Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument k Návrhu nařízení Rady o společné organizaci trhu s vínem a změně některých nařízení - Shrnutí posouzení dopadů {KOM(2007) 372 v konečném znění} {SEK(2007) 893} /* SEK/2007/0894 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 4.7.2007 SEK(2007) 894 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument k Návrhu NAŘÍZENÍ RADY o společné organizaci trhu s vínem a změně některých nařízení Shrnutí posouzení dopadů {KOM(2007) 372 v konečném znění}{SEK(2007) 893} 1. Definice problému Analýza posouzení dopadů[1], která je přiložena ke sdělení Komise „Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína“[2], ukázala, nakolik je evropské odvětví vína důležité jak s ohledem na jeho pozici na světovém trhu s vínem, tak na jeho zásadní úlohu v rámci zemědělských a venkovských činností ve vinařských členských státech a oblastech. I přes obecnou dobrou pověst a konkurenceschopnost většiny evropské produkce vína se však odvětví vína stále více potýká s řadou nedostatků: 1. po desetiletí se kvůli zásadním změnám životního stylu, pokud jde o výživu, trvale snižuje spotřeba vína 2. ve srovnání s vínem ze třetích zemí ztráta konkurenceschopnosti , 3. odvětví vína v EU je v neudržitelné tržní nerovnováze , 4. právní rámec politiky vína je složitý, 5. nedostatečně se zohledňuje životní prostředí. V této souvislosti je zřejmě řada nástrojů společné organizace trhu neefektivní při dosahování cílů: - zákazem nové výsadby se ne zcela podařilo utlumit produkci; - režim klučení se prakticky zastavil; - opatření na destilaci a další tržní nástroje podporují nadprodukci, a tím zabraňují rovnováze trhu; - některé předpisy společné organizace trhu vytvářejí velkou správní zátěž ; - některá pravidla (např. označování etiketami a postupy vinifikace ) neumožňují efektivní fungování a zabraňují rozvoji nových produkčních postupů a marketingových metod. Zejména pravidla o označování etiketami jsou příliš nejednotná a nepružná a ztěžují rozvoj odrůdových vín, tzv. „ vins de cépage “, tedy vín vyrobených z jedné nebo více odrůd, která pro účely uvádění na trh zdůrazňují název odrůdy, a ne zeměpisný původ produktu. - stávající dichotomie stolních vín a „jakostních“ vín vyrobených v určitých oblastech již neposkytuje rámec pro propagaci zeměpisných označení vín; - na některé nástroje se momentálně vyvíjí tlak ve WTO . 2. Cíle Sdělení z června 2006 uvedlo reformu vína do souvislosti s procesem, který začal v roce 2003 obecnou reformou společné zemědělské politiky (SZP) a který pokračoval v roce 2004 (reforma pro bavlnu, chmel, olivový olej, tabák) a v roce 2005 (pro cukr). Nový legislativní návrh Komise na změnu posledního hlavního odvětví, na které se reforma nevztahuje, tedy odvětví ovoce a zeleniny[3], je v tomto směru další iniciativou. Nová orientace SZP chce ze zemědělství učinit udržitelné odvětví zaměřené na budoucnost a na trh. Významně tím přispívá k cílům lisabonské strategie[4] a k politice v oblasti udržitelného rozvoje schválené na zasedání Evropské rady v Göteborgu[5]. Nový režim vína bude rovněž v souladu se základními principy nové SZP a přispívat ke splnění jejích cílů; reforma odvětví vína by se proto měla orientovat na konkurenceschopnost a na hospodářskou , sociální a environmentální udržitelnost . Konkrétně má reforma společné organizace trhu s vínem dosáhnout těchto cílů: - kvantitativně i kvalitativně zajistit lepší rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou , - posílit konkurenceschopnost evropského vína, - zvýšit tržní zaměření , horizontální přístup a podmíněnost, - zajistit příjmy producentů , - začlenit širší společenské záležitosti jako zdraví, ochranu spotřebitelů a životní prostředí, - zachovat autentičnost a tradiční charakter produktů , - zohledňovat mezinárodní závazky, - vytvořit jednodušší, flexibilnější a efektivnější právní rámec , - dosáhnout vyššího stupně subsidiarity přizpůsobením opatření speciálním podmínkám a potřebám, zároveň respektovat společná pravidla, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže, - hladce začlenit Bulharsko a Rumunsko do EU díky podporování modernizace a restrukturalizace odvětví vína v těchto zemích. 3. LEGISLATIVNÍ NÁVRH Legislativní návrh vychází z varianty „hloubková reforma“ – konkrétně z její varianty B ve sdělení z června 2006, které dále tuto variantu rozvíjelo. Hlavní nové prvky současného návrhu oproti „hloubkové reformě“ jsou: - zmenšení rozsahu režimu klučení (z 400 000 na 200 000 ha); - zahrnutí vinic do režimu jednotné platby (i když do neznamená vytvoření nových nároků na režim jednotné platby).Tím by se do návrhu zavedl důležitý prvek reformy SZP (ve sdělení varianta 3 ); - zvláštní důraz na opatření propagace evropských vín na trzích třetích zemí pomocí vnitrostátních finančních rámců a informačních kampaní o odpovědné a umírněné konzumaci vína v EU. 4. Analýza dopadů (současný stav versus legislativní návrh) 4.1. Hospodářský dopad na odvětví vína 4.1.1. Rovnováha trhu Vzhledem ke střednědobému výhledu pro odvětví vína v EU-27 by zachování současného stavu vedlo k rostoucím přebytkům – jeví se proto jako neudržitelné. Ve variantě legislativního rámce navrhovaného Komisí by ukončení tržních opatření zaručilo lepší tržní zaměření produkce vína, a tudíž i dosažení rovnováhy v dlouhodobém horizontu . V krátkodobém horizontu by návrh Komise umožnil postupnou absorpci přebytku vína, a to dalším snižováním produkčního potenciálu, podporou strukturálního přizpůsobení v tomto odvětví a posílením poptávky po víně z EU. 4.1.2. Ceny Při zachování současného stavu budou narůstající přebytky vytvářet sílící tlak na intervenční opatření a na rozpočet EU. Účinné odstraňování zásob vína pomocí tržních nástrojů bude stále složitější. Důsledkem opakujících se krizí by bylo snižování cen, a tedy i příjmů zemědělců . Navrhovaná reforma by v dlouhodobém horizontu vedla k uspokojivé úrovni cen , což je přímým důsledkem dosažení rovnováhy trhu. Producenti vína budou obecně muset v krátkodobém horizontu čelit poklesu cen , neboť ke stabilizaci situace na trhu bude zapotřebí značné strukturální přizpůsobení. Dopad cen vína byl hodnocen na základě statistického vztahu mezi cenami stolního vína a celkovými zásobami vína, ze kterých byly extrapolovány ceny vína. Výsledky ukázaly, že návrh Komise v krátkodobém horizontu méně ovlivňuje ceny (–7 %) než varianta zachování současného stavu (–11 %) , a že by návrh v budoucnu zajistil jejich rychlou stabilizaci. 4.1.3. Konkurenceschopnost Vinařství EU má nyní oproti svým konkurentům několik nevýhod : - menší produkční struktury s vyššími produkčními náklady a nižšími objemy pro potřeby velkých maloobchodníků, - méně dynamickou marketingovou strategii , - více regulačních omezení . Tyto nevýhody vedly k poklesu podílu vín z EU v porovnání s konkurenčními víny, a to na domácím i vývozním trhu. Je to známka znepokojující ztráty konkurenceschopnosti našeho odvětví vína, zejména pokud jde o nízkou a střední kvalitu. V tomto ohledu by zachování současného stavu nepřineslo zlepšení současných problémů. Návrh Komise by správně řešil problémy pomocí: - lepší orientací trhu a zlepšením struktur; - větší flexibilitou v oblasti postupů vinifikace a pravidel pro označování etiketami, - menším počtem regulačních omezení, - podporou na informování a propagaci vín z EU. Zejména zrušení zákazu nové výsadby od roku 2014 by bylo pro konkurenceschopnost přínosem , neboť nejefektivnější producenti by mohli optimalizovat velikost svá hospodářství a dosáhnout nejvýhodnějšího objemu produkce. Navrhované předpisy o obohacování by mohly vést ke zvýšení produkčních nákladů pro příslušné producenty; čím nižší cena vína, tím vyšší nárůst nákladů, a to ještě více u producentů, kteří obohacují víno dotovaným moštovým koncentrátem, než u producentů, kteří na obohacování používají sacharosu. 4.1.4. Hospodářský dopad na odvětví konzumního alkoholu Zrušení dotované destilace konzumního alkoholu by znamenalo vyšší náklady pro palírny, protože by musely nakupovat stolní víno za tržní ceny. Nárůst nákladů se odhaduje na asi 0,4 EUR na litr brandy (40 % obj.) a na 0,15 EUR na litr alkoholizovaného vína. Tento malý nárůst ceny by se zřejmě odrazil v maloobchodní ceně produktu. Vzhledem k tomu, že maloobchodní cena brandy v litrovém balení i v zemích s nejnižšími sazbami spotřební daně činí většinou zhruba 10 EUR, ovlivnilo by zvýšení nákladů cenu brandy relativně málo (zpravidla méně než 5 %) a u alkoholizovaných vín ještě méně. Důsledkem nárůstu cen se sníží spotřeba destilátu z vína – snížení se odhaduje na 4 miliony hl. vína. 4.2 . Sociální dopad 4.2.1. Příjmy v zemědělství Jak je uvedeno v bodě 4.1.2, povede dlouhodobý pokles cen za stávajícího režimu z důvodu postupného hromadění přebytku vína k významnému zhoršení příjmů podniků v odvětví vína. Návrh reformy by v dlouhodobém horizontu vedl k uspokojivé úrovni příjmů odpovídajícímu poměrně vysoké úrovni cen. Jak se však uvádí v analýze cen, producenti vína budou muset čelit krátkodobým ztrátám příjmů jak při zachování současného stavu, tak při variantě navrhované Komisí . Pomocí údajů ze zemědělské účetní datové sítě (FADN) a na základě několika „modelových hospodářství“, která představují nejvýznačnější typy producentů stolního vína v několika velkých vinařských oblastech EU, byl simulován dopad na příjmy způsobený předpovídanými poklesy cen. Analýza ukazuje, že návrh Komise i v krátkodobém horizontu ovlivňuje příjmy ve všech oblastech méně než varianta zachování současného stavu , a že by zajistil jejich budoucí rychlou stabilizaci. 4.2.2. Zaměstnanost v zemědělství Znovuoživení režimu klučení v prvních pěti letech uplatňování reformy vinařství způsobí – oproti variantě zachování současného stavu – spolu se zmenšením obhospodařované plochy vinic významné snížení zaměstnanosti v odvětví vína. Očekává se zejména, že v roce, kdy se bude klučit nejintenzivněji (rok 2009) klesne zaměstnanost v zemědělství ve vinařských podnicích o 5,1 %. Toto číslo se bude postupně v průběhu následujících let zlepšovat na úroveň 3,3 %, která je shodná s očekávaným poklesem zaměstnanosti v zemědělství při zachování současného režimu. Návrh reformy vypracovaný Komisí tak způsobí mírné zrychlení dlouhodobého trendu směrem k racionalizaci využití práce a snížení zaměstnanosti v zemědělství . Je zejména zajímavé sledovat, že se celková úroveň zaměstnanosti po ukončení přechodného období reformy (2013) rovná úrovni, které by se při zachování současného stavu dosáhlo o dva roky později (v roce 2015). 4.2.3. Zaměstnanost v oblasti uvádění vína na trh a souvisejících odvětvích Produkce vína mimo podniky zahrnuje 8 600 družstevních sklepů nebo soukromých vinařských podniků zaměstnávajících okolo 76 000 osob po celé EU. Obnovením režimu klučení někteří producenti, kteří byli zvyklí posílat svoji produkci vinařským podnikům, svoji činnost zastaví, čímž daným podnikům náhle poklesne produkce. Důsledkem celkového snížení produkce vína může nastat významná strukturální změna odvětví zpracování vína; to by družstva nutilo ke zvětšení velikosti nebo ke slučování za účelem dosažení optimální velikosti. Tento proces by na jednu stranu mohl vést ke ztrátě pracovních míst, na druhou stranu by však mohl znamenat racionalizaci v odvětví zpracování vína, které má určité problémy s neefektivností, protože je to malé odvětví. Navýšení zdrojů plánované u opatření na rozvoj venkova ve vinařských oblastech by zároveň mohlo posílit tendenci u zpracovatelů vína zvyšovat přidanou hodnotu produkce rozšiřováním činnosti v rámci uvádění vína na trh. Dalším odvětvím spojeným s produkcí vína jsou palírny. V Itálii, Francii a Španělsku jich je 256 s celkovým počtem 6 800 zaměstnanců (u ostatních členských států nejsou údaje k dispozici). Zrušení opatření na destilaci, a zejména na destilaci vedlejších produktů, která tvoří podstatnou část jejich činnosti, bude nepochybně vyvíjet silný tlak na palírny vína a část jich svoji činnost zřejmě ukončí . Některé palírny se však nové situaci mohou přizpůsobit , také s ohledem na to, že část jejich produkce je na trhu velmi žádána – konkrétně alkoholické nápoje. Navýšené prostředky na rozvoj venkova jsou k dispozici na financování rozvoje nových technologií, které snižují náklady nebo hledají nová odbytiště pro produkci palíren, nebo na restrukturalizaci s cílem je najít pro palírny ukončující provoz jinou činnost. 4.3 . Dopad na životní prostředí Produkce vína zatěžuje životní prostředí různými způsoby (dopady na půdu, intenzivní používání přípravků na ochranu rostlin a zejména fungicidů, odstraňování vedlejších produktů vinifikace, rostoucí využívání zavlažování v některých oblastech a nadměrná specializace). Zachování současného stavu by mělo za následek pokračování všech těchto tlaků na životní prostředí. Návrh reformy by měl na životní prostředí řadu pozitivních dopadů, zejména díky zařazení vinic do režimu jednotné platby , systematickému propojování opatření podpory v rámci společné organizace trhu s vínem s pravidly podmíněnosti a díky převedení nových prostředků do druhého pilíře . Posílení klučení by mohlo mít celkově pozitivní dopad na životní prostředí, neboť obecně snižuje monokulturu. Pravidla podmíněnosti spolu s prémií za konečné vzdání se vinohradnictví a s nároky na režim jednotné platby za vyklučenou plochu by pomohla předcházet negativnímu dopadu vzdání se vinohradnictví. A odstranění všech destilačních opatření může mít také pozitivní dopad na životní prostředí, pokud se s vedlejšími produkty vinifikace řádně naloží. 4.4 . Dopad na obchod a soulad s pravidly WTO V odvětví vína jsou v souvislosti s WTO nejdůležitější tyto otázky: - vnitřní podpora :velká část ročních výdajů na společnou organizaci trhu s vínem spadá do kategorie „amber box“, tedy typu podpory, který nejvíce narušuje obchod; - vývozní náhrady :jednání s WTO mohou vést k dohodě o postupném rušení všech dotací; - politika jakosti/zeměpisná označení (ZO) :stávající regulační rámec pro jakost neposkytuje optimální mezinárodní ochranu našich zeměpisných označení v rámci dohody WTO-TRIPS; - pravidla pro označování etiketami :některé třetí země považují naše pravidla za diskriminační. Při zachování současného stavu by téměř všechny problémy WTO související se stávajícím režimem vína zůstaly nevyřešené; řada předpisů společné organizace trhu by proto v budoucnu mohla být napadána . Díky návrhu reformy by společná organizace trhu s vínem byla pro WTO přijatelnější , ačkoli u národního finančního rámce není jisté, zda všechny navrhovaná opatření spadají do kategorie „green box“. 4.5 . Dopad na jakost vína, zdraví a ochranu spotřebitele 4.5.1. Jakost vína V rámci návrhu reformy by mělo lepší tržní zaměření dosažené ukončením tržních opatření působit spíše ve prospěch segmentu vín vyšší jakosti . 4.5.2. Politika zdraví a ochrana spotřebitele V rámci stávající společné organizace trhu s vínem má destilace konzumního alkoholu negativní dopad na veřejné zdraví, neboť se tak dotuje přeměna vína na nápoj s vyšším obsahem alkoholu. Toto opatření umožňuje výrobu vínovice s nižšími náklady, a podporuje tak její spotřebu, což je v rozporu se zdravotními zásadami. Je pravděpodobné, že zrušení dotované destilace konzumního alkoholu a obecně cíl snižovat přebytky prostřednictvím lepšího tržního zaměření produkce budou mít pozitivní dopad na veřejné zdraví . Zjednodušení navržená v oblasti politiky jakosti, systému zeměpisných označení a pravidel pro označování etiketami, jakož i vzdělávací a informační kampaně by mohla zvýšit průhlednost z hlediska spotřebitele . 4.6. Dopad na efektivitu řízení Zachování stávající společné organizace trhu by znamenalo pokračování složitého systému , což by hospodářským subjektům způsobovalo další překážky omezující jejich konkurenceschopnost a neexistoval by v podstatě prostor pro subsidiaritu . Návrh Komise by přinesl výrazné zjednodušení , zejména díky zrušení některých složitých opatření (práva na výsadbu, destilace, soukromé skladování vína a veřejné skladování alkoholu), ke kterému by v některých případech došlo po uplynutí přechodného období. Tato varianta by rovněž vedla ke zvýšení míry subsidiarity díky zavedení národního finančního rámce, který by členským státům umožňoval volbu mezi souborem alternativních opatření, a díky navýšení prostředků věnovaných na rozvoj venkova ve vinařských oblastech. Návrh Komise je sestaven na základě rozpočtové neutrality (přibližně 1,3 miliard ročně ). Proto se celková podpora tomuto odvětví nezmění, ale prostředky vynaložené z rozpočtu Společenství se lépe zhodnotí . [1] SEK(2006) 770 ze dne 22.6.2006, http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf. [2] KOM(2006) 319 ze dne 22.6.2006http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_en.pdf. [3] KOM(2007) 17. [4] KOM(2005) 24. [5] Závěry předsednictva, 15. a 16. června 2001.