CS Úřední věstník Evropské unie C 222/20

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2018/C 222/13)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„CIDRE DE BRETAGNE“/„CIDRE BRETON“

č. EU: PGI-FR-02216 – 4.1.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Název: Organisme de défense et de gestion des cidres sous indication géographique protégée (Organizace pro ochranu a správu cidrů s chráněným zeměpisným označením) Adresa: 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANCE Tel. +33 45222432 Fax +33 45222485 E-mail: contact@odgcidresigp.com

Jedná se o sdružení, které se řídí zákonem ze dne 1. července 1901. Je tvořeno pěstiteli a zpracovateli jablek k výrobě cidru, a proto je oprávněno požadovat změny specifikace produktu.

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

— ☐ Název produktu — ☐ Popis produktu — ☒ Zeměpisná oblast — ☒ Důkaz původu — ☒ Metoda produkce — ☒ Souvislost — ☐ Označování — ☒ Ostatní: aktualizace kontaktních údajů, příčinná souvislost, kontrolní subjekt, vnitrostátní požadavky a přílohy

4. Druh změny (změn)

— ☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 — ☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5. Změna (změny)

5.1. Popis produktu

— Odstavec „Produkt ‚Cidre de Bretagne‘ vzniká kvašením moštů vyrobených z čerstvého ‚ovoce k výrobě cidru‘ vyrobeného a zpracovaného v Bretani“ se nahrazuje tímto: „Produkt ‚Cidre de Bretagne‘/‚Cidre breton‘ je šumivé jablečné víno (cidre), které vzniká kvašením moštů získaných z čerstvých jablek určených k výrobě cidru vypěstovaných a zpracovaných v zeměpisné oblasti vymezené touto specifikací produktu.“ Tato definice upřesňuje, že cidre je šumivý nápoj, který se vyrábí pouze z jablek určených k výrobě cidru. „Cidre de Bretagne“ se vzhledem k charakteru sadů v dané zeměpisné oblasti vždy vyráběl výlučně z jablek k výrobě cidru. V platné specifikaci produktu je toto omezení zmíněno v odstavci, který se týká surovin. Toto upřesnění, které odstraňuje nejednoznačnost týkající se přítomnosti jiného ovoce, se uvádí již v popisu produktu.

— Pokud jde o používanou surovinu, v příloze platné specifikace produktu je uveden seznam doporučených odrůd jablek. Tento seznam, na kterém se nachází přibližně stovka druhů, není restriktivní a vzhledem k vývoji odrůd jablek již není aktuální. Všechny odrůdy na seznamu však odpovídají definici jablek k výrobě cidru. Tento orientační seznam odrůd se proto nahrazuje definicí jablek k výrobě cidru, která zní: ‚‚Jablky k výrobě cidru‘ se rozumí jablka používaná k výrobě cidru, ze kterých se vyrábí ovocná šťáva s obsahem tříslovin (polyfenolů) odpovídajícím nejméně 0,6 g/l všech kyselin tříslových (nativních a/nebo oxidovaných).‘ Vzhledem ke skutečnosti, že produkt „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se vždy vyráběl z jablek určených k výrobě cidru, která mají tyto vlastnosti, není příčinná souvislost dotčena.

— Odstavce týkající se vzhledu produktu („zejména v šampaňských láhvích, v litrových láhvích nebo v láhvích o objemu jednoho a půl litru, v malých baleních (0,375 l, 0,33 l, 0,25 l) a v sudech určených ke stáčení“, „láhve jsou uzavřeny zátkou ve tvaru hříbku, šroubovací zátkou nebo kapslí“) se zrušují. Uvedené obaly jsou pouze indikativní, jedná se o nejčastěji používané obaly, povoleny jsou však jakékoli obaly.

— Odstavec týkající se odrůdové struktury bretaňských sadů („50 % pěstovaných odrůd představují hořkosladké a hořké odrůdy a 24 % nakyslé nebo kyselé odrůdy. Odrůdy, které se v Bretani pěstují nejčastěji, jsou Frequin Rouge, Kermerrien, Marie Ménard, Jeanne Renard“) se nahrazuje následujícím odstavcem: „Pestrá odrůdová struktura sadů umožňuje nacházet vyvážené poměry mezi různými typy odrůd v rámci zeměpisné oblasti. Vzhledem k tomu, že o něco méně než polovinu plochy sadů tvoří hořké a hořkosladké odrůdy, třetinu nakyslé a kyselé odrůdy a zbytek sladké odrůdy, mohou výrobci cidru s jablky pracovat a hledat nejvhodnější kombinace.“ Procentuální zastoupení pěstovaných čeledí jablek a seznam nejčastějších odrůd se zrušují, protože se jedná o údaje, které se mohou měnit. Přestože uvedené poměry v zásadě nejsou zpochybňovány, tyto údaje zachycují stav bretaňských sadů v době, kdy je využívaly subjekty seskupení, které stálo u zrodu CHZO.

— Odstavec týkající se povahy a vlastností přísad (pitná voda, cukr, přídatné látky, konzervanty, sladidla, CO2) se zrušuje, s výjimkou věty týkající se karamelu, která se přesunuje do části „Popis metody získávání produktu“. Tato věta zní: „Jediným povoleným barvivem je karamel.“ Zrušení těchto prvků představuje úpravu, jejímž cílem je odstranit ze specifikace produktu ustanovení, která jsou uvedena v obecných vnitrostátních a unijních předpisech.

— Věta „‚Cidre de Bretagne‘ je čirý nebo zakalený nápoj s přítomností jemné pěny a bublinek.“ se nahrazuje tímto: „Produkt ‚Cidre de Bretagne‘ nebo ‚Cidre breton‘ je čirý nebo zakalený nápoj, který vzniká kvašením moštů získaných lisováním dužniny jablek k výrobě cidru s případným přidáním vody. Má jemné bublinky a mírně pění.“ Tato formulace obsahuje některé informace již uvedené ve specifikaci produktu (kvašení moštů, možnost přidání vody) a přináší upřesnění týkající se bublinek a pěny. Organoleptické charakteristiky cidru nijak nemění.

— Doplňuje se, že „Množství určená k průmyslovému použití a k výrobě směsných produktů mohou být prodávána bez podmínky perlivosti.“ Cidre může být určen k průmyslovému použití, například k výrobě octa nebo k výrobě směsných produktů, jako jsou šťávy. Přestože toto použití není výslovně uvedeno v platné specifikaci produktu, nešumivý produkt „Cidre de Bretagne“ se dlouhodobě stabilně používá. Jeho zahrnutí do specifikace produktu představuje uznání této praxe, které usnadní kontrolu výroby.

— Maximální obsahy železa (10 mg/l), ethanalu (100 mg/l pro „cidre bouché“ a 120 mg/l pro ostatní cidry) a maximální celkový obsah oxidu siřičitého (150 mg/l pro „cidre bouché“ a 175 mg/l pro ostatní cidry“ se zrušují. Toto zrušení je odůvodněno tím, že tyto hodnoty jsou uvedeny v obecných předpisech.

— Věta „Dobře zahání žízeň a často má velmi specifickou hořkou příchuť“ se nahrazuje větou „‚Cidre de Bretagne‘ je proslulý vyvážeností hořké, kyselé a sladké chuti.“ Účelem této změny je odstranit prvky, které jsou subjektivní („dobře zahání žízeň“) nebo nepřesné („často“). Upravená věta zdůrazňuje know-how výrobce a nezpochybňuje skutečnost, že „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ má hořkou příchuť.

— Definice a vlastnosti jednotlivých druhů cidru („cidre bouché“, sladký, suchý a polosuchý cidre) se odstraňují, protože jsou uvedeny v obecných předpisech týkajících se cidru.

5.2. Zeměpisná oblast

— Odstavec „‚Cidre de Bretagne‘ (cidre a koncentrovaný mošt) se vyrábí výlučně v Bretani“ se nahrazuje tímto: „Sklizeň jablek k výrobě cidru a výroba produktu ‚Cidre de Bretagne‘, s výjimkou balení, probíhají v zeměpisné oblasti, kterou tvoří níže uvedené obce. Tato zeměpisná oblast se rozkládá na Armorickém masivu a zahrnuje departementy správní oblasti Bretaň doplněné o části departementů Mayenne, Loire-Atlantique a Maine-et-Loire.“ Zeměpisná oblast produktu „Cidre de Bretagne“ se rozšiřuje o řadu obcí produkujících jablka k výrobě cidru, které podle platné specifikace produktu do 31. prosince 2015 využívaly možnosti zásobovat hospodářské subjekty v této zeměpisné oblasti jablky k výrobě cidru. Do konce roku 2015 na základě výjimky existovala oblast doplňkového zásobování čítající 606 obcí nacházejících se v částech departementů Maine-et-Loire, Mayenne a Sarthe. Změněná specifikace produktu zahrnuje do zeměpisné oblasti produktu 120 z těchto obcí, které se nacházejí ve východní části departementu Mayenne. Tyto obce představují plochu 2 342,6 km2, tj. 6,55 % rozlohy oblasti vymezené v platné specifikaci produktu. Rozšíření pěstování jablek k výrobě cidru mimo administrativní hranice regionu Bretaň z historického hlediska vyplývá z vývoje výroby produktu „Cidre de Bretagne“. Výrazné zvýšení spotřeby cidru v tomto regionu, ke kterému došlo na počátku 20. století, vytvořilo vysokou poptávku po jablkách k výrobě cidru, kterou nebylo možné pokrýt lokálně. Proto průmyslové závody a profesní subjekty začaly toto rozšíření výroby velmi brzy podporovat. Po obnově sadů plodících jablka určená k výrobě cidru se východní část departementu Mayenne stala součástí oblasti výroby produktu „Cidre de Bretagne“. Tato oblast tvoří soudržný celek se zbytkem oblasti výroby cidru, je součástí stejného geologického celku (Armorický masiv), sídlí zde pěstitelé, kteří stabilně dodávají plody určené k výrobě produktu s CHZO „Cidre de Bretagne“ již od jeho uznání, a místní sady mají obdobný odrůdový profil jako sady v ostatních částech zeměpisné oblasti produktu. Po uznání CHZO „Cidre de Bretagne“ došlo k dalšímu posílení pozice východní části departementu Mayenne díky výsadbě nových sadů a uzavření nových smluv zajišťujících zásobování zpracovatelů. Pokud jde o produkci jablek k výrobě cidru, podle údajů všeobecného zemědělského sčítání z roku 2010 působí 1 071 pěstitelů na ploše sadů o 2 910 ha ve stávající zeměpisné oblasti a 63 výrobců na ploše sadů o 138 ha v oblasti požadovaného rozšíření (4,74 % dodatečné plochy, což odpovídá odhadované produkci ve výši zhruba 3 000 tun ročně). V departementu Mayenne působí podle francouzského mezioborového sdružení pro cidre Union Nationale Interprofessionnelle Cidricole 16 výrobců cidru. Většinou se jedná o menší výrobce farmářského typu; pouze 2 z nich, kteří navíc působí v západní části departementu Mayenne, produkují více než 300 hl cidru ročně. Výrobci z východní části departementu Mayenne mají dlouhou historii smluvního partnerství s bretaňskými výrobci cidru: například společnost Loïc Raison se zde zásobuje již od roku 1923. Jablka sklizená ve východní části departementu Mayenne se odedávna podílela na pověsti produktu v celé jeho zeměpisné oblasti. Je třeba zdůraznit, že své kořeny zde má i významný výrobce cidru, společnost VOCLER. Ta působila ve městě Mayenne, na západním břehu stejnojmenné řeky, která jím protéká. Tato společnost zpracovávala podstatnou část místních jablek, včetně ovoce pocházejícího z východní části departementu Mayenne, a byla součástí zeměpisné oblasti produktu „Cidre de Bretagne“. Poté, co v roce 2008 ukončila svou činnost, se pěstitelé jablek, kteří ji zásobovali, logicky ocitli v oblasti zásobování jiných výrobců cidru ze zeměpisné oblasti produktu „Cidre de Bretagne“. Požadovaná oblast rozšíření se tedy sice netěší zvláštní pověsti, nicméně působí zde pěstitelé ovoce, jejichž osud je spjat s historickými výrobci produktu „Cidre de Bretagne“. Proto je nedílnou součástí pověsti CHZO „Cidre de Bretagne“. Východní části departementů Maine-et-Loire a Sarthe, které jsou rovněž součástí doplňkové oblasti zásobování, na niž se vztahuje výjimka uvedená v platné specifikaci produktu, představují jiný případ; jsou zde jiné přírodní podmínky (podnební a geologické), místní sady se vyznačují jiným odrůdovým profilem, zejména vyšším zastoupením odrůd s dvojím účelem (k výrobě cidru i k výrobě šťávy) a kratší historií smluvních vztahů. Proto tato oblast do zeměpisné oblasti produktu nebyla zahrnuta.

— V platné specifikaci produktu je zeměpisná oblast vymezena departementy a kantony. Kantony se nahrazují seznamem obcí, které je tvoří, protože u těch je méně pravděpodobné, že dojde ke změnám.

— V zájmu jasnosti se doplňuje mapa zeměpisné oblasti.

5.3. Důkaz původu

— Odstavec „Produkt ‚Cidre de Bretagne‘ se může vyrábět, s výjimkou balení, pouze ve výrobních zařízeních, která se nacházejí v jeho zeměpisné oblasti“ se za účelem posílení povinnosti týkající se sledovatelnosti v odvětví výroby cidru nahrazuje tímto: „Subjekty mají povinnost zajistit sledovatelnost“.

— Ve francouzském originálu se slovo „fabrication“ nahrazuje slovem „élaboration“, což je správný termín označující výrobu cidru.

— Pojem „průvodní doklad“ se nahrazuje pojmem „dodací list“ pro každou dodanou šarži. Na tomto dodacím listu je upřesněna povaha jablek („jablka k výrobě cidru“). Díky tomu je dodací list přesnější.

— Prvky skladových výkazů týkajících se jablek k výrobě cidru jsou odlišeny od prvků týkajících se sledovatelnosti moštů. Tato úprava zajišťuje lepší sledovatelnost.

— Odstavec, který stanoví, že ve fázi balení a distribuce musí být výrobce schopen poskytnout informace o identifikaci a hmotnosti šarží moštů a koncentrovaných moštů a o povaze a datu provedení technologických postupů, se zrušuje, protože není požadováno, aby balení probíhalo v zeměpisné oblasti produktu.

— Doplňuje se ustanovení ohledně prohlášení nezbytného pro znalost a sledování objemů a také povinnost vést záznamy týkající se pěstitelů jablek k výrobě cidru (umístění pozemků, pěstované odrůdy, rozlišení na kategorii jablek k výrobě cidru a kategorii ostatních jablek) a povinnost vést skladové výkazy nebo jinou rovnocennou účetní dokumentaci týkající se ostatních subjektů (vstupy a výstupy jablek k výrobě cidru, moštů nebo koncentrovaných moštů a cidru). Účelem těchto dokumentů je posílení sledovatelnosti produktu.

— Pro usnadnění pochopení různých fází a odpovídajících dokumentů se doplňuje souhrnné schéma sledovatelnosti.

5.4. Způsob produkce

Suroviny:

Odkaz na seznam doporučených odrůd jablek k výrobě cidru se nahrazuje definicí jablek k výrobě cidru (jablka, ze kterých se získává šťáva s obsahem tříslovin (polyfenolů) odpovídajícím nejméně 0,6 g/l všech kyselin tříslových – nativních a/nebo oxidovaných).

Tato změna je odůvodněna tím, že výroba produktu „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se vyznačuje používáním velmi rozmanitých odrůd jablek k výrobě cidru, jejichž chutě se navzájem doplňují. Pouze některé z těchto odrůd jsou uvedeny na seznamu „doporučených“ odrůd, který je součástí platné specifikace produktu a který je omezující a nepříliš soudržný. Na tomto seznamu se například nenacházejí všechny odrůdy doporučené nařízeními ze dnů 20. dubna 1967 a 30. května 1980, i když se na všechny vztahuje uvedená definice suroviny. Stejně tak na něm nejsou uvedeny tradiční místní odrůdy, přestože jsou velmi početné. V zájmu zajištění soudržnosti a přesnosti a vzhledem k tomu, že by bylo velmi náročné sestavit vyčerpávající seznam odrůd, bylo upřednostněno analytické rozlišující kritérium v podobě definice jablek k výrobě cidru. Obsah tříslovin je jedna z vlastností jablek k výrobě cidru, která se společně s kyselostí používá ke klasifikaci odrůd do skupin podle chuti pro účely míchání. V rámci definovaného souboru jsou odrůdy klasicky rozděleny do 5 kategorií, které výrobcům cidru umožňují je zařadit.

S ohledem na tuto skutečnost se ve větě: „Odrůdy ovoce k výrobě cidru jsou roztříděny do 6 kategorií, z nichž hlavní jsou následující kategorie“, opravuje věcná chyba a číslo 6 se nahrazuje číslem 5.

Fáze výroby:

Pokud jde o míchání a lisování jablek, doplňuje se, že jablka k výrobě cidru pocházející ze zeměpisné oblasti CHZO musí být na vstupu do výrobního procesu čistá. Tento požadavek je spojen se zrušením povinnosti praní jablek; praní není požadováno u ručně sklízeného ovoce a/nebo u ovoce, které nepřichází do styku s půdou.

V odstavci, který se týká klarifikace před kvašením, se výčet metod (odkalování, depektinizace nebo depektinizace s následným čiřením, separační postupy) nahrazuje formulací „zavedené praktiky a postupy“. Všechny uvedené metody totiž nejsou vždy povinné. Jejich uplatňování závisí na know-how výrobců.

V odstavci „Kvašení“ se vypouštějí povolené postupy (kupáž cidrů, přislazování cidrů, používání cukru při výrobě „cidre bouché“), protože jsou uvedeny v obecných předpisech. Tato vypuštění nemají žádný dopad na produkt, protože tyto postupy nejsou povinné a při uplatňování obecných předpisů je stále možné je provádět.

V odstavci „Klarifikace po kvašení“ je upřesněno, že po čiření následuje „nebo nemusí následovat“ odstředění a/nebo filtrace. V platné specifikaci produktu po čiření následuje odstředění, protože členové skupiny žadatelů o registraci CHZO obecně pracovali s velkými objemy. Cílem této úpravy je usnadnit výrobu cidru s CHZO malým výrobcům, kteří provádějí nebo neprovádějí odstraňování sedliny. Toto doplnění produkt nijak nemění, protože „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ může být čirý nebo zakalený.

V odstavci „Druhotné kvašení nebo karbonace“ se slovo karbonace nahrazuje slovem „sycení“. Sycení je povoleno již v platné specifikaci produktu. Tato změna představuje vyjasnění, jehož cílem je vyhnout se nejasnostem ohledně dvou ekvivalentních termínů: sycení nápojů v potravinářském průmyslu znamená přidávání CO2 (karbonace) s cílem získat šumivý (perlivý) nápoj.

Odstavce „Balení“ („Cidre může být pasterizován za účelem zajištění mikrobiologické stabilizace“) a „Skladování“ (uskladnění po zabalení v suché, větrané budově mimo dosah slunečního světla a povětrnostních vlivů, pokud možno při okolní teplotě) se vypouštějí, protože se týkají etap následujících po výrobě CHZO.

V zájmu jasnosti se doplňuje souhrnné schéma životního cyklu produktu, které shrnuje jednotlivé fáze výroby produktu „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

5.5. Označování

Jediným zvláštním prvkem označení je název nápoje, který zní: „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

Ostatní ustanovení uvedená v tomto odstavci platné specifikace produktu se vypouštějí, protože většina z nich je součástí platných obecných předpisů, které se týkají buď cidru (nepovinné údaje týkající se „cidre bouché“, čisté šťávy, přirozené perlivosti, přirozeného druhotného kvašení…), nebo širší kategorie produktů (certifikace shody). Ostatní ustanovení nejsou závazná (možnost informovat spotřebitele o povaze, původu, výrobě, specifikách a organoleptických vlastnostech produktu).

Povinnost uvádět na označení příslušný kontrolní subjekt se vypouští, protože kontrolní subjekt se může změnit. Mimoto je tato informace dostupná na internetových stránkách.

Vzhledem k tomu, že od 1. ledna 2016 je povinné uvádět logo CHZO, zmínka o povinnosti uvádět „CHZO a/nebo chráněné zeměpisné označení“ se rovněž vypouští.

5.6. Ostatní

Celková úprava specifikace produktu

Provádí se přepis, spojení nebo přemístění některých odstavců v těchto kapitolách specifikace produktu s cílem přizpůsobit text nařízení Evropské unie a usnadnit jeho čtení. Tyto změny se týkají konkrétně popisu produktu, metody produkce a příčinné souvislosti. Jedná se o formální úpravy, které nemají žádný dopad na platná ustanovení.

Aktualizace kontaktních údajů

Doplňují se kontaktní údaje subjektu Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (Státní ústav pro původ a jakost) jakožto příslušného orgánu členského státu, v souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012. Kromě toho se, s ohledem na vývoj organizace daného odvětví, mění název a kontaktní údaje seskupení.

Kontrolní subjekt

Kontaktní údaje kontrolního subjektu byly nahrazeny údaji příslušného orgánu v oblasti kontroly. Smyslem této změny je vyhnout se změně specifikace v případě změny kontrolního subjektu

Vnitrostátní požadavky

Přidává se tabulka s hlavními kontrolovanými prvky.

Přílohy

Přílohy platné specifikace produktu se zrušují. Obsahují totiž buď závazná ustanovení týkající se zeměpisné oblasti, která jsou obsažena rovněž ve specifikaci produktu, nebo nezávazné informace.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„CIDRE DE BRETAGNE“/„CIDRE BRETON“

č. EU: PGI-FR-02216 – 4.1.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Název

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.8 Ostatní produkty uvedené v příloze I Smlouvy (koření atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ je šumivé jablečné víno (cidre), které vzniká kvašením moštů získaných z čerstvých z jablek k výrobě cidru vyrobených a zpracovaných ve vymezené zeměpisné oblasti.

Mošty z jablek k výrobě cidru mohou částečně pocházet z koncentrovaných moštů, přičemž podíl koncentrovaných moštů nesmí překročit 40 % celkového objemu zpracovávaných moštů (vyjádřeného objemem rekonstituovaných moštů).

Pestrá odrůdová struktura sadů umožňuje nacházet správné poměry mezi různými typy odrůd v rámci zeměpisné oblasti. Vzhledem k tomu, že na téměř 50 % ploch se pěstují hořká a hořkosladká jablka, třetinu odrůd tvoří nakyslé a kyselé plody a zbytek sladké plody, mohou výrobci cidru s jablky pracovat a hledat nejvhodnější kombinace.

Produkt „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ je čirý nebo zakalený nápoj, který vzniká kvašením moštů získaných lisováním dužniny jablek k výrobě cidru s případným přidáním vody. Má jemné bublinky a mírně pění.

Perlivost je výsledkem přítomnosti CO2, který vzniká kvašením a/nebo se do nápoje přidává.

„Cidre de Bretagne“ se vyznačuje bohatým aroma, které může být plné a rustikální, nebo s ovocnými a květinovými tóny, někdy obohacené o zralé vůně (kořeněné tóny).

Pohybuje se na škále od kyselé dominanty a spíše bledší barvy po hořkou dominantu a mahagonově hnědou barvu.

Produkt „Cidre de Bretagne“ je proslulý vyvážeností mezi hořkou, kyselou a sladkou chutí.

Minimální objemový obsah alkoholu činí 5,0 % a minimální skutečný objemový obsah alkoholu 1,5 %. Maximální obsah těkavých kyselin je 1 g/l (kyseliny sírové).

Množství určená k průmyslovému použití a k výrobě směsných produktů mohou být prodávána bez podmínky perlivosti.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Jablka používaná k výrobě produktu „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ jsou jablka určená k výrobě cidru. Stolní jablka se k jeho výrobě nepoužívají. „Jablky k výrobě cidru“ se rozumí jablka používaná k výrobě cidru, ze kterých se vyrábí ovocná šťáva s obsahem tříslovin (polyfenolů) odpovídajícím nejméně 0,6 g/l všech kyselin tříslových (nativních a/nebo oxidovaných).

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Pěstování jablek a jejich zpracování na cidre (výroba moštů lisováním jablek, výroba cidru kvašením moštů). Surové šťávy získané s použitím neohřívané vody, kvašení za studena nebo při pokojové teplotě, jediné povolené barvivo: karamel.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Povinné uvedení názvu nápoje: „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

— Departement CÔTES-D’ARMOR: všechny obce,

— Departement FINISTÈRE: všechny obce,

— Departement ILLE ET VILAINE: všechny obce,

— Departement MORBIHAN: všechny obce,

— Departement LOIRE ATLANTIQUE, následující obce: Celé obce: Abbaretz, Ancenis, Anetz, Assérac, Avessac, Batz-sur-Mer, Baule-Escoublac (La), Belligné, Besné, Blain, Bonnœuvre, Bouée, Bouvron, Campbon, Carquefou, Casson, Cellier (Le), Chapelle-des-Marais (La), Chapelle-Glain (La), Chapelle-Launay (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-sur-Erdre (La), Châteaubriant, Chevallerais (La), Conquereuil, Cordemais, Couëron, Couffé, Croisic (Le), Crossac, Derval, Donges, Drefféac, Erbray, Fay-de-Bretagne, Fégréac, Fercé, Fresne-sur-Loire (Le), Gâvre (Le), Grand-Auverné, Grandchamps-des-Fontaines, Grigonnais (La), Guémené-Penfao, Guenrouet, Guérande, Herbignac, Héric, Issé, Jans, Joué-sur-Erdre, Juigné-des-Moutiers, Lavau-sur-Loire, Ligné, Louisfert, Lusanger, Malville, Marsac-sur-Don, Massérac, Maumusson, Mauves-sur-Loire, Meilleraye-de-Bretagne (La), Mésanger, Mesquer, Missillac, Moisdon-la-Rivière, Montoir-de-Bretagne, Montrelais, Mouais, Mouzeil, Nort-sur-Erdre, Notre-Dame-des-Landes, Noyal-sur-Brutz, Nozay, Orvault, Oudon, Pannecé, Petit-Auverné, Petit-Mars, Pierric, Pin (Le), Piriac-sur-Mer, Plessé, Pontchâteau, Pornichet, Pouillé-les-Côteaux, Pouliguen (Le), Prinquiau, Puceul, Quilly, Riaillé, Roche-Blanche (La), Rougé, Rouxière (La), Ruffigné, Saffré, Saint-André-des-Eaux, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Géréon, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Herblain, Saint-Herblon, Saint-Joachim, Saint-Julien-de-Vouvantes, Saint-Lyphard, Saint-Malo-de-Guersac, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-la-Jaille, Saint-Molf, Saint-Nazaire, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Sulpice-des-Landes, Saint-Vincent-des-Landes, Sainte-Anne-sur-Brivet, Sainte-Luce-sur-Loire, Sainte-Reine-de-Bretagne, Sautron, Savenay, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Sucé-sur-Erdre, Teillé, Temple-de-Bretagne (Le), Thouaré-sur-Loire, Touches (Les), Trans-sur-Erdre, Treffieux, Treillières, Trignac, Turballe (La), Varades, Vay, Vigneux-de-Bretagne, Villepot, Vritz. Části obcí (severně od řeky Loiry): Indre, Nantes.

— Departement MAINE-ET-LOIRE, následující obce: Celé obce: Andigné, Angrie, Armaillé, Aviré, Avrillé, Beaucouzé, Bécon-les-Granits, Béhuard, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-d’Iré (Le), Bourg-l’Évêque, Brain-sur-Longuenée, Candé, Carbay, Challain-la-Potherie, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chapelle-Hullin (La), Chapelle-sur-Oudon (La), Châtelais, Chazé-Henry, Chazé-sur-Argos, Combrée, Cornuaille (La), Ferrière-de-Flée (La), Freigné, Gené, Grugé-l’Hôpital, Hôtellerie-de-Flée (L’), Ingrandes, Jaille-Yvon (La), Lion-d’Angers (Le), Loiré, Louroux-Béconnais (Le), Louvaines, Marans, Membrolle-sur-Longuenée (La), Montguillon, Montreuil-sur-Maine, Noëllet, Noyant-la-Gravoyère, Nyoiseau, Plessis-Macé (le), Possonnière (La), Pouancé, Pouëze (La), Prévière (La), Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-d’Andigné, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-Linières, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-des-Bois, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Michel-et-Chanveaux, Saint-Sauveur-de-Flée, Saint-Sigismond, Savennières, Segré, Tremblay (Le), Vergonnes, Vern-d’Anjou, Villemoisan. Části obcí (severně od řeky Loiry a západně od řek Mayenne a Maine): Angers, Pruillé, Cantenay-Épinard, Grez-Neuville, Montreuil-Juigné.

— Departement MAYENNE, následující obce: Ahuillé, Alexain, Ampoigné, Andouillé, Argenton-Notre-Dame, Argentré, Aron, Arquenay, Assé-le-Bérenger, Astillé, Athée, Averton, Azé, Baconnière (La), Bais, Ballée, Ballots, Bannes, Bazoge-Montpinçon (La), Bazouge-de-Chemeré (La), Bazouge-des-Alleux (La), Bazougers, Beaulieu-sur-Oudon, Beaumont-Pied-de-Bœuf, Belgeard, Bierné, Bignon-du-Maine (Le), Bigottière (La), Blandouet, Boissière (La), Bonchamp-lès-Laval, Bouchamps-lès-Craon, Bouère, Bouessay, Bourgneuf-la-Forêt (Le), Bourgon, Brains-sur-les-Marches, Brecé, Brée, Brûlatte (La), Buret (Le), Carelles, Chailland, Châlons-du-Maine, Chammes, Champgenéteux, Changé, Chapelle-Anthenaise (La), Chapelle-au-Riboul (La), Chapelle-Craonnaise (La), Chapelle-Rainsouin (La), Château-Gontier, Châtelain, Châtillon-sur-Colmont, Châtres-la-Forêt, Chemazé, Chémeré-le-Roi, Chérancé, Chevaigné-du-Maine, Colombiers-du-Plessis, Commer, Congrier, Contest, Cosmes, Cossé-en-Champagne, Cossé-le-Vivien, Coudray, Couptrain, Courbeveille, Courcité, Craon, Crennes-sur-Fraubée, Croixille (La), Cropte (La), Cuillé, Daon, Denazé, Deux-Évailles, Dorée (La), Entrammes, Épineux-le-Seguin, Ernée, Évron, Fontaine-Couverte, Forcé, Fougerolles-du-Plessis, Fromentières, Gastines, Genest-Saint-Isle (Le), Gennes-sur-Glaize, Gesnes, Gesvres, Gravelle (La), Grazay, Grez-en-Bouère, Ham (Le), Hambers, Hardanges, Houssay, Huisserie (L’), Izé, Javron-les-Chapelles, Jublains, Juvigné, Laigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Laval, Levaré, Lignières-Orgères, Livet, Livré, Loigné-sur-Mayenne, Loiron, Longuefuye, Loupfougères, Louverné, Louvigné, Madré, Maisoncelles-du-Maine, Marcillé-la-Ville, Marigné-Peuton, Martigné-sur-Mayenne, Mayenne, Mée, Ménil, Méral, Meslay-du-Maine, Mézangers, Montaudin, Montenay, Montflours, Montigné-le-Brillant, Montjean, Montourtier, Montsûrs, Moulay, Neau, Neuilly-le-Vendin, Niafles, Nuillé-sur-Vicoin, Oisseau, Olivet, Origné, Pallu (La), Parigné-sur-Braye, Parné-sur-Roc, Pellerine (La), Peuton, Placé, Pommerieux, Pontmain, Port-Brillet, Pré-en-Pail, Préaux, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, Roë (La), Rouaudière (La), Ruillé-Froid-Fonds, Ruillé-le-Gravelais, Sacé, Saint-Aignan-de-Couptrain, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Aubin-du-Désert, Saint-Baudelle, Saint-Berthevin, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Brice, Saint-Calais-du-Désert, Saint-Céneré, Saint-Charles-la-Forêt, Saint-Christophe-du-Luat, Saint-Cyr-en-Pail, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-d’Anjou, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Denis-du-Maine, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Fort, Saint-Fraimbault-de-Prières, Saint-Georges-Buttavent, Saint-Georges-le-Fléchard, Saint-Georges-sur-Erve, Saint-Germain-d’Anxure, Saint-Germain-de-Coulamer, Saint-Germain-le-Fouilloux, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Jean-sur-Erve, Saint-Jean-sur-Mayenne, Saint-Laurent-des-Mortiers, Saint-Léger, Saint-Loup-du-Dorat, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-sur-Colmont Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Martin-de-Connée, Saint-Martin-du-Limet, Saint-Michel-de-Feins, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Ouën-des-Vallons, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Pierre-sur-Erve, Saint-Pierre-sur-Orthe, Saint-Poix, Saint-Quentin-les-Anges, Saint-Samson, Saint-Saturnin-du-Limet, Saint-Sulpice, Saint-Thomas-de-Courceriers, Sainte-Gemmes-le-Robert, Sainte-Suzanne, Saulges, Selle-Craonnaise (La), Senonnes, Simplé, Soulgé-sur-Ouette, Thorigné-en-Charnie, Torcé-Viviers-en-Charnie, Trans, Vaiges, Vautorte, Villaines-la-Juhel, Villepail, Villiers-Charlemagne, Vimarcé, Voutré.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Zeměpisná oblast CHZO „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se vyznačuje oceánským podnebím s relativně malými teplotními rozdíly, mořskými vlivy a hojnými, pravidelnými srážkami. Léta i zimy jsou mírné. Tato zeměpisná oblast se proto vyznačuje absencí letního nedostatku vody a malým počtem mrazivých dnů.

Tyto přírodní podmínky poskytují jabloním příznivé podmínky pro růst, zatímco pro pěstování jiných plodin, například vinné révy, nejsou příliš příznivé.

Sady jabloní plodících jablka na výrobu cidru, které se začaly vysazovat již ve středověku odrůdami pocházejícími ze Španělska (Biskajsko), se rychle rozšířily po celé Bretani a do jejího těsného sousedství. Pěstitelé jablek a později místní šlechtitelé a zahradníci selektovali, vylepšovali a přizpůsobovali rostlinný materiál bretaňským půdně-klimatickým podmínkám, čímž byl získán velký počet odrůd, které se vyznačují vysokým obsahem tříslovin a specifickými technologickými možnostmi. Šlechtěním nebo zaváděním nových odrůd, které jsou přizpůsobeny místním pěstitelským podmínkám a podmínkám zpracování, zajišťuje odvětví výroby cidru udržení biologické rozmanitosti genetických zdrojů a zaručuje tak udržitelnost výroby produktu „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

Zeměpisná oblast tohoto produktu se rovněž vyznačuje vysoce vyspělými a specifickým postupy výroby cidru. Výrobci cidru se postupně naučili využívat nejlepších vlastností každé skupiny jablek a prostřednictvím jejich mísení dosahovat optimální chuťové rovnováhy.

Až do poloviny 19. století se cidr vyráběl na farmách. Později, se zvyšující se spotřebou, se výroby tohoto nápoje chopili řemeslníci a průmyslníci, kteří k jejímu rozvoji využívali znalostí procesu výroby (techniky čiření, skladování v chladu, pasterizace, sycení).

Techniky mechanického listování umožnily vylepšit výtěžnost šťávy, aniž by došlo k narušení specifických vlastností jablek.

Od počátku 20. století se také postupně začaly rozvíjet techniky filtrace, která umožňuje dosáhnout lepší stability cidru. V padesátých letech 20. století začaly továrny na výrobu cidru pasterizovat sladký cidr, aby bylo možné ho déle skladovat, aby nedocházelo k rozvoji mikroorganismů a aby bylo možné nápoj vyvážet do vzdálenějších míst určení s minimálním rizikem.

Bretaň je na druhém místě mezi francouzskými regiony, pokud jde o pěstování jabloní určených k výrobě cidru, a jednou z předních evropských oblastí výroby cidru.

„Cidre breton“ může být čirý nebo zakalený šumivý nápoj více či méně jasné barvy v závislosti na použitých odrůdách jablek k výrobě cidru a na aplikovaných výrobních postupech, který se vyrábí výhradně z jablek k výrobě cidru pocházejících z dané zeměpisné oblasti. Nabízí širokou paletu chutí, jež je výsledkem mísení různých typů jablek k výrobě cidru, které umožňuje nalézt požadovanou rovnováhu chutí mezi hořkostí, kyselostí a množstvím zbytkového nezkvašeného cukru.

Produkt „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se těší velkému věhlasu.

Jeho pověst spočívá na dvou hlavních pilířích – na velkém počtu sadů plodících jablka na výrobu cidru a na vysoké úrovni znalostí a dovedností v oblasti výroby cidru.

V rámci tohoto odvětví, kterému kralují jablka, se lidé přizpůsobili a vyvinulo se know-how výrobců cidru. Jejich znalosti jablek a znalosti jejich vlastností umožňují kombinace nabízející správnou rovnováhu mezi hořkou, kyselou a sladkou chutí.

Techniky mechanického lisování a čiření před kvašením a po kvašení, kvašení a stabilizace daly vzniknout produktu „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

Silná regionální identita a rozvoj specifického odvětví vedly k tomu, že pověst produktu „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se postupně rozšířila za hranice regionu.

V bretaňských středověkých legendách, jako jsou například Rytíři kulatého stolu, se praví, že „jabloň je šlechetná dřevina a její ovoce je symbolem štěstí“.

Za časů monarchie uvalil bretaňský parlament vysokou daň na prodej cidru, zejména na území Francouzského království, což až do Velké francouzské revoluce omezovalo jeho šíření. Po roce 1789 se jeho prodej uvolnil a v první polovině 19. století se jeho šíření výrazně zrychlilo. Cidr ze severní části Bretaně byl vyvážen do Newfoundlandu a do kolonií, protože se vyznačoval tím, že dobře „snášel moře“ (podle slovníku „Dictionnaire universel portatif du commerce“ („Všeobecný kapesní slovník obchodu“), nakladatelství Léopold/1819). Je velmi vyhledávaný v Americe (podle „Inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne“ („Inventář kulinářského dědictví Francie, Bretaň“), nakladatelství Albin Michel/CNAC/1994).

První polovina 20. století tak představuje „zlatý věk bretaňského cidru, jak“ píše Yves le Goas (podle „Le Cidre en Goëlo“ („Cidre v Goëlo“)/Ar Men č. 41/únor 1992).

V roce 1956 René Dumont konstatuje, že v Bretani „se cidre nyní pije k jídlu každý den a ještě navíc v neděli“. Cidre však zůstává spíše venkovským nápojem, a proto se jeho spotřeba, která dosáhla vrcholu začátkem 20. století, po roce 1920 začala postupně klesat, zejména z důvodu vylidňování venkova.

Cidre je nedílnou součástí bretaňského kulturního a kulinářského dědictví. Je úzce spjatý s konzumací palačinek („crêpes“) a slaných palačinek („galettes“) a společně s palačinkárnami („crêperies“) tvoří jeden ze silných a symbolických prvků bretaňské identity. Skutečnost, že palačinkárny fungují i mimo Bretaň, vedla ke zvýšení spotřeby cidru a významně přispěla k upevnění jeho pověsti, a to i za hranicemi Francie.

Mnoho turistů, kteří přijíždějí do Bretaně, objevilo místní cidry a přispělo k jejich rozšíření a cestovatelský a podnikavý temperament Bretonců také významným způsobem přispěl k rozvoji jeho konzumace v zařízeních, která zakládali mimo bretaňské území.

O silném poutu k tomuto produktu a o živé kultuře cidru na území zeměpisné oblasti CHZO mimoto svědčí také řada slavností cidru, jako je například slavnost Poul-Fetan v departementu Morbihan nebo slavnost Temple-de-Bretagne v departementu Loire-Atlantique. Gilles Pudlowski z časopisu Saveurs (červen 1995) napsal, že jablka k výrobě cidru a výrobky z nich jsou „bretaňské pochoutky, kterým se velmi dobře daří“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-01730da0-67f0-4587-bdf0-a9cdea491fae/telechargement

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.