Zvláštní zpráva Dosáhla podpora z fondů 
politiky soudržnosti 
na výrobu energie 
z obnovitelných zdrojů 
dobrých výsledků?CS 2014  č. 06
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0392-2
doi:10.2865/82651
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 06
Zvláštní zpráva Dosáhla podpora z fondů 
politiky soudržnosti 
na výrobu energie 
z obnovitelných zdrojů 
dobrých výsledků?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář a zkratky
I–VIII  Shrnutí
1–11  Úvod
1–3 Energie z obnovitelných zdrojů
4–6 Cíle politiky EU – cíl pro energii z obnovitelných zdrojů do roku 2020
7 Překážky pro energii z obnovitelných zdrojů
8 Finanční podpora na obnovitelnou energii v rámci politiky soudržnosti
9 –11  Sdílené řízení
12–13  Rozsah a koncepce auditu
14–47  Připomínky
14–16  Kontrolované projekty přinesly výstupy podle plánu...
14–16  Celkově byly projekty dobře naplánovány a dosahovaly plánovaných výsledků
17–21  … ale měly jisté problémy při realizaci
17–21  Ve všech projektových fázích existuje prostor pro zlepšení, počínaje veřejnými zakázkami přes provoz až 
k monitorování a hodnocení
22–25  … a ve většině případů nebyly výsledky patřičně měřeny nebo projekty nedosáhly svých cílů 
v oblasti výroby energie
22–23  Shromažďování údajů o energii z obnovitelných zdrojů a jejich vykazování lze zlepšit
24–25  Ne vždy bylo dosaženo výsledků projektů
26–31  Zásada nákladové efektivity se při plánování projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů plně 
nebere v úvahu
26–27  Nákladová efektivita – důležitý cíl při realizaci výdajů EU
28–31  Nákladovou efektivitu by bylo možné více zdůraznit v rané fázi
03 Obsah
32–40  … a existuje také prostor pro nákladově efektivnější projekty výroby energie z obnovitelných 
zdrojů
41–47  Fondy politiky soudržnosti mají omezenou přidanou hodnotu EU – projekty výroby energie 
z obnovitelných zdrojů plně nepřispěly ke splnění energetických cílů EU
48–54 Závěry a doporučení
 Příloha I –  Přehled pokroku členských států při plnění cílů pro podíl energie z obnovitelných 
zdrojů do roku  2020
 Příloha II –  Příděly z fondů politiky soudržnosti (EFRR a FS 2007–2013) na obnovitelné zdroje 
energie a vybrané projekty 2007–2012
 Příloha III – Seznam projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů
 Příloha IV – Shrnující hodnocení výsledků projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie
 Odpovědi Komise
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
04
 Glosář  
a zkratky
Cíle týkající se energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020 : Směrnice 2009/28/ES o energii z obnovitelných 
zdrojů, kterou měly členské státy provést do prosince 2010, stanovila pro členské státy závazné národní cíle 
zaměřené na to, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů v Unii dosáhl do roku 2020 obecně 20 % a konkrétně 
v dopravě pak 10 %.
CO2: Oxid uhličitý
ČS: Členský stát
Efekt mrtvé váhy : K efektu mrtvé váhy dochází tehdy, když je finanční podpora poskytnuta příjemci, který by i bez 
ní postupoval stejně. V takových případech nelze dosažený efekt přičíst dané politice a vyplacená podpora nemá 
žádný přímý dopad.
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
EIA: Posouzení dopadu na životní prostředí
Evropská přidaná hodnota : Obecně evropská přidaná hodnota znamená hodnotu vzniklou díky zásahu EU 
a doplňuje hodnotu, kterou by jinak vytvořilo opatření samotného členského státu.
FS: Fond soudržnosti
Koncept nákladové efektivity : Vztahuje se na schopnost nebo potenciál kontrolovaného subjektu, činnosti, 
programu nebo operace dosáhnout určitých výsledků za přiměřených nákladů. Analýzy nákladové efektivity jsou 
studie vztahů mezi náklady a výsledky projektu, vyjádřené jako náklad na jednotku dosaženého výsledku1. Tento 
koncept je zdůrazněn  také ve finančních pravidlech EU (viz bod 6).
OZE : Obnovitelné zdroje energie – obnovitelné nefosilní zdroje, z nichž se získává energie, a to energie větrná, 
solární, aerotermální, geotermální, hydrotermální a energie z oceánů, vodní energie, energie z biomasy, ze 
skládkového plynu, z kalového plynu z čistíren odpadních vod a z bioplynů:
 ο geotermální energií  se rozumí energie uložená v podobě tepla pod zemským povrchem,
 οbiomasou  se rozumí biologicky rozložitelná část produktů, odpadů a zbytků biologického původu ze 
zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), z lesnictví a souvisejících průmyslových odvětví včetně 
rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslových a komunálních odpadů,
 οsolární energií  se rozumí světelné záření ze slunce využité pomocí různých technologií, např. solárního 
vytápění, fotovoltaické energie a solárních termálních generátorů,
 οvětrnou energií  se rozumí přeměna větrné energie na využitelnou formu energie, např. pomocí větrných turbín 
pro výrobu elektřiny,
 οvodní energií  se rozumí přeměna kinetické energie z padající nebo tekoucí vody na elektřinu.
1 ISSAI 3000: Standardy a směrnice k auditu výkonnosti na základě auditorských standardů INTOSAI a praktických zkušeností.
05 Glosář a zkratky 
Směrnice o energii z obnovitelných zdrojů : Směrnice 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání 
energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES.
Výkupní cena : Mechanismus energetické politiky na zrychlení investic do technologií výroby energie 
z obnovitelných zdrojů prostřednictvím nabídky dlouhodobých smluv výrobcům této energie, vycházejících 
zpravidla z výrobních nákladů jednotlivých technologií.
Měrné jednotky : 
 οGW, MW, kW  – giga/mega/kilowatt
 οGWh, MWh, kWh  – giga/mega/kilowatthodina
 οkWp  – kilowatt‑peak – nominální výkon fotovoltaického modulu
06
 Shrnutí
I
Tento audit zkoumal, zda bylo pomocí prostředků 
Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu sou ‑
držnosti (fondy politiky soudržnosti), tedy dvou nej ‑
větších zdrojů financování výdajových programů EU 
na podporu energie z obnovitelných zdrojů, dosaženo 
dobrých výsledků.
II
Na opatření v oblasti energie z obnovitelných zdrojů 
bylo v programovém období 2007–2013 vyčleněno 
přibližně 4,7 miliardy EUR. Účetní dvůr zjišťoval, zda 
byly finanční prostředky v tomto období přiděleny na 
nákladově efektivní a propracované projekty výroby 
energie z obnovitelných zdrojů, které měly dobře 
stanovené priority a racionální cíle, a v jaké míře se 
pomocí těchto prostředků dosáhlo dobrých výsledků, 
pokud jde o plnění cíle EU týkajícího se podílu energie 
z obnovitelných zdrojů do roku 2020.
III
Účetní dvůr zjistil, že 24 kontrolovaných projektů 
výroby energie z obnovitelných zdrojů2 dosáhlo plá ‑
novaných výstupů. Většina kontrolovaných projektů 
byla v době výběru dostatečně propracovaná a při ‑
pravená k realizaci. Nedošlo u nich k většímu překro ‑
čení nákladů ani ke zpožděním a kapacity pro výrobu 
energie byly instalovány podle plánu a byly v provozu. 
Nebyla patrná žádná zásadní rizika z hlediska jejich 
technické udržitelnosti.
2 Auditní výsledky byly získány z prověrky 24 dokončených projektů 
výroby energie z obnovitelných zdrojů v rámci devíti operačních 
programů financovaných z EFRR nebo FS na Maltě, v Rakousku, 
Polsku, Finsku a ve Spojeném království. Jednalo se projekty 
v odvětví energie z biomasy, fotovoltaické energie, solární tepelné 
a větrné energie.IV
Cíle týkající se výroby energie byly dosaženy (nebo 
téměř dosaženy) a náležitě změřeny v jedné třetině 
kontrolovaných projektů. Účetní dvůr zjistil, že celková 
hodnota získaná za peníze z fondů politiky soudrž ‑
nosti na podporu projektů výroby energie z obnovitel ‑
ných zdrojů napomáhala splnění cíle EU pro rok 2020 
týkajícího se obnovitelných zdrojů jen v omezené 
míře, protože:
 οnákladová efektivita nebyla při plánování a realiza ‑
ci projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů 
určujícím faktorem,
 οfinanční prostředky v rámci politiky soudržnosti 
přinesly jen omezenou přidanou hodnotu EU.
V
Konkrétně Účetní dvůr konstatuje, že ve státech, kde 
proběhl audit, existuje potenciál pro zlepšení: některé 
postupy při zadávání veřejných zakázek nezajišťovaly 
transparentnost, spravedlnost a efektivitu při výběru 
dodavatelů, chyběla dostatečná příprava pro účinné 
monitorování a hodnocení, v programech se nevysvět ‑
lovalo, jak mohou prostředky EU nákladově efektivním 
způsobem přispět k dosažení cílů v oblasti obnovi ‑
telných zdrojů energie, při vyčleňování rozpočtů se 
ne vždy zohledňovala nákladová efektivita opatření 
v různých odvětvích obnovitelných zdrojů energie 
a programy neměly ukazatele výkonnosti pro potřeby 
monitorování a hodnocení.
VI
Účetní dvůr dospěl k závěru, že má‑li financování 
v rámci těchto programů co nejvíce přispět k dosa ‑
žení cílů pro podíl energie z obnovitelných zdrojů do 
roku 2020, je potřeba provést zlepšení.
Shrnutí 07
VII
Výdaje v rámci politiky soudržnosti mají zpravidla širší 
ekonomické přínosy, a přestože přímé měření ekono ‑
mického růstu nebo tvorby pracovních míst – což jsou 
zastřešující cíle politiky soudržnosti – nespadalo do 
rozsahu tohoto auditu, Účetní dvůr předkládá své při ‑
pomínky a doporučení mimo jiné i v kontextu těchto 
cílů.
VIII
Vzhledem k pravděpodobnosti většího využívání 
finančních prostředků EU na podporu obnovitelných 
zdrojů energie v programovém období 2014–2020 
předkládá Účetní dvůr následující doporučení:
Doporučení 1
Komise by prostřednictvím pokynů k přípravě 
a výběru programů a projektů a také podmínek pro 
poskytování financování na investice do výroby ener ‑
gie z obnovitelných zdrojů měla:
 οzajistit, aby se budoucí programy výroby energie 
z obnovitelných zdrojů spolufinancované v rám ‑
ci politiky soudržnosti řídily zásadou nákladové 
efektivity a aby nedocházelo k efektu mrtvé váhy. 
Programy musejí být založeny na náležitém posou ‑
zení potřeb, upřednostňování nákladově nejefek ‑
tivnějších technologií (aniž by se diskriminovala 
jednotlivá odvětví obnovitelných zdrojů) a optimál ‑
ním přispění k realizaci cíle EU pro podíl energie 
z obnovitelných zdrojů do roku 2020. S ohledem 
na rozpočet je třeba stanovit přiměřené cíle pro 
výrobu této energie a také kritéria výběru projektů 
s důrazem na nákladovou efektivitu výroby ener ‑
gie (aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci 
projektů),
 οpodporovat, aby členské státy zavedly v oblasti 
energie z obnovitelných zdrojů obecně stabilní 
a předvídatelný regulatorní rámec a také snazší 
postupy pro její integraci do rozvodných sítí.Doporučení 2
Členské státy by měly stanovit a uplatňovat (na 
základě pokynů Komise) minimální kritéria nákladové 
efektivity, přizpůsobená okolnostem u příslušných 
projektů. Měly by také posílit přidanou hodnotu fondů 
politiky soudržnosti zlepšením provádění projektů 
výroby energie z obnovitelných zdrojů, jejich moni ‑
torování a hodnocení a také shromažďováním údajů 
o nákladech na výrobu energie ve všech relevantních 
odvětvích obnovitelných zdrojů.
08
 Úvod
Energie z obnovitelných 
zdrojů
01 
Energie z obnovitelných zdrojů je 
důležitá pro zlepšení bezpečnosti 
dodávek energie v EU a pro snížení 
závislosti EU na konvenčních (fosilních) 
palivech a dovážené energii a také 
snížení emisí skleníkových plynů. 
Elektřinu a teplo lze vyrábět z různých 
zdrojů: slunce (koncentrovaná solární 
energie nebo fotovoltaická energie), 
větru (na pevnině nebo na moři), vody 
(velké, malé nebo mikro hydroelektrár ‑
ny), země (geotermální elektrárny pro 
výrobu elektřiny nebo tepla) a bio ‑
masy (pevná, tekutá, skládkový plyn 
a biologicky rozložitelné části průmys ‑
lových a městských odpadů a tekutá 
biopaliva).
02 
Obnovitelné zdroje energie (OZE) hrají 
důležitou roli také při snižování emisí 
oxidu uhličitého (CO2) a zvyšování 
udržitelnosti životního prostředí. Navíc 
vývoj technologií výroby energie z ob ‑
novitelných zdrojů má potenciál oživit 
evropskou ekonomiku, konkurence ‑
schopnost průmyslu a zaměstnanost. 
Obnovitelné zdroje energie by měly 
být ekonomicky konkurenceschopné 
s konvenčními zdroji energie ve střed ‑
nědobém až dlouhodobém horizontu3.
03 
Rozvoj energie z obnovitelných zdrojů 
je zakotven v čl. 194 odst. 1 Smlouvy 
o fungování Evropské unie v kontextu 
vytváření a fungování vnitřního trhu 
a potřeby chránit a zlepšovat životní 
prostředí.Cíle politiky EU – cíl pro 
energii z obnovitelných 
zdrojů do roku  2020
04 
Již v roce 1997 EU stanovila cíl dosáh ‑
nout 12% podílu energie z obnovitel ‑
ných zdrojů do roku 2010. Na základě 
plánu Komise pro energii z obnovitel ‑
ných zdrojů, který vytyčuje koncepci 
pro zavádění OZE do energetických 
politik a na trzích EU (viz příloha I  tý‑
kající se národních cílů pro podíl 
energie z obnovitelných zdrojů do 
roku  2020)4, stanovila Rada Evropské 
unie (dále jen „Rada“) závazný cíl pro 
EU, aby energie z obnovitelných zdrojů 
tvořila 20 % hrubé konečné spotře ‑
by energie do roku 2020. Směrnice 
o energii z obnovitelných zdrojů při ‑
jatá v roce 2009 představuje závazný 
právní rámec pro prosazování OZE do 
roku  20205.
 οKromě nastavení závazného obec ‑
ného 20% cíle pro EU a jednotlivých 
závazných národních cílů v rozmezí 
mezi 10 % a 49 % do roku 2020 
zlepšuje také rámec pro podporu 
elektřiny z OZE (např. zavedením 
požadavků pro členské státy sou ‑
visejících s přístupem do rozvodné 
elektrické sítě a zjednodušení admi ‑
nistrativních postupů).
 οVyžadovala, aby členské státy 
vytvořily národní akční plány, které 
vytyčí cestu pro rozvoj obnovitel ‑
ných zdrojů energie, a vytvořila me ‑
chanismy spolupráce mezi členský ‑
mi státy, usnadňující dosažení cíle 
v oblasti OZE nákladově efektivním 
způsobem.3 KOM(2010) 639 
v konečném znění ze 
dne 10. listopadu 2010 
„Energie 2020: Strategie 
pro konkurenceschopnou, 
udržitelnou a bezpečnou 
energii“.
4 KOM(2006) 848 
v konečném znění ze dne 
10. ledna 2007 „Pracovní 
plán pro obnovitelné zdroje 
energie  – obnovitelné zdroje 
energie v 21. století: cesta 
k udržitelnější budoucnosti“.
5 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 
2009/28/ES ze dne 
23. dubna 2009 o podpoře 
využívání energie 
z obnovitelných zdrojů 
a o změně a následném 
zrušení směrnic 2001/77/ES 
a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 
5.6.2009, s. 16).
09 Úvod
05 
Členské státy mají zajistit, aby se jejich 
podíl energie z obnovitelných zdrojů 
rovnal předpokládaným trajektoriím 
dosažení cíle do roku 2020 nebo aby 
je přesahoval. Každé dva roky musí 
informovat Komisi o provádění směr ‑
nice a o pokroku při dosahování svých 
cílů. Opatření týkající se OZE mají 
být zavedena nákladově efektivním 
způsobem6. Komise musí do 31. prosin ‑
ce 2014 vypracovat zprávu o pokroku 
při plnění směrnice o energii z obnovi ‑
telných zdrojů7.
06 
Finanční pravidla EU dále stanoví, že 
důležitým prvkem při rozhodování 
o veřejných výdajích musí být zásada 
nákladově efektivnosti8. Evropský 
parlament kromě toho upozornil na 
potřebu určit nákladově nejefektivněj ‑
ší obnovitelné zdroje energie a nákla ‑
dově optimální politiky umožňující 
realizovat potenciál těchto zdrojů9. 
Podle poslední zprávy Komise o po ‑
kroku10 bude cíl EU pro podíl energie 
z obnovitelných zdrojů do roku 2020 
pravděpodobně překročen jako celek, 
ne všechny členské státy však byly 
v roce 2012 na dobré cestě k dosažení 
svých závazných cílů, viz příloha I . Na 
základě zelené knihy z roku 2013 před ‑
stavila Komise východiska pro politiku 
Unie v oblasti klimatu a energetiky na 
období 2020–2030 a pokud jde o podíl 
OZE, navrhla pro EU závazný cíl 27 %11.Překážky pro energii 
z obnovitelných zdrojů
07 
Kromě vnějších faktorů (jako jsou na ‑
příklad ceny energií nebo dostupnost 
půjček) brzdí investice do OZE v rámci 
Unie také řada překážek specifických 
pro konkrétní odvětví, které zatím 
nebyly členskými státy ani Komisí 
odstraněny12:
 οInstitucionální a právní překážky, 
např. priorita kladená Unií na ener ‑
getické otázky se ne vždy odráží 
na místní, regionální a národní 
úrovni, kde nedostatek jasných 
prováděcích strategií a flexibility 
v příslušných správních orgánech 
nebo vnitrostátních právních 
systémech a nejasné legislativní 
a smluvní rámce brzdí prosazování 
OZE; složité schvalovací a povolova ‑
cí postupy pro plánování, budování 
a provozování zařízení na výrobu 
energie z obnovitelných zdrojů 
spolu s požadavky v oblasti životní ‑
ho prostředí odrazují navrhovatele 
projektů od vypracování realizova ‑
telných projektových návrhů (chybí 
účinný administrativní systém).
 οObtíže s integrací elektřiny z OZE 
do přenosových nebo distribučních 
sítí (technické problémy, nedosta ‑
tečná infrastruktura, diskriminační 
praktiky bránící přístupu do sítě, 
distribuce nákladů mezi provozova ‑
tele sítí, veřejné subjekty a navrho ‑
vatele projektů a skutečnost, že se 
neměří výroba energie).
 οNestabilní a nepředvídatelné systé ‑
my podpory a pobídek a nedosta ‑
tek informací pro dodavatele, zá ‑
kazníky a osoby zajišťující instalaci 
brzdí využití nákladově efektivních 
technologií.6 Bod odůvodnění 9 
a 41 směrnice o energii 
z obnovitelných zdrojů.
7 Čl. 23 odst. 8 písm. c) směrnice 
o energii z obnovitelných 
zdrojů.
8 Čl. 18 odst. 1 písm. h)
nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 1268/2012 
ze dne 29. října 2012 
o prováděcích pravidlech 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012, kterým 
se stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
(Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).
9 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 
21. května 2013: Současné 
výzvy a možnosti energie 
z obnovitelných zdrojů na 
evropském trhu s energií 
(2012/2259(INI)).
10 COM(2013) 175 final ze dne 
27. března 2013 „Zpráva 
o pokroku v oblasti 
obnovitelné energie“.
11 COM(2013) 169 final ze dne 
27. března 2013 „Zelená 
kniha  – Rámec politiky 
pro klima a energetiku do 
roku 2030“.COM (2014) 15 
final ze dne 22. ledna 2014 
„Rámec politiky v oblasti 
klimatu a energetiky 
v období  2020–2030“.
12 Viz např. KOM(2012) 271 
v konečném znění ze dne 
6. června 2012 „Obnovitelná 
energie: významný 
činitel na evropském trhu 
s energií“ a dvouleté zprávy 
o pokroku z roku 2010 a 2012, 
KOM(2011) 31 v konečném 
znění ze dne 31.  ledna 2011 
a COM(2013) 175 final ze 
dne 27. března 2013. Viz také 
zprávy evropských asociací 
v oblasti OZE (Evropská rada 
pro obnovitelnou energii 
(EREC  – European Renewable 
Energy Council ) a její členské 
organizace), zejména 
Analysis of deviation and 
barriers, 2013 report  (Analýza 
odchylek a překážek, zpráva 
za rok 2013), EREC, www.
keepontrack.eu/publications .
10 Úvod
Finanční podpora na 
obnovitelnou energii 
v rámci politiky 
soudržnosti
08 
Nástroje politiky soudržnosti, tj. 
Evropský fond pro regionální rozvoj 
(EFRR) a Fond soudržnosti (FS), jsou 
nejdůležitějšími zdroji financování 
výdajových programů EU13 na pod ‑
poru energie z obnovitelných zdrojů. 
Zatímco během programového období 
2000–2006 bylo na podporu projektů 
v tomto odvětví vydáno pouze 600 mi ‑
lionů  EUR, v programovém období 
2007–2013 to bylo přibližně 4,7 miliar ‑
dy EUR, což svědčí o mnohem větším 
významu této oblasti politiky (rozpis 
podle členských států viz příloha II ). 
V programovém období 2014–2020 
podpora politiky soudržnosti věnova ‑
ná přechodu na nízkouhlíkové hospo ‑
dářství dále poroste a může dosáhnout 
nejméně 27 miliard EUR z EFRR14. Další 
podporu lze získat také prostřednic ‑
tvím Fondu soudržnosti.13 Ostatní  programy EU 
podporující energii 
z obnovitelných zdrojů 
v programovém období 
2007–2013 jsou: evropský 
energetický program pro 
obnovu, program inteligentní 
energie a rámcový program 
pro výzkum.
14 Na podporu přechodu na 
nízkouhlíkové hospodářství 
ve všech odvětvích budou 
regiony muset investovat 
určitý minimální podíl 
prostředků z EFRR (20 % 
u rozvinutějších regionů, 15 % 
u regionů v přechodové fázi 
a 12 % u méně rozvinutých 
regionů), včetně investic 
do energie z obnovitelných 
zdrojů (čl. 4 odst. 1 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
o zvláštních ustanoveních 
týkajících se cíle Investice 
pro růst a zaměstnanost 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 289)).
Výdaje politiky soudržnosti na OZE – hlavní fakta
 ο270,8 miliardy EUR – prostředky přidělené z EFRR / FS na období 2007–2013
 ο0,6 miliardy EUR – prostředky přidělené z EFRR / FS celkem na OZE na období 2000–2006
 ο4,7 miliardy EUR – prostředky přidělené z EFRR / FS celkem na OZE na období 2007–2013
Alespoň 27 miliard EUR – odhadované minimální příděly z EFRR na podporu přesunu na nízkouhlíkové hos ‑
podářství, včetně OZE na období 2014–2020. Další příděly by mohly být učiněny rovněž z Fondu soudržnosti 
(poznámka pod čarou č. 14).Rámeček 1
11 Úvod
Sdílené řízení
09 
V rámci politiky soudržnosti členské 
státy připravují jednotlivé operační 
programy, nastavují a provozují jejich 
řídicí a kontrolní mechanismy a Komisi 
předkládají roční prováděcí zprávy. 
V rámci každodenního řízení pak 
vnitrostátní nebo regionální orgány 
vybírají projekty a odpovídají za jejich 
provádění a hodnocení.
10 
Řídicí orgány, zprostředkující subjekty 
a certifikační orgány odpovídají za 
řízení realizace operačních programů15. 
Financování projektů se řídí pravidly 
a podmínkami stanovenými částečně 
na úrovni EU16 a částečně na úrovni 
členských států (orgány členských stá ‑
tů odpovídají za výběr projektů, jejich 
náklady, posouzení přínosů a výnosů 
a také za posouzení ekonomického, so ‑
ciálního a environmentálního dopadu).11 
Komise vydává pokyny k nastavení 
operačních programů, schvaluje je 
a dohlíží na zřízení a provoz systémů 
v členských státech. Sleduje především 
provádění operačních programů, a to 
zejména prostřednictvím obdržených 
prováděcích zpráv a účasti v monitoro ‑
vacích výborech. Kromě roční prová ‑
děcí zprávy si Komise může od řídicích 
orgánů vyžádat specifické informace 
o programu a údaje o výběru projektů.15 Shrnutí prováděcích 
pravidel Evropského fondu 
pro regionální rozvoj, 
Evropského sociálního 
fondu a Fondu soudržnosti 
v období 2007–2013, včetně 
pravidel týkajících se řídicích 
a kontrolních systémů EU, 
je k dispozici na: http://
europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_cs.htm .
16 Nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 ze dne 
11. července 2006 o obecných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním 
fondu a Fondu soudržnosti 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 25).
12
 Rozsah  
a koncepce auditu
12 
Audit zjišťoval, zda projekty financo ‑
vané z EFRR a FS investující do výro ‑
by energie z obnovitelných zdrojů 
dosáhly dobrých výsledků. S ohledem 
na tuto otázku byla vypracována řada 
auditních kritérií (viz příloha IV ), která 
vycházela z různých zdrojů a studií, 
včetně těch, které vypracovaly útvary 
Komise. Účetní dvůr zkoumal, zda se 
kontrolované projekty uskutečnily 
a měly výstupy podle plánu a zda 
dosáhly svých cílů, pokud jde o výrobu 
energie. Při auditu se zejména analy ‑
zovalo, zda byly finanční prostředky 
v rámci operačních programů v pro ‑
gramovém období 2007–2013 přidě ‑
leny na nákladově efektivní a propra ‑
cované projekty v oblasti OZE, u nichž 
byly dobře stanoveny priority a které 
měly racionální cíle, a v jaké míře tyto 
projekty přispívají k plnění cíle pro 
podíl energie z obnovitelných zdrojů 
do roku  2020.
13 
Auditní výsledky byly získány prověr ‑
kou 24 dokončených projektů v ob ‑
lasti OZE v rámci devíti operačních 
programů financovaných z EFRR nebo 
FS v Rakousku, ve Finsku, na Maltě, 
v Polsku a ve Spojeném království17. 
Jednalo se projekty v odvětví energie 
z biomasy, fotovoltaické energie, solár ‑
ní tepelné a větrné energie18. Seznam 
těchto kontrolovaných projektů uvádí 
příloha III .17 Na základě vyčlenění 
finančních prostředků na 
obnovitelné zdroje energie 
v operačních programech byly 
zvoleny následující projekty:
 OP I ‑ Investování do 
konkurence‑schopnosti 
pro lepší kvalitu života 
‑ 2007MT161PO001
 OP Niederösterreich 
2007 ‑2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / EFRE 
‑ 2007AT162PO001
 OP Salzburg 2007 ‑
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / EFRE 
‑ 2007AT162PO006 
 OP Steiermark 2007 ‑
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / EFRE 
‑ 2007AT162PO007
 OP Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko 
‑ 2007PL161PO002 
 OP Regionalny 
Program Operacyjny 
Województwa Lubelskiego 
‑ 2007PL161PO007
 OP Alueellinen Kilpailukyky‑ja 
työllisyystavoite; 
Länsi‑Suomen 
EAKR‑Toimenpideohjelma 
2007 ‑2013 
‑ CCI2007FI162PO003
 OP West Wales and 
the Valleys ERDF 
Convergence programme  – 
2007UK161PO002
 OP East Wales program EFRR 
Regional competitiveness and 
Employment programme – 
2007UK162PO012
18 Z 24 kontrolovaných 
projektů se devět týkalo 
výroby elektřiny pomocí 
větrných velkých turbín nebo 
větrných mikroturbín nebo 
fotovoltaických panelů, 15 
projektů se týkalo výroby 
tepla z biomasy nebo ohřevu 
vody pomocí solárních 
kolektorů. Velikost projektů 
byla různá, počínaje projekty 
samostatných solárních 
panelů pro domácnost až po 
16 turbín na větrné farmě.
13
 Připomínky
Kontrolované projekty 
přinesly výstupy podle 
plánu...
Celkově byly projekty dobře 
naplánovány a dosahovaly 
plánovaných výsledků
14 
Kontrolované projekty výroby energie 
z obnovitelných zdrojů byly v době 
výběru dostatečně propracované a při ‑
pravené k realizaci. Přes relativně dlou ‑
hé přípravné fáze u některých projektů 
výroby energie z biomasy a projektů 
větrné energie byly důležitá povolení, 
licence a technické plány většinou 
obdrženy před schválením projektu. 
V relevantních případech bylo také 
zajištěno propojení zařízení s přenoso ‑
vou nebo distribuční soustavou nebo 
uzavření smluv s dostatečným počtem 
odběratelů19.
15 
V kontrolovaných projektech nedochá ‑
zelo k závažným překročením nákladů 
ani ke zpožděním. Celkově se uskuteč ‑
nily v rámci harmonogramů nebo jen s malými časovými propady (pouze ve 
dvou projektech se realizace zpozdila 
o více než šest měsíců, v jednom pří ‑
padě z důvodu odstávky kvůli opravě 
malé elektrárny pro kombinovanou 
produkci tepla a elektřiny). Během rea ‑
lizace se náklady nijak výrazněji nezvy ‑
šovaly. Příklady kontrolovaných projek ‑
tů v oblasti OZE uvádí rámeček  2.
16 
S výjimkou jednoho zařízení na bioma ‑
su20 byly kapacity na výrobu energie 
z obnovitelných zdrojů instalovány 
a zprovozněny podle plánu. Žádná 
zásadní rizika pro jejich technickou 
udržitelnost nebyla patrná. Odchylky 
od původního plánu a schválených 
projektových návrhů se objevily jen 
v několika málo případech. Instalovaná 
kapacita výroby energie u projektů 
byla obecně v souladu s rozhodnutím 
o spolufinancování. Po uvedení do 
provozu fungovala zařízení bez větších 
technických či jiných problémů. U kon ‑
trolovaných projektů nebylo v provoz ‑
ním režimu pouze několik generátorů. 
Provozovatelé měli dostatečné odbor ‑
né znalosti a zdroje na to, aby zajistili 
hladký provoz a pravidelnou údržbu 
instalovaných zařízení.19 Například schválení 
kontrolovaného projektu 
výroby energie z biomasy 
v Rakousku bylo podmíněno 
dostatečným počtem 
odběratelů vyrobené tepelné 
energie.
20 Jedna elektrárna na biomasu 
v Rakousku se odchýlila od 
původního plánu, když využila 
peníze EU na rozšíření tepelné 
sítě místo na instalaci druhého 
kotle, což byl původní 
záměr. S touto změnou se 
počítalo jako s rozšířením 
tepelné kapacity pro další 
odběratele tepla, a není 
proto nedostatkem z hlediska 
řádného finančního řízení.Obrázek 1Pohled do elektrárny na biomasu v Bruck an der Mur, 
Rakousko (projekt byl zrealizován a zprovozněn podle 
plánu)
Zdroj: Evropský účetní dvůr.

14 Připomínky Obrázek 2Dřevní štěpky v zásobníku v elektrárně na biomasu v Bruck an der Mur, Rakousko
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
Příklady kontrolovaných projektů výroby energie z OZE spolufinancovaných z fondů 
politiky soudržnosti  – výstupy
Podrobnosti ohledně projektových výstupů viz příloha III .
Biomasa
V Rakousku proběhl audit ve třech postavených tepelných elektrárnách na biomasu (s výkonem od 3 MW do 
8 MW) se sítí pro dálkové vytápění (v délce 0,6 až 11 km). Elektrárny dodaly teplo a teplou vodu celkem 266 
odběratelům (soukromým osobám nebo průmyslovým společnostem).
Tři kontrolované projekty ve Finsku se týkaly výstavby nových kotlů na pelety z biomasy nebo dřevní štěpky 
(výkon od 0,8 MW do 2,5 MW). Nahradily staré kotle na fosilní paliva (těžký olej). Dva z těchto projektů zahrno ‑
valy také výstavbu sítě pro dálkové vytápění (0,6 a 0,3 km).
Větrná energie
V Polsku bylo postaveno pět větrných farem s výkonem od 3,2 do 38 MW. Jejich součástí je veškerá nezbytná 
infrastruktura (stanice s vysokým/středním napětím, připojení k elektrické síti a obslužným komunikacím).
Solární energie (fotovoltaika a solární kolektory)
Na Maltě byly v rámci dvou projektů instalovány na veřejných budovách systémy na výrobu elektřiny z fotovoltai ‑
ky včetně hardwaru a monitorovacích systémů. U jednoho z projektů byla instalována také malá větrná turbína.
Pět podobných projektů v Polsku spočívalo v instalaci deskových solárních kolektorů pro domácnosti a na 
veřejných budovách v pěti obcích s cílem zajistit dodávky teplé vody pro obyvatele. Celkově nainstalovalo 
solární kolektory přes 3 000 veřejných a soukromých příjemců. Jeden projekt se týkal pouličního osvětlení 
a fotovoltaiky.Rámeček 2
15 Připomínky
... ale měly jisté problémy 
při realizaci
Ve všech projektových fázích 
existuje prostor pro zlepšení, 
počínaje veřejnými zakáz -
kami přes provoz až k moni -
torování a hodnocení
17 
Využívání obnovitelných zdrojů ener ‑
gie brzdí problémy s integrací elek ‑
třiny z OZE do rozvodné sítě. Rozvoj 
sítě se na úrovni EU ukázal být jednou 
z hlavních překážek rozsáhlé integra ‑
ce elektřiny z OZE do přenosových 
a distribučních sítí21. Je proto potřeba, 
aby Unie a její členské státy v rámci 
budování vnitřního trhu s energií in ‑
vestovaly jak do vnitrostátních sítí, tak do přeshraničních propojení. Vlastníci 
kontrolovaných projektů zdůrazňovali, 
že rozvodné sítě neměly dostatečnou 
volnou kapacitu22, že je třeba je rozšířit 
a modernizovat a že lepší efektivnos ‑
ti celého systému by pomohla větší 
transparentnost, pokud jde o distribuci 
nákladů mezi provozovatele sítě, ve ‑
řejné subjekty a navrhovatele projek ‑
tů. Přestože problémy s připojením 
k rozvodné síti mělo jen málo kont ‑
rolovaných projektů, výroba energie 
z obnovitelných zdrojů v členských 
státech nejde ruku v ruce se zlepšová ‑
ním jejich rozvodných sítí. Vnitrostátní 
orgány a provozovatelé často uváděli, 
že účinné integraci energie z obnovi ‑
telných zdrojů brání technické pro ‑
blémy a náklady. Rámeček 3  ilustruje 
problémy s integrací elektřiny z OZE do 
rozvodných sítí.21 COM(2013) 175 final.
22 Viz také směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2005/89/ES ze dne 
18. ledna 2006 o opatřeních 
pro zabezpečení dodávek 
elektřiny a investic do 
infrastruktury (Úř. věst. L 33, 
4.2.2006, s. 22). Článek 3 
odst. 2 písm. f) uvádí, že 
členské státy při provádění 
opatření, jejichž cílem je 
zabezpečit dodávky elektřiny, 
přihlížejí k potřebě zajistit 
dostatečnou rezervní 
přenosovou a výrobní 
kapacitu pro stabilní provoz.Obrázek 3 Větrná farma v Golici, Polsko
Zdroj: Evropský účetní dvůr.

16 Připomínky
18 
Komise ve své analýze zpráv členských 
států o pokroku v oblasti energie z ob ‑
novitelných zdrojů z roku 2011 uvedla, 
že pokrok v odstraňování administra ‑
tivních překážek je pomalý a že postu ‑
py pro získání souhlasů a povolení jsou 
složité a demotivující24. V členských 
státech, kde proběhl audit, existuje 
potenciál pro zlepšení. Při auditu se 
například zjistilo, že Malta se začala 
věnovat rozvoji obnovitelných zdrojů 
energie až během období   
2007–2013 a tamní trh s těmito zdroji není ještě zcela vyspělý. Proza ‑
tím nemá ani plně rozvinutý účinný 
správní systém. V Polsku a ve Spoje ‑
ném království navíc částečně chyběly 
na národní nebo regionální úrovni 
harmonizované koncepce pro koordi ‑
naci práce úřadů. Nízkou úroveň mělo 
zejména měření a hlášení výsledků 
energetických projektů, takže jejich 
údaje nebyly použity pro porovná ‑
ní projektů a jednotlivých odvětví 
obnovitelných zdrojů energie, byť by 
se jednalo o užitečné informace při 
koncipování budoucích opatření.24 SWD(2013) 102 final ze dne 
27. března 2013 „Zpráva 
o pokroku v oblasti 
obnovitelné energie“.Přístup do rozvodné sítě pro elektřinu z OZE v Polsku, integrace elektřiny 
z fotovoltaiky do sítě na Maltě
Špatný stav a nedostatek volné kapacity přenosových a distribučních sítí byly hlavní překážkou další integra ‑
ce elektřiny z fotovoltaiky a větrné energie v Polsku. Kromě potřeby rozšířit a modernizovat síťovou infra ‑
strukturu se vyskytovaly komplikace se získáním nezbytných povolení pro připojení k síti (právní a technické 
problémy a poplatky za připojení), které bránily rozvoji energie z obnovitelných zdrojů23. V kontrolovaných 
projektech větrné energie trvalo sestavení zařízení, včetně požadovaných povolení pro napojení k rozvodné 
síti, zpravidla čtyři až pět let.
U solárních a fotovoltaických zařízení na Maltě byly k dispozici jasné pokyny, pokud jde o územní rozhodnutí 
a stavební povolení. Při zprovozňování několika projektů spolufinancovaných EU v roce 2010 a 2011 však často 
docházelo k problémům s připojením vyrobené elektřiny do sítě (většinou šlo o přebytky nad vlastní spotře ‑
bou výrobců). Jelikož provozovatelé rozvodné sítě předem nenainstalovali měřiče, výrobci nedostali žádnou 
kompenzaci formou výkupních cen za elektřinu po období až čtyři měsíců.
23 Integrace elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrické soustavy a na trhu s elektřinou – integrace energie z obnovitelných zdrojů. Národní 
zpráva: Polsko. Eclareon, Oeko‑Institut e.V., 20.12.2011.Rámeček 3
17 Připomínky
19 
Příklad dobré praxe byl naopak zjištěn 
v Rakousku. Tamní nástroj pro říze ‑
ní kvality u tepelných elektráren na 
biomasu zajistil náležité monitorování 
(„QM Heizwerke“, viz rámeček 4 ).
Monitorování projektů v Rakousku
Všechny tepelné elektrárny s výkonem nad 400 kW a/nebo zásobující tepelnou síť v délce přes 1 kilometr musí 
zároveň provádět řízení kvality. Koordinaci financování a řízení nezbytných plánovacích a provozních údajů 
usnadňuje databáze, kterou jednak standardně využívají projektoví příjemci, jednak poskytuje technické 
a ekonomické údaje pro manažery kvality a jednak tvoří platformu IT pro monitorování a optimalizaci operací. 
Databáze „QM Heizwerke“ zavedená v roce 2006 obsahuje údaje z více než 100 elektráren na biomasu.
Internet: www.qm‑heizwerke.atRámeček 4 Obrázek 4Auditoři při návštěvě elektrárny na biomasu ve Weissenbach an der Triesting, 
Rakousko
Zdroj: Evropský účetní dvůr.

18 Připomínky
20 
Proces zadávání veřejných zakázek 
nezajišťoval plnou transparentnost, 
spravedlnost a efektivnost výběru 
smluvních dodavatelů:
 οU dvou kontrolovaných projektů na 
Maltě musela být výběrová řízení 
zrušena, protože žádná nabídka ne ‑
splňovala technické nebo adminis ‑
trativní požadavky. Důvodem byly 
buď zbytečně vysoké technické 
nároky, nebo příliš náročné postu ‑
py a podmínky. V obou případech 
došlo k jistým zpožděním a k naru ‑
šení hospodářské soutěže.
 οU dvou projektů v Polsku byly ve 
stavebních plánech nebo staveb ‑
ních povoleních zbytečně speci ‑
fikovány modely větrných turbín. 
Zadávací požadavky tak nezajišťo ‑
valy hospodářskou soutěž a nej ‑
lepší poměr mezi cenou a kvalitou. 
Podobně v jiném projektu byl pře ‑
dem určen konkrétní typ solárního 
kolektoru. U všech těchto výbě ‑
rových řízení splňovala technické požadavky pouze jedna z předlože ‑
ných nabídek.
 οProváděcí subjekty a příjemci pod ‑
pory neměli dostatečné odborné 
znalosti o technologiích výroby 
energie z obnovitelných zdrojů, 
trhu s nimi a rámcích pro zadávání 
veřejných zakázek. Řada vybavení 
a zařízení na výrobu této energie 
byla podobného, někdy totožné ‑
ho typu a měla malou kapacitu, 
zejména pokud jde o projekty 
financované z dotačních programů. 
Bylo proto zavedeno koordinova ‑
né zadávání veřejných zakázek, 
které řídila specializovaná skupina 
odborníků na celostátní/regionální 
úrovni, s cílem dosáhnout lepšího 
poměru ceny a kvality, úspor z roz ‑
sahu a také kratšího trvání výbě ‑
rových řízení. Příkladem je střešní 
systém na ohřev vody, fotovoltaické 
panely a malé elektrárny na bio ‑
masu na Maltě a v Polsku. Některé 
projekty na Maltě byly dočasně 
pozastaveny, částečně kvůli neefek ‑
tivní organizaci veřejných zakázek.Obrázek 5Elektrárna na biomasu ve Flachau, Rakousko
Zdroj: Evropský účetní dvůr.

19 Připomínky
21 
Příprava projektů v oblasti OZE byla 
z hlediska účinného monitorování 
a hodnocení nedostatečná. Ukazatele 
cílů a výkonnosti stanovené ve všech 
kontrolovaných operačních progra ‑
mech byly nepřesné a nevycházely ze 
spolehlivých základních údajů. Nebylo 
proto možné porovnat projekty ve 
stejných nebo různých odvětvích ob ‑
novitelných zdrojů, stejně tak nemohly 
příslušné orgány ověřit příspěvek EU ke 
splnění cílů EU a národních cílů týkají ‑
cích se OZE (viz také bod 30).
... a ve většině případů 
nebyly výsledky patřičně 
měřeny nebo projekty 
nedosáhly svých cílů 
v oblasti výroby energie
Shromažďování údajů 
o energii z obnovitelných 
zdrojů a jejich vykazování lze 
zlepšit
22 
V členských státech nejsou k dispozici 
žádné přesné a ověřené údaje o sku ‑
tečných výsledcích projektů v oblasti 
OZE. Toto odvětví se vyznačovalo 
obrovským kolísáním nákladů na tech ‑
nologie (u většiny technologií došlo 
k masivnímu poklesu cen) a zvýšením 
cen energií. Je nutné analyzovat aktu ‑
ální informace o nákladech technologií 
výroby energie z obnovitelných zdrojů 
s cílem stanovit, které technologie 
generují ve specifických místních okol ‑
nostech nejlepší výnosy, a poskytovat 
podporu v náležité míře.
23 
Údaje o instalované výrobní kapaci ‑
tě projektů jsou sice k dispozici, ale 
u 11 z 24 kontrolovaných projektů 
chybí spolehlivé údaje o skutečně 
vyrobené energii. Samotné měření 
a vykazování nebylo podmínkou pro spolufinancování z veřejných pro ‑
středků a závěrečné projektové zprávy 
uváděly pouze odhadované, nikoliv 
naměřené výsledky. Odhady zpravidla 
vycházely z technických parametrů 
technologií výroby energie z obnovi ‑
telných zdrojů, dodaných výrobcem 
technologie, a ze specifické situace 
v dané lokalitě. Řada výrobců energie 
z obnovitelných zdrojů neměřila své 
energetické výnosy. V 11 z 24 kontrolo ‑
vaných projektů (pět v Polsku – solární 
projekty v Lublinském regionu, čtyři 
na Maltě a dva ve Spojeném království) 
tak nebyly výsledky výroby energie za ‑
loženy na měřených a ověřených úda ‑
jích, ale na předpokládaných hodno ‑
tách převzatých z dokumentace nebo 
na odborných odhadech inženýrů.
Ne vždy bylo dosaženo 
výsledků projektů
24 
U 13 z 24 kontrolovaných projektů, kde 
se výroba energie měřila, byl cíl splněn 
pouze v pěti projektech a téměř spl ‑
něn ve třech dalších projektech. Zbý ‑
vající svých výrobních cílů nedosáhly 
vůbec nebo jen částečně. Zatímco 
v několika případech byly důvodem 
nedostatečně přesné předpovědi, 
některé projekty měly v počáteční fázi 
také technické problémy. Tabulka 1  
porovnává plánovanou a skutečnou 
výrobu energie z obnovitelných zdrojů 
u daných projektů.
25 
Z hodnocení nákladové efektivity 24 
kontrolovaných projektů, jejich prová ‑
dění a dosažení cílů vychází některé 
projekty dobře či uspokojivě a jiné 
špatně, jak ukazuje příloha IV . Ráme -
ček 5  uvádí důvody slabé výkonnosti 
některých projektů.
20 Připomínky
Důvody slabé výkonnosti projektů
V Rakousku byla skutečná výroba energie v souladu s předpověďmi nebo je přesahovala v těch projektových 
fázích, které byly přímo podpořeny z prostředků EFRR. U dvou projektů, které byly později rozšířeny o do ‑
datečnou kapacitu ohřevu a sítě pro dodávky dalším odběratelům, však nebylo plánovaných cílů dosaženo. 
Hlavním důvodem byly nadhodnocená poptávka po dodávkách tepla nebo jeho dočasně nízká spotřeba ze 
strany zákazníků.
Příčinnou nižší než předpokládané výkonnosti u polských projektů v oblasti větrné energie byly příliš optimis ‑
tické prognózy povětrnostních podmínek a technické problémy během prvního roku provozu.
Výsledky dílčích projektů ve Spojeném království (byť v době auditu nebyly k dispozici konečné údaje a kon ‑
trolované dotační systémy nebyly ještě dokončeny) ukázaly, že některé projekty nedosáhly svých plánovaných 
cílů výroby energie, zejména kvůli vysokému obsahu vody v materiálech z biomasy nebo oproti předpokla ‑
dům nižší energetické poptávce.Rámeček 5 Tabulka 1Porovnání průměrné plánované a skutečné výroby energie u kontrolovaných 
projektů v oblasti OZE s měřenými výsledky výroby v období 2009–2012, v %
Zdroj:  Vlastní výpočty Účetního dvora na základě databáze „QM Heizwerke“ (Rakousko), informací o průměrných investičních nákladech podob ‑
ných projektů  (Finsko a Polsko); dohod o financování projektů, informací o výsledcích projektů vypočtených příjemci.PL Projekt 20MT Projekt 22
MT Projekt 21MT Projekt 24
MT Projekt 23
Údaje nebyly k dispozici–20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Projekt 1AT Projekt 2FI Projekt 4FI Projekt 5FI Projekt 7FI Projekt 8UK Projekt 9UK Projekt 10PL Projekt 11PL Projekt 12PL Projekt 13PL Projekt 14PL Projekt 16PL Projekt 17
Údaje nebyly k dispoziciPL Projekt 19
PL Projekt 18
PL Projekt 15
FI Projekt 6
AT Projekt 3
–60 %
–40 %
Plánované výsledky
21 Připomínky
Zásada nákladové efekti -
vity se při plánování pro -
jektů výroby energie 
z obnovitelných zdrojů 
plně nebere v úvahu
Nákladová efektivita  – důle -
žitý cíl při realizaci výdajů EU
26 
Nákladovou efektivitou se rozumí 
schopnost nebo potenciál kontrolo ‑
vaného subjektu, činnosti, programu 
nebo operace dosáhnout určitých 
výsledků za přiměřených nákladů. 
Analýzy nákladové efektivity jsou 
studie vztahů mezi náklady a výsledky 
projektu, vyjádřené jako náklad na 
jednotku dosaženého výsledku25.27 
Optimální (nebo nákladově efektivní) 
výroba energie z obnovitelných zdrojů 
je důležitá pro ekonomickou výkon ‑
nost. Fondy politiky soudržnosti tvoří 
významnou součást podpory činnos ‑
tí týkajících se OZE a mohly by být 
významným činitelem jak pro politiku 
v této oblasti, tak pro regionální eko ‑
nomický rozvoj.25 ISSAI 3000: Standardy 
a směrnice k auditu 
výkonnosti na základě 
auditorských standardů 
INTOSAI a praktických 
zkušeností.Obrázek 6Větrná turbína (vnější a vnitřní pohled na větrnou turbínu v Polsku)
Zdroj: Evropský účetní dvůr.
22 Připomínky
Nákladovou efektivitu by 
bylo možné více zdůraznit 
v rané fázi
28 
V souvislosti s přípravou operačních 
programů vnitrostátní orgány nepro ‑
vedly náležité posouzení potřeb, aby 
určily, které technologie by mohly 
přispět k dosažení cílů pro podíl ener ‑
gie z obnovitelných zdrojů nákladově 
nejefektivnějším způsobem a jak by se 
mohly doplňovat s ostatními finanč ‑
ními nástroji nebo vnitrostátními 
systémy podpory. V důsledku toho se 
v operačních programech nevysvětlo ‑
valo, jak mohou fondy EU nákladově 
efektivním způsobem přispět k dosa ‑
žení cílů, pokud jde o OZE.
29 
Komise a vnitrostátní orgány neplá ‑
novaly pro dosažení cílů v této oblasti 
využít prostředky z fondů politiky sou ‑
držnosti (nebo vnitrostátních fondů). 
Pokud jde o kontrolované operační 
programy, rakouský a finský neuváděl 
plánované a skutečné množství ener ‑
gie z obnovitelných zdrojů vyrobené 
díky opatření financovaným z EFRR 
a FS. Energetická kapacita z OZE v pěti 
kontrolovaných státech potřebná pro 
splnění cíle v této oblasti do roku 2020 
činí 95 304 MW (viz tabulka 2 ). Prová ‑
děcí zprávy předložené řídicími orgány 
Komisi ukazují, že projekty z fondů 
politiky soudržnosti v těchto zemích 
přispěly do roku 2012 k naplnění po ‑
žadované kapacity celkem 4 464 MW, 
tedy 4,7 %, podle cíle do roku 2020 
(neboli 8,1  % vzhledem k trajektorii pro 
dosažení cíle pro rok 2013 v kontrolo ‑
vaných členských státech). Míra využití prostředků politiky soudržnosti pro 
OZE se v jednotlivých státech lišila. Jak 
vyplývá i z  tabulky 2 , u většiny států 
nejsou k dispozici odpovídající údaje 
umožňující srovnat, nakolik projekty 
financované z politiky soudržnosti do ‑
sáhly cílů týkajících se OZE. Vzhledem 
k absenci těchto údajů tak nelze zpra ‑
covat základní ekonomické a energe ‑
tické údaje za jednotlivá odvětví OZE 
a za jednotlivé technologie.
23 Připomínky Tabulka 2Prostředky politiky soudržnosti 2007–2013 přidělené na výrobu energie 
z obnovitelných zdrojů a jejich vliv na dosažení cílů pro její podíl do roku 2020 
v členských státech
1 Příděly/výstupy (EUR/MW) členských států nejsou srovnatelné z důvodu různé povahy investic (výroba energie, podpora energie z obnovitel ‑
ných zdrojů, síťové propojení, pilotní projekty apod.).
Zdroj:  Národní plány pro obnovitelné zdroje energie (2010), prováděcí zprávy operačních programů za rok 2012.OPProstředky 
z EFRR a FS přidě -
lené na výrobu 
energie z OZE 
(EUR)1Další kapacita OZE jako výsledek 
investic EFRR a FS (MW)Požadovaná dodatečná kapaci -
ta ke splnění cíle v oblasti OZE 
v roce 2020 (MW)Podíl EFRR/FS na celkové kapacitě 
OZE na splnění cíle v této oblasti do 
roku 2020 (v %)
PlánovánoVykázáno
(konec 2012)do roku 2013 do roku  2020
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Rakousko 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgie 11 851 495 Informace nejsou k dispozici 3 062 8 255
Komisi nebyly nahlášeny žádné údajeBulharsko 16 710 959 Informace nejsou k dispozici 4 232 5 189
Kypr 9 520 000 Informace nejsou k dispozici 190 584
Česká republika 397 759 730 131 12 Informace nejsou k dispozici
Německo 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Dánsko Informace nejsou k dispozici 6 017 6 754
Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje Estonsko 0 6 Informace nejsou k dispozici
Španělsko 160 152  052 Informace nejsou k dispozici 49 722 69 844
Finsko 20 682 247 Informace nejsou k dispozici 24 690 33 420 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Francie 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Údaje nebyly potvrzeny
Řecko 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Maďarsko 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Irsko Informace nejsou k dispozici 3 496 8 339
Itálie 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litva 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Lucembursko 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Údaje nebyly potvrzeny
Lotyšsko 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Informace nejsou k dispozici 36 160 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Nizozemsko 19 182 600 Informace nejsou k dispozici 6 086 14 994 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Polsko 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugalsko 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Rumunsko 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Švédsko 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Slovinsko 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovensko 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Spojené království 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Chorvatsko Informace nejsou k dispozici Komisi nebyly nahlášeny žádné údaje
Kontrolované 
členské státy1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Celkem 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Údaje nebyly potvrzeny
24 Připomínky
30 
Nákladová efektivita opatření v růz ‑
ných odvětvích OZE se neprověřovala, 
nebyla pro rozpočty vyčleněné na tuto 
oblast v rámci kontrolovaných ope ‑
račních programů určujícím faktorem 
a chybělo patřičné posouzení potřeb 
a střednědobé hodnocení:
 οPři koncipování operačních progra ‑
mů v roce 2007 chyběly podrobné 
situační analýzy (včetně posouzení 
potřeb v různých odvětvích obnovi ‑
telných zdrojů energie v regionech); 
vnitrostátní orgány neprovedly 
zejména odhad nákladů na jednot ‑
ku instalované energetické kapacity 
a jednotkových nákladů na výrobu 
energie, takže nákladové přínosy / 
nákladová efektivita plánovaných 
opatření, která měla být financová ‑
na z veřejných prostředků, nebyly 
vzaty do úvahy.
 οOperační programy také nevyu ‑
žily výsledky a poznatky získané 
z předchozích programů týkajících 
se OZE, které byly financovány 
z vnitrostátních nebo evropských 
prostředků.
 οNebylo předloženo patřičné zdů ‑
vodnění pro přidělení veřejných 
prostředků na opatření na výrobu 
energie z obnovitelných zdrojů. 
Příděly peněz zpravidla vycházely 
z hrubého odhadu regionální ‑
ho potenciálu a kapacity čerpat 
prostředky, nikoliv ze systematické 
analýzy regionální situace a srov ‑
nání možných alternativ, pokud jde 
o typy obnovitelných zdrojů nebo 
technologie výroby energie z těch ‑
to zdrojů. οPřestože orgány ve Finsku a Spo ‑
jeném království postupně, bez 
formálního posouzení, začlenily do 
svých programů některé úpravy, 
většinou neproběhla žádná střed ‑
nědobá či obdobná hodnocení 
opatření za období 2007–2013, 
která by pomohla programy 
přeorientovat.
31 
V rámci operačních programů také 
nebyly nastaveny ukazatele výkonnosti 
pro náležité monitorování a hodnocení 
nákladové efektivity opatření týka ‑
jících se OZE, což by rovněž usnad ‑
nilo posoudit, do jaké míry finanční 
prostředky EU přispívají k dosažení 
stanovených cílů v této oblasti ( ta-
bulka 2 ). Zatímco operační programy 
v Rakousku, Polsku a na Maltě měly 
ukazatele týkající se dodatečné kapa ‑
city OZE, soubor ukazatelů výsledků ve 
Finsku nezahrnoval ukazatele týkající 
se tvorby výrobní kapacity, vyrobené 
energie nebo snížení emisí CO2 či vy ‑
hnutí se jejich produkci. Ve Spojeném 
království také chyběl ukazatel výsled ‑
ků, pokud jde o tvorbu kapacity OZE. 
To znamená, že řídicí orgány a Komise 
nemohly v těchto případech u  investic 
z fondů politiky soudržnosti do OZE 
provést odpovídající monitorování 
a hodnocení ex post26.26 Roční prováděcí zprávy 
Finska a Spojeného království 
nevysvětlily aktuální výsledky 
a jejich měření a neproběhlo 
žádné posouzení překážek, 
potenciálu a potřeb v různých 
odvětvích obnovitelných 
zdrojů energie v regionech, 
které jsou pokryty 
kontrolovanými operačními 
programy.
25 Připomínky
… a existuje také prostor 
pro nákladově efektiv -
nější projekty výroby 
energie z obnovitelných 
zdrojů
32 
Odstranění neefektivností v plánování 
a provádění projektů v oblasti OZE 
přímo přispěje k dosažení cílů pro 
podíl energie z obnovitelných zdro ‑
jů do roku 2020 jak na vnitrostátní 
úrovni, tak na úrovni EU. Může však být 
prospěšné i pro spotřebitele energie 
a nastartovat globální ekonomiku.
33 
Výsledky projektů podpořených EU 
byly z hlediska nákladové efektivity 
velmi různé. Investiční náklady na 
technologie výroby energie z obnovi ‑
telných zdrojů se značně liší a odvíjejí se od dané lokality. Žádná jediná ná ‑
kladově nejefektivnější technologie 
výroby energie z obnovitelných zdrojů 
v EU neexistuje. Proto audit porovná ‑
val pouze náklady v rámci určitého 
odvětví OZE ve stejném členském 
státě. Čtyři kontrolované projekty byly 
výrazně dražší než podobné projek ‑
ty v témže členském státě (projekty 
týkající se biomasy a fotovoltaiky, 
viz tabulka 3 ). Vypočtené průměrné 
náklady na instalovaný výkon v kon ‑
trolovaných projektech se pohybovaly 
od 0,16 milionu EUR/MW do 1,8 milio ‑
nu EUR/MW. Podle výpočtů vnitrostát ‑
ních orgánů jednoho kontrolovaného 
členského státu, kde probíhal audit, 
se doba návratnosti u kontrolovaných 
projektů pohybovala od 2 do 537 let. 
Kapitálově náročné investice s obdo ‑
bím návratnosti nad 100 let nedosáh ‑
nou přiměřené rentability. Svědčí to 
o tom, že veřejná podpora nebyla vždy 
vyčleněna na nákladově nejefektivněj ‑
ší projekty.Obrázek 7Transformační stanice ve větrném parku v Golici, Polsko
Zdroj: Evropský účetní dvůr.

26 Připomínky Tabulka 3Nákladová efektivita kontrolovaných projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů
Zdroj:  Vlastní výpočty Účetního dvora na základě projektové dokumentace, analýz řídicích orgánů1.
1 Poznámka k projektům FI:  Průměrné investiční náklady strojů a vybavení auditovaných projektů. Projekt 5 zahrnuje náklady na potrubí na 
místě, projekt 6 pouze pomocný kotel. Údaje nejsou k dispozici u projektů MT 23 a 24 (PV), PL 16 až 20 (solární energie) a UK 9 a 10 (biomasa).EUR/MW Miliony
EUR/MW Miliony
EUR/kWp TisíceSkutečná investiceInvestice do 1 MW nebo kWp ve srovnání s průměrnými investičními náklady v členských státech
Průměr v ČS
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Projekt 8
FI Projekt 7FI Projekt 6FI Projekt 5FI Projekt 4
AT Projekt 3
AT Projekt 2 
AT Projekt 1Energie z biomasy Větrná energie FotovoltaikaPL Projekt 15
PL Projekt 14
PL Projekt 13PL Projekt 12
PL Projekt 11
MT Projekt 22
MT Projekt 21
27 Připomínky
34 
V projektech v oblasti OZE byly jen 
částečně stanoveny racionální ener ‑
getické cíle. Projekty byly v souladu 
s národními strategickými cíli pro OZE. 
Tam, kde to bylo potřeba, existovaly 
koncepce pro dodávky paliva (projekty 
týkající se biomasy v Rakousku, Finsku 
a Spojeném království). U některých 
projektů byly nejprve vypracovány stu ‑
die omezeného rozsahu ohledně jejich 
hospodářské životnosti a ziskovosti, 
ale nebyly provedeny žádné analý ‑
zy, pokud jde o nejlepší a nákladově 
nejefektivnější typy OZE a technologic ‑
ká řešení. Na hodnocení předchozích 
podobných intervenčních opatření se 
neodkazovalo, takže žádné získané 
poznatky nebyly při přípravě projektů 
v oblasti OZE využity.
35 
Pouze asi polovina kontrolovaných 
projektů (13 z 24) měla údaje, jejichž 
pomocí bylo možné ověřit plnění uka ‑
zatelů z hlediska skutečně vyrobené 
energie (viz tabulka 1  a příloha III ), viz 
také bod 24. Navíc výchozí údaje o ná ‑
kladech na výrobu energie a množ ‑
stvích konvenčních paliv používaných 
spotřebiteli často nebyly k dispozici 
před stanovením cílů a koncipováním 
projektů (např. operační program 
v Lublinském regionu v Polsku). V tako ‑
vých případech nelze proto posoudit, 
zda financované projekty skutečně 
vytvářejí očekávané ekonomické nebo 
finanční výsledky (např. pokud jde 
o výpočet doby návratnosti).36 
Výběrové postupy nezaručovaly ná ‑
kladovou efektivitu projektů. Kritéria 
pro výběr projektu schválená mo ‑
nitorovacími výbory zřízenými pro 
každý operační program zpravidla 
neumožňovala prováděcím orgánům 
určit nákladově nejefektivnější pro ‑
jekty v oblasti OZE. Vytváření ener ‑
getické kapacity, skutečná výroba 
energie a příslušné nezbytné investice 
se v řadě případů nebraly jako krité ‑
rium výběru nebo udělení zakázky 
v úvahu. V několika případech nebyla 
v souvislosti s výrobou energie z ob ‑
novitelných zdrojů stanovena žádná 
specifická kritéria výběru, místo toho 
byla použita kritéria výběru obecně 
uplatnitelná na více odvětví, na než se 
vztahoval operační program27.
37 
Mezi projektovými žádostmi byla 
v některých případech nedostatečná 
konkurence. Při posuzování projektů 
v rámci výzvy k předkládání nabídek 
se maximální nákladová efektivita 
žádostí (období návratnosti, investice 
do poměru výroby energie) nezkou ‑
mala. Projektové žádosti musely sice 
zpravidla splnit minimální kritéria, ale 
výběrové postupy neumožňovaly pře ‑
dejít financování projektů, které byly 
z hlediska výsledků v oblasti výroby 
energie relativně málo kvalitní. V pří ‑
padech, kdy byla stanovena minimální 
velikost investice, hrozilo, že budou 
zamítnuty i žádosti na menší projekty, 
které možná měly lepší ekonomické 
parametry.27 Například:
— Výběr projektů v oblasti 
obnovitelných zdrojů 
v rámci operačního 
programu „infrastruktura 
a životní prostředí“ 
v Polsku vycházel ze 
stejných kritérií, která se 
použila v jiných odvětvích, 
tj. pro nesrovnatelné typy 
projektů.
— Ve Finsku nebyly žádosti 
o financování projektů 
rozděleny podle priorit 
a za kritérium nákladové 
efektivnosti a způsobilosti 
se považovalo pouze 
odhadované období 
návratnosti.
— Na Maltě byla výběrová 
kritéria uplatněna v řadě 
odvětví, jichž se týkal 
operační program, ale 
ne přímo na odvětví 
obnovitelných zdrojů 
energií. Na základě 
jednoho kritéria se sice 
udílelo bodové hodnocení, 
pokud jde o „přispění 
projektu k ukazatelům 
nad rámec požadovaného 
minima“, ale kritéria výběru 
v souvislosti s výrobou 
energie z obnovitelných 
zdrojů nezahrnovala 
nákladovou efektivitu ani 
poměr nákladů a přínosů.
— V Rakousku se 
u kontrolovaných 
operačních programů 
nebrala v potaz maximální 
nákladová efektivita 
žádostí (doba návratnosti, 
poměr investice 
a vyrobené energie).
28 Připomínky
38 
Na druhou stranu Rakousko, Spojené 
království a do jisté míry Finsko měly 
v pravidlech financování pro energii 
z biomasy technická a ekonomická 
kritéria zaměřená na to, aby nedochá ‑
zelo k výběru nákladově neefektivních 
projektů. Riziko výběru neefektivních 
žádostí tak bylo menší. Zohledňovala 
se také ziskovost projektů, kdy zisko ‑
vější projekty dostaly menší dotaci 
(rámeček 6 ). V ostatních členských 
státech, kde proběhl audit, nebylo 
takovéto přizpůsobení míry spolufi ‑
nancování projektu kompetentními 
orgány zaručeno.39 
Míra spolufinancování EU v operačních 
programech se pohybovala mezi 2 % 
a 85 %, aniž by toto bylo v příslušných 
dokumentech zdůvodněno. Princip 
spolufinancování znamená, že část 
investičních nákladů projektu nese 
konečný příjemce veřejné podpory, 
přičemž se zohledňují výnosy nebo 
ziskovost projektu. Účelem dotace 
by mělo být navíc podpořit opatření, 
které by se jinak kvůli nedostatku 
finančních prostředků nebo ekonomic ‑
kých pobídek neuskutečnilo. Platí se 
cena za ušlou příležitost: vysoká míra 
spolufinancování snížila velikost nebo 
počet ostatních projektů v oblasti 
OZE, které jinak mohly získat podporu 
z veřejných prostředků. Mezi mírou 
podpory a ziskovostí či potřebou mo ‑
tivovat investory k provádění projektů 
v oblasti OZE nebyla vytvořena žádná 
vazba. Neopodstatněné velmi vysoké 
míry spolufinancování (kdy je veřejná 
finanční podpora vyšší, než je nutné 
pro to, aby byl projekt z finančního 
hlediska proveditelný) zvýšily riziko 
mrtvé váhy (tj. nahrazení soukromých, 
ale také vnitrostátních prostředků) 
a snížily počet podpořených projektů 
výroby energie z obnovitelných zdrojů. 
Rámeček 7  uvádí případy vysoké míry 
spolufinancování.
Výběr projektu – případy v Rakousku, Finsku a Spojeném království
V Rakousku je při žádosti o spolufinancování nutno splnit některá technická a ekonomická kritéria (hustota 
tepla na metr dálkového tepelného potrubí, dálkové vytápění a účinnost kotle). Riziko podpory neefektivních 
projektů je tak mnohem menší.
Ve Finsku mají kritéria způsobilosti a možnost konzultace s poradcem či konzultantem na energetiku vyřadit 
projekty, které jsou nerentabilní: žadatelé měli uvést, jakou dobu návratnosti by projekty měly bez veřejné 
podpory, přičemž tato doba měla být minimálně tři roky (rentabilní) a ne delší než 12 let (nevyplatí se).
Ve Spojeném království se navrhované projektové náklady porovnávaly s cílovými náklady na základě podob ‑
ných projektů energie z biomasy v minulosti.Rámeček 6
29 Připomínky
40 
Nebyla vypočtena ziskovost jednot ‑
livých odvětví OZE ani technologií 
výroby energie z těchto zdrojů. Při 
plánování programů se pro stanovení 
míry spolufinancování nerozlišovalo 
mezi odvětvími OZE, velikostí a typem 
investice, ostatními systémy motivace/
podpory v členských státech (výkupní 
ceny, prémiové příplatky), pravděpo ‑
dobnou ziskovostí investic a typem 
použitých technologií.Vysoká míra spolufinancování z veřejných zdrojů – případy v Polsku a na Maltě
V Polsku bylo na systémy malých fotovoltaických a solárních elektráren přiděleno z fondů EU 85 % prostředků, 
zatímco jednotliví vlastníci projektů (domácnosti) mohli dostat až 100% dotaci. Většina velkých větrných farem 
dostala maximální veřejnou podporu, a to buď ve výši téměř 70 % celkových způsobilých investičních nákladů, 
nebo 10 milionů EUR (4 nebo 5 kontrolovaných projektů). Uplatněna byla maximální míra spolufinancování, ale 
ve většině případů nebyla v programových dokumentech upravena nebo opodstatněna na základě posouzení 
nákladové efektivity. Čtyři z pěti příjemců, jejichž projekty se týkaly větrné energie, uznali, že svůj projekt mohli 
realizovat bez dotací nebo s nižšími dotacemi, a příspěvek EU hodlali použít na včasné splacení půjček.
Malta věnovala velkou část prostředků EU na podporu zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů ve ve ‑
řejných institucích, čímž dostatečně nebyly využity zdroje soukromého financování. Na tyto projekty EU zpravi ‑
dla financovala minimálně 85  % investičních nákladů. Dva velké dotační programy pro domácnosti a soukromé 
podniky dále financovaly zařízení na výrobu energie z 50 % (v prvním případě) a 60 % (ve druhém případě).Rámeček 7 Obrázek 8Solární kolektory na střeše rodinného domu v Polsku
Zdroj: Evropský účetní dvůr.

30 Připomínky
Fondy politiky 
soudržnosti mají 
omezenou přidanou 
hodnotu EU  – projekty 
výroby energie 
z obnovitelných zdrojů 
plně nepřispěly ke splnění 
energetických cílů EU
41 
Výrazná přidaná hodnota EU se pro ‑
kázala jen v málo případech. V pří ‑
slušných projektech spolufinancování 
z EFRR a FS napomohlo kapitálovému 
financování projektů a bylo vítaným 
dodatečným zdrojem investic, což 
přispělo k realizaci projektů. V přípa ‑
dě větších větrných farem se rovněž 
považovalo za znak kvality pro finanč ‑
ní instituce, které poskytovaly finan ‑
cování jako třetí strany. Je zřejmé, že 
v zemích s malým podílem OZE, které 
měly v tomto odvětví málo programů 
a méně administrativních zkušeností, 
přinášejí finanční prostředky EU větší 
přidanou hodnotu, protože napomá ‑
hají dalšímu ekonomickému rozvoji, 
zvyšují kvalitu příslušných projektů 
a do jisté míry také působí jako kataly ‑
zátor pro získání dalších zdrojů. Navíc 
díky nim vzniká jistá „provozní přidaná 
hodnota“, protože v rámci projektů EU 
musely prováděcí orgány splnit určité 
povinnosti, díky nimž pak zapojené 
organizace získaly určité poznatky. 
Tyto efekty zdůraznily zejména orga ‑
nizace na Maltě, v Polsku a Spojeném 
království.42 
Účetní dvůr také zjistil, že příspěvky 
vyčleněné na OZE v rámci operačních 
programů v Rakousku a Finsku byly 
spojeny s rizikem, že nahrazují vnit ‑
rostátní zdroje. V obou těchto zemích 
EFRR pouze doplňoval uplatňované ná ‑
rodní/regionální finanční mechanismy. 
V Rakousku byla podpora EU doslova 
včleněna, a to bez jakýchkoliv dal ‑
ších změn, do existujícího dotačního 
programu pro elektrárny na biomasu. 
Rakousko a Finsko mají dlouhodobou 
tradici obnovitelných zdrojů energie 
(zejména pokud jde o hydroenergii 
a energii z biomasy) a je těžké posou ‑
dit, zda prostředky EU přinesly doda ‑
tečnou přidanou hodnotu, zejména 
pokud jde o inovace.
31 Připomínky
43 
V roce 2012 Komise zdůraznila, že 
členské státy a regiony musejí zajis ‑
tit, aby financování OZE doplňovalo 
a mobilizovalo soukromé investice, ale 
nenahrazovalo je28. Účetní dvůr zjistil, 
že některé projekty v oblasti OZE se 
mohly uskutečnit i bez veřejné podpo ‑
ry. Bylo zřejmé, že řada projektových 
žadatelů mohla instalovat zařízení na 
výrobu energie z obnovitelných zdrojů 
bez veřejné dotace nebo s menší 
dotací, což by uvolnilo peníze na další 
opatření v této oblasti. Rozhodnutí 
o udělení dotace byla nicméně důle ‑
žitá z hlediska financování projektů 
prostřednictvím bank:
 οPříslušné rakouské projekty byly 
všechny schváleny po dokončení 
stavebních prací, což svědčí o tom, 
že dotace nebyla podmínkou 
investice.
 οČtyři z pěti kontrolovaných projek ‑
tů ve Finsku mohly být realizovány 
bez dotací (bez veřejné podpory by 
se nemohl uskutečnit pouze jeden 
projekt).
 οNěkteří vlastníci projektů větrné 
energie uvedli, že realizovali své 
projekty bez veřejných dotací, 
protože výnosy větrné energie a ze ‑
lené certifikáty byly dostatečnou 
motivací. Bez dotací bylo skutečně 
postaveno několik podobných větr ‑
ných farem.44 
Investice do OZE měly jen omezený do ‑
pad na tvorbu řídicích kapacit. Jedním 
ze zamýšlených efektů přidané hodno ‑
ty EU jsou lepší administrativní nebo 
řídicí kapacity v členských státech. 
Přestože různé zainteresované stra ‑
ny na Maltě, v Polsku a ve Spojeném 
království tvrdily, že během projektů 
EU získaly cenné poznatky, většinou 
nebylo možné prokázat žádné větší 
přispění takových poznatků k plánová ‑
ní, implementaci a provozu projektů. 
Řízení dotačních programů pro OZE 
i jednotlivé projekty se zpravidla sou ‑
středilo na správné postupy, aniž by se 
bral v úvahu požadavek optimálního 
využití prostředků. V Rakousku a Fin ‑
sku bylo spolufinancování EU pouze 
součástí vnitrostátních mechanismů 
podpory bez konkrétních inovačních 
aspektů (viz také bod 42). Zkušenosti 
získané během provádění projektů ne ‑
byly v těchto dvou členských státech 
nebo sousedních regionech šířeny.
45 
Projekty v oblasti OZE byly často 
provozovány v křehkém regulatorním 
prostředí. Příspěvky EU věnované na 
výrobu energie z obnovitelných zdrojů 
sice nebyly zaměřeny na reformování 
regulatorních rámců, ale i přesto moh ‑
ly být stimulem pro jejich zlepšení. 
Právní rámce v oblasti energie z obno ‑
vitelných zdrojů se v mnoha státech 
několikrát změnily a byly provedeny 
retroaktivní změny v režimech dotací 
a podpory. Povolovací postupy jsou 
často složité a demotivující nebo se 
neuplatňují konzistentně a spolu s ne ‑
jistotou na trhu a kolísáním cen energií 
ohrožují důvěru investorů v tomto 
odvětví.28 KOM(2012) 663 v konečném 
znění ze dne 15. listopadu 2012 
„Zajistit fungování vnitřního 
trhu s energií“.
32 Připomínky
46 
Fondy politiky soudržnosti byly pro 
projekty energie z obnovitelných 
zdrojů v členských státech využívá ‑
ny v různé míře, ale celkově málo. 
Přestože prostředky EU přidělené na 
obnovitelné zdroje energie stouply 
z 0,6 miliardy EUR v programovém 
období 2000–2006 na 4,7 miliardy EUR 
v programovém období 2007–2013, 
jde o pouze 1,7 % z celkových výda ‑
jů EFRR a FS. S ohledem na potřebu 
obrovských investic do tohoto odvětví 
nutných k tomu, aby bylo dosaženo 
cíle EU pro podíl OZE do roku 2020, 
byly příděly prostředků EU ze stra ‑
ny národních a regionálních orgánů 
nízké29. Členské státy přidělily mezi 0 % 
(nejnižší hodnota) a 10,7 % (nejvyšší 
hodnota) z fondů EFRR a FS. Dokonce 
i 10 % přidělených Maltou na OZE není 
z hlediska dosažení jejího národního 
cíle ve výši 10 % do roku 2020 význam ‑
né, uvážíme‑li, že v roce 2007 Malta 
prakticky neměla žádné OZE a jejich 
podíl na celkové spotřebě energie do 
roku 2012 nedosahoval 2 % (viz přílo -
ha I ). Pokud jde o členské státy, kde 
proběhl audit, Malta nedosáhla prv ‑
ního střednědobého cíle a Rakousko, 
Finsko a Polsko transponovaly směrnici 
o energii z obnovitelných zdrojů do 
vnitrostátní legislativy až v říjnu 2013 
(termínem byl přitom 5. prosinec 2010).47 
Čerpání finančních prostředků přidě ‑
lených na OZE bylo pomalé. Do konce 
roku  201230 byla absorpce prostředků 
EFRR a FS vyčleněných na OZE na ob ‑
dobí  2007–2013 (pouze 58  %) mnohem 
nižší než průměrné čerpání celko ‑
vých prostředků z EFRR a FS (88 %) 
a také ostatních opatření energetické 
účinnosti (84  %). Přestože selhání 
trhu a překážky jeho fungování mají 
v odvětví energetické účinnosti jinou 
povahu, projekty spolufinancované EU 
byly téměř ve všech členských státech 
řízeny stejnými řídicími orgány, viz 
tabulka 4 . Relativně vysoká složitost 
projektů výroby energie z obnovitel ‑
ných zdrojů a chybějící administrativní 
kapacity na řízení investičních opatření 
v tomto odvětví jednoznačně ovlivnily 
nižší míry vyplácení prostředků z EFRR 
a FS. Z hlediska dosahování cíle EU pro 
podíl energie z obnovitelných zdrojů 
měly proto fondy soudržnosti celkově 
malý význam.29 SEK(2011) 131 v konečném 
znění ze dne 31. ledna 2011.
30 Částky vybrané řídicími 
orgány na vybrané projekty. 
Poslední údaje k dispozici jsou 
z konce roku 2012.Tabulka 4Čerpání fondů politiky soudržnosti na projekty energie z obnovitelných zdrojů 
v kontrolovaných členských státech („vybrané projekty“ na konci roku 2012)
Zdroj:  Databáze GŘ pro regionální politiku SFC 2007.Členské státy EUCelkem prostředky z  fondů 
 soudržnosti u  vybraných 
 projektů (%)Prostředky z  fondů politiky sou -
držnosti u vybraných projektů 
energetické účinnosti (%)Prostředky z  fondů politiky sou -
držnosti u vybraných projektů 
OZE (%)
Rakousko 75,6 2 87, 3 50,6
Finsko 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Polsko 85,4 112,2 5 7, 8
Spojené království 84,7 73,6 49,9
Průměr za všechny členské státy 87,7 84,5 58,0
33
 Závěry  
a doporučení
48 
Celkově Účetní dvůr dospěl k závě ‑
ru, že celková hodnota získaná za 
peníze z fondů politiky soudržnosti 
na podporu projektů výroby energie 
z obnovitelných zdrojů přispívala k do ‑
sažení cíle EU pro rok 2020 týkajícího 
se obnovitelných zdrojů jen v omezené 
míře.
49 
Kontrolované projekty výroby energie 
z obnovitelných zdrojů dosáhly plá ‑
novaných výstupů: většina z nich byla 
v době výběru dostatečně propraco ‑
vaná a připravena k realizaci, nedošlo 
u nich k většímu překročení nákladů 
ani zpožděním a kapacity pro výrobu 
energie byly instalovány podle plánu 
(body 14–16).
50 
Účetní dvůr však zjistil v realizaci 
projektů nedostatky týkající se ukaza ‑
telů výkonnosti, měření a vykazování 
výsledků projektů a také postupů 
a výsledků při zadávání veřejných 
zakázek. Obecně byly za hlavní brzdu 
rozvoje obnovitelných zdrojů energie 
v EU označeny problémy s integrací 
elektřiny z obnovitelných zdrojů do 
rozvodných sítí (body 17–21).
51 
V asi dvou třetinách kontrolovaných 
projektů dále nebyly splněny cíle pro 
výrobu energie nebo nebyly náležitě 
změřeny. Ve většině těchto případů 
nebyly k dispozici dostatečné nebo 
měřené údaje o skutečně vyrobeném 
množství energie. Nedosažení plá ‑
novaných výsledků bylo způsobeno 
především nepřesnými předpověďmi 
nebo technickými problémy. Celko ‑
vě byly výsledky projektů smíšené 
(body 22–25).52 
Nákladová efektivita nebyla při plá ‑
nování projektů určujícím faktorem. 
Příslušné operační programy byly kon ‑
cipovány, aniž by se stanovila priorita 
jednotlivých odvětví obnovitelných 
zdrojů energie a posoudilo přispění 
finančních prostředků ke splnění cílů 
pro podíl energie z obnovitelných 
zdrojů. Finanční příděly zpravidla 
vycházely z hrubého odhadu regio ‑
nálního potenciálu a kapacity čerpat 
prostředky, nikoliv ze systematické 
analýzy situace v regionu a srovnání 
možných alternativ z hlediska typů 
obnovitelných zdrojů nebo technologií 
výroby energie z těchto zdrojů. Nákla ‑
dová efektivita opatření se při přidě ‑
lování finančních prostředků opomí ‑
jela. Některé projekty neměly dobře 
nastavené racionální energetické cíle 
a ukazatele výkonnosti pro výrobu 
energie. Výběrová kritéria a postupy 
často nepřispívaly k výběru nákladově 
nejefektivnější projektů. Z hlediska 
nákladové efektivity byly výsledky 
projektů smíšené, přičemž v některých 
členských státech nebyly vysoké míry 
spolufinancování v dokumentaci nijak 
zdůvodněny uvedením ziskovosti pro ‑
jektu (body 26–40).
53 
Při auditu bylo také zjištěno, že pro ‑
středky v rámci politiky soudržnosti 
přidělené na obnovitelné zdroje ener ‑
gie mají omezenou přidanou hodnotu 
EU. Ve státech, které využily prostřed ‑
ky EU pouze jako doplněk k vlastním 
dotacím, existovalo riziko nahrazení 
financování z veřejných zdrojů a také 
riziko efektu mrtvé váhy. Spolufinanco ‑
vání EU sice mělo jistou „provozní při ‑
danou hodnotu“, ale investiční projek ‑
ty nijak významně nepomohly vytvořit 
řídicí kapacity. S ohledem na potřebu 
zvýšit úsilí pro dosažení cílů EU bylo 
celkově využití EFRR a FS pro projekty 
výroby energie z obnovitelných zdrojů 
skromné (body 41–47).
34 Závěry a doporučení 
54 
Účetní dvůr zdůrazňuje, že má‑li fi ‑
nancování v rámci politiky soudržnosti 
maximálně přispět k dosažení ener ‑
getických cílů31, jsou potřebná určitá 
zlepšení. Výdaje politiky soudržnosti 
obecně mají širší ekonomické přínosy, 
včetně ekonomického růstu a tvorby 
pracovních míst, což jsou zastřešující 
cíle politiky soudržnosti. Vzhledem 
k pravděpodobnému většímu využívá ‑
ní prostředků EU na podporu obnovi ‑
telných zdrojů energie v programovém 
období 2014–2020 předkládá Účetní 
dvůr následující doporučení:
Doporučení 1
Komise by prostřednictvím pokynů 
k přípravě a výběru programů a pro ‑
jektů a také podmínek pro poskytnutí 
financování na investice do výroby 
energie z obnovitelných zdrojů měla:
ο  zajistit, aby se budoucí programy 
výroby energie z obnovitelných 
zdrojů spolufinancované v rámci 
politiky soudržnosti řídily zásadou 
nákladové efektivity a aby se pod ‑
pora EU poskytovala na nákladově 
efektivní programy, které by se 
jinak nezrealizovaly, aby nedochá ‑
zelo k efektu mrtvé váhy. Programy 
musejí být založeny na náležitém 
posouzení potřeb, upřednostňo ‑
vání nákladově nejefektivnějších 
technologií (aniž by se diskrimino ‑
vala jednotlivá odvětví obnovitel ‑
ných zdrojů energie) a optimálním 
přispění k realizaci cíle EU do 
roku 2020. S ohledem na rozpo ‑
čet je třeba stanovit odpovídající 
cíle pro výrobu energie z obno ‑
vitelných zdrojů a také kritéria 
pro výběr projektů s důrazem na 
nákladovou efektivitu výsledků 
výroby energie (aby nedocházelo 
k nadměrné kompenzaci projektů),ο  podporovat, aby členské státy 
zavedly v oblasti energie z obno ‑
vitelných zdrojů obecně stabilní 
a předvídatelný regulatorní rámec 
a také snazší postupy pro její inte ‑
graci do rozvodných sítí.
Doporučení 2
Členské státy by měly stanovit a uplat ‑
ňovat (na základě pokynů Komise) 
minimální kritéria nákladové efektivity, 
přizpůsobená okolnostem u přísluš ‑
ných projektů. Měly by také posílit 
přidanou hodnotu fondů politiky sou ‑
držnosti zlepšením provádění projektů 
výroby energie z obnovitelných zdrojů, 
jejich monitorování a hodnocení a také 
shromažďováním údajů o nákladech 
na výrobu energie ve všech relevant ‑
ních odvětvích obnovitelných zdrojů.31 V rámci této oblasti politiky 
zveřejnil Účetní dvůr zprávu 
o opatřeních energetické 
účinnosti spolufinancovaných 
z EFRR a FS (zvláštní zpráva č. 
21/2012 „Nákladová efektivita 
investic do energetické 
účinnosti v rámci politiky 
soudržnosti“ ( https://eca.
europa.eu )). Tento audit 
analyzoval nákladovou 
efektivitu investic v rámci 
politiky soudržnosti do 
energetické účinnosti se 
zvláštním důrazem na řídicí 
roli Komise ve vztahu ke 
schvalování operačních 
programů a monitorování 
realizace programů 
v regionech.
35 Závěry a doporučení 
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 9. dubna 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

36
 Přílohy
Přehled pokroku členských států při plnění cílů pro podíl energie z obnovitelných 
zdrojů do roku  2020Příloha I
Dosažení cíle pro podíl energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020 podle informací poskytnutých Komisí:  
1  Zdroj:  Eurostat, 10. 3. 2014. Skutečný podíl energie z obnovitelných zdrojů (v % z hrubé konečné spotřeby energie) v roce 2012 (také pro 2010). 
2  Zdroj:  Zpráva o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému 
a sociálnímu výboru a Výboru regionů, COM(2013) 175 final ze dne 27. 3. 2013. První průběžný cíl vypočtený jako průměr podílů 2011/2012.
3  Zdroj:  viz výše pozn. 1.
4  Zdroj:  směrnice 2009/28/ES.Členský státPodíl energie 
z OZE v roce 2010 1 První průběžný 
cíl 2Podíl energie 
z OZE v roce 2012 3Cíl pro podíl OZE 
v roce 2020 4
Belgie 5,0 % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulharsko 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Česká republika 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Dánsko 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Německo 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estonsko 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irsko 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Řecko 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Španělsko 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Francie 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Itálie 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Kypr 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Lotyšsko 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Litva 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Lucembursko 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Maďarsko 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Nizozemsko 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Rakousko 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Polsko 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugalsko 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Rumunsko 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovinsko 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovensko 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Finsko 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Švédsko 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Spojené království 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EU 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Přílohy
Příděly z fondů politiky soudržnosti (EFRR a FS 2007–2013) na obnovitelné zdroje 
energie a vybrané projekty 2007–2012Příloha II
1  Míra výběru nad 100 % znamená, že prostředky byly realokovány z jiných priorit nebo opatření v rámci stejného nebo jiného operačního 
programu. 
Zdroj:  Databáze GŘ pro regionální politiku SFC2007, prováděcí zprávy vybraných projektů za rok 2012.Členský státČástka vyčleněná a přidělená ze strany EU Vybrané projekty
Celková částka 
z EFRR a FS (v eurech)
(A)Částka přidělená na 
OZE (v eurech)
(B)% celkových 
 prostředků na OZE
(C)Částka EU na 
 vybrané projekty 
celkem (v eurech)
(D)% vybraných 
projektů
(D) / (B)1
Belgie 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulharsko 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Česká republika 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Dánsko 254 788 620
Německo 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estonsko 3 011 942 552
Irsko 375 362  372
Řecko 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Španělsko 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Francie 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Chorvatsko 705 861 911
Itálie 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Kypr 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Lotyšsko 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Litva 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Lucembursko 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Maďarsko 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Nizozemsko 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Rakousko 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Polsko 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugalsko 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Rumunsko 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovinsko 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovensko 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Finsko 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Švédsko 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Spojené království 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Přeshraniční 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU27 + přeshraniční 270  757  167  870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Přílohy
Seznam projektů výroby energie z obnovitelných zdrojůPříloha III
Projekt č. Členský 
státOperační program Intervenční opatření Způsob 
prováděníRozpočet
(v mil. 
EUR)Z toho spolufinancováníDodatečná insta -
lovaná kapacita 
OZE (plánovaná / 
skutečná) v MW 
nebo kWp/aInvestice 
v kontrolovaných 
projektech
(miliony EUR/MW 
nebo EUR/kWp/a)Průměrná  vyrobená 
energie (pláno -
vaná /
skutečná)
v MWh/aFinancování 
z  národních 
zdrojů
(v mil. EUR)EFRR / FS  
(v mil. EUR)
Projekt 1
ATDolní RakouskoVýstavba elektrárny na biomasu 
ve Weissenbach an der TristingSamostatný 
projekt0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 /  
2 319 MWh/a
Projekt 2 ŠtýrskoVýstavba elektrárny na biomasu 
a sítě pro dálkové vytápění 
v Bruck an der MurSamostatný 
projekt5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Projekt 3 SalzburgVýstavba elektrárny na biomasu 
a sítě pro dálkové vytápění 
v FlachauSamostatný 
projekt5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Projekt 4
FILänsi-SuomenVýstavba kotle na pelety z bio -
masy náhradou za tři kotle na 
fosilní paliva a hlavního potrubí 
v LievestuoreSamostatný 
projekt0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,252 4 136 / 5 215 MWh/a
Projekt 5 Länsi-SuomenVýstavba kotle na dřevní štěpky 
náhradou za kotel na fosilní 
paliva a úprava stávající sítě pro 
dálkové vytápění v průmyslovém 
areálu KyyjärviSamostatný 
projekt0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,415 2 500 / 2 394 MWh/a
Projekt 6 Länsi-SuomenVýstavba nového kotle na pelety 
z biomasy náhradou za kotel na 
fosilní paliva v  areálu TikkakoskiSamostatný 
projekt0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,127 4 000 / 7 500 MWh/a
Projekt 7 Länsi-SuomenVýstavba nového kotle na pelety 
z biomasy náhradou za kotel na 
fosilní paliva a potřebné sítě pro 
dálkové vytápění v přeměněném 
skladu v  KiukainenSamostatný 
projekt0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,270 2 800 / 4 000 MWh/a
Projekt 8 Länsi-SuomenVýstavba nového kotle na pelety 
z biomasy náhradou za kotel na 
fosilní paliva v obci EuraSamostatný 
projekt0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,3 1 140 / 1 500 MWh/a
Projekt 9
UKVýchodní Wales (Kon -
kurenceschopnost)Systém podpory pro energii 
vyrobené ze dřeva 2 (80085)Dotační 
program0,2 0 0,076 MW / údaj nebyl 
poskytnutBez odpovědi2 700 MWh / údaj 
není zatím k dispozici
Projekt 10Západní Wales a the 
Valleys (Konvergence)Systém podpory pro energii 
vyrobené ze dřeva 2 (80028)Režim 
financování1,2 0 0,492,6 MW / údaj 
nebyl poskytnutBez odpovědi5300 MWh/ údaj není 
zatím k  dispozici
39 Přílohy Příloha III
Projekt č. Členský 
státOperační program Intervenční opatření Způsob 
prováděníRozpočet
(v mil. 
EUR)Z toho spolufinancováníDodatečná insta -
lovaná kapacita 
OZE (plánovaná / 
skutečná) v MW 
nebo kWp/aInvestice 
v kontrolovaných 
projektech
(miliony EUR/MW 
nebo EUR/kWp/a)Průměrná  vyrobená 
energie (pláno -
vaná /
skutečná)
v MWh/aFinancování 
z  národních 
zdrojů
(v mil. EUR)EFRR / FS  
(v mil. EUR)
Projekt 11
PLInfrastruktura a  život -
ní prostředí Výstavba větrné farmy v oblasti 
východní Margonin IISamostatný 
projekt29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
Projekt 12Infrastruktura a  život -
ní prostředíVýstavba tří větrných turbín 
v obci Stypolow, Kozuchow Samostatný 
projekt7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
Projekt 13Infrastruktura a  život -
ní prostředíVýstavba větrné farmy 
Jarogniew-MołtowoSamostatný 
projekt30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
Projekt 14Infrastruktura a  život -
ní prostředíVýstavba větrné farmy v oblasti 
Golice Samostatný 
projekt55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Projekt 15Infrastruktura a  život -
ní prostředíVýstavba čtyř větrných elektrá -
ren v okrese Pluznica Samostatný 
projekt5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,848 8 286 / 7 381 MWh/a
Projekt 16 LubelskieInstalace solárních kolektorů na 
veřejných a obytných budovách 
v okrese Kłoczew Samostatný 
projekt1,659 0,24 1,41 2,82 / 2,82 MW 0,5281 502 MWh/a / údaj 
nebyl poskytnut
Projekt 17 LubelskieInstalace solárních kolektorů na 
veřejných a obytných budovách 
v okrese Kraśnik Samostatný 
projekt1,096 0,14 0,931 1,55 / 1,55 MW 0,588972 MWh/a / údaj 
nebyl poskytnut
Projekt 18 LubelskieInstalace solárních kolektorů na 
veřejných a obytných budovách 
v okrese Potok Górny Samostatný 
projekt1,866 0,27 1,53 3,46 / 3,61 MW 0,4151 974 MWh/a / údaj 
nebyl poskytnut
Projekt 19 LubelskieInstalace solárních kolektorů na 
veřejných a obytných budovách 
v okrese Ruda-Huta Samostatný 
projekt1,188 0,17 1,010 1,89 / 1,89 MW 0,519990 MWh/a / údaj 
nebyl poskytnut
Projekt 20 LubelskieInstalace solárních kolektorů, fo -
tovoltaiky a pouličního osvětlení 
v okresech Goraj a Turobin Samostatný 
projekt1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MW Bez odpovědiNebylo stanoveno / 
údaj nebyl poskytnut
40 Přílohy Příloha III
Projekt č. Členský 
státOperační program Intervenční opatření Způsob 
prováděníRozpočet
(v mil. 
EUR)Z toho spolufinancováníDodatečná insta -
lovaná kapacita 
OZE (plánovaná / 
skutečná) v MW 
nebo kWp/aInvestice 
v kontrolovaných 
projektech
(miliony EUR/MW 
nebo EUR/kWp/a)Průměrná  vyrobená 
energie (pláno -
vaná /
skutečná)
v MWh/aFinancování 
z  národních 
zdrojů
(v mil. EUR)EFRR / FS  
(v mil. EUR)
Projekt 21
MTInvestování do konku -
renceschopnosti pro 
lepší kvalitu životaInstalace obnovitelných zdrojů 
energie na budově maltské 
Vysoké školy pro humanitní vědy, 
vědu a technologii (Malta College 
of Arts, Science and Technology )Samostatný 
projekt0,464 0,07 0,395 134/134 KW p/a 3 464 235 / 213 MWh/a1
Projekt 22Investování do konku -
renceschopnosti pro 
lepší kvalitu životaProjekt Energy-Smart Authority 
(Úřad pro bydlení)Samostatný 
projekt0,041 0,006 0,035 3,48/3,51 KW p/a 3 949 5,23 / 5,28 MWh/a1
Projekt 23Investování do konku -
renceschopnosti pro 
lepší kvalitu životaPodpora OZE pro domácnostiDotační 
program16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a Bez odpovědi 9 015 / 13 824 MWh/a1
Projekt 24Investování do konku -
renceschopnosti pro 
lepší kvalitu životaProgram dotací na energii z EFRR 
pro podnikyDotační 
program18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a Bez odpovědi5 000 MWh/a / údaj 
nebyl poskytnut
1 Pozn.:  Skutečné výsledky nejsou založeny na měřených údajích.
41 Přílohy
Shrnující hodnocení výsledků projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energiePříloha IVPozn.  Z důvodu srovnatelnosti jsou některé projekty v této příloze rozděleny na podprojekty, takže celkový součet činí 27.
Počet hodnocených projektů / dílčích projektů
Špatné Uspokojivé DobréNení 
relevantní / 
údaje nejsou 
k dispoziciProvádění projektuZařízení fungují bez výrazných problémů  (výkonnost projektu je dobrá , 
pokud zařízení fungují bez neplánovaných výpadků; uspokojivá , pokud má 
výpadek jen omezený dopad na výrobu energie; špatná , pokud má výpadek 
výrazný dopad na výrobu energie).0 2 25 0
Instalovaná energetická kapacita  (výkonnost projektu je dobrá , pokud je 
instalovaná kapacita v souladu s plánem; uspokojivá , pokud nedochází 
k výrazným odchylkám od plánu; špatná , pokud není instalována / pokud se 
vyskytují výrazné odchylky).0 0 27 0
Celková používaná výrobní kapacita je v souladu s plánem (výkonnost 
projektu je dobrá , pokud se energetická kapacita využívá v souladu s plánem; 
uspokojivá , pokud jsou odchylky od plánu nevýrazné; špatná , pokud se 
energetická kapacita nevyužívá nebo se výrazně odchyluje plánu).2 6 19 0
Technický soulad  (výkonnost projektu je špatná , pokud dochází k výrazným 
odchylkám od technického plánu; uspokojivá , pokud dochází k určitým 
odchylkám bez reálného dopadu na výsledky; dobrá , pokud k odchylkám 
nedochází).0 1 26 0
Rozpočtový soulad  (výkonnost projektu je dobrá , pokud nedochází k odchyl -
kám od rozpočtu; uspokojivá , pokud je zvýšení cen v rozmezí 0 % až 20 %; 
špatná , pokud je rozpočet překročen o více než 20 %).1 0 26 0
Provozní soulad (výkonnost projektu je dobrá , pokud nedochází k odchylkám 
od provozního plánu; uspokojivá , pokud dochází k určitým odchylkám bez 
reálného dopadu na výsledky; špatná , pokud dochází k výrazným odchylkám).2 6 19 0
Řízení rizik, náročnost projektu, prováděcí překážky  (výkonnost projektu je 
dobrá , pokud byla v souvislosti se zjištěnými riziky přijata opatření; uspo -
kojivá , pokud byla rizika částečně analyzována a zmírněna; špatná , pokud 
nebyla provedena náležitá analýza rizik).0 10 17 0
Transparentní, relevantní a měřitelné ukazatele výkonnosti a výběr nejlépe 
připravených/propracovaných žádostí  (výkonnost projektu je dobrá , 
pokud byly použity odpovídající ukazatele pro výběr nejlépe připravených 
a propracovaných žádostí, nákladová efektivita žádostí byla zhodnocena 
a mezi žádostmi byla zajištěna soutěž; uspokojivá , pokud byla tato kritéria 
uplatněna jen částečně; špatná , pokud nebyla uplatněna).0 27 0 0
Licence / povolení / přijetí ze strany veřejnosti  (propracované a dobře při -
pravené projekty). Výkonnost projektu je dobrá , pokud je zařízení v provozu 
a se získáváním nezbytných povolení nebyly zjištěny problémy; uspokojivá , 
pokud byly získány jen ty nejdůležitější licence; špatná , pokud byly zjištěny 
závažné problémy s udělením licencí / povolení / přijetím ze strany veřejnosti.0 2 25 0
42 Přílohy Příloha IVPočet hodnocených projektů / dílčích projektů
Špatné Uspokojivé DobréNení 
relevantní / 
údaje nejsou 
k dispoziciNákladová efektivitaProvozní účinnost.  Výkonnost projektu je dobrá , pokud je jeho provozní 
účinnost větší než 95 %; uspokojivá  v rozmezí 80 % až 95 %; špatná , pokud 
je menší než 80 %.4 7 7 7 9
Investiční (stavební) náklady (EUR/MW nebo EUR/KWp).  Výkonnost projektu 
je dobrá , pokud jsou investiční náklady o 10 % (nebo méně) vyšší než 
průměr; uspokojivá , pokud jsou o 10 % až 30 % vyšší než průměr; špatná , 
pokud jsou o 30 % vyšší než průměr.4 1 17 5
Kritéria nákladové efektivity použitá při výběru projektů.  Výkonnost projektu 
je dobrá , pokud byly vybrány nákladově nejefektivnější projekty:
– nejlepší podíl nákladů a instalované kapacity (EUR/MW)
– nejlepší podíl nákladů a vyrobené energie (EUR/MWh);
uspokojivá , pokud byla kritéria nákladové efektivity uplatněna částečně; 
špatná , pokud nebyla využita.12 10 5 5 0
Financování projektu bylo založeno na otevřené výzvě k předkládání návrhů 
a otevřeném výběrovém řízení a soutěži mezi žadateli. Výkonnost projektu je 
dobrá , pokud bylo uplatněno otevřené výběrové řízení;
uspokojivá , pokud bylo uplatněno, ale byl obdržen pouze malý počet žádos -
tí; špatná , pokud nebylo uplatněno.8 14 5 5 0
Vychází se z náležitých studií.  Výkonnost projektu je dobrá , pokud se při 
plánování použily studie proveditelnosti / návratnosti; uspokojivá , pokud 
nebyly vždy dodrženy; špatná , pokud nebyly využity.6 10 10 10 1
Vlastní odpovědnost (závazek vlastníků / zainteresovaných stran realizovat 
projekt).  Výkonnost projektu je dobrá , pokud byla jasně stanovena odpověd -
nost za projekt a bylo na něj vyčleněno odpovídající odborné zázemí a zdroje 
od vývojové fáze až po provoz zařízení; uspokojivá , pokud panoval stabilní 
stav a hlediska odborného zázemí a zdrojů existovaly jen drobné nedostatky; 
špatná , pokud byl stav nestabilní a při plánování a realizaci projektu chybělo 
odborné zázemí i zdroje.0 10 17 0
Soulad se strategickým rámcem OZE.  Výkonnost projektu je dobrá , pokud cíle 
projektu byly relevantní a v souladu se strategickým rámcem OZE; uspoko -
jivá , pokud některé aspekty projektů přímo nesouvisely s cíli OZE; špatná , 
pokud cíle nebyly relevantní a v souladu se strategickým rámcem OZE.0 0 27 0
Počet hodnocených projektů / podprojektů
Dosažení cílů Špatné Uspokojivé DobréNení 
relevantní / 
údaje nejsou 
k dispozici
Vyrobená energie.  Výkonnost projektu je dobrá , pokud vyrobená energie tvoří 
více než 95 % plánu; uspokojivá  v rozmezí 85 až 95 %; špatná , pokud je menší 
než 85 %.6 2 6 13
43
Komise se proto domnívá, že účinnost a účelnost 
by se neměla měřit pouze v megawattech energie 
z obnovitelných zdrojů za investované euro, ale také 
podle celkové úspěšnosti programu a projektů při 
dosahování požadovaných výsledků.
Komise je toho názoru, že koncept nákladové efekti ‑
vity lze definovat několika způsoby: jako velmi krát ‑
kodobé snížení nákladů nebo jako střednědobé až 
dlouhodobé snížení nákladů způsobené dynamic ‑
kou účinností prostřednictvím inovací do celkové 
transformace energetického systému v souladu s cíli 
do roku 2020 a při přípravě na další období.
IV – druhá odrážka
Komise se domnívá, že investice v rámci politiky 
soudržnosti do energie z obnovitelných zdrojů byly 
provedeny v souladu s cíli a požadavky platného 
právního rámce. Své názory o evropské přidané 
hodnotě v politice soudržnosti vyjádřila Komise 
v červnu 2011 v pracovním dokumentu útvarů 
Komise „Přidaná hodnota rozpočtu EU“2. Hlavní 
podíl investic do obnovitelných zdrojů energie by 
měl poskytnout soukromý sektor. Členské státy 
a regiony musí zajistit, aby veřejné financování 
nenahrazovalo soukromé investice, nýbrž je doplňo ‑
valo a ovlivňovalo v souladu s pravidly státní pod ‑
pory. Aby byla zajištěna přidaná hodnota, mělo by 
být na doplnění stávajících vnitrostátní programů 
podpory využíváno financování politiky soudrž ‑
nosti. Komise se domnívá, že při analýze přidané 
hodnoty fondů EU v této oblasti je třeba vzít do 
úvahy řadu faktorů.
1  Článek 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 
č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční 
pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002.
2  SEC(2011) 867 final, 29.6.2011, pracovní dokument útvarů Komise 
„The added value of the EU budget“  (Přidaná hodnota rozpočtu EU) 
doprovázející sdělení Komise „Rozpočet  – Evropa 2020“.Shrnutí
III
Účetní dvůr s potěšením zjistil, že všechny kontro ‑
lované projekty výroby energie z obnovitelných 
zdrojů dosáhly plánovaných výstupů. Vzhledem 
ke zvýšení investic do politiky soudržnosti, s nimiž 
se dá počítat v oblasti udržitelné energie (včetně 
obnovitelné energie) na období 2014–2020, je 
zpráva Účetního dvora velmi aktuální a její snaha 
o optimální využití finančních prostředků je obecně 
přínosná.
IV
Dokud není zařízení plně v provozu, není znám 
skutečný výkon systému. Skutečná úroveň výroby 
energie se rok od roku liší v závislosti na několika 
parametrech (mj. povětrnostní podmínky, spolehli ‑
vosti zařízení a obsazenost budov). Skutečné údaje 
jsou hlášeny, jakmile je projekt zcela funkční.
IV – první odrážka
Nákladovou efektivitu lze definovat ve výběrových 
kritériích konkrétních opatření. Politika soudrž ‑
nosti však má širší upotřebení a všechny operační 
programy financované z politiky soudržnosti musí 
splňovat cíle této politiky, která usiluje o posílení 
hospodářské, sociální a územní soudržnosti a o pod ‑
poru celkového harmonického rozvoje stíráním roz ‑
dílů mezi úrovní rozvoje v jednotlivých regionech 
a podporou rozvoje v znevýhodněných regionech. 
Politika soudržnosti je politikou integrovanou a spo ‑
jenou s konkrétním místem a jedním z mnoha cílů 
jejích programů je zvýšení podílu energie z obnovi ‑
telných zdrojů, což znamená, že projekty se mohou 
současně zaměřit na více cílů než jen na výrobu 
energie z obnovitelných zdrojů. Komise uznává 
zásadu účinnosti a účelnosti, jak je definuje finanční 
nařízení EU1. Nařízení uvádí, že zásada účinnosti se 
týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými 
zdroji a dosaženými výsledky a zásada účelnosti 
se týká dosažení konkrétních stanovených cílů 
a zamýšlených výsledků.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 44
Pokud z posouzení výkonnosti vyplyne, že nějaká 
priorita nedosáhla příslušných milníků týkajících 
se pouze finančních ukazatelů a ukazatelů výstupu 
a stanovených klíčových prováděcích kroků a že 
členský stát nepřijal potřebné kroky k vyřešení 
problému, může Komise zcela nebo zčásti pozasta ‑
vit průběžné platby nebo nakonec uplatnit finanční 
opravy. Na tento program by neměla být vyčleněna 
výkonnostní rezerva.
V souladu s právním rámcem 2014–2020 Komise 
rovněž posiluje předběžné podmínky pro fondy tak, 
aby bylo zajištěno, že budou zavedeny nezbytné 
podmínky pro jejich účinné fungování.
Kromě toho bude Komise prostřednictvím své 
aktivní a trvalé spolupráce s členskými státy posky ‑
tovat poradenství řídícím orgánům, aby zahrnuly do 
výběrového řízení a kritérií výběru projektů obno ‑
vitelných zdrojů energie doporučení Evropského 
účetního dvora. Kritéria výběru musí v současnosti 
obsahovat příspěvek k očekávaným výsledkům prio ‑
ritní osy.
Komise toto doporučení zčásti přijímá. Souhlasí 
s tím, že je důležité vyvarovat se efektu mrtvé 
váhy. Pro posílení tržního přístupu v období 
2014–2020 vybízí Komise v souladu s nařízením 
(EU) č. 1303/2013 k využívání finančních nástrojů 
namísto grantů na podporu investic, u nichž se oče ‑
kává, že budou finančně životaschopné, ale které 
nemají zajištěno dostatečné financování z tržních 
zdrojů.
Komise rovněž souhlasí s tím, že programy musí 
být založeny na patřičném posouzení potřeb. Za 
tímto účelem stanoví nařízení (EU) č. 1303/2013, 
že dohoda o partnerství na období 2014–2020 musí 
obsahovat analýzu rozdílů, potřeb rozvoje a růsto ‑
vého potenciálu. Výběr uskutečněný v jednotlivých 
operačních programech musí být odpovídajícím 
způsobem odůvodněn. Požadavky vyplývající 
ze směrnice o obnovitelných zdrojích energie 
(například strategický přístup, posouzení potřeb 
a národní akční plány pro energii z obnovitelných 
zdrojů) rovněž zajistí optimální plánování inves ‑
tic v rámci politiky soudržnosti do obnovitelných 
zdrojů energie.V
Komise neustále zdůrazňuje členským státům slabé 
stránky vnitrostátních správních systémů.
Reforma politiky soudržnosti na období 2014–2020 
poskytne monitorovacímu výboru příslušných 
operačních programů nezbytné stimuly pro schvá ‑
lení kritérií výběru a tím zajistí maximální dopad 
u tohoto druhu investice. Členské státy a regiony 
budou muset předem rozhodnout, jakých cílů chtějí 
s dostupnými zdroji dosáhnout, a přesně stanovit, 
jak budou měřit pokrok při plnění těchto cílů u jed ‑
notlivých prioritních os. Tak bude možné pravidelně 
sledovat a projednávat, jak jsou finanční prostředky 
používány.
Pro programové období 2014–2020 byly zavedeny 
požadavky na silnější intervenční logiku u všech 
priorit, včetně řady společných ukazatelů výstupu, 
jejichž použití je v relevantních případech povinné. 
V oblasti obnovitelných zdrojů energie obsahují 
nařízení o EFRR i nařízení o FS na období 2014–2020 
společný ukazatel týkající se „nové kapacity výroby 
energie z obnovitelných zdrojů“.
Pokud jde o připomínky týkající se aspektů nákla ‑
dové efektivnosti, Komise odkazuje na svoji odpo ‑
věď na bod IV.
VIII – doporučení 1
V rámci politiky soudržnosti není Komise zapo ‑
jena do výběru projektů, s výjimkou schvalování 
významných projektů.
Nový regulační rámec pro období 2014–2020 
nicméně od počátku zajišťuje obsahem přijatých 
programů a intervenční logikou, včetně ukazatelů 
výsledků a výstupů shrnutých v prioritních osách, že 
výběr projektů provedou členské státy v co největ ‑
ším souladu s doporučením Účetního dvora.
Komise na základě výkonnostního rámce stano ‑
veného pro jednotlivé operační programy bude 
moci také prostřednictvím milníků týkajících se 
pouze ukazatelů podpořit a posoudit výkonnost 
programů.
Odpovědi Komise 45
VIII – doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá a považuje jej ze 
své strany za realizované. Členské státy by měly 
brát v úvahu Pokyny Komise pro navrhování režimů 
podpory v oblasti obnovitelných zdrojů energie 
z listopadu 2013. Ke zvýšení nákladové efektivnosti 
režimů podpory v oblasti energie z obnovitelných 
zdrojů v členských státech přispějí rovněž připra ‑
vované pokyny pro podporu v oblasti energetiky 
a ochrany životního prostředí.
Úvod
07
Komise poznamenává, že odpovědnost za odstra ‑
ňování překážek typických pro konkrétní odvětví, 
které brání investicím do obnovitelných zdrojů 
energie, nesou členské státy.
Komise se těmito překážkami zabývala ve svých 
pravidelných zprávách a členským státům předložila 
různá doporučení. Režimy podpory nebyly vždy 
dobře koncipovány, což vedlo buď k nepříznivým 
podmínkám, nebo k nadměrné kompenzaci. Pokyny 
Komise pro navrhování režimů podpory v oblasti 
obnovitelných zdrojů energie vydané v listopadu 
2013, jakož i Pokyny pro mechanismy spolupráce 
zaměřené na využívání energie z obnovitelných 
zdrojů zdůrazňují zásady, které by měly být dodržo ‑
vány, aby se tato situace vyřešila4.
4  C(2013) 7243 final ze dne 5. 11. 2013, sdělení Komise „Vytvoření 
vnitřního trhu s elektřinou a optimální účinek veřejných 
zásahů“, průvodní pracovní dokumenty útvarů Komise SWD(2013) 
439 final „Pokyny Evropské komise pro navrhování režimů podpory 
v oblasti obnovitelných zdrojů energie“ a SWD(2013) 440 final 
„Pokyny pro mechanismy spolupráce zaměřené na využívání 
energie z obnovitelných zdrojů“.Nicméně politika soudržnosti je politika integro ‑
vaná a spojená s konkrétním místem a vyšší podíl 
energie z obnovitelných zdrojů je pouze jedním 
z jejích mnoha cílů. Výběr technologií, které nejsou 
nákladově nejefektivnější. mohou odůvodnit 
zejména jiné cíle politiky soudržnosti, jako je např. 
podpora inovací. Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, 
že výběrové řízení a kritéria výběru zajistí, aby ope ‑
race přispěly k dosažení konkrétních cílů a výsledků 
příslušné priority operačního programu, který může 
být zaměřen na více cílů než jen na výrobu energie 
z obnovitelných zdrojů.
Co se týče velkých projektů, v programovém období 
2014–2020 bude Komise i nadále vyžadovat prove ‑
dení analýzy nákladů a přínosů, včetně ekonomické 
a finanční analýzy. Jako součást analýzy nákladů 
a přínosů je požadována analýza možnosti, která 
mimo jiné zohlední ekonomické a finanční aspekty, 
jako jsou např. náklady na výstavbu, aby byla 
vybrána nejlepší možnost a současně maximalizo ‑
ván přínos projektu pro společnost.
Komise přijímá doporučení v druhé odrážce. 
Neustále připomíná členským státům, že je třeba 
zajistit stabilitu regulačního rámce, a rovněž trvale 
kritizuje časté a retroaktivní změny regulačních 
rámců v členských státech. Touto problematikou se 
zabývá sdělení Komise z listopadu 2013 o „vytvoření 
vnitřního trhu s elektřinou a optimálním účinku 
veřejných zásahů“ a pokyny Komise pro navrhování 
režimů podpory v oblasti obnovitelných zdrojů 
energie, jakož i pokyny pro mechanismy spolupráce 
zaměřené na využívání energie z obnovitelných 
zdrojů3.
3  C(2013) 7243 final ze dne 5. 11. 2013, sdělení Komise „Vytvoření 
vnitřního trhu s elektřinou a optimální účinek veřejných 
zásahů“, průvodní pracovní dokumenty útvarů Komise SWD(2013) 
439 final „Pokyny Evropské komise pro navrhování režimů podpory 
v oblasti obnovitelných zdrojů energie“ a SWD(2013) 440 final 
„Pokyny pro mechanismy spolupráce zaměřené na využívání 
energie z obnovitelných zdrojů“.
Odpovědi Komise 46
Připomínky
17
Komise sice uznává, že obtíže s integrací elektřiny 
z obnovitelných zdrojů do rozvodné sítě brání 
plnému využívání energie z obnovitelných zdrojů, 
ale tato skutečnost přímo nesouvisí s řízením pro ‑
jektů. Požadavek zlepšení přístupu elektřiny z obno ‑
vitelných zdrojů do sítí je právním požadavkem 
obsaženým ve směrnici o obnovitelných zdrojích 
energie.
18
Komise se skutečně domnívá, že pokrok dosažený 
členskými státy při odstraňování administrativních 
překážek v této oblasti je pomalý.
Pokud jde o odkaz na Spojené království, má 
Komise za to, že by formulace měla vzít v úvahu 
ústavní předpisy a proces decentralizace v tomto 
členském státě. Různé dokumenty týkající se ope ‑
račních programů a výbory zabývající se monito ‑
rováním programů jsou ve Spojeném království 
samostatné a nezávislé a harmonizace se dosa ‑
huje využíváním průřezových témat začleněných 
do všech programů v této zemi.
20 – první odrážka
Veřejný zadavatel uznal tyto problémy a právě zajiš ‑
tění transparentnosti a větší hospodářské soutěže 
bylo důvodem opětovného zahájení výběrového 
řízení.
20 – druhá odrážka
Co se týče projektů v oblasti větrné energie v Pol ‑
sku, nebyly žádné překážky (že by třeba v důsledku 
výběrového řízení byla vybrána nabídka jiného 
dodavatele), které by příjemci bránily požádat 
o změnu vydaných stavebních povolení a specifiko ‑
vat jiný model turbín.
Pokud jde o projekt týkající se solárního kolektoru 
v Polsku, byl rozsah zadávacích požadavků popsán 
řádně a v souladu s platnými právními předpisy.V zadávacích požadavcích bylo stanoveno, že se 
řízení týká daného typu solárního kolektoru nebo 
jiného typu se stejnými parametry. U dotyčného 
projektu rovněž proběhly dvě kontroly provedené 
vnitrostátními orgány, které nezpochybnily soulad 
tohoto projektu s předpisy o zadávání veřejných 
zakázek.
21
Pro programové období 2014–2020 byly zavedeny 
požadavky na silnější intervenční logiku u všech 
priorit, včetně řady společných ukazatelů výstupu, 
jejichž použití je v relevantních případech povinné. 
V oblasti obnovitelných zdrojů energie obsahují 
nařízení o EFRR i nařízení o FS na období 2014–2020 
společný ukazatel týkající se „nové kapacity výroby 
energie z obnovitelných zdrojů“. Hodnocení však 
bude vyžadováno vždy, aby se odlišil příspěvek 
operací spolufinancovaných fondy politiky sou ‑
držnosti ke změnám ve vzorech výroby a spo ‑
třeby obnovitelné energie od vlivu jiných vnějších 
faktorů.
23
Dokud není zařízení kompletní a plně v provozu, 
není znám skutečný výkon systému. Skutečná 
úroveň výroby energie se rok od roku liší v závislosti 
na několika parametrech (mj. povětrnostních pod ‑
mínek, spolehlivosti zařízení a obsazenosti budov). 
Skutečné údaje jsou hlášeny, jakmile je projekt zcela 
funkční.
24
Co se týče projektů v oblasti větrné energie v Pol ‑
sku, kdy podle tabulky 1 nedosáhly cílů 4 z 5 
projektů, Komise se domnívá, že výsledky se mají 
posuzovat po dobu plného provozu větrné farmy, 
což se u jednoho z projektů nestalo. Lepší územní 
plánování investic do obnovitelných zdrojů ener ‑
gie je žádoucí vzhledem ke specifickým podmín ‑
kám pro dotyčný druh energie z obnovitelných 
zdrojů v konkrétní lokalitě. Skutečnost, že projekty 
v oblasti energie z obnovitelných zdrojů někdy 
nedosahují svých plánovaných výrobních cílů nebo 
jich dosahují pouze částečně, potvrzuje vysoce rizi ‑
kový profil těchto investic, a proto i nutnost použít 
veřejné finance, aby projekty přinášely zisk, a tudíž 
i více využívaly soukromé financování.
Odpovědi Komise 47
Rámeček 5 – druhý odstavec
Komise navrhla polským orgánům a partnerství 
„Společná pomoc při podpoře projektů v evrop ‑
ských regionech (JASPERS)“, aby posoudily výsledky 
a finanční míru návratnosti projektů v oblasti větrné 
energie na základě realističtějších odhadů. Ukaza ‑
tele výsledků by pak lépe odrážely dobu provozu 
větrných elektráren.
Rámeček 5 – třetí odstavec
Ve Spojeném království dosáhly dvě z pěti kontro ‑
lovaných lokalit nižších výstupů, než se očekávalo, 
a to z důvodu nižší energetické poptávky oproti 
předpokladům. Cílem shromáždění údajů, které 
řídící orgán naplánoval na konec projektů, je shro ‑
máždit konkrétní údaje pro jednotlivá místa, které 
by měly dále objasnit, proč byla poptávka nižší, než 
se počítalo.
26
Komise uznává zásadu účinnosti a účelnosti, jak 
je definuje finanční nařízení EU. Nařízení uvádí, 
že zásada účinnosti se týká dosažení co nejlep ‑
šího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými 
výsledky a zásada účelnosti se týká dosažení kon ‑
krétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků. 
Komise se proto domnívá, že účinnost a účelnost 
by se neměla měřit pouze v megawattech energie 
z obnovitelných zdrojů za investované euro, ale také 
podle celkové úspěšnosti programu a projektů při 
dosahování požadovaných výsledků.
27
Aspekty týkající se nákladové efektivity lze defi ‑
novat ve výběrových kritériích konkrétních opat ‑
ření. Politika soudržnosti však má širší upotřebení 
a všechny operační programy financované z politiky 
soudržnosti musí splňovat cíle této politiky, která 
usiluje o posílení hospodářské, sociální a územní 
soudržnosti a o podporu celkového harmonického 
rozvoje stíráním rozdílů mezi úrovní rozvoje v jed ‑
notlivých regionech a podporou rozvoje v znevý ‑
hodněných regionech.Politika soudržnosti je politikou integrovanou 
a spojenou s konkrétním místem a zvýšení podílu 
energie z obnovitelných zdrojů je jedním z mnoha 
cílů jejích programů, což znamená, že projekty se 
mohou současně zaměřit na více cílů než jen na 
výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Pokud jde 
konkrétně o investice do energie z obnovitelných 
zdrojů, je Komise navíc toho názoru, že pojem 
nákladové efektivity lze definovat několika způ ‑
soby: jako velmi krátkodobé snížení nákladů nebo 
jako střednědobé až dlouhodobé snížení nákladů 
způsobené dynamickou účinností prostřednictvím 
inovací do celkové transformace energetického 
systému v souladu s cíli do roku 2020 a při přípravě 
na další období.
28
I když nařízení (ES) č. 1083/2006 nepožadovalo 
„posouzení potřeb“, Komise souhlasí s tím, že 
posouzení potřeb může být užitečné. Pro všechny 
operační programy v období 2007 až 2013 financo ‑
vané v rámci politiky soudržnosti platí obecný poža ‑
davek, aby obsahovaly „analýzu situace způsobilé 
oblasti nebo způsobilého odvětví z hlediska silných 
a slabých stránek a strategie zvolené v reakci na ně“.
V letech 2014–2020 budou v rámci prioritních os 
vybrány jedna nebo více investičních priorit podle 
specifických potřeb a situace v členských státech. 
Ve specifických cílech a odpovídajících ukazatelích 
výsledků bude poté vyjádřeno, čeho hodlají jednot ‑
livé prioritní osy dosáhnout – z hlediska jednak ana ‑
lýzy situace a jednak zjištěných politických potřeb.
29
Z pohledu celkového objemu dostupných finanč ‑
ních prostředků, potřeb a priorit stanovených 
jednotlivými členskými státy se v období 2007–2013 
relativní podíly přidělené na investice do energie 
z obnovitelných zdrojů v jednotlivých členských 
státech liší. Operační programy v rámci politiky 
soudržnosti na období 2007–2013 byly naplánovány 
a schváleny před přijetím cílů do roku 2020 v oblasti 
klimatu a energetiky a příslušných právních před ‑
pisů EU. To, jakým způsobem přispěly k cílům týkají ‑
cím se energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020, 
bylo posléze zohledněno, když členské státy ozná ‑
mily změny ve svých operačních programech.
Odpovědi Komise 48
36
Co se týče konkrétních projektů, jejich výběrem 
jsou pověřeny samy členské státy. Pokud jde 
o nákladovou efektivitu a širší cíle politiky soudrž ‑
nosti, Komise odkazuje na své odpovědi k bodům 
26 a 27.
37
Komise odkazuje na své odpovědi k bodům 26 a 27.
39
Souhlasí s tím, že je důležité vyvarovat se efektu 
mrtvé váhy. Co se týče míry spolufinancování, jsou 
příslušná ustanovení uvedena v článku 53 nařízení 
(ES) č. 1083/2006. To samo o sobě neznamená, že 
část investičních nákladů nese konečný příjemce 
veřejné podpory. V článku 55 téhož nařízení jsou 
i ustanovení o projektech vytvářejících příjmy. 
Ke splnění závazných cílů v oblasti energie z obno ‑
vitelných zdrojů musí členské státy podporovat 
investice do projektů v oblasti energie z obnovitel ‑
ných zdrojů, jež nemusí vzhledem k rizikovějšímu 
profilu těchto investic samy o sobě přinášet zisk. 
Míry spolufinancování projektů v oblasti energie 
z obnovitelných zdrojů financovaných prostřed ‑
nictvím státní podpory stanoví rozhodnutí o státní 
podpoře, přičemž v tomto případě se nepoužije 
metodika týkající se mezer ve financování ( funding 
gap ). Nicméně výpočet mezery ve financování 
(funding gap ) je stále podporován, neboť pomáhá 
stanovit výši (nebo intenzitu) podpory a v případě 
potřeby omezit státní podporu pod maximální 
povolenou hodnotu.
Pro posílení tržního přístupu v období 2014–2020 
vybízí Komise k využívání finančních nástrojů 
namísto grantů na podporu investic, u nichž se oče ‑
kává, že budou finančně životaschopné, ale které 
nemají zajištěno dostatečné financování z tržních 
zdrojů, a nařízení (EU) č. 1303/2013 takovéto využí ‑
vání stanoví. Podpora prostřednictvím finančních 
nástrojů v souladu s čl. 37 odst. 2 výše uvedeného 
nařízení vychází z předběžného posouzení, které 
mimo jiné prokázalo různá selhání trhu či neop ‑
timální investiční situace, a z odhadované míry 
a rozsahu potřeb v oblasti veřejných investic, včetně 
typů finančních nástrojů, které mají získat podporu.Je však důležité poznamenat, že většinu investic 
v této oblasti by měl poskytnout soukromý sektor. 
Členské státy a regiony musí zajistit, aby veřejné 
financování nenahrazovalo soukromé investice, 
nýbrž je doplňovalo a ovlivňovalo v souladu s pra ‑
vidly státní podpory. Financování z politiky soudrž ‑
nosti by mělo být využíváno na doplnění stávajících 
vnitrostátní programů podpory, aby byla zajištěna 
přidaná hodnota.
30
Od přijetí směrnice o energii z obnovitelných zdrojů 
v roce 2009 a zavedení právní povinnosti přijmout 
národní akční plány pro energii z obnovitelných 
zdrojů se od členských států ve skutečnosti poža ‑
dovalo, aby provedly řádné posouzení potřeb pro 
investice v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, 
a z této analýzy potřeb vycházely národní akční 
plány pro energii z obnovitelných zdrojů. Jedná se 
rovněž o důležitý a promyšlený základ pro investice 
související s energií z obnovitelných zdrojů v člen ‑
ských státech. Navíc skutečnost, že tyto plány byly 
přijaty transparentním způsobem a zpřístupněny 
veřejnosti, přispěla k lepšímu plánování a trans ‑
parentnosti, což poprvé umožnilo všem aktérům, 
včetně investorů a sousedních členských států, 
koordinovat tyto investice a zvýšit tak přidanou 
hodnotu a nákladovou efektivitu. Nicméně všechny 
operační programy v rámci politiky soudržnosti 
na období 2007–2013 byly projednány a schváleny 
ještě před národními akčními plány pro energii 
z obnovitelných zdrojů (červen 2010).
30 – čtvrtá odrážka
Hodnocení operačních programů v polovině období 
nebylo podle článku 48 nařízení (ES) č. 1083/2006 
povinné, pokud k němu nebyly zvláštní důvody.
Nicméně všechny projekty ve Walesu podléhají 
od roku 2014 hodnocení. V průběhu roku 2014 si 
nechá velšský řídící orgán vypracovat souhrnné 
hodnocení všech operací s cílem plně využít závěrů 
na úrovni jednotlivých programů, včetně závěrů 
týkajících se operací v oblasti energie.
32
Komise s tímto obecným stanoviskem souhlasí, 
ale konstatuje, že v plánování a provádění kontro ‑
lovaných projektů nebyly zjištěny žádné zásadní 
nedostatky.
Odpovědi Komise 49
Závěry a doporučení
Společná odpověď Komise k bodům 48 
a 52
Reforma politiky soudržnosti na období 2014–2020 
poskytne monitorovacímu výboru příslušných 
operačních programů nezbytné pobídky ke schvá ‑
lení kritérií výběru, která zajistí maximální účinek 
pro tento druh investic. Členské státy a regiony 
budou muset předem rozhodnout, jakých cílů chtějí 
s dostupnými zdroji dosáhnout, a přesně stanovit, 
jak budou měřit pokrok při plnění těchto cílů u jed ‑
notlivých prioritních os. Tak bude možné pravidelně 
sledovat, jak jsou finanční prostředky využívány, 
a vést o tom diskuse.
Pro období 2014–2020 stanoví nařízení (EU) 
č. 1303/2013, že výběrová řízení a kritéria výběru 
zajistí, aby operace přispěly k dosažení konkrét ‑
ních cílů a výsledků příslušné priority operačního 
programu, který se může zaměřit na více cílů než 
na výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Co se 
týče velkých projektů, Komise vyžaduje, aby členské 
státy / řídící orgány vypracovaly u jednotlivých 
velkých projektů analýzu nákladů a přínosů, včetně 
ekonomické a finanční analýzy, aby bylo možno 
prokázat, že projekt je potřebný z ekonomického 
hlediska (t.j. projekt bude výhodný pro společ ‑
nost) a že pro finanční životaschopnost projektu 
a v určitých případech vzhledem k rizikovějšímu 
profilu investic i pro ziskovost projektu je třeba, aby 
přispěly fondy politiky soudržnosti. Jako součást 
analýzy nákladů a přínosů je požadována analýza 
možnosti, která mimo jiné zohlední ekonomické 
a finanční aspekty, jako jsou např. udržení nákladů 
na výstavbu na co nejnižší hodnotě, aby byla 
vybrána nejlepší možnost a současně maximalizo ‑
ván přínos projektu pro společnost.
Komise odkazuje rovněž na své odpovědi k bodům 
25 až 26, 28 až 32, 36 až 37 a 39.Rámeček 7
Projekty větrných farem v Polsku obdržely mezi 
22 % a 70 % celkových způsobilých investičních 
nákladů v maximální výši 10 milionů eur. Je možno 
uvést, že míra spolufinancování EU u velkých 
projektů větrných farem, t.j. projektů hodnocených 
Komisí, činí 22–25 %.
42
Pokud jde o vnitrostátní mechanismy veřejného 
financování, je skutečně v souladu s článkem 9 
nařízení (ES) č. 1083/2006 vyžadováno, aby je dopl ‑
ňovalo financování v rámci politiky soudržnosti. 
Financování z EFRR doplňující stávající mechanismy 
financování má finanční přidanou hodnotu v tom 
smyslu, že mohlo být učiněno více, než by tomu 
bylo bez fondů politiky soudržnosti. Pokud jde 
o přidanou hodnotu, není třeba charakter politiky 
měnit.
44
Komise poukazuje na to, že přidaná hodnota při 
zlepšování administrativních kapacit patří mezi 
aspekty, které vyžadují určitý čas. Investice do ener ‑
gie z obnovitelných zdrojů jsou v politice soudrž ‑
nosti poměrně novou oblastí a bude nějakou dobu 
trvat, než se získají zkušenosti.
45
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 7.
46
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 29.
Odpovědi Komise 50
 — přínos podpory pro rozvoj trhů s energií z obno ‑
vitelných zdrojů v členských státech a v EU,
 — přínos fondů EU pro dosahování cílů v oblas ‑
ti obnovitelných zdrojů energie nákladově 
i energeticky účinným způsobem a zároveň při 
podpoře inovací a technického rozvoje (cíle 
integrované politiky EU zaměřené na oblast 
energetiky a změny klimatu).
Komise také odkazuje na své odpovědi k bodům 42, 
46 a 47.
Doporučení 1
V rámci soudržnosti není Komise zapojena 
do výběru projektů, s výjimkou schvalování 
významných projektů.
Nový regulační rámec pro období 2014–2020 
nicméně od počátku zajišťuje obsahem přijatých 
programů a intervenční logikou, včetně ukazatelů 
výsledků a výstupů shrnutých v prioritních osách, 
že výběr projektů provedou členské státy pokud 
možno v souladu s doporučením Účetního dvora.
Také na základě výkonnostního rámce stanoveného 
pro jednotlivé operační programy bude Komise 
moci prostřednictvím milníků vztahujících se pouze 
k ukazatelům podpořit a posoudit výkonnost 
programů. Pokud z posouzení výkonnosti vyplyne, 
že nějaká priorita nedosáhla příslušných milníků 
týkajících se pouze finančních ukazatelů a ukazatelů 
výstupu a stanovených klíčových prováděcích kroků 
a že členský stát nepřijal potřebné kroky k vyřešení 
problému, může Komise zcela nebo zčásti pozasta ‑
vit průběžné platby nebo nakonec uplatnit finanční 
opravy. Na tento program by neměla být vyčleněna 
výkonnostní rezerva.50
Komise neustále zdůrazňuje členským státům pod ‑
statu nedostatků vnitrostátních správních systémů. 
Jedná se i o právní požadavek uvedený v článku 13 
směrnice o obnovitelných zdrojích energie. Monito ‑
ruje a analyzuje jej Komise ve své zprávě o pokroku 
týkajícím se energie z obnovitelných zdrojů, kterou 
předkládá každé dva roky.
Komise také odkazuje na své odpovědi k bodům 17 
až 21.
51
Komise odkazuje na své odpovědi k bodům 23  
až 25.
53
Komise se domnívá, že investice v rámci politiky 
soudržnosti do energie z obnovitelných zdrojů byly 
provedeny v souladu s cíli a požadavky platného 
právního rámce. Své názory o evropské přidané 
hodnotě v politice soudržnosti vyjádřila Komise 
v červnu 2011 v pracovním dokumentu útvarů 
Komise „Přidaná hodnota rozpočtu EU“. Komise se 
domnívá, že při analýze přidané hodnoty fondů 
EU v této oblasti by bylo třeba vzít do úvahy tyto 
faktory:
 — přínos podporovaných technologií a projektů 
pro dosahování cílů EU v oblasti energie z obno ‑
vitelných zdrojů, včetně podpory technologic ‑
kého rozvoje a inovací, a přínos pro vytváření 
pracovních příležitostí a regionálním rozvoj, ze ‑
jména ve venkovských a izolovaných oblastech,
 — přínos podporovaných projektů pro dosahování 
cílů v oblasti energie z obnovitelných zdro ‑
jů a pokrok při provádění národních akčních 
plánů pro energii z obnovitelných zdrojů, 
včetně zohlednění příspěvku k podpoře využí ‑
vání energie z obnovitelných zdrojů v různých 
odvětvích (elektřina vyrobená z obnovitelných 
zdrojů, vytápění a chlazení využívající energii 
z obnovitelných zdrojů a využívání energie z ob ‑
novitelných zdrojů v dopravě),
Odpovědi Komise 51
Nicméně politika soudržnosti je politika integro ‑
vaná a spojená s konkrétním místem a vyšší podíl 
energie z obnovitelných zdrojů je pouze jedním 
z jejích mnoha cílů. Výběr technologií, které nejsou 
nákladově nejefektivnější, mohou zejména odů ‑
vodnit jiné cíle politiky soudržnosti, jako je např. 
podpora inovací. Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, 
že výběrové řízení a kritéria výběru zajistí, aby ope ‑
race přispěly k dosažení konkrétních cílů a výsledků 
příslušné priority operačního programu, který se 
může zaměřit na více cílů než na výrobu energie 
z obnovitelných zdrojů.
Co se týče velkých projektů, v programovém období 
2014–2020 bude Komise i nadále vyžadovat prove ‑
dení analýzy nákladů a přínosů, včetně ekonomické 
a finanční analýzy. Jako součást analýzy nákladů 
a přínosů je požadována analýza možnosti, která 
mimo jiné zohlední ekonomické a finanční aspekty, 
jako jsou např. náklady na výstavbu, aby byla 
vybrána nejlepší možnost a současně maximalizo ‑
ván přínos projektu pro společnost.
Doporučení 1 – druhá odrážka
Komise toto doporučení přijímá. Neustále připo ‑
míná členským státům, že je třeba zajistit stabilitu 
regulačního rámce, a rovněž trvale kritizuje časté 
a retroaktivní změny regulačních rámců v člen ‑
ských státech. Těmito otázkami se zabývá sdělení 
Komise z listopadu 2013 o „vytvoření vnitřního trhu 
s elektřinou a optimálním účinku veřejných zásahů“ 
a pokyny Komise pro navrhování režimů podpory 
v oblasti obnovitelných zdrojů energie, jakož 
i pokyny pro mechanismy spolupráce zaměřené na 
využívání energie z obnovitelných zdrojů5.
5  C(2013) 7243 final ze dne 5. 11. 2013, sdělení Komise „Vytvoření 
vnitřního trhu s elektřinou a optimální účinek veřejných 
zásahů“, průvodní pracovní dokumenty útvarů Komise SWD(2013) 
439 final „Pokyny Evropské komise pro navrhování režimů podpory 
v oblasti obnovitelných zdrojů energie“ a SWD(2013) 440 final 
„Pokyny pro mechanismy spolupráce zaměřené na využívání 
energie z obnovitelných zdrojů“.V rámci právního rámce 2014–2020 Komise rovněž 
posiluje předběžné podmínky pro fondy tak, aby 
bylo zajištěno, že budou zavedeny nezbytné pod ‑
mínky pro jejich účinné fungování.
Kromě toho Komise bude prostřednictvím své 
aktivní a trvalé spolupráce s členskými státy posky ‑
tovat poradenství řídícím orgánům, aby zahrnuly do 
výběrového řízení a kritérií výběru projektů obno ‑
vitelných zdrojů energie doporučení Evropského 
účetního dvora. V současné době se požaduje, aby 
byl příspěvek k očekávaným výsledkům prioritní osy 
zahrnut do kritérií výběru.
Doporučení 1 – první odrážka
Komise toto doporučení zčásti přijímá. Souhlasí 
s tím, že je důležité vyvarovat se efektu mrtvé 
váhy. Pro posílení tržního přístupu v období 
2014–2020 vybízí Komise v souladu s nařízením 
(EU) č. 1303/2013 k využívání finančních nástrojů 
namísto grantů na podporu investic, které jsou 
podle očekávání finančně životaschopné, ale které 
nemají zajištěno dostatečné financování z trž ‑
ních zdrojů. Podpora prostřednictvím finančních 
nástrojů v souladu s čl. 37 odst. 2 výše uvedeného 
nařízení vychází z předběžného posouzení, které 
mimo jiné prokázalo různá selhání trhu či neop ‑
timální investiční situace, a z odhadované míry 
a rozsahu potřeb v oblasti veřejných investic, včetně 
typů finančních nástrojů, které mají získat podporu.
Komise rovněž souhlasí s tím, že programy musí 
být založeny na patřičném posouzení potřeb. Za 
tímto účelem stanoví nařízení (EU) č. 1303/2013, 
že dohoda o partnerství na období 2014–2020 obsa ‑
huje analýzu rozdílů, potřeb rozvoje a růstového 
potenciálu. Výběr uskutečněný v jednotlivých ope ‑
račních programech musí být odpovídajícím způso ‑
bem odůvodněn. Požadavky vyplývající ze směrnice 
o obnovitelných zdrojích energie (například stra ‑
tegický přístup, posouzení potřeb a národní akční 
plány pro energii z obnovitelných zdrojů) rovněž 
zajistí optimální plánování investic v rámci politiky 
soudržnosti do obnovitelných zdrojů energie.
Odpovědi Komise 52
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá a považuje jej ze 
své strany za realizované. Členské státy by měly 
brát v úvahu Pokyny Komise pro navrhování režimů 
podpory v oblasti obnovitelných zdrojů energie 
z listopadu 2013. Ke zvýšení nákladové efektivnosti 
režimů podpory v oblasti energie z obnovitelných 
zdrojů v členských státech rovněž přispějí připra ‑
vované pokyny pro podporu v oblasti energetiky 
a ochrany životního prostředí.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑006‑CS ‑C ISSN 1831 ‑0788
Účetní dvůr posuzoval, nakolik projekty výroby 
energie z obnovitelných zdrojů 
spolufinancované z fondů politiky soudržnosti 
přispěly svými výsledky k dosažení příslušného 
cíle EU pro rok 2020. Dospěl k závěru, že i přes 
dosažení plánovaných výstupů se řada 
investičních projektů neřídila zásadou nákladové 
efektivity nebo neměla skutečnou přidanou 
hodnotu EU. Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby 
podporovala zásadu nákladové efektivity 
programů podpory spolufinancovaných EU, 
a členským státům pak, aby stanovily stabilní 
a předvídatelný regulatorní rámec pro oblast 
obnovitelných zdrojů energie. Členské státy 
by navíc měly uplatňovat minimální kritéria 
nákladové efektivity, přizpůsobená okolnostem 
projektů, a posílit přidanou hodnotu EU 
zlepšením provádění projektů i jejich 
monitorování a hodnocení.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR