CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE  
V Bruselu dne 30.9.2010 
SEK(2010) 1127 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument  
  
k návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
 
týkající se Evropské agentury pro bezpe čnost sítí a informací (ENISA) 
  
{KOM(2010) 521  v konečném znění} 
{SEK(2010) 1126}  
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
1. OBLAST P ŮSOBNOSTI A SOUVISLOSTI  
1.1. Oblast působnosti 
Posouzení dopad ů se zaměřuje na to, jak by se modern izovaná agentura pro bezpe čnost sítí 
a informací (NIS), která je široce uznáva ná jako vhodný a nezbytný politický nástroj k řešení 
úkolů NIS, měla co nejlépe zformovat, aby orgány členských stát ů a Komise podporovala 
v dosahování politických cíl ů NIS, když platnost mandátu Evropské agentury pro bezpe čnost 
sítí a informací (ENISA) skon čí v březnu 2012. 
1.2. Souvislosti 
V současném sv ětě se spole čnost a ekonomika zásadn ě spoléhají na řádné fungování 
informačních a komunika čních technologií (IKT). Je proto velmi d ůležité zajistit, aby byly 
systémy stabilní a aby jim uživatelé d ůvěřovali. Zvyšující se po čet hrozeb, útok ů a škodlivého 
softwaru používaných proti systém ům by mohl ohrozit řádné fungování základní 
infrastruktury sítí a informací. Vzhledem k tomu, že tyto systémy a sít ě jsou nadnárodní, je 
nutné v rámci Evropy reagovat na úkoly bezpe čnosti sítí a informací (NIS).  
Pro řešení  těchto otázek byla v roce 2004 na dobu p ěti let vytvo řena Evropská agentura pro 
bezpečnost sítí a informací (ENISA)1 s cílem „zajistit vysokou a ú činnou bezpe čnost sítí 
a informací v rámci Spole čenství (...) a vytvo řit kulturu bezpe čnosti sítí a informací v zájmu 
občanů, spotřebitelů, podniků a organizací ve řejného sektoru v Evropské unii a p řispět tím 
k řádnému fungování vnit řního trhu“.   
Od té doby se úkoly NIS neustále m ěnily v souladu s technologickým vývojem a vývojem 
trhu. Proto Komise spolu s p říslušnými zú častněnými stranami s dostate čným předstihem p řed 
ukončením platnosti na řízení ENISA v b řeznu 2009 zahájila postup stanovení, jaké politické 
návrhy by po roce 2009 nejlépe odpovídaly cíl ům NIS EU. Po hodnocení agentury ENISA 
v polovin ě období v roce 20072 a po veřejné konzultaci3 přijaly Rada a Evropský parlament 
dne 24. zá ří 2008 na řízení, kterým se mandá t agentury ENISA beze zm ěny prodlužuje o t ři 
roky do 13. b řezna 20124. V odůvodnění k tomuto na řízení Rada a Evropský parlament 
vyzvaly k „dalšímu jednání o agentu ře [a] o obecném sm ěřování evropského úsilí o vyšší 
bezpečnost sítí a informací“.   
V listopadu 2008 Komise p řispěla k diskusi zahájením další ve řejné konzultace o možných 
cílech posílené politiky NIS na úrovni EU a o prost ředcích k dosažení t ěchto cílů5. V prosinci 
2008 Komise uspo řádala rovn ěž seminář o nástrojích a mechanismech posílené politiky EU 
                                                 
1 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. b řezna 2004 o z řízení Evropské 
agentury pro bezpe čnost sítí a informací. 
2 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu a Rad ě ohledně hodnocení Evropské agentury pro bezpe čnost 
sítí a informací (ENISA), KOM(2007)285 v kone čném znění, 1.6.2007, 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Konzultace probíhala od 13. června do 7. zá ří 2007. 
4 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1007/2008 ze dne 24. zá ří 2008, kterým se m ění 
nařízení (ES) č. 460/2004 o z řízení Evropské agentury pro bezpe čnost sítí a informací, pokud jde 
o období její činnosti, Ú ř. věst. L 293, 31.10.2008. 
5 Od 7. listopadu 2008 do 9. ledna 2009, zpráva je k dispozici 
na http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm. 
CS 3   CS týkající se NIS za ú časti odborník ů na otázky NIS z p říslušných subjekt ů členských stát ů. 
Kromě toho v b řeznu 2009 Komise p řijala sdělení o ochran ě kritické informa ční 
infrastruktury (CIIP)6, které stanoví klí čovou úlohu agentury ENISA v podpo ře EU za ú čelem 
zvýšení bezpe čnosti, odolnosti a p řipravenosti. Tento p řístup byl schválen na ministerské 
konference o ochran ě kritické informa ční infrastruktury, která se konala ve dnech 27. – 28. 
dubna 2009 v Talinu; v jednom z jejich záv ěrů se uvádí, že „nové a dlouhotrvající úkoly, 
které stojí p řed námi, si vyžadují d ůkladné p řehodnocení a p řeformulování mandátu 
agentury s cílem lepšího zam ěření na priority a pot řeby Unie;  dosažení schopnosti pružn ější 
reakce; rozvoje evropských dovedností a odborných schopností; a podpory provozní efektivnosti a celkového vlivu age ntury. Takto by se agentu ře ENISA mohly poskytnout stálé 
prostředky ve prosp ěch každého členského státu a Evropské unie jako celku“.  
Dne 18. prosince 2009 bylo p řijato usnesení Rady o „společném evropském p řístupu 
k bezpečnosti sítí a informací“
7, které krom ě jiného zd ůraznilo, že „ENISA by v rámci 
revidovaného mandátu m ěla sloužit jako odborné st ředisko EU v záležitostech spojených 
s bezpečností sítí a informací v EU“ . 
Ve strategii Komise Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění8 je 
jednou ze st ěžejních iniciativ Digitální agenda pro Evropu, v níž hraje NIS úst řední roli. 
Cílem této politické iniciativy za d ůvěru a bezpe čnost v Digitální agend ě pro Evropu je 
umožnit EU, členských stát ům a zúčastněným stranám rozvíjet vysoký stupe ň 
schopnosti a p řipravenosti prevence problém ů NIS, jejich odhalování a lepší reakci na 
ně. Přispěje to ke zvýšení d ůvěry v jednotný digitální trh Evropy, k jeho bezpe čnosti a k lepší 
konkurenceschopnosti evropských podnik ů. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉM Ů 
2.1. V čem spočívá problém? 
Byly určeny tyto p říčiny problému, které zp ůsobují, že zú častněné strany jsou citlivé 
na hrozby pro NIS a bezpe čnostní události v NIS. Ty všechny ukazují, že je pot řebná 
spolehlivá struktura na úrovni EU s cílem řešit problém a udržet krok s neustále se m ěnící 
technologií a podmínkami trhu ve  vztahu k NIS v celé Evrop ě.  
• Rozdílnost a rozt říštěnost vnitrostátních p řístupů. Problémy NIS nejsou omezeny 
státními hranicemi, a proto je nelze ú činně řešit pouze na vnitrostátní úrovni. Sou časně 
existují velké rozdíly v tom, jak tento problém řeší veřejné orgány v r ůzných členských 
státech. Mnoho četné požadavky na bezpe čnost v různých členských státech mají za 
následek nákladovou zát ěž pro podniky, které p ůsobí na úrovni celé Evropské unie, a 
vedou k rozt říštěnosti a nedostate čné konkuren ční schopnosti na evropském vnit řním trhu.  
• Omezená schopnost evropského v časného varování a reakce. Současné vnitrostátní 
systémy v časného varování a řešení bezpe čnostních událostí se v členských státech zna čně 
liší a neexistuje žá dný systém EU. EU pot řebuje politický nástroj, který by ur čoval rizika 
                                                 
6 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu a Rad ě o ochran ě kritické informa ční infrastruktury, 
KOM (2009) 149 v kone čném znění, 30.3.2009. 
7 Usnesení Rady ze dne 18. prosince 2009 o spole čném evropském p řístupu k bezpe čnosti sítí 
a informací, (2009/C 321/01). 
8 KOM(2010) 2020. 
CS 4   CS a zranitelnost NIS, vytvo řil vhodné mechanismy reakce a zajistil, aby tyto mechanismy 
reakce byly známy a aby je zú častněné strany uplat ňovaly. 
• Nedostatek spolehlivých údaj ů a omezené znalostí o nov ě vznikajících problémech.  
Existuje velmi málo spolehlivých kvantit ativních informací o dopadu nebo dokonce 
i o výskytu bezpe čnostních událostí NIS, což tv ůrcům politik st ěžuje přijímání 
odpovídajících politických opat ření a podnik ům komplikuje rozhodov ání o investicích 
do bezpečnosti.  
• Nízká úrovn ě informovanosti o rizicích a úkolech NIS. Odpovědnost za zajišt ění NIS 
spočívá na jednotlivých zú častněných stranách; jejich odpov ědnost však není vždy jasn ě 
vymezena a uložena. Na jedné stran ě spotřebitelé často podce ňují rizika NIS a zanedbávají 
osobní odpov ědnost za zajišt ění svých systém ů IKT. Na druhé stran ě podniky mnohdy vidí 
hlavně náklady na NIS a ne potenciální úspory, které p řináší.  
• Mezinárodní rozm ěr problém ů bezpečnosti sítí a informací.  Hrozby pro NIS a jakékoli 
další bezpe čnostní události mají meziná rodní povahu, takže opat ření EU mohou být mén ě 
účinná, pokud se problémy NIS nebudou odpovídajícím zp ůsobem řešit také 
v mezinárodním rámci. Musíme rozvíjet strategii EU a referen ční bod pro NIS, aby EU 
zaujala lepší postavení na mezinárodním poli. 
• Potřeba model ů spolupráce pro zajišt ění odpovídajícího provád ění politik.  
Odpovídající provád ění politik NIS si vyžaduje m odely spolupráce na úrovni EU. 
Zúčastněné strany pot řebují návod v ur čování hrozeb NIS a rozvíjení osv ědčených postup ů 
v provádění existujících politik NIS. 
• Potřeba účinnějších opat ření proti po čítačové trestné činnosti. Úsilí v NIS bylo 
vyvíjeno p řevážně na základ ě dřívějšího prvního pilí ře, tj. otázky projednávané mezi 
institucemi. Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost je však nutné zohlednit širší 
balíček úkolů pro agenturu NIS, které by se vztahovaly rovn ěž na oblasti „druhého 
a třetího pilíře“, tj. otázky, o nichž d říve rozhodovala sama Rada.  
2.2. Koho se problém nejvíce dotýká? 
Bezpečnostní události NIS by mohly mít velký dopad na r ůzné zúčastněné strany zahrnující 
velké a malé podniky, ve řejné orgány a správy a jednotlivé ob čany. Jinými slovy, NIS se 
dotýká každého a každý je za ni odpov ědný. 
K dispozici je pouze málo objektivních kvantitativních informací o p řesném po čtu 
bezpečnostních událostí v NIS a/nebo o jejich p říslušných ekonomických dopadech, nebo 
nejsou žádné takové informace. Jedna zmínka je ve studii trhu IDC EMEA9, kde se uvádí, že 
za posledních 12 m ěsíců mělo 28 % domácností EU-27 probl émy se spamem nebo viry. 
Průměrně se bezpečnostní události v uplynulém roce vyskytly u p řibližně 7 % uživatel ů z řad 
podniků. 
                                                 
9 IDC EMEA, Evropský trh bezpe čnosti sítí a informací, scéná ř, trendy a úkoly, duben 2009, s odkazem 
na průzkum elektronických komunikací Eurobarometru, duben 2007. 
CS 5   CS 3. ZDŮVODNĚNÍ OPAT ŘENÍ EU,  PŘIDANÁ HODNOTA EU A SUBSIDIARITA  
Vzájemná závislost sítí a informa čních systém ů mimořádně stěžuje, jestli dokonce v ůbec 
neznemož ňuje, jednotlivým subjekt ům správn ě posoudit globální ekonomický a sociální 
dopad opat ření na ochranu proti bezpe čnostním událostem v NIS. Rozdílné vnitrostátní 
politiky a postupy narušují vnit řní trh z d ůvodů negativních vn ějších faktor ů bezpečnostních 
události v NIS (neadekvátní politiky se dotýkají trh ů v jiných členských státech), jakož i z 
důvodů pozitivních vn ějších faktor ů osvědčených postup ů NIS (osv ědčený postup v jednom 
členském stát ě zvýší NIS jako celek a p řinese tím z řejmý prosp ěch pro spole čnost). Proto je 
politický zásah EU od ůvodněný, neboť poskytne skute čnou přidanou hodnotu k fungování 
vnitřního trhu. Tato p řidaná hodnota byla uznána také v na řízení (ES) č. 460/2004 o z řízení 
agentury ENISA, které uvádí, že pravomoci agentury ENISA jsou zam ěřeny na to, aby 
přispívaly k řádnému fungování vnit řního trhu. 
Zásah EU do politiky NIS je dále od ůvodněn zásadou subsidiarity.  Jak bylo uvedeno 
ve sdělení o CIIP, strategie EU spo čívající v úplném nezasahování do vnitrostátních politik 
NIS se spíše blíží požadavku, aby si každý členský stát kryl vlastní záda bez ohledu 
na vzájemnou závislost informa čních systém ů. Příslušný stupe ň koordinace mezi členskými 
státy s cílem zajistit, aby p řeshraniční důsledky rizik NIS bylo možné dob ře zvládnout, je 
proto v souladu se zásadou subsidiarity. Opat ření EU dále zvýší ú činnost existujících 
vnitrostátních politik.  
Občané EU sv ěřují své údaje čím dál tím víc komplexním informa čním systém ům (např. 
„cloud computing”). Vytvo ření harmonizované a spole čné politiky NIS m ůže mít proto velmi 
příznivý vliv na ú činnou ochranu základních práv , a zejména práv na ochranu osobních údaj ů 
a soukromí . Také z tohoto d ůvodu se další politické opat ření zdá být dostate čně odůvodněné.  
4. CÍLE POLITIKY  
Toto posouzení dopad ů zkoumá rozsah, v jakém by moderniz ovaná agentura NIS, která je 
široce uznávaná jako nejvhodn ější organiza ční struktura, mohla být co nejlépe zformována, 
aby spolu s jinými nástroji Unie p řispívala k dosahování cíl ů politiky. 
Obecným cílem je umožnit EU, členských stát ům a zúčastněným stranám rozvíjet 
vysoký stupe ň schopnosti a p řipravenosti pro zamezení problém ům NIS, pro jejich 
zjišťování a pro lepší reakci na n ě. Přispěje to ke zvýšení d ůvěry v jednotný digitální trh 
Evropy a jeho bezpe čnost a k lepší konkurences chopnosti evropských podnik ů. 
Tento cíl je rozd ělen do sedmi specifických cíl ů: 
1) soulad regula čních přístupů – poskytování návod ů a poradenství pro Komisi 
a členské státy o aktualizaci a rozvoji ho listického právního rámce v oblasti NIS; 
2) prevence, odhalování a reakce – zlepšení p řipravenosti p řispíváním k evropskému 
včasnému varování a schopnosti reagovat na bezpe čnostní události, celoevropské 
pohotovostní plány a cvi čení; 
3) podpora vytvá ření politik  – poskytování pomoci a poradenství Komisi a členským 
státům; 
CS 6   CS 4) oprávnění zúčastněných stran – vytváření kultury bezpe čnosti a řízení rizik 
stimulováním sdílení informací a ši roké spolupráce mezi subjekty ve řejného 
a soukromého sektoru, také za ú čelem přímého přínosu pro ob čany a malé a st řední 
podniky a vytvá ření kultury informovanosti o NIS. 
5) Evropa jako životaschopný hrá č na mezinárodní úrovni – dosažení vysoké 
úrovně spolupráce se t řetími zem ěmi a mezinárodními organizacemi za ú čelem 
podpory spole čného globálního p řístupu k NIS a vyvíjení vlivu na mezinárodní 
iniciativy v Evrop ě na vysoké úrovni; 
6) společné provád ění – usnadňování spolupráce v provád ění politik NIS; 
7) boj s počítačovou trestnou činností – rozvoj ú činné reakce na aspekty po čítačové 
trestné činnosti ve vztahu k NIS za pomoci spolupráce s orgány (d řívějšího) druhého 
a třetího pilíře, např. s Europolem. 
5. PŘÍPADNÉ ORGANIZA ČNÍ FORMY A MOŽNOSTI POLITIKY  
V posuzování dopad ů (kapitola 4 a p říloha 4) se zkoumá řada případných organiza čních 
forem za ú čelem provád ění výše uvedených možností politiky, v četně: i) agentury, ii) více 
nebo mén ě formalizovaného partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem (PPP), iii) 
neformální kontaktní sít ě, iv) stálé sít ě příslušných orgán ů a v) přímého začlenění do útvaru 
Komise.  
Když se srovnají tyto r ůzné organiza ční formy, forma agentury se podle všeho nejlépe hodí 
jako politický nástroj výb ěru, neboť má výhody týkající se: 1)  právní jistoty organiza ční 
struktury a také podstaty v ěci, 2) její vhodnosti pro konkrétní otázky v tak citlivé oblasti jako 
NIS (subjekt vn ější odbornosti, koordinace vztahu se zú častněnými stranami, 
zapojení/závazek členských stát ů) a 3) přijetí agentury ENISA do spole čenství NIS a její 
dobrá pov ěst v něm. 
Byly tedy zpracovány tyto možnosti politiky, které byly podrobn ě posouzeny z hlediska 
organizační formy agentury. 
Možnost politiky 1: žádná politika 
Možnost „žádná politika“ p ředpokládá, že ENISA p řestane po b řeznu 2012 existovat a žádná 
jiná instituce EU nep řevezme všechny sou časné činnosti agentury ENISA ani jejich část.  
Ukončení činnosti agentury ENISA by znamenalo, že  veškeré investice vynaložené dosud 
např. na zřízení organizace, která je schopna získ at vysoce specializované odborníky, na 
sbírání zkušeností a na vytvá ření sítí se zú častněnými stranami a mezi nimi a s mezinárodními 
institucemi, by byly pozastaveny ve c hvíli, kdy se existující agentura za čala dobře fungovat.  
Složitá povaha problému NIS v Evrop ě si vyžaduje modernizova nou a posílenou agenturu 
a ne ukon čení činnosti existující agentury. Je  to potvrzeno výslovnou úlohou p řidělenou 
agentuře například v upraveném regula čním rámci pro elektronické komunikace10 
                                                 
10 Viz http://eur-lex.europa.eu/JOHtml .do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML. 
CS 7   CS a ve všeobecné podpo ře významn ější úlohy evropské agentury NIS vyjád řené zúčastněnými 
stranami.  
Možnost politiky 2: Pokra čování stejn ě jako dřív 
Možnost 2 p ředstavuje scéná ř „obvyklého st avu“, tj. pokra čování téhož politického nástroje 
ve stejné form ě a se stejnými zdroji. Mezi zú častněnými stranami existuje všeobecná shoda, 
že ENISA dozrála do d ůvěryhodného referen čního bodu pro otázky NIS a vyvinula se jako 
středisko excelence ve své oblasti.  
S ohledem na sou časný stav zam ěstnanců a rozpo čtová omezení bude agentura schopna 
ovlivňovat pouze velmi omezený po čet otázek NIS. To je však v rozporu s celkovými 
očekáváními zú častněných stran. Pokud se agentu ře nedá možnost dalš ího rozvoje a nevyhoví 
se těmto zvyšujícím se o čekáváním, mohlo by to nakonec vést ke krizi d ůvěryhodnosti.  
Možnost politiky 3: Rozší ření úkolů vymezených v sou časné dob ě pro agenturu ENISA 
a doplnění donucovacích orgán ů a orgán ů pro ochranu soukromí jako plnohodnotných 
zúčastněných stran. 
Na základ ě této možnosti by se úloha agentury NIS rozší řila se zam ěřením na: 
• vytváření a udržování spojovací sít ě mezi zúčastněnými stranami a sít ě informací; 
• působení jako st ředisko podpory NIS pro rozvoj politik a jejich provád ění (zejména 
s ohledem na soukromí a elektronické komunikace, elektronický podpis, elektronickou 
identifikaci a norem zadávání ve řejných zakázek pro NIS); 
• podpora CIIP EU a politiky odolnosti (nap ř. cvičení, EP3R11, Evropský systém pro 
varování a sdílení informací atd.); 
• vytvoření rámce EU pro sb ěr údajů o NIS, v četně rozvoje metod a postup ů pro podávání 
a sdílení zpráv, které vy plývají z právních p ředpisů; 
• zkoumání ekonomiky NIS a podávání zpráv o ní; 
• stimulování spolupráce se t řetími zem ěmi a mezinárodními organizacemi za ú čelem 
podpory spole čného globálního p řístupu k NIS a vyvíjení vlivu na mezinárodní iniciativy 
na vysoké úrovni v Evrop ě; 
• plnění neoperativních úkol ů týkajících se aspekt ů NIS v oblasti vymáhání práva a justi ční 
spolupráce.  
Agentura by m ěla k dispozici veškeré zdroje pot řebné k tomu, aby své činnosti vykonávala 
s uspokojivou d ůkladností, tj. tak, aby mohla vyvíjet skute čný vliv. Pokud by ENISA 
disponovala více zdroji, mohla by p řevzít aktivn ější roli a ujmout se více iniciativ s cílem 
stimulovat aktivní ú čast zúčastněných stran. Tato nová situace by krom ě toho umožnila 
pružněji a rychle reagovat na zm ěny v neustále se vyvíjejícím prost ředí NIS. 
Možnost politiky 4: dopln ění boje proti po čítačovým útok ům a reakce na po čítačové 
bezpečnostní události do operativních úkol ů. 
Kromě činností uvedených v možnosti 3 by agentu ra plnila operativní  úkoly, jako je p řevzetí 
aktivnější úlohy v CIIP EU, nap ř. v předcházení bezpe čnostním událostem a v reakci na n ě, 
                                                 
11 Evropské partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem pro odolnost (E3PR), viz KOM(2009) 149. 
CS 8   CS zejména p ůsobením jako skupina pro reakci na po čítačové hrozby (CERT) v NIS EU a 
koordinováním vnitrostátních skupin CERT jako st ředisko EU proti útok ům na NIS, v četně 
běžných činností řízení a poskytování pohotovostní ch a záchranných služeb.  
Tato možnost by si vyžádala zna čné zvýšení rozpo čtu a lidských zdroj ů agentury, což 
vyvolává obavy o její kapacitu čerpání a efektivního využívání rozpo čtu ve vztahu 
k přínosům, jichž má být dosaženo.  
Možnost politiky 5: dopln ění podpory donucovacích a justi čních orgán ů v boji 
s počítačovou trestnou činností do operativních úkol ů.  
Kromě činností uvedených v možnosti 4 by tato mo žnost zahrnovala úkoly agentury týkající 
se: 
• poskytování podpory v procesním právu (viz Úmluva o po čítačové trestné činnosti): nap ř. 
sběr provozních údaj ů, zachycování údaj ů o obsahu, monitorování tok ů v případě útoků, 
jejichž důsledkem je odep ření služby; 
• působení jako st ředisko odbornosti pr o trestní vyšet řování, včetně aspektů NIS. 
Stejně jako v p řípadě možnosti 4 by si to vyžádal o podstatné zvýšení zdroj ů agentury 
a vznikají podobné obavy o kapacitu čerpání a efektivního využívání rozpo čtu. 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ POLITIKY A POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Analýza možných ekonomických a sociálních dopad ů a dopadů na životní prost ředí ukazuje, 
že možnost 1  by měla v každém ohledu negativní ú činky a situace by se zhoršila.  
Možnost 2 se nezdá být optimální, nebo ť agentura by nem ěla potřebné zdroje pro náležité 
plnění úkolů neustále se m ěnícího prost ředí NIS, což by mohlo vést k riziku poškození 
dobrého jména a – nakonec – ke krizi d ůvěryhodnosti. 
Na základ ě možnosti 3  by modernizovaná agentura NIS p řispěla ke: 
Snížení rozt říštěnosti vnitrostátních p řístupů (příčina problému 1), zvýšení politiky založené 
na údajích a znalostech/i nformacích a rozhodování (p říčina problému 3) a zvýšení celkové 
informovanosti o rizicích a úkolech NIS a jejich řešení (příčina problému 4) tím, že by 
napomáhala 
• účinnějšímu shromaž ďování p říslušných informací o rizicích, hrozbách 
a zranitelnosti každým jednotlivým členským státem; 
• lepší dostupnosti informací o sou časných a budoucích úkolech a rizicích NIS; 
• zajišťování kvalitn ější politiky NIS v členských státech.  
zlepšení schopnosti evropského v časného varování a reakce (p říčina problému 2): 
• napomáháním Komisi a členským stát ům v uspo řádání celoevropských cvi čení, 
čímž by bylo dosaženo úspor z rozsahu v reakci na bezpe čnostní události v rámci 
celé EU;  
CS 9   CS • usnadňováním fungování EP3R, což by nako nec vedlo k vyšším investicím 
vyvolaným spole čnými politickými cíli a normám pro bezpe čnost a odolnost na 
úrovni EU. 
podpoře společného globálního p řístupu k NIS (p říčina problému 5): 
• zvýšenou vým ěnou informací a znalostí s ne členskými zem ěmi EU. 
účinnějšímu a efektivn ějšímu boji s po čítačovou trestnou činností (p říčina problému 7): 
• zapojením do neoperativních úkol ů týkajících se vymáhání práva a justi ční 
spolupráce v aspektech NIS, jako je obousm ěrná výměna informací a školení 
(např. ve spolupráci s Evropskou policejní akademií CEPOL). 
Možnost 4 by kromě dopadů na základ ě možnosti 3 m ěla větší vliv na operativní úrovni. 
Kdyby agentura p ůsobila jako CERT NIS EU a koordi novala vnitrostátn í skupiny CERT, 
přispěla by k vyšším úsporám z rozsahu v reakci na bezpe čnostní události v rámci celé EU 
a nižším provozním rizik ům pro podnikání, nap říklad zásluhou vyšší úrovn ě bezpečnosti 
a odolnosti. 
Možnost 5 by dosáhla vyšší efektivnosti v boji s po čítačovou trestnou činností než možnost 3 
a 4 tím, že by podpora donucovacích a justi čních orgán ů byla dopln ěna do jejich operativních 
úkolů.  
I kdyby však možnost 4 a 5 m ěla větší pozitivní dopady než možnost 3, ob ě tyto možnosti by 
byly pro členské státy politicky citlivé, pokud jde o jejich úkoly CIIP (tj. řada členských stát ů 
by nebyla pro centralizované  operativní úkoly). Krom ě toho rozší ření mandátu posuzované 
na základ ě možnosti 4 a 5 m ůže vést k nejednozna čnému postavení agentury. Dopln ění těchto 
nových a úpln ě rozdílných operativních úkol ů do mandátu agentury by se v krátkodobém 
časovém horizontu mohlo navíc ukázat jako velmi náro čné a je zna čné riziko, že by agentura 
v přiměřené lhůtě nebyla schopna řádně splnit tento druh úkolu. V neposlední řadě jsou 
náklady na provád ění možnosti 4 a 5 p říliš vysoké – pot řebný rozpo čet by byl čtyřikrát nebo 
pětkrát vyšší než sou časný rozpo čet agentury ENISA. 
Když se srovnají dopady všech p ěti možností politiky  na organiza ční formu modernizované 
agentury NIS, možnost l a 2 se musí vylou čit, neboť žádná z nich by neumožnila odpovídající 
řešení složitého problému NIS na  úrovni EU. Na druhé stran ě možnosti 3, 4 a 5 by EU 
umožnily náležit ě řešit budoucí možnosti politiky NIS.  Možnosti 4 a 5 se v sou časné době 
zdají být p říliš ambiciózní, pokud jde o politickou citlivost v ětšiny členských stát ů 
i rozpočtové důsledky. Možnost 3 se tedy jeví jako nejlepší pro řešení sedmi problém ů NIS 
určených jako nejú činnější. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ : JAK BY SE M ĚLY MĚŘIT SKUTE ČNÉ NÁKLADY 
A PŘÍNOSY A DOSAŽENÍ ŽÁDOUCÍCH Ú ČINKŮ? 
Politická iniciativa by zajistila pr avidelné hodnocení, které by Komise p ředávala Evropskému 
parlamentu a Rad ě a zveřejňovala by je. Tato hodnocení by p řihlížela k názor ům příslušných 
zúčastněných stran na základ ě mandátu agentury schváleného správní radou a posuzovala by 
efektivnost agentury v dosahování jejích cíl ů a zda je agentura nadále ú činným nástrojem, zda 
by měly být přijaty nějaké změny v jejím mandátu a/nebo jiných aspektech na řízení o jejím 
zřízení. Po hodnocení by správní rada agentury dala Komisi doporu čení týkající se všech 
CS 10   CS příslušných zm ěn nařízení, které by m ěly být přijaty. Správní rada a výkonný ředitel agentury 
přihlédnou k výsledk ům hodnocení ve víceletém plánování agentury. 
Činnost agentury je pod dohledem ve řejného ochránce práv v souladu s článkem 228 
Smlouvy.