Návrh nařﾭzení Rady kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití [KOM(2006) 828 v konečném znění] [SEK(2006) 1696] /* KOM/2006/0829 konecném znení - ACC 2006/0266 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 18.12.2006 KOM(2006) 829 v konečném znění 2006/0266 (ACC) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (předložený Komisí)[KOM(2006) 828 v konečném znění][SEK(2006) 1696] DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1) SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle návrhu Cílem návrhu změny a přepracování nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 o kontrole vývozu zboží a technologií dvojího užití je posílit a zlepšit režim EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití. Evropské unii to umožní dodržet standardy stanovené rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 a provést většinu doporučení vydaných Radou pro obecné záležitosti po skončení vzájemného hodnocení provádění nařízení členskými státy v roce 2004 v souladu se soluňským akčním plánem schváleným hlavami států a předsedy vlád v červnu 2003. Jeho cílem je rovněž vnést do provádění kontrol ze strany vývozců EU více jasnosti a snížit zátěž vyplývající z množství předpisů. Obecné souvislosti Nařízení ES o kontrolách vývozu zboží a technologií dvojího užití pomáhá členským státům provádět jejich závazky přijaté v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu nebo v rámci smluv a dohod o nešíření zbraní, ke kterým přistoupily. Důvodem je, že zboží dvojího užití je civilní zboží, které může být použito pro vojenské účely a v některých případech pro výrobu nebo jako nosiče zbraní hromadného ničení (jaderných, biologických, chemických zbraní nebo raketových systémů). Od 11. září 2001 byly mandáty mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, jež byly původně vytvořeny shodně smýšlejícími státy ve snaze zamezit nedovolenému získávání zbraní hromadného ničení nebo jejich nosičů ze strany států, rozšířeny na zamezení nákupu zboží dvojího užití ze strany nestátních subjektů s cílem zabránit útokům proti civilnímu obyvatelstvu a státům. Evropská rada následně přijala v červnu 2003 soluňský akční plán, který obsahoval řadu ustanovení, jež doporučují posílit režim EU pro kontrolu vývozu a podpořit a zviditelnit roli EU v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu. Tento plán rovněž obsahoval úvahy ohledně větší role Komise v těchto fórech a doporučil vytvoření strategie EU na podporu vstupu nových členských států EU do těchto režimů. Na základě tohoto akčního plánu byla na podzim roku 2003 Radě předložena řada návrhů. Tyto návrhy se týkaly role Komise v rámci mezinárodních režimů a způsobu podpory koordinace na úrovni EU v těchto fórech. Zároveň byla navržena strategie členství nových členských států EU. Vzájemné hodnocení provádění nařízení ze strany členských států bylo koordinováno Komisí a realizováno členskými státy, za pomoci malé pracovní skupiny složené ze zástupců Komise, sekretariátu Rady a Finska. Uvedená pracovní skupina poté doporučila určité činnosti, které v prosinci 2004 zaznamenala Rada pro obecné záležitosti a vnější vztahy. Tato doporučení kromě jiných priorit zdůraznila potřebu aktivnějšího přístupu EU proti získávání zboží dvojího užití ze strany státních a nestátních subjektů, přičemž se zaměřila na související rizika. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Stávající nařízení (ES) č. 1334/2000 bylo přijato po vydání dvou rozhodnutí Evropského soudního dvora v roce 1995, která potvrdila výlučné pravomoci Evropského společenství v oblasti zahraničního obchodu se zbožím dvojího užití. Cílem stávajícího návrhu je uvedené nařízení změnit. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh změnit nařízení umožní Evropské unii provést příslušné aspekty strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a přispět k dalším prioritám EU, jako je bezpečnost občanů EU, prevence biologických, chemických nebo jaderných teroristických útoků a podpora výrobních odvětví EU, jež se dotýkají oblasti obrany, v souladu se sdělením Komise o obraně z roku 2003, a přispět k mezinárodní bezpečnosti a bezpečnosti EU. 2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise pověřila jednu poradenskou společnost vypracováním studie, která měla zjistit názory vývozců a dalších zúčastněných stran s cílem posoudit dopad možných změn daného nařízení. Aby bylo možné vymezit reprezentativní vzorek zúčastněných stran, byl asi 450 potenciálním vývozcům zboží dvojího užití, kteří jsou usazeni v EU (včetně vysokého počtu průmyslových svazů EU), zaslán dotazník. Konzultace bylo rozšířena i na jakékoli další potenciální zainteresované vývozce, neboť byla dne 5. října 2005 zveřejněna na internetových stránkách GŘ TRADE. Konečný vzorek vývozců, kteří odpověděli na dotazník, byl reprezentativní pro složení dodavatelů a vývozců 10 kategorií zboží dvojího užití uvedeného v příloze I daného nařízení. Na základě obdržených odpovědí byly vybrány specifické podvzorky reprezentativních vývozců, kteří byli konzultováni v otázce různých možností změny daného nařízení ES. Vzhledem k tomu, že se uvedené možnosti vztahovaly i na kontroly tranzitu, překládky a zprostředkování, byli konzultováni rovněž dopravci a obchodníci. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Vývozci byli konzultováni ohledně závěrečné zprávy o studii posouzení dopadů a ohledně posouzení závěrů studie, které provedly útvary Komise. Od ledna do začátku července 2006 byla shromažďována stanoviska členských států a dalších zúčastněných stran ohledně výsledků studie a zamýšlených následných opatření ze strany útvarů Komise; tato stanoviska jsou v tomto návrhu náležitě zohledněna. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Dotčená vědecké / odborné oblasti V rámci celého procesu konzultací a posuzování názorů zúčastněných stran byly zajištěny nezbytné odborné konzultace v otázce dvojího užití. Odborné konzultace týkající se zboží dvojího užití, kontrol vývozu a bezpečnostních otázek byly hlavním kritériem výběru v rámci nabídkového řízení. Užitá metodika GŘ TRADE vyhotovilo úvodní dotazník, jehož cílem bylo vybrat reprezentativní vzorek vývozců a jež se stal následně součástí podmínek nabídkového řízení. Dotazník byl po konzultacích s různými průmyslovými svazy EU vylepšen. V průběhu studie byly poradenskou společností vypracovány další dotazníky týkající se testovaných možností, jež však musely být před tím, než byly odeslány zúčastněným stranám (správám členských států a vývozcům), schváleny Komisí. Hlavní konzultované organizace / odborníci Průmyslové svazy EU, jednotliví vývozci, vnitrostátní příslušné orgány členských států, zejména vnitrostátní orgány oprávněné udělovat vývozní povolení, a celní orgány. Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Studie posouzení dopadů odhalila u možností, jež GŘ TRADE se souhlasem různých přidružených generálních ředitelství nechalo testovat, řadu nedostatků. V některých případech GŘ TRADE vědělo, že předložené možnosti mají slabá místa, přesto se však rozhodlo nechat je otestovat, aby se tak potvrdily úvodní stanoviska sdílená s členskými státy. Některé připomínky a návrhy výrobního odvětví nebylo z různých důvodů možné zohlednit, zejména proto, že by přesahovaly rámec toho, čeho je možné dosáhnout v rámci stávající revize daného nařízení. Týká se to například: - osvobození nadnárodní společnosti od kontrol vývozu nehmotných převodů mezi jejím sídlem v EU a dceřinými společnostmi ve třetích zemích; - změny stávajícího systému, který je založen na předběžných a případ od případu vydávaných rozhodnutích o kontrole vývozu udělovaných jednotlivým vývozcům pro většinu zboží uvedeného v příloze I při vývozu do třetích zemí, na systém certifikovaných vývozců zavedený prostřednictvím pravidelných auditů jejich vnitropodnikových programů pro kontrolu vývozu (ICP) a intenzivního dialogu mezi vládou a výrobním odvětvím; - zavedení předem stanovené maximální lhůty pro vyřízení žádostí o vývozní povolení ze strany vnitrostátních orgánů; - zavedení osvobození všech zásilek malých vzorků a nízké hodnoty od povinnosti žádat o vývozní povolení; Komise však v roce 2007 prozkoumá možnost navrhnout nová vývozní povolení Společenství s cílem usnadnit některé vývozy do některých míst určení na základě příslušných informací od daného výrobního odvětví; to by mohlo zahrnovat i zavedení pravidla de minimis v některých případech; - odstranění nebo radikální zjednodušení kontrol zboží, které není uvedeno v nařízení, jež jsou členské státy oprávněny provádět vedle kontrol zboží, které v nařízení uvedeno je. Komise však citlivě vnímá problémy výrobního odvětví a bude pokračovat ve své práci tak, aby vytvořila co nejméně zatěžující regulativní rámec s cílem podpořit svou mezinárodní konkurenceschopnost. Z tohoto důvodu byla do návrhu změny nařízení začleněna doložka o přezkumu. Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Výsledky studie byly dne 23. února 2006 zpřístupněny na následující internetové adrese: http://ec.europa.eu/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/pr230206_en.htm Posouzení dopadů Pokud jde o rozhodnutí ohledně vyjasnění definice nehmotných převodů technologií, není jasné, zda se stávající čl. 2 písm. b) bod iii) vztahuje na přenos kontrolovaných technologií dvojího užití prostřednictvím přístupu třetích stran nacházejících se mimo EU k intranetu. To může mít určitý dopad na výrobní odvětví, neboť v současné době není na úrovni EU vymezeno ani harmonizováno prosazování kontrol nehmotných technologií. Tento dopad by však mohlo omezit přijetí pokynů EU pro provádění kontrol nehmotných převodů, které by obsahovaly praktické vysvětlení škály technologií ve veřejné sféře. Byly zvažovány různé možnosti kontroly tranzitu a překládky . S ohledem na vysoký objem obchodu, který se uskutečňuje přes území EU, byla možnost stanovit pro veškerý tranzit nebo překládku zboží dvojího užití požadavky na systematická předběžná povolení vyloučena jako nepraktická a příliš zatěžující. Zvolenou alternativou je umožnit všem příslušným vnitrostátním orgánům členských států převzít do vlastnictví určité zboží dvojího užití, které je předmětem tranzitu či překládky, pokud mají dostatečné náznaky (zejména ze zpravodajských zdrojů), že zboží je nebo může být určeno pro nezákonné šíření zbraní ve třetí zemi. Tato možnost již v některých členských státech existuje, neboť jim umožňuje provádět bezpečnostní iniciativu proti šíření zbraní. Dopad této možnosti na těch několik členských států, které dříve ukládaly systematická předchozí povolení tranzitu zboží dvojího užití, by měl být minimální, neboť počet takových povolení, které tyto státy oznámily, je méně než 10 za rok. Byly zkoumány různé možnosti sankcí za nedovolené zprostředkování zboží dvojího užití na základě definice, že zprostředkování je služba usnadňující operaci týkající se zboží dvojího užití. V úvahu byla vzata skutečnost, že kontroly zprostředkování by se vztahovaly na zboží, které se nachází se mimo území EU, a proto podléhá právním předpisům třetí země. Studie ukázala, že prosazování takových kontrol by bylo velice obtížné. Dospělo se k závěru, že by se kontroly měly vztahovat pouze na dva následující případy: - kdy si je zprostředkovatel vědom nedovoleného konečného použití zboží pro účely šíření zbraní hromadného ničení ve třetích zemích, - kdy členský stát, v němž se zprostředkovatel nachází, zprostředkovatele o takových rizicích informoval. Tyto dva případy aktivují povinnost zprostředkovatele / dodavatele zprostředkovatelských služeb požádat o povolení, má-li v úmyslu operaci provést. Výslovný odkaz na možnost členských států zavést elektronickou správu žádostí o vývozní povolení a vývozních povolení samotných v přepracovaném čl. 10 odst. 4 usnadní práci vnitrostátních správ a vývozců. Dále byly testovány různé možnosti harmonizace podmínek použití různých typů vývozních povolení , které jsou ve shodě s daným nařízením dostupné, s cílem vytvořit rovné podmínky a zlepšit bezpečnostní situaci v EU. Pokud jde o všeobecné vývozní povolení Společenství , studie posouzení dopadů vedla Komisi k rozhodnutí vyjasnit smysl „registrace“ a „ohlašování“, jež jsou v současnosti definovány v příloze II daného nařízení, a omezit podmínky, za nichž může být udělení všeobecného vývozního povolení Společenství zamítnuto (přepracovaný čl. 6 odst. 1 písm. a)). To vedlo k většímu sladění postupů v rámci EU. Pokud jde o harmonizaci podmínek použití národních všeobecných vývozních povolení , odhalila studie posouzení dopadů skutečnost, že některé členské státy neměly systém registrací, a proto z důvodu nedostatku informací o uživatelích nemohly plně zajistit prosazování daného nařízení. Cílem rozhodnutí o změně daného nařízení je tento nedostatek napravit. Studie rovněž zdůraznila, že vývozci, kteří mohli na vnitrostátní úrovni využívat národní všeobecná vývozní povolení[1], mají oproti jiným vývozcům komparativní výhodu. Návrh Komise na vytvoření nového všeobecného vývozního povolení Společenství si získal širokou podporu výrobního odvětví a podporu členských států. Komise se bude snažit vytvořit tyto návrhy v roce 2007 na základě informací od vývozců a na základě diskusí se členskými státy. Pokud jde o možnost harmonizace postupů členských států pro udělování souhrnných vývozních povolení a související povinnost vývozce provádět vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu (ICP) , došla studie k závěru, že tyto programy jsou považovány za pozitivní prvek. Tyto programy ve skutečnosti výrazně zvyšují schopnost vývozců dodržovat ustanovení o kontrole vývozu. Návrh Komise má podpořit členské státy, aby souhrnná vývozní povolení udělovaly společnostem, které tyto programy zavedly. Rovněž byly testovány možnosti prohloubení koordinace a sdílení citlivých informací mezi vnitrostátními orgány členských států o provádění „kontrol konečného užití“ na vnitrostátní úrovni . Výsledky vedly Komisi k tomu, aby navrhla kompromis mezi možností testovanou v rámci studie posouzení dopadů (systematické sdílení informací mezi vnitrostátními celními orgány o všech platných vnitrostátních žádostech členských států) a současnou situací, která je z hlediska obchodu i bezpečnosti neuspokojivá. Cílem návrhu je uložit členským státům povinnost sdílet s ostatními členskými státy a Komisí obecné požadavky, které kladou na vývozce v jejich zemi ohledně potřeby vývozního povolení pro zboží, které není uvedeno v nařízení a má být vyvezeno určitým konečným uživatelům. Časem by to mělo vést k většímu sladění vnitrostátních politik a lepší informovanosti a transparentnosti pro vývozní odvětví. Byly provedeny změny čl. 7 odst. 2 a článků 9 a 15 nařízení s cílem: - sladit právní rámec EU týkající se neformálních ale politicky závazných pravidel stanovených v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, jež pravidelně přezkoumávají platnost zamítnutí; - zajistit širší konzultace mezi členskými státy v případě odlišného hodnocení některých případů žádostí o vývoz a vytvořit stejné podmínky v rámci EU; - umožnit Komisi v budoucnosti vyvinout bezpečný elektronický systém za účelem sdílení citlivých a případně utajených informací EU. Předpokládá se, že tyto výše uvedené návrhy budou mít kladný dopad jak na obchod, tak na otázky bezpečnosti. Navrhovaný přepracovaný článek 11 stanoví, že změny seznamu kontrolovaného zboží se provádějí za použití postupu projednávání ve výboru, který je stanoven v přepracovaném článku 19 namísto požadavku, aby bylo přijato formální nařízení Rady. Výsledkem bude rychlejší aktualizace seznamu kontrolovaného zboží v souladu s rozhodnutími přijatými v rámci režimů pro kontrolu vývozu. Povinnosti týkající se vedení záznamů podle článku 16 byly změněny, aby se vzaly náležitě v úvahu požadavky výrobního odvětví, podpořené prací vykonanou s odborníky členských států, s cílem zlepšit současnou situaci zavedením přiměřených a vymahatelných požadavků v závislosti tom, o jakou přepravu se jedná. Přepracovaný článek 21 stanoví uložení trestních sankcí alespoň za závažná porušení nařízení a prováděcí ustanovení budou obsahovat odrazující opatření pro porušení předpisů týkajících se kontrol vývozu. Dopad vytvoření přepracovaného článku 22 o mezinárodní spolupráci: - přispěje k vyřešení stávajících případů, kdy jsou například vývozci ve třetích zemích a v EU povinni uplatňovat kontroly na přepravu zboží dvojího užití v rámci jednotného trhu (konkrétně když je zpětný vývoz dovezeného zboží dvojího užití v rámci jednotného trhu upraven právními předpisy třetích zemí); - umožní vzájemné uznávání vývozních povolení, což případně velmi usnadní společné průmyslové projekty nebo výzkumné projekty, zejména se třetími zeměmi, které jsou členy mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu nebo jsou uvedeny v současném všeobecném vývozním povolení Společenství. - umožní přijetí zvláštních pravidel pro kontrolu vývozu platných v rámci celé EU, která se budou vztahovat na technologie vyvinuté v EU v rámci mezinárodních programů financovaných Společenstvím, do nichž jsou zapojeny třetí země, a která se také budou vztahovat na přístup k těmto technologiím nehmotnými prostředky. Dopad nahrazení stávajícího předchozího povolení k přepravě zboží mezi členskými státy, které je uvedeno v současné příloze IV, (přepracovaný článek 25) předběžnými oznámeními usnadní přepravu v rámci vnitřního trhu, aniž by to mělo negativní dopad na bezpečnost, protože členským státům bude ponechána možnost zablokovat takovou přepravu v odůvodněných případech. Kromě toho je předloženo několik návrhů s cílem přijmout ve specifických oblastech osvědčené postupy a správní opatření, jejichž dopad nebyl posouzen, avšak jejichž politické odůvodnění lze nalézt ve vývoji v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu a v doporučeních přijatých Radou ohledně opatření návazných na vzájemné hodnocení. 3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Shrnutí navrhovaných opatření Tento návrh je přepracováním nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 v souladu s interinstitucionální dohodou o metodě přepracování právních aktů. Začleňuje do jediného textu jak významné změny provedené v nařízení Rady (ES) č. 1334/2000, tak i nezměněná ustanovení uvedeného nařízení. Tímto návrhem se toto nařízení nahradí a zruší. Díky tomu budou právní předpisy Společenství přístupnější a transparentnější. Mezi navrženými změnami nařízení je zejména pět prvků, kde navržené změny přesahují rámec technické revize a aktualizace nařízení (ES) č. 1334/2000. Jedná se o tyto prvky: - návrh zavedení postupu projednávání ve výboru pro změnu příloh nařízení (obsahují seznamy kontrolovaného zboží a formulářů) a pro přijetí prováděcích opatření; - nahrazení požadavku povolení k přepravě zboží v rámci vnitřního trhu, které je uvedeno v seznamu v přepracované příloze V, postupem „předběžného oznámení“ s cílem usnadnit obchod v rámci vnitřního trhu EU, aniž by byly oslabeny zájmy bezpečnosti; - zavedení ustanovení, podle něhož musejí členské státy uplatňovat trestní sankce alespoň za porušení nařízení; jedná se o reakci na výzvu obsaženou v soluňském akčním plánu ke společnému přístupu na úrovni EU ke kriminalizaci nelegálního vývozu zboží dvojího užití a na výzvu obsaženou v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540 k zavedení vhodných občanskoprávních nebo trestněprávních sankcí za porušení takových přepisů o kontrole vývozu. Stávající režimy sankcí většiny členských států zahrnují jak správní, tak trestní sankce. Toto nové ustanovení zamezí na základě minimální harmonizace na úrovni EU tomu, aby alespoň v případě vážného porušení předpisů osoby, které se dopustily protiprávního jednání, těžily z toho, že by na ně v některých členských státech byly uvaleny pouze správní sankce. - jeden bod odůvodnění vyjasňuje, že nařízení stanoví ucelený právní rámec pro vývoz zboží a technologií dvojího užití a souvisejících služeb. V této souvislosti je zásadní právní jistota pro vývozy zboží a technologií dvojího užití nebo souvisejících služeb, na které se vztahuje toto nařízení a které jsou uskutečňovány ve shodě s jeho ustanoveními a s ustanoveními přijatými pro jeho provádění v souladu s tímto nařízením. Tato právní jistota je zejména důležitá z hlediska právních předpisů třetích zemí, které mohou považovat stejný vývoz za trestný čin. - vložení článku, který stanoví způsob vedení jednání se třetími zeměmi s cílem vyřešit otázky jako například požadavky na zpětný vývoz, zejména jsou-li zaměřeny na zamezení úplného využití jednotného trhu těmi dovozci pocházejícími z EU, kteří dovážejí technologie dvojího užití, které nepocházejí z EU, a s cílem přijmout zvláštní pravidla pro kontrolu vývozu pro jednotlivé projekty pro případy, kdy jsou do projektů financovaných Evropským společenstvím zapojeny třetí země; Další hlavní návrhy na přepracování a změnu nařízení (ES) č. 1334/2000 jsou tyto: - zavedení kontrol při tranzitu; - zavedení kontrol zprostředkování a sankcí za nedovolené zprostředkování zboží dvojího užití v souvislosti s programem zbraní hromadného ničení; - vyjasnění a aktualizace kontrol nehmotných převodů technologií včetně poskytnutí technické pomoci; - zavedení některých omezených přizpůsobení týkajících se uplatnění vnitrostátních kontrol zboží neuvedeného v nařízení s cílem zlepšení jejich účinnosti a transparentnosti; - harmonizace podmínek použití všeobecných povolení; - zařazení kritéria, které má zvýšit udělování souhrnných licencí vývozcům, kteří provádějí vnitropodnikové programy pro kontrolu vývozu (ICP); - zavedení možností širší konzultace mezi dotčenými členskými státy před udělením povolení, která jsou v zásadě podobná zamítnutým operacím; - zlepšení výměny informací o zamítnutých povoleních a dalších citlivých informací a v budoucnu možné zavedení zašifrovaného elektronického systému pro výměnu informací o zamítnutých povoleních a jiných utajených informací; - povinnost registrace vývozců a dodavatelů nejcitlivějšího zboží v rámci Společenství u vnitrostátních orgánů; - ustanovení, na jehož základě mají vnitrostátní orgány stanovit orientační lhůty pro vyřízení žádostí o vývozní povolení a lhůty pro zpracování žádostí o informace od orgánů vydávajících licence, pokud jde o uplatňování vnitrostátních kontrol. O některých opatřeních, jako například o přizpůsobení vzorového formuláře v příloze III s cílem dosáhnout souladu s rámcovým vzorem Organizace spojených národů pro obchodní dokumenty, který poskytuje vládám, organizacím a podnikatelským subjektům základ pro standardní a sladěnou úpravu dokumentů používaných v oblasti obchodu a dopravy, aby se usnadnilo používání licence, bude rozhodnuto v rámci postupu projednávání ve výboru. Právní základ Článek 133 Smlouvy o ES. Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Byly navrženy pouze změny nařízení, které jsou nezbytné a jejichž odůvodněnost byla potvrzena. Ostatní otázky budou řešeny na úrovni správních opatření, osvědčených postupů nebo opatření na vnitrostátní úrovni. Jak bylo uvedeno výše, je finanční a správní zátěž snížena na minimum, protože nové povinnosti byly omezeny na to, co může být přiměřeným způsobem vymáháno a některá z nových opatření usnadní správu kontrol vývozu. Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené, za prvé proto, že změnu stávajícího právního nástroje (nařízení Rady) lze provést pouze prostřednictvím jiného nařízení. Za druhé, z rozhodnutí Evropského soudního dvora vyplývá, že kontroly vývozu zboží dvojího užití spadají do výlučné pravomoci Společenství. Další opatření, která nejsou právní povahy a která splňují kritéria toho, že mohou přinést Evropské unii přidanou hodnotu, byla navržena ve sdělení. 4) Rozpočtové důsledky V krátkodobém horizontu nebude mít návrh pro EU významné finanční důsledky. Případný vývoj a zřízení bezpečného systému na úrovni EU pro sdílení informací o zamítnutých povoleních a dalších citlivých informací by přinesl mírné finanční náklady, ačkoliv rozhodnutí, zda by takový systém měl být vyvinut či nikoliv, bude přijato po dohodě s členskými státy nejdříve na začátku roku 2007. Posouzení nákladů na zřízení takového systému je uvedeno v příloze. 5) DALšÍ INFORMACE Zjednodušení Návrh obsahuje ustanovení pro zjednodušení právních předpisů a správních postupů pro veřejné orgány (orgány Společenství nebo vnitrostátní orgány) a pro soukromé subjekty. Použití techniky přepracování umožní Společenství spojit do jediného textu jak navržené významné změny nařízení Rady, tak nezměněná ustanovení uvedeného nařízení. Kromě toho bylo původní znění nařízení vylepšeno a vyjasněno v zájmu lepší úpravy právních předpisů. Řada návrhů zjednoduší práci správních orgánů Společenství (postup projednávání ve výboru pro změny příloh a pro přijímání pokynů) a soukromých subjektů (přijetí osvědčených postupů pro provádění nařízení, harmonizace podmínek používání vývozních povolení a jejich formátu, elektronické systémy pro správu žádostí o licenci). Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. Přepracování Součástí návrhu je přepracování. Příloha Náklady na případné vytvoření bezpečného systému pro výměnu informací uvedených v pozměněném čl. 15 odst. 4 návrhu nařízení Úvod Navržený nový čl. 15 odst. 4 přepracovaného nařízení stanoví možnost zřízení bezpečného systému pro výměnu informací mezi členskými státy a případně také Komisí. Takový systém by byl určen zejména k poskytnutí online přístupu k databázi obsahující informace o zamítnutých vývozních povoleních (tyto informace jsou v současnosti sdíleny prostřednictvím CD-ROMu), ačkoliv lze také zvážit další možná využití pro usnadnění výměny informací podle nařízení. Cílem návrhu je v této fázi pouze vytvořit právní základ pro případ, že takové rozhodnutí bude přijato; nepředjímá žádné takové budoucí rozhodnutí, které by muselo být přijato až po zvážení parametrů požadovaných pro takový systém a po dohodě s členskými státy. Dotčená rozpočtová linie 20.02.01, v rámci provozní části rozpočtu a v rámci stávajících částek, které jsou k dispozici. Předpokládané náklady Bude-li v budoucnu přijato rozhodnutí takový systém zavést, mohl by se rozpočet rozdělit na pět částí uvedených níže v tabulce: 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Celkem | Vývoj | 200 000 | 50 000 | 0 | 0 | 250 000 | Údržba | 10 000 | 20 000 | 20 000 | 50 000 | Infrastruktura | 30 000 | 10 000 | 40 000 | Síť | 25 000 | 15 000 | 15 000 | 55 000 | Podpora infra. | 30 000 | 20 000 | 20 000 | 70 000 | Podpora uživ. | 40 000 | 30 000 | 30 000 | 100 000 | Celkem | 200 000 | 185 000 | 85 000 | 95 000 | 565 000 | Vývoj by mohl spočívat v renovaci stávající databáze s využitím serverové technologie a začleněním dalších funkcí a možností. Velká část současné databáze (např. formát) by však byla znovu využita. Pokud jde o náklady na síť, měly by být v zásadě velmi omezené, protože by se použila současná „Testa secure“. Takové náklady nezahrnují náklady na připojení, které vzniknou členským státům. Pokud by se uvažovalo o oddělené ad hoc síti, vyžadovalo by to zvláštní rozpočet, avšak tato možnost není zvažována. Rozpočet na podporu uživatelů by spočíval ve zřízení helpdesku, který by mohl být společný pro další stávající projekty. 1334/2000 2006/0266 (ACC) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: ò nový 1. Nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 ze dne 22. června 2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití[2], bylo podstatně změněno, a mělo by být proto v zájmu jasnosti přepracováno. 1334/2000 bod odůvodnění 1 (přizpůsobený) (2) Zboží dvojího užití (včetně softwaru a technologií) by mělo při vývozu ze √ Evropského Sspolečenství podléhat účinné kontrole. 1334/2000 bod odůvodnění 2 (3) Účinný společný systém kontrol vývozu zboží dvojího užití je nezbytný proto, aby byl zajištěn soulad s mezinárodními závazky a povinnostmi členských států a Evropské unie, zejména pokud jde o nešíření. 1334/2000 bod odůvodnění 3 (4) Existence společného systému kontrol a harmonizovaných politik prosazovaání a sledování ve všech členských státech je nezbytným předpokladem pro zavedení volného pohybu zboží dvojího užití uvnitř Společenství. 1334/2000 bod odůvodnění 4 (přizpůsobený) (4) Současný režim kontrol vývozu zboží dvojího užití zavedený nařízením (ES) č. 3381/94[3] a rozhodnutím 94/942/SZBP[4] musí být dále harmonizován, aby i nadále zaručoval účinné uplatňování kontrol. 1334/2000 bod odůvodnění 6 ð nový (5) Odpovědnost za rozhodnutí o žádostech o ð individuální, souhrnné nebo všeobecné národní ï vývozní povolení ð nebo o povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb nebo o dozor nad přepravou zboží dvojího užití uvedeného v příloze V v rámci jednotného trhu ï spočívá na vnitrostátních orgánech. Vnitrostátní ustanovení a rozhodnutí, která mají vliv na vývoz zboží dvojího užití, musí být přijata v rámci společné obchodní politiky a zejména v rámci nařízení Rady (EHS) č. 2603/69 ze dne 20. prosince 1969, kterým se stanoví společná pravidla pro vývoz[5]. 1334/2000 bod odůvodnění 7 (přizpůsobený) ð nový (6) Rozhodnutí o aktualizaci společnýchého seznamůu zboží dvojího užití √ , které podléhá kontrolám vývozu, musí být v naprostém souladu se závazky a povinnostmi, které každý členskýé stát ð státy ï přijaly jako člen ð členové ï příslušných mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv. 1334/2000 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený) ð nový (7) Společné seznamy zboží dvojího užití, míst určení a obecných zásad jsou podstatnými prvky účinného systému √ režimu kontrol √ vývozu na úrovni EU ; tyto seznamy byly zavedeny rozhodnutím 94/942/SZBP a následnými změnami a měly by být začleněny do tohoto nařízení.ð a je vhodné, aby se rozhodnutí odsouhlasená členskými státy v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu rychle promítala do změn přílohy I nařízení, která uvádí seznam zboží podléhajícího kontrole v EU, a aby byly po konzultaci s výborem složeným ze zástupců členských států stanoveny postupy pro přijetí opatření ze strany Komise pro provádění tohoto nařízení. ï 1334/2000 bod odůvodnění 8 (8) Přenos softwaru a technologií elektronickými prostředky, faxem nebo telefonem do místa určení mimo Společenství by měl být rovněž kontrolován. 1334/2000 bod odůvodnění 9 (9) Zvláštní pozornost je nutno věnovat zpětnému vývozu a konečnému použití. 1334/2000 bod odůvodnění 10 (10) Dne 22. září 1998 podepsali zástupci členských států a Evropské komise Dodatkové protokoly k příslušným zárukovým dohodám mezi členskými státy, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, které, kromě jiných opatření, zavazují členské státy k poskytování informací o přepravě vybraných zařízení a nejaderného materiálu. 1334/2000 bod odůvodnění 11 (11) Společenství přijalo prostřednictvím nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství[6], a prostřednictvím nařízení Komise (EHS) č. 2454/93[7], kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, soubor celních pravidel, která mimo jiné obsahují ustanovení o vývozu a zpětném vývozu zboží. Toto nařízení neomezuje pravomoci přiznané podle celního kodexu Společenství a jeho prováděcích pravidel. 1334/2000 bod odůvodnění 12 ð nový (12) Podle článku 30 Smlouvy, v jeho mezích a v očekávání vyššího stupně harmonizace, si členské státy zachovají právo provádět kontroly převodů určitého zboží dvojího užití v rámci Společenství za účelem zabezpečení veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti. ð Tyto kontroly uvnitř Společenství u zboží uvedeného v příloze V budou sestávat z předběžných oznámení zásilek v rámci EU s cílem zajistit větší konzistenci s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a usnadnit obchod se zbožím dvojího užití uvnitř Společenství. Opatření přijatá členskými státy za účelem provádění těchto nových ustanovení nezahrnují uplatňování vnitřních hraničních kontrol v rámci Společenství, ale pouze ustanovení, která jsou zaměřena například na zajištění dohledatelnosti zboží v oběhu v rámci jednotného trhu a uplatňují se jako součást kontrolních postupů používaných nediskriminačním způsobem na celém území Společenství. ï Budou-li tyto kontroly mít vliv na účinnost kontrol vývozu ze Společenství, bude je Rada pravidelně přezkoumávat. 1334/2000 bod odůvodnění 13 (13) Za účelem zajištění řádného provádění tohoto nařízení by měl každý členský stát přijmout opatření, kterými by příslušným orgánům vymezil nezbytné pravomoci. ò nový (14) Rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540, která byla přijata dne 28. dubna 2004, požaduje zejména přiměřenou ochranu před nedovoleným vývozem, zpětným vývozem, tranzitem, překládkou a zprostředkováním zboží dvojího užití. Proto by mělo být výslovně stanoveno, aby orgány členských států mohly zadržet a převzít do vlastnictví zboží dvojího užití v tranzitu, pokud toto zboží je nebo může být určeno k šíření zbraní hromadného ničení nebo jejich nosičů ve třetí zemi, a měly by se zavést kontroly poskytování zprostředkovatelských služeb, pokud byl zprostředkovatel informován příslušnými vnitrostátními orgány nebo si je vědom toho, že toto zboží může vést k výrobě nebo dodávce nelegálních zbraní hromadného ničení ve třetí zemi. (15) Je žádoucí dosáhnout jednotného a konzistentního uplatňování kontrol v celé EU s cílem zabránit narušování bezpečnosti v EU a mezinárodní bezpečnosti a nekalé hospodářské soutěži mezi vývozci v EU. S ohledem na tento cíl bylo v souladu s doporučeními soluňského akčního plánu, který byl přijat hlavami států a předsedy vlád v červnu 2003 a doplněn o strategii týkající se zbraní hromadného ničení, rozhodnuto: - rozšířit okruh okolností, za kterých mohou členské státy zahájit konzultace s jinými členskými státy, než udělí vývozní povolení, které by mohlo například ohrozit základní bezpečnostní zájmy jiného členského státu; - zajistit větší sladění podmínek provádění vnitrostátních kontrol u zboží dvojího užití, které není uvedeno v nařízení; - doplnit definici nehmotných převodů technologií, aby zahrnovala zpřístupnění kontrolovaných technologií osobám nacházejícím se mimo EU včetně služeb technické pomoci poskytovaných elektronickými prostředky; a přizpůsobit změnami článku 16 požadavky na vedení záznamů pro nehmotné převody technologií stávajícím možnostem vývozců; - harmonizovat podmínky použití různých typů povolení, která lze podle nařízení udělit; - dále sladit způsoby výměny citlivých informací mezi členskými státy s některými stávajícími postupy mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, zejména tím, že nařízení zavede koncept zamítnutí de facto nebo platných zamítnutí, a stanovit možnost zřízení bezpečného elektronického systému pro sdílení informací mezi členskými státy. (16) Jelikož vývozci pocházející z EU, kteří působí v různých zemích, mohou podléhat různým normám týkajícím se kontroly vývozu, je stanoveno, že Komise může jednat se třetími zeměmi s cílem dosáhnout uznání režimu EU a jeho specifických aspektů, jako je jednotný trh pro zboží dvojího užití a společná politika zahraničního obchodu, která se na zboží dvojího užití vztahuje. 1334/2000 bod odůvodnění 14 (přizpůsobený) ð nový (17) Každý členský stát by měl stanovit ð účinné, přiměřené a odrazující ï sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení. ò nový (18) S cílem posílit režim EU týkající se zboží dvojího užití a souvisejících služeb a podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 je nezbytné stanovit uložení trestních sankcí, zejména za závažné porušení tohoto nařízení a předpisů přijatých členskými státy za účelem jeho provádění. Kromě toho Evropská rada přijala ve dnech 17.–18. června 2004 prohlášení týkající se trestních sankcí, v němž připomněla závazek vyjádřený členskými státy v evropské strategii proti šíření zbraní hromadného ničení, přijaté dne 12. prosince 2003, přijmout společné postupy týkající se trestních sankcí za nelegální vývoz, zprostředkování a pašování materiálu souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení. (19) Nařízení stanoví ucelený rámec, který upravuje vývoz zboží a technologií dvojího užití nebo služeb z Evropské unie. V tomto ohledu je pro vývozce zboží nebo služeb podléhajících tomuto nařízení, kteří jednají ve shodě s jeho ustanoveními a s ustanoveními přijatými pro jeho provádění v souladu s tímto nařízením, zásadní právní jistota, pokud jde o odlišné právní předpisy třetích zemí, které mohou takové vývozy případně považovat za trestné činy. (20) Vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za provádění tohoto nařízení musejí znát vývozce mající v úmyslu vyvézt zboží dvojího užití nebo dodavatele mající v úmyslu přepravit zboží uvedené v příloze V nařízení v rámci Společenství, aby mohly účinně vymáhat jeho ustanovení. 1334/2000 bod odůvodnění 15 (přizpůsobený) Evropský parlament vyjádřil své stanovisko ve svém usnesení ze dne 13. dubna 1999[8]. 1334/2000 bod odůvodnění 16 (přizpůsobený) S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se mělo zrušit nařízení (ES) č. 3381/94, 1334/2000 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I PřEDMěT ÚPRAVY A DEFINICE 1334/2000 ð nový Článek 1 Tímto nařízením se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití ð a souvisejících služeb a tranzitu zboží dvojího užití ï. 1334/2000 Článek 2 (přizpůsobený) ð nový Článek 2 Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „zbožím dvojího užití“ zboží včetně softwaru a technologií, které lze použít jak pro civilní, tak i vojenské účely a které zahrnuje veškeré zboží, které může být použito jak pro nevýbušné účely, tak i pro jakoukoliv formu podpory výroby jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení; b) „vývozem“: i) režim vývozu ve smyslu článku 161 √ nařízení (EHS) č. 2913/1992 (celního kodexu Společenství); ii) zpětný vývoz ve smyslu článku 182 uvedeného kodexu,; a iii) přenos softwaru nebo technologií ð nebo poskytnutí technické pomoci ï elektronickými prostředky, √ včetně faxem, nebo telefonem ð , elektronickou poštou nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky, ï do místa určení mimo √ Evropské Sspolečenství; ústní předávání technologií telefonem je vývozem pouze v případě, že je technologie obsažená v dokumentu, jehož příslušná část je do telefonu čtena nebo je popisována √ do telefonu takovým způsobem, že je v podstatě dosaženo stejného výsledku ð , a zahrnuje zpřístupnění takového softwaru, technologií nebo technické pomoci v elektronické formě ï; ðiv) poskytnutí zprostředkovatelských služeb v rámci operací se zbožím dvojího užití prováděných z Evropského společenství na území třetí země. ï c) „vývozcem“ jakákoliv fyzická nebo právnická osoba ð nebo partnerství: ï i) jejímž √ (jehož) jménem je podáváno vývozní prohlášení, tj. osoba, která je v okamžiku přijetí prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území √ Evropského Sspolečenství. Nebyla-li uzavřena smlouva o vývozu nebo nejedná-li tato osoba svým jménem, √ rozumí se vývozcem osoba, která je rozhodující, kdo je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území √ Evropského Sspolečenství. ii) „Vývozcem“ se rovněž rozumí jakákoliv fyzická nebo právnická osoba, která √ (které) rozhoduje o přenosu ð nebo zpřístupnění ï softwaru nebo technologií ð nebo poskytuje technickou pomoc ï √ jakýmikoliv elektronickými prostředky, faxem nebo telefonem do místa určení mimo √ Evropské Sspolečenství. ò nový iii) která (které) poskytuje služby jako zprostředkovatel ve smyslu písm. e). 1334/2000 Má-li podle smlouvy, na které je vývoz založen, právo nakládat se zbožím dvojího užití osoba usazená mimo Společenství, považuje se vývozce za smluvní stranu usazenou ve Společenství. d) „vývozním prohlášením“ právní úkon, kterým projevuje osoba předepsanou formou a způsobem svoji vůli propustit zboží dvojího užití do režimu vývozu.; ò nový e) „zprostředkovatelskými službami souvisejícími se zbožím dvojího užití“ činnosti osob, subjektů a partnerství: - které vyjednávají nebo organizují operace, jejichž předmětem je nákup, prodej nebo dodávka zboží dvojího užití uvedeného v příloze I ze třetí země do jakékoliv jiné třetí země; nebo - které nakupují, prodávají nebo dodávají takové zboží z některé třetí země do jakékoliv jiné třetí země. f) „zprostředkovatelem“ jakákoliv právnická nebo fyzická osoba nebo partnerství poskytující zprostředkovatelské služby související se zbožím dvojího užití uvedeným v příloze I z celního území Evropského společenství na území třetí země. g) „tranzitem“ doprava zboží dvojího užití, které vstupuje do celního území Evropského společenství a je přes něj přepravováno do místa určení mimo Evropské společenství; h) „individuálním vývozním povolením“ povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro jednoho konečného uživatele ve třetí zemi a které se vztahuje na jeden nebo více druhů zboží nebo technologií dvojího užití; i) „všeobecným vývozním povolením Společenství“ vývozní povolení (EU 001) pro vývozy do některých zemí určení, které je k dispozici všem vývozcům, kteří dodržují podmínky použití uvedené v čl. 6 odst. 1 a příloze II; j) „souhrnným vývozním povolením“ povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro typ nebo kategorii zboží dvojího užití, které může platit pro vývozy určené pro jednoho nebo více určených konečných uživatelů v jedné nebo více určených třetích zemích; k) „národním všeobecným vývozním povolením“ národní povolení zveřejněné v úředním věstníku některého členského státu, které platí pro všechny vývozce usazené v členském státě, kde bylo toto povolení zveřejněno, kteří splňují podmínky stanovené ve vnitrostátních právních předpisech; vztahuje se na jednu nebo několik určených zemí a na ty druhy zboží dvojího užití, které jsou stanoveny ve vnitrostátních právních předpisech a nevztahují se na ně oznámení podle článku 9; l) „dodavatelem“ jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo partnerství, které převádějí zboží dvojího užití uvedené v příloze V nařízení z jednoho členského státu do jiného členského státu. 1334/2000 (přizpůsobený) KAPITOLA II OBLAST PůSOBNOSTI ČLÁNEK 3 1. Pro vývoz zboží dvojího užití uvedených √ uvedeného v příloze I je vyžadováno povolení. 2. Podle článku 4 nebo článku 5 je možné rovněž vyžadovat povolení pro vývoz do všech nebo do některých míst určení u určitého zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I. ò nový 3. Povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb souvisejících se zbožím dvojího užití uvedeného v příloze I se vyžaduje tehdy, byl-li zprostředkovatel informován příslušnými orgány členského státu, kde je usazen, nebo má-li důvody k podezření, že toto zboží dvojího užití je nebo může být určeno k šíření zbraní hromadného ničení nebo jejich nosičů v rozporu s příslušnými mezinárodními smlouvami a závazky. 4. Toto nařízení se nevztahuje na zboží dvojího užití, které je přes území Společenství pouze přepravováno, tj. na takové zboží, kterému nebylo přiděleno jiné celně schválené určení, než režim vnějšího tranzitu nebo které je pouze umístěno do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu, kde o něm nemusí být veden záznam ve schválené skladové evidenci. 4. Vnitrostátní celní orgány mohou zboží dvojího užití uvedené v příloze I, které je v tranzitu, dočasně zadržet za účelem kontroly. Pokud mají vnitrostátní příslušné orgány na základě výsledku takových kontrol dostatečné důvody k podezření, že toto zboží je nebo může být určeno k nelegálnímu šíření nebo k pokusům o ohrožení mezinárodní bezpečnosti v rozporu s mezinárodními smlouvami a závazky, mohou rozhodnout o převzetí zboží do vlastnictví. 1334/2000 (přizpůsobený) 53. Toto nařízení se nevztahuje na dodávky služeb nebo na přenos technologií, jsou-li tyto služby √ dodávky nebo technologie √ přenos spojeny s pohybem fyzických osob přes hranice. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový Článek 4 1. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které nejsou √ není uvedenyo v příloze I, je vyžadováno, jestliže byl vývozce informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést. 2. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je rovněž vyžadováno, podléhá-li kupující země nebo země určení zbrojnímu embargu rozhodnutému společným postojem nebo společnou akcí přijatou Radou Evropské unie nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) nebo zbrojnímu embargu uloženému závaznou rezolucí Rady Bezpečnosti Spojených národů a byl-li vývozce informován příslušnými orgány uvedenými v odstavci 1, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno pro vojenské konečné použití. Pro účely tohoto odstavce se „vojenským konečným použitím“ rozumí: a) začlenění do zboží uvedeného na seznamu vojenského materiálu, který vedou členské státy; b) použití výrobního, zkušebního nebo analytického zařízení a součástek pro něj k vývoji, výrobě nebo údržbě zboží uvedeného ve výše zmíněném seznamu; c) použití jakýchkoliv nehotových produktů v závodě na výrobu vojenského materiálu uvedeného ve výše zmíněném seznamu. 3. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je rovněž požadováno, byl-li vývozce informován orgány uvedenými v odstavci 1, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území tohoto členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu. 4. Je-li si vývozce vědom toho, že zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I a které má v úmyslu vyvézt, je celé nebo z části určeno k jakémukoli použití uvedenému v odstavcích 1, 2 a 3, musí o tom uvědomit orgány uvedené v odstavci 1, které rozhodnou o tom, zda bude dotyčný vývoz podléhat povolení či nikoliv. 5. Členský stát může přijmout nebo zachovat právní předpisy, na základě kterých vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, podléhá povolení, má-li vývozce důvody k podezření, že toto zboží je nebo by mohlo být určeno celé nebo z části k jakémukoliv použití uvedenému v odstavci 1. 6. Členský stát, který podle odstavců 1 až 5 požaduje pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, povolení, o této skutečnosti v případě potřeby uvědomí ostatní členské státy a Komisi. ð Členský stát rovněž informuje ostatní členské státy a Komisi o všech požadavcích na povolení uplatňovaných obecně v souladu s tímto článkem pro vývoz zboží, které není uvedeno v nařízení a podléhá takovým požadavkům na povolení, a o jménech a konečných uživatelích / příjemcích, na něž se tyto požadavky vztahují ï . Ostatní členské státy tuto informaci náležitě zváží a v možném rozsahu o ní uvědomí √ o ní své celní úřady a jiné příslušné vnitrostátní orgány. 7. Ustanovení čl. 9 odst. 2 a 3 se použijí na případy týkající se zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I. ò nový 8. Vývozci mohou požádat příslušné orgány členského státu, kde jsou usazeni, o informaci, zda vývoz určitého zboží, které není uvedeno v nařízení, podléhá či nepodléhá požadavku na povolení podle tohoto článku. Vnitrostátní příslušné orgány tuto informaci poskytnou ve lhůtě 20 pracovních dnů od předložení úplné žádosti ze strany vývozce. 1334/2000 (přizpůsobený) 89. Tímto nařízením není dotčeno právo členských států přijímat vnitrostátní opatření podle článku 11 nařízení (EHS) č. 2603/69. Článek 5 1. Členský stát může zakázat nebo podmínit vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, povolením z důvodů veřejné bezpečnosti nebo ochrany lidských práv. 2. Členské státy oznámí Komisi jakákoliv opatření přijatá podle odstavce 1 neprodleně po jejich přijetí a udají přesné důvody těchto opatření. 3. Členské státy rovněž neprodleně oznámí Komisi jakékoliv změny opatření přijatých podle odstavce 1. 4. Komise zveřejní opatření, která jí byla oznámena podle odstavců 2 a 3, v řadě C Úředního věstníku Evropskýché společenství √ unie . KAPITOLA III VÝVOZNÍ POVOLENÍ ČLÁNEK 6 1. Pro určité vývozy uvedené v příloze II se tímto nařízením zavádí všeobecné vývozní povolení Společenství. ò nový a) Vývozci, kteří zamýšlí použít všeobecné vývozní povolení Společenství, oznámí tento svůj záměr nebo své první použití všeobecného vývozního povolení Společenství příslušným orgánům členského státu, v němž jsou usazeni; toto oznámení se provádí nejpozději třicet dnů po datu uskutečnění prvního vývozu. Členské státy budou o těchto registračních oznámeních informovat Komisi a ostatní členské státy. b) Vnitrostátní příslušné orgány členského státu, kde je vývozce usazen, použití všeobecného vývozního povolení Společenství zamítnou, pokud: - byl vývozce svými orgány informován, že dané zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k jakémukoliv použití uvedenému v čl. 4 odst. 1, 2 a 3, - nebo pokud si je vývozce vědom toho, že je toto zboží určeno k výše uvedenému použití, - nebo je-li příslušné zboží vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje. V takových případech posoudí příslušné orgány členského státu jednotlivé žádosti na základě kritérií uvedených v čl. 8 odst. 1, aby mohly rozhodnout, zda je možné zboží vyvézt na základě souhrnného nebo individuálního vývozního povolení nebo zda musí být vývoz zamítnut. 1334/2000 (přizpůsobený) 2. V případě všech ostatních vývozů podle tohoto nařízení, pro které je vyžadováno povolení, udělí toto povolení příslušné orgány členského státu, ve kterém je vývozce usazen. S výhradou omezení uvedenéhoých v odstavci 13 může mít povolení formu jednotlivého √ individuálního , souhrnného nebo všeobecného povolení. Povolení √ Všechna povolení platí v celém √ Evropském Sspolečenství. ò nový Členské státy si stanoví cíle týkající se zpracovávání žádostí o vývozní povolení v rámci určitých lhůt a informují o nich Komisi a vnitrostátní vývozce. 1334/2000 K povolení se popřípadě mohou vztahovat určité požadavky a podmínky, jako například závazek předložit prohlášení o konečném použití. 3. Zboží uvedené v části 2 přílohy II nemůže být zahrnuto do všeobecného povolení. ò nový 3. Národní všeobecná vývozní povolení: a) musí vyloučit ze své oblasti působnosti zboží uvedené v části 2 přílohy II a zboží a země, na které se vztahují platná zamítnutí vydaná podle čl. 9 odst. 2; b) mohou být použita pouze vývozci, kteří oznámili příslušným orgánům členského státu, kde jsou usazeni, svůj úmysl použít národní všeobecné vývozní povolení nejpozději 30 dnů po první zásilce; 1334/2000 4. Členské státy uvedou ve všeobecných povoleních, že tato povolení c) nemohou být použita, jestliže byl vývozce svými orgány informován, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k jednomu z použití uvedených v čl. 4 odst. 1, 2 a 3 nebo jestliže si je vývozce vědom toho, že zboží je určeno k výše uvedeným použitím. 45. Členské státy ve svých vnitrostátních právních předpisech zachovají nebo zavedou možnost udělit souhrnné povolení určitému vývozci pro typ nebo kategorii zboží dvojího užití, které může být platné pro vývoz do jedné nebo více určených zemí. 56. Členské státy poskytnou Komisi seznam orgánů zmocněných: a) udělovat vývozní povolení pro zboží dvojího užití; ò nový b) udělovat vývozní povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb souvisejících se zbožím dvojího užití uvedeným v nařízení; c) rozhodnout o převzetí zboží dvojího užití, které je v tranzitu, do vlastnictví; d) udělit povolení k přepravě pouze v případě, že jsou tyto orgány odlišné od orgánů uvedených v čl. 6. odst. 5 písm. a). 1334/2000 (přizpůsobený) Komise zveřejní seznam těchto orgánů v řadě C Úředního věstníku Evropskýché společenství √ unie . . 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový Článek 7 1. Jestliže zboží dvojího užití, pro které bylo zažádáno o individuální vývozní povolení do místa určení neuvedeného v příloze II, nebo do jakéhokoliv místa určení v případě zboží dvojího užití uvedeného v příloze IV V, je nebo bude umístěno v jednom nebo více členských státech, jiných než je ten, ve kterém byla podána žádost, uvede se tato skutečnost v žádosti. Příslušné orgány členského státu, ke kterým byla žádost o povolení podána, neprodleně konzultují příslušné orgány dotyčného členského státu nebo států a poskytnou jim příslušné informace. Konzultovaný členský stát nebo státy oznámí ve lhůtě deseti pracovních dnů případné námitky k udělení takového povolení, jimiž je členský stát, ve kterém byla žádost podána, vázán. Jestliže do deseti pracovních dnů nedojdou žádné námitky, má se za to, že, konzultovaný členský stát nebo státy nemají námitky. Ve výjimečných případech může jakýkoliv √ konzultovaný členský stát požadovat prodloužení desetidenní lhůty. Prodloužení však nesmí přesáhnout 30 pracovních dní. 2. Jestliže by vývoz mohl porušit podstatné bezpečnostní zájmy členského státu, může tento členský stát požádat druhý členský stát, aby neudělil vývozní povolení, nebo jestliže již takové povolení bylo uděleno, žádat jeho zrušení, pozastavení, změnu nebo odvolání. ð Taková žádost se předkládá ostatním členským státům a Komisi. ï Členský stát, který takovou žádost obdrží, zahájí neprodleně se žádajícím členským státem nezávazné konzultace, které musí být uzavřeny během deseti pracovních dnů. ð Žádající a požádaný členský stát mohou požádat Komisi, aby tuto záležitost vznesla do deseti pracovních dnů v koordinační skupině zřízené podle článku 18. Rozhodne-li se požádaný členský stát povolení udělit, mělo by to být oznámeno Komisi a ostatním členským státům.ï 1334/2000 ð nový Článek 8 1. Při rozhodování o tom, zda udělit ð individuální či souhrnné ï vývozní povolení ð nebo povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb ï podle tohoto nařízení či nikoliv, přihlížejí členské státy k veškerým rozhodným skutečnostem, a zejména k: a) závazkům a povinnostem, které každý členský stát přijal jako člen příslušných mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv; b) jejich závazkům vyplývajícím ze sankcí uložených společným postojem nebo společnou akcí přijatou Radou nebo rozhodnutím OBSE nebo závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Spojených národů; c) ohledům na národní zahraniční nebo bezpečnostní politiku, včetně těch, které jsou upraveny Kodexem chování Evropské unie pro vývoz zbraní; d) ohledům na zamýšlené konečné použití a nebezpečí zneužití. ò nový 2. Při posuzování žádosti o souhrnné vývozní povolení nebo o povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb berou členské státy kromě kritérií stanovených v odstavci 1 v úvahu i to, zda vývozce uplatňuje přiměřené a vhodné prostředky a postupy pro dosažení souladu s ustanoveními a cíli tohoto nařízení a s podmínkami povolení. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový Článek 9 1. Vývozci poskytují příslušným orgánům ke svým žádostem o vývozní povolení ð a o povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb ï veškeré nezbytné informace ð včetně jakýchkoliv nezbytných informací od třetích stran, aby bylo možné poskytnout vnitrostátním příslušným orgánům úplné informace o konečném uživateli, zemi určení a konečných použitích vyváženého zboží. ï 2. Příslušné orgány mohou v souladu s tímto nařízením odmítnout udělení vývozního povolení ð nebo povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb ï a mohou zrušit, pozastavit, změnit nebo odvolat vývozní povolení ð nebo povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb ï, které již udělily. V případě, že odmítnou, zruší, √ pozastaví, podstatně omezí nebo odvolají ð vývozní ï povolení ð nebo povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb, nebo pokud stanoví, že vývoz určitého zboží dvojího užití nebo poskytnutí zprostředkovatelských služeb nebudou povoleny, ï uvědomí o tom √ oznámí to příslušnéým orgányům ostatních členských států a Komisi a vymění si √ předají jim nezbytné informace s ostatními členskými státy a Komisí, přičemž dodržují ustanovení čl. 15 odst. 3 o důvěrnosti takových informací. ò nový Tato oznámení se budou provádět bezpečnými elektronickými prostředky pro výměnu citlivých informací, které mají členské státy a Komise k dispozici, včetně bezpečného systému, který může být případně zřízen v souladu s čl. 15 odst. 4. Členské státy přezkoumají zamítnutá povolení oznámená podle tohoto odstavce do tří let od jejich oznámení a odvolají je, změní nebo prodlouží. Zamítnutí, která nejsou odvolána, zůstávají v platnosti. V případě, že členské státy pozastaví vývozní povolení nebo povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb, uvědomí o tom ostatní členské státy a Komisi a předají jim nezbytné informace, přičemž dodržují ustanovení čl. 15 odst. 3 o důvěrnosti takových informací. Na konci doby pozastavení se konečné posouzení sdělí členským státům a Komisi. Je-li povolení odvoláno, považuje se to za oznámení podle druhého pododstavce. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový 3. Členský stát, který má v úmyslu udělit vývozní povolení ð nebo povolení pro poskytnutí zprostředkovatelské služby ï, které v předcházejících třech letech jiný členský stát nebo státy zamítly pro v podstatě totožný obchod ð (tj. v podstatě totožné konečné použití nebo zboží s v podstatě totožnými parametry nebo technickými vlastnostmi pro stejného konečného uživatele / příjemce nebo širší subjekt zahrnující stejného konečného uživatele) a pro které je zamítnutí stále platné ï, konzultuje nejdříve tento dotyčný členský stát nebo státy √ , které vydaly ð platné(á) ï √ zamítnutí , ð jak je stanoveno v odstavci 2, a také oznámení podle čtvrtého pododstavce a uvědomí Komisi o zahájení těchto konzultací ï. Jestliže po těchto konzultacích členský stát přesto rozhodne √ zamýšlí , že povolení udělí, uvědomí o tom ostatní členské státy a Komisi a poskytne veškeré nezbytné informace na doložení svého rozhodnutí√ záměru . ò nový 4. Příslušné orgány členských států oznámí členským státům a Komisi zamítnutá povolení pro zboží v tranzitu, které převzaly do vlastnictví na základě uplatnění článku 3. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový Článek 10 1. Veškerá individuální a souhrnná vývozní povolení ð a povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb ï se vydávají na formulářích, které jsou v souladu se ð obsahují alespoň všechny prvky a v pořadí ï vzoremu uvedenýmého v příloze IIIa. ð Opatření, která mají harmonizovat formuláře povolení, je možné přijímat v souladu s postupem stanoveným v článku 19. ï 2. Na žádost vývozce se souhrnná vývozní povolení, která obsahují množstevní omezení, rozdělují. 3. √Národní Vvšeobecná vývozní povolení udělená podle čl. 6 odst. 3 2 se zveřejní v souladu s vnitrostátními zákony a praxí. Vydávají se v souladu s údaji uvedenými v příloze IIIb IV ð a sdělují se Komisi ï. ò nový 4. Členské státy mohou vydávat svá vývozní povolení elektronickou formou. Aby celní a jiné příslušné orgány mohly ověřit existenci vývozního povolení, mohou být informace obsažené ve vývozním povolení zpřístupněny prostřednictvím bezpečného systému, který lze k tomuto účelu zřídit. Rozhodnutí provést toto ustanovení a způsoby jeho uplatňování lze přijmout v souladu s postupy uvedenými v článku 19. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový KAPITOLA IV AKTUALIZACE SEZNAMů ZBOžÍ DVOJÍHO UžITÍ ČLÁNEK 11 Seznamy zboží dvojího užití uvedenéý v příloze I a příloze IV se aktualizujíe ð v souladu s postupem uvedeným v čl. 19 odst. 2, ï v souladu s příslušnými závazky a povinnostmi a všemi jejich změnami, které každý členskýé stát ð státy ï přijaly jako člen ð členové ï mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv. 1334/2000 (přizpůsobený) 2432/2001 Čl. 1 písm. a) ð nový KAPITOLA V CELNÍ řÍZENÍ ČLÁNEK 12 1. Při plnění formalit pro vývoz zboží dvojího užití na celním úřadě, který je odpovědný za zpracování vývozního prohlášení, vývozce prokáže, že obdržel nezbytné vývozní povolení. 2. Od vývozce může být požadován překlad všech dokumentů, které byly poskytnuty jako průkazní doklady, do úředního jazyka členského státu, ve kterém je vývozní prohlášení předkládáno. 3. Aniž je dotčena jakákoli pravomoc, která mu byla svěřena na základě celního kodexu Společenství a v souladu s ním, může též členský stát po dobu, která nepřesahuje lhůty uvedené v odstavci 4, pozastavit řízení týkající se vývozu z jeho území nebo v případě nutnosti jiným způsobem zabránit, aby zboží dvojího užití uvedené v příloze I, na které se vztahuje platné vývozní povolení, opustilo Společenství přes jeho území, má-li důvodné podezření, že: a) při udělení povolení nebyly vzaty v úvahu patřičné informace nebo b) od doby, kdy bylo povolení uděleno, se značně změnily okolnosti. 4. V případě uvedeném v odstavci 3 se neprodleně konzultují příslušné orgány členského státu, který udělil vývozní povolení, aby mohly podniknout opatření podle čl. 9 odst. 2. Jestliže tyto příslušné orgány rozhodnou, že povolení zachovají, odpoví ve lhůtě deseti pracovních dní, která na jejich žádost může být za výjimečných okolností prodloužena na 30 pracovních dní. Po přijetí této odpovědi nebo nedojde-li odpověď do deseti nebo případně do 30 dnů, se zboží dvojího užití neprodleně uvolní. Členský stát, který udělil povolení, o této skutečnosti uvědomí ostatní členské státy a Komisi. Článek 13 1. Členské státy mohou stanovit, že celní formality pro vývoz zboží dvojího užití mohou být splněny pouze u celních úřadů k tomu zmocněných. 2. Uplatní-li členské státy možnost uvedenou v odstavci 1, informují Komisi o náležitě zmocněných celních úřadech. Komise zveřejní tuto informaci v řadě C Úředního věstníku Evropskýché společenství√ unie . Článek 14 Na omezení vývozu, zpětného vývozu a opuštění celního území u zboží dvojího užití, pro jehož vývoz je vyžadováno povolení podle tohoto nařízení, se vztahují 1 ustanovení článků 843 a 912a až 912g nařízení (EHS) č. 2454/93 ⎜. KAPITOLA VI SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE ČLÁNEK 15 1. Členské státy v součinnosti s Komisí přijmou veškerá vhodná opatření, aby zavedly přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány, zejména aby vyloučily nebezpečí, že by možné rozdílnosti při uplatňování kontrol vývozu zboží dvojího užití vedloy k odklonu obchodu, který by mohl působit nesnáze jednomu nebo více členským státům. 2. Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření, aby zavedly přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány o citlivých konečných uživatelích, aby vývozcům, kterých se toto nařízení týká, poskytly jednotné pokyny. ð Takové informace zahrnují: ï ò nový a) informace o odsouzeních za spáchání trestných činů v souvislosti s vývozem; b) podle okolností další informace, údaje o citlivých zprostředkovatelích, zvolených trasách a příjemcích. 1334/2000 3. Nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů[9], a zejména ustanovení o důvěrnosti informací, se použijí přiměřeně, aniž by byl dotčen článek 18 tohoto nařízení. ò nový 4. Na základě podmínek, které je třeba vymezit v souladu s postupy uvedenými v čl. 19 odst. 3, může být zřízen bezpečný a zašifrovaný systém výměny informací mezi členskými státy a případně Komisí. 5. Opatření nutná k usnadnění spolupráce uvedené v odstavcích 1 až 4 tohoto článku mohou být přijata v souladu s postupy uvedenými v článku 19. 1334/2000 KAPITOLA VII KONTROLNÍ OPATřENÍ ČLÁNEK 16 ò nový 1. Vývozci zboží uvedeného v příloze I a fyzické a právnické osoby nebo partnerství, které v souvislosti s takovým zbožím dvojího užití chtějí poskytovat zprostředkovatelské služby ve třetích zemích, a fyzické a právnické osoby, které zamýšlejí zaslat zboží dvojího užití uvedené v příloze V v rámci Společenství, oznámí tento svůj záměr vyvézt dotčené zboží nebo poskytnout zprostředkovatelské služby vnitrostátním příslušným orgánům vymezeným v článku 6. Členské státy, které tyto registrace obdrží, o nich informují ostatní členské státy a Komisi. 1334/2000 ð nový -1. 2. i) Vývozci ð hmotného zboží dvojího užití ï vedou v souladu s platnou praxí příslušných členských států podrobnou evidenci nebo záznamy o svých vývozech. Tuato evidencie nebo záznamy zahrnují zejména obchodní dokumenty, jako jsou faktury, manifesty a dopravní nebo jiné odesílací dokumenty obsahující dostatečné informace k identifikaci: a) označení zboží dvojího užití; b) množství zboží dvojího užití; c) jména a adresy vývozce a příjemce; d) konečného použití a konečného uživatele zboží dvojího užití, jsou-li známy. ò nový ii) Dodavatelé zboží dvojího užití uvedeného v příloze V, kteří ho přepravují v rámci jednotného trhu, vedou v souladu s platnou praxí příslušných členských států podrobnou evidenci nebo záznamy o svých zásilkách. Tato evidence nebo záznamy zahrnují zejména obchodní dokumenty, jako jsou faktury, manifesty a dopravní a jiné odesílací dokumenty a informace obsažené v předběžných oznámeních o přepravě podle části II přílohy V. iii) V případě vývozů podle čl. 2 písm. b) bodu iii) a v případě poskytování zprostředkovatelských služeb vedou vývozci / zprostředkovatelé evidenci nebo záznamy, aby byli na vyžádání schopni prokázat povahu zboží, technologie nebo softwaru dvojího užití, které byly přepraveny / předmětem poskytnutí zprostředkovatelských služeb, dobu trvání přepravy / dobu, po kterou byly předmětem poskytování zprostředkovatelských služeb, a místo určení přepravy. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový 2. 3. Evidence nebo záznamy a dokumenty uvedené v odstavci ð odstavcích ï 1 ð a 2 ï se uchovávají po dobu nejméně tří let od konce kalendářního roku, ve kterém se vývoz ð / přeprava nebo poskytnutí zprostředkovatelských služeb ï uskutečnily. Předkládají se na žádost příslušných orgánů členského státu, ve kterém je vývozce ð / dodavatel nebo zprostředkovatel ï usazen. Článek 17 K zajištění řádného používání tohoto nařízení přijme každý členský stát nezbytná opatření umožňující jeho příslušným orgánům: a) shromažďovat informace o jakékoliv objednávce nebo operaci týkající se zboží dvojího užití; b) zajistit správné uplatňování opatření pro kontrolu vývozu, což může zahrnovat zejména právo na vstup do obchodních prostor osob, které se na vývozu podílejí. KAPITOLA VIII OBECNÁ A ZÁVěREčNÁ √ JINÁ USTANOVENÍ √ A MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE Článek 18 1. Zřizuje se koordinační skupina ð pro dvojí užití ï, které předsedá zástupce Komise. Každý členský stát jmenuje do koordinační √ této skupiny jednoho zástupce. Koordinační √ Tato skupina posoudí jakoukoliv otázku týkající se používání tohoto nařízení, kterou může vznést buď předseda nebo zástupce některého členského státu, a mimo jiné √ zejména : a) opatření, která by členské státy měly přijmout za účelem informování vývozců ð / ostatních příslušných zúčastněných stran ï o jejich závazcích podle tohoto nařízení; b) b) obecné zásady týkající se formulářů pro vývozní povolení. ðosvědčené postupy a správní postupy za účelem provádění a prosazování tohoto nařízení; ï ò nový c) technické úvahy o případných legislativních změnách za účelem řešení problémů s prováděním; d) společné pokyny, které by umožnily uživatelsky příznivým způsobem zpřístupnit vývozcům příslušné informace týkající se režimu Společenství pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití a jeho uplatňování ze strany členských států. Skupina informuje Radu o výsledcích svých zasedání. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový 2. ð Předseda ï Kkoordinační skupinay ð pro dvojí užití ï může ð musí ï , kdykoli to považuje za nutné, konzultovat organizace zastupující vývozce ð a ostatní příslušné zúčastněné strany ï , jichž se toto nařízení týká. ò nový Článek 19 Výbor pro dvojí užití 1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro dvojí užití“). 2. Postup uvedený v odstavci 3 tohoto článku se vztahuje na přijetí opatření, která mohou být nutná pro provádění tohoto nařízení, která však nejsou opatřeními v oblastech, na něž se vztahují články 21 a 23, a pro přijetí změn příloh tohoto nařízení. 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Lhůta podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce. 4. Výbor pro dvojí užití přijme svůj jednací řád. Článek 20 Předseda výboru pro dvojí užití může z vlastní iniciativy nebo na žádost některého ze zástupců členských států konzultovat výbor pro dvojí užití ohledně jakékoli jiné záležitosti související s fungováním nebo uplatňováním tohoto nařízení. 1334/2000 ð nový Článek 1921 Každý členský stát přijme příslušná opatření k zajištění řádného provádění všech ustanovení tohoto nařízení. Zejména stanoví sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení nebo ustanovení, která byla přijata k jeho provedení. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. ðMusejí zahrnovat trestní sankce alespoň za závažná porušení ustanovení tohoto nařízení, jako je záměrný vývoz určený pro použití v programu pro vývoj nebo výrobu chemických, biologických, jaderných zbraní nebo raketových systémů schopných takové zbraně nést, a to bez povolení vyžadovaného podle tohoto nařízení, nebo padělání či vynechání informací s cílem získat povolení, které by jinak bylo zamítnuto. ï ò nový Článek 22 Mezinárodní spolupráce Aniž by byla dotčena ustanovení týkající se dohod o vzájemné správní pomoci nebo protokolů o celních věcech uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi, může Komise se třetími zeměmi vyjednat dohody, které stanoví vzájemné uznávání vývozních kontrol u zboží dvojího užití, na které se vztahuje toto nařízení, a zejména zrušit požadavky na povolení v případě zpětného vývozu v rámci území Evropského společenství. Uzavření takových dohod se provádí v souladu s postupy stanovenými v čl. 133 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství a případně Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Článek 23 Je-li to vhodné a jedná-li se o projekty financované Společenstvím, může Komise předložit návrhy v příslušných právních rámcích Evropské unie nebo v ujednáních se třetími zeměmi, aby mohl být zřízen ad hoc výbor, v němž budou zastoupeny všechny příslušné orgány členských států a který bude oprávněn rozhodovat o udělení nezbytných vývozních povolení s cílem zajistit řádné fungování těchto projektů zahrnujících zboží nebo technologie dvojího užití. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový Článek 2024 Každý členský stát uvědomí Komisi o právních a správních předpisech přijatých k provedení tohoto nařízení, včetně opatření uvedených v článku 1921. Komise předá tyto informace ostatním členským státům. Každé tři roky předkládá Komise ð přezkoumává provádění tohoto nařízení a ï √ předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o √ jeho používání tohoto nařízeníð , která zahrnuje případně návrhy na jeho změnu ï . Členské státy poskytnou Komisi veškeré příslušné informace pro přípravu zprávy ð , jako je počet vývozců používajících dostupná povolení v každém členském státě, počet různých povolení udělených vývozcům, evidence společností, které používají všeobecné vývozní povolení Společenství nebo počet dvoustranných konzultací uskutečněných podle různých článků tohoto nařízení ï . Článek 2125 1. Pro přepravu zboží dvojího užití uvnitř Společenství uvedeného v příloze IV se vyžaduje povolení. Pro zboží uvedené v části 2 přílohy IV nelze vydávat všeobecné povolení. 2. a) Členský stát může rozhodnout o tom, že pro přepravu jiného zboží dvojího užití ze svého území do druhého členského státu je vyžadováno povolení v případech, kdy v době přepravy: - je přepravující osobě známo, že konečné místo určení příslušného zboží je mimo Společenství, - vývoz tohoto zboží do takového konečného místa určení je v členském státě, ze kterého má být toto zboží přepraveno, podmíněn povolením podle článků 3, 4 nebo 5 a takový vývoz přímo z jeho území není povolen na základě všeobecného nebo souhrnného povolení. - zboží nebude v členském státě, do kterého má být přepraveno, zpracováno nebo opracováno ve smyslu článku 24 celního kodexu Společenství. b) Žádost o povolení k přepravě musí být podána v členském státě, ze kterého má být zboží dvojího užití přepraveno. ò nový 1. Přepravu zboží dvojího užití uvedeného v příloze V do jiného členského státu musí dodavatel předem oznámit vnitrostátním příslušným orgánům členského státu, v němž se zboží nachází, osm pracovních dnů před datem odeslání, které uvědomí členský stát, v němž je dodavatel usazen. 2. Předběžné oznámení o přepravě musí obsahovat informace uvedené v části II přílohy V. 3. Vnitrostátní příslušné orgány dotčeného členského státu mohou přepravu pozastavit, pokud: a) se dodavatel nezaregistroval u vnitrostátních orgánů, kde je usazen, nebo pokud neposkytl v plném rozsahu informace požadované podle části II přílohy V, b) mají závažné důvody domnívat se, že přeprava by odporovala základním bezpečnostním zájmům EU nebo členského státu. V takovém případě vnitrostátní příslušný orgán, jemuž byla přeprava oznámena, zahájí konzultace s dotčenými členskými státy. Pokud po prošetření případu členský stát trvá na svém původním rozhodnutí přepravu pozastavit, mohou se dotčené členské státy obrátit na Komisi a ostatní členské státy a požádat o širší konzultace. Konečné rozhodnutí bude společně s odůvodněním sděleno členským státům a Komisi. 1334/2000 (přizpůsobený) ð nový (c) ð Vnitrostátní příslušné orgány nemohou přepravu pozastavit ï Vv případech, kdy následný vývoz zboží dvojího užití již v rámci konzultačních řízení podle článku 7 schválil členský stát, ze kterého má být zboží přepraveno, vydá se, pokud se okolnosti podstatně nezměnily, přepravující osobě povolení k přepravě neprodleně. d) Členský stát, který přijme právní předpisy, jež ukládají takový požadavek, informuje Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, která přijal. Komise zveřejní tuto informaci v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství . 3.4. Opatření podle odstavců 1 a 2 nezahrnují uskutečňování vnitřních hraničních kontrol v rámci Společenství, ale pouze kontroly, které se provádějí jako součást běžných kontrolních postupů používaných nediskriminačním způsobem na celém území Společenství. 4.5. Použití opatření podle odstavců 1 a, 2 ð a 3 ï nesmí v žádném případě způsobit, že by přeprava z jednoho členského státu do druhého podléhala omezujícím podmínkám, které by byly přísnější než ty, které jsou stanoveny pro vývoz stejného zboží do třetích zemí. 5. Dokumenty a záznamy o přepravě zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I, uvnitř Společenství se uchovávají nejméně po dobu tří let od konce kalendářního roku, ve kterém se přeprava uskutečnila, a na požádání se předkládají příslušným orgánům členského státu, ze kterého toto zboží bylo přepraveno. 6. Členský stát může vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby v případě jakékoli přepravy zboží, které je uvedeno v kategorii 5 kapitole 2 přílohy I a které není uvedeno v příloze IV V, uvnitř Společenství z tohoto členského státu byly příslušným orgánům tohoto členského státu poskytnuty doplňkové informace týkající se tohoto zboží. 7. V příslušných obchodních dokumentech týkajících se přepravy zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I, uvnitř Společenství musí být zřetelně uvedeno, že toto zboží při vývozu ze Společenství podléhá kontrolám. Příslušnými obchodními dokumenty se rozumějí zejména kupní smlouvy, potvrzení objednávky, faktura nebo odesílací list. Článek 2226 Tímto nařízením není dotčeno: - použití článku 296 Smlouvy o založení Evropského společenství, - provádění Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Článek 2327 Zrušuje se nařízení (ES) č. 3381/94 √ 1334/2000 s účinkem ode dne [...] . Na žádosti o udělení vývozního povolení podané před vstupem tohoto nařízení v platnost se však i nadále použijí příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 3381/94 √ 1334/2000 . ò nový Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze […]. 1334/2000 (nový) Článek 2428 Toto nařízení vstupuje v platnost 90 dní po vyhlášení v Úředním věstníku Evropskýché společenství √ unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 22. června 2000 Bruselu dne [...]. Za Radu předseda/předsedkyně 394/2006 Článek 1 a příloha PŘÍLOHA I SEZNAM ZBOŽÍ DVOJÍHO UŽITÍ A TECHNOLOGIÍ (podle článku 3 nařízení (ES) č. 1334/2000) Tento seznam provádí mezinárodně dohodnuté kontroly dvojího užití, včetně Wassenaarského ujednání, Režimu kontroly raketových technologií, Skupiny jaderných dodavatelů, Australské skupiny a Úmluvy o zákazu chemických zbraní. Nebere zřetel na zboží, které si členské státy přály zařadit na seznam výjimek. Nebere zřetel na žádné vnitrostátní kontroly (kontroly původu prováděné mimo režim), které členské státy mohou zachovat. VŠEOBECNÉ POZNÁMKY K PŘÍLOZE I 1. V případě kontroly zboží, které je vyvinuto nebo upraveno pro vojenské účely, viz příslušný/ Seznam/y kontrol vojenského materiálu, který/ vedou jednotlivé členské státy. Odkazy v této příloze, které znějí "VIZ TÉŽ SEZNAM VOJENSKÉHO MATERIÁLU", se vztahují na tyto seznamy. 2. Účel kontrol obsažených v této příloze nesmí být zmařen vývozem jakéhokoliv nekontrolovaného zboží (včetně provozních celků) obsahujícího jednu nebo více kontrolovaných položek, pokud kontrolovaná položka nebo položky tvoří podstatný prvek zboží a může být snadno odstraněna či použita pro jiné účely. POZN.: Při posuzování, zda kontrolovaná/ položka/y má/mají být považována/y za podstatný prvek, je nutné přihlížet k faktorům množství, hodnoty a použitého technologického know-how a k jiným zvláštním okolnostem, které by mohly učinit z kontrolované položky nebo kontrolovaných položek podstatný prvek dodávaného zboží. 3. Zboží specifikované v této příloze zahrnuje jak nové, tak i použité zboží. POZNÁMKA K JADERNÉ TECHNOLOGII (Týká se oddílu E kategorie 0.) "Technologie" přímo spojená s jakýmkoli zbožím kontrolovaným v kategorii 0 je kontrolována podle ustanovení kategorie 0. "Technologie" pro "vývoj", "výrobu" nebo "užití" podléhajícího kontrole zůstává pod kontrolou, i když je použitelná pro nekontrolované zboží. Schválení zboží k vývozu opravňuje též k vývozu minimální "technologie", která je nezbytná pro instalaci, provoz, údržbu a opravy zboží, témuž konečnému uživateli. Kontrola převodu "technologie" se nevztahuje na informace "veřejně dostupné" nebo na informace pro "základní vědecký výzkum". VŠEOBECNÁ POZNÁMKA K TECHNOLOGII (Týká se oddílu E kategorií 1–9.) Vývoz "technologie", která je "potřebná" pro "vývoj", "výrobu" nebo "užití" zboží kontrolovaného v kategoriích 1 až 9, je kontrolován podle ustanovení kategorií 1 až 9. "Technologie""potřebná" pro "vývoj","výrobu" nebo "užití" zboží podléhajícího kontrole zůstává pod kontrolou, i když je použitelná pro nekontrolované zboží. Kontroly se nevztahují na takovou "technologii", která je minimem nutným pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) a opravu zboží, které není kontrolováno nebo jehož vývoz byl povolen. POZN.: Nevztahuje se na "technologie" vymezené v 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. a 8E002.b. Kontrola převodu "technologie" se nevztahuje na informace "veřejně dostupné", informace pro "základní vědecký výzkum" nebo na minimum informací nezbytných pro účely žádostí o patenty. VŠEOBECNÁ POZNÁMKA K SOFTWARU (Tato poznámka má přednost před kontrolami stanovenými v oddílu D kategorií 0 až 9.) Kategorie 0 až 9 tohoto seznamu se nevztahují na kontrolu "softwaru", který je buď: a. běžně dostupný veřejnosti, přičemž: 1. je prodáván ze skladu v maloobchodě bez omezení prostřednictvím a. pultového prodeje, b. zásilkového prodeje, c. elektronického prodeje nebo d. telefonické objednávky a 2. je určen k instalaci uživatelem bez další podstatné podpory od dodavatele nebo POZN.: Položka a. všeobecné poznámky k softwaru se nevztahuje na "software" uvedený v kategorii 5 – Část 2 ("Ochrana informací"). b."veřejně dostupný". DEFINICE TERMÍNŮ POUŽÍVANÝCH V TÉTO PŘÍLOZE Definice termínů uváděných v jednoduchých uvozovkách jsou uvedeny v technické poznámce vztahující se k příslušné položce. Definice termínů ve dvojitých uvozovkách jsou tyto: POZN.: Odkazy na kategorie jsou uvedeny v závorkách za definovanými termíny. "Aktivní obrazový prvek" (6, 8): nejmenší (jednotlivý) prvek pevné matrice, který má fotoelektrickou přenosovou funkci, je-li vystaven světelnému (elektromagnetickému) záření. "Aktivní systémy řízení letu" (7): systémy, jejichž funkcí je bránit nežádoucím pohybům "letadla" a "řízených střel" nebo strukturálním zátěžím prostřednictvím autonomního zpracování výstupních signálů z více snímačů a následného poskytování nezbytných preventivních příkazů k zajištění automatického řízení. "Analyzátory signálu" (3): přístroje schopné měřit a zobrazovat základní vlastnosti jednofrekvenčních složek multifrekvenčních signálů. "Asymetrický algoritmus" (5): šifrovací algoritmus, který používá různé matematicky závislé klíče pro šifrování a dešifrování. POZN.:"Asymetrický algoritmus" se běžně používá ve správě klíčů. "Automatické sledování cíle" (6): technický postup, který automaticky určuje a jako výstup poskytuje extrapolovanou hodnotu nejpravděpodobnější polohy cíle v reálném čase. "Bezpečnost informací" (4, 5): veškeré prostředky a funkce, které zajišťují přístupnost, důvěrnost nebo integritu informací nebo komunikací, s výjimkou prostředků a funkcí, které jsou určeny k ochraně proti selhání funkcí. Patří sem "šifrování", "kryptoanalýza", ochrana proti nežádoucím únikům a bezpečnost počítačů. POZN.:"Kryptoanalýza": analýza šifrovacího systému nebo jeho vstupů a výstupů prováděná za účelem odvození utajovaných proměnných nebo citlivých dat, včetně srozumitelného textu. "Bezpilotní vzdušný dopravní prostředek" ("UAV") (9): jakékoliv letadlo, jež je schopno startu, udržitelného řízeného letu a navigace bez přítomnosti člověka na palubě. "CE": viz "výpočetní prvek". "Celková číslicová přenosová rychlost" (5): celkový počet bitů, včetně linkového kódování, doplňkových bitů apod., který za časovou jednotku projde příslušným zařízením v číslicovém přenosovém systému. POZN.: Viz též "číslicová přenosová rychlost". "Celková proudová hustota" (3): celkový počet ampérzávitů v cívce (tj. počet závitů násobený maximálním proudem protékajícím každým závitem) dělený celkovým průřezem cívky (sestávající ze supravodivých vláken, kovové matrice, v níž jsou supravodivá vlákna zalita, zalévacího materiálu, chladicích kanálů, atd.). "CEP" (kružnice stejné pravděpodobnosti) (7): míra přesnosti vyjádřená jako poloměr kružnice se středem představujícím cíl, do které z určité vzdálenosti dopadne 50 % přepravovaného užitečného nákladu. "Civilní letadlo" (1, 7, 9): "letadlo", které je pod svým vlastním označením uvedeno na seznamech osvědčení letové způsobilosti, které zveřejňují úřady pro civilní letectví, jako "letadlo" určené pro provoz na obchodních civilních vnitrostátních nebo zahraničních linkách nebo jako "letadlo" určené pro zákonem povolené civilní soukromé nebo obchodní účely. POZN.: Viz též "letadlo". "CTP" viz "složený teoretický výkon". "Časová konstanta" (6): doba, která uplyne od aplikace světelného stimulu do okamžiku, kdy přírůstek proudu dosáhne velikosti 1-1/e konečné hodnoty (tj. 63 % konečné hodnoty). "Číslicové řízení" (2): automatické řízení nějakého procesu vykonávané zařízením, které používá číslicová data, jež jsou obvykle zadávána během provádění operace (viz ISO 2382). "Digitální počítač" (4, 5): zařízení, které je schopno ve formě jedné nebo více diskrétních proměnných provádět všechny tyto operace: a. přijímat data, b. ukládat data nebo instrukce na pevná nebo měnitelná (zápisu schopná) paměťová zařízení, c. zpracovávat data prostřednictvím uloženého sledu instrukcí, který lze upravovat, a d. zajišťovat výstup dat. POZN.: Úpravy uloženého sledu instrukcí zahrnují výměnu pevných paměťových zařízení, ale nikoli fyzickou změnu zapojení nebo vzájemného propojení. "Číslicový systém automatického řízení motoru s plnou autoritou", "FADEC" (7, 9): elektronický řídicí systém pro motory s plynovou turbínou nebo motory s kombinovaným cyklem používající digitální počítač pro řízení proměnných potřebných pro regulaci tahu motoru nebo výkonu na výstupním hřídeli v celém pracovním rozsahu motoru od počátku dodávky paliva až po uzavření přívodu paliva. "Datové referenční navigační systémy" ("DBRN") (7): systémy, které využívají různé zdroje dříve naměřených geomapujících údajů, jež jsou integrovány tak, aby za dynamických podmínek poskytovaly přesné navigační informace. Mezi tyto zdroje patří hloubkové mapy, hvězdné mapy, gravitační mapy, magnetické mapy nebo trojrozměrné digitální mapy terénu. "Deformovatelná zrcadla" (6): též adaptivní optická zrcadla, která mají: a. jeden souvislý optický odrazný povrch, který je dynamicky deformován, aplikací jednotlivých sil nebo silových dvojic tak, aby se vyrovnalo zkreslení optických vlnoploch dopadajících na zrcadlo, nebo b. množství opticky odrazných prvků, které mohou být jednotlivě a dynamicky přemísťovány aplikací sil nebo silových dvojic tak, aby se vyrovnalo zkreslení optických vlnoploch dopadajících na zrcadlo. "Difuzní spojování" (1, 2, 9): molekulární spojování nejméně dvou různých kovů v tuhém stavu do jednoho kusu s pevností spoje, která je rovna pevnosti spoje nejméně pevného materiálu. "Doba přepínání frekvence" (3, 5): maximální doba (prodleva) potřebná pro přepnutí signálu z jedné zvolené výstupní frekvence na jinou zvolenou výstupní frekvenci tak, aby bylo dosaženo: a. frekvence do 100 Hz konečné frekvence nebo b. úrovně výstupu do 1 dB konečné výstupní úrovně. "Doba ustálení" (3): doba potřebná k tomu, aby výstup dosáhl při přepnutí mezi dvěma libovolnými úrovněmi převodníku své konečné hodnoty s tolerancí jednoho půlbitu. "Doba zpoždění základního hradla" (3): hodnota doby zpoždění, která odpovídá základnímu hradlu používanému v "monolitickém integrovaném obvodu". Pro "řadu""monolitických integrovaných obvodů" může být toto zpoždění specifikováno buď jako doba zpoždění pro typické hradlo, nebo jako typická doba zpoždění vztažená na hradlo. POZN. 1:"Doba zpoždění základního hradla" se nesmí zaměňovat se vstupním a výstupním zpožděním komplexního "monolitického integrovaného obvodu". POZN. 2:"Řada" se skládá ze všech integrovaných obvodů, u nichž platí jako výrobní metodika a specifikace, s výjimkou příslušných funkcí, toto: a. společná hardwarová a softwarová architektura, b. společná konstrukční a výrobní technologie a c. společné základní vlastnosti. "Dosah přístrojů" (6): dosah, ve kterém radar poskytuje jednoznačné zobrazení. "Driftová rychlost" (gyro) (7): časová závislost odchylky výstupu gyroskopického přístroje od žádaného výstupu. Sestává z nahodilých a systematických složek a vyjadřuje se jako ekvivalent vstupního úhlového posunu vzhledem k inerciálnímu prostoru za jednotku času. "Dynamické adaptivní směrování" (5): automatické přesměrování provozu založené na průběžném snímání a rozboru aktuálních podmínek sítě. POZN.: Nezahrnuje případy rozhodnutí o směrování přijímané na základě předem definované informace. "Dynamické analyzátory signálů" (3): "analyzátory signálů", které pro zobrazení Fourierova spektra daného průběhu kmitu včetně informace o fázi a amplitudě používají číslicové vzorkování a transformační techniky. POZN.: Viz též "analyzátory signálů". "Efektivní gram" (0, 1) "zvláštního štěpného materiálu" znamená: a. pro izotopy plutonia a uran 233 – hmotnost izotopů v gramech; b. pro uran obohacený izotopem U-235 o 1 % nebo více – hmotnost prvku násobenou čtvercem jeho obohacení, vyjádřeným jako hmotnostní desetinný zlomek; c. pro uran obohacený izotopem U-235 o méně než 1 % – hmotnost prvku násobenou 0,0001. "Ekvivalentní hustota" (6): hmotnost optiky na jednotku optické plochy promítnuté na optický povrch. "Elektronická sestava" (2, 3, 4, 5): soubor elektronických součástek (tj. "obvodových prvků", "diskrétních součástek", integrovaných obvodů, atd.) spojených dohromady tak, aby vykonávaly jednu nebo více specifických funkcí; součástky jsou vyměnitelné jako jednotka a běžně schopné rozložení. POZN. 1:"Obvodový prvek": jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden odpor, jeden kondenzátor atd. POZN. 2:"Diskrétní součástka": odděleně dodávaný "obvodový prvek" s vlastními vnějšími spoji. "Elektronicky řiditelná sfázovaná anténní soustava" (5, 6): anténa, která vytváří paprsek pomocí spřažení fází, tj. směr paprsku je řízen komplexem budicích součinitelů vyzařovacích prvků, přičemž směr tohoto paprsku jak pro vysílání, tak pro příjem je možné měnit v azimutu nebo v úhlu výšky nebo v obojím použití elektrického signálu. "Elementární vlákno" (1): nejtenčí složka vlákna, obvykle o průměru několika mikrometrů. "Expertní systémy" (7): systémy poskytující závěry prostřednictvím aplikace pravidel na data, která jsou uložena nezávisle na "programu" a mají jednu z těchto schopností: a. automaticky mění "zdrojový kód" zavedený uživatelem, b. poskytují znalosti spojené s určitou třídou problémů v kvazipřirozeném jazyku, nebo c. získávají znalosti potřebné pro vlastní rozvoj (symbolické učení). "Extrakce z taveniny" (1): proces "rychlého tuhnutí" a extrakce proužku slitinového produktu prostřednictvím vložení krátkého segmentu chlazeného rotujícího bloku do lázně z roztavené kovové slitiny. POZN.:"Rychlé tuhnutí": tuhnutí roztaveného materiálu při rychlostech ochlazování vyšších než 1000 K/s. "FADEC": viz "číslicový systém automatického řízení motoru s plnou autoritou". "Frakční šířka pásma" (3): "okamžitá šířka pásma" dělená středovou frekvencí a vyjádřená v procentech. "Frekvenční syntetizátor" (3): jakýkoliv typ zdroje frekvence nebo generátoru signálu, který bez ohledu na použitou techniku poskytuje z jednoho nebo více výstupů několik současných nebo alternativních výstupních frekvencí řízených nebo uspořádaných menším počtem standardních (nebo základních) frekvencí nebo frekvencí od nich odvozených. "Geograficky rozptýlené" (6): snímače se považují za geograficky rozptýlené, je-li každé umístění vzdáleno jedno od druhého více než 1500 m v jakémkoli směru. Mobilní snímače jsou vždy považovány za "geograficky rozptýlené". "Gradiometr s vlastní magnetizací" (6): jednotlivý snímač snímající gradient magnetického pole a příslušná elektronika, jejíž výstup je mírou gradientu magnetického pole. POZN.: Viz též "magnetické gradiometry". "Hlavní paměť" (4): primární paměť pro data nebo instrukce, do které má základní jednotka rychlý přístup. Skládá se z vnitřní paměti "digitálního počítače" a jakéhokoliv jejího hierarchického rozšíření, např. rychlé vyrovnávací paměti nebo rozšířené paměti s nesekvenčním přístupem. "Hlavní prvek" (4): (jak je používán v kategorii 4) prvek, jehož hodnota při výměně je větší než 35 % celkové hodnoty systému, jehož je prvkem. Hodnota prvku je cena, kterou za prvek zaplatil výrobce systému nebo ten, kdo systém kompletuje. Celková hodnota je běžná světová prodejní cena pro zákazníky, kteří nejsou s výrobcem spojeni, v místě výroby nebo dodávky. "Hybridní integrovaný obvod" (3): jakákoliv kombinace integrovaných obvodů nebo integrovaného obvodu a "obvodových prvků" nebo "diskrétních součástek", které jsou spojeny dohromady za účelem uskutečňování jedné nebo více specifických funkcí, se všemi těmito vlastnostmi: a. obsahuje alespoň jednu nezapouzdřenou součástku, b. je propojen za použití typických výrobních metod integrovaných obvodů, c. je vyměnitelný jako jednotka, d. běžně jej nelze rozložit. POZN. 1:"Obvodový prvek": jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden odpor, jeden kondenzátor atd. POZN. 2:"Diskrétní součástka": odděleně dodávaný "obvodový prvek" s vlastními vnějšími spoji. "Hybridní počítač" (4): zařízení, které je schopno provádět všechny tyto operace: a. přijímat data, b. zpracovávat data v analogové i číslicové podobě a c. poskytovat výstup dat. "Chemický laser" (6): "laser", ve kterém se vybuzená složka tvoří v důsledku energie uvolněné z chemické reakce. "Imunotoxin" (1): konjugát jednobuněčné specifické monoklonální protilátky s "toxinem" nebo "podjednotkou toxinu", který výběrově zasahuje nakažené buňky. "Integrovaný obvod vrstvového typu" (3): soustava "obvodových prvků" a kovových propojení vytvořená napařováním silné nebo tenké vrstvičky na izolační "podložku". POZN.:"Obvodový prvek": jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden odpor, jeden kondenzátor atd. "Interpolace tvaru" (2): dva nebo více "číslicově řízených" pohybů pracujících v souladu s instrukcemi, které specifikují další požadovanou polohu a požadované rychlosti posuvu do této polohy. Tyto rychlosti posuvu se mění ve vzájemném vztahu tak, že se vytváří požadovaný obrys (viz ISO/DIS 2806 – 1980). "Izolace" (9): používá se na součásti raketového motoru, tj. na plášť, trysky, přívody, uzávěry pláště, a zahrnuje vulkanizované nebo polotvrzené kompozitní pryžové polotovary ve formě plátů, které obsahují izolační nebo žáruvzdorný materiál. Izolaci lze též použít na obložení či vložky pro odstranění vnitřního pnutí. "Izolované živé kultury" (1): živé kultury ve formě vegetačního klidu a v sušených preparátech. "Izostatické lisy" (2): zařízení schopná upravit prostřednictvím různých médií (plyn, kapalina, pevné částice atd.) v uzavřené dutině tlak tak, aby se ve všech směrech vytvořil stejný tlak působící na obrobek nebo materiál uvnitř dutiny. "Izostatické zhutňování za tepla" (2): proces, při kterém je odlitek při teplotách vyšších než 375 K (102 °C) vystaven prostřednictvím různých médií (plyn, kapalina, pevné částice atd.) v uzavřené dutině tlaku tak, aby se ve všech směrech vytvořila stejná síla za účelem zmenšení nebo odstranění pórovitosti odlitku. "Jaderný reaktor" (0): položky, které jsou umístěny uvnitř reaktorové nádoby nebo s ní přímo spojeny, zařízení pro řízení výkonu aktivní zóny a díly, které za běžných okolností obsahují chladicí médium primárního okruhu reaktoru, přicházejí s ním do přímého kontaktu nebo řídí jeho oběh. "Jednospektrální zobrazovací snímače" (6): snímače schopné získávat obrazová data z jednoho diskrétního spektrálního pásma. "Kabílek" (1): svazek "elementárních vláken", obvykle přibližně rovnoběžných. "Kalení na chlazenou kovovou desku" (1): proces "rychlého tuhnutí" roztaveného proudu kovu dopadajícího na chlazený blok, při kterém se vytváří vločkám podobný výrobek. POZN.:"Rychlé tuhnutí": tuhnutí roztaveného materiálu při rychlostech ochlazování vyšších než 1000 K/s. "Kombinovaný otočný stůl" (2): stůl, který umožňuje otáčet a naklápět obrobek kolem dvou nerovnoběžných os, jež lze současně koordinovat za účelem "interpolace tvaru". "Kompozit" (1, 2, 6, 8, 9): "matrice" a přídavná složka nebo složky sestávající z částic, whiskerů, vláken, které jsou určeny ke zvláštnímu účelu nebo účelům, nebo jakákoliv jejich kombinace. "Komprese impulsů" (6): kódování a zpracování dlouhotrvajícího radarového signálového impulsu na krátkodobý impuls při zachování výhod vysoké impulsní energie. "Koncové efektory" (2): upínače, "aktivní nástrojové jednotky" a jakékoli jiné nástroje, které jsou připevněny k upínací desce na konci ramene manipulátoru "robota". POZN.:"Aktivní nástrojová jednotka": zařízení pro aplikaci hnací síly, energie procesu na obrobek nebo snímání obrobku. "Konstanta stupnice" (7) gyroskopického přístroje nebo měřiče zrychlení: poměr změny výstupu ke změně vstupu, který má být změřen. Tato konstanta je obecně vyjádřena jako směrnice přímky, která může být upravena aplikací metody nejmenších čtverců na vstupní a výstupní data získaná cyklickými změnami vstupu v rámci jeho rozsahu. "Kosmická loď" (7, 9): aktivní nebo pasivní družice a kosmické sondy. "Kritická teplota" (1, 3, 6) specifického "supravodivého" materiálu (někdy označovaná jako přechodová teplota): teplota, při které tento materiál ztrácí veškerý odpor proti průchodu stejnosměrného elektrického proudu. "Laditelnost" (6): schopnost "laseru" vytvářet spojitý výstup všech vlnových délek v rozmezí několika "laserových" přechodů. "Laser" s volitelnou čarou produkuje diskrétní vlnové délky v jednom "laserovém" přechodu a za "laditelný" není považován. "Laser s modulací jakosti rezonátoru" (6): "laser", ve kterém je energie uchovávána v systému inverzního souboru nebo v optickém rezonátoru a později je vysílána formou impulsu. "Laser se supervysokým výkonem" ("SHPL") (6): "laser", který je schopný dodávat celou výstupní energii nebo její část překračující 1 kJ v průběhu 50 ms nebo který má střední výkon nebo výkon v režimu spojité vlny vyšší než 20 kW. "Laser" (0, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9): montážní celek ze součástí, které vytvářejí prostorově i časově koherentní světlo, které je zesilováno vynucenou emisí záření. POZN.: Viz též: | "chemický laser", "laser s modulací jakosti rezonátoru", "laser se supervysokým výkonem", "přenosový laser". | "Letadlo" (1, 7, 9): letecký dopravní prostředek s pevnými křídly, otočnými křídly, točivými křídly (helikoptéry), překlopným rotorem nebo překlopnými křídly. POZN.: Viz též "civilní letadlo". "Linearita" (2) (obvykle měřená jako nelinearita): maximální kladná nebo záporná odchylka skutečné vlastnosti (průměr hodnot odečtených ve směru nahoru a dolů v rozsahu stupnice) od přímky proložené tak, aby vyrovnávala a minimalizovala maximální odchylky. "Lokální síť" (4): datový komunikační systém se všemi těmito vlastnostmi: a. umožňuje libovolnému počtu nezávislých "datových zařízení" vzájemně přímo komunikovat a b. je geograficky omezen na území areálu menší velikosti (např. kancelářskou budovu, závod, vysokoškolský areál, skladiště). POZN.:"Datové zařízení": zařízení, které je schopné vysílat nebo přijímat posloupnosti číslicových informací. "Magnetické gradiometry" (6): přístroje určené pro detekci prostorových změn magnetických polí ze zdrojů nacházejících se mimo přístroj. Skládají se z více "magnetometrů" a příslušné elektroniky, jejichž výstup je mírou gradientu magnetického pole. POZN.: Viz též "gradiometr s vlastní magnetizací". "Kvantová kryptografie" (5): soubor postupů pro vytvoření sdíleného klíče pro "kryptografii" měřením kvantověmechanických vlastností fyzikální soustavy (včetně fyzikálních vlastností, na něž se vztahují zákony kvantové optiky, teorie kvantového pole nebo kvantové elektrodynamiky). "Magnetometry" (6): přístroje určené pro detekci magnetických polí ze zdrojů, které jsou mimo přístroj. Skládají se z jednoho snímače snímajícího magnetické pole a příslušné elektroniky, jejíž výstup je mírou magnetického pole. "Materiály odolné vůči UF6"(0): podle typu odlučovacího procesu měď, korozivzdorná ocel, hliník, oxid hlinitý, slitiny hliníku, nikl nebo slitina obsahující 60 % hmotnostních nebo více niklu a flurované uhlovodíkové polymery odolné vůči UF6. "Matrice" (1, 2, 8, 9): spojitá pevná hmota, která vyplňuje prostor mezi částicemi, whiskery nebo vlákny. "Mechanické legování" (1): proces legování spočívající ve spojování, drcení a opětném spojování výchozích prášků a prášků legur mechanickým nárazem. Nekovové částice lze do slitiny vmíchat přidáním příslušných prášků. Nekovové částice lze do slitiny vmíchat přidáním příslušných prášků. "Měrná pevnost v tahu" (0, 1, 9): mezní pevnost v tahu v pascalech (N/m2) dělená měrnou tíhou v N/m3, měřená při teplotě (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) a relativní vl