ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

je znepokojen tím, že nebylo provedeno náležité posouzení různých aspektů dopadů návrhu, včetně jeho potenciálního územního dopadu, a považuje za nezbytné prozkoumat způsoby, jak by bylo možné nákladově co nejefektivněji zaručit podpůrnou úlohu agentury. Při tomto posouzení dopadů by měly být rovněž zohledněny finanční dopady za běžných i krizových situací a složité právní otázky, které by mohly vyvstat zejména v souvislosti s operacemi prováděnými mimo území EU;
Posouzení silniční sítě jako celku na základě rizik se ukázalo jako účinný a účelný nástroj k identifikaci úseků sítě, na které by se měly zaměřit podrobnější bezpečnostní inspekce, a k upřednostňování investic podle jejich potenciálu přinést zlepšení bezpečnosti v síti. Proto by se měla celá silniční síť, na kterou se vztahuje tato směrnice, systematicky posuzovat, aby se zvýšila bezpečnost silničního provozu v celé Unii.

Posouzení silniční sítě jako celku na základě rizik se ukázalo jako účinný a účelný nástroj k identifikaci úseků sítě, na které by se měly zaměřit podrobnější bezpečnostní inspekce, a k upřednostňování investic podle jejich potenciálu přinést zlepšení bezpečnosti v síti. Proto by se měla celá silniční síť, na kterou se vztahuje tato směrnice, systematicky posuzovat, aby se zvýšila bezpečnost silničního provozu v celé Unii. Jelikož by bezpečná silniční doprava měla být dostupná ve všech evropských sídlech a regionech, měla by být v metodice posuzování silniční sítě jako celku na základě rizik náležitě zohledněna víceúrovňová správa. Územním jednotkám na vyšší úrovni by měla být svěřena koordinační funkce v souvislosti se směrnicí o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury a zároveň by měly být synchronizovány funkce, jež zastávají státy a obce.
37.

Přístup do vesmíru je důležitý pro činnosti, jako je GNSS, Copernicus a Galileo. Evropa by měla mít autonomní a nezávislý přístup do vesmíru, aby byla zajištěna udržitelnost. Je nákladné a složité zahajovat činnosti spojené s vypouštěním do vesmíru, když existují velké vstupní překážky, což znamená, že by se měla zvážit podpora moderních, účinných a flexibilních zařízení infrastruktury vypouštění do vesmíru.
EFRR by měl pomoci odstranit hlavní regionální rozdíly v Unii a zmenšit rozdíly v úrovni rozvoje různých regionů a zaostalost nejvíce znevýhodněných regionů, včetně regionů, které čelí výzvám vyplývajícím ze závazků v oblasti snižování emisí uhlíku. Podpora EFRR v rámci cíle „Investice pro zaměstnanost a růst“ by proto měla být zaměřena na klíčové priority Unie v souladu s cíli politiky stanovenými v nařízení (EU) 2018/xxx [nové nařízení o společných ustanoveních]. Podpora z EFRR by měla být zaměřena na cíle politiky „inteligentnější Evropa díky podpoře inovativní a inteligentní ekonomické transformace“ a „zelenější, nízkouhlíková Evropa díky podpoře přechodu na čistou a spravedlivou energii, zelených a modrých investic, oběhového hospodářství, přizpůsobení se změnám klimatu a prevence a řízení rizik“. Tohoto tematického zaměření by mělo být dosaženo na vnitrostátní úrovni a zároveň by měla být umožněna flexibilita na úrovni jednotlivých programů a mezi třemi skupinami členských států vytvořenými podle jejich hrubého národního důchodu . Kromě toho by měla být podrobně stanovena metodika klasifikace členských států , která by zohledňovala zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů.

EFRR by měl pomoci odstranit hlavní regionální rozdíly v Unii a zmenšit rozdíly v úrovni rozvoje různých regionů a zaostalost nejvíce znevýhodněných regionů, včetně regionů, které čelí výzvám vyplývajícím ze závazků v oblasti snižování emisí uhlíku. Podpora EFRR v rámci cíle „Investice pro zaměstnanost a růst“ by proto měla být zaměřena na klíčové priority Unie v souladu s cíli politiky stanovenými v nařízení (EU) 2018/xxx [nové nařízení o společných ustanoveních]. Podpora z EFRR by měla být zaměřena na cíle politiky „inteligentnější Evropa díky podpoře inovativní a inteligentní ekonomické transformace“ a „zelenější, nízkouhlíková Evropa díky podpoře přechodu na čistou a spravedlivou energii, zelených a modrých investic, oběhového hospodářství, přizpůsobení se změnám klimatu a prevence a řízení rizik“. Tohoto tematického zaměření by mělo být dosaženo na regionální úrovni a zároveň by měla být umožněna flexibilita na úrovni jednotlivých programů a mezi třemi kategoriemi regionů vytvořenými podle regionálního hrubého domácího produktu . V zájmu usnadnění flexibility mezi regiony mohou členské státy na žádost dotčených regionů požádat, aby bylo tematické zaměření vypočteno pro soubor regionů. Kromě toho by měla být podrobně stanovena metodika klasifikace regionů , která by zohledňovala zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů.
(19)

Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Opatření by měla odrážet plánované potřeby místního nebo regionálního trhu práce. V případě potřeby by však měla být rovněž podporována mobilita propuštěných pracovníků s cílem přispět k nalezení nového zaměstnání jinde. Zvláštní důraz by měl být kladen na šíření dovedností potřebných v digitální éře. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by mělo být omezeno . Společnosti by mohly být vybízeny k účasti na vnitrostátním spolufinancování pro opatření podporovaná z EFG .
Jakýkoliv subjekt, který má zájem se zapojit do činnosti Evropského sboru solidarity, by měl po splnění příslušných podmínek obdržet značku kvality. Postup, který vede k udělení značky kvality, by měl být prováděcími orgány Evropského sboru solidarity vykonáván průběžně. Udělená značka kvality by měla být periodicky posuzována, a pokud by v kontextu provedených kontrol bylo zjištěno neplnění podmínek, jež vedly k jejímu udělení, mohla by být odebrána.

Jakýkoliv subjekt, který má zájem se zapojit do činnosti Evropského sboru solidarity, by měl po splnění příslušných podmínek obdržet značku kvality. K těmto podmínkám by mělo patřit posouzení míry vnímavosti takového subjektu vůči místním a regionálním potřebám, existence integrovaného přístupu a aktivní a přínosná spolupráce se všemi místními a regionálními orgány či jinými sdruženími nebo subjekty působícími v oblasti solidarity. Postup, který vede k udělení značky kvality, by měl být prováděcími orgány Evropského sboru solidarity vykonáván průběžně , a to v úzké spolupráci s národními agenturami a se zohledněním oblastí, v nichž se solidarita v jednotlivých členských státech rozvíjí nejvíce . Udělená značka kvality by měla být periodicky posuzována, a pokud by v kontextu provedených kontrol bylo zjištěno neplnění podmínek, jež vedly k jejímu udělení, mohla by být odebrána.
(6) Složka nadnárodní spolupráce a námořní spolupráce by měla být zaměřena na posílení spolupráce prostřednictvím opatření přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji v souvislosti s prioritami politiky soudržnosti Unie a měla by rovněž zahrnovat námořní přeshraniční spolupráci . Nadnárodní spolupráce by se měla vztahovat na větší území na pevnině Unie, zatímco námořní spolupráce by měla pokrývat území kolem přímořských oblastí a zahrnovat přeshraniční spolupráci na námořních hranicích v programovém období 2014–2020 . Měla by být dána maximální flexibilita, která by umožnila pokračovat v provádění předchozí námořní přeshraniční spolupráce na základě širšího rámce pro námořní spolupráci, zejména vymezením rozsahu příslušného území, specifických cílů této spolupráce, požadavků na partnerství v rámci projektu a zřízením podprogramů a zvláštních řídicích výborů.

(6) Nadnárodní spolupráce a námořní spolupráce musí být zaměřeny na posílení spolupráce prostřednictvím opatření přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji v souvislosti s prioritami politiky soudržnosti Unie. Nadnárodní spolupráce by se měla vztahovat na větší území na pevnině Unie, zatímco námořní spolupráce by měla pokrývat území kolem přímořských oblastí. Měla by být dána maximální flexibilita, která by umožnila pokračovat v provádění námořní přeshraniční spolupráce plánované na programové období 2014–2020 na základě širšího rámce pro námořní spolupráci, zejména vymezením rozsahu příslušného území, specifických cílů této spolupráce, požadavků na partnerství v rámci projektu a zřízením podprogramů a zvláštních řídicích výborů.
Je nezbytné posílit spolupráci v oblasti migrace s partnerskými zeměmi a využít výhod řádně řízené legální migrace a účinně řešit nelegální migraci. Taková spolupráce by měla přispět k zajištění přístupu k mezinárodní ochraně, řešení základních příčin nelegální migrace, posílení správy hranic a k úsilí v boji proti nelegální migraci, obchodování s lidmi a převaděčství migrantů a případně k činnostem v oblasti navracení, zpětného přebírání a opětovného začlenění, a to na základě vzájemné odpovědnosti a plného dodržování humanitárních závazků a závazků v oblasti lidských práv. Účinná spolupráce třetích zemí s Unií v této oblasti by tedy měla být nedílnou součástí obecných zásad tohoto nařízení. Zvýšení soudržnosti mezi migrační politikou a politikami rozvojové spolupráce je důležité k zajištění toho, aby rozvojová pomoc pomáhala partnerským zemím řídit migraci efektivněji. Toto nařízení by mělo přispívat ke koordinovanějšímu, komplexnějšímu a strukturovanějšímu přístupu, maximalizovat synergie a uplatňovat potřebné aktivační prvky.

Je nezbytné posílit spolupráci v oblasti migrace s partnerskými zeměmi v úzké součinnosti s jejich místními a regionálními orgány a využít výhod řádně řízené legální migrace a účinně řešit nelegální migraci. Taková spolupráce by měla přispět k zajištění přístupu k mezinárodní ochraně, řešení základních příčin nelegální migrace , zejména pokud se jedná o zranitelné osoby, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu , posílení správy hranic a k úsilí v boji proti nelegální migraci, obchodování s lidmi a převaděčství migrantů a případně k činnostem v oblasti navracení, zpětného přebírání a opětovného začlenění, a to na základě vzájemné odpovědnosti a plného dodržování humanitárních závazků a závazků v oblasti lidských práv , mj. s ohledem na možné přijetí globálního paktu OSN o migraci . Účinná spolupráce třetích zemí s Unií v této oblasti by tedy měla být nedílnou součástí obecných zásad tohoto nařízení. Zvýšení soudržnosti mezi migrační politikou a politikami rozvojové spolupráce je důležité k zajištění toho, aby rozvojová pomoc pomáhala partnerským zemím řídit migraci efektivněji. Toto nařízení by mělo přispívat ke koordinovanějšímu, komplexnějšímu a strukturovanějšímu přístupu na základě místních potřeb a místní situace , maximalizovat synergie a uplatňovat potřebné aktivační prvky.
Pokud jde o víceleté sledování výkonnosti, Komise by měla mít rovněž pravomoc pozastavit platby. V případě opožděného nebo nedostatečného pokroku při plnění cílů dle ustanovení národního strategického plánu SZP by tak měla mít Komise možnost požádat členský stát o přijetí nezbytných nápravných kroků v souladu s akčním plánem, který bude vypracován ve spolupráci s Komisí a který bude obsahovat jasné ukazatele pokroku, a to formou prováděcího aktu. Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán nebo pokud je akční plán prokazatelně k nápravě situace nedostatečný, Komise by měla mít právo pozastavit měsíční nebo průběžné platby, a to formou prováděcího aktu.

Pokud jde o víceleté sledování výkonnosti, Komise by měla mít rovněž pravomoc pozastavit platby. V případě opožděného nebo nedostatečného pokroku při plnění společných evropských cílů dle ustanovení národního strategického plánu SZP by tak měla mít Komise možnost požádat členský stát o přijetí nezbytných nápravných kroků v souladu s akčním plánem, který bude vypracován ve spolupráci s Komisí a který bude obsahovat jasné ukazatele pokroku, a to formou prováděcího aktu. Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán nebo pokud je akční plán prokazatelně k nápravě situace nedostatečný, Komise by měla mít právo pozastavit měsíční nebo průběžné platby, a to formou prováděcího aktu.
Pro účely řádného finančního řízení by se měla stanovit zvláštní pravidla pro rozpočtové závazky, platby, pozastavení, zrušení a vymáhání finančních prostředků. Platby by měly být založeny na pozitivním hodnocení plnění reformních závazků členských států ze strany Komise. Pokud členský stát uspokojivě neplní reformní závazky, mělo by být možné finanční příspěvek pozastavit a zrušit. Aby se zajistil udržitelný účinek reforem po jejich provedení, mělo by se stanovit přiměřené období určující trvání reforem po vyplacení finančního příspěvku. Za přiměřené minimální období, které by se mělo použít, by se mělo považovat pět let. Měla by se stanovit náležitá námitková řízení, aby rozhodnutí Komise týkající se pozastavení, zrušení a vymáhání vyplacených částek respektovalo právo členských států na předložení připomínek.

Pro účely řádného finančního řízení by se měla stanovit zvláštní pravidla pro rozpočtové závazky, platby, pozastavení, zrušení a vymáhání finančních prostředků. Platby by měly probíhat formou ročních splátek a měly by být založeny na pozitivním hodnocení pokroku při plnění reformních závazků členských států ze strany Komise. Pokud členský stát uspokojivě neplní reformní závazky, mělo by být možné finanční příspěvek pozastavit a zrušit. Aby se zajistil udržitelný účinek reforem po jejich provedení, mělo by se stanovit přiměřené období určující trvání reforem po vyplacení finančního příspěvku. Za přiměřené minimální období, které by se mělo použít, by se mělo považovat pět let. Měla by se stanovit náležitá námitková řízení, aby rozhodnutí Komise týkající se pozastavení, zrušení a vymáhání vyplacených částek respektovalo právo členských států na předložení připomínek.
11.

má za to, že obecný právní předpis EU by neměl pojem opětovné využívání odpadních vod zužovat jen na jejich aplikaci v zemědělství. Jsme si však vědomi, že rozšíření na oblasti jako využití v průmyslu či energetice by znamenalo kompletně změnit celou strukturu textu;
Aby bylo možné splnit cíle programu a usnadnit občanům a podnikům život, je zapotřebí zavést vysoce kvalitní veřejné služby zaměřené na uživatele. To znamená, že orgány veřejné správy budou muset začít pracovat novým způsobem, odstranit izolaci mezi různými částmi své administrativy a zapojit do společného vytváření těchto veřejných služeb občany a podniky. Soustavný a stabilní nárůst přeshraničních činností na vnitřním trhu navíc vyžaduje poskytování aktuálních informací o právech podniků a občanů, ale také informací vysvětlujících správní náležitosti. Zásadního významu nabývá rovněž poskytování právního poradenství a pomoc při řešení problémů, k nimž dochází na přeshraniční úrovni. Mimoto je nezbytné zajistit jednoduché a účinné propojení vnitrostátních správ, jakož i vyhodnotit fungování vnitřního trhu v praxi. Program by proto měl podporovat stávající nástroje pro správu vnitřního trhu: portál Vaše Evropa, který by měl být páteří chystané jednotné digitální brány, Vaše Evropa – Poradenství, SOLVIT, systém pro výměnu informací o vnitřním trhu a srovnávací přehled výsledků v oblasti vnitřního trhu v zájmu zlepšování každodenního života občanů a schopnosti podniků obchodovat přes hranice.

Aby bylo možné splnit cíle programu a usnadnit občanům a podnikům život, je zapotřebí zavést vysoce kvalitní veřejné služby zaměřené na uživatele. To znamená, že orgány veřejné správy budou muset začít pracovat novým způsobem, odstranit izolaci mezi různými částmi své administrativy a zapojit do společného vytváření těchto veřejných služeb občany a podniky. Soustavný a stabilní nárůst přeshraničních činností na vnitřním trhu navíc vyžaduje poskytování aktuálních informací o právech podniků a občanů, ale také informací vysvětlujících správní náležitosti. Zásadního významu nabývá rovněž poskytování právního poradenství a pomoc při řešení problémů, k nimž dochází na přeshraniční úrovni. Mimoto je nezbytné zajistit jednoduché a účinné propojení vnitrostátních správ, jakož i vyhodnotit fungování vnitřního trhu v praxi. Program by proto měl podporovat stávající nástroje pro správu vnitřního trhu: portál Vaše Evropa, který by měl být páteří chystané jednotné digitální brány, Vaše Evropa – Poradenství, SOLVIT, systém pro výměnu informací o vnitřním trhu a srovnávací přehled výsledků v oblasti vnitřního trhu v zájmu zlepšování každodenního života občanů a schopnosti podniků obchodovat přes hranice. Aby bylo možné zajistit plné využití těchto nástrojů pro správu, je třeba také vyvíjet úsilí o zvýšení povědomí o nich – zejména o portálu Vaše Evropa – mezi místními a regionálními orgány a dalšími organizacemi, které v praxi podporují občany a podniky.
(28) Členské státy a Komise by měly zajistit, aby ESF+ přispíval k prosazování rovnosti mezi muži a ženami v souladu s článkem 8 SFEU, za účelem podpory rovného zacházení a rovných příležitostí pro muže a ženy ve všech oblastech včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a profesního postupu. Rovněž by měly zajistit, aby ESF+ v souladu s článkem 10 SFEU podporoval rovné příležitosti pro všechny bez diskriminace, prosazoval začleňování osob se zdravotním postižením do společnosti na rovnoprávném základě s ostatními a přispíval k provádění Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením. Tyto zásady by měly být zohledněny ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení programů včasným a konzistentním způsobem, přičemž bude zajištěno přijetí konkrétních opatření na podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí. ESF+ by měl podporovat přechod od rezidenční/ústavní péče do péče poskytované na úrovni rodin a komunit, zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícenásobnou diskriminací. ESF+ by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení. Nařízení (EU) č. [budoucí nařízení o společných ustanoveních] stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o složku ESF+ v rámci sdíleného řízení.

(28) Řídicí orgány členských států na místní a regionální úrovni a Komise by měly zajistit, aby ESF+ přispíval k prosazování rovnosti mezi muži a ženami v souladu s článkem 8 SFEU, za účelem podpory rovného zacházení a rovných příležitostí pro muže a ženy ve všech oblastech včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a profesního postupu. Rovněž by měly zajistit, aby ESF+ v souladu s článkem 10 SFEU podporoval rovné příležitosti pro všechny bez diskriminace, prosazoval začleňování osob se zdravotním postižením do společnosti na rovnoprávném základě s ostatními a přispíval k provádění Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením. Tyto zásady by měly být zohledněny ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení programů včasným a konzistentním způsobem, přičemž bude zajištěno přijetí konkrétních opatření na podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí. ESF+ by měl podporovat přechod od rezidenční/ústavní péče do péče poskytované na úrovni rodin a komunit, zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícenásobnou diskriminací. ESF+ by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení. Nařízení (EU) č. [budoucí nařízení o společných ustanoveních] stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o složku ESF+ v rámci sdíleného řízení.
34.

upozorňuje na to, že výdaje členských států na zdravotní péči v jiných členských státech EU nesouvisí pouze s úhradou nákladů. S léčbou jsou spojeny také administrativní náklady a náklady na výměnu informací, tedy peníze, které by jinak mohly být použity na zlepšení péče poskytované v rámci vlastních systémů jednotlivých členských států. Při provádění směrnice by proto příslušné zdravotnické orgány měly dbát na to, aby onen nepatrný zlomek pacientů, který se chce léčit v jiném členském státě EU, nebyl nepřiměřenou finanční zátěží pro systémy zdravotní péče jednotlivých členských států;
Vzhledem k neexistenci obecného požadavku, aby poskytovatelé zprostředkovatelských služeb zajistili fyzickou přítomnost na území jednoho z členských států, je nutné zabezpečit jasnost ohledně toho, do jurisdikce kterého členského státu tito poskytovatelé spadají pro účely prosazování pravidel stanovených v kapitolách III a IV ze strany příslušných vnitrostátních orgánů. Poskytovatel by měl spadat do jurisdikce členského státu, v němž se nachází jeho hlavní provozovna, tj. kde má své ústředí nebo sídlo, ve kterém vykonává hlavní finanční funkce a provozní řízení. Co se týká poskytovatelů, kteří nemají provozovnu v Unii, nabízejí však v Unii své služby, a spadají tudíž do oblasti působnosti tohoto nařízení, měl by být příslušný členský stát, v němž tito poskytovatelé ustanovili svého právního zástupce, a to vzhledem k funkci právních zástupců podle tohoto nařízení. V zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení by však všechny členské státy měly být příslušné s ohledem na poskytovatele, kteří neustanovili právní zástupce, je-li dodržena zásada ne bis in idem. Za tímto účelem by každý členský stát, který s ohledem na tyto poskytovatele vykonává příslušnost, měl bez zbytečné prodlevy informovat všechny ostatní členské státy o opatřeních, která při výkonu této příslušnosti přijal.

Vzhledem k neexistenci obecného požadavku, aby poskytovatelé zprostředkovatelských služeb zajistili fyzickou přítomnost na území jednoho z členských států, je nutné zabezpečit jasnost ohledně toho, do jurisdikce kterého členského státu tito poskytovatelé spadají pro účely prosazování pravidel stanovených v kapitolách III a IV ze strany příslušných vnitrostátních orgánů. Poskytovatel by měl spadat do jurisdikce členského státu, v němž se nachází jeho hlavní provozovna, tj. kde má své ústředí nebo sídlo, ve kterém vykonává hlavní finanční funkce a provozní řízení. Co se týká poskytovatelů, kteří nemají provozovnu v Unii, nabízejí však v Unii své služby, a spadají tudíž do oblasti působnosti tohoto nařízení, měl by být příslušný členský stát, v němž tito poskytovatelé ustanovili svého právního zástupce, a to vzhledem k funkci právních zástupců podle tohoto nařízení. V zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení by však všechny členské státy měly být příslušné s ohledem na poskytovatele, kteří neustanovili právní zástupce, je-li dodržena zásada ne bis in idem. Za tímto účelem by každý členský stát, který s ohledem na tyto poskytovatele vykonává příslušnost, měl bez zbytečné prodlevy informovat všechny ostatní členské státy a případně místní a regionální orgány o opatřeních, která při výkonu této příslušnosti přijal.
49.

žádá Komisi, aby byl horizont pro provádění akčního plánu pro sociální ekonomiku alespoň pět let a aby plán obsahoval mechanismy hodnocení ex ante a rovněž roční mechanismy hodnocení a mechanismy hodnocení ex post a rovněž možnost obnovení plánu poté, co skončí jeho provádění;
23.

poukazuje na to, že nedostatek léčivých přípravků představuje ve zdravotnictví dlouhodobý problém. Ještě více se to projevilo během pandemie COVID-19. VR proto požaduje, aby byly důkladně prozkoumány příčiny nedostatku léčivých přípravků, a podporuje Komisi v jejím záměru revidovat farmaceutické právní předpisy s cílem zvýšit bezpečnost dodávek. Jelikož návrhy předložené ve farmaceutické strategii nejsou příliš konkrétní, očekává návrhy udržitelných opatření, která by zajistila strategickou autonomii EU, díky čemuž by byly zabezpečeny dodávky léčivých přípravků jak za normálních okolností, tak v krizových situacích;
Zpráva případně obsahuje prvky meziregionální připravenosti a reakce v souladu s unijními a vnitrostátními plány, zahrnující zejména stávající kapacity, zdroje a koordinační mechanismy napříč sousedními regiony.

Zpráva případně obsahuje prvky meziregionální a přeshraniční připravenosti a reakce v souladu s unijními a vnitrostátními plány, zahrnující zejména stávající kapacity, zdroje a koordinační mechanismy napříč sousedními regiony. Regionální a místní orgány by měly být zapojeny do vypracovávání zpráv v otázkách spadajících do jejich působnosti, zejména těch, jež jsou uvedeny výše pod písmenem c).