuje, že zrušení centralizovaných kontrol ex ante, popřípadě zpřesnění požadavků na kontroly ex ante při ověřování dokončených projektů před provedením plateb, vedlo k posílení úlohy a odpovědnosti schvalujících osob. Roční hodnocení jejich správy, zejména prostřednictvím výročních zpráv o činnosti, se projevilo jako hlavní opora posílení AOD. 27. Žádný z orgánů nebo správních útvarů těchto orgánů nenavrhl změny celkové architektury nebo klíčových prvků reformy finančního řízení ztělesňované finančním nařízení. (Je však nutno provést určité vyjasnění úlohy účetního v oblasti systémové i celkové odpovědnosti za správnost účtů bez zasahování do pravomoci schvalujících osob.) Zjištěné nedostatky vnitřní kontroly se týkají uplatňování ustanovení finančního nařízení a lze je odstranit cestou opatření přijatých na úrovni orgánu; nevyžadují změnu právního rámce, který je prokazatelně konzistentní a jednoznačný. Komise proto nenavrhuje žádnou modifikaci povinností účastníků finančních operací ani systému vnitřní kontroly. 28. Připomínky správ ostatních orgánů a RUF k potřebě přepracování požadavků na dohled a kontrolu by měly být vzaty v potaz při přezkumu finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel. Tyto změny by měly usnadnit vykonávání povinnosti Komise plnit rozpočet a uskutečňovat cíle politik, a zároveň poskytovat přiměřené záruky legality výdajů a minimalizovat riziko nesrovnalostí při vynaložení správních nákladů úměrných tomuto cíli. Zjednodušení pravidel a postupů by mělo mít za cíl zvýšení účinnosti provádění finančních transakcí mimo ústředí tak, aby se usnadnilo poskytování vnější pomoci třetím zemím. 29. Potřeba zjednodušení byla pociťována zvláště silně v souvislosti se smlouvami o nízké hodnotě a v souvislosti s granty. Jako první krok se Komise v souvislosti s probíhající revizí prováděcích pravidel, zahájenou s cílem harmonizace směrnice o zadávání veřejných zakázek, chopila příležitosti řešit specifické obtíže v oblasti zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů a významně zestručnila ustanovení o smlouvách o nízké hodnotě a o použití stupnice nákladů a paušálních částek grantů. To lze považovat za první krok k uspokojení potřeb finančního řízení. Následná novelizace finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel by měla dokončit zjednodušení procesních pravidel a pravidel pro předkládání dokumentace u operací o nízké hodnotě. [1] Úř. věst. C […], […], s.[…]. [2] Úř. věst. C […], […], s.[…]. [3] Úř. věst. C […], […], s.[…]. [4] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [5] Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice ve znění nařízení Komise (ES) č. 1874/2004 (Úř. věst. L 326, 29.10.2004. s. 17).