Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument k návrhu nařízení Rady o založení „společného podniku ENIAC“ - Shrnutí posouzení dopadů KOM(2007) 356 v konečném znění SEK(2007) 851 /* SEK/2007/0852 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.6.2007 SEK(2007) 852 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument k návrhu NAŘÍZENÍ RADY o založení „společného podniku ENIAC“ Shrnutí POSOUZENÍ DOPADŮ KOM(2007) 356 v konečném znění SEK(2007) 851 1. ÚVOD Společná technologická iniciativa, partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi průmyslem, členskými státy a Komisí, se pro nanoelektroniku plánuje s těmito hlavními cíli: – zvýšit a koordinovat v rámci jednoho programu prostředky potřebné k výzkumu a vývoji v Evropě, který bude podněcován průmyslem a bude založen na spolupráci, a přenášet výsledky do hlavních oblastí aplikace; – zvýšit úroveň strategických partnerství a iniciativ mezi evropskými partnery a zajistit evropskému průmyslu rozhodující objem prostředků a schopností, který mu umožní hrát významnou úlohu na světové úrovni; – zkoušet nové způsoby provádění průmyslového výzkumu a vývoje s cílem efektivně předvídat měnící se obchodní a výzkumné modely lépe adaptované na průmyslové potřeby zejména malých a středních podniků a poprvé přitom kombinovat vnitrostátní, evropské a soukromé finanční prostředky. Tento dokument se zaměřuje na analýzu dopadů takové společné technologické iniciativy, a to na základě výsledků rozsáhlých konzultací Komise s aktéry v oblasti nanoelektroniky. 2. PROBLÉMY A VÝZVY Nanoelektronika proniká do mnoha oblastí a je v nich dnes hnací silou inovací; tyto oblasti zahrnují mobilní komunikace, dopravu, počítače, spotřební výrobky a automatizaci výroby. Má díky tomu velký hospodářský dopad a značný socioekonomický význam pro bezpečnost, zdravotní péči, stárnutí, úspory energie a sledování životního prostředí. Evropa zajistit, že bude i nadále schopná navrhovat a vyrábět své výrobky podle svých přísných standardů kvality, udržitelnosti a šetrnosti k životnímu prostředí. Nanoelektronika je globální trh (o objemu 265 mld. USD v roce 2005) a přímo stimuluje širší elektronický průmysl (o objemu 1 340 mld. USD), ale Evropa nezískává podíl na tomto trhu. Evropa je čistým dovozcem nanoelektroniky: 12 % celosvětové výrobní kapacity polovodičů se nachází v Evropě, zatímco se v Evropě spotřebuje 20 % z celosvětové produkce polovodičů. Světová konkurence je nelítostná, zejména ze strany zemí jako Tchaj-wan, Korea, Čína a USA. Mění se obchodní modely. Nanoelektronika se stává globální činností. Firmy integrující design a výrobu se stále více spoléhají na odlitky (výrobky třetích stran) a k dosažení přidané hodnoty svých provozů používají pouze malé množství nebo žádné vlastní závody, ve svém výzkumu a vývoji spolupracují v ekosystémech znalostí a ve strategických sdruženích, která jim zajišťují přístup k vyspělým technologiím. To je výsledek rostoucích kapitálových investic (např. 5,5 mld. EUR u typického obřího závodu) nezbytných pro výzkum a výrobu nových generací komponentů. To je více, než si mohou dovolit jednotlivé firmy (kromě Intelu), pokud jde o návratnost investicí a míru (18 %) výzkumu. Proto se generický výzkum nanoelektronických technologií provádí v několika velkých sdružení a výroba vyspělých komoditních produktů probíhá v několika obřích závodech. Evropa musí zajistit, aby její firmy mohly hrát v těchto globálních sdruženích strategickou úlohu a aby mohly udržet provozy s vyšší přidanou hodnotou, včetně vyspělé výroby, v Evropě, dostupné pro evropské partnery (včetně malých a středních podniků činných v oblasti zařízení, podpory, integrace systémů a designu). Jedním z hlavních konkurenčních rizik je „technologické vyloučení“. Evropští dodavatelé by mohli zůstat tak pozadu za svými konkurenty, že je už nebudou moci dohonit. Mění se modely výzkumu. Evropa musí rovněž zajistit, aby se dal výzkum provádět na evropské půdě, pokud chce udržet pracovní místa s vysokou přidanou hodnotou v Evropě. To vyžaduje posun od lineárního modelu, v němž se výsledky výzkumu předávají z vysokých škol institutům a průmyslu, k modelu, v němž se výzkum provádí v rámci spolupráce pevně ukotvené v průmyslové síti podporující znalostní ekosystémy. Výzkum musí rovněž zajišťovat nezbytný rozhodující objem a umožňovat sdílený přístup k nákladné a nejmodernější infrastruktuře a podporovat tak evropský průmysl a jeho výzkumné pracovníky, aby jednali globálně. Přemisťování nanoelektronické výroby zahrnuje skutečné riziko, že se i aktivity s přidanou hodnotou přesunou do jiných částí světa. Některé země vytvořily zvláštní pobídky, kterými chtějí přilákat a udržet si zahraniční investice do polovodičů. Naopak Evropské unii chybí tematický oborový přístup, který by tento klíčový obor podporoval. Evropa musí zareagovat srovnatelnými opatřeními. Výkonnost produktů roste a jejich funkce se rozšiřují. Pokroky na poli miniaturizace umožňují použít informační a komunikační technologie kdekoliv a nabízejí širší funkce, větší inteligenci a produkty a služby více upravené na míru jednotlivých zákazníků. Tyto operace přinášející přidanou hodnotu jsou klíčovým prvkem diverzifikace produktů a silnou stránkou Evropy. Představují základ evropského strategického plánu výzkumu, který spojuje miniaturizaci s ostatními prvky systémové integrace zaměřenými na klíčové rozhodující trhy Evropy. To ve znalostní společnosti představuje obrovský ekonomický potenciál. Evropa si jednoduše nemůže dovolit zmeškat tento budoucí vývoj a stát se ve svém sociálním pokroku a blahu závislá na pokroku dosaženém jinými oblastmi světa. Obor polovodičů se rovněž bude muset vyrovnat s výzvou spočívající v kombinaci zkracujícího se životního cyklu produktů a jejich zvyšující se složitosti. Pouze významné investice do pokročilého výzkumu a vývoje nám umožní udržet krok s inovacemi v tomto oboru. Technologické výzvy jsou rozmanité. Spolu s tím, jak se technologie scvrkávají do nanorozměrů, je výzkum stále více multidisciplinární. Pro další pokrok je zásadní sdružit evropské schopnosti. Zvyšující se složitost překonávání technologických překážek vyžaduje zesílené lidské úsilí a nákladnou infrastrukturu. K dosažení těchto milníků je nezbytná mobilizace všech prostředků a celosvětová spolupráce. Očekává se rovněž, že tradiční miniaturizace dosáhne během 10 až 15 let svých hranic. Je nutné začít se připravovat na to, že půjdeme dál než k tradičnímu zmenšování přístrojů. Část výzkumu a vývoje se bude muset zaměřit na zvyšování efektivity výroby. Schopnost navrhovat nové výrobky pokulhává za technologických pokrokem. Evropský výzkum se bude muset přeorientovat a naučit se lépe využívat technologických možností a bude muset více investovat do aplikovaného výzkumu. To vyžaduje zásadní posun od uvažování zaměřeného na jeden obor či technologii k multidisciplinárnímu systémovému uvažování. Evropské investice do nanoelektroniky jsou roztříštěné: Eureka, rámcový program, vnitrostátní/regionální iniciativy (včetně různých „pólů konkurenceschopnosti“). Evropské výzkumné prostředí tedy potřebuje přesvědčivý a efektivně koordinovaný přístup v oblasti nanoelektroniky. Selhání trhu ospravedlňuje veřejný zásah v oblasti nanoelektroniky. Základní znalosti, vývoj nových zařízení, materiálů a designérských nástrojů jdou napříč mnoha aplikacemi, obtížně se chrání, v souvislosti s nimi dochází k řadě přesunů vědomostí a měly by se považovat za „předmět veřejného zájmu“. Výzkum je spekulativní a využití jeho výsledků nejisté vzhledem k silné globální konkurenci, která vytváří nedokonalé a asymetrické informace. Malé a střední podniky působící na inovačních projektech v oblasti vyspělých technologií mohou mít problémy s dosahováním rozhodujícího objemu nezbytného k tomu, aby uspěly ve světové konkurenci. Obrovské rozšíření nanoelektroniky v mnoha nejrůznějších oborech, úkolech veřejného sektoru a nových společenských aplikacích znemožňuje činitelům výzkumu a vývoje plně těžit ze svého úsilí. Dochází proto k obrovským přesunům výzkumu a vývoje a pozitivním externalitám. Koordinace a problémy s navazováním kontaktů mezi tržními činiteli, veřejným sektorem a aplikačními doménami, které procházejí více sektory, také ospravedlňují veřejný zásah do předkonkurenčního výzkumu a vývoje. 3. POLITIKA Zainteresované strany jsou si vědomy kritické povahy problémů a sdružily se v evropské technologické platformě ENIAC, v níž všechny možné zúčastněné strany spolupracují na posilování vedoucí pozice EU v navrhování, integraci a dodávce nanoelektroniky. Platforma publikovala evropský strategický plán výzkumu, který načrtává vývoj oboru ze středně- a dlouhodobého pohledu a identifikuje mnoho významných technologických a regulačních změn v Evropě. Navrhovaná společná technologická iniciativa ENIAC bude jedním z pilířů provádění technologických a hospodářských cílů evropské technologické platformy ENIAC. Společná technologická iniciativa má přispět ke sdílení rychle rostoucích nákladů na výzkum a vývoj a na infrastrukturu; převzít nebo udržet si vedení v diverzifikaci aplikací polovodičových technologií; zvládat průlomy v technologii a designu s cílem zaplnit neustále se rozšiřující mezeru mezi tím, co je technologicky možné, a tím, co je ekonomicky proveditelné; poskytnout malým a středním podnikům efektivní nástroje a podpořit je v jejich inovačním procesu a v působení na světové úrovni. Bylo posouzeno a zamítnuto několik možností, jak společnou technologickou iniciativu provádět. Zahrnovaly extrémy jako nedělat nic (dále působit jako obvykle) až k účasti členských států na společných akcích (s různými právními modely). Pouze z nové akce na úrovni Společenství může vzniknout přístup, který bude spojovat přínosy evropské integrace s rychlým sladěním cílů a průmyslové politiky a s flexibilní účastí a závazky jednotlivých členských států. Analýza potenciálních možností provádění společné technologické iniciativy ENIAC dospěla k závěru, že model společného podniku podle článku 171 Smlouvy o založení ES je jedinou možností, která vyhovuje omezením a požadavkům nezbytným na dosažení cíle. Jeho struktura odolá v čase a má právní subjektivitu, která a) poskytuje právní rámec pro spolupráci mezi veřejnými a soukromými aktéry, b) umožňuje přijímat finanční prostředky z různých zdrojů a c) umožňuje provádění dlouhodobějších a větších iniciativ. Dále se očekává, že společná technologická iniciativa přinese i další výhody v podobě dalších výdajů na výzkum a vývoj vzhledem k předpokládané investici ES ve výši 450 mil. EUR využívající program o objemu 3 mld. EUR s další podporou jednotlivých zemí a vyšší finanční angažovaností průmyslu (očekává se, že 1 euro příspěvku ES přinese 6 až 7 EUR v činnostech výzkumu a vývoje). A co je ještě důležitější, společná technologická iniciativa přinese i další výhody ve formě chování v zahájených evropských projektech spolupráce, rychlejším dosahování výsledků výzkumu a vývoje, rozšíření působnosti, rozsahu a větší složitosti projektů. 4. STRUKTURA A řÍZENÍ Zakládajícími členy společného podniku ENIAC by byly členské státy, Evropské společenství a činitelé v oblasti výzkumu a vývoje (podniková sféra a výzkumné organizace spojené ve sdružení zvaném AENEAS). Další členové se k společnému podniku mohou připojit později. Stanovy sdružení AENEAS se musí řídit obecnými zásadami spravedlivosti, otevřenosti a transparentnosti,pokud jde o přistoupení. Výzvy k podávání návrhů budou veřejné a účast bude otevřená pro všechny organizace, nikoliv pouze pro členy sdružení. Strukturu správy společného podniku tvoří správní rada, výbor pro průmysl a výzkum, rada správních orgánů a výkonný ředitel a jeho sekretariát. Společný podnik vypracovává víceletý pracovní program vycházející ze strategického plánu výzkumu, podle kterého se provádí činnosti výzkumu a vývoje prostřednictvím otevřených výzev k předkládání návrhů. Členské státy společného podniku každoročně věnují prostředky, které se vydávají především na financování účastníků z jejich země. Evropské společenství rovněž poskytne rozpočet (do něhož přispívá rámcový program). Podnikatelská sféra poskytuje na více než 50 % svých nákladů věcné příspěvky ve stejné výši a kromě toho pokrývá přibližně dvě třetiny provozních nákladů společného podniku a nákladů nesouvisejících s výzkumem formou peněžních příspěvků. 5. HOSPODÁřSKÝ DOPAD EVROPSKÉ VEřEJNÉ FONDY PůSOBÍ JAKO MAGNET PRO DALšÍ SOUKROMÉ A VNITROSTÁTNÍ INVESTICE. MNOHÉ VNITROSTÁTNÍ POLITIKY JSOU SLAďOVÁNY S POLITIKAMI EVROPSKÝMI. ČLENSKÉ STÁTY ZAHÁJILY NěKOLIK NOVÝCH STRATEGICKÝCH INICIATIV NA PODPORU TěCHTO TECHNOLOGIÍ. Tato iniciativa se dotýká celého hodnotového řetězce nanoelektroniky. Je proto životně důležité vybudovat pevné body, které by pomohly vedoucím evropským společnostem udržet se tam, kde jsou. Tyto pevné body budou spočívat v soustředění schopností a budou vytvářeny podporou kontaktů mezi firmami a výzkumnými institucemi. Strategická sdružení mezi dodavateli nanoelektronických komponent a designéry systémů budou další pobídkou, aby se vědomosti udržely v Evropě a aby se vytvářely diverzifikované produkty s evropskou příchutí. Dopad dosažení technických cílů společné technologické iniciativy umožní Evropě dosáhnout úrovně ostatních světových aktérů a zajistit, aby byla Evropa považována za strategicky významného partnera v globálních sdruženích vzhledem k diverzifikaci a integraci komplexních systémů. Společná technologická iniciativa rozptýlí nejistotu tím, že vytvoří stabilní prostředí pro investice v rámci dlouhodobé iniciativy. Nové uspořádání nabídne především malým a středním podnikům atraktivnější režim. Dalším přínosem společné technologické iniciativy ve srovnání se současným stavem, kdy vedle sebe existují různé systémy, je vyšší efektivita prostředků vyplácených na úrovni EU, úspory očekávané od skutečnosti, že nebude nutné vypracovávat návrhy v různých jazycích, efektivnější postupy podávání zpráv o projektech a vyšší úspěšnost vzhledem k zaručeným harmonizovaným procesům financování. 6. SOCIÁLNÍ DOPAD A DOPAD NA žIVOTNÍ PROSTřEDÍ Společná technologická iniciativa přispěje k udržení a tvorbě více a lepších pracovních míst, v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií. Především širší využití produktů a služeb založených na nanoelektronice povede v Evropě k vytvoření několika tisíc pracovních míst. Společná technologická iniciativa se orientuje na vizi „inteligentního prostředí“: prostředí, které si je vědomo vaší přítomnosti a reaguje na vaše potřeby. Společná technologická iniciativa se soustředí na taková prostředí v šesti oblastech aplikace: zdravotnictví, energetika, mobilita a doprava, bezpečnost a zabezpečení, komunikace a vzdělávání a životní prostředí. Všechny jsou vysoce společensky důležité a přispívají ke kvalitě života a blahu naší společnosti. Pokud veřejný sektor nezasáhne a neposkytne dostatečnou podporu, je jisté, že jednotlivé firmy nemohou očekávat dostatečnou návratnost, která by zajistila sociálně optimální míru investic do výzkumu a vývoje. Nanoelektronika bude například zásadní pro inteligentní přenosné systémy nezbytné ke snižování spotřeby energie v domácnostech, ve výrobních závodech a v dopravních systémech, které se stanou klíčovým faktorem ochrany životního prostředí. Všechny elektronické systémy využívají energii a jsou součástí obecného trendu k vyšší „elektrifikaci“ společnosti. Využívání elektronických systémů však také umožňuje lépe řídit a kontrolovat energetickou účinnost. Toto je primární účel mnoha aplikací. Nižší spotřeba elektrické energie u elektronických zařízení je i důležitým a trvalým technickým cílem. A sledování a řízení životního prostředí je samo o sobě klíčovou oblastí aplikace společné technologické iniciativy. Vývoj nanoelektroniky musí být bezpečný a odpovědný a musí odpovídat bezpečné, integrované a odpovědné strategii Evropské komise pro nanovědy a nanotechnologie pro Evropu zakotvené v jejím sdělení Na cestě k evropské strategii pro nanotechnologie (KOM(2004) 338) a Nanověda a nanotechnologie: Akční plán pro Evropu 2005–2009 (KOM(2005) 243). Tato strategie potvrzuje, že vývoj v oblasti nanotechnologie a nanočástic by měl řešit případná potenciální rizika pro veřejné zdraví, bezpečnost, životní prostředí a spotřebitele předem, vytvořením dat nezbytných k posouzení rizik, integrací posouzení rizik do každého kroku životního cyklu produktů založených na nanotechnologii a přizpůsobováním stávajících metod a vývojem nových, pokud to bude nutné. Založení společného podniku v oblasti nanoelektroniky umožní všem zúčastněným subjektům společně diskutovat o závažných tématech, dohodnout se na společných postupech při řešení potenciálních rizik a konkrétněji i vyžadovat společná opatření na podporu ekologicky orientovaného řízení životního cyklu nanoelektroniky. 7. PřÍNOSY A RIZIKA Celkový objem finanční podpory Komise v oblasti nanoelektroniky stoupne během sedmého rámcového programu. Riziko pro rámcový program je velmi nízké. Příspěvek Komise závisí na příspěvcích členských států a bude poskytován formou ročních závazků/výplat v závislosti na postupu společné technologické iniciativy. Očekává se, že část z činnosti v oblasti nanoelektroniky, která je v současné době podporována v rámci uskupení Eureka bude progresivně integrována do společné technologické iniciativy ENIAC. A když se nic neudělá? Evropa může čelit riziku, že schopnost integrovat do inteligentních systémů nové funkce bude následovat stejný trend přesouvání výroby komodit do levnějších zemí, což dlouhodobě oslabí schopnost vytvářet v Evropě elektronické systémy s přidanou hodnotou. To by vedlo k dramatickému poklesu konkurenceschopnosti obecně, především pak proto, že nanoelektronika stojí na samém spodku širokého potravinového řetězce, který je základem znalostní společnosti a hnací silou budoucnosti ekonomiky obecně. To by mělo významné důsledky pro mnoho kvalitních pracovních míst, nejen v sektoru hardwaru, ale i pro všechny další aktivity, které závisejí na inovaci hardwaru. Abychom se mohli tomuto katastrofickému scénáři vyhnout, existuje zde politická vůle více chránit evropské schopnosti na evropské půdě a podporovat přitom strategická spojenectví, která vytvoří ekosystémy založené na znalostech a posílí evropskou přítomnost v globálních spojenectvích. 8. SLEDOVÁNÍ Společná technologická iniciativa bude probíhat zároveň se sedmým rámcovým programem a bude se řídit podobnými postupy pro monitorování a hodnocení. Strategický plán výzkumu ENIAC je základem hodnocení, jehož kritéria by mohla zahrnovat zvýšení investic, efektivitu procesů, technologický pokrok, netechnologickou činnost a zapojení malých a středních podniků a nových aktérů. Předpokládají se dvě vyhodnocení sledování: jedno v polovině a jedno na konci existence společného podniku. 9. ZÁVěR Společná technologická iniciativa pro nanoelektroniku má pomoci ochránit konkurenceschopnost Evropy v tomto oboru. Dlouhodobá integrovaná evropská iniciativa, která dokáže spojit různé nezbytné schopnosti, prohloubí strategická spojenectví mezi evropskými partnery a zajistí dostatečný rozhodující objem co do prostředků, přístupu k infrastruktuře a schopností konkurovat nebo spolupracovat na celosvětové úrovni.