EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 8.2.2022 COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (Text s významem pro EHP)



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Polovodičové čipy jsou základem digitální ekonomiky. Jsou základem fungování digitálních produktů: od chytrých telefonů a automobilů přes kritické aplikace a infrastruktury v oblasti zdravotní péče, energetiky, komunikací a automatizace až po většinu ostatních průmyslových odvětví. Jsou také klíčem k technologiím budoucnosti, včetně umělé inteligence a komunikace 5G/6G. Bez čipů by nic digitálního neexistovalo. V uplynulém roce došlo v Evropě k narušení dodávek čipů, což způsobilo jejich nedostatek v mnoha hospodářských odvětvích a potenciálně i vážné společenské důsledky. Narušení dodávek představuje ohrožení pro mnoho evropských odvětví, včetně automobilového průmyslu, energetiky, komunikací a zdravotnictví, a také strategických odvětví, jako je obrana, bezpečnost a vesmír. Zároveň se na trhu začínají objevovat falešné čipy, které ohrožují bezpečnost elektronických zařízení a systémů. Současná krize odhalila strukturální zranitelnosti evropských hodnotových řetězců. Celosvětový nedostatek polovodičů rovněž odhalil závislost Evropy na dodávkách od omezeného počtu podniků a zeměpisných oblastí a její zranitelnost vůči omezením vývozu ze třetích zemí a dalším narušením v současných geopolitických souvislostech. Tuto závislost navíc prohlubují extrémně vysoké překážky vstupu do tohoto odvětví a jeho kapitálová náročnost. Například výpočetně nejvýkonnější čipy vyžadují výrobu s přesností v řádech nanometrů (nm). Vybudování takových zařízení vyžaduje počáteční investici ve výši nejméně 15 miliard EUR a dosažení připravenosti k výrobě s odpovídajícími výnosy vyžaduje tři roky. Výdaje na navrhování takových čipů se mohou pohybovat od 0,5 miliardy EUR po více než 1 miliardu EUR. Intenzita výzkumu a vývoje v tomto odvětví je vysoká a přesahuje 15 %. Evropští hráči dnes investují hlavně do výzkumu a vývoje, ale ne dostatečně do toho, aby se výsledky těchto činností promítly do průmyslových přínosů. Takový výzkum a vývoj je klíčovým faktorem miniaturizace polovodičových technologií, která je nezbytná pro výrobu výpočetně výkonných čipů nové generace. Evropa je domovem předních světových výzkumných a technologických organizací. Mnoho výsledků evropského výzkumu a vývoje se však průmyslově využívá mimo Unii. Silnou stránkou Unie je navrhování polovodičových komponent pro výkonovou elektroniku, radiofrekvenční a analogová zařízení, senzory a mikrořadiče, které dnes nacházejí široké uplatnění v automobilovém a zpracovatelském průmyslu. Její slabší stránkou je navrhování digitální logiky (procesorů a pamětí), která je však čím dál nezbytnější vzhledem k čím dál většímu rozšíření umělé inteligence a konektivity. Unie má také velmi dobrou pozici, pokud jde o materiály a zařízení potřebné k provozu velkých závodů na výrobu čipů, přičemž v rámci dodavatelského řetězce hraje zásadní roli řada společností. Unie má silná a diverzifikovaná odvětví průmyslových uživatelů, jako je např. automobilový průmysl, průmyslová automatizace, zdravotnictví, energetika, komunikace, avšak spolupráce v rámci hodnotového řetězce je slabá. Celkový podíl Unie na světovém trhu s polovodiči činí 10 % v hodnotovém vyjádření, což je ve výrazném nepoměru k jejímu ekonomickému významu. Navzdory svému silnému celosvětovému postavení v oblasti materiálů a výroby vybavení je Unie při navrhování, výrobě, balení, testování a montáži čipů do značné míry závislá na dodavatelích ze třetích zemí. Polovodiče jsou dnes ve středu silných geostrategických zájmů a jádrem celosvětového soupeření v oblasti technologií. Jednotlivé státy si chtějí zajistit dodávky nejmodernějších čipů, protože ty jsou podmínkou jejich akceschopnosti (z hospodářského, průmyslového i vojenského hlediska) a základem digitální transformace. Všechny hlavní světové regiony intenzivně investují a zavádějí podpůrná opatření na inovaci a posílení svých výrobních schopností. Unie má předpoklady k tomu, aby se v budoucnu na trhu s čipy stala lídrem v tomto oboru. Její ambicí je zdvojnásobit do roku 2030 její dnešní podíl na světové produkci na 20 % v hodnotovém vyjádření. Cílem je nejen snížit závislost, ale také využít ekonomické příležitosti, neboť se očekává, že se celosvětový trh s polovodiči do konce desetiletí zdvojnásobí, což zvýší konkurenceschopnost polovodičového ekosystému a průmyslu jako celku prostřednictvím inovativních produktů ve prospěch evropských občanů. Objevují se nové tržní trendy a příležitosti. Společnosti působící v oblasti polovodičů stále častěji navrhují ve spolupráci s koncovými uživateli čipy na míru, aby zlepšily výkon systému pomocí optimalizace hardwaru a softwaru. Umělá inteligence, edge cloud a digitální transformace průmyslových odvětví nabízejí nové příležitosti pro budoucí konkurenceschopnost evropských technologií a vedoucí postavení v tomto odvětví. Technologie se zároveň neustále vyvíjí. Pokračuje další miniaturizace směrem k menším rozměrům v oblasti hlavních procesních technologií (FinFET a FDSOI), což odpovídá Moorovu zákonu, přičemž je velká poptávka po energeticky účinnějších řešeních, aby stále rostoucí stopa zpracování zůstala udržitelná. Nově vznikající výpočetní paradigmata, jako je neuromorfní výpočetní technika a kvantové technologie, jsou slibnými technologiemi pro nové oblasti použití. Zásadní význam pro řízení spotřeby, např. pro optimální využití energie z baterií, zejména pro veškeré elektromobily a výrobu energie z obnovitelných zdrojů, mají nové materiály, jako je karbid křemíku (SiC) a nitrid gallia (GaN). Tato důvodová zpráva doprovází návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec opatření pro posílení evropského polovodičového ekosystému v Unii (akt o čipech). Tento návrh plní politický závazek předsedkyně von der Leyenové, která ve svém projevu o stavu Unie v roce 2021 oznámila, že cílem je společně vytvořit nejmodernější evropský čipový ekosystém, včetně výroby. Základní strategická vize tohoto návrhu pro posílení evropského polovodičového ekosystému je vysvětlena v doprovodném sdělení. Za účelem naplnění této vize je na základě pěti strategických cílů formulována evropská strategie pro čipy: ·Evropa by měla posílit své vedoucí postavení v oblasti výzkumu a technologií, ·Evropa by měla budovat a posilovat své vlastní inovační schopnosti v oblasti navrhování, výroby a balení pokročilých čipů a proměňovat je v komerční výrobky,

·Evropa by měla zavést odpovídající rámec pro podstatné zvýšení své výrobní kapacity do roku 2030, ·Evropa by měla řešit akutní nedostatek dovedností, lákat talentované pracovníky a podporovat vznik kvalifikované pracovní síly, ·Evropa by měla důkladně porozumět globálním dodavatelským řetězcům polovodičů. Cílem návrhu je dosáhnout strategického cíle, kterým je zvýšení odolnosti evropského polovodičového ekosystému a jeho podílu na světovém trhu. Jeho cílem je rovněž usnadnit včasné zavádění nových čipů evropským průmyslem a zvýšit konkurenceschopnost tohoto průmyslu. Je proto nutné, aby evropský průmysl přilákal investice do inovativních výrobních zařízení, disponoval kvalifikovanou pracovní silou, ale také byl schopen navrhovat a vyrábět nejpokročilejší čipy, které budou definovat budoucí trhy, a současně rozvíjel schopnosti a měl možnost testovat inovativní návrhy a vyvíjet jejich prototypy prostřednictvím pilotních linek v úzké spolupráci s příslušnými průmyslovými vertikálními odvětvími. Jedná se o nezbytné kroky, které však nestačí, pokud Unie nebude mít analytickou schopnost zvýšit znalosti tvůrců politik hodnotového řetězce a nebude v případě krize schopna těžit ze zvýšené kapacity ve prospěch společného zájmu jednotného trhu. Cílem není soběstačnost – ta není dosažitelná. Musíme posílit své silné stránky, vyvinout si nové silné stránky a spolupracovat se třetími zeměmi v dodavatelském řetězci, v němž vzájemné závislosti zůstanou i nadále významné. Pokud jde o plnění těchto cílů, návrh se zaměří na: ·Zavedení iniciativy Čipy pro Evropu, která podpoří budování rozsáhlých technologických kapacit a inovací v celé Unii s cílem umožnit navrhování a zavádění špičkových polovodičových a kvantových technologií nové generace, které posílí schopnosti Unie v oblasti pokročilého navrhování, systémové integrace, schopností a dovedností na poli výroby čipů, včetně důrazu na začínající podniky a rychle se rozvíjející podniky (pilíř 1, „iniciativa Čipy pro Evropu“). Iniciativa zejména vybuduje inovativní virtuální návrhářskou platformu s cílem posílit kapacitu Evropy v tomto směru, která bude přístupná za otevřených, nediskriminačních a transparentních podmínek. Tato platforma bude stimulovat rozsáhlou spolupráci uživatelských komunit s návrhářskými studii, začínajícími podniky a malými a středními podniky, dodavateli duševního vlastnictví a nástrojů, návrháři a výzkumnými a technologickými organizacemi a bude integrovat stávající a nová návrhářská zařízení s rozšířenými knihovnami a nástroji EDA. Iniciativa podpoří pilotní linky, které třetím stranám poskytnou podmínky pro otevřené, transparentní a nediskriminační testování, ověřování a další rozvoj jejich návrhů výrobků. Vývoj nových pokročilých pilotních linek připraví na další generaci výrobních schopností a jejich ověřování. Iniciativa dále přispěje k vybudování pokročilých technologických a inženýrských kapacit pro urychlení inovačního vývoje kvantových čipů, např. v podobě knihoven návrhů pro kvantové čipy, pilotních linek a zkušebních a experimentálních zařízení. Iniciativa podpoří síť center kompetencí po celé Unii, která budou poskytovat odborné znalosti zúčastněným stranám, včetně koncových uživatelů z řad malých a středních podniků, začínajících podniků a vertikálních odvětví, a zlepšovat jejich dovednosti. Centra kompetencí usnadní otevřený, transparentní a nediskriminační přístup k návrhářské infrastruktuře a k pilotním linkám a jejich účinné využívání. Stanou se z nich atraktivní místa pro inovace a nové vysoce kvalifikované talentované pracovníky. Kromě uvedené iniciativy by měly činnosti usnadňující přístup k dluhovému financování a vlastnímu kapitálu v hodnotovém řetězci polovodičů, které budou souhrnně označovány jako „fond pro čipy“, podpořit rozvoj dynamického a odolného polovodičového ekosystému tím, že poskytnou příležitosti pro větší dostupnost finančních prostředků na podporu růstu začínajících a rychle se rozvíjejících podniků a malých a středních podniků, a dále investic v celém hodnotovém řetězci, včetně společností v hodnotových řetězcích polovodičů, případně i díky kombinování zdrojů financování zajištěnému v rámci uvedené iniciativy. ·Vytvoření rámce pro zajištění bezpečnosti dodávek přilákáním investic a zvýšením výrobních kapacit v oblasti výroby polovodičů, a dále pokročilým balením, testováním a montáží prostřednictvím integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče, která jsou první svého druhu (pilíř 2, „bezpečnost dodávek“). Návrh zejména vymezuje kritéria pro usnadnění realizace konkrétních projektů, které přispívají k bezpečnosti dodávek polovodičů v Unii. Za tímto účelem návrh rozlišuje dva typy zařízení, která jsou první svého druhu, a to integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče. Pokud určité zařízení uspěje se žádostí, aby bylo uznáno za jeden z těchto dvou typů prvního zařízení svého druhu, návrh ukládá členským státům povinnost zajistit efektivní vyřízení správních žádostí týkajících se plánování, výstavby a provozu uznaného zařízení, které je první svého druhu. V reakci na rostoucí potřebu kyberneticky odolných dodavatelských řetězců bude Komise spolupracovat s členskými státy a soukromými subjekty na určení odvětvových požadavků na důvěryhodné čipy s cílem zavést společné normy a certifikaci, jakož i společné požadavky na zadávání veřejných zakázek, které budou případně vypracovány s podporou evropských normalizačních organizací a s ohledem na zásady nového legislativního rámce pro posuzování shody a dozor nad trhem. ·Vytvoření koordinačního mechanismu mezi členskými státy a Komisí pro posílení spolupráce s členskými státy a mezi členskými státy navzájem, monitorování nabídky polovodičů, odhadování poptávky, předvídání nedostatku, aktivace fáze řešení krize a jednání prostřednictvím specializovaného souboru opatření (pilíř 3, „monitorování a reakce na krize“). •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh je v souladu s celkovou digitální vizí, cíli a možnostmi pro úspěšnou digitální transformaci Evropské unie do roku 2030, které Komise představila ve svém sdělení „Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády“ (dále jen „sdělení Digitální kompas“) a v následném návrhu politického programu Digitální dekáda, se zvláštním zaměřením na polovodiče. Tento návrh má poskytnout Unii schopnosti, které bude potřebovat k dosažení svého cíle pro rok 2030. Tento návrh je v souladu se sdělením Komise, kterým byla v květnu 2021 zaktualizována nová průmyslová strategie z roku 2020 a které určuje oblasti strategických závislostí, jež by mohly vést ke zranitelnosti, jako jsou nedostatky v zásobování. Návrh se zabývá problémy v oblasti navrhování, výroby, balení, testování a montáže, které byly uvedeny ve sdělení a v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. V uvedeném sdělení je oznámeno zřízení Průmyslové aliance pro procesory a polovodičové technologie (dále jen „aliance“), jejímž úkolem je hledání nedostatků ve výrobě mikročipů a technologického vývoje potřebného pro prosperitu podniků a organizací, pro lepší konkurenceschopnost podniků, pro zvýšení digitální suverenity Evropy a pro uspokojení poptávky po nové generaci bezpečných, energeticky účinných a výkonných čipů a procesorů. V souvislosti s tímto nařízením bude aliance zastávat poradní roli. Tento návrh je rovněž v souladu se strategií Komise pro normalizaci a ročním pracovním programem Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2022, které byly přijaty 2. února 2022. Tyto dokumenty předpokládají vypracování norem pro certifikaci čipů z hlediska bezpečnosti, pravosti a spolehlivosti. Tento návrh také zohledňuje cíle Observatoře EU pro kritické technologie, která má pomoci zjistit současné i možné budoucí strategické digitální závislosti Unie a přispět k posilování její digitální suverenity.

Tento návrh se zabývá specifickými a jedinečnými problémy v dodavatelském řetězci polovodičů a je samostatnou iniciativou oddělenou od plánovaného „nástroje pro mimořádné situace na jednotném trhu“, o němž Komise informovala ve své aktualizované průmyslové strategii. Tento návrh přispívá k provádění prohlášení o Evropské iniciativě v oblasti procesorů a polovodičových technologií, které dne 7. prosince 2020 podepsalo 22 členských států. V tomto prohlášení se 22 členských států zavázalo, že „vynaloží zvýšené úsilí na posílení polovodičového ekosystému a na rozšíření průmyslové přítomnosti v celém dodavatelském řetězci“. Členské státy se rovněž dohodly, že „budou pracovat na společných normách a případně na certifikaci důvěryhodné elektroniky, jakož i na společných požadavcích na pořizování bezpečných čipů a vestavěných systémů v aplikacích, které se spoléhají na čipovou technologii nebo ji ve velké míře využívají“. Tento návrh je v souladu s uvedenými cíli. Kromě toho je návrh v souladu s nedávným sdělením „Politika hospodářské soutěže připravená na nové výzvy“, v němž Komise připouští, že může „na základě čl. 107 odst. 3 SFEU zvážit schválení veřejné podpory s cílem odstranit případné mezery ve financování v polovodičovém ekosystému zejména pro zřízení prvních evropských zařízení tohoto druhu v Unii. Na tuto podporu by se musely vztahovat silné záruky, aby se zajistilo, že podpora bude nezbytná, vhodná a přiměřená, budou minimalizována nepatřičná narušení hospodářské soutěže, přičemž přínosy budou sdíleny v širokém měřítku a bez diskriminace v rámci celého evropského hospodářství.“ Iniciativa Čipy pro Evropu bude sdružovat zdroje Unie, členských států a třetích zemí přidružených ke stávajícím programům Unie, jakož i soukromého sektoru. Opatření v rámci iniciativy Čipy pro Evropu budou prováděna především prostřednictvím společného podniku pro čipy, tj. pozměněného a přejmenovaného stávajícího společného podniku pro klíčové digitální technologie. Tento společný podnik v současnosti poskytuje rozsáhlou podporu průmyslově orientovanému výzkumu, technologickému vývoji a inovacím v oblasti elektronických komponent a systémů a souvisejících softwarových a systémových technologií. Tyto činnosti se stanou součástí iniciativy Čipy pro Evropu. Iniciativa Čipy pro Evropu vychází z pěti specifických cílů programu Digitální Evropa, které podporují budování digitálních kapacit v klíčových digitálních oblastech, v nichž polovodičová technologie přispívá ke zvýšení výkonu, včetně vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence a kybernetické bezpečnosti, a doplňuje je, spolu s rozvojem dovedností a zaváděním center pro digitální inovace. Iniciativa Čipy pro Evropu prostřednictvím nového specifického cíle č. 6, který by měl být tematicky zaměřen na polovodičové technologie, bude investovat do budování kapacit s cílem posílit pokročilé schopnosti v oblasti výzkumu, navrhování, výroby a integrace systémů špičkových polovodičových technologií a technologií nové generace. Iniciativa Čipy pro Evropu rovněž vychází z programu Horizont Evropa, který v oblasti polovodičů poskytuje podporu pro akademický výzkum, technologický rozvoj a inovace, a tento program doplňuje. Iniciativa se zaměří na podporu investic do přeshraničních a otevřeně přístupných výzkumných, vývojových a inovačních infrastruktur zřízených v Unii s cílem umožnit rozvoj polovodičových technologií v celé Evropě. Prostřednictvím budování kapacit v rámci některých částí iniciativy Čipy pro Evropu bude možné postupně přebírat a zavádět nové polovodičové technologie z výzkumných a inovačních akcí podporovaných programem Horizont Evropa. A naopak budou výzkumné a inovační komunitě zpřístupňovány technologické kapacity vytvořené v rámci iniciativy, a to i pro akce podporované prostřednictvím programu Horizont Evropa. Tento návrh je předkládán s ohledem na příležitosti, které nabízí Program InvestEU, a na významný příspěvek k digitální transformaci, který poskytuje Nástroj pro oživení a odolnost, kde musí alespoň 20 % prostředků představovat příspěvek na digitální cíle. Tento návrh je rovněž v souladu se strategií bezpečnostní unie. S cílem urychlit provádění opatření poskytuje iniciativa Čipy pro Evropu nový právní nástroj, a to Konsorcium pro evropskou čipovou infrastrukturu (ECIC), které bylo vytvořeno speciálně za účelem zjednodušení a strukturování právních vztahů mezi soukromými a veřejnými členy konsorcia, včetně zejména výzkumných a technologických organizací, a za účelem zajištění strukturálního dialogu s Komisí pro provádění opatření v rámci uvedené iniciativy. Tento nový právní nástroj je dobrovolný a doplní soubor řady dalších právních nástrojů Unie, včetně konsorcia pro evropskou čipovou infrastrukturu15, které umožňují kombinovat financování z členských států, rozpočtu Evropské unie a soukromých investic. Právnické osoby budou mít při vytváření veřejně-soukromého konsorcia pro účely provádění opatření v rámci iniciativy na výběr z dostupných právních nástrojů Unie, které nejlépe odpovídají konkrétnímu účelu, složení a uspořádání konkrétního konsorcia. Společný podnik pro čipy, který je pověřen celkovým prováděním některých opatření v rámci této iniciativy, může za podmínek stanovených v článku 134 návrhu Komise pro nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy, stanovit, že některá opatření mohou provádět pouze právní subjekty spolupracující v rámci konsorcia, které může být strukturováno formou konsorcia pro evropskou čipovou infrastrukturu, nebo formou jiných existujících právních nástrojů Unie existujících pro zřízení konsorcia. •Soulad s ostatními politikami Unie Navrhovaná opatření mohou představovat podporu pro některé z hlavních politik Unie, jako je Zelená dohoda pro Evropu. Využívání polovodičových technologií a digitálních technologií obecně je silným nástrojem pro přechod k udržitelnosti a může vést k novým výrobkům a účinnějším a účelnějším způsobům práce, které přispějí k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. Narušení dodávek polovodičů a závislost na jiných regionech mohou zpomalit přechod k udržitelnosti v evropských odvětvích využívajících digitální řešení. Ve snaze tato narušení a závislost řešit návrh posiluje vedoucí postavení Evropy, pokud jde o výrobní kapacitu v oblasti polovodičů. Zařízení by měla plně splňovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů Unie, například v souvislosti s posuzováním dopadů na životní prostředí, emisemi do ovzduší, vody a půdy, včetně rizika průmyslových havárií a jejich prevence, a měla by usilovat o zajištění vysoké energetické účinnosti a účinnosti při využívání zdrojů a vody. Pro posílení výrobní kapacity je třeba urychleně budovat zařízení na výrobu polovodičů, což lze výjimečně považovat za převažující veřejný zájem, pokud je to nezbytné pro udělování výjimek v řízeních o udělování povolení, včetně některých případů posouzení vlivů na životní prostředí, za předpokladu, že jsou splněny ostatní podmínky uvedené v příslušných ustanoveních. Součástí zmiňovaného konceptu zařízení, která jsou první svého druhu, je zároveň i možnost kvalifikace také na základě předpokládané energetické nebo environmentální účinnosti daného zařízení. Digitální technologie mají při výrobě i používání vlastní ekologickou stopu, od uvolňování fluorovaných skleníkových plynů při výrobě po značnou spotřebu energie jak při jejich výrobě, tak i při jejich používání. Odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT) je odpovědné za 5–9 % celosvětové spotřeby elektrické energie a více než 2 % všech emisí. Jen na datová centra připadala v roce 2018 v Unii 2,7 % poptávky po elektřině, přičemž bude-li bude vývoj pokračovat po současné trajektorii, dosáhne do roku 2030 tento podíl 3,21 %. Tuto spotřebu energie je třeba snížit. Návrh a zejména budování zařízení zabývajících se navrhováním a pilotních linek podle pilíře 1 povede k navrhování, testování a ověřování nových procesorů s nízkým příkonem. Procesory představují hlavní součásti serverů, které zpracovávají výpočetní zátěž v datových centrech. Větší datová centra obsahují miliony takových serverů a zlepšení spotřeby energie procesorů může mít významný vliv na celkovou spotřebu energie datového centra. Takové čipy s nízkou energetickou stopou rovněž přispívají k tomu, aby se Unie stala lídrem v oblasti udržitelných digitálních technologií. Návrh přispívá k cílům částí balíčku „Fit for 55“, které se zaměřují na technologicky neutrální podporu čistších vozidel a paliv. Jasný a realistický scénář dosažení mobility s nulovými emisemi poskytuje revize norem emisí CO2 pro nové osobní automobily a dodávky s cílem dále snížit emise skleníkových plynů z těchto vozidel. Poptávka spotřebitelů po vozidlech s nulovými emisemi, jako jsou vozidla s elektrickým pohonem, již roste. Vozidla s elektrickým pohonem obvykle obsahují více než dvojnásobek polovodičů na vozidlo než vozidla s motory s vnitřním spalováním. Pro řešení zvyšujících se požadavků na výkon a energetickou účinnost elektrických vozidel jsou stále důležitější vyspělé obalové technologie. Z výše uvedeného vyplývá, že je to v souladu s cíli balíčku Fit for 55. Návrh je v souladu s Akčním plánem pro oběhové hospodářství, který označuje elektroniku a informační a komunikační technologie za klíčový hodnotový řetězec a oznamuje vznik iniciativy pro elektroniku v oběhovém hospodářství, která má zahrnovat „regulační opatření pro elektroniku a IKT včetně mobilních telefonů, tabletů a laptopů podle směrnice o ekodesignu, aby se při navrhování přístrojů zohledňovala jejich energetická účinnost a dlouhá životnost, opravitelnost, možnost modernizace, údržba, opětovné použití a recyklace“. Delší doba užívání elektronických výrobků díky designu s ohledem na životnost a modernizaci služeb sníží četnost výměn a potřebu nových výrobků. Z elektronického odpadu lze opětovně využít materiál na výrobu mikročipů; z technického hlediska je například možné recyklovat polovodičové sloučeniny, i když v současné době pouze ve velmi malém množství. Případným nástrojem pro uplatnění těchto požadavků bude Iniciativa pro udržitelné výrobky založená na rozšíření působnosti směrnice o ekodesignu. Komise se rovněž zabývá různými možnostmi systémů zpětného odběru a zpětného prodeje spotřební elektroniky, aby se zvýšila nabídka funkčních použitých zařízení. S rostoucí digitalizací a elektrifikací přispívají energeticky účinné čipy rovněž k dalším politikám, včetně politik v oblasti průmyslové výroby, dopravy a energetiky, např. k připravovanému akčnímu plánu digitalizace energetiky. Očekává se, že poptávka po polovodičových technologiích se během deseti let zdvojnásobí. Stále více čipů je zabudováváno do robotů a výrobních strojů v průmyslu a v zemědělství, ale také do dopravních prostředků a dalších zařízení. Vzhledem k tomu, že cílem návrhu je inteligentní využívání čipů a dalších digitálních technologií a výroba energeticky účinnějších čipů, je tento návrh v souladu s několika odvětvovými politikami a přispívá k nim. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Toto nařízení sleduje dva samostatné specifické cíle, které jsou oba nedílnou součástí jeho obecného cíle vytvořit soudržný rámec pro posílení polovodičového ekosystému Unie. Prvním specifickým cílem tohoto nařízení, na němž spočívá pilíř 1, je vytvoření rozsáhlých inovačních kapacit a odpovídajících technologických schopností v polovodičovém průmyslu, aby bylo možné urychlit inovace a přizpůsobit se jim. Dalšími cíli tohoto nařízení, na nichž spočívají pilíře 2 a 3, jsou zvýšení odolnosti Unie a bezpečnosti dodávek v oblasti polovodičových technologií podporou a koordinací investic do pokročilé výroby polovodičů (pilíř 2) a umožněním koordinovaného monitorování a reakce na krize (pilíř 3).

Příslušným právním základem prvního cíle jsou ustanovení čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 1 a článek 183 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Ustanovení čl. 173 odst. 3 stanoví, že Evropský parlament a Rada mohou řádným legislativním postupem a po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem rozhodnout o zvláštních opatřeních na podporu činností, které členské státy provádějí k zajištění podmínek nezbytných pro konkurenceschopnost průmyslu a inovační kapacitu Unie, a zajistit přizpůsobování průmyslu strukturálním změnám v důsledku rychlých inovačních cyklů. Tento právní základ je pro většinu činností prováděných v rámci uvedené iniciativy vhodný vzhledem k tomu, že pilíř 1 tohoto nařízení má za cíl urychlit výrobu polovodičů průmyslem Unie, posílit suverenitu v dodavatelském řetězci polovodičů, posílit průmyslové kapacity, usnadnit rozvoj inovativních začínajících podniků a malých a středních podniků a podpořit nové investice do inovací a technologického rozvoje. Vzhledem k tomu, že uvedená iniciativa je pojata široce, vychází dále z hlavy Smlouvy o fungování EU s názvem „Výzkum a technologický rozvoj a vesmír“ (čl. 182 odst. 1 a článek 183). Příslušným právním základem pro druhý cíl, který je základem pilířů 2 a 3, je článek 114 Smlouvy o fungování EU. Pilíře 2 a 3 tohoto návrhu mají vytvořit harmonizovaný právní rámec pro zvýšení odolnosti a bezpečnosti dodávek v Unii. Používání polovodičů má v Unii zásadní význam pro mnoho ekonomických odvětví a společenských funkcí, a pro fungování vnitřního trhu je proto nezbytné, aby zásobování polovodiči bylo odolné vůči krizím. Pro zachování stabilního fungování strategických navazujících odvětví je proto třeba předvídat veškerá narušení dodávek a neprodleně je řešit. Vzhledem k významnému hospodářskému dopadu současného nedostatku polovodičů je pravděpodobné, že členské státy začnou zavádět regulační opatření, jejichž cílem bude řešit strukturální slabiny odvětví, které k tomuto nedostatku vedly, nebo umožnit reakci na takový nedostatek či jeho zmírnění v budoucích krizových situacích. Tato regulační opatření jsou sice přiměřená pro řešení nedostatků na vnitrostátní úrovni, ale mohla by představovat nejednotnou reakci na potřebu posílit odolnost a řešit případné krize na vnitřním trhu, což by mohlo vést k roztříštěnosti odvětví. Aby bylo možné přijímat koordinovaná opatření pro budování odolnosti, je nutné disponovat harmonizovanými pravidly, která usnadní realizaci konkrétních projektů přispívajících k bezpečnosti dodávek polovodičů v Unii (pilíř 2). Navrhovaný mechanismus monitorování a reakce na krize (pilíř 3) by měl být jednotný, aby umožňoval přistupovat k připravenosti na krize v oblasti přeshraničního hodnotového řetězce polovodičů koordinovaným způsobem. Návrh stanoví vhodnou strukturu správy a spolupráce mezi členskými státy na úrovni Unie, čímž podpoří důvěru, inovace a růst na vnitřním trhu. Článek 114 Smlouvy o fungování EU je proto relevantním právním základem pro pilíře 2 a 3, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu. Jiné články Smlouvy o fungování EU ani každý článek sám o sobě nemohou představovat odůvodnění pro oba výše uvedené cíle. Článek 122 Smlouvy o fungování EU není relevantní, protože nepředstavuje základ pro oba cíle a není slučitelný ani s článkem 114 ani s článkem 173 Smlouvy o fungování EU. Navrhované prvky jsou obsaženy v jednom aktu, neboť všechna opatření představují ucelený přístup, který různými způsoby řeší potřebu posílení polovodičového ekosystému Unie. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Cílů návrhu nemůže být dosaženo na úrovni členských států jednajících samostatně, neboť problémy mají přeshraniční povahu a nejsou omezeny na jednotlivé členské státy nebo na podskupinu členských států. Navrhované akce se zaměřují na oblasti, v nichž existuje prokazatelná přidaná hodnota jednání na úrovni Unie z důvodu množství, rychlosti a rozsahu potřebného úsilí. Komplexní reakce na krizi v oblasti polovodičů vyžaduje rychlé a koordinované společné opatření různých zúčastněných stran a spolupráci s členskými státy. Žádný členský stát toho není schopen dosáhnout sám. Navíc vzhledem ke složitosti polovodičového ekosystému mají důsledky strukturálních závislostí Unie a narušení dodávek tak dalekosáhlé důsledky, že nejlepším řešením těchto problémů je zásah na úrovni Unie. Opatření na úrovni Unie může jednoznačně nejlépe vést evropské aktéry ke společné vizi a prováděcí strategii. Je klíčem k dosažení úspor z rozsahu a sortimentu a k vytvoření kritického množství nezbytného pro špičkové kapacity, což omezí roztříštěnost úsilí, závody v poskytování subvencí a ne zcela optimální řešení jednotlivých členských států, nebo jim předejde. V oblastech, jimiž se tento návrh zabývá prostřednictvím svých tří pilířů, je třeba přijmout opatření na úrovni Unie. ·Pokud jde o první pilíř („iniciativa Čipy pro Evropu“), bude tato iniciativa prostřednictvím Unie podporovat rozsáhlé budování technologických kapacit a inovace, aby se umožnil vývoj a zavádění špičkových polovodičových a kvantových technologií nové generace a aby se vyřešily chronické strukturální nedostatky Evropy v oblasti navrhování a výroby. Členské státy v roce 2018 vytvořily první „významný projekt společného evropského zájmu“, který podporuje přeshraniční inovační projekty v rámci celého hodnotového řetězce mikroelektroniky, přičemž se v této oblasti plánuje již druhý takový významný projekt. Ačkoli tyto iniciativy mají pro odvětví strategický význam, v této fázi je pravděpodobné, že by samy o sobě dostatečně neřešily budování kapacit v podobě pilotních linek a infrastruktury pro navrhování, které musí být široce dostupné všem zúčastněným třetím stranám po celé Evropě a které rovněž umožní Unii hrát významnější roli v globálním a vzájemně závislém ekosystému. Taková rozsáhlá zařízení lze vzhledem k rozsahu investic a potřebnému know-how realizovat pouze na úrovni Unie. ·Pokud jde o druhý pilíř („bezpečnost dodávek“), opatření zaměřená na urychlení investic do výroby polovodičů lze vhodně navrhnout a provést pouze na úrovni Unie, jednak vzhledem k rozsahu potřebných investic a jednak proto, že tato výrobní zařízení budou již z definice sloužit celému vnitřnímu trhu, posílí celý ekosystém a zaručí bezpečnost dodávek v krizových podmínkách. ·Pokud jde o třetí pilíř („monitorování a reakce na krize“), zajistí posílená spolupráce v rámci Unie nezbytné a srovnatelné shromažďování zpravodajských informací. Členské státy a Komise budou společně schopny předvídat nedostatek, aktivovat fázi řešení krize za situace vážného nedostatku a zavést nezbytná opatření k řešení takové krize účinnějším způsobem než prostřednictvím mozaiky vnitrostátních opatření. •Proporcionalita Návrh má posílit evropský polovodičový ekosystém prostřednictvím krátkodobé připravenosti a monitorování s cílem zvýšit transparentnost dodavatelských řetězců polovodičů, střednědobých opatření v oblasti bezpečnosti dodávek za účelem zvýšení výrobní kapacity polovodičů v Evropě a dlouhodobějších opatření týkajících se vedoucího postavení v oblasti technologií a inovací, s cílem vybudovat návrhářská a výrobní zařízení pro pokročilé a nově vznikající polovodičové technologie. V této souvislosti se návrh zaměřuje na ty části polovodičového ekosystému, které nejvíce přispívají k odolnosti dodavatelského řetězce Unie. Zaměření pouze na polovodičový ekosystém, nikoli na širší oblast elektronických komponent a systémů nebo na oblasti, kde se používají polovodiče a/nebo elektronické komponenty a systémy, má opatření efektivně zaměřit na jeden z nejpalčivějších problémů současné evropské ekonomiky a společnosti obecně. Iniciativa Čipy pro Evropu v pilíři 1 zavádí mechanismy nezbytné pro zajištění dlouhodobější konkurenceschopnosti a inovační kapacity evropského průmyslu prostřednictvím schopností v oblasti výzkumu a navrhování, pilotních linek pro testování a experimentování, kapacit pro kvantové čipy, center kompetencí a fondu pro začínající podniky, rychle se rozvíjející podniky a malé a střední podniky. V rámci opatření v oblasti bezpečnosti dodávek pro zvýšení kapacity Unie při výrobě polovodičů podle pilíře 2 mohou být určitá zařízení uznána jako integrovaná výrobní zařízení nebo jako otevřené továrny EU na polovodiče. Pokud je jim přiznán tento status, mají členské státy povinnost zajistit, aby povolení pro taková zařízení a továrny byla udělována ve zrychleném řízení. Opatření v oblasti připravenosti podle pilíře 3 jsou založena na monitorování a výměně informací mezi členskými státy a Unií s cílem předvídat narušení v rámci dodavatelského řetězce. V případě (očekávaných) narušení mohou být přijata koordinovaná opatření ke zmírnění nedostatku polovodičů a dalších narušení nebo k jejich předcházení. •Volba nástroje Návrh má podobu nařízení Evropského parlamentu a Rady. Jedná se o nejvhodnější právní nástroj pro pilíř 1 návrhu na vytvoření iniciativy Čipy pro Evropu, neboť pouze nařízení, jehož právní ustanovení jsou použitelná přímo, může zajistit nezbytnou míru jednotnosti potřebnou pro zřízení a provádění iniciativy Unie zaměřené na podporu průmyslového odvětví na celém vnitřním trhu. Volba nařízení jako právního nástroje pro pilíř 2 je odůvodněna potřebou jednotného uplatňování nových pravidel, zejména definice integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče, jakož i jednotného postupu pro jejich uznávání a podporu. Kromě toho je nařízení nejvhodnějším nástrojem pro pilíř 3, neboť tato část by měla zřídit mechanismus pro předvídání a řešení závažných narušení dodávek polovodičů v Unii. Tento mechanismus nevyžaduje provedení prostřednictvím vnitrostátních opatření a je přímo použitelný. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Konzultace se zúčastněnými stranami Předsedkyně von der Leyenová ve svém projevu na Světovém ekonomickém fóru v lednu 2022 uvedla, že „na začátku února navrhneme evropský akt o čipech“ a že „nesmíme ztrácet čas“. Přední ekonomiky si chtějí zajistit dodávky nejmodernějších čipů, neboť to stále více podmiňuje jejich (ekonomickou, průmyslovou i vojenskou) akceschopnost a podporuje to digitální transformaci. Již nyní intenzivně investují a zavádějí podpůrná opatření s cílem inovovat a posilovat své výrobní kapacity nebo tak hodlají brzy učinit. Existují náznaky, že společnosti z Unie a výzkumné a technologické organizace může lákat přesun do jiných regionů. Je méně pravděpodobné, že mezinárodní hráči budou rozšiřovat stávající zařízení nebo zřizovat nová výrobní zařízení v Unii, pokud nebudou zcela jasné investiční podmínky, možnosti veřejné podpory, veřejné investice do dovedností, infrastruktury a pokročilého výzkumu a vývoje atd. Vzhledem k naléhavé potřebě jednat nebylo provedeno žádné posouzení dopadů a nebyla naplánována žádná veřejná online konzultace. Analýza a veškeré faktické podklady budou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise, který bude zveřejněn nejpozději do tří měsíců od zveřejnění návrhu. Pracovní setkání ad hoc se zúčastněnými stranami z oblasti průmyslu zaměřená na konkrétní témata související s pilířem 1 nicméně naznačila, že je třeba vzít v úvahu zařízení pro budoucí technologie, jako jsou fotonika, neuromorfní výpočetní technika a kvantové technologie, jakož i nové materiály. Tato pracovní setkání navíc zdůraznila, že je třeba řádně zvážit alternativní instrukční sady, jako je RISC-V. Kromě toho se v souvislosti se společným podnikem ECSEL – předchůdcem společného podniku pro klíčové digitální technologie – v létě 2021 uskutečnila setkání se zástupci průmyslu a veřejnými orgány, na nichž byly projednávány cíle Digitálního kompasu, aktualizace průmyslové strategie, Průmyslová aliance a evropský akt o čipech. V roce 2021 se jednou měsíčně konala pravidelná setkání s členskými státy s cílem připravit plánovaný druhý významný projekt společného evropského zájmu v oblasti mikroelektroniky. Členské státy poskytly podněty pro definici a posouzení integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče podle pilíře 2, jakož i pro definici konkrétních zařízení podle pilíře 1. Dne 10. ledna 2022 se uskutečnilo setkání s generálními řediteli zastupujícími klíčové zúčastněné strany z evropského polovodičového odvětví. Z uvedeného setkání vyplynuly tyto hlavní závěry: snaha stavět na silných stránkách Evropy, např. v oblasti výzkumu a vývoje a výroby zařízení; jasná podpora pilotních linek a infrastruktur pro navrhování; podpora pro začínající podniky a rychle se rozvíjející podniky; potřeba zvýšit výrobní kapacitu Evropy pro vyspělé i pokročilé technologie a potřeba rovných podmínek na celém světě. Poté, co se komisař Breton setkal s generálními řediteli předních firem působících v oblasti polovodičů a výzkumných a technologických organizací, proběhla na téma potřeby posílit evropský sektor polovodičů také řada schůzek se zástupci generálních ředitelů. Ti poskytli podněty zejména pro pilíř 1. Rozsáhlou platformu pro diskusi o potřebách průmyslu nabídlo v listopadu 2021 evropské fórum pro elektronické součásti a systémy (EFECS), jehož se zúčastnilo více než 500 osob. Další podněty přinesla setkání s průmyslovými svazy a jejich členy, jako jsou SEMI, ESIA či DigitalEurope. Dlouhodobé a pravidelné kontakty se zúčastněnými stranami z oblasti průmyslu, členskými státy, oborovými sdruženími a sdruženími uživatelů navíc umožnily shromáždit v souvislosti s návrhem přiměřené množství informací a zpětné vazby. Od konce roku 2019 byla o odvětví polovodičů zveřejněna řada zpráv, které popisují trendy a poskytují fakta a číselné údaje a které posloužily jako podklad pro návrh. • Posouzení dopadů K tomuto návrhu není připojeno formální posouzení dopadů. Vzhledem k naléhavosti situace, která je vysvětlena výše, nebylo možné posouzení dopadů v časovém rámci, který byl před přijetím návrhu k dispozici, provést. Analýza a veškeré faktické podklady budou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise, který bude zveřejněn nejpozději do tří měsíců od zveřejnění návrhu. •Základní práva Článek 16 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) zakotvuje svobodu podnikání. Opatření podle pilíře 1 a 2 tohoto návrhu vytvářejí inovační kapacitu a podporují bezpečnost dodávek polovodičů, což může posílit svobodu podnikání v souladu s právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi. Některá opatření v rámci pilíře 3, která jsou nutná k řešení závažných narušení dodávek polovodičů v Unii, by nicméně mohla dočasně omezit svobodu podnikání a smluvní volnost chráněnou článkem 16 a právo na vlastnictví chráněné článkem 17 Listiny. Jakékoli omezení těchto práv v tomto návrhu bude v souladu s čl. 52 odst. 1 Listiny stanoveno zákonem, bude respektovat podstatu těchto práv a svobod a bude v souladu se zásadou proporcionality. Povinnost poskytnout Komisi konkrétní informace za předpokladu splnění určitých podmínek respektuje podstatu svobody podnikání a nepřiměřeně ji neovlivňuje (článek 16 Listiny). Veškeré žádosti o informace slouží obecnému zájmu Unie, aby bylo možné určit případná opatření ke zmírnění krize nedostatku polovodičů. Tyto žádosti o informace jsou přiměřené a účinné pro dosažení daného cíle tím, že poskytují informace nezbytné pro posouzení dané krize. Komise si v zásadě vyžádá kýžené informace pouze u zastupujících organizací; u jednotlivých podniků si může vyžádat informace navíc pouze tehdy, je-li to nezbytné. Vzhledem k tomu, že informace o situaci v oblasti dodávek nejsou dostupné jiným způsobem, neexistuje žádné stejně účinné opatření, které by umožnilo získat informace potřebné k tomu, aby evropské subjekty s rozhodovací pravomocí mohly přijmout opatření ke zmírnění dopadů. Vzhledem k závažným hospodářským a společenským důsledkům nedostatku polovodičů a odpovídajícímu významu opatření na zmírnění dopadů jsou žádosti o informace přiměřené požadovanému cíli. Omezení svobody podnikání a vlastnického práva je navíc kompenzováno vhodnými zárukami. Žádost o informace může být podána pouze za krizové situace, kdy Komise aktivovala fázi řešení krize prostřednictvím prováděcího aktu. Povinnost přijmout přednostní objednávky a přednostně je vyřídit respektuje podstatu svobody podnikání a smluvní volnosti (článek 16 Listiny) a práva na vlastnictví (článek 17 Listiny) a uvedená práva a svobody jí nebudou nepřiměřeně dotčeny. Tato povinnost slouží obecnému zájmu Unie zajistit, aby kritická odvětví postižená přerušením dodávek z důvodu nedostatku polovodičů i nadále fungovala. Tato povinnost je přiměřená a účinná k dosažení tohoto cíle tím, že zajistí, aby byly dostupné zdroje přednostně využívány pro výrobky dodávané do těchto odvětví. Neexistuje žádné jiné stejně účinné opatření. V krizové situaci je přiměřené uložit zařízením na výrobu polovodičů, která požádala o přiznání statusu „integrovaného výrobního zařízení“ a „otevřené továrny EU na polovodiče“, jiným zařízením na výrobu polovodičů, která s touto možností souhlasila v souvislosti s přijetím veřejné podpory, nebo podnikům v dodavatelském řetězci polovodičů, které mají povinnost vyřídit přednostní objednávku třetí země v rozsahu, který významně ovlivňuje bezpečnost dodávek do kritických odvětví, povinnost přijmout a přednostně vyřídit některé objednávky. Vhodná ochranná opatření zajistí, aby případný negativní dopad povinnosti přednostně vyřídit některé objednávky na svobodu podnikání, smluvní volnost a vlastnické právo nepředstavoval porušení těchto práv. Povinnost přednostně vyřídit některé objednávky může být uložena pouze za krizové situace, kdy Komise aktivovala fázi řešení krize prostřednictvím prováděcího aktu. Pokud není dotčený podnik schopen přednostní objednávku vyřídit nebo pokud by pro něj vyřízení takové objednávky znamenalo nepřiměřenou ekonomickou zátěž a bylo by obzvlášť obtížné, může požádat Komisi o její přezkum. Kromě toho je povinný subjekt zproštěn odpovědnosti za škodu způsobenou porušením smluvních závazků vyplývajících z plnění této povinnosti. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrhem se zavádí iniciativa Čipy pro Evropu, která nebude mít samostatné finanční krytí, ale bude podporována z prostředků programu Horizont Evropa a programu Digitální Evropa, do kterého bude doplněn nový specifický cíl č. 6. Nařízení 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, se mění a doplňuje tak, aby umožnilo podniku pro klíčové digitální technologie přejmenovanému na společný podnik pro čipy čerpat vyšší příspěvek z programu Horizont Evropa a příspěvky z programu Digitální Evropa v rámci specifického cíle č. 6. Finanční důsledky návrhu na rozpočet Unie jsou uvedeny ve finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu a budou pokryty z dostupných zdrojů víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Iniciativa Čipy pro Evropu bude podpořena z rozpočtu EU částkou ve výši až 3,3 miliardy eur, včetně 1,65 miliardy EUR prostřednictvím programu Horizont Evropa a 1,65 miliardy EUR prostřednictvím programu Digitální Evropa. Z této celkové částky bude 2,875 miliardy EUR čerpáno prostřednictvím společného podniku pro čipy, 125 milionů EUR prostřednictvím programu InvestEU (což bude doplněno o dalších 125 milionů EUR ze samotného programu InvestEU) a 300 milionů EUR prostřednictvím Evropské rady pro inovace. Tato částka jde nad rámec rozpočtu, který již byl v rámci tohoto víceletého finančního rámce vyčleněn na činnosti v oblasti mikroelektroniky a dosáhne téměř 5 miliard EUR.

Konkrétně bude v rámci programu Horizont Evropa ve prospěch iniciativy Čipy pro Evropu čerpána částka až 1,65 miliardy EUR: 900 milionů EUR v rámci klastru 4, 150 milionů EUR v rámci klastru 3, 300 milionů EUR v rámci klastru 5 a 300 milionů EUR v rámci Evropské rady pro inovace. Kromě toho Komise navrhuje snížit rozpočet programu Horizont Evropa o 400 milionů EUR, aby se zvýšily finanční prostředky, které budou k dispozici pro program Digitální Evropa. Jako kompenzaci za toto snížení o 400 milionů EUR navrhuje Komise opět poskytnout ve prospěch programu Horizont Evropa dalších 400 milionů EUR (v běžných cenách) z prostředků na závazky na období 2023–2027, které jsou k dispozici v důsledku toho, že nebyly zcela realizovány projekty spadající do tohoto programu nebo jeho předchůdce nebo byly realizovány pouze částečně. Tato částka bude přidána k částce 0,5 miliardy EUR (v cenách roku 2018), která již byla uvedena ve společném prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o opětovném použití prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno, v souvislosti s výzkumným programem. Komise proto vyzývá Evropský parlament a Radu, aby do tohoto společného prohlášení doplnily informaci o této další částce, která má být opět k dispozici. V rámci programu Digitální Evropa se navrhuje nový specifický cíl č. 6 pro účely iniciativy Čipy pro Evropu. Specifický cíl č. 6 zahrnuje písmeno a) až d) článku 5 a má být prováděn společným podnikem pro čipy. Na nový specifický cíl č. 6 tohoto programu bude vyčleněno celkem až 1,65 miliardy EUR: 600 milionů EUR přerozdělených ze stávajících cílů programu Digitální Evropa, 400 milionů EUR získaných snížením přídělu na program Nástroj pro propojení Evropy, konkrétně 150 milionů EUR z Nástroje pro propojení Evropy – Digitální technologie a 250 milionů EUR z Nástroje pro propojení Evropy – Doprava, 400 milionů EUR získaných snížením přídělu pro klastr 4 programu Horizont Evropa (viz předchozí odstavec, kompenzováno opětovným využitím prostředků ze zrušených závazků) a 250 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí okruhu 1 na financování uvedené iniciativy v rámci programu Digitální Evropa. Komise navrhuje řešit snížení finančního krytí Nástroje pro propojení Evropy a Horizontu Evropa v rámci 15% odchylky upravené v bodě 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby o těchto změnách, které jsou nezbytné pro účinné provádění iniciativy Čipy pro Evropu, informovaly ve společném prohlášení uvedeném v předchozím odstavci. Další podrobnosti jsou rozvedeny v legislativním finančním výkaze připojeném k tomuto návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv Komise vyhodnotí výstupy, výsledky a dopady tohoto návrhu tři roky ode dne jeho použitelnosti a poté vždy jednou za čtyři roky. Hlavní závěry hodnocení budou předloženy ve zprávě Evropskému parlamentu a Radě a tato zpráva bude zveřejněna. Pro účely hodnocení poskytnou Evropská rada pro polovodiče, členské státy a příslušné vnitrostátní orgány Komisi na vyžádání příslušné informace. Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu 1.1.Kapitola I – Obecná ustanovení Kapitola I stanoví předmět nařízení. Vymezuje rovněž definice používané v rámci celého nástroje. Nařízení zavádí rámec sestávající ze tří „pilířů“ pro posílení evropského polovodičového ekosystému. Nařízení zejména zavádí iniciativu Čipy pro Evropu, která vytváří podmínky nezbytné pro posílení průmyslové inovační kapacity Unie (pilíř 1), obsahuje definici a kritéria pro integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče, která jsou prvními zařízeními svého druhu, (pilíř 2) a koordinační mechanismus pro monitorování a reakci na krize (pilíř 3). 1.2.Kapitola II – Iniciativa Čipy pro Evropu Kapitola II zavádí iniciativu Čipy pro Evropu, která posílí konkurenceschopnost, odolnost a inovační kapacitu Unie. Prostřednictvím investic do iniciativy Čipy pro Evropu by Unie měla zvýšit efektivitu při převádění výsledků svého výzkumu a technologického vývoje na výrobu polovodičových technologií na nejvyšší kvality, které jsou orientované na poptávku, zaměřené na využití, bezpečné a energeticky účinné. Zároveň by Unie měla poskytnout možnost využití těchto inovací v praxi svému dodavatelskému odvětví. Za tímto účelem obsahuje tato kapitola obecná ustanovení a cíle iniciativy Čipy pro Evropu. Cílem iniciativy je podpořit budování rozsáhlých kapacit v celé Unii v oblasti stávajících a nejmodernějších polovodičových technologií a technologií nové generace. Iniciativa se skládá z pěti složek: kapacit v oblasti navrhování integrovaných polovodičových technologií, pilotních linek pro přípravu inovativní výroby a zkušebních a experimentálních zařízení, pokročilých technologických a inženýrských kapacit pro urychlení vývoje kvantových čipů, sítě center kompetencí a rozvoje dovedností a činnosti „fondu pro čipy“, aby začínající podniky, rychle se rozvíjející podniky a malé a střední podniky měly přístup ke kapitálu. Iniciativa je podporována z prostředků programů Horizont Evropa a Digitální Evropa (zejména z jeho nového specifického cíle č. 6) a je prováděna v souladu s nařízeními, kterými se tyto programy zavádí. Nařízení stanoví procesní rámec pro usnadnění kombinovaného financování členskými státy, investicemi, jimiž nejsou dotčena pravidla státní podpory, rozpočtem Unie a soukromými investicemi. Tento rámec bude mít podobu nového nástroje s právní subjektivitou, konkrétně konsorcia pro evropskou čipovou infrastrukturu, které budou moci právnické osoby dobrovolně využít pro strukturování své vzájemné spolupráce formou konsorcia. Oddíl 1 kromě toho zavádí mechanismus pro zřízení evropské sítě center kompetencí za účelem provádění opatření týkajících se těchto center a dovedností v rámci iniciativy Čipy pro Evropu. Kapitola rovněž obsahuje ustanovení o provádění. Hlavním subjektem pověřeným prováděním iniciativy bude podle návrhu nařízení Rady předloženého Komisí, kterým se mění nařízení (EU) 2021/2085, společný podnik pro čipy. Technický popis opatření je uveden v příloze I. V příloze II jsou uvedeny měřitelné ukazatele monitorování provádění iniciativy a podávání zpráv o pokroku při dosahování jejích cílů. Komise je oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými změní seznam měřitelných ukazatelů. Iniciativa vychází ze stávajících silných stránek Evropy v celosvětovém hodnotovém řetězci polovodičů a posiluje synergie pomocí opatření, která v současnosti mají podporu Unie a členských států. Aby byly pozitivní dopady co největší, měla by iniciativa umožnit synergické působení s programy Unie popsanými v příloze III. 1.3.Kapitola III – Bezpečnost dodávek Kapitola III zavádí rámec pro integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče. Integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče jsou výrobní zařízení, která nabízejí schopnosti vyrábět polovodiče, které jsou v Unii první svého druhu, a tím přispívají k bezpečnosti dodávek a odolnému ekosystému na vnitřním trhu. Aby bylo určité zařízení kvalifikováno jako integrované výrobní zařízení a otevřená továrna EU na polovodiče, mělo by mít jasný pozitivní dopad na hodnotový řetězec polovodičů v Unii. Zatímco integrovaná výrobní zařízení jsou vertikálně integrovaná výrobní zařízení, otevřené továrny EU na polovodiče nabízejí značnou část své výrobní kapacity jiným průmyslovým subjektům, například polovodičovým společnostem typu fabless (tj. společnostem, které čipy navrhují, ale nevyrábějí je). Investice do těchto zařízení usnadňují rozvoj výroby polovodičů v Unii. Proto jakmile je určité zařízení uznáno Komisí jako integrované výrobní zařízení nebo otevřená továrna EU na polovodiče, považuje se za zařízení, které přispívá k zabezpečení dodávek polovodičů v Unii, a jeho činnost je tedy ve veřejném zájmu. Aniž by tím byla dotčena pravidla státní podpory, mohou členské státy za účelem dosažení bezpečnosti dodávek uplatňovat režimy podpory a poskytovat administrativní podporu, včetně zrychleného správního řízení při vyřizování žádostí souvisejících s jejich projektováním, výstavbou a provozem. Komise uzná zařízení jako integrované výrobní zařízení nebo otevřenou továrnu EU na polovodiče, pokud toto zařízení splňuje kritéria stanovená v této kapitole. Komise může své rozhodnutí zrušit, pokud bylo uznání založeno na nesprávných informacích nebo pokud zařízení přestane daná kritéria splňovat. 1.4.Kapitola IV – Monitorování a reakce na krize

Kapitola IV obsahuje mechanismus koordinovaného monitorování hodnotového řetězce polovodičů a reakce na narušení dodávek polovodičů, které mají dopad na řádné fungování vnitřního trhu. Oddíl 1 (Monitorování) zavádí systém monitorování a varování pro hodnotový řetězec polovodičů. Systém je založen na pravidelné monitorovací činnosti členských států, která spočívá zejména ve sledování indikátorů včasného varování a dostupnosti a integrity služeb a zboží poskytovaných klíčovými účastníky trhu. Komise poskytuje základ pro monitorovací činnost prostřednictvím posouzení rizik Unie, v němž stanoví indikátory včasného varování. Aby byla zajištěna účast průmyslu, vyzvou členské státy příslušné zúčastněné strany a průmyslová sdružení, aby podávaly informace o významných výkyvech v poptávce a o narušeních ve svém dodavatelském řetězci. Členské státy by měly poskytovat v rámci Evropské rady pro polovodiče pravidelné aktualizace a vyměňovat si příslušné poznatky. Pokud se členské státy v rámci své monitorovací činnosti nebo na základě aktuálních informací od zúčastněných stran dozvědí o možné krizi v oblasti polovodičů nebo o výskytu příslušného rizikového faktoru, upozorní na tuto skutečnost Komisi. Na základě tohoto upozornění nebo na základě upozornění z jiných zdrojů včetně informací od mezinárodních partnerů svolá Komise mimořádné zasedání Evropské rady pro polovodiče. Zasedání poslouží k posouzení potřeby aktivovat fázi řešení krize a k diskusi o případném koordinovaném předzásobení. Komise dále zahájí jménem Unie konzultace nebo spolupráci s příslušnými třetími zeměmi s cílem hledat společná řešení pro řešení narušení dodavatelského řetězce. Oddíl 2 (Fáze řešení krize) obsahuje pravidla pro aktivaci fáze řešení polovodičové krize a podrobný popis mimořádných opatření, která lze v reakci na takovou krizi použít. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu aktivovat fázi řešení krize, pokud existují konkrétní, závažné a spolehlivé důkazy o krizi v oblasti polovodičů. Taková polovodičová krize může nastat, pokud vážná narušení dodávek polovodičů vedou k významnému nedostatku, jehož součástí je významný negativní dopad na jedno nebo více důležitých odvětví Unie nebo znemožňuje dodávky, opravy a údržbu základních výrobků používaných v kritických odvětvích. Doba trvání fáze řešení krize nebo její prodloužení bude stanoveno prováděcím aktem. Před uplynutím fáze řešení krize Komise s ohledem na stanovisko Evropské rady pro polovodiče posoudí, zda by aktivace fáze řešení krize měla být prodloužena. Po dobu fáze řešení krize bude Evropská rada pro polovodiče pořádat mimořádná jednání, aby členské státy mohly úzce spolupracovat s Komisí a koordinovat veškerá vnitrostátní opatření přijatá v souvislosti s dodavatelským řetězcem polovodičů. Pokud je aktivována fáze řešení krize, může Komise přijmout některá mimořádná opatření uvedená v tomto nařízení. Komise může požádat zastupující organizace podniků nebo v případě potřeby i jednotlivé podniky působící v dodavatelském řetězci polovodičů o informace nezbytné pro posouzení krize v odvětví polovodičů a pro určení možných opatření na její zmírnění. Tyto subjekty jsou povinny požadované informace Komisi poskytnout. Požadované informace mohou zahrnovat informace o jejich výrobních schopnostech, výrobních kapacitách, aktuálních primárních příčinách problémů nebo jakékoli jiné aktuální údaje nezbytné pro posouzení povahy krize v oblasti polovodičů nebo pro určení a posouzení možných zmírňujících nebo mimořádných opatření na úrovni jednotlivých členských států nebo na úrovni Unie. Komise může případně uložit povinnost integrovaným výrobním zařízením, otevřeným továrnám EU na polovodiče, zařízením na výrobu polovodičů, která tuto možnost již dříve přijala v souvislosti s obdržením veřejné podpory, nebo podnikům v dodavatelském řetězci polovodičů, na které se vztahuje žádost třetí země o vyřízení přednostní objednávky v rozsahu, který významně ovlivňuje fungování kritických odvětví, přijmout a upřednostnit zakázky na výrobu výrobků důležitých pro kritická odvětví. Nad rámec nebo namísto výše uvedeného může Komise na žádost dvou nebo více členských států jejich jménem vystupovat jako centrální zadavatel při nákupu výrobků důležitých pro řešení krize v kritických odvětvích. Komise posoudí užitečnost, nezbytnost a přiměřenost žádosti po konzultaci s Evropskou radou pro polovodiče. Pokud jde o definici kritických odvětví, odkazuje toto nařízení na odvětví uvedená v příloze návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o posílení odolnosti kritických subjektů předloženého Komisí a dále zahrnuje odvětví obrany a další činnosti, které jsou důležité pro veřejnou bezpečnost a ochranu, a stanoví, že Komise může mimořádná opatření omezit na některá odvětví uvedená na tomto seznamu. 1.5.Kapitola V – Správa Kapitola V zřizuje správní systémy na úrovni Unie a na úrovni jednotlivých členských států. Na úrovni Unie se tímto návrhem zřizuje Evropská rada pro polovodiče složená ze zástupců členských států, které předsedá Komise. Evropská rada pro polovodiče bude poskytovat poradenství ohledně iniciativy radě správních orgánů společného podniku pro čipy (pilíř 1); poskytovat Komisi poradenství a pomoc při výměně informací o fungování integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče (pilíř 2); projednávat a určovat konkrétní kritická odvětví a technologie, zabývat se otázkami monitorování a reakce na krize (pilíř 3), poskytovat podporu při důsledném uplatňování navrhovaného nařízení a usnadňovat spolupráci mezi členskými státy. Evropská rada pro polovodiče bude podporovat Komisi při mezinárodní spolupráci. Rovněž bude koordinovat a vyměňovat informace s příslušnými krizovými strukturami zřízenými podle práva Unie. Evropská rada pro polovodiče se bude scházet v různém složení a bude pořádat oddělená zasedání pro plnění svých úkolů v rámci pilíře 1 a pro plnění svých úkolů v rámci pilířů 2 a 3. Komise je oprávněna zřizovat stálé nebo dočasné podskupiny Evropské rady pro polovodiče a přizvat do těchto podskupin organizace zastupující zájmy polovodičového průmyslu a další zúčastněné strany jako pozorovatele. Na vnitrostátní úrovni členské státy určí jeden nebo více příslušných vnitrostátních orgánů a z nich vybere jeden orgán, který bude působit jako jednotné kontaktní místo daného státu pro účely provádění tohoto nařízení. 1.6.Kapitola VI, VII, VIII – Závěrečná ustanovení Kapitola VI zdůrazňuje povinnost všech stran dodržovat důvěrnost citlivých obchodních informací a obchodního tajemství. Tato povinnost se vztahuje na Komisi, příslušné vnitrostátní orgány a další orgány členských států, jakož i na všechny zástupce a odborníky, kteří se účastní zasedání Evropské rady pro polovodiče a zasedání výboru. Kapitola rovněž stanoví pravidla pro účinné, přiměřené a odrazující sankce a pokuty za nedodržení povinností vyplývajících z tohoto nařízení s výhradou vhodných záruk. Komise je oprávněna ukládat penále v případě, že příslušné podniky během krize v oblasti polovodičů nepřijaly a přednostně nevyřídily určité objednávky. Komise je dále oprávněna uložit pokutu podniku, který poskytne nesprávné, neúplné nebo zavádějící informace nebo je neposkytne ve stanovené lhůtě. Kapitola VII stanoví pravidla a podmínky pro výkon přenesených a prováděcích pravomocí. Návrh zmocňuje Komisi k případnému přijetí prováděcích aktů, které blíže upraví procesní postup a zajistí jednotné uplatňování tohoto nařízení, a aktů v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha I (činnosti uvedené v této příloze způsobem, který je v souladu s cíli iniciativy) a příloha II (měřitelné ukazatele a ustanovení o vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení) tohoto nařízení. Kapitola VIII obsahuje změny dalších aktů, včetně programu Digitální Evropa, a stanoví povinnost Komise vypracovávat pravidelné zprávy pro hodnocení a přezkum tohoto nařízení určené pro Evropský parlament a Radu.



2022/0032 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 1, článek 183 a článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Polovodiče jsou základem každého digitálního zařízení – od chytrých telefonů a automobilů přes kritické aplikace a infrastruktury v oblasti zdravotní péče, energetiky, komunikací a automatizace až po většinu ostatních průmyslových odvětví. Přestože polovodiče mají zásadní význam pro fungování naší moderní ekonomiky a společnosti, Unie byla svědkem bezprecedentního narušení jejich dodávek. Současné problémy se zásobováním jsou příznakem trvalých a závažných strukturálních nedostatků v hodnotovém a dodavatelském řetězci polovodičů v Unii. Přerušení dodávek tak v tomto směru odhalilo dlouhodobé slabiny, zejména silnou závislost na třetích zemích v oblasti výroby a vývoje čipů. (2)Měl by proto být vytvořen rámec, který by zvýšil odolnost Unie v oblasti polovodičových technologií, podpořil investice, posílil schopnosti dodavatelského řetězce polovodičů v Unii a zvýšil spolupráci členských států a Komise. (3)Navrhovaný rámec má dva cíle. Prvním cílem je zajistit podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost a inovační kapacitu Unie a zajistit, aby se průmysl přizpůsobil strukturálním změnám, k nimž dochází v důsledku rychlých inovačních cyklů a potřeby udržitelnosti. Druhým cílem, který je samostatný, ale doplňuje první, je zlepšit fungování vnitřního trhu stanovením jednotného právního rámce Unie pro zvýšení odolnosti a bezpečnosti dodávek polovodičových technologií v Unii. (4)Je nezbytné přijmout opatření k vybudování kapacit a posílení odvětví polovodičů v Unii v souladu s čl. 173 odst. 3 Smlouvy. Tato opatření nezahrnují harmonizaci vnitrostátních právních a správních předpisů. V tomto ohledu by Unie měla posílit konkurenceschopnost a odolnost technologické a průmyslové základny polovodičů a zároveň posílit inovační kapacitu svého polovodičového odvětví, snížit závislost na omezeném počtu podniků ze třetích zemí a na mimounijních zeměpisných oblastech a posílit svou schopnost navrhovat a vyrábět pokročilé komponenty. Iniciativa Čipy pro Evropu (dále jen „iniciativa“) má tyto cíle podpořit tím, že překoná propast, která v Evropě existuje mezi pokročilými výzkumnými a inovačními schopnostmi a jejich udržitelným průmyslovým využitím. Iniciativa by měla podpořit budování kapacit s cílem umožnit navrhování, výrobu a integraci systémů v oblasti polovodičových technologií nové generace a zvýšit spolupráci mezi klíčovými aktéry v celé Unii, přičemž by současně měla posílit evropské dodavatelské a hodnotové řetězce v oblasti polovodičů, sloužit klíčovým průmyslovým odvětvím a vytvářet nové trhy. (5)Používání polovodičů má v Unii zásadní význam pro mnoho ekonomických odvětví a společenských funkcí, pro fungování vnitřního trhu je proto nezbytné, aby zásobování polovodiči bylo odolné vůči krizím. Vzhledem ke značnému objemu přeshraničního oběhu polovodičových výrobků lze odolnost a bezpečnost dodávek polovodičů nejlépe řešit prostřednictvím harmonizačních právních předpisů Unie na základě článku 114 Smlouvy. Podmínkou pro přijímání koordinovaných opatření, která umožní vybudovat odolnost, jsou harmonizovaná pravidla, která usnadní realizaci konkrétních projektů přispívajících k bezpečnosti dodávek polovodičů v Unii. Navrhovaný mechanismus monitorování a reakce na krize by měl být jednotný, aby umožňoval koordinovaný přístup k připravenosti na krize související s přeshraničním hodnotovým řetězcem polovodičů. (6)Dosažení těchto cílů bude podpořeno mechanismem správy. Na úrovni Unie se tímto nařízením zřizuje Evropská rada pro polovodiče, která je složená ze zástupců členských států a předsedá jí Komise. Evropská rada pro polovodiče bude Komisi poskytovat poradenství a podporu v konkrétních otázkách, včetně důsledného uplatňování tohoto nařízení, usnadňování vzájemné spolupráce členských států a výměny informací o záležitostech souvisejících s tímto nařízením. Evropská rada pro polovodiče bude pro své úkoly podle jednotlivých kapitol tohoto nařízení pořádat samostatná zasedání. Různých zasedání se mohou v různém složení účastnit zástupci na vysoké úrovni a Komise může zřídit podskupiny. (7)Vzhledem ke globalizované povaze dodavatelského řetězce polovodičů je důležitým prvkem pro dosažení odolnosti polovodičového ekosystému Unie mezinárodní spolupráce se třetími zeměmi. Opatření přijatá podle tohoto nařízení by tedy měla Unii umožnit hrát jakožto centrum excelence větší úlohu v lépe fungujícím globálním a vzájemně provázaném ekosystému polovodičů. Komise by měla za podpory Evropské rady pro polovodiče spolupracovat a budovat partnerství se třetími zeměmi, aby v případech, kdy dojde k narušení dodavatelského řetězce polovodičů, v co největší možné míře společně usilovaly o nalezení řešení. (8)Odvětví polovodičů se vyznačuje velmi vysokými náklady na vývoj a inovace a velmi vysokými náklady na výstavbu nejmodernějších testovacích a experimentálních zařízení, která podporují průmyslovou výrobu. To má přímý dopad na konkurenceschopnost a inovační kapacitu výrobního odvětví Unie i na bezpečnost a odolnost dodávek. S ohledem na nedávné zkušenosti s nedostatkem polovodičů v Unii a po celém světě a vzhledem k rychlému vývoji technologických výzev a inovačních cyklů, které ovlivňují hodnotový řetězec polovodičů, je nezbytné zřízením této iniciativy posílit konkurenceschopnost, odolnost a inovační kapacitu Unie. (9)Za udržení silné, konkurenceschopné, udržitelné a inovativní průmyslové základny Unie nesou odpovědnost v první řadě členské státy. Povaha a rozsah výzev v oblasti inovací polovodičového odvětví však vyžadují společný postup na unijní úrovni. (10)Rámcový program Horizont Evropa zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (Horizont Evropa) – rámcový program pro výzkum a inovace si klade za cíl posílit Evropský výzkumný prostor (EVP) motivací ke zvyšování konkurenceschopnosti, mimo jiné i v oblasti průmyslu, a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit a závazků Unie, které v konečném důsledku směřují k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny. Jelikož se jedná o hlavní prioritu Unie, neměly by být celkové finanční zdroje určené na program kráceny a jakékoli krácení finančních zdrojů programu s cílem posílit finanční krytí programu Digitální Evropa a tím přispět k iniciativě Čipy pro Evropu, by mělo být kompenzováno z jiného zdroje. Dále, aniž jsou dotčeny institucionální výsady Evropského parlamentu a Rady, by v období 2023–2027 měla být na program Horizont Evropa uvolněna částka prostředků na závazky, která by se rovnala provedenému snížení a jejímž zdrojem by byly prostředky přidělené na zcela nebo částečně neuskutečněné projekty, jež spadají pod tento program nebo program, který mu předcházel, podle čl. 15 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (finanční nařízení). Tato částka bude přidána k částce 0,5 miliardy EUR (v cenách roku 2018), která je již uvedena ve společném prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o opětovném použití prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno, v souvislosti s výzkumným programem. (11)Unie a její členské státy by měly lépe koordinovat své snahy a společně investovat, aby Unii v oblasti polovodičových technologií zajistily výzkumné a inovační kapacity, které potřebuje, aby si udržela vedoucí pozice v investicích do výzkumu a průmyslu a aby dokázala překlenout stávající propast mezi výzkumem a vývojem na jedné straně a výrobou na straně druhé. Za tímto účelem by Unie a členské státy měly zohlednit cíle souběžné digitální a ekologické transformace. Iniciativa by měla napříč všemi složkami a akcemi v co největší možné míře začlenit a maximalizovat výhody využívání polovodičových technologií jako významný faktor umožňující přechod k udržitelnosti, který může vést ke vzniku nových výrobků a k účinnějšímu, efektivnějšímu, čistšímu a trvalejšímu využívání zdrojů, včetně energie a materiálů potřebných pro výrobu a celý životní cyklus polovodičů. (12)V zájmu dosažení svého obecného cíle a za účelem řešení problémů současného polovodičového ekosystému na straně nabídky i poptávky by iniciativa měla sestávat z pěti hlavních složek. Za prvé by iniciativa měla v zájmu podpory evropské kapacity pro navrhování podporovat kroky vedoucí k vybudování virtuální platformy, která by byla přístupná v celé Unii. Platforma by měla propojit komunity návrhářských studií, malých a středních podniků, začínajících podniků, dodavatelů duševního vlastnictví a dodavatelů nástrojů s výzkumnými a technologickými organizacemi, a poskytnout tak virtuální prototypová řešení založená na společném vývoji technologií. Za druhé, v zájmu posílení bezpečnosti a odolnosti dodávek a snížení závislosti Unie na výrobě třetích zemí, by iniciativa měla podporovat vývoj pilotních linek a usnadňovat k nim přístup. Pilotní linky by měly průmyslu poskytnout zařízení pro testování, experimentování a ověřování polovodičových technologií a koncepcí návrhu systému na vyšších úrovních technologické připravenosti, tj. mezi úrovněmi 3 a 8, s cílem co nejvíce snižovat dopady na životní prostředí. Unie musí do pilotních linek investovat spolu s členskými státy a soukromým sektorem, a tím v Unii řešit stávající strukturální problémy a selhání trhu v případech, kdy taková zařízení nejsou k dispozici, což brání rozvinutí inovačního potenciálu a globální konkurenceschopnosti Unie. Za třetí by iniciativa měla podporovat projekty jako knihovny návrhů pro kvantové čipy, pilotní linky pro výrobu kvantových čipů a testovací a experimentální zařízení pro kvantové komponenty, aby tak umožnila investovat do alternativních technologií, např. kvantových technologií, které usnadňují vývoj odvětví polovodičů. Za čtvrté, s cílem podpořit využívání polovodičových technologií, poskytnout přístup k návrhářským a pilotním zařízením a řešit chybějící dovednosti v celé Unii, by iniciativa měla podporovat zřízení center kompetencí pro polovodiče v každém členském státě. Přístup k veřejně financované infrastruktuře, jako jsou pilotní a testovací zařízení, a k síti kompetencí by měl být umožněn široké škále uživatelů, přičemž velkým podnikům musí být poskytován transparentním a nediskriminačním způsobem a za tržních podmínek (nebo na základě nákladů a přiměřené marže) a malé a střední podniky mohou využívat přednostního přístupu nebo snížených cen. Takto může přístup, poskytnutý i pro mezinárodní výzkum a obchodním partnerům, vést k širšímu vzájemnému obohacování a získávání know-how a excelence a zároveň přispět k pokrytí nákladů. Za páté by Komise v úzké spolupráci se skupinou Evropské investiční banky a s dalšími zapojenými partnery, jako jsou vnitrostátní podpůrné banky a instituce, měla vytvořit speciální investiční nástroj na podporu oblasti polovodičů (jako součást činností podporujících investice a označovaných souhrnně „fond pro čipy“), což by mělo vést k nabídce kapitálových i dluhových řešení, včetně nástroje kombinování zdrojů spadajícího pod fond InvestEU, který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523. Činnost „fondu pro čipy“ by měla podpořit vývoj dynamického a odolného polovodičového ekosystému tím, že zvýší dostupnost prostředků na podporu růstu začínajících podniků a malých a středních podniků i investic napříč hodnotovým řetězcem, a to i pro další společnosti v polovodičových hodnotových řetězcích. V této souvislosti poskytne Evropská rada pro inovace vysoce rizikovým inovátorům určujícím směřování trhu další specializovanou podporu prostřednictvím grantů a kapitálových investic. (13)S cílem překonat omezení současného nejednotného postupu v oblasti veřejných a soukromých investic, usnadnit integraci, vzájemné obohacování a návratnost investic do probíhajících programů a prosazovat společnou strategickou vizi Unie pro polovodiče jako prostředek, kterým se realizuje ambice Unie a jejích členských států zajistit si vedoucí úlohu v digitální ekonomice, by iniciativa Čipy pro Evropu měla usnadnit koordinaci a vést k užším synergiím mezi stávajícími programy financování na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, k lepší koordinaci a spolupráci s průmyslem a klíčovými zúčastněnými stranami ze soukromého sektoru a k dalším společným investicím s členskými státy. Realizační struktura iniciativy je vytvořena tak, aby sdružovala zdroje Unie, členských států a třetích zemí přidružených ke stávajícím programům Unie stejně jako soukromého sektoru. Iniciativa tedy může uspět jedině na základě kolektivního úsilí členských států a Unie zaměřeného jak na podporu vysokých kapitálových nákladů, tak na podporu široké dostupnosti virtuálních zdrojů pro navrhování, testování a pilotní provoz a šíření znalostí, dovedností a kompetencí. Cíle iniciativy, zejména činnosti „fondu pro čipy“, by také měly být, je-li to z hlediska specifických rysů dotčených akcí vhodné, podpořeny nástrojem kombinování zdrojů fondu InvestEU. (14)Podpora z iniciativy by měla být využívána k tomu, aby přiměřeným způsobem řešila selhání trhu nebo ne zcela optimální investiční situace, a akce prováděné v rámci iniciativy by neměly zdvojovat ani vytěsňovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít pro Unii jasnou přidanou hodnotu.

(15)Iniciativa by měla být podložena důkladnými znalostmi a měla by posilovat synergie s akcemi, které jsou v současné době podporovány Unií a členskými státy prostřednictvím programů a akcí v oblasti polovodičového výzkumu a inovací a v oblasti vývoje části dodavatelského řetězce, zejména v rámci programů Horizont Evropa a Digitální Evropa zřízených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 za účelem posílit do roku 2030 Unii jako globálního hráče na poli polovodičových technologií a jejich využití a zároveň zvýšit globální podíl Unie na jejich výrobě. Iniciativa by tyto činnosti doplňovala úzkou spoluprací s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami, mezi něž spadá i Průmyslová aliance pro procesory a polovodičové technologie. (16)V zájmu rychlejší realizace akcí iniciativy je nezbytné poskytnout možnost realizace některých akcí iniciativy, zejména co se týče pilotních linek, prostřednictvím nového právního nástroje – konsorcia pro evropskou čipovou infrastrukturu (ECIC). Konsorcium ECIC by mělo mít právní subjektivitu. To znamená, že při podávání žádostí o financování akcí z této iniciativy může být žadatelem samotné konsorcium ECIC, a nikoliv jednotlivé subjekty, které jej tvoří. Hlavním cílem konsorcia ECIC je podpořit efektivní a strukturální spolupráci právních subjektů, včetně výzkumných a technologických organizací. Z tohoto důvodu se na činnosti konsorcia ECIC musejí podílet nejméně tři právní subjekty ze tří členských států a konsorcium musí být provozováno jako konsorcium veřejného a soukromého sektoru pro konkrétní akci. Zřízení konsorcia ECIC by nemělo zahrnovat skutečné zřízení nového subjektu Unie a nemělo by být zaměřeno na jednu konkrétní akci v rámci iniciativy. Mělo by zaplnit mezery v souboru nástrojů, jimiž Unie disponuje pro kombinaci financování z členských států, unijního rozpočtu a soukromých investic pro účely realizace akcí iniciativy. Silných synergií lze dosáhnout kombinovaným vývojem různých pilotních linek v rámci konsorcia ECIC, kdy se unijní příspěvky spojí se společnými zdroji členských států a dalších účastníků. Rozpočet konsorcia ECIC, který by členské státy a účastníci ze soukromého sektoru poskytli na předpokládané období jeho fungování, by měl respektovat časový rámec akcí realizovaných v rámci této iniciativy. Komise by neměla být přímo stranou konsorcia. (17)Hlavní realizací iniciativy by měl být pověřen společný podnik pro čipy zřízený nařízením Rady XX/XX, kterým se mění nařízení (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, k nimž patří i společný podnik pro čipy. (18)Pro snazší vybudování nezbytných výrobních a souvisejících návrhářských schopností, a tedy pro zajištění bezpečnosti dodávek v Unii, může být vhodná veřejná podpora. V tomto ohledu je nezbytné stanovit kritéria pro usnadnění realizace konkrétních projektů, které přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení, a rozlišit dva typy zařízení, a to: integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče. (19)Integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče by měly nabízet schopnost vyrábět polovodiče, které by byly v Unii první svého druhu a přispívaly k bezpečnosti dodávek a odolnému ekosystému na vnitřním trhu. Určujícím faktorem pro produkci, která by se považovala za první zařízení svého druhu, by mohla být výrobní technologie, materiál substrátu, např. karbid křemíku a nitrid gallia, a jiné inovace výrobků, které mohou přinést lepší výkon, technologie procesů nebo energetická a environmentální účinnost. Předpokladem pro to, aby bylo zařízení prvním svého druhu, je, aby dosud v Unii v podstatě neexistovalo zařízení srovnatelných schopností v průmyslovém měřítku nebo se neplánovalo jeho vybudování, což se však netýká zařízení pro výzkum a vývoj nebo pro výrobu v malém rozsahu. (20)Pokud otevřené továrny EU na polovodiče nabízí výrobní kapacitu podnikům, které nejsou spojeny s provozovatelem zařízení, měly by otevřené továrny EU na polovodiče stanovit, realizovat a zachovávat přiměřené a efektivní funkční rozdělení, aby předešly výměně důvěrných informací mezi interní a externí výrobou. To by se mělo týkat všech informací získaných během navrhování a výrobních procesů front-endu nebo back-endu. (21)Aby bylo zařízení kvalifikováno jako integrované výrobní zařízení nebo otevřená továrna EU na polovodiče, mělo by mít jeho vytvoření a provoz jednoznačně pozitivní dopad na hodnotový řetězec polovodičů v Unii, zejména pokud jde o zajištění odolných dodávek polovodičů uživatelům na vnitřním trhu. Za jeden z ukazatelů jednoznačně pozitivního dopadu integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče na hodnotový řetězec polovodičů v Unii by měl být považován dopad na několik členských států, včetně dopadu na cíle soudržnosti. (22)Je důležité, aby integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče nepodléhaly exteritoriálnímu uplatňování závazků veřejné služby třetích zemí způsobem, který by mohl ohrozit možnost využívat jejich infrastrukturu, software, služby, zařízení, majetek, zdroje, duševní vlastnictví nebo know-how, které jsou potřebné ke splnění povinností spojených s přednostními objednávkami podle tohoto nařízení, což by tato zařízení a tyto továrny musely zaručit. (23)S ohledem na rychlý vývoj polovodičových technologií a v zájmu posílení budoucí průmyslové konkurenceschopnosti Unie by se integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče měly zavázat k trvalým a účinným investicím do příštích generací polovodičů, včetně testování vývojových novinek a experimentování s nimi prostřednictvím přednostního přístupu k pilotním linkám, jak jej stanoví iniciativa Čipy pro Evropu, aniž by byl znemožněn efektivní přístup i ostatním. (24)Pro jednotný a transparentní postup, kterým by byla uznána integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče, by měla rozhodnutí o uznání Komise přijímat na základě posouzení žádosti jednotlivých podniků nebo konsorcia několika podniků. Komise by měla ve svém posouzení zohlednit, jak jsou členské státy / členský stát, kde žadatel zamýšlí svá zařízení založit, připraveny podpořit jejich vznik, čímž zohlední důležitost koordinované společné realizace plánovaného zařízení. Kromě toho by Komise mohla při posuzování proveditelnosti podnikatelského plánu přihlédnout k celkovým výsledkům žadatele. Vzhledem k výsadám, které se pojí s uznáním za integrovaná výrobní zařízení nebo za otevřené továrny EU na polovodiče, by Komise měla monitorovat, zda zařízení, jimž byl tento status udělen, nadále splňují kritéria stanovená tímto nařízením. (25)Vzhledem k významu integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče pro zajištění bezpečnosti dodávek a umožnění fungování odolného polovodičového ekosystému by se na ně mělo nahlížet jako na zařízení ve veřejném zájmu. Zajištění bezpečnosti dodávek polovodičů je důležité také pro digitalizaci, která umožňuje ekologickou transformaci mnoha dalších odvětví. Členské státy mohou přispět k bezpečnosti dodávek polovodičů v Unii tím, že uplatní režim podpory a během vnitrostátního procesu udělování povolení poskytnou administrativní podporu. Tím není dotčena pravomoc Komise v oblasti státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy, je-li to relevantní. Členské státy by měly podporovat vznik integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče v souladu s právem Unie. (26)Je nezbytné, aby integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče byly zřízeny co nejrychleji a zároveň aby administrativní zátěž byla co nejmenší. Z tohoto důvodu by členské státy měly vyřizovat žádosti týkající se plánování, výstavby a provozu integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče co nejrychleji. Měly by jmenovat orgán, který bude usnadňovat a koordinovat postupy udělování povolení, a koordinátora, který bude sloužit jako jednotné kontaktní místo pro projekt. Kromě toho, je-li to nezbytné pro povolení odchylky podle směrnice Rady 92/43/EHS a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, lze zřízení a provoz těchto zařízení považovat za převažující nebo nadřazený veřejný zájem ve smyslu výše uvedených právních předpisů, pokud jsou splněny ostatní podmínky těchto ustanovení. (27)Vnitřnímu trhu by velmi prospěly společné normy pro ekologické, důvěryhodné a bezpečné čipy. Budoucí chytrá zařízení, systémy a platformy pro konektivitu budou muset spoléhat na pokročilé polovodičové komponenty a budou muset splňovat požadavky na ekologii, důvěryhodnost a kybernetickou bezpečnost, které budou do značné míry záviset na vlastnostech technologie, na níž jsou postaveny. Za tímto účelem by Unie měla vypracovat referenční certifikační postupy a vyžadovat po průmyslu, aby jí poskytl součinnost při vývoji takových postupů pro konkrétní odvětví a technologie, které by mohly mít velký sociální dopad. (28)S ohledem na tuto skutečnost by Komise měla na základě konzultace s Evropskou radou pro polovodiče připravit půdu pro certifikaci ekologických, důvěryhodných a bezpečných čipů a vestavěných systémů, které se o polovodičové technologie opírají nebo je ve velké míře využívají. Zejména by měly projednat a určit, která odvětví a výrobky takovou certifikaci potřebují. (29)Vzhledem ke strukturálním nedostatkům dodavatelského řetězce polovodičů a riziku jejich budoucího nedostatku poskytuje toto nařízení nástroje pro koordinovaný přístup k monitorování a účinnému řešení možných narušení trhu. (30)Vzhledem k tomu, že hodnotové řetězce polovodičů jsou složité, rychle se vyvíjejí a jsou těsně provázány s různými dalšími aktéry, je nezbytné, aby se k pravidelnému monitorování přistupovalo koordinovaně za účelem zvýšení schopnosti zmírnit rizika, která mohou negativně ovlivnit dodávky polovodičů. Členské státy by měly monitorovat hodnotový řetězec polovodičů, přičemž by se měly zaměřit na indikátory včasného varování a dostupnost a integritu služeb a zboží poskytovaných klíčovými účastníky trhu, a sice takovým způsobem, který by podnikům nepřinášel přílišnou administrativní zátěž. (31)Veškerá relevantní zjištění, včetně informací poskytnutých příslušnými zúčastněnými stranami a průmyslovými sdruženími, by měla být poskytnuta Evropské radě pro polovodiče, aby byla umožněna průběžná výměna informací mezi zástupci členských států na vysoké úrovni a aby bylo možné začlenit informace do přehledu o monitorování hodnotových řetězců polovodičů. (32)Je důležité zohlednit konkrétní poznatky uživatelů polovodičů o situaci v oblasti dodávek. Členské státy by proto měly na svých vnitrostátních trzích stanovit hlavní kategorie uživatelů a pravidelně s nimi komunikovat. Členské státy by dále měly umožnit příslušným zúčastněným organizacím, včetně průmyslových sdružení a zástupců hlavních kategorií uživatelů, aby poskytovaly informace o významných změnách v poptávce a nabídce a o zaznamenaných přerušeních svého dodavatelského řetězce, například nedostupnosti kritických polovodičů či surovin, delších dodacích lhůtách než obvykle, zpoždění dodávek nebo nebývale prudkém zvýšení cen. (33)Pro výkon těchto monitorovacích činností mohou příslušné orgány členských států vyžadovat určité informace, které nejsou veřejně přístupné, jako jsou informace o pozici konkrétního podniku v hodnotovém řetězci polovodičů. Příslušné orgány členských států by měly být schopny si v některých omezených případech vyžádat informace od dotyčného podniku, pokud je to potřebné a přiměřené pro výkon monitorovacích činností. (34)Členské státy by měly upozornit Komisi na možnou krizi polovodičů, pokud příslušné faktory něco takového naznačují. V zájmu zajištění koordinované reakce na řešení takových krizí by měla Komise na základě upozornění členského státu nebo upozornění z jiných zdrojů, včetně informací od mezinárodních partnerů, svolat mimořádné zasedání Evropské rady pro polovodiče, aby posoudila potřebu aktivovat fázi řešení krize a projednala, zda je vhodné, nezbytné a přiměřené, aby došlo ke koordinovanému zadání veřejné zakázky. Komise by se měla účastnit konzultací a spolupracovat s příslušnými třetími zeměmi s cílem řešit jakákoli narušení mezinárodního dodavatelského řetězce v souladu s mezinárodními závazky, aniž by byly dotčeny procedurální náležitosti pro mezinárodní smlouvy stanovené Smlouvou.

(35)V rámci monitorování by příslušné vnitrostátní orgány rovněž měly zmapovat podniky dodavatelského řetězce polovodičů provozované v Unii a usazené na území jejich státu a tyto informace předat Komisi. (36)Pro zajištění efektivního monitorování je nutné důkladné posouzení rizik spojených s různými fázemi hodnotového řetězce polovodičů, přičemž se nesmí zapomenout na původ a zdroje dodávek mimo Unii. Tato rizika mohou souviset s kritickými vstupy a vybavením pro průmysl, a patří sem například potenciálně zranitelné digitální výrobky, možný dopad padělaných polovodičů, výrobní kapacity a další rizika, která mohou narušit, ohrozit nebo negativně ovlivnit dodavatelský řetězec. Tato rizika mohou zahrnovat dodavatelské řetězce s jediným bodem selhání nebo řetězce, které jsou vysoce koncentrované jiným způsobem. Dalšími relevantními faktory mohou být dostupnost náhrad nebo alternativních zdrojů pro kritické vstupy a odolná a udržitelná přeprava. Ve spolupráci s Evropskou radou pro polovodiče a při zohlednění informací, které Komise obdrží od hlavních kategorií uživatelů, by Komise měla vypracovat posouzení rizik na úrovni Unie. (37)Aby bylo možné předvídat budoucí přerušení hodnotového řetězce polovodičů v jeho různých fázích a připravit se na ně, měla by Komise ve spolupráci s Evropskou radou pro polovodiče vymezit v posouzení rizik vypracovaném na úrovni Unie indikátory včasného varování. Mezi tyto indikátory může patřit dostupnost surovin, meziproduktů a lidského kapitálu potřebných pro výrobu polovodičů nebo vhodné výrobní vybavení, předpokládaná poptávka po polovodičích na trzích Unie a na světových trzích, prudké nárůsty cen přesahující běžné kolísání cen, vliv nehod, útoků, přírodních katastrof nebo jiných závažných událostí, vliv obchodních politik, cel, vývozních omezení, obchodních překážek a jiných opatření souvisejících s obchodem a vliv uzavření podniků, přemístění nebo akvizic klíčových účastníků trhu. Členské státy by měly tyto indikátory včasného varování monitorovat. (38)Má se za to, že některé podniky, které poskytují služby či zboží v oblasti polovodičů, mají zásadní význam pro efektivní dodavatelský řetězec polovodičů v polovodičovém ekosystému Unie, a to kvůli počtu podniků v Unii, které závisí na jejich výrobcích, z důvodu jejich podílu na trhu Unie či celosvětovém trhu, jejich významu pro zajištění dostatečné úrovně dodávek a kvůli možnému dopadu přerušení dodávek jejich výrobků či služeb. Členské státy by měly tyto klíčové účastníky trhu na svém území identifikovat. (39)Podle článku 4 nařízení (EU) 2019/452, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic směřujících do Unie, mohou členské státy a Komise při posuzování, zda přímá zahraniční investice může ovlivnit bezpečnost či veřejný pořádek, vzít v úvahu jejich možný vliv na kritické technologie a zboží dvojího užití, jak definuje čl. 2 bod 1 nařízení Rady (ES) č. 428/2009, a to včetně polovodičů. (40)V rámci monitorování by členské státy mohly zvážit zejména dostupnost a integritu služeb a zboží klíčových účastníků trhu. Na tyto záležitosti by dané členské státy mohly upozorňovat Evropskou radu pro polovodiče. (41)Aby mohla Unie na polovodičovou krizi reagovat rychle, účinně a koordinovaně, je nezbytné, aby na příslušná rozhodovací místa byly zasílány včasné a aktuální informace o vývoji provozní situace a aby byla zajištěna možnost přijetí efektivních opatření k zajištění dodávek polovodičů do zasažených kritických odvětví. (42)Fáze řešení polovodičové krize by měla být spuštěna na základě konkrétního, vážného a spolehlivého důkazu krize. Polovodičová krize nastává v případě vážného přerušení dodávek polovodičů vedoucího k významnému nedostatku, což s sebou nese značná zpoždění a negativní dopady na jedno či více důležitých ekonomických odvětví v Unii, ať už přímo, nebo prostřednictvím dominového efektu způsobeného nedostatkem, vzhledem k tomu, že průmyslová odvětví Unie představují silnou uživatelskou základnu polovodičů. Polovodičová krize může také nastat, pokud vážná narušení dodávek polovodičů vedou k významnému nedostatku, který znemožňuje dodávky, opravy a údržbu základních výrobků používaných v kritických odvětvích, například zdravotnického a diagnostického vybavení. (43)Aby byla zajištěna pružná a efektivní reakce na takovou polovodičovou krizi, měla by být Komise zmocněna aktivovat fázi řešení krize prostřednictvím prováděcích aktů a na předem stanovenou dobu trvání, přičemž přihlédne ke stanovisku Evropské rady pro polovodiče. Komise by měla posoudit, nakolik je nutné dobu fáze řešení prodloužit, a pokud by taková nutnost byla zjištěna, tuto dobu trvání prodloužit na předem stanovené období, přičemž přihlédne ke stanovisku Evropské rady pro polovodiče. (44)Ve fázi řešení krize je nezbytná úzká spolupráce mezi Komisí a členskými státy a koordinace veškerých vnitrostátních opatření přijatých v souvislosti s dodavatelským řetězcem polovodičů, aby bylo možné řešit narušení s nezbytnou soudržností, odolností a účinností. Za tímto účelem by se měla v případě potřeby konat mimořádná zasedání Evropské rady pro polovodiče. Jakákoli přijatá opatření by měla být přísně omezena pouze na dobu trvání fáze řešení krize. (45)Vhodná, účinná a přiměřená opatření by měla být stanovena a realizována v okamžiku, kdy je aktivována fáze řešení krize, aniž by byla dotčena případná trvající mezinárodní spolupráce s příslušnými partnery s cílem zmírnit vznikající krizovou situaci. V případě potřeby by si Komise měla vyžádat informace od podniků v rámci dodavatelského řetězce polovodičů. Dále by v nutných a vhodných případech měla být Komise schopna zavázat integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče k tomu, aby přijaly a upřednostnily objednávku produktů relevantních pro krizi, a jednat jako centrální zadavatel, pokud ji k tomu pověří členské státy. Komise může opatření omezit pouze na určitá kritická odvětví. Dále by Evropská rada pro polovodiče mohla poskytovat poradenství ohledně nezbytnosti zavedení režimu pro kontrolu vývozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/479. Evropská rada pro polovodiče by rovněž mohla posuzovat další vhodná a efektivní opatření a poskytovat v tomto ohledu poradenství. Užití veškerých těchto mimořádných opatření by mělo být přiměřené a omezené na to, co je nezbytné pro vyřešení závažných narušení, je-li to v nejlepším zájmu Unie. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o přijatých opatřeních a důvodech, které k jejich přijetí vedly. Komise může po konzultaci s Evropskou radou pro polovodiče vydat další pokyny k provádění a používání mimořádných opatření. (46)Některá odvětví mají zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu. Těmito kritickými odvětvími jsou odvětví uvedená v příloze návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o posílení odolnosti kritických subjektů předloženého Komisí. Pro účely tohoto nařízení by za kritické odvětví měly být dodatečně považovány obrana a další činnosti, které jsou nezbytné pro veřejnou bezpečnost a zabezpečení. Některá opatření by měla být přijímána pouze za účelem zajištění dodávek do kritických odvětví. Komise může omezit mimořádná opatření na některá z těchto odvětví nebo na jejich určité části, pokud polovodičová krize narušila nebo hrozí narušit jejich provoz. (47)Účelem vyžádání informací od podniků v rámci dodavatelského řetězce polovodičů, které jsou usazeny v Unii, ve fázi řešení krize je důkladné posouzení polovodičové krize s cílem určit případná zmírňující nebo mimořádná opatření na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni. Takové informace mohou zahrnovat výrobní schopnost, výrobní kapacitu a aktuální primární příčiny narušení a překážky. Tyto aspekty mohou zahrnovat typické a aktuální skutečné zásoby výrobků relevantních pro krizi ve výrobních zařízeních na území Unie nebo ve třetích zemích, které podnik provozuje, má s nimi smlouvu nebo od nich nakupuje, dále typickou a aktuální skutečnou průměrnou dodací lhůtu nejběžněji vyráběných produktů, očekávaný objem výroby na následující tři měsíce v každém výrobním zařízení v Unii, důvody, které brání naplnění výrobní kapacity, nebo jiné aktuální údaje nutné k posouzení povahy polovodičové krize, možného zmírnění či mimořádných opatření na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie. Každá žádost by měla být přiměřená, mít na zřeteli oprávněné cíle podniku a vyžadované náklady a úsilí, jež je potřeba vynaložit na zpřístupnění údajů, a měla by stanovit vhodné lhůty pro poskytnutí požadovaných informací. Podniky by měly mít povinnost žádosti vyhovět a může jim být udělena pokuta, pokud žádosti nevyhoví nebo poskytnou nesprávné informace. Veškeré získané informace by měly podléhat pravidlům důvěrnosti. Pokud podnik obdrží ze třetí země žádost o informace týkající se jeho činností v oblasti polovodičů, měl by o tom informovat Komisi, aby bylo možné posoudit, zda je odůvodněné, aby si informace vyžádala i Komise. (48)Pokud je to nutné a přiměřené, může Komise zavázat integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče, aby přijaly a upřednostnily objednávky výrobků relevantních pro krizi, aby bylo zajištěno, že kritická odvětví budou v době krize nadále v provozu. Tato povinnost může být také rozšířena na zařízení vyrábějící polovodiče, které s touto možností souhlasily v souvislosti s přijetím veřejné podpory. Rozhodnutí o přednostní objednávce by mělo být přijato v souladu se všemi platnými právními závazky Unie a s ohledem na okolnosti případu. Povinnost přednostního vyřízení objednávky by měla mít přednost před jakoukoli povinností plnění podle soukromého nebo veřejného práva, přičemž by měla zohledňovat oprávněné cíle podniků a náklady a úsilí potřebné pro jakoukoli změnu výrobní sekvence. Podnikům může být uložena pokuta, pokud nesplní povinnosti spojené s přednostními objednávkami. (49)Dotčený podnik je povinen přednostní objednávku přijmout a vyřídit přednostně. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech může podnik požádat Komisi o přezkoumání uložené povinnosti. To platí buď v případě, že zařízení není schopno z důvodu nedostatečné výrobní schopnosti nebo kapacity zakázku splnit, ani když ji upřednostní, nebo pokud by to pro zařízení znamenalo nepřiměřenou ekonomickou zátěž a přinášelo mimořádné obtíže. (50)Pokud nastane zvláštní situace, kdy podnik působící v rámci dodavatelského řetězce polovodičů v Unii obdrží od třetí země žádost o přednostní objednávku, měl by podnik o této žádosti informovat Komisi, aby bylo možné posoudit – v případě významného dopadu na bezpečnost dodávek do kritických odvětví a pokud jsou za daných okolností případu splněny další požadavky nezbytnosti, přiměřenosti a zákonnosti – zda má Komise rovněž uplatnit povinnost přednostní objednávky. (51)Vzhledem k důležitosti zajištění bezpečnosti dodávek do kritických odvětví, která plní zásadní společenské funkce, by se s dodržováním povinnosti provádět přednostní objednávky neměla pojit odpovědnost za škodu vůči třetím stranám za jakékoli porušení smluvních povinností, které může vyplývat z nezbytných dočasných změn provozních procesů dotčeného výrobce, a to v omezeném rozsahu, v jakém bylo porušení smluvních povinností nezbytné pro dodržení nařízeného přednostního vyřízení objednávky. Podniky, jichž by se mohly přednostní objednávky týkat, by s touto možností měly počítat v podmínkách svých obchodních smluv. Touto