Jakýkoliv návrh Komise podle článku 26 Schengenského hraničního kodexu by se týkal pouze ochrany těch vnitřních hranic, kde by ochrana byla nutná a přiměřeně by reagovala na zjištěnou závažnou hrozbu pro veřejný pořádek a vnitřní bezpečnost. Jakákoli doporučená ochrana hranic by také byla dočasná a trvala by v závislosti na hrozbě, na níž je třeba reagovat, pouze co nejkratší dobu. Jak je dále ve sdělení Komise „Plán návratu k Schengenu“ vysvětleno, pokud to celková situace dovolí, mělo by být cílem zrušit veškerou ochranu vnitřních hranic v rámci schengenského prostoru do šesti měsíců od jejího zavedení, konkrétně do poloviny listopadu 2016.

Výše popsaný postup a dosud učiněné kroky byly vysvětleny ve sdělení Komise s názvem „Plán návratu k Schengenu“. Uvádí se zde, že pokud by migrační tlaky a zjištěné nedostatky v ochraně vnějších hranic přetrvávaly i po 12. květnu, bude třeba, aby Komise předložila Radě návrh podle čl. 26 odst. 2 Schengenského hraničního kodexu, ve kterém doporučí, aby byl v otázce ochrany vnitřních hranic do doby, než budou strukturální nedostatky ochrany vnějších hranic zmírněny nebo napraveny, zaveden jednotný přístup Unie. Komise potvrzuje, že bude na tuto možnost připravena a bude jednat bezodkladně.

Aby byl hodnotící mechanismus co nejúčinnější a zároveň v souladu s článkem 16 nařízení, musí hodnocený členský stát předložit Komisi a Radě – do tří měsíců od přijetí doporučení Rady – akční plán na nápravu zjištěných nedostatků. Komise by měla předložit Radě do jednoho měsíce od obdržení akčního plánu, který předložily orgány členského státu, posouzení jeho přiměřenosti.

Dne 7. března se hlavy států nebo předsedové vlád EU dohodli, že prioritně pokročí v práci na všech složkách „Plánu návratu k Schengenu“ vypracovaného Komisí s cílem ukončit dočasnou ochranu vnitřních hranic a obnovit běžné fungování schengenského prostoru do konce roku. Ve sdělení Komise je rozpracována řada opatření na obnovení běžného fungování schengenského prostoru a zároveň se zde vyjadřuje plná podpora členským státům, které čelí v tomto ohledu tlaku. Zejména jsou vytyčena opatření pro řešení nedostatků ve správě vnějších hranic EU. Právě náprava těchto nedostatků umožní, aby se zrušila ochrana hranic, která byla na vniřních hranicích výjimečně znovuzavedena. Plán ukázal, jak lze použít postupy stanovené v schengenských pravidlech k obnovení fungování schengenského systému do konce letošního roku. Mezi tato opatření patří předložení akčního plánu Řeckem, jehož cílem bude provedení doporučení Rady za účelem řešení nedostatků zjištěných ve správě hranic. Další předpokládanou fází tohoto procesu je tato zpráva, tedy posouzení ze strany Komise, které se týká akčního plánu předloženého řeckými orgány.

S ohledem na to, že některá opatření stanovená v národním programu nejsou tolik naléhavá, mělo by Řecko rovněž zvážit možnost přehodnocení priorit některých z těchto opatření, a to i pomocí formální revize národního programu. Cílem tohoto přehodnocení priorit by mělo být vyčlenění větších finančních prostředků na opatření zaměřená na nejnaléhavější potřeby, aby se zajistilo, že budou nezbytná opatření k nápravě zjištěných nedostatků přijata včas a budou účelně a přiměřeně prováděna.

V tomto ohledu by Řecko mělo předsunout finanční prostředky tak, aby byla v letech 2016 a 2017 většina finančních prostředků vyčleněna zejména na konkrétní cíl 2 (hranice) a cíl 3 (operační podpora – hranice), a to dřívějším provedením značných investic do vybavení pro ostrahu námořních hranic, což bylo původně plánováno na rok 2018.

Je nanejvýš důležité, aby řecké orgány bezodkladně započaly s plným prováděním řeckého národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost. Již byly poskytnuty dvě předběžné splátky v celkové výši přibližně 25 milionů EUR (v září 2015 a v únoru 2016). To má přímou souvislost s prováděním doporučení Rady, neboť některá opatření přímo odpovídají zjištěným potřebám. Názorným příkladem je v tomto ohledu rozvoj integrovaného kontrolního námořního systému označeného jako nejvyšší priorita financování pro řeckou pobřežní stráž (v rámci národního cíle 1 EUROSUR). Podle informací, které Řecko poskytlo již dříve, by tento projekt stál přibližně 60 milionů EUR, z nichž 75 % by bylo spolufinancováno z národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost.

Ačkoliv plán předložený řeckými orgány neobsahuje jasný a komplexní finanční plán, je zde uvedeno, že některá klíčová opatření jsou prováděna s podporou Fondu pro vnitřní bezpečnost, nebo je u nich tato podpora zamýšlena, a to jak v rámci řeckého národního programu, tak v rámci mimořádné pomoci. Řecko musí vynaložit více úsilí s cílem zajistit, aby podstatná část finančních zdrojů z nástrojů financování EU, zejména z národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost, byla použita včas, účinně a flexibilně. To vyžaduje další naléhavé přizpůsobení se požadavkům programu a jeho organizační struktuře, aby se zajistilo, že provádění programů bude plně odpovídat aktuálním potřebám.

Označení „probíhá“ v případě několika opatření je považováno za nedostatečné. Měly by existovat přesné časové rámce pro provádění všech navrhovaných opatření za účelem jejich monitorování, zejména v případě opatření týkajících se nákupu vybavení (opatření 12 a 38), vytvoření zvláštních systémů (opatření 1–9, pokud jde o zavedení nového systému mapování údajů o migrantech, opatření 12, 15, 35 a 48), uvedení infrastruktury do souladu s acquis (opatření 36) a plánovaných činností odborné přípravy (opatření 19, 20 a 29).

Doporučení/opatření 1 a 2: týkají se zahrnutí povinností, jejichž cílem je předejít nebezpečí skrývání se v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice o navracení, do dokumentu pro „pozastavení vyhoštění“, jakož i kvality dokladů pro „dočasný pobyt“ a zlepšení zavedených a realizovaných řeckými orgány.

Podle nového postupu zrychleného zpětného přebírání zavedeného od 20. března 2016 za účelem provedení dohody EU-Turecko je Řecko vyzýváno, aby využilo výjimku dle čl. 2 odst. 2 písm. a) směrnice o navracení, tedy že by měly být použity vnitrostátní postupy. Zároveň by již neměly být vydávány doklady pro dočasný pobyt, neboť podle dohody EUTurecko jsou osoby vstupující do Řecka považovány po přezkoumání jednotlivých případů v souladu s právem EU a mezinárodním právem za osoby, na které se vztahuje zpětné přebírání Tureckem. V důsledku toho se navrhovaná nápravná opatření týkající se dokladů pro dočasný pobyt stala v případě osob, které vstoupily na území Řecka počínaje 20. března, neopodstatněná. V tomto ohledu Komise žádá řecké orgány, aby pravidelně informovaly o pokroku při provádění dohody EU-Turecko, pokud jde o postup zpětného přebírání přijatý pro nelegální migranty.

Doporučení/opatření 3: pokud jde o potřebu posílit řady příslušníků řecké policie zabývajících se registrací, žádá Komise řecké orgány, aby poskytly informace o nejnovějších opatřeních a plánech a vzaly přitom v úvahu situaci po přijetí dohody EU-Turecko ze dne 18. března a potřebu urychlit postup registrace s cílem zajistit rychlý návrat migrantů, kteří nepožádají o mezinárodní ochranu, do Turecka.

Řecko poukázalo na skutečnost, že s podporou mimořádných finančních prostředků z Fondu pro vnitřní bezpečnost byla v hotspotech na ostrovech v Egejském moři zajištěna posílená přítomnost 174 příslušníků řecké policie do 30. června 2016. Není však jasné, jak tato posílená přítomnost příslušníků řecké policie bude zachována po tomto dni. Je třeba vyjasnit, zda Řecko zváží posílení personálu v hotspotech natrvalo. Tato možnost by vyřešila právní překážky omezující dobu dočasného přidělení na šest měsíců, jak se uvádí v akčním plánu, a zajistila, aby existovaly vnitrostátní kapacity, které budou schopny reagovat na budoucí migrační tlaky.

S ohledem na nedávné zprávy agentury Frontex o pracovních podmínkách na ostrově Kos není zřejmé, jak hodlá Řecko odpovědět na doporučení Komise týkající se potřeby zajistit vhodné materiální pracovní podmínky pro vyslané členy evropských jednotek pohraniční stráže v hotspotech (doporučení A 1 b)). Komise proto nepovažuje toto opatření za zcela splněné.

Doporučení/opatření 4: pokud jde o zajišťování ubytovacích zařízení pro migranty během postupu registrace, žádá Komise řecké orgány, aby informovaly také o nejnovějších plánech Řecka týkajících se ubytování migrantů, kteří nežádají o mezinárodní ochranu a kteří by měli být v zásadě podle dohody EU-Turecko ze dne 18. března navráceni do Turecka (např. o možné přeměně otevřených zařízení na zajišťovací zařízení).

Ačkoliv Komise zaznamenává díky zásahu řecké armády pokrok při zřizování hotspotů, nepodává akční plán dostatek informací o tom, jak budou v těchto zařízeních zajištěny požadované podmínky přijímání. Zejména chybí informace o tom, jak bude pro tento účel zajištěno financování (vnitrostátní nebo z prostředků EU).

Pokud jde o řešení potřeb dětí a jiných zranitelných osob, poukazuje Komise na to, že počet dodatečných míst určených pro osoby spadající do těchto skupin na ostrovech Lesbos (18), Chios (25) a Kos (32) se nezdá být s ohledem na zjištěné vysoké počty těchto osob dostatečný. V ostatních dvou hotspotech na ostrovech Leros a Samos zóny s kapacitami pro ubytování skupin zranitelných osob neexistují a ani nejsou plánovány. V tomto ohledu Komise nepovažuje toto opatření za zcela splněné.

Doporučení/opatření 5: pokud jde o možné zakoupení celostránkových čteček pro ověření pravosti cestovních dokladů při postupu registrace, akční plán nepodává dostatek informací o tom, kdy a jak bude zabezpečeno financování těchto přístrojů. Namísto požadavků na další financování by mělo Řecko v první řadě zvážit přehodnocení priorit podle svého národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost. Komise proto nepovažuje toto opatření za zcela splněné a naléhavě vyzývá Řecko, aby doplnilo časový rámec pro přijetí opatření v nově nastaveném národním programu Fondu pro vnitřní bezpečnost.

Doporučení/opatření 7: pokud jde o přiměřenost a dostatek kapacit IT nezbytných pro registraci migrantů v systému Eurodac, řecké orgány uvádějí, že řecká policie v současné době zkoumá potřeby ve spolupráci s agenturou eu-LISA, aby zajistila přiměřenou IT kapacitu systému. Odhaduje se, že modernizace počítačového systému bude trvat čtyři až pět měsíců. Komise proto nepovažuje toto opatření za zcela splněné a naléhavě vyzývá Řecko, aby dodatečně uvedlo vhodný a konkrétní časový rámec pro modernizaci IT systému. Komise by navíc chtěla získat informace o aktuálním stavu posouzení potřeb a plánů rozvoje IT infrastruktury pro účely podpory vhodné registrace otisků prstů do systému Eurodac, jak to bylo též projednáno s příslušnými službami Komise a agenturou eu-LISA.

Doporučení/opatření 40: nebyly poskytnuty žádné informace o nápravných opatřeních přijatých za účelem zřízení přiměřeného počtu terminálů Eurodac v přijímacím středisku v obci Fylakio. Toto by mělo být rovněž uvedeno v akčním plánu předloženém řeckými orgány.

3.2 Navracení

Doporučení/opatření 10: pokud jde o bezodkladné zahájení řízení o navracení, ohledně kterých Řecko plánovalo bližší spolupráci s agenturou Frontex a tureckými orgány, situace se s novým postupem zrychleného zpětného přebírání a novými politickými závazky v rámci dohody EU-Turecko ze dne 18. března 2016 značně změnila. V tomto ohledu by mělo Řecko podrobně uvést konkrétní právní a operativní opatření, která byla přijata nebo mají být přijata za účelem usnadnění návratu do Turecka při současném zajištění dodržování základních práv, práva EU a mezinárodního práva v průběhu celého postupu. Měly by být rovněž poskytnuty informace o tom, kolik (dalších) pracovníků bylo nebo má být nasazeno za účelem organizace řízení o navracení a jaká opatření byla v hotspotech přijata s cílem zabránit tomu, aby se nelegální migranti skrývali.

3.3 Ostraha námořních hranic

Doporučení/opatření 12: ačkoliv byla poskytnuta značně vyčerpávající odpověď o opatření, které má zavést komplexní a účinný systém pro ostrahu pobřeží v dlouhodobém horizontu, nevysvětlilo Řecko dostatečně, jak plánovaná opatření zlepší ostrahu námořních hranic ve srovnání se současnou situací a jak se budou nové a stávající kapacity doplňovat.

Pokud jde o opatření, která mají být financována z národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost, musí Řecko ještě poskytnout informace o tom, kdy přesně budou k dispozici posílené kapacity pro ostrahu a kdy bude zahájen příslušný postup zadání veřejných zakázek. Vzhledem k tomu, že při provádění doporučení hraje zásadní úlohu integrovaný kontrolní námořní systém (IMSS), je třeba vyjasnit jeho přípravné fáze (zavedení systému se očekává od roku 2017), a zejména uvést, zda byly stanoveny příslušné technické specifikace a kdy bude skutečně zahájen postup zadávání veřejných zakázek. S ohledem na význam složek na moři, které doplňují IMSS, Řecku stále zbývá uvést, kolik hlídkových člunů je plánováno podle národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost a zda plánovaný počet člunů dostatečně zajistí kapacity pro zásah na všech ostrovech. Pokud jde o aktiva, pro která se předpokládá financování podle konkrétních opatření národního programu Fondu pro vnitřní bezpečnost (dvě pobřežní hlídková plavidla a jedno vozidlo s termovizí), mělo by Řecko v příslušném orientačním časovém plánu uvést, kdy budou tato aktiva zakoupena a kdy budou plně v provozu.

3.4 Analýza rizik

Doporučení/opatření 15 and 16: pokud jde o navrhovaná nápravná opatření týkající se vytvoření systému analýzy rizik na místní úrovni a provedení analýzy rizik, Komise by ráda zdůraznila, že tato opatření by měla být přednostně učiněna v souladu s modelem společné integrované analýzy rizik.

3.5 Lidské zdroje a vzdělávání

Pro nápravná opatření týkající se vzdělávání by měly být poskytnuty informace o počtu příslušníků pohraniční stráže vycvičených po hodnotící návštěvě v listopadu 2015 a o počtu příslušníků, který bude v jednotlivých plánovaných programech odborné přípravy vycvičen, a dále časový rámec pro plánované činnosti v oblasti odborné přípravy (doporučení/opatření: 16, 17, 19, 20, 21, 29 a 49).