EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 10.11.2022 JOIN(2022) 48 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Akční plán pro vojenskou mobilitu 2.0



1.Úvod Strategický kompas pro bezpečnost a obranu, který schválila Evropská rada v březnu 2022, zdůraznil, že: „Vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině potvrdila naléhavou potřebu podstatně posílit vojenskou mobilitu našich ozbrojených sil v rámci Unie i mimo ni.“ S ohledem na „nové závazky s cílem podstatně posílit vojenskou mobilitu a investovat do ní“ vyzval k přijetí „ambiciózního revidovaného akčního plánu do konce roku 2022“. Tento akční plán pro vojenskou mobilitu 2.0 reaguje na tuto výzvu. Vojenská mobilita je pro naši evropskou bezpečnost a obranu klíčová. Síly členských států EU musí být schopny reagovat rychle a v dostatečném rozsahu na krize, které propukají na vnějších hranicích EU i mimo ně. V souvislosti s ruskou agresí vůči Ukrajině jsme se navíc poučili, jak důležité je přesouvat vojenskou pomoc co nejrychleji a nejplynuleji. Zkušenosti členských států získané v souvislosti s Ukrajinou ukazují, že Unie učinila pokrok v oblasti vojenské mobility. Například příslušná opatření, jež vypracovala Evropská obranná agentura, pomohla členským státům zkrátit lhůty pro přeshraniční přesuny. Vzhledem k výjimečným okolnostem jsou členské státy často ochotny činit výjimky při řešení problémů v každém jednotlivém případě s cílem překonat svá vnitrostátní omezení. Nadešel čas přejít od přístupu založeného na jednotlivých případech k strukturálním řešením. Současně jsme rovněž byli svědky omezení – optimálním řešením v oblasti mobility například bránily rozdílné železniční systémy mezi Ukrajinou a členskými státy i v rámci Evropské unie. Projevila se rovněž silná závislost na smluvních řešeních v civilní přepravě. Na základě pokroku dosaženého od zahájení iniciativy vojenské mobility v roce 2017 tento nový akční plán otevírá novou kapitolu práce v oblasti vojenské mobility na období 2022–2026. Je obsáhlejší, navrhuje další opatření a bude přispívat k dobře propojené síti vojenské mobility s kratšími reakčními dobami a s výkonnou, zabezpečenou, udržitelnou a odolnou dopravní infrastrukturou a schopnostmi. Akční plán řeší potřebu dále zlepšovat kapacitu dopravní infrastruktury, aby byla schopna zvládnout hmotnost, velikost a rozsah vojenských přesunů, za pomoci nových opatření, jež stanoví priority pro naši činnost a budou zahrnovat i požadavky na dodavatelský řetězec paliv pro vojenské přepravy. Pokračuje v úsilí zefektivnit a harmonizovat složitá, rozdílná vnitrostátní pravidla a zdlouhavé postupy, mimo jiné zavedením nových opatření na podporu další digitalizace administrativních procesů. Zavádí nový pilíř připravenosti a odolnosti, který zahrnuje rozvoj strategických přepravních schopností v souladu se zprávou o koordinovaném každoročním přezkumu v oblasti obrany (CARD) z listopadu 2020. Navrhuje opatření na posílení ochrany odvětví dopravy před kybernetickými útoky a jinými hybridními hrozbami a na podporu jeho klimatické odolnosti a energetické bezpečnosti. Nový pilíř partnerství shrnuje návrhy na posílení dialogu, spolupráce a konektivity s řadou vnějších partnerů. Pevný základ pro tento nový akční plán poskytují stavební bloky, jež jsou položeny od roku 2018: ·Rada schválila „Vojenské požadavky na vojenskou mobilitu v rámci EU i mimo ni“, včetně technických specifikací a hlavních vojenských cest. ·Existuje rozpočet ve výši 1,69 miliardy EUR na projekty dopravní infrastruktury dvojího užití v rámci Nástroje pro propojení Evropy (CEF) na období 2021–2027 . ·V srpnu 2021 byl přijat první pracovní program Nástroje pro propojení Evropy na roky 2021–2023 a prováděcí nařízení o požadavcích týkajících se dvojího užití těchto projektů. To připravilo podmínky pro přijetí první vlny projektů v hodnotě 339 milionů EUR dne 24. května 2022 a dříve v témž měsíci byla zveřejněna druhá výzva k podávání návrhů. Tyto termíny byly vzhledem k válce na Ukrajině urychleny oproti původně předpokládaným lhůtám s cílem uspíšit provádění infrastrukturních projektů, které zlepší vojenskou mobilitu. ·Komise předložila návrh revidovaného nařízení o transevropské dopravní síti , které poprvé zohledňuje také vojenskou mobilitu v transevropské dopravní síti. Soudržnost mezi vojenskou sítí EU a sítěmi TEN-T se zlepšila a ve všech druzích dopravy byly navrženy nové normy pro infrastrukturu, které bezprostředně zlepší vojenskou mobilitu. ·Byly rovněž řešeny regulační a procedurální aspekty: byly zjednodušeny celní formality pro přeshraniční vojenské přesuny. Byla harmonizována přeprava nebezpečných věcí ve vojenské oblasti. Nová směrnice (2019/2235) stanoví osvobození od DPH a spotřební daně u zboží a služeb používaných nebo získaných v souvislosti s obranným úsilím vyvíjeným při provádění činnosti Unie v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky. Dvacet čtyři členských států EU a Norsko se připojilo k programu Evropské obranné agentury „Optimalizace postupů týkajících se povolení k přeshraničnímu přesunu v Evropě“. ·V rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) zahájily členské státy různé projekty spolupráce. Projekt „Vojenská mobilita“ spojuje dvacet pět členských států a třetích zemí s cílem koordinovat příslušná vnitrostátní opatření včetně těch opatření, na kterých se členské státy dohodly v rámci tzv. závazku v oblasti vojenské mobility ze dne 25. června 2018. Projekt logistických středisek zahrnuje sedmnáct členských států, které spolupracují s cílem propojit své logistické sklady a schopnosti, což umožní zkrátit reakční dobu a optimalizovat využití kapacit. 2.STRATEGICKÝ PŘÍSTUP V souladu se směry stanovenými Strategickým kompasem a s ohledem na zásady vytyčené v akčním plánu z roku 2018 a změněný strategický kontext tento akční plán poskytuje komplexní rámec pro posílení vojenské mobility. Navrhuje další opatření, jež mají umožnit rychlý, efektivní a nerušený přesun sil případně i ve velkém měřítku, včetně vojenského personálu a jeho vybavení, a to jak v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky EU, tak při národních a nadnárodních činnostech, zejména v rámci NATO. K zajištění soudržnosti těchto opatření, zohlednění většího rozsahu „vojenské mobility 2.0“ a usnadnění účinného zapojení širokého okruhu zúčastněných stran je nezbytný strategický přístup. Strategický přístup tohoto akčního plánu je zaměřen na potřebu rozvíjet dobře propojenou síť vojenské mobility, kterou tvoří:

·multimodální dopravní koridory, včetně silnic, železnic, leteckých tras a vnitrozemských vodních cest s dopravní infrastrukturou dvojího užití schopnou zajišťovat vojenskou přepravu, ·dopravní uzly a logistická střediska, jež poskytnou požadovanou podporu a zabezpečení ze strany hostitelské země a tranzitních zemí, což usnadní nasazení jednotek a materiálu, ·harmonizovaná pravidla, předpisy a postupy a digitalizovaná administrativní opatření, ·větší udržitelnost, odolnost a připravenost civilních a vojenských přepravních a logistických schopností. V souladu s tímto přístupem a s ohledem na zásadní úlohu členských států stanoví akční plán doporučená opatření, která mají členské státy realizovat vzájemně se doplňujícím a soudržným způsobem a při plném respektování svrchovanosti členských států EU nad jejich státním územím a vnitrostátních rozhodovacích pravomocí, pokud jde o vojenské přesuny. To zahrnuje i činnosti členských států prováděné v rámci jejich účasti na projektech PESCO. Soudržný a koordinovaný přístup k vojenské mobilitě je ve společném zájmu s NATO. Vojenská mobilita je i nadále „vlajkovou lodí“ posílené a zintenzivněné spolupráce mezi oběma organizacemi, v souladu s hlavními zásadami EU a NATO, s účinnou interakcí a výměnou informací v rámci zavedeného strukturovaného dialogu na úrovni štábů. 3.IDENTIFIKOVANÁ OPATŘENÍ V souladu se strategickým přístupem jsou identifikovaná opatření seskupena kolem čtyř hlavních pilířů: multimodální koridory a logistická střediska, opatření v oblasti regulační podpory, odolnost a připravenost, partnerství. 3.1 Multimodální koridory a logistická střediska: investování do dopravní infrastruktury dvojího užití Ústřední bodem vojenské mobility je potřeba modernizovat dopravní infrastrukturu dvojího užití v celé síti vojenské mobility – zahrnující multimodální dopravní cesty propojené logistickými středisky – tak, aby byla schopna zvládnout potenciálně rozsáhlou vojenskou přepravu o velké hmotnosti v krátké lhůtě. Členské státy EU většinou používají stejnou dopravní infrastrukturu pro civilní i pro vojenské přesuny a přepravu. Posílení dopravní infrastruktury dvojího užití v celé transevropské dopravní síti (TEN-T) proto zahrnuje rozvoj multimodálních dopravních koridorů a dopravních uzlů. V důsledku toho je jedním ze základních pilířů tohoto akčního plánu i nadále rozvoj dopravní infrastruktury dvojího užití prostřednictvím spolufinancování z Nástroje pro propojení Evropy (CEF). V souladu se Strategickým kompasem bude EU pokračovat v posilování dopravní infrastruktury dvojího užití v rámci celé transevropské dopravní sítě s cílem podpořit rychlý a plynulý přesun vojenského personálu, materiálu a vybavení pro operativní nasazení a cvičení, a to v úzké spolupráci s NATO a dalšími partnery. Jedním z opatření realizovaných podle prvního akčního plánu o vojenské mobilitě bylo spolufinancování projektů dopravní infrastruktury dvojího užití, které se nacházejí ve vojenské síti EU i v transevropské dopravní síti. Stávající síť TEN-T, která byla schválena Evropským parlamentem a Evropskou radou v roce 2013, zahrnuje zejména silnice, železnice, přístavy a letiště v Evropské unii. V roce 2019 útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) provedly analýzu rozdílů mezi sítí TEN-T a vojenskou sítí EU. Analýza rozdílů v roce 2019 porovnala vojenské požadavky na dopravní infrastrukturu s technickými požadavky týkajícími se dopravní infrastruktury sítě TEN-T. Porovnáním vojenské dopravní sítě členských států a sítě TEN-T bylo zjištěno, že obě sítě se vzájemně překrývají z 93 %. To znamená, že investice do dopravní infrastruktury týkající se transevropské dopravní sítě přímo zlepšují i vojenskou mobilitu. Cílem je vybudovat hlavní síť transevropské dopravní sítě do roku 2030. Dne 14. prosince 2021 navrhla Komise revizi nařízení o TEN-T z roku 2013. Navrhla zejména prodloužit koridory hlavní sítě až k partnerům na západním Balkáně. Při revizi nařízení o TEN-T Komise do stávající zeměpisné sítě zahrnula další silnice a úseky železnic s cílem snížit rozdíly oproti vojenské dopravní síti. Cílem bylo posílit synergie mezi využitím stávající dopravní infrastruktury civilním a vojenským sektorem. Komise dále navrhla zvýšit některé technické normy pro infrastrukturu sítě TEN-T. To bude bezprostředně přínosné pro přesuny vojenských jednotek a materiálu, a podpoří tak vojenskou mobilitu v rámci EU i mimo ni. Dne 27. července 2022 Komise přijala pozměněný návrh nařízení o TEN-T s cílem zohlednit novou geopolitickou situaci po útočné válce Ruska proti Ukrajině. Navrhuje se, aby čtyři evropské dopravní koridory byly prodlouženy na Ukrajinu a do Moldavské republiky, čímž se zlepší propojení mezi Unií a sousedními partnerskými zeměmi. Návrh Komise rovněž řeší problém odlišného rozchodu železničních kolejí používaného na Ukrajině, v Moldavsku a v některých členských státech (státy Pobaltí, Finsko, Pyrenejský poloostrov), což brání interoperabilitě železnic, a tedy snižuje odolnost sítě. Komise navrhla opatření na postupný přechod železničních tratí na evropský standardní rozchod koleje . Na následujících mapách jsou zobrazeny stávající sítě TEN-T pro silnice, železnice, přístavy a letiště v Evropské unii (nařízení (EU) č. 1315/2013).





Je rovněž nezbytné vyvinout další úsilí zaměřené na identifikaci nedostatků a překážek ve fyzické dopravní infrastruktuře v členských státech. Útvary Komise a ESVČ (včetně Vojenského štábu EU) až dosud pracovaly na snížení rozdílů mezi sítí TEN-T a vojenskými sítěmi EU v rámci revize sítě TEN-T a prostřednictvím zajištění finančních prostředků pro oblast vojenské mobility z Nástroje pro propojení Evropy na podporu projektů dvojího užití. Nyní je třeba zaměřit úsilí na zajištění toho, aby mohla být infrastruktura co nejefektivněji využívána při nezbytných přesunech vojenských sil. Cílem je zvýšit kapacitu infrastruktury a optimalizovat její využití pro civilní i pro vojenské účely. To vyžaduje vysokou odolnost infrastruktury, podpůrné technologie a přístup k energii, umožňující vojenským silám přesunout značnou kapacitu ve velmi krátké lhůtě. Proto je nutné aktualizovat vojenské požadavky v rámci EU i mimo ni a umožnit další sjednocení norem pro transevropskou dopravní síť a vojenskou dopravní síť EU. V rámci této aktualizace by mělo být rozšířeno spektrum vojenských požadavků tak, aby zahrnovaly infrastrukturu dodavatelského řetězce paliv. Při přesunech sil velkého rozsahu na dlouhou vzdálenost v době krize je nezbytné mít zabezpečenou dodávku paliv po celé trase. S postupujícím přechodem na čistou energii kromě toho existuje geostrategický zájem na zajištění toho, aby rozsáhlé síly byly méně závislé na fosilních palivech. Vojenské požadavky by dále měly řešit infrastrukturu a systémy pro efektivní přístup do vzdušného prostoru a využití systémů letecké navigace. Pro další zvýšení kapacity sítě TEN-T je rovněž nutné zkoumat vazby na rozvoj logistických středisek. Je nutné určit, do jaké míry vojenská dopravní síť EU v praxi splňuje vojenské požadavky na infrastrukturu. V návaznosti na analýzu rozdílů mezi civilními a vojenskými požadavky (poprvé předloženou v roce 2019 a poté aktualizovanou v roce 2020) je třeba posoudit, do jaké míry fyzická infrastruktura splňuje vojenské požadavky. Takové posouzení, provedené případně po konzultaci s NATO, by umožnilo určit, ve kterých regionech existují rozdíly a jakého jsou druhu. Bylo by pak snadnější stanovit priority rozvoje infrastruktury a financování na úrovni EU k urychlení rozvoje infrastruktury dvojího užití a k zajištění odolnosti dopravní sítě. Taková opatření pomohou vytvořit spolehlivé propojení vojenských logistických skladů a infrastruktury s dopravní sítí v rámci celé EU. Infrastruktura zajišťující rychlé nasazení vojenských sil bude také bezprostředně přínosná pro civilní použití, například nové infrastrukturní kapacity, které by mohly být členskými státy využívány pro vzájemnou pomoc při naléhavých zásazích proti lesním požárům. K usnadnění soudržnosti a propojení činností členských států – mimo jiné prostřednictvím příslušných různých projektů PESCO, zejména v oblasti vojenské mobility a logistických středisek – a pracovního nasazení na úrovni EU v celé řadě témat by bylo možné zavést každoroční akci za účasti různých zúčastněných stran z orgánů EU, příslušných projektů PESCO a partnerů, např. NATO. První akce by se mohla uskutečnit ve druhé polovině roku 2023. Zásadní opatření na úrovni EU: ·Do konce roku 2022 ESVČ (včetně Vojenského štábu EU) v koordinaci s členskými státy, útvary Komise a agenturou EDA aktualizují vojenské požadavky v rámci EU i mimo ni. Vojenské požadavky budou rozšířeny tak, aby pokrývaly infrastrukturu dodavatelského řetězce paliv a aby zahrnovaly dvojí užití komunikačních, navigačních a přehledových systémů a infrastruktury pro uspořádání letového provozu umožňující efektivní přístup do vzdušného prostoru a využití letových navigačních služeb. V příslušných případech bude i nadále zajištěna soudržnost s NATO. ·Agentura EDA a útvary Komise budou i nadále spolupracovat při zajišťování přístupu do vzdušného prostoru a k letovým navigačním službám pro civilní a vojenské letectvo v rámci iniciativy jednotného evropského nebe a souvisejícího výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR). ·Do poloviny roku 2023 útvary Komise spolu s ESVČ provedou studii za účelem určení možností rozsáhlých přesunů ve velmi krátké době, pokud jde o zlepšení palivové odolnosti, dlouhodobé plánování infrastruktury a optimální využívání této infrastruktury. Studie bude, případně po konzultaci s NATO, mimo jiné zkoumat, do jaké míry fyzická vojenská dopravní síť EU splňuje požadavky na infrastrukturu uvedené ve vojenských požadavcích. Na základě připomínek vnitrostátních orgánů budou útvary Komise a ESVČ zkoumat možné nedostatky a navrhnou opatření k jejich řešení. ·Do léta 2023 se ESVČ po konzultaci s útvary Komise a agenturou EDA spojí s členským státem ochotným zorganizovat první každoroční akci v oblasti vojenské mobility, která přinese mezirezortní spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami. ·Jak bylo uvedeno ve společném sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu, Komise při celkovém přezkumu priorit v rámci přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období zváží posílení rozpočtu na vojenskou mobilitu prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy s cílem uskutečnění projektů infrastruktury dvojího užití v mezích omezení stanovených víceletým finančním rámcem. Členské státy EU se vyzývají, aby: ·udržovaly a rozvíjely síť národních kontaktních míst pro vojenskou mobilitu, ·vypracovaly a předložily návrhy projektů infrastruktury dvojího užití ve všech oblastech dopravy, které zlepší vojenskou mobilitu v souladu s Nástrojem pro propojení Evropy a jeho stanovenými prioritami se zvláštním zaměřením na dopravní akce, jež současně řeší otázku změny klimatu, včetně projektů na zlepšení energetické bezpečnosti, ·přispěly k aktualizaci Vojenských požadavků na vojenskou mobilitu v rámci EU i mimo ni a předložily návrhy na nové oblasti, jež mají být zahrnuty, ·do poloviny roku 2023 předložily útvarům Komise a ESVČ své vnitrostátní hodnocení, nakolik jsou fyzické sítě schopny splňovat požadavky na infrastrukturu uvedené ve vojenských požadavcích, jako podklad pro výše uvedenou studii, ·do konce roku 2023 nalezly ve svých vnitrostátních strategiích synergie v oblasti energetické účinnosti s cílem připravit ozbrojené síly na změnu klimatu, jak k tomu vyzývá Strategický kompas. 3.2 Opatření v oblasti regulační podpory Harmonizované postupy a odstranění procedurálních překážek usnadní plynulé vojenské přesuny. Tato opatření musí respektovat svrchovanost členských států EU nad jejich státním územím a vnitrostátní rozhodovací postupy. Budoucí činnost by se měla zaměřit na provádění a doplňování oblastí činností zahájených od roku 2018 s cílem pomoci členským státům splnit jejich „závazek v oblasti vojenské mobility“ z roku 2018. 3.2.1 Povolení k přeshraničním přesunům S cílem napomoci přesunům vojenského personálu a prostředků usnadnila EU překračování hranic s použitím různých druhů dopravy. Byl vytvořen program EDA „Optimalizace postupů týkajících se povolení k přeshraničnímu přesunu v Evropě“, jehož cílem je harmonizovat a zjednodušit postupy při přeshraničních přesunech a který řeší regulační a procedurální otázky. V listopadu 2021 byla podepsána dvě technická ujednání, jedno pro oblast pozemní a druhé pro oblast letecké přepravy. Tato ujednání stanoví postupy, kterými je třeba se řídit při přesunech v době krizí, přípravu na krize, výcvik a běžné každodenní postupy. V některých případech musí členské státy ještě začlenit tato ujednání do vnitrostátních procesů. Agentura EDA v současné době usnadňuje jejich provedení, a to také prostřednictvím sítě národních kontaktních míst vytvořené v rámci projektu PESCO „Vojenská mobilita“. To zkrátí procesy povolení přesunů, a pomůže tak zúčastněným členským státům splnit dohodnutý cíl reagovat do pěti pracovních dnů. Agentura EDA rovněž zahájila práci na vytvoření třetího ujednání o povolení k přeshraničnímu přesunu v námořní oblasti. 3.2.2 Celní orgány V červenci 2020 vstoupila v platnost právní změna s cílem zjednodušit celní formality pro vojenské zboží a vytvořit právní rámec pro formulář EU 302.

V květnu 2021 podepsalo 23 přispívajících členských států a Norsko programové ujednání Evropské obranné agentury v rámci programu kategorie A „Harmonizace vojenských požadavků souvisejících s cly“. Jeho cílem je digitalizace vojenských celních činností a zpřístupnění výsledného datového souboru pro účely výměny s civilními celními orgány. Až dosud se práce zaměřovala na první cíl programu, tj. posouzení potřeb, přínosů a rizik spojených s rozvojem vojenského celního systému používaného přispívajícími členskými státy. Tyto státy, podporované agenturou EDA, pracují v úzké koordinaci s útvary Komise s cílem zajistit soulad s celními režimy popsanými v celním kodexu Unie. Výsledky tohoto posouzení poskytnou základ pro příští kroky, zejména definování specifikací a požadavků pro digitalizaci vojenského celního systému, především metod elektronického zpracování dat pro výměnu informací mezi celními orgány a vojenskými silami. Komise by se v případě potřeby ve své práci zaměřila na právní změny a na sledování vývoje digitálního systému pro bezpečnou a rychlou výměnu informací souvisejících s vojenskou mobilitou s cílem zajistit, aby existoval právní rámec upravující použití tohoto systému členskými státy a aby byl tento systém sladěn s celními režimy, které jsou stanoveny v celních předpisech EU. 3.2.3 Digitalizace administrativních procesů Jak bylo uvedeno výše, v rámci ročního pracovního programu na rok 2021 Evropský obranný fond zahrnoval návrh na vývoj digitálního systému pro rychlou a bezpečnou výměnu informací souvisejících s vojenskou mobilitou. Předběžně bylo vybráno konsorcium složené ze společností z devíti členských států a jedné partnerské země, jež má obdržet financování na vývoj tohoto digitálního systému, který by měl být k dispozici v polovině roku 2025. Komise by byla zhotoviteli nápomocna při vývoji systému a zajistila by jeho využívání všemi členskými státy. 3.2.4 Posílená logistika Posílená logistika je kritický faktor ve všech operačních oblastech ozbrojených sil členských států. Různorodé vnitrostátní logistické systémy a procesy přizpůsobené individuálním potřebám představují velkou výzvu pro soudržnost evropských schopností. Agentura EDA proto podporuje vytvoření společných norem pro síť logistických informačních technologií v rámci celé EU v souladu s příslušnou prioritou rozvoje schopností EU a konkrétní činností v oblasti zaměření CARD „Posílená vojenská mobilita“. Taková síť informačních technologií by umožnila účinné řízení zásob a dodávek, včetně spolupráce v oblasti skladového hospodářství a schopnosti sledování a vyhledávání, ke zlepšení informovanosti logistického dodavatelského řetězce. Dále by měly být vytvořeny společné normy pro řešení v oblasti vojenské aditivní výroby, aby bylo možné využít technologii, což potenciálně může zajistit rychlé vojenské přesuny díky urychlení poskytování náhradních dílů v rámci logistického dodavatelského řetězce. Aditivní výroba jako klíčová technologie kromě toho přispívá k udržitelnosti a ke konkurenceschopnosti průmyslu. A konečně, snižování logistické stopy – jako jsou požadované dodávky nebo doplňování, údržba a další logistika požadovaná při přesunu vojenské jednotky a/nebo materiálu – by uvolnilo kapacity a zdroje, čímž by se vojenské přesuny staly efektivnějšími a rychlejšími. Například kontrola a údržba vzájemně používaného vybavení a certifikace vojenského vybavení, např. střeliva, by mohly být prováděny formou spolupráce buď na místě, nebo v logistických střediscích s použitím stávajících norem. Posílená podpora ze strany hostitelské země nebo jiné formy nadnárodní spolupráce by v této souvislosti mohly pomoci snížit logistickou stopu. Zásadní opatření na úrovni EU: ·Do roku 2024 bude agentura EDA podporovat zúčastněné členské státy v úplném provádění technických ujednání pro postupy povolování přeshraničních pozemních a leteckých přesunů, a to monitorováním jejich použití a identifikací nedostatků a překážek a jejich odstraňováním, identifikuje oblasti, které nejsou podepsanými technickými ujednáními pokryty, a zlepší jejich obsah a vypracuje technické ujednání pro námořní oblast. ·Do konce roku 2024 agentura EDA posoudí, jak zlepšit synergie mezi prací vykonanou v rámci projektu PESCO „Vojenská mobilita“ a projektu PESCO „Síť struktur pro logistiku v Evropě a podporu operací“. ·Komise určí témata v rámci Evropského obranného fondu v budoucích ročních pracovních programech, jež posílí vojenskou mobilitu tam, kde jsou v souladu s cíli a kritérii Evropského obranného fondu. ·Komise bude sledovat vývoj digitálního systému pro bezpečnou a rychlou výměnu informací týkajících se vojenské mobility a v případě potřeby připraví právní změny celních předpisů EU s cílem zajistit, aby existoval právní rámec pro použití systému členskými státy a aby byl systém sladěn s celními režimy stanovenými v celních předpisech EU. ·Do roku 2024 agentura EDA vypracuje návrh sítě informačních technologií v oblasti logistiky pro celou EU s cílem umožnit výměnu logistických údajů mezi různými účastníky. Do roku 2023 agentura EDA předloží zjištění studie o zmapování vnitrostátních a obchodních logistických systémů informačních technologií včetně softwaru pro sledování a vyhledávání a pro plánování podnikových zdrojů, která poslouží jako základ pro podniknutí dalších opatření. ·Do roku 2024 agentura EDA definuje první soubor společných norem na podporu vojenského využití řešení týkajících se aditivní výroby interoperabilním způsobem. Členské státy EU se vyzývají, aby: ·do konce roku 2023 splnily cíl nejvýše 5 pracovních dnů pro postupy při překračování hranic jako součást „závazku“ vojenské mobility dohodnutého Radou v červnu 2018 a aby prozkoumaly možnost zkrácení této lhůty na 3 pracovní dny v případě jednotek rychlé reakce, s cílem možné aktualizace „závazku“, ·se podílely na příslušných studiích prováděných na úrovni EU a poskytovaly pro ně nezbytné údaje, ·aktivně podporovaly vytvoření technického ujednání pro povolení k přeshraničním přesunům v námořní oblasti. 3.3 Odolnost a připravenost Řádně fungující síť vojenské mobility musí být odolná, a to i v kontextu kybernetických hrozeb, hrozeb spojených se změnou klimatu a dalších hybridních hrozeb, které mohou být zacíleny na klíčové uzly v přepravním systému používaném armádou. Například kybernetický útok na systémy používané na letištích, v přístavech nebo na železnicích nebo kybernetický útok proti vojenským prostředkům by mohl mít vážné důsledky. Digitalizace procesů a postupů, včetně procesů a postupů sloužících pro nezbytnou spolupráci civilní a vojenské složky, bude proto vyžadovat posílení komunikačních a informačních systémů a systémů informačních technologií. Členské státy budou muset v tomto ohledu přijmout opatření navazující na činnost agentury EDA. Kromě zajištění podmínek pro vojenskou mobilitu by členské státy dále měly zvýšit mobilitu a schopnost nasazení svých ozbrojených sil a zajistit, aby v době krizí mohly využívat civilní i vojenskou dopravní infrastrukturu a schopnosti. 3.3.1 Strategické přepravní schopnosti Strategické přepravní schopnosti mají kritický význam pro zajištění toho, aby členské státy mohly rychle nasadit své síly a vybavení v rámci EU i mimo ni. Jedním z okruhů první zprávy o koordinovaném každoročním přezkumu v oblasti obrany, kterou schválili ministři obrany EU v listopadu 2020 , je „Posílená vojenská mobilita“. Zdůrazňuje potřebu zlepšení odolnosti, strategických přepravních schopností a logistiky, přičemž bere v úvahu hybridní hrozby pro vojenské přesuny a předkládá návrhy, jak těmto hrozbám komplexně čelit. V souladu s okruhem Posílená vojenská mobilita musí EU identifikovat a řešit mezery a nedostatky v naší logistické kapacitě, včetně kapacit v oblasti pozemní přepravy (jakož i vnitrozemských vodních cest), námořní a letecké přepravy, které jsou nezbytné pro účinný a efektivní přesun sil ve velkém měřítku. V této souvislosti jsou nutné zlepšené evropské schopnosti leteckých přesunů v kritické oblasti nadrozměrných nákladů nebo zvláštních nákladů (např. přeprava střeliva). Rámec EDA by mohl podpořit přizpůsobení civilních prostředků pro přepravu nadrozměrných nákladů pro vojenské účely, a tím maximalizovat civilně-vojenské synergie a zohlednit činnosti projektu PESCO „Strategická letecká přeprava nadrozměrných nákladů (SATOC)“. Dále by měly být identifikovány možné požadavky na námořní přepravu a specializované železniční dopravní prostředky. Pro zajištění optimálního využití kapacit v oblasti letecké přepravy by EU měla posílit koordinaci přepravní kapacity, včetně navázání kontaktů s různými nadnárodními strukturami pro koordinaci přesunů v Evropě. To zahrnuje rozvoj styků mezi ESVČ, agenturou EDA a těmito strukturami s cílem řešit konkrétní požadavky a koordinovat širší logistické výzvy. A konečně, z poučení z ruské války na Ukrajině vyplývá omezená kapacita civilního sektoru při plnění naléhavé a možná rozsáhlé poptávky armády v dobách krize. Pro překonání zásady „kdo dřív přijde, ten dřív mele“ je třeba zavést nouzová opatření, jež zajistí, aby v případě zjištění bezpečnostní krize na úrovni EU mohl být armádě poskytnut přednostní přístup k dopravní infrastruktuře, kapacitám nebo cestám – například na základě rámcových smluv a dalších praktických kroků zaměřených na přípravu na takové situace a při plném respektování svrchovanosti členských států EU nad jejich státním územím a jejich rozhodovacích postupů, pokud jde o vojenské přesuny. Také v této souvislosti by měla být tam, kde je to možné, snížena závislost na fosilních palivech. Z těchto důvodů by EU mohla posoudit možnosti zajištění přístupu ke strategickým přepravním kapacitám, například prostřednictvím rámcových smluv s civilními poskytovateli, a to i pro dvojí užití v situacích pomoci při katastrofách (např. při přepravě lékařské infrastruktury a infrastruktury pro chemickou, biologickou, radiologickou a jadernou dekontaminaci). Pro zajištění dostatečných přepravních schopností je klíčové sladění s civilními partnery, počínaje zmapováním všech příslušných civilních subjektů pro každý druh dopravy. 3.3.2 Cvičení

Cvičení v různých formách jsou nepostradatelná pro odzkoušení našich infrastrukturních a procedurálních zlepšení a zároveň pro identifikaci překážek a nedostatků. V lednu 2021 se jako doprovodná akce cvičení EU v oblasti krizového řízení Integrated Resolve 2020 uskutečnila diskuse o vojenské mobilitě založená na předem připravených scénářích. Měli bychom v těchto table-top cvičeních pokračovat a začlenit do „reálných cvičení“ cíle v oblasti vojenské mobility, včetně těch cílů, které byly navrženy v rámci kapacity rychlého nasazení předložené ve Strategickém kompasu, nebo účastí v jiných nadnárodních cvičeních, případně i v rámci NATO. 3.3.3 Ochrana proti bezpečnostním rizikům v odvětví dopravy Rostoucí zranitelnosti našeho vojenského dopravního systému je možné využít k narušení vojenské mobility. Proto existuje naléhavá potřeba řešit odolnost sítě, kterou zavádíme, chránit ji proti hybridním a dalším hrozbám, a to i pokud jde o odvětví civilní a obchodní dopravy. Další úsilí v této oblasti bude využívat probíhající akce zaměřené na boj proti hybridním hrozbám a na ochranu kritické infrastruktury, a to i s ohledem na nedávný návrh doporučení Rady o koordinovaném přístupu Unie za účelem posílení odolnosti kritické infrastruktury (2022/0338(NLE)). EU by zejména měla posílit spolupráci za účelem řešení těchto otázek: ·Posílit fyzickou odolnost subjektů, které poskytují základní služby v odvětví dopravy, proti přírodním i hrozbám způsobeným člověkem. To zahrnuje provedení směrnice o posílení odolnosti kritických subjektů v odvětví dopravy, jakož i usnadnění urychleného přijetí a následného provedení návrhu doporučení Rady o koordinovaném přístupu Unie za účelem posílení odolnosti kritické infrastruktury, kde jedním z klíčových odvětví je doprava. ·Kybernetická bezpečnost odvětví civilní dopravy a jejích podpůrných systémů, včetně systémů pro řízení dopravy (letecké, železniční, námořní), systémů pro řízení kontejnerových terminálů, řídicích systémů pro zdymadla, mosty, tunely atd. To zahrnuje urychlení provedení a provádění nedávno přijaté revidované směrnice o opatřeních provádějících směrnici o bezpečnosti sítí a informací (směrnice NIS 2) v odvětví dopravy a vykonanou práci týkající se referenčních hodnot odolnosti v kontextu boje proti hybridním hrozbám. V případě kybernetické bezpečnostní krize je důležité zajistit řádnou výměnu nezbytných informací, aby se zajistila co nejúplnější informovanost o situaci v odvětví vojenské a civilní dopravy. To by mělo zahrnovat také spolupráci mezi příslušnými odvětvovými orgány odpovědnými za dopravu, orgánů příslušných pro kybernetickou bezpečnost a týmů CSIRT a v souladu s jejich úkoly, jež předpokládá směrnice NIS 2, prostřednictvím Evropské sítě styčných organizací pro řešení kybernetických krizí (EU-CyCLONe). Měly by být zkoumány synergie se sítí TEN-T. Členské státy se rovněž vyzývají, aby využily programu dlouhodobé podpory, který provádí Komise spolu s Agenturou Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), za účelem zvýšení připravenosti zásadních subjektů v odvětví dopravy, například penetračním testováním. ·Přímé zahraniční investice neunijních subjektů do infrastruktury a dopravních operací v rámci EU, které jsou kriticky důležité také pro vojenskou dopravu, mohou pro EU a její členské státy představovat bezpečnostní riziko. Přímé zahraniční investice třetích zemí do infrastruktury dvojího užití v EU by mohly představovat rizika pro její bezpečnost a veřejný pořádek. To platí zejména v případě, kdy třetí země používají finanční opatření k nepříznivému ovlivňování konektivity, nebo kdy se pro investory z třetích zemí stanou dostupné citlivé informace. Silné překrývání mezi civilní a vojenskou infrastrukturou znamená další zranitelnost v souvislosti s přímými zahraničními investicemi. Tyto investice budou pečlivě prověřovány v rámci nařízení o prověřování přímých zahraničních investic a o TEN-T. ·Dopad změny klimatu a přechodu na zelenou energii na odolnost a energetickou bezpečnost vojenské dopravní infrastruktury a schopnosti členských států EU. Stoupající hladiny moří a extrémnější povětrnostní jevy přinášejí nové požadavky na vojenská zařízení, přičemž snižování závislosti na fosilních palivech ve vojenské dopravě má rovněž důsledky pro bezpečnost a dostupnost obnovitelných zdrojů energie a souvisejících technologií. Tato práce bude čerpat z relevantních výsledků konzultačního fóra pro udržitelnou energii v odvětví obrany a bezpečnosti (CF SEDSS), včetně výzkumných studií týkajících se schopnosti přizpůsobení se změně klimatu a dopadu hybridních hrozeb na obranu, a identifikuje možnosti pro využití obnovitelných zdrojů energie, např. vodíku, ve vojenské dopravě. Odolnost je možné posílit také zkoumáním možností civilní a vojenské konfigurace typů letadel pro vzájemné uznávání jejich náhradních dílů. V současné době civilní letadla a jejich části užívané pro údržbu a opravy certifikuje Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví (EASA), zatímco vojenská letadla a jejich letadlové celky jsou z důvodů národní bezpečnosti certifikovány členskými státy. Tento přístup vede k duplikaci: vojenská letadla by měla být schopna si vyměňovat náhradní díly s letadly certifikovanými pro civilní užití, jsou-li shodné. Aniž by se změnily pravomocí agentury EASA nebo členských států, bylo by možné si představit nový mechanismus pro zjednodušení postupů certifikace a údržby letadel umožněním toho, aby letadlové celky a díly certifikované agenturou EASA mohly být shromážděny pro společné využití vojenskými a civilními provozovateli, čímž se výrazně sníží náklady na údržbu vojenských letadel a zároveň se zvýší bezpečnost letu. Měla by být zahájena pilotní studie za účelem identifikace synergií mezi oběma certifikačními mechanismy. Operace ve vzdušném prostoru kromě toho silně závisí na účinné výměně a sdílení digitálních údajů mezi příslušnými zúčastněnými stranami a provozovateli v oblasti civilního a vojenského letectví. To vyžaduje společné úsilí civilního a vojenského sektoru k zajištění odolné a spolehlivé sítě pro sdílení údajů s vysokou úrovní kybernetické bezpečnosti. 3.3.4 Řešení v oblasti vojenské mobility založená na vesmírných technologiích K vojenské mobilitě může významně přispět stávající a budoucí zabezpečená komunikace v rámci systémů vesmírné navigace (Galileo/EGNOS) a pozorování Země (Copernicus). Měli bychom posoudit, jak tento potenciál využít. Veřejná regulovaná služba (PRS) je nejbezpečnější navigační služba programu Galileo vhodná pro vládní aplikace, jež musí být spolehlivé i za krizových situací, a je rovnocenná M-kódu GPS. Veřejná regulovaná služba programu Galileo by mohla bezprostředně přispět k vojenské mobilitě nepřetržitým poskytováním bezpečných a přesných polohových, navigačních a časových informací v napadeném prostředí, naplňováním kritických operačních potřeb v operačním prostoru a přispíváním k informovanému rozhodování, velení a kontrole. Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS), i když není navržena pro provoz v zóně konfliktů, může nabídnout důležité operační výhody pro logistické a přepravní operace. Za nepříznivých povětrnostních podmínek může umožnit bezpečný přístup k leteckým základnám a regionálním letištím, které nemají jiné prostředky. Cílem nového Programu Unie pro bezpečnou konektivitu, který navrhla Komise v nařízení dne 15. února 2022, je zajistit celosvětový přístup k bezpečným službám družicové komunikace ve státní správě. V této souvislosti byla zkoumána řada případů použití, včetně použití pro řízení dopravy a vojenské mise. Z této analýzy je zřejmé, že zabezpečené připojení je stále strategičtějším prostředkem pro použití autonomních vozidel a letadel. Při definování portfolia služeb systému zabezpečeného připojení je nutné náležitě zohlednit potřeby vojenské mobility. Program EU pro pozorování Země Copernicus poskytuje informační služby, které využívají družicové pozorování Země (z družic Sentinel programu Copernicus nebo komerčních družic) a data in situ (jiná než vesmírná) ve třech hlavních oblastech: 1) monitorování životního prostředí (pevnina: krajinný pokryv a využívání půdy, digitální výškový model, referenční údaje o říční síti a vodních útvarech EU; mořské prostředí; atmosféra; změna klimatu), 2) krizové řízení (v případě přírodních katastrof nebo katastrof způsobených člověkem, např. povodní, zemětřesení, lesních požárů) a 3) bezpečnost (ochrana hranic a námořní dohled a podpora vnější činnosti EU). Dále by mohly být zkoumány možné vazby na vojenskou mobilitu. CASSINI – iniciativa Komise na posílení podnikání v oblasti vesmíru v EU bude podněcovat rozvoj přelomových technologií, průmyslových procesů a služeb. Vznik nových obchodních subjektů rozšíří okruh řešení založených na vesmírných technologiích, včetně řešení zaměřených na vojenskou mobilitu. Zásadní opatření na úrovni EU: ·Agentura EDA v úzké konzultaci s členskými státy, ESVČ a útvary Komise naváže na okruh zaměření CARD „Posílená vojenská mobilita“ s cílem vyplnit mezery a odstranit nedostatky, pokud jde o odolnost, jakož i logistickou přepravní schopnost požadovanou pro přesun sil ve velkém měřítku, mimo jiné zejména nadrozměrných nebo zvláštních nákladů (např. nebezpečných věcí vyžadujících zvláštní opatření). ·Do roku 2023 ESVČ posoudí logistickou stopu pro mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky, zejména pokud jde o certifikace a inspekce, identifikuje možné nedostatky v přepravní kapacitě a poskytne doporučení týkající se možností spolupráce. ·Do roku 2023 agentura EDA prozkoumá přizpůsobení civilních prostředků pro přepravu nadrozměrných nákladů pro vojenské účely, se zohledněním činností projektu PESCO „Strategická letecká přeprava nadrozměrných nákladů (SATOC)“. ·Do roku 2024 agentura EDA identifikuje možné požadavky na specializované železniční dopravní prostředky a schopnosti strategické námořní přepravy. ·ESVČ, agentura EDA a útvary Komise prozkoumají, jak posílit koordinaci přepravní kapacity, včetně hledání synergií s nadnárodními středisky pro koordinaci přesunů. ·Do konce roku 2024 útvary Komise poskytnou přehled o všech klíčových subjektech v civilní oblasti pro účely nouzového a krizového plánování a koordinace v každém druhu dopravy. ·Do roku 2024 agentura EDA spolu s útvary Komise a ESVČ (včetně Vojenského štábu EU) posoudí přínos strategických přepravních kapacit dvojího užití, např. pomoci při katastrofách. ·ESVČ, útvary Komise a agentura EDA využijí nadnárodních cvičení k zohlednění činností vojenské mobility (nasazení, udržování a opětovné nasazení sil), včetně reálných cvičení EU a paralelních a koordinovaných cvičení s NATO a případně i účasti EU v cvičeních NATO. ·ESVČ spolu s útvary Komise a agenturou EDA budou organizovat cvičení za účasti odborníků z členských států založená na předem připravených scénářích. ·Agentura EDA a útvary Komise budou i nadále usilovat o zajištění spolehlivé a účinné výměny a sdílení digitálních údajů mezi příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti civilního a vojenského letectví. ·Útvary Komise, ESVČ a skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací v koordinaci s příslušnými civilními a vojenskými orgány a agenturami a zavedenými sítěmi budou pravidelně provádět hodnocení rizik a scénářů rizik z hlediska kybernetické bezpečnosti se zaměřením na prioritní kritická odvětví. Toto bude prováděno k zajištění doplňkovosti se zátěžovým testováním kritických infrastruktur, jak je uvedeno v pětibodovém plánu předsedkyně Komise a následném návrhu doporučení Rady o odolnosti kritické infrastruktury. ·Agentura EDA spolu s ESVČ a útvary Komise bude navazovat na probíhající iniciativy pro posílení klimatické odolnosti a energetické bezpečnosti vojenských zařízení a přepravních schopností, které jsou nezbytné pro vojenskou mobilitu, a předloží členským státům doporučení v rámci práce v oblasti klimatu a obrany. Měly by být rovněž zkoumány synergie se sítí TEN-T. ·Do konce roku 2023 útvary Komise spolu s agenturou EASA a ve spolupráci s úřady pro vojenské letectví a průmyslem zahájí pilotní projekt za účelem zavedení mechanismu vzájemného uznávání dílů používaných v civilních a vojenských konfiguracích typů letadel. Projekt by měl zahrnovat vypracování dohody o civilně-vojenském rozhraní, která vymezí povinnosti jednotlivých stran. Pilotní projekt by měl být dokončen nejpozději dva roky po přijetí akčního plánu. ·Útvary Komise, agentura EDA a ESVČ prozkoumají soubor mimořádných opatření, jež poskytnou armádě v případě nutnosti přednostní přístup k dopravní infrastruktuře, schopnostem a cestám v době krizí uznaných na úrovni EU. Za účelem posílení synergií mezi civilním a vojenským sektorem posoudí možnosti zajištění přístupu ke strategickým přepravním kapacitám, například prostřednictvím rámcových smluv s civilními poskytovateli.