Zvláštní zpráva Je podpora EU určená 
na prevenci škod 
způsobených v lesech 
požáry a přírodními 
katastrofami a na obnovu 
lesů dobře řízena?CS 2014  č. 24
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
ISBN 978-92-872-1588-8
doi: 10.2865/281689
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Je podpora EU určená 
na prevenci škod 
způsobených v lesech 
požáry a přírodními 
katastrofami a na obnovu 
lesů dobře řízena?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2014  č. 24
02
 Obsah
Body
 Zkratky a glosář
I–IX  Shrnutí
1–16  Úvod
1–2 Ochranná funkce lesů
3–7 Požáry a přírodní katastrofy
4–5 Požáry
6–7 Jiné druhy katastrof
8–10  Politika rozvoje venkova: klíčový nástroj ochrany lesů v EU
11–16  Podpora v rámci rozvoje venkova na obnovu lesnického potenciálu a zavádění preventivních 
dílčích opatření (opatření 226)
17–20  Rozsah a koncepce auditu
21–74  Připomínky
21–42  Část I – Preventivní opatření nebyla dostatečně zacílena
22–29  Komise neměla při schvalování programů rozvoje venkova plný přehled o potřebách
30–35  Nedostatky ve výběrových postupech v členských státech
36–42  Financování nebylo uvedeno v soulad se zjištěnými riziky a potřebami
43–54  Část II – Byla zjištěna opatření, jež nebyla přiměřená k dosažení cílů opatření 226
43 Ze své podstaty kontrolovaná opatření většinou přispěla k cílům opatření 226, ale…
44–47  … podpora byla udělena i pro určitá lesnická opatření, která s přírodními katastrofami nesouvisela
48–49  Nebylo možné ověřit hlavní požadavky na způsobilost u určitých typů realizovaných operací
50–52  Byla udělena podpora na lesní cesty, u nichž nebyl doložen konkrétní prospěch z hlediska prevence 
požárů…
53–54  … a mohly nastat negativní vedlejší účinky na životní prostředí, aniž byly přiměřeným způsobem vzaty 
v úvahu místní podmínky
03 Obsah
55–64  Část III – Nákladová efektivnost financovaných opatření nebyla vhodně zajištěna
55–60  Přiměřenost nákladů nebyla vždy doložena
61–64  Konkrétní případy, které se vyznačují rizikem příliš vysoké podpory z veřejných zdrojů
65–74  Část IV – Monitorovací nástroje Komisi a členským státům neumožňují vhodně posuzovat 
efektivnost a účinnost opatření
66–67  Dostupné monitorovací nástroje
68–70  Ukazatele, kterými se měří dosahování cílů, nejsou dostatečné
71–72  Omezená užitečnost střednědobých hodnocení
73–74  Účinnost preventivních opatření nebyla vhodně měřena
75–81  Závěry a doporučení
 Příloha I  – Rozdělení finančních prostředků na opatření 226
 Příloha II – Seznam prověřovaných operací
 Odpovědi Komise
04
 Zkratky a glosář
EFFIS : Evropský systém informací o lesních požárech ( European Forest Fire 
Information System ). Jedná se o databázi zřízenou Komisí, která obsahuje 
informace relevantní pro sledování výskytu a dopadu lesních požárů v EU. 
Údaje slouží k přípravě výroční zprávy o lesních požárech v Evropě a sousedních 
zemích.
EU: Evropská unie
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova. EZFRV je hlavním 
finančním nástrojem politiky rozvoje venkova. EZFRV je spolu s EZZF (Evropským 
zemědělským záručním fondem) jedním ze dvou finančních nástrojů společné 
zemědělské politiky.
Jiná zalesněná plocha : Plocha o rozloze více než 0,5 hektaru, která není 
klasifikována jako les. Zápoj koruny u této plochy tvoří 5–10 % nebo je více 
než 10 % této plochy pokryto keři a křovinami. Nezahrnuje pozemky, u nichž 
převažuje zemědělské nebo městské využití.
Les: Pozemek o rozloze větší než půl hektaru se stromy vyššími než pět metrů 
a zápojem koruny tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout 
těchto limitů in situ , přičemž nezahrnuje pozemky, u nichž převažuje zemědělské 
nebo městské využití1.
Opatření 226 : Podpora z EZFRV na obnovu lesnického potenciálu a zavádění 
preventivních opatření2.
Opatření : Základní jednotka řízení programu, která se skládá z několika 
podobných operací a má přesně stanovený rozpočet.
Operace : Projekt vybraný na základě daných kritérií a realizovaný příjemcem, 
který zahrnuje řadu opatření souvisejících s cíli podpory.
Osa : Ucelená skupina opatření s konkrétními cíli, která přispívají k jednomu 
záměru nebo více záměrům podpory rozvoje venkova. V období 2007–2013 bylo 
opatření 226 součástí osy 2, jež má za cíl zlepšování životního prostředí a krajiny.
Potřeba : Příležitost nebo problém týkající se dotyčných skupin nebo regionů, 
který má veřejná intervence řešit.1 Článek 30 nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006 ze dne 
15. prosince 2006, kterým se 
stanoví podrobná pravidla pro 
použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 368, 23.12.2006, 
s. 15).
2 Článek 48 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 ze dne 20. září 
2005 o podpoře pro rozvoj 
venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).
05 Zkratky a glosář
PRV : Program rozvoje venkova. Dokument vypracovaný členským státem nebo 
regionem a schválený Komisí, který slouží jako plán pro provádění politiky 
rozvoje venkova.
Přírodní katastrofa : Přirozeně se vyskytující událost biotické či abiotické povahy, 
která vede k významnému narušení lesních struktur a ve svém důsledku případně 
způsobuje významné ekologické či hospodářské škody.
SZP : Společná zemědělská politika
06
I
Evropské lesy jsou ohroženy požáry, které většinou 
způsobuje buď úmyslná, či nedbalostní lidská čin ‑
nost, a také přírodními katastrofami včetně abiotic ‑
kých (bouře, sucha, záplavy, laviny atd.) či biotických 
(škůdci, nákazy) kalamit.
II
Účetní dvůr prověřoval, zda byla podpora v rámci 
EZFRV na obnovu lesnického potenciálu a zavádění 
preventivních opatření u lesů poškozených přírod ‑
ními katastrofami a požáry („opatření 226“) dobře 
řízena a zda dosáhla zamýšlených cílů, a to nákladově 
efektivním způsobem. Toto opatření bylo k dispozici 
v programovém období 2007–2013 v rámci osy 2, která 
se zaměřila na udržitelné využívání lesnické půdy jako 
na způsob zlepšování životního prostředí a krajiny 
v EU. Ke konci roku 2012 celková podpora z EZFRV 
naplánovaná na opatření 226 pro období 2007–2013 
činila 1,55  miliardy  EUR.
III
Audit Účetního dvora se týkal Komise a vybraných 
členských států (Rakouska, Francie (Akvitánie), Itálie 
(Basilicata), Španělska (Andalusie) a Slovenska). Na tyto 
členské státy společně připadá více než 85 % celko ‑
vých vykázaných výdajů k 31. prosinci 2012. Většina 
podpory (80 %) směřovala na preventivní opatření, 
zejména protipožární opatření.
IV
Účetní dvůr dospěl k závěru, že podpora nebyla dosta ‑
tečně dobře řízena a že Komise a členské státy nejsou 
schopny doložit, že podpora dosáhla svých zamýšle ‑
ných výsledků nákladově efektivním způsobem.V
Preventivní opatření nebyla dostatečně zacílena. 
Účetní dvůr zjistil, že ačkoli je opatření 226 zamě ‑
řeno na lesy se středním až vysokým rizikem požáru, 
neexistuje žádná společná definice či kritérium EU pro 
identifikaci těchto lesů. Výběrové postupy v kontro ‑
lovaných členských státech se vyznačovaly různými 
druhy nedostatků: chyběla u nich explicitní výběrová 
kritéria, účinné hodnocení navrhovaných opatření 
nebo tyto postupy zanedbávaly určité oblasti rizika. 
Ekologickým cílům nebyla ve fázi výběru přiřazena 
dostatečná priorita a tyto cíle nebyly v některých pří ‑
padech při realizaci opatření brány v úvahu.
VI
Při auditu byla zjištěna opatření, která nebyla k dosa ‑
žení cílů opatření 226 vhodná. Ačkoli ze své podstaty 
(protipožární pruhy, probírka, mýcení atd.) mnoho 
z přezkoumávaných spolufinancovaných opatření 
k cílům podpory obecně přispělo, Účetní dvůr zjistil 
případy, které nesouvisejí s přírodními pohromami 
ani požáry, ale u nichž bylo financování motivováno 
jinými ekonomickými či ekologickými cíli. U některých 
typů realizovaných operací nebylo možno vzhledem 
k chybějící dokumentaci ověřit klíčové požadavky na 
způsobilost. Účetní dvůr rovněž zjistil případy, kdy 
lesní cesty sloužily k hospodářskému využívání lesů, 
přičemž jejich konkrétní přínos k prevenci požárů 
nebyl doložen. Negativní dopad na životní prostředí 
by mohla mít rovněž vysoká hustota vybudovaných 
cest.
VII
Vhodným způsobem nebyla zajištěna nákladová 
efektivnost financovaných opatření. Účetní dvůr zjistil 
případy, kdy byl limit pro veřejnou podporu často 
bez odůvodnění upravován, kdy standardní náklady 
v určitém regionu výrazně přesahovaly standardní 
náklady na podobná opatření v jiném regionu a kdy 
byla upřednostňována manuální práce namísto strojů, 
což zvýšilo náklady. Existovaly též případy s rizikem 
nadměrné veřejné podpory, neboť byly vybrány již 
ukončené projekty, u nichž příjemci byli schopni 
operace financovat samostatně nebo u nichž podpora 
byla udělena zemědělským pozemkům.Shrnutí
Shrnutí 07
VIII
Zavedené monitorovací nástroje neumožňovaly 
Komisi a členským státům vhodně posuzovat efektiv ‑
nost a účinnost opatření. Nedostatečné byly zejména 
ukazatele výkonnosti stanovené ve společném rámci 
pro monitorování a hodnocení a hodnocení, která 
byla k dispozici, nebyla příliš užitečná. Nebylo možné 
dospět k závěrům o účinnosti preventivních opatření, 
neboť tato účinnost nebyla měřena. Zjištěné nedo ‑
statky budou pravděpodobně přetrvávat i v období 
2014–2020, neboť nově navržené monitorovací 
nástroje monitorovací rámec pro tuto konkrétní pod ‑
poru nezlepšily.
IX
Vzhledem k uvedeným závěrům a při zohlednění 
skutečnosti, že kontrolovaná podpora je zachována 
i v programovém období 2014–2020, předkládá Účetní 
dvůr následující doporučení:
 — Členské státy by měly:
a) vybírat preventivní opatření na základě explicit ‑
ních kritérií, jež budou v souladu s příslušnými po ‑
třebami, a to po důkladném a zdokumentovaném 
hodnoticím postupu;
b) rozšířit ekologický ochranný dopad podpory tím, 
že se upřednostní opatření v ekologicky nejhod ‑
notnějších lesích, jako například v lesních oblas ‑
tech Natura 2000;
c) zajistit, aby byla podporována pouze taková opat ‑
ření, která souvisejí s přírodními pohromami či 
požáry;
d) zavést kontrolní systém, který bude schopen za ‑
jistit účinné ověřování plnění podmínek, za nichž 
je podpora udělována, a uchovávání příslušných 
dokumentů či informací;
e) věnovat větší pozornost ekologickým aspektům 
podporovaných opatření, a to zejména zřízením 
náležitých pojistek, které zabrání vzniku negativ ‑
ních ekologických dopadů;f) zajistit, aby standardní náklady, které jsou 
pro podporovaná opatření stanovovány, byly 
přiměřené;
g) zdůvodnit limit podpory (a jeho případné změny) 
na základě nákladů běžně vynakládaných příjemci;
h) od příjemců požadovat, aby jasně dokládali, že 
podporu v rámci opatření 226 potřebují;
i) vykazovat údaje o účincích realizovaných opatření 
z hlediska snížení počtu požárů anebo přírodních 
katastrof a snížení rozsahu poškozené plochy.
 — Komise by měla:
a) v průběhu schvalování programů rozvoje venko ‑
va členských států na období 2014–2020 ověřit, 
zda jsou potřeby preventivních opatření v lesních 
oblastech, kde je plánována veřejná podpora, 
řádným způsobem popsány a zdůvodněny;
b) stanovit společná základní kritéria, podle kterých 
se budou rozlišovat lesní plochy s malým, středním 
a vysokým rizikem požáru;
c) ověřit, zda členské státy zavedly vhodný kontrolní 
systém;
d) vyjasnit požadavky na opatření, jež mají být pod ‑
porována z opatření 226, s cílem zajistit, aby tato 
opatření významně přispívala k prevenci požárů 
a přírodních katastrof, a to zejména v případě, kdy 
opatření tvoří součást hospodářské činnosti zamě ‑
řené na zisk a mohla by být z tohoto titulu rovněž 
financována v rámci osy 1;
e) zlepšit své monitorování tohoto opatření a zajistit, 
aby je členské státy realizovaly v souladu s kon ‑
krétními stanovenými cíli.
08
 Úvod
Ochranná funkce lesů
01 
V EU představuje celková plocha lesů 
a jiné zalesněné půdy přibližně 180 mi ‑
lionů hektarů, což je asi 42,4 % celkové 
rozlohy EU a více, než je celková plocha 
půdy využívaná k zemědělským úče ‑
lům (přibližně 174 milionů hektarů)3. 
Lesy jsou multifunkční a slouží hos ‑
podářským, sociálním a ekologickým 
účelům. Socio‑ekonomický význam 
lesů je vysoký: výroba a zpracování 
dřeva přispívají k rozvoji venkova a za ‑
jišťují miliony pracovních míst, často 
v malých a středních venkovských 
podnicích4.
02 
Ekologické funkce lesů byly v posled ‑
ních desetiletích předmětem rostou ‑
cí pozornosti, hlavně v souvislosti 
s ochranou biologické rozmanitosti 
a v nejnovější době též v kontextu 
klimatických změn. Lesy totiž plní dů ‑
ležitou ochrannou funkci5:
a) Lesy chrání lidské osady a infra -
strukturu . Mnoho horských oblastí 
v Evropě by bylo neobyvatelných 
bez lesů, neboť ty chrání silnice, 
železnice, pěstební plochy i celé 
osady před poškozením či zniče ‑
ním v důsledku sesuvů půdy, prou ‑
dů bahna, padání kamenů a lavin.b) Lesy chrání půdu . Lesní oblasti mají 
důležitou úlohu pro zachování 
rázu krajiny a úrodnosti půdy. Lesy 
zabraňují erozi půdy a desertifika ‑
ci, zejména v horských či polosu ‑
chých oblastech, neboť omezují 
odtok vody a snižují rychlost větru.
c) Lesy regulují zásobování pitnou vo -
dou . Lesy mají důležitou schopnost 
zadržovat, čistit a odvádět vodu do 
útvarů povrchových vod a pod ‑
povrchových vodonosných vrstev. 
Jejich čisticí funkce zahrnuje roz ‑
kládání či pohlcování většiny látek 
znečišťujících ovzduší přenášených 
dešťovou vodou.
d) Lesy zachovávají biologickou rozma -
nitost . Lesy jsou klíčovou součástí 
evropské přírody a jsou domovem 
většiny obratlovců evropského 
kontinentu. Na lesní stanoviště je 
také omezen výskyt tisíců dru ‑
hů hmyzu a bezobratlých, jakož 
i mnoha druhů rostlin.
e) Lesy jako úložiště uhlíku . Lesy jsou 
nezbytnou součástí globálního uh ‑
líkového cyklu díky své schopnosti 
vázat CO2 z atmosféry a ukládat ho 
ve své biomase a v půdě.3 Agriculture, forestry and fishery 
statistics , Eurostat Pocketbooks  
(Statistické údaje 
o zemědělství, lesnictví 
a rybolovu, ročenky 
Eurostatu), 2013. Není‑li 
uvedeno jinak, pojem „les“ 
v této zvláštní zprávě znamená 
i jiné zalesněné plochy.
4 COM(2013) 659 final z 20. září 
2013 „Nová strategie EU 
v oblasti lesnictví: pro lesy 
a odvětví založená na 
lesnictví“.
5 KOM(2010) 66 v konečném 
znění ze dne 1. března 2010 
„Zelená kniha o ochraně lesů 
a souvisejících informacích 
v EU – příprava lesů na změnu 
klimatu“.
09 Úvod
Požáry a přírodní 
katastrofy
03 
Evropské lesy jsou ohroženy požáry, 
které většinou způsobuje buď úmy ‑
slná, či nedbalostní lidská činnost, 
a také přírodními katastrofami včetně 
abiotických (bouře, sucha, záplavy, la ‑
viny atd.) či biotických (škůdci, nákazy) 
kalamit.Požáry
04 
V období 1983–2012 bylo v Evropské 
unii každoročně zasaženo požáry 
v průměru 480 000 ha6 plochy lesů. 
V období 1983–1992 byla průměrná 
spálená plocha výrazně větší než 
v následujících desetiletích, kdy v člen ‑
ských státech začalo hrát významnou 
úlohu zkvalitňování opatření na boj 
proti lesním požárům (viz graf 1 )7.6 Statistické údaje EFFIS 
o spálených plochách za 
období 1980–2012. Průměrná 
hodnota vychází z informací 
z 20 členských států EU. Žádné 
informace nebyly k dispozici 
za následující státy: Belgie, 
Dánsko, Irsko, Lucembursko, 
Malta, Nizozemsko a Spojené 
království.
7 Společná zpráva Společného 
výzkumného střediska 
a Generálního ředitelství pro 
životní prostředí Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa  (Lesní požáry v Evropě, 
na Blízkém východě 
a v severní Africe), 2012. 
Vykázané statistické údaje 
zahrnují 19 členských států. 
Údaje se týkají období 
1980–2012 pro členské státy 
jižní Evropy (Řecko, Španělsko, 
Francie, Itálie a Portugalsko). 
U zbytku (Bulharsko, Česká 
republika, Německo, Estonsko, 
Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, 
Rakousko, Polsko, Rumunsko, 
Slovensko, Finsko a Švédsko) 
jsou vykázané údaje za 
období 1990–2012.
Průměrná velikost spálené plochy (ha) za rok v období 
1983–2012
Zdroj: společná zpráva Společného výzkumného střediska a Generálního ředitelství pro životní pro ‑
středí Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa (Lesní požáry v Evropě, na Blízkém východě 
a v severní Africe), 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983–1992 1993–2002 2003–2012Graf 1
10 Úvod
8 Zpráva EEA č. 3/2008 European 
forests  – ecosystem conditions 
and sustainable use  (Evropské 
lesy – stav lesních ekosystémů 
a jejich udržitelné využívání), 
s. 51.
9 KOM(2010) 66 v konečném 
znění, s. 12; technická zpráva 
EEA č. 13/2010 Mapping the 
impacts of natural hazards and 
technological accidents in 
Europe  (Mapování následků 
přírodních pohrom 
a technologických havárií 
v Evropě), s. 25.
10 Technická zpráva EEA č. 13/2010 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe  (Mapování 
následků přírodních pohrom 
a technologických havárií 
v Evropě), s. 33–40. Zpráva 
Evropského lesnického 
institutu (EFI) ze semináře 
„STORMS“ – Policies for Forest 
Storm Damages Mitigation and 
Restoration (Politiky pro 
zmír   nění škod způsobených 
v lesích bouřemi a pro obnovu 
lesů), 1. července 2010, Brusel, 
s. 20.
11 KOM(2010) 66 v konečném 
znění, s. 12.
12 Technická zpráva EEA 
č. 3/2008 European forests — 
ecosystem conditions and 
sustainable use  (Evropské 
lesy – stav lesních ekosystémů 
a jejich udržitelné využívání), 
s. 53–4: v roce 2005 ve 
Švédsku: přibližně 2 900 000 
hektarů škod většinou na 
mladých borovicích (P inus 
sylvestris ) způsobených losem 
evropským ( Alces alces ) a Itálie: 
téměř 500 000 hektarů škod 
v jižní Itálii v důsledku 
intenzivní pastvy 
hospodářských zvířat.
13 Nařízení Rady (EHS) 
č. 3529/1986 ze dne 17. lis  ‑
topadu 1986 o ochraně lesů 
Společenství proti požárům 
(Úř. věst. L 326, 21.11.1986, s. 5) 
a nařízení Rady (EHS) 
č. 2158/92 ze dne 23. července 
1992 o ochraně lesů 
Společenství proti požárům 
(Úř. věst. L 217, 31.7.1992, s. 3).
14 Článek 30 nařízení Rady (ES) 
č. 1257/1999 ze dne 17. května 
1999 o podpoře pro rozvoj 
venkova z Evropského 
zemědělského orientačního 
a záručního fondu (EZOZF) 
a o změně a zrušení některých 
nařízení (Úř. věst. L 160, 
26.6.1999, s. 80).05 
Přes 95 % lesních požárů je způsobeno 
lidmi, a to buď úmyslně, nebo z nedba ‑
losti (např. požáry v důsledku zeměděl ‑
ské činnosti, jakou je třeba spalování 
slámy, keřů, lesního odpadu nebo ob ‑
nova pastvin, cigarety). Přibližně 85 % 
celkové plochy spálené lesními požáry 
se přitom nachází v oblasti Středomoří 
a v Portugalsku. Lesní požáry, k nimž 
došlo v nedávné době, vedly k velkým 
spáleným plochám v Portugalsku 
(v roce 2003 a 2005), Řecku (2007) a ve 
Španělsku (2006). Vážně poškozené 
lesy se potýkají s velkým problémem, 
jak se vrátit do stavu před požárem. To 
se týká zejména biologické rozmani ‑
tosti. Ekologický dopad lesních požárů 
se ale neomezuje na ztrátu biologické 
rozmanitosti a poškození ekosystémů. 
Lesní požáry vedou rovněž k emisím 
částic a plynů (včetně CO2) do atmo ‑
sféry, dále k odlivu minerálních živin, 
zničení organické vrstvy půdy a změny 
poměru prosakování vody do půdy, 
v důsledku čehož jsou spálené oblasti 
náchylnější k erozi, ztrátě půdy a se ‑
suvům půdy. Opakující se lesní požáry 
spojené se suchy mohou též vést 
k desertifikaci8.
Jiné druhy katastrof
06 
V období 1950–2009 největší škody 
v Evropě zapříčinily vichřice. Ztráty 
vzniklé v souvislosti s bouřemi pře ‑
sáhly 50 % všech abiotických kategorií 
škod souvisejících s lesy9. K nejničivěj ‑
ším bouřím došlo v minulém období 
v letech 1999, 2005, 2007 a 2009. 
Bouře z roku 1999 („Lothar“ a „Martin“) 
způsobily katastrofální škody ve Francii 
a střední Evropě, poškozeno bylo té ‑
měř 200 milionů m³ dřeva. V lednu 2005 postihla jih Švédska 
bouře „Gudrun“, která poškodila 
66 milionů m³ dřeva (což zhruba odpo ‑
vídá ročnímu objemu těžby dřeva ve 
Švédsku). V lednu 2007 bouře „Kyrill“ 
zapříčinila rozsáhlé škody ve střední 
Evropě, včetně zničení 45 milionů m³ 
(z čehož bylo 16 milionů m³ v Němec ‑
ku) lesního dřeva na pni. V lednu 2009 
bouře „Klaus“ vyvrátila obrovské plo ‑
chy lesních plantáží ve Francii (37 mi ‑
lionů m³, jednalo se hlavně o borovici 
přímořskou), Španělsku a Itálii10. Kromě 
negativních dopadů na životní prostře ‑
dí existují i sociální důsledky (úmrtí) 
a hospodářské důsledky (snížení ceny 
dřeva) související s tím, že na trh se 
náhle dostane nesmírné množství 
poškozeného dřeva11.
07 
Velké oblasti Evropy postihují nyní 
častější a závaznější sucha. Tato sucha 
způsobují nedostatek vody a zvýšený 
tlak na vodní zdroje. V minulých letech 
v Evropě došlo také k řadě povodní. 
Tyto katastrofy mají rovněž dopad na 
lesy, ačkoli v omezenější míře než po ‑
žáry, bouře a škodliví biotičtí činitelé 
jako hmyz (např. kůrovec), choroby 
nebo divoce žijící zvířata a nekontrolo ‑
vaná pastva12.
11 Úvod
Politika rozvoje venkova: 
klíčový nástroj ochrany 
lesů v EU
08 
EU již dlouho přispívá k ochraně lesů, 
zejména co se týče prevence požá ‑
rů. V období 1986–2002 pro lesy EU 
existovala specifická nařízení určená 
na předcházení lesním požárům13. Od 
roku 2000 je pak ochrana lesů součásti 
politiky rozvoje venkova14.
09 
Politika rozvoje venkova na programo ‑
vé období 2007–2013 byla zaměřena 
na tři hlavní cíle15, kterých mělo být 
dosaženo prostřednictvím řady opat ‑
ření seskupených do „tematických os“ 
finančně podporovaných z EZFRV16:
a) zlepšování konkurenceschopnosti 
zemědělství a lesnictví (osa 1);
b) zlepšování životního prostředí 
a krajiny (osa 2);
c) zlepšování kvality života ve ven ‑
kovských oblastech a povzbuzení 
diverzifikace hospodářství venkova 
(osa 3).
10 
V období 2007–2013 spadalo pod 
osu 1 jedno opatření specificky určené 
pro lesnictví (opatření 122: „Zvýšení 
hospodářské hodnoty lesů“)17 a několik 
dalších opatření bylo zařazeno pod 
osu 218.Podpora v rámci rozvoje 
venkova na obnovu 
lesnického potenciálu 
a zavádění preventivních 
dílčích opatření 
(opatření 226)
11 
V období 2007–2013 byla podpora 
z EZFRV na obnovu lesů poškozených 
přírodními katastrofami a požáry a na 
zavádění preventivních opatření k dis ‑
pozici prostřednictvím opatření 226 
„Obnova lesnického potenciálu a za ‑
vádění preventivních opatření“, které 
bylo zařazeno pod osu 2. Toto opatření 
bylo zahrnuto do 58 programů rozvoje 
venkova (PRV) celkem 16 členských 
států19.
12 
Ke konci roku 2012 činila celková 
podpora z EZFRV plánovaná pro dílčí 
opatření v rámci opatření 226 přibližně 
1,55 miliardy EUR. Podpora z EZFRV 
pokrývá část celkové veřejné podpory 
vyplacené příjemcům vnitrostátními 
správními orgány. Míra spolufinanco ‑
vání z EZFRV je stanovena v každém 
PRV. Celková veřejná podpora může 
představovat až 100 % způsobilých 
nákladů vynaložených příjemci tohoto 
opatření.15 Článek 4 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005.
16 Pro období 2014–2020 bylo od 
seskupování opatření do os 
upuštěno. V tomto období 
bude muset být každé 
opatření financované z EZFRV 
programováno tak, aby 
přispělo k dosažení jedné 
nebo více z následujících 
„priorit Unie“ (článek 5 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1305/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o podpoře pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a o zrušení nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 487)):
1) podpora předávání 
poznatků a inovací
2) zvýšení životaschopnosti 
zemědělských podniků 
a konkurenceschopnosti 
všech druhů zemědělské 
činnosti
3) podpora organizace 
potravinového řetězce 
a řízení rizik
4) obnova, zachování 
a zlepšení ekosystémů
5) podpora účinného 
využívání zdrojů 
a podpora přechodu na 
nízkouhlíkovou 
ekonomiku, která je 
odolná vůči klimatu
6) podpora sociálního 
začleňování, snižování 
chudoby 
a hospodářského rozvoje.
17 Toto opatření bylo tématem 
zvláštní zprávy Evropského 
účetního dvora č. 8/2013 
„Podpora na zvýšení 
hospodářské hodnoty lesů 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova“ 
(http://eca.europa.eu ).
18 Lesnická opatření v rámci 
osy 2: 221 – první zalesnění 
zemědělské půdy; 222 – první 
zavedení zemědělsko‑lesnic ‑
kých systémů na zemědělské 
půdě; 223 – první zalesnění 
nezemědělské půdy; 
224 – platby v rámci Natury 
2000; 225 – lesnicko‑envi ‑
ronmentální platby; 
226 – obnova lesnického 
potenciálu a zavádění 
preventivních opatření; 
227 – neproduktivní investice.
19 Bulharsko, Česká republika, 
Dánsko, Německo (5), Řecko, 
Španělsko (17), Francie (3), 
Itálie (20), Kypr, Lotyšsko, Litva, 
Maďarsko, Rakousko, Polsko, 
Portugalsko (3) a Slovensko.
12 Úvod
13 
Platby z EZFRV v rámci tohoto opat ‑
ření činily k 31. prosinci 2012 přibližně 
860 milionů EUR. Většina podpory 
(80 %) směřovala na preventivní opat ‑
ření, zejména na činnosti související 
s prevencí požárů (podrobné informa ‑
ce o přidělených finančních zdrojích na 
opatření 226 obsahuje  příloha I ).
14 
Veřejná finanční podpora je k dispozici 
pro lesy jak v soukromém, tak veřej ‑
ném vlastnictví, neboť nařízení EU 
u opatření 226 nevylučují žádný typ 
vlastnictví. Podpora v rámci rozvoje 
venkova na preventivní protipožární opatření může být udělena pouze 
lesům, které členské státy v souladu se 
svými plány na ochranu lesů zařadily 
do skupiny s vysokým nebo středním 
stupněm rizika lesního požáru a může 
se týkat vytvoření ochranné infrastruk ‑
tury (jako například lesních stezek 
a cest, míst pro dodávku vody, vykáce ‑
ných a vymýcených oblastí a protipo ‑
žárních průseků), preventivní lesnické 
praxe (jako kontrola vegetace, jedno ‑
cení, diverzifikace struktury vegetace) 
a vytvoření nebo zlepšení stálého za ‑
řízení pro požární monitorování lesů20. 
Co se týče protipožárních průseků, 
mohou do způsobilých nákladů kromě 
nákladů na zřízení patřit i následné 
náklady na údržbu příslušné plochy.20 Článek 48 nařízení (ES) 
č. 1698/2005 a článek 33 
nařízení (ES) č. 1974/2006.Plánovaná podpora z EZFRV v rámci opatření 226 na 
období 2007–2013 (v mil. EUR)
Zdroj:  Evropská komise.Graf 2
0100200300400500600700
ŠpanělskoItálieFrancieSlovenskoPolsko
PortugalskoRakouskoKypr
Česká republikaBulharsko Německo LotyšskoLitva
MaďarskoDánsko
13 Úvod
15 
U ostatních preventivních opatření, 
jakož i u opatření zaměřených na 
obnovení lesnického potenciálu u lesů 
poškozených přírodní katastrofou či 
požárem nařízení EU vyžadují, aby 
tato opatření souvisela s katastrofami, 
tj. aby u nich existovala souvislost se 
vznikem či rizikem vzniku přírodní 
katastrofy či požáru. Nestanovují však 
žádné specifické podmínky způsobi ‑
losti, jako například minimální úroveň 
rizika.16 
Podpora v rámci rozvoje venkova 
určená na „obnovu lesnického potenci ‑
álu a zavádění preventivních opatření“ 
podléhá sdílenému řízení mezi Komisí 
a členskými státy. Členské státy vypra ‑
covávají na národní či regionální úrov ‑
ni programy rozvoje venkova (PRV). 
Poté, co jsou tyto programy rozvoje 
venkova schváleny Komisí, členské stá ‑
ty je provádějí. Byl vytvořen „společný 
rámec pro monitorování a hodnocení“ 
vycházející ze společných ukazatelů, 
výročních zpráv o provádění překlá ‑
daných členskými státy a také různých 
typů hodnocení.
14
 Rozsah a koncepce auditu
17 
Hlavním cílem auditu bylo posoudit, 
zda opatření v rámci EZFRV na obno ‑
vu lesnického potenciálu a zavádění 
preventivních opatření bylo dobře ří ‑
zeno a zda Komise a členské státy jsou 
schopny prokázat, že podpora dosáhla 
svých zamýšlených cílů, a to nákladově 
efektivním způsobem.
18 
Audit se soustředil na tyto otázky:
a) Byla podpora vhodným způsobem 
zacílena na potřeby související 
s prevencí rizik přírodních katastrof 
a požárů?
b) Byly financované operace při ‑
měřené z hlediska dosažení cílů 
opatření?
c) Byly financované operace náklado ‑
vě efektivní?
d) Jsou monitorovací nástroje vhodné 
k posouzení efektivnosti a účin ‑
nosti opatření?19 
Audit se týkal jak Komise, tak vy ‑
braných členských států. Na úrovni 
Komise se auditní práce zaměřila na 
koncepci opatření a na řídicí činnost 
Komise včetně schvalování PRV před ‑
kládaných členskými státy a monito ‑
rování realizace opatření. Na úrovni 
členských států byly součástí auditu 
návštěvy v Rakousku, Francii (Akvitá ‑
nie), Itálii (Basilicata), na Slovensku a ve 
Španělsku (Andalusie). Na tyto členské 
státy společně připadalo k 31. prosinci 
2012 více než 85 % celkových vykáza ‑
ných výdajů na opatření 226.
20 
Součástí auditní činnosti byl přezkum 
programů rozvoje venkova, národních 
či regionálních předpisů a správních 
postupů a také pohovory s odpověd ‑
nými řídicími orgány v navštívených 
členských státech. Kromě toho bylo 
zkontrolováno 68 operací podpoře ‑
ných z opatření 226, z čehož 45 na mís ‑
tě, s cílem ověřit účinky jednotlivých 
typů způsobilých opatření, která byla 
v příslušných lesních oblastech realizo ‑
vána (podrobnosti uvádí příloha II ).
15
 Připomínky
Část I – Preventivní 
opatření nebyla 
dostatečně zacílena
21 
Vhodné zacílení preventivních opatře ‑
ní21 vyžaduje, aby:
 ο Komise měla při schvalování pro ‑
gramů rozvoje venkova předkláda ‑
ných členskými státy přehled o rizi ‑
cích přírodních katastrof a požárů;
 ο výběrové postupy byly na úrovni 
členských států sladěny s potře ‑
bami zjištěnými v programech 
rozvoje venkova;
 ο se díky tomu financování shodova ‑
lo s rizikovými oblastmi.
Komise neměla při schva -
lování programů rozvoje 
venkova plný přehled 
o potřebách
Neexistuje společná definice 
lesů s rizikem požáru
22 
Kritéria pro klasifikaci lesních ploch 
jako ploch s nízkým, středním či vy ‑
sokým rizikem požáru stanovovalo až 
do uplynutí své platnosti v roce 2001 
nařízení Rady (EHS) č. 2158/92 o ochra ‑
ně lesů Společenství proti požárům. 
Toto nařízení ukládalo členským 
státům povinnost vytvořit seznamy 
oblastí klasifikovaných podle stupně 
rizika požáru a tyto seznamy předložit 
Komisi ke schválení22. Rozhodnutí Ko ‑
mise, kterým se zřizují seznamy lesních 
ploch s vysokým a středním rizikem 
požáru v Řecku, Španělsku, Francii, Itá ‑
lii a Portugalsku23, nebylo od roku 2001 
aktualizováno. V důsledku toho se na 
členské státy, které vstoupily do Unie 
v roce 2004 a později, tyto seznamy 
nevztahovaly.23 
Po ukončení platnosti uvedeného 
nařízení stanovil článek 48 nařízení (ES) 
č. 1698/2005, že preventivní proti ‑
požární opatření se týkají lesů, které 
členské státy v souladu se svými plány 
na ochranu lesů zařadily do skupiny 
s vysokým nebo středním stupněm 
rizika24.
24 
Jelikož chybí společná kritéria na 
posuzování rizik požáru, vypracovávají 
členské státy své analýzy rizika požáru 
na základě vlastní metodiky. V dů ‑
sledku toho se kritéria používaná pro 
klasifikaci lesních ploch se středním 
nebo vysokým rizikem v jednotlivých 
zemích EU liší.
25 
Evropský systém informací o lesních 
požárech (EFFIS) je databáze vytvořená 
Komisí, která obsahuje informace, jež 
jsou relevantní pro sledování výskytu 
a dopadu lesních požárů na úrovni 
EU25. Údaje slouží k přípravě výroční 
zprávy o lesních požárech v Evropě 
a sousedních zemích26. Nejsou však při 
schvalování programů rozvoje venko ‑
va používány k posouzení analýz rizik 
požáru vypracovaných členskými státy. 
Komise nevydává žádné specifické 
pokyny27 ke klasifikaci rizika požáru, 
aby šířila osvědčené postupy a zajisti ‑
la srovnatelnost i spolehlivost analýz 
požárních rizik prováděných členskými 
státy.21 Tato část je zaměřena na 
preventivní opatření, u nichž 
je vhodné zacílení klíčovým 
faktorem účinnosti. 
Představují přibližně 80 % 
financovaných opatření.
22 Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2 
a čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) 
č. 2158/92, jako oblasti 
s vysokým stupněm rizika 
mohou být klasifikovány pouze 
oblasti nacházející se 
v Portugalsku, Španělsku, 
Řecku a v určitých francouz ‑
ských a italských regionech, 
kde stálé či cyklické riziko 
lesních požárů představuje 
vážnou hrozbu pro ekologic ‑
kou rovnováhu a bezpečnost 
osob či zboží nebo představuje 
faktor, který urychluje proces 
desertifikace venkovských 
oblastí. Oblasti, které pod tuto 
definici nespadají, mohou být 
jako oblasti s vysokým 
stupněm rizika uznány, jestliže 
členský stát předloží 
odůvodněnou žádost. Oblasti, 
kde riziko lesního požáru není 
permanentní ani cyklické, ale 
kde představuje významnou 
hrozbu pro lesní ekosystémy, 
mohou být klasifikovány jako 
oblasti se středním stupněm 
rizika.
23 Rozhodnutí Komise 
č. 1619/1993 ze dne 24. června 
1993: v té době (EU ‑12) bylo 
klasifikováno 60 milionů 
hektarů lesů jako oblasti 
s rizikem požáru (což 
odpovídá 42 % celkové plochy 
lesů v tehdejší době), a to 
zejména ve Středozemí.
24 Tento požadavek se pro 
období 2014–2020 nezměnil 
(viz čl. 24 odst. 2 třetí 
pododstavec nařízení (EU) 
č. 1305/2013).
25 Informace o riziku požárů 
v lesích v EU jsou 
zpracovávány na základě 
souboru údajů v EFFIS jako 
například nebezpečí požáru 
v souvislosti s meteorologií, 
výskyty požárů, rozsah 
spálených ploch a soubory 
údajů o případech požárů 
poskytnuté jednotlivými 
zeměmi, které jsou doplněny 
o další pomocné informace 
o rozsahu lesních zdrojů jako 
například lesní mapy 
Společného výzkumného 
střediska nebo Evropská 
databáze územního pokrytí 
Corine. Dobrovolně poskytuje 
každoroční údaje až 22 
evropských zemí, neboť po 
roce 2006 tuto povinnost už 
žádné nařízení EU neukládá 
16 Připomínky
(po ukončení platnosti 
nařízení o monitorování lesů 
a environmentálních interakcí 
ve Společenství (ES) 
č. 2152/2003).
26 Společná zpráva Společného 
výzkumného střediska 
a Generálního ředitelství pro 
životní prostředí, Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa (Lesní požáry v Evropě, 
na Blízkém Východě 
a v severní Africe), 2012.
27 Rada ve svých závěrech 
o prevenci lesních požárů 
v Evropské unii (3010. zasedání 
Rady pro obecné záležitosti 
konané dne 26. dubna 2010) 
vyzvala Komisi, aby „zařadila 
lesní požáry mezi priority, 
kterými je třeba se zabývat 
v rámci probíhající činnosti 
v oblasti výměny osvědčených 
postupů a vypracování 
obecných pokynů pro 
posuzování a mapování rizik 
a pokynů týkajících se 
minimálních norem pro 
předcházení katastrofám 
v případě konkrétního 
nebezpečí“. Komise ve svém 
pracovním dokumentu útvarů 
o Pokynech pro hodnocení 
a mapování rizik pro zvládání 
katastrof (21. 12. 2010) se 
požáry konkrétně nezabývá 
a neprosazuje žádné konkrétní 
kritérium rizika, srovnávací 
hodnoty nebo standardy, 
zdůrazňuje stávající rozdíly 
v metodikách a vysvětluje, že 
„pro budoucí verzi těchto 
pokynů bude vypracován 
katalog doporučených metod 
a standardů pro posuzování 
rizika“.
28 COM(2013) 659 final.26 
Příklad Slovenska ilustruje možné ne ‑
srovnalosti, které lze při použití údajů 
z EFFIS zjistit. Podle národního systé ‑
mu pro klasifikaci lesních ploch podle 
rizika požárů jsou 1,8 z celkových 2 mi ‑
lionů hektarů zalesněných ploch klasi ‑
fikovány jako plochy se středním nebo 
vysokým stupněm rizika požáru. Toto 
vysoké procento plochy se středním 
nebo vysokým stupněm rizika požáru 
však nedokládají ani historické údaje 
o lesních požárech, ani databáze EFFIS 
(viz graf 3 ). Slovenské orgány nepo ‑
skytly auditorům Účetního dvora ani 
svou metodu pro klasifikaci, ani kritéria 
použitá ke klasifikaci lesních ploch do 
různých úrovní rizika požáru.
Komise nemá komplexní 
informace o jiných přírodních 
katastrofách, které mají dopad 
na lesy
27 
Při auditu bylo zjištěno, že Komise 
nemá komplexní informace o his ‑
torickém vývoji výskytu přírodních 
katastrof a katastrofických událostí 
(s výjimkou požárů). Komise nedis ‑
ponuje ani žádnou analýzou rozsahu 
škod na lesních plochách, které vznikly 
v důsledku jiných abiotických (např. su ‑
cha, vichřice či laviny) nebo biotických 
kalamit (výskyt škůdců a chorob).28 
Komise ve svém sdělení „Nová stra ‑
tegie EU v oblasti lesnictví: pro lesy 
a odvětví založená na lesnictví“28 sta‑
novuje jako strategické směry násle ‑
dující: [Komise a členské státy] a) „zřídí 
systém informací o lesích v Evropě tím, 
že budou shromažďovat harmonizova ‑
né celoevropské informace“ a „začlení 
různé informační systémy (např. EFFIS) 
a platformy údajů [do dynamického 
modulárního systému]“, b) „sladí infor ‑
mace o lesích EU“ […], c) „zlepší a bu ‑
dou sdílet informace o lesích a jejich 
monitorování […]“ a d) „[Komise v úzké 
spolupráci se zúčastněnými stranami] 
vypracuje několik modulů, např. pro 
lesy a přírodní škodlivé činitele, jako 
jsou požáry a škůdci […]“.
29 
Komise nemá komplexní informace 
o jiných přírodních katastrofách, které 
mají dopad na lesy, a v důsledku toho 
při hodnocení plánů pro opatření 226 
navrhovaných v PRV předkládaných 
členskými státy nemá ucelený přehled 
potřeb v oblasti prevence živelních 
pohrom.
Nedostatky ve výběrových 
postupech v členských 
státech
30 
Řídicí orgány by měly stanovit priority 
pro opatření na nejcennějších lesních 
plochách (při zohlednění multifukč ‑
ního charakteru lesů, který je popsán 
v bodech 1 a 2), na nichž byla zjištěna 
potenciální významná rizika. To by 
se mělo zohledňovat ve výběrových 
postupech.
17 Připomínky
29 S výjimkou Andalusie, 
v případě podpory udělované 
na základě výzvy k podávání 
investičních návrhů.
30 Zpráva EEA č. 5/2012  Protected 
areas in Europe – an overview  
(Chráněné oblasti v Evropě – 
přehled), s. 70–79. Pozemní 
složka sítě Natura 2000 
(768 000 km2) – z čehož 46 % 
jsou lesní plochy Natura 
2000 – pokrývá přibližně 
17,9 % pevninského území 
EU‑27. Celková plocha lesů 
v EU ‑27 činí přibližně 
1,8 milionu km2.
31 Tuto síť tvoří zvláštní oblasti 
ochrany, stanovené členskými 
státy na základě směrnice 
o ochraně přírodních 
stanovišť, a rovněž zvláště 
chráněné oblasti, které státy 
určují v souladu se směrnicí 
o ochraně ptáků. Natura 2000 
není systémem přírodních 
rezervací s přísnými pravidly, 
kde by byly vyloučeny 
všechny lidské činnosti. Ačkoli 
tato síť jistě zahrnuje přírodní 
rezervace, většina daného 
území bude pravděpodobně 
i nadále v soukromém 
vlastnictví, a proto bude 
kladen důraz na udržitelnost 
správy tohoto území 
v budoucnosti.Nedostatek účinných 
výběrových postupů…
31 
V Itálii (Basilicata) byly finanční pro ‑
středky, které byly pro realizaci opatře ‑
ní k dispozici, nejprve rozděleny mezi 
sdruženími obcí podle počtu lesních 
pracovníků, kteří mají být zaměstnáni 
v obcích, které každé sdružení tvoří. Po 
rozdělení finančních prostředků před ‑
ložila sdružení obcí žádosti o podporu, 
které odpovídaly částkám, jež každé 
z nich již byly přiděleny. Projekty a žá ‑
dosti o podporu pak prošly formálním 
výběrovým postupem a stanovováním 
pořadí, to ale nemělo žádné praktické 
účinky, neboť všechny žádosti byly 
přijaty s potvrzením již přidělených 
částek.
32 
Pro výběr podporovaných lesních 
ploch neexistovala kromě toho žádná 
dokumentace, která by stanovovala 
důvody daného výběru či uváděla 
odkaz na konkrétní úroveň rizika či 
jiné prioritní technické cíle (například: 
naplánované práce s konkrétními 
termíny v lesním hospodářském plánu 
obce, potřeba realizovat či dokončit 
operace již provedené v jiných obec ‑
ních lesech).
33 
Ve Španělsku (Andalusie) bylo pro 
opatření 226 definováno několik vý ‑
běrových kritérií. Byl uplatněn a zdo ‑
kumentován výběrový postup u výzev 
k předkládání návrhů na investice. 
U opatření, která byla podporována 
přímo regionálními orgány a která 
představovala více než tři čtvrtiny 
výdajů, naproti tomu kritéria nestano ‑
vovala pro opatření priority na základě 
konkrétní analýzy rizik a výběrový 
postup ani nebyl zdokumentován.34 
Rakousko zavedlo systém podpory pro 
lesní hospodářství. Plocha, za kterou 
má odpovědnost místní oblastní les ‑
nický úřad, je rozdělena mezi odborné 
lesnické poradce, kteří jsou odpovědní 
za přímý styk s majiteli a správci lesů. 
Tito poradci rozhodují, zda lesnická 
opatření navrhovaná správci lesů bude 
možné podpořit. Toto rozhodnutí však 
není založeno na explicitních výbě ‑
rových kritériích ani na písemném 
vyhodnocení navrhovaných lesnických 
opatření (posouzení technických speci ‑
fikací, důležitosti, naléhavosti, dopadu 
na životní prostředí atd.).
… nebo výběrová kritéria, která 
neupřednostňovala ekologické 
potřeby
35 
Opatřením v ekologicky nejhodnotněj ‑
ších lesních oblastech (jako například 
lokalitách Natura 2000) nebyla vždy 
dávána přednost29 (viz rámeček 1 ). 
Dle odhadů pokrývá síť lesních ploch 
Natura 2000 přibližně 20 % celkové 
plochy lesů v EU30. Cílem sítě oblastí 
Natura 2000 je zajistit dlouhodobé 
přežití nejcennějších a nejohroženěj ‑
ších evropských druhů a lokalit31.
18 Připomínky
33 Podle výroční zprávy za rok 
2012 uvádějící výskyt 
škodlivých činitelů v lesích 
a prognózu na následující rok, 
zveřejněné slovenským 
Národním lesnickým centrem.Financování nebylo uvedeno 
v soulad se zjištěnými riziky 
a potřebami
36 
Financování by mělo být v souladu se 
zjištěnými riziky a mělo by směřovat na 
území, kde je nejvíce potřeba.
Na Slovensku a v Rakousku se 
financování neshodovalo se 
zjištěnými riziky…
37 
Na Slovensku nebylo přidělení finanční 
podpory v rámci opatření 226 v sou ‑
ladu s hlavními potenciálními faktory 
poškození lesa. Ačkoli nejdůležitějším 
faktorem z hlediska lesních škod v této 
zemi byly vichřice (80 %), následovány 
sněhem (12 %) a suchem souvisejícím 
s vlnou veder (7 %)33, byla největší část 
veřejné podpory v rámci opatření 226 využita pro akce na prevenci lesních 
požárů (61 %), zejména pak na budová ‑
ní a údržbu lesních cest, které primár ‑
ně sloužily k hospodářskému využití 
lesů, aniž by byla přitom zdůvodněna 
konkrétní vazba na prevenci požárů.
38 
V Rakousku navzdory tomu, že exis ‑
tovaly podrobné lesní hospodářské 
plány i plány rizikových oblastí, hrálo 
probíhající posuzování rizik z hlediska 
ochrany lesů, které rakouské orgány 
prováděly, při směrování podpory jen 
omezenou roli. Neexistovala žádná jas ‑
ná souvislost mezi hlavními riziky pro 
lesy a rozpočtovými výdaji. Například 
spolkové zemi Salcbursko, jejíchž 376 
tisíc hektarů lesa se na rizikové stup ‑
nici pohybuje od velmi nízkého rizika 
po střední, bylo přiděleno o něco více 
finančních prostředků než spolkové 
zemi Korutany, jejíchž 584 tisíc hektarů 
lesa se vyznačuje středním až vysokým 
rizikem.Upřednostnění ekologických potřeb na úrovni členského státu
Ačkoli je významný podíl slovenských lesů klasifikován jako chráněné lesy (včetně sítě Natura 2000) s vysokou 
ekologickou hodnotou, tyto lesy nebyly během výběrového postupu upřednostňovány. To omezilo potenciál ‑
ní ekologický dopad opatření 226.
Ve Franci (Akvitánie) byla opatření na obnovu koncipována tak, aby maximalizovala plochu lesů, na kterou je 
udělena podpora po zasažení těchto lesů bouří, přičemž se nijak neupřednostňovaly lesy s vyšší ekologickou 
hodnotou. Kromě toho nebyly v regionálních pravidlech také nijak zohledněny ekologické aspekty odstraňo ‑
vání dřeva, mýcení a obnovy poškozených ploch32. Tato pravidla například nepožadovala ekologické studie 
pro citlivá území na úrovni projektů, ani nezakazovala určité postupy, které mají dopad na ochranu půdy, jako 
například odstraňování širokých pruhů porostu buldozery.
32 Ve srovnání s regionem Akvitánie byla v regionu Lotrinsko, kde byly rovněž financovány investice na obnovu lesních porostů zničených při bouři 
v roce 1999, vypracována pravidla, která ekologické aspekty zohledňovala.Rámeček 1
19 Připomínky
… zatímco v Itálii (Basilicata) 
a Španělsku (Andalusie) 
směřovalo financování hlavně 
do lesů ve veřejném vlastnictví 
na podporu činností s vysokým 
podílem lidské práce
39 
Při auditu byl zjištěn nepřiměřeně 
vysoký příděl podpory pro určité 
veřejné orgány (regionální či obecní 
orgány) určené pro operace v lesích ve 
veřejném vlastnictví a rovněž koncen ‑
trace financování na nákladné činnosti 
s vysokým podílem lidské práce.
40 
V Itálii (Basilicata) bylo opatření 226 
uplatňováno výhradně u lesů vlastně ‑
ných obcemi, které však představují 
pouze 30 % celkové zalesněné plochy 
v tomto regionu. Skutečnost, že lesní 
plocha je vlastněná obcí, neznamená, 
že je u příslušné plochy větší riziko 
požáru. V roce 2012 se lesní plochy 
zasažené požáry v regionu Basilicata 
zvětšily v porovnání s rokem 2011 
o 93 % a o 231 % ve srovnání s obdo ‑
bím 2009–2011. Tyto požáry většinou 
postihly oblasti, kde jsou lesy v soukro ‑
mém vlastnictví. Omezení podpory na 
obecní lesy souviselo se snahou zajistit 
zaměstnanost pro lesní dělníky, kteří 
jsou každoročně najímáni pro sezónní 
práci v obecních lesech (viz bod 31).41 
Ve Španělsku (Andalusie) byly v rámci 
tohoto opatření výdaje na veřejné 
lesní plochy asi třikrát větší než na 
soukromé plochy, ačkoli je 70 % lesů 
v soukromých rukou. Ani PRV, ani 
hodnocení ex ante neposkytlo žádné 
informace, které by takovéto nerovné 
rozdělení finančních zdrojů odůvodňo ‑
valy. Nedostatečná ziskovost odvětví 
soukromých lesů, zmíněná španělský ‑
mi orgány, přitom na potřebu veřejné 
podpory ukazuje.
42 
Kromě toho ve stejném regionu před ‑
stavovala u výzev k podávání investič ‑
ních nabídek v roce 2008 veřejná pod ‑
pora v rámci opatření 226 na mýcení 
ploch pokrytých keři a křovím šestkrát 
více finančních prostředků, než kolik 
činila celková částka v tomto regionu 
pro další konkrétní protipožární opat ‑
ření jako například zřizování a údržbu 
protipožárních pruhů nebo zřizování 
a míst pro dodávky vody. Ačkoli mý ‑
cení keřů a křoví má pozitivní účinky 
z hlediska zabránění šíření požárů, 
jedná se o činnost s vysokým podílem 
lidské práce. Španělské orgány připus ‑
tily, že byly kácení a probírka použity 
v mnoha oblastech, kde by kontro ‑
lovaný požár byl doporučeníhodnou 
alternativou jak z hospodářského, tak 
z ekologického hlediska. Svoji volbu 
orgány zdůvodňovaly nedostatkem 
kvalifikovaného personálu a existencí 
právních (pro vypalování je vyžadová ‑
no složité administrativní schválení) 
i sociálních překážek; plánují nicméně 
v nejbližší budoucnosti využívání vy ‑
palování rozšířit.
20 Připomínky
34 Zpráva GŘ pro zemědělství 
a rozvoj venkova z března 
2009 o provádění lesnických 
opatření v rámci nařízení (ES) 
č. 1698/2005 „[…]Dílčí 
opatření související 
s ochranou proti škůdcům 
mohou nicméně být v rámci 
tohoto opatření považována 
za způsobilá, jestliže souvisejí 
s přírodní katastrofou jako 
například polomy, povodněmi 
či lesními požáry“.Část II  – Byla zjištěna 
opatření, jež nebyla 
přiměřená k dosažení cílů 
opatření 226
Ze své podstaty kontrolo -
vaná opatření většinou při -
spěla k cílům opatření 226, 
ale…
43 
Podpora v rámci opatření 226 muse ‑
la být udělována pouze na obnovu 
lesnického potenciálu u lesů poškoze ‑
ných přírodními katastrofami a požáry 
a na zavádění preventivních opatření. 
Vzhledem ke své povaze (protipožární 
pruhy, probírka, kácení atd.) mnoho 
ze spolufinancovaných opatření, která 
byla v průběhu auditu přezkoumává ‑
na, obecně přispělo k cílům podpory. 
Některé projekty byly obzvláště rele ‑
vantní díky svému vysoce ochrannému 
charakteru (viz rámeček 2 ).… podpora byla udělena 
i pro určitá lesnická opatření, 
která s přírodními katastro -
fami nesouvisela
Boj proti škůdcům a chorobám
44 
Opatření na obnovu a prevenci v rámci 
opatření 226 by měla souviset s ka ‑
tastrofami, tj. měla by mít spojitost 
s výskytem či rizikem přírodní katastro ‑
fy. Škody způsobené hmyzem nebo 
škůdci či chorobami se samy o sobě za 
přírodní katastrofu nepovažují34. Z to ‑
hoto důvodu by opatření na běžnou 
ochranu proti škůdcům neměla být 
pro financování způsobilá, ledaže je 
přemnožení škůdců důsledkem přírod ‑
ní katastrofy. Ve Španělsku (Andalusie) 
a na Slovensku byla opatření souvi ‑
sející s bojem proti škůdcům v rámci 
opatření 226 podporována, i když se 
žádnou přírodní katastrofou nesou ‑
visela. Byla považována za způsobilá, 
neboť v příslušných oblastech již došlo 
k přemnožení. Omezený rozsah tohoto 
přemnožení však neodůvodňoval exis ‑
tenci rizika přírodní katastrofy.
Příklad osvědčeného postupu (projekty s velkou ekologickou hodnotou)
V Rakousku bylo financováno několik projektů na ochranu proti lavinám v lesích s chráněným statusem, spo ‑
čívajících v horizontálním kácení stromů, které zároveň významně přispívá k ochraně vodních pramenů, jež 
vtékají do nedalekých obecních vodovodních systémů.Rámeček 2
21 Připomínky
Dílčí opatření převedená 
z jiných opatření
45 
V Rakousku byla všechna opatření, 
která byla původně zahájena jako 
součást opatření 224 „Platby v rámci 
sítě Natura 2000“ a 225 „Lesnicko‑envi ‑
ronmentální platby“, ve skutečnosti fi ‑
nancována v rámci opatření 226. Avšak 
opatření 224 a 225 se týkají dílčích 
opatření změřených na udržení a zlep ‑
šení environmentálních funkcí lesních 
oblastí a porostů nesouvisejících 
s prevencí proti katastrofám a opatření 
226 se týká pouze podpory související 
s katastrofami. Podobně byly některé 
projekty výsadby, původně předložené 
v rámci opatření 122, jež má „zvyšovat 
hospodářskou hodnotu lesů“, později 
schváleny jako součást opatření 226, 
aniž bylo jasně uvedeno, jak souvisejí 
s přírodními katastrofami.
Zvýšení  počtu  druhů  stromů
46 
Podpora v rámci opatření 226 v An ‑
dalusii zahrnovala opatření zaměřená 
na udržení či zlepšení ekosystémů 
v zalesněných plochách tím, že se 
zvyšoval počet druhů stromů v jedné 
konkrétní zóně, kde ale nedošlo k žád ‑
nému zhoršení či zmizení stromového 
porostu v důsledku přírodní katastrofy 
či požáru. Z toho plyne, že v Andalusii 
primární cíl těchto dílčích opatření 
s cílem opatření 226 nesouvisel.Vybudování  infrastruktury  
dlouhou  dobu  po výskytu  
přírodní  katastrofy
47 
Skladování vlhkého dřeva je technika, 
která pomáhá udržet kvalitu dřeva po 
kácení, a tedy optimalizuje prodejní 
cenu. V Rakousku byla udělena podpo ‑
ra zařízením na skladování dřeva jako 
prevence proti přemnožení kůrovce 
v borovicových plochách zasažených 
přírodními katastrofami (vichřicemi). 
Při auditu ale bylo zjištěno, že tato za ‑
řízení, která byla vybudována dlouhou 
dobu po výskytu přírodní katastrofy, 
ve skutečnosti sloužila k uskladňování 
bukového dřeva, které je kůrovcem 
postiženo jen okrajově.
Nebylo možné ověřit hlavní 
požadavky na způsobilost 
u určitých typů realizovaných 
operací
48 
Čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 65/2011 
stanoví, že jako obecnou zásadu kon ‑
troly členské státy zavedou kon  trolní 
systém, kterým se zajistí, aby byly 
prováděny všechny nezbytné kontroly 
za účelem účinného ověření dodržo ‑
vání podmínek, za nichž je podpora 
poskytnuta. Čl. 33 odst. 2 stejného 
nařízení stanoví, že k dispozici musí 
být dostatečná auditní stopa.
22 Připomínky
49 
Při auditu Účetního dvora byly zjištěny 
systémové nedostatky, které jsou uve ‑
deny v  rámečku 3 . Vzhledem k těmto 
nedostatkům nebylo možno ověřit 
soulad s podmínkami, za nichž byla 
podpora poskytnuta, neboť chyběly 
dokumenty či informace na doložení 
hlavních požadavků na způsobilost.
Byla udělena podpora na 
lesní cesty, u nichž nebyl 
doložen konkrétní prospěch 
z hlediska prevence požárů…
50 
Z opatření 226 bylo podpořeno bu ‑
dování a údržba lesních cest a stezek 
ve Francii (Akvitánie), Rakousku, na 
Slovensku a ve Španělsku (Andalusie), 
které pak byly využívány pro těžbu 
dřeva a jiných lesnických produktů 
(korkové kůry) z hospodářsky využíva ‑
ných soukromých lesů (viz rámeček 4 ).51 
Budování a údržba lesních cest, které 
jsou využívány hlavně pro těžbu dřeva 
a jiných lesních produktů, účelem 
opatření 226 není. Pro tyto operace 
poskytuje EZFRV vhodnou podporu 
v rámci osy I (opatření 122 a 125), která 
má za cíl zlepšit konkurenceschop ‑
nost lesnictví. I když jsou lesní cesty 
k ochraně před požáry nutné, mělo 
by se předcházet tomu, aby se z opat ‑
ření 226 podporovaly projekty, které 
jsou v první řadě motivovány ekono ‑
mickými cíli a nemají zvláštní přínos 
z hlediska prevence požárů. U několika 
kontrolovaných projektů (pět z osmi 
kontrolovaných projektů, které se 
týkaly cest v lesech v soukromém 
vlastnictví) nebyly zdůvodněny pří ‑
nosy k prevenci požárů, aby podpora 
přispěla k dosažení ekologických cílů.
Příklady nedostatečných informací či nedostatečné dokumentace v souvislosti 
s udělením podpory v rámci opatření 226
V Akvitánii (Francie) byl důležitým kritériem způsobilosti, které mělo být ověřováno u všech žádostí o podpo ‑
ru, soulad s minimálním prahem škod stanoveným regionálními orgány (minimum 40 %). Při auditu bylo zjiště ‑
no, že neexistuje žádný administrativní informační systém, který by mohl identifikovat lesní porosty zasažené 
vichřicemi v roce 1999 a rozsah škod. V důsledku toho nebylo možné ověřit správnost prohlášení žadatelů.
Na Slovensku nebyla dokumentace ve složkách zadávacího řízení kompletní: ve složce příjemce byla ulože ‑
na pouze vítězná nabídka, ale nikoliv nabídky neúspěšné. To vede ke ztrátě důkazních informací o účinnosti 
vyhodnocení nabídek.Rámeček 3
23 Připomínky
52 
Jeden projekt v Rakousku se například 
týkal vybudování lesní cesty zajištující 
přístup k 25 ha lesů. Hlavním účelem 
projektu bylo zpřístupnit les, aby jeho 
majitelé mohli provádět těžbu. Argu ‑
mentem v projektové dokumentaci 
bylo například využití nevyužívaných 
lesních rezerv, zvýšení ziskovosti využi ‑
tí dřeva a dodávky pro místní pily.
… a mohly nastat negativní 
vedlejší účinky na životní 
prostředí, aniž byly při -
měřeným způsobem vzaty 
v úvahu místní podmínky
53 
Podmínky pro podporu budování 
a údržby lesních cest v rámci opatření 
226 by měly být vyjasněny, aby pod ‑
pora účinně přispívala k plnění ekolo ‑
gických cílů. Nařízení EU nedefinovala žádné minimální požadavky jako na ‑
příklad omezení vstupu, hustotu, která 
by neohrozila zachování ekosystémů, 
nebo povinnou certifikaci projektů 
místní požární službou, aby se zajistila 
přiměřená ochrana životního prostře ‑
dí. Podle Feasibility Study on means of 
combating forest dieback in the Eu -
ropean Union (Studie proveditelnosti 
o způsobech boje s vymíráním lesů 
v Evropské unii), což je technická zprá ‑
va vypracovaná v prosinci 2007 pro 
GŘ ENV, „může budování cest přispět 
k ochraně lesa, ale může mít rovněž 
opačný efekt […] Sítě lesních cest 
poskytují přístup k lesním požárům, 
a tudíž pomáhají při jejich hašení. Na 
druhé straně lesní cesty mohou vést 
k větší fragmentaci lesů, destabilizaci 
funkcí ekosystému, a následně k vyšší 
zranitelnosti lesů“.Příklad hospodářského využívání lesních cest podpořených z opatření 226 
(Akvitánie, Francie)Rámeček 4

24 Připomínky
54 
Na Slovensku stanovoval PRV schvá ‑
lený Komisí pro lesní cesty v rámci 
operací financovaných z opatření 226 
optimální hustotu 20–25 m/ha. Při 
auditu bylo zjištěno, že byla ve sku ‑
tečnosti udělena podpora na nepři ‑
měřeně husté lesní cesty, což může 
mít na ekologickou situaci příslušných 
lesů negativní dopad. Jeden soukromý 
příjemce například v roce 2008 podal 
žádost na čtyři projekty na vybudování 
nových lesních cest ve svém lesnickém 
podniku35. Před touto infrastrukturní 
investicí byla délka lesních cest v jeho 
lesnickém podniku zanedbatelná. 
V důsledku investice bylo však vytvo ‑
řeno přibližně 40 km nových lesních 
cest, což s sebou přineslo hustotu les ‑
ních cest 36 m/ha přesahující údaj pro 
optimální hustotu určený PRV, který je 
20–25 m/ha. Jiný příjemce vybudoval 
ve svém lesnickém podniku, který má 
celkovou plochu 24,96 ha, 3 619 m 
lesních cest, v důsledku čehož dosáhl 
hustoty cest 145 m/ha, která velmi vý ‑
razně přesahuje jak průměr na Sloven ‑
sku (přibližně 10,6 m/ha), tak optimální 
hustotu 20–25 m/ha stanovenou v PRV.Část III – Nákladová 
efektivnost 
financovaných opatření 
nebyla vhodně zajištěna
Přiměřenost nákladů nebyla 
vždy doložena
55 
Čl. 24 odst. 2 písm. d) nařízení Komi ‑
se (EU) č. 65/2011, kterým se stanoví 
prováděcí pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 1698/2005, pokud jde o pro ‑
vádění kontrolních postupů, stanoví, 
že administrativní kontroly žádostí 
o podporu zahrnují ověření přiměře ‑
nosti předložených nákladů, která se 
hodnotí pomocí vhodného systému 
hodnocení, jako například referenčních 
nákladů, porovnání různých nabídek 
nebo hodnotícího výboru.
56 
Nedostatky v postupech používaných 
v Rakousku, na Slovensku a v Itálii 
(Basilicata) měly dopad na přiměřenost 
nákladů u podporovaných opatření 
(viz rámeček 5 ).35 Celá plocha lesa byla 
klasifikována jako oblast 
s vysokým rizikem požáru.
25 Připomínky
Příklady nedostatečného doložení standardních nákladů
Příklad 1
V Rakousku byly každoročně definovány typy intervencí a jejich limity (pevné horní limity nebo paušální část ‑
ky na jeden hektar či strom). Pro stanovení těchto určitých limitů, které byly každý rok výrazným způsobem 
upravovány, však neexistovalo žádné zdůvodnění či zjevná logika:
Zalesnění po přírodních katastrofách
V Korutanech byl limit pro zalesnění opadavých lesů (>75 % listnatých dřevin) v roce 2008 původně stanoven 
na 1 800 EUR/ha, ale od roku 2009 se zvýšil na 2 500 EUR/ha. V roce 2010 činila přitom podpora pro zalesnění 
až 6 000 EUR/ha.
Probírka
V Korutanech rovněž došlo ke zvýšení limitu na probírku z 300 EUR/ha v roce 2008 na 400 EUR/ha v roce 2009 
a v případě paušálních plateb na ochranu lesů ze 420 EUR/ha na 560 EUR/ha.
V Dolním Rakousku činila v období 2007–2009 veřejná podpora na probírku 350 EUR/ha. V roce 2010 byla 
zvýšena na maximální částku 750 EUR/ha (v případě doložení fakturami) či na 500 EUR/ha v případě paušální 
platby. Od roku 2011 byly obě tyto sazby sníženy na 350 EUR/ha.
Příklad 2
Standardní náklady stanovené v regionu Basilicata pro stejná či podobná preventivní opatření byly výrazně 
vyšší než v jiných sousedních italských regionech, jak dokládají příklady níže.
Ruční kácení
Standardní náklady na ruční kácení pro vytvoření 1,2 metru širokých stezek v regionu Basilicata činily 7,81 EUR 
za metr. V regionu Apulie činily standardní náklady za srovnatelnou činnost – tj. vytvoření „jeden metr široké 
stezky v jakémkoliv typu terénu“ – přitom pouze 3,58 EUR za metr.
Obnova přístupových stezek
Co se týče obnovy přístupových stezek, činila v regionu Basilicata standardní pracovní doba 35 minut na jeden 
metr a standardní náklady 6,89 EUR za metr. Pro obdobnou činnost v regionu Apulie byla standardní pracov ‑
ní doba devět minut (kam patřily i tři minuty se strunovou sekačkou) a standardní náklady činily 2,15 EUR za 
metr. Podobná činnost byla v regionu Kampánie prováděna při nákladech 2,77 EUR za metr.Rámeček 5
26 Připomínky
59 
V Andalusii určitá dílčí opatření, která 
představovala přibližně 13,5 % celkové 
ceny zakázky na provedení lesnických 
prací u projektu týkajícího se obec ‑
ních lesů, nebyla vůbec provedena. Na 
druhé straně určitá jiná dílčí opatření 
byla dodavatelem provedena za cenu 
daleko vyšší, než jaká byla v technic ‑
kém projektu plánována. Jelikož celko ‑
vé schválené náklady projektu nebyly 
překročeny, od příjemce se nežádalo, 
aby zdůvodnil neprovedení určitých 
dílčích opatření ani zvýšené náklady 
jiných dílčích opatření.60 
Ve Francii jsou u určitých intervencí 
týkajících se obnovy a údržby příjemci 
povinni předložit spolu se svou žádostí 
pouze jednu nabídku. Předložení více 
nabídek by přitom přispělo k tomu, 
aby byla vybrána nabídka hospodářsky 
nejvýhodnější.Příklad nákladné činnosti kvůli využití manuální práce
Údržba lesních cest
Celkové náklady na údržbu 7 253,82 metru lesní cesty v regionu Basilicata činily 337 665,32 EUR36 při standard ‑
ních nákladech 46,55 EUR za metr.
Pro podobnou lesní cestu o stejné délce v Toskánsku by údržba realizovaná jak manuálně, tak mechanicky 
stála pouze 37 828,67 EUR, neboť standardní náklady v tomto regionu jsou na úrovni 5,21 EUR za metr.
36 46,55 EUR za metr.Rámeček 657 
V regionu Basilicata mohly být činnosti 
realizovány hospodárněji a efektiv ‑
něji, kdyby se místo lidské práce ve 
větší míře využily stroje (jako v jiných 
regionech). Vzhledem k rozsáhlejšímu 
použití manuální práce jsou standardní 
náklady stanovené pro region Basili ‑
cata pro stejnou či podobnou činnost 
daleko vyšší než v ostatních regionech 
(viz rámeček 6 ).58 
Na Slovensku musí být u všech projek ‑
tů uplatněny veřejné zakázky, aby se 
zajistila efektivnost využití veřejných 
prostředků. Auditoři zjistili, že se nijak 
nehodnotila přiměřenost žádných 
investičních nákladů vykázaných 
příjemci, ačkoli projekty byly financo ‑
vány z veřejných prostředků v objemu 
100 %. Při jediné formální kontrole se 
ověřovalo, zda výdaje vykázané ža ‑
datelem nepřekračují limit stanovený 
v zadávacím řízení.
27 Připomínky
Konkrétní případy, které 
se vyznačují rizikem příliš 
vysoké podpory z veřejných 
zdrojů
61 
Poskytování podpory v případech, kdy 
není jasně dokázána potřeba příjem ‑
ce (tj. kde hrozí efekt mrtvé váhy), 
negativně ovlivňují efektivnost této 
podpory.
62 
V Rakousku byly v rámci tohoto opatře ‑
ní financovány projekty, které již byly 
dokončeny. Národní prováděcí předpis 
zde vstoupil v platnost na počátku 
roku 2008, takže byla první rozhodnutí 
o udělení grantu vydána až v dubnu 
2008. Potenciálním příjemcům bylo ale 
umožněno (k čemuž byli i vyzýváni), 
aby žádosti o podporu předkládali již 
od ledna 2007 a projekty realizovali na 
své vlastní riziko. Celkem bylo v roce 
2007 předloženo 3 671 žádostí o pod ‑
poru, z nichž nejméně 444 projektů 
bylo dokončeno před datem udělení 
grantu. Co se týče žádostí předlo ‑
žených v roce 2008 a později, bylo 
nejméně 147 projektů realizováno 
ještě před schválením grantu, ačkoli 
prováděcí nařízení platné od roku 2008 
stanovovalo, že náklady související 
s projekty v rámci opatření 226 jsou 
způsobilé pouze od data rozhodnutí 
o podpoře. V takovýchto případech 
zpochybňuje prvotní rozhodnutí pří ‑
jemců realizovat projekty i bez podpo ‑
ry jejich potřebu veřejné podpory.63 
Na Slovensku potvrdili v průběhu 
kontroly na místě dva kontrolovaní 
příjemci, kterým byla udělena podpora 
na budování lesních cest, že by dílčí 
opatření realizovali i bez veřejného 
financování.
64 
Ve Španělsku byla pro účely lesnické 
podpory v rámci opatření 226 způ ‑
sobilá i převážně zemědělská půda 
(pastviny se stromy, pastviny s keři 
a pastviny), která byla vykázána jako 
„způsobilé hektary“ pro účely aktiva ‑
ce platebních nároků37 a jako taková 
je evidována ve španělském systému 
evidence půdy. Někteří příjemci zís ‑
kali podporu na mýcení keřů a křovin 
v rámci opatření 226, a to jako pre ‑
ventivní dílčí opatření proti požárům, 
ačkoli již měli povinnost udržovat svůj 
pozemek coby zemědělskou půdu 
v dobrém zemědělském a environmen ‑
tálním stavu (tj. bez keřů a křovin).37 Článek 34 nařízení Rady (ES) 
č. 73/2009 ze dne 19. ledna 
2009, kterým se stanoví 
společná pravidla pro režimy 
přímých podpor v rámci 
společné zemědělské politiky 
a kterým se zavádějí některé 
režimy podpor pro zemědělce 
a kterým se mění nařízení (ES) 
č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, 
(ES) č. 378/2007 a zrušuje 
nařízení (ES) č. 1782/2003 
(Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16), 
stanoví, že podpora se 
poskytne při aktivaci 
platebních nároků na hektar, 
na který lze poskytnout 
podporu. „Hektar, na který lze 
poskytnout podporu“, je ve 
stejném článku definován jako 
„jakákoli zemědělská plocha 
zemědělského podniku […] 
nebo, pokud je plocha 
využívána rovněž 
k nezemědělské činnosti, která 
je převážně využívána 
k zemědělské činnosti“.
28 Připomínky
Část IV – Monitorovací 
nástroje Komisi 
a členským státům 
neumožňují vhodně 
posuzovat efektivnost 
a účinnost opatření
65 
Posouzení toho, zda bylo opatření 226 
účinné, vyžaduje použití vhodných 
monitorovacích a hodnoticích nástro ‑
jů, které umožní identifikovat nutná 
zlepšení, aby se maximalizoval dopad 
podpory EU.
Dostupné monitorovací 
nástroje
66 
Pro období 2007–2013 byl ve spoluprá ‑
ci Komise a členských států vypraco ‑
ván společný rámec pro monitorování 
a hodnocení. Pokrok, efektivita a účin ‑
nost programů pro rozvoj venkova 
z hlediska jejich cílů se vyhodnocuje 
pomocí ukazatelů týkajících se výchozí 
situace a finančního provádění, výstu ‑
pů, výsledků a dopadu programů38.67 
Komise vydala pokyny, v nichž pro 
provádění opatření 226 stanovila 
následující společné ukazatele výstu ‑
pů: a) počet preventivních opatření / 
opatření pro obnovu; b)  plocha poško ‑
zených lesů, na kterou byla udělena 
podpora; c) celkový objem investic.  
Kromě těchto ukazatelů výstupů byl 
ve společném rámci pro monitorování 
a hodnocení pro opatření 226 sta ‑
noven následující ukazatel výsledků: 
úspěšně obhospodařovaná plocha, 
která přispívá ke zlepšení biodiverzi ‑
ty, kvality vody a půdy a ke zmírnění 
klimatických změn.
Ukazatele, kterými se měří 
dosahování cílů, nejsou 
dostatečné
68 
Ačkoli má většina z financovaných 
opatření preventivní povahu, nebyl 
ukazatel výstupů, který byl pro tato 
opatření stanoven (tj. počet preven ‑
tivních opatření), dostatečný. Ukaza ‑
tel výstupů definovaný jako „ plocha 
poškozených lesů, na kterou byla 
udělena podpora “ odkazuje pouze na 
lesy skutečně poškozené v důsledku 
přírodních katastrof, takže je relevant ‑
ní pouze pro dílčí opatření v oblasti 
obnovy.
69 
Co se týče ukazatele výsledků vztahují ‑
cího se ke zlepšení biodiverzity, kvality 
vody a půdy a zmírnění klimatických 
změn, bylo při auditu zjištěno, že 
žádný z navštívených řídicích orgánů 
nebyl schopen přičíst výsledky dílčích 
opatření jednomu z aspektů tohoto 
ukazatele a že některé z těchto orgánů 
vykázaly stejnou celkovou plochu jako 
výsledek dosažený pro každý z těchto 
aspektů ukazatele.38 Články 80 a 81 nařízení (ES) 
č. 1698/2005.
29 Připomínky
70 
Ukazatel výsledků, stanovený pro 
nové programové období 2014–202039 
(počet zemědělských podniků účast ‑
nících se systémů řízení rizik), nepřed ‑
stavuje z hlediska hodnocení účinnosti 
podpory žádné zlepšení, takže zjištěné 
nedostatky budou patrně přetrvávat 
i nadále.
Omezená užitečnost středně -
dobých hodnocení
71 
Programy rozvoje venkova se hodnotí 
z hlediska jejich přípravy, provádě ‑
ní a dokončení (hodnocení ex ante , 
hodnocení v polovině období a hod ‑
nocení ex post ). Zatímco cílem hodno ‑
cení ex ante je optimalizovat přidělení 
rozpočtových zdrojů a zvýšit kvalitu 
programování, hodnocení v polovině 
období a hodnocení ex post  zkoumají 
stupeň využití zdrojů, účinnost a efek ‑
tivnost programování EZFRV, jeho so ‑
cio‑ekonomické dopady a jeho dopady 
na priority Unie. Co se týče opatření 
226, čtyři hodnoticí otázky definované 
ve společném rámci pro monitorování 
a hodnocení pro období 2007–2013 
se týkají míry, v níž podporovaná dílčí 
opatření přispěla k: a) obnově lesnic ‑
kého potenciálu (u poškozených lesů), 
b) údržbě lesů (u preventivních dílčích 
opatření), c) zlepšení udržitelného hos ‑
podaření s lesní půdou a d) zlepšení 
životního prostředí.72 
Pří auditu bylo zjištěno, že u opatření 
226 byly informace získané z hodno ‑
cení v polovině období nejednotné 
a neúplné. Například za regiony 
Basilicata a Akvitánie hodnotitelé na 
rozdíl od regionu Andalusie neodpo ‑
věděli ani na jednu z otázek. Ale i když 
byly za region Andalusie odpovězeny 
všechny otázky, nebyly odpovědi vždy 
užitečné z hlediska posouzení pokroku 
při provádění opatření, protože stejné 
údaje (počet operací a počet hektarů) 
byly poskytnuty jak u otázek týkajících 
se údržby lesů, tak u otázek týkajících 
se udržitelného hospodaření s lesní 
půdou.
Účinnost preventivních opat -
ření nebyla vhodně měřena
73 
Škody způsobené požáry se soustřeďu ‑
jí do několika málo členských států ve 
středomořské oblasti. Statistické údaje 
na úrovni EU ukazují za poslední roky 
mírné snížení celkové spálené plochy 
(viz bod 4). Na úrovni jednotlivých 
členských států však tento trend stejný 
není (viz graf 3 ).39 Prováděcí nařízení Komise (EU) 
č. 808/2014 ze dne 
17. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1305/2013 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 18).
30 Připomínky Graf 3Počet hektarů spálených lesů v zemích, kde je poskytována 
podpora v rámci opatření 226
74 
Většina podpory EZFRV v rámci 
opatření 226 je zaměřena na zavádění 
preventivních opatření, a to zejména 
v oblasti prevence lesních požárů (viz 
příloha I ). Ačkoli je 80 % finančních 
prostředků EU použito k financování 
preventivních operací, účinnost těchto 
operací se neměří. Komise tak nedispo ‑
nuje žádnými statistickými údaji, které 
by potvrdily účinnost dílčích opatření 
na prevenci požárů realizovaných 
členskými státy v rámci opatření 226, 
a nevyžádala si žádné zeměpisné infor ‑
mace o oblastech, kde byly podporo ‑
vané činnosti realizovány.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993–1999 2000–2006 2007–2012v tis. ha
ŠpanělskoPortugalskoItálieFrancieBulharskoPolskoMaďarskoKypr
Lotyšsko Německo Slovensko
Česká republikaLitva
RakouskoDánsko
Zdroj:  EFFIS.
31
 Závěry a doporučení
75 
V období 2007–2013 byla podpora EU 
v rámci opatření 226 podpory rozvoje 
venkova zaměřena na obnovu lesnic ‑
kého potenciálu u lesů poškozených 
přírodními katastrofami a požáry a na 
zavedení vhodných preventivních 
opatření. Většina podpory (80 %) 
byla určena pro preventivní opatření, 
hlavně proti požárům. Účetní dvůr 
prověřoval, zda byla tato podpora dob ‑
ře řízena a zda Komise a členské státy 
mohou doložit, že podpora nákladově 
efektivním způsobem dosáhla svých 
zamýšlených cílů. Byl kontrolován 
vzorek 68 opatření, z čehož u 45 pro ‑
běhla kontrola na místě u konečného 
příjemce.
76 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že podpo ‑
ra nebyla dostatečně dobře řízena a že 
Komise a členské státy nejsou schopny 
doložit, že podpora dosáhla svých 
zamýšlených výsledků nákladově efek ‑
tivním způsobem.
77 
Se zvláštním ohledem na skuteč ‑
nost, že tato podpora je k dispozici 
i v současném programovém období 
2014–202040, předkládá Účetní dvůr 
následující doporučení:Preventivní opatření 
nebyla dostatečným 
způsobem zacílena
78 
Účetní dvůr zjistil, že ačkoli je opatření 
226 zacíleno na lesy se středním až vy ‑
sokým rizikem požáru, pro identifikaci 
těchto lesů neexistuje žádná společná 
definice či kritérium EU. Výběrové 
postupy v kontrolovaných členských 
státech se vyznačovaly různými druhy 
nedostatků: chyběla u nich explicitní 
výběrová kritéria a účinné hodnocení 
navrhovaných dílčích opatření nebo 
tyto výběrové postupy zanedbávaly 
určité oblasti rizika. Ekologickým cílům 
nebyla ve fázi výběru přiřazena dosta ‑
tečná priorita a tyto cíle nebyly v ně ‑
kterých případech při realizaci opatře ‑
ní brány v úvahu (viz body 21–42).
Doporučení 1
Členské státy by měly:
— Vybírat preventivní dílčí opatření 
na základě explicitních kritérií, jež 
budou v souladu s příslušnými 
potřebami, a to po důkladném 
a zdokumentovaném hodnocení.
— Rozšířit ekologický ochranný do ‑
pad podpory tím, že se upřednost ‑
ní opatření v ekologicky nejhod ‑
notnějších lesích, jako například 
v lesních oblastech Natura 2000.
Komise by měla:
— V průběhu schvalování programů 
rozvoje venkova členských států na 
období 2014–2020 ověřit, zda jsou 
potřeby preventivních opatření 
v lesních oblastech, kde je pláno ‑
vána veřejná podpora, řádným 
způsobem popsány a zdůvodněny.
— Stanovit společná základní kritéria, 
podle kterých se budou rozlišovat 
lesní plochy s malým, středním 
a vysokým rizikem požáru.40 Článek 24 nařízení (ES) 
č. 1305/2013.
32 Závěry a doporučení
Byla zjištěna dílčí 
opatření, která nebyla 
k dosažení cílů opatření 
vhodná
79 
Ačkoli ze své podstaty (protipožární 
pruhy, probírka, mýcení atd.) obecně 
přispělo mnoho z přezkoumávaných 
spolufinancovaných dílčích opatření 
k cílům podpory, Účetní dvůr zjistil 
případy, které nesouvisejí s přírodními 
pohromami ani požáry, ale u nichž 
bylo financování motivováno jinými 
ekonomickými či ekologickými cíli. 
U některých typů realizovaných opera ‑
cí nebylo možno vzhledem k chybějící 
dokumentaci ověřit klíčové požadavky 
na způsobilost. Účetní dvůr rovněž 
zjistil případy, kdy lesní cesty sloužily 
k hospodářskému využívání lesů, při ‑
čemž jejich konkrétní přínos k prevenci 
požárů nebyl doložen. Negativní do ‑
pad na životní prostředí by mohla mít 
rovněž vysoká hustota vybudovaných 
cest (viz body 43–54).
Doporučení 2
Členské státy by měly:
— Zajistit, aby byla podporována 
pouze taková opatření, která sou ‑
visejí s přírodními pohromami či 
požáry.
— Zavést kontrolní systém, který 
bude schopen zajistit účinné ově ‑
řování plnění podmínek, za nichž 
je podpora udělována, a ucho ‑
vávání příslušných dokumentů či 
informací.— Věnovat větší pozornost ekologic ‑
kým aspektům podporovaných 
opatření, a to zejména zřízením 
náležitých pojistek, které zabrání 
vzniku negativních ekologických 
dopadů.
Komise by měla:
— Ověřit, zda členské státy takovýto 
systém zavedly.
— Vyjasnit požadavky na dílčí opat ‑
ření, jež mají být podporována 
z opatření 226, aby tato opatření 
účinně přispívala k prevenci požá ‑
rů a přírodních katastrof, a to ze ‑
jména v případě, kdy dílčí opatření 
tvoří součást hospodářské činnosti 
zaměřené na zisk a mohla by být 
z tohoto titulu rovněž financována 
v rámci osy 1.
Nákladová efektivnost 
financovaných opatření 
nebyla náležitě zajištěna
80 
Co se týče nákladů na podporovaná 
opatření, zjistil Účetní dvůr případy, 
kdy byl limit pro veřejnou podporu 
často bez odůvodnění upravován nebo 
kdy standardní náklady v určitém re ‑
gionu výrazně přesahovaly standardní 
náklady za podobná opatření v jiném 
regionu a kdy byla upřednostňována 
manuální práce namísto strojů, což 
zvýšilo náklady. Existovaly též případy 
s rizikem nadměrné veřejné podpo ‑
ry, neboť byly vybrány již ukončené 
projekty, u nichž příjemci byli schopni 
operace financovat samostatně nebo 
u nichž podpora byla udělena země ‑
dělským pozemkům (viz body 55–64).
33 Závěry a doporučení
Doporučení 3
Členské státy by měly:
— Zajistit, aby standardní náklady, 
které jsou pro podporovaná opat ‑
ření stanovovány, byly přiměřené.
— Zdůvodnit limit podpory (a jakékoli 
jeho změny) na základě nákladů 
běžně vynakládaných příjemci.
— Od příjemců požadovat, aby jasně 
dokládali, že podporu v rámci 
opatření 226 potřebují.
Monitorovací nástroje 
Komisi a členským státům 
neumožňují vhodně 
posuzovat efektivnost 
a účinnost opatření
81 
Nedostatečné byly zejména ukazatele 
výkonnosti stanovené ve společném 
rámci pro monitorování a hodno ‑
cení a hodnocení, která byla k dis ‑
pozici, měla omezenou užitečnost. 
Nebylo možné dospět k závěrům 
o účinnosti preventivních opatření, 
neboť tato účinnost nebyla měřena (viz body 65–74). Zjištěné nedostatky 
budou pravděpodobně přetrvávat 
i v období 2014–2020, neboť nově 
navržené monitorovací nástroje mo ‑
nitorovací rámec pro tuto konkrétní 
podporu nezlepšily.
Doporučení 4
Členské státy by měly:
— Vykazovat údaje o účincích realizo ‑
vaných opatření z hlediska snížení 
počtu požárů anebo přírodních 
katastrof a snížení rozsahu poško ‑
zené plochy.
Komise by měla:
— Zlepšit své monitorování tohoto 
opatření a zajistit, aby je členské 
státy realizovaly v souladu s kon ‑
krétními stanovenými cíli.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 17. prosince 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

34
 Přílohy Příloha IRozdělení finančních prostředků na opatření 226
(v EUR)
Veřejné výdaje plánované 
pro období 2007–2013 (první 
programy rozvoje venkova)Finanční provádění 
veřejných výdajů  
k 31. prosinci 2012Počet podporovaných 
opatření Finanční čerpání EZFRV (pro NOVÉ 
žádosti v programovém období 
2007–2013)
Členský 
státPříspěvek 
z EZFRV – 
opatření  226Veřejné výda -
je celkem – 
opatření  226Platby 
z EZFRV Veřejné 
platby 
celkemPrevence Obnova Platby 
související 
s prevencíPlatby 
související 
s obnovouPlatby 
z EZFRV 
celkem
Bulharsko 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Česká 
republika22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Dánsko 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Německo 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Řecko 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Španělsko 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Francie 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Itálie 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Kypr 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Lotyšsko 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litva 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Maďarsko 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Rakousko 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Polsko 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugalsko 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovensko 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
CELKEM 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Přílohy Příloha IISeznam prověřovaných operací
Členský 
státČíslo 
operaceCharakter operace Typ intervenceVeřejné 
výdaje celkem 
(v EUR)Celkový 
příspěvek 
z EZFRV (v EUR)Návštěva na 
místě
ES 1 Prevence Protipožární pruhy, protipožární plán 4 464,30 3 348,23 Ano
ES 2 Prevence Probírka, údržba cest 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Ano
ES 3 Obnova Mýcení, opětovné zalesnění 13 013,61 9 782,18 Ano
ES 4 Obnova Mýcení, probírka 499 443,40 374 582,55 Ano
ES 5 Obnova Probírka, údržba cest 951 688,65 713 766,49 Ano
ES 6 Prevence Preventivní opatření 51 488,59 38 871,67 Ne
ES 7 Prevence a obnovaProbírka, mýcení, údržba lesních 
stezek, zhuštění2 262 163,20 1 741 226,39 Ne
ES 8 Prevence a obnovaProbírka, mýcení, opětovné zalesnění, 
budování a údržba cest 1 038  834,14 784 763,11 Ne
ES 9 Prevence Probírka, mýcení 1 750  955,95 1 313 216,96 Ne
ES 10 Obnova Probírka, mýcení 60 236,19 45 17 7,14 Ne
ES 11 Obnova Mýcení 209 115,15 165 631,35 Ne
ES 12 PrevenceBudování a údržba protipožárních 
pruhů 278,78 225,00 Ne
ES 13 Prevence Protipožární pruhy, protipožární plán 34 323,01 33 750,00 Ne
ES 14 Obnova Údržba lesních cest a stezek 297 550,92 276 095,98 Ne
ES 15 Prevence a obnova Probírka, mýcení a opětovné zalesnění 1 712  450,99 1 314  688,73 Ne
FR 1 Prevence rizika Čištění, obnova 5 368,00 9 760,00 Ne
FR 2 Prevence rizika Zajištění přístupu 44 791,12 81 438,40 Ne
FR 3 Prevence rizika Infrastruktura 140 768,62 255 942,96 Ano
FR 4 Obnova po poškození Čištění, obnova 113 979,04 207 234,62 Ano
FR 5 Obnova po poškození Čištění, obnova 178 750,88 325 001,60 Ano
FR 6 Obnova po poškození Obnova 4 121,85 7 494,28 Ano
FR 7 Obnova po poškození Čištění, obnova 11 035,20 20 064,00 Ano
FR 8 Obnova po poškození Čištění, obnova 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Ano
FR 9 Obnova po poškození Čištění 63 490,90 115 438,00 Ne
FR 10 Obnova po poškození Čištění, obnova 34 342,00 62 440,00 Ne
FR 11 Obnova po poškození Čištění, obnova 18 182,15 33 058,46 Ne
36 Přílohy Příloha IIČlenský 
státČíslo 
operaceCharakter operace Typ intervenceVeřejné 
výdaje celkem 
(v EUR)Celkový 
příspěvek 
z EZFRV (v EUR)Návštěva na 
místě
IT 1 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 1 192 999,59 685 974,76 Ano
IT 2 Prevence Protipožární pruhy, stezky 1 034 691,15 594 947 ,41 Ano
IT 3 Prevence Protipožární pruhy, stezky 1 042 459,99 599 414,50 Ano
IT 4 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 816 808,12 469 664,67 Ano
IT 5 Prevence Protipožární pruhy, stezky 407 399,34 234 254,62 Ano
IT 6 Prevence Protipožární pruhy, stezky 394 524,99 226 851,87 Ano
IT 7 Prevence Protipožární pruhy, stezky 405 571,49 233 203,61 Ano
IT 8 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 1 244 483,70 715 578,13 Ano
IT 9 Prevence Protipožární pruhy, stezky 62 5 927,12 359 908,09 Ano
IT 10 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 616 179,62 354 303,28 Ano
IT 11 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 1 378  702,24 792 753,79 Ano
IT 12 Prevence Protipožární pruhy, stezky 706 745,31 406  378,55 Ano
IT 13 Prevence Protipožární pruhy, stezky 1 002 850,95 576 639,30 Ano
IT 14 Prevence Protipožární pruhy, stezky 900 440,30 517 753,17 Ano
IT 15 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 998 533,36 574 156,68 Ano
IT 16 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 499 266,68 287 078,34 Ano
IT 17 Prevence Protipožární pruhy, stezky 608 695,65 350 000,00 Ano
IT 18 Prevence Protipožární pruhy, stezky, mýcení 583 960,24 335 777 ,14 Ano
AT 1 Obnova Mýcení v lese po přírodní katastrofě 33 800,00 16 413,00 Ano
AT 2 Prevence Probírka 5 840,00 3 041,00 Ano
AT 3 Obnova Výsadba 9 001,00 4 371,00 Ano
AT 4 Natura 2000 Ekologicky hodnotné stromy 5 080,00 2 646,00 Ano
AT 5 PrevenceHorizontální kácení, těžba lanovými 
systémy29 029,00 15 118,00 Ano
AT 6 Obnova Těžba lanovými systémy 17 058,00 8 283,00 Ano
AT 7 Obnova Těžba lanovými systémy 18 500,00 9 008,00 Ano
AT 8 Obnova Těžba lanovými systémy 115 883,00 56 273,00 Ano
AT 9 PrevenceTěžba lanovými systémy, příprava, 
výsadba, probírka123 698,00 61 994,00 Ano
AT 10 PrevenceTěžba lanovými systémy, příprava, 
výsadba, probírka98 538,00 48 250,00 Ano
AT 11 Prevence Opatření proti kůrovci 684  810,00 333 434,00 Ne
AT 12 Prevence Lesní cesta 142 415,00 69 342,00 Ne
AT 13 PrevenceObnova ochranného lesa, prevence lavin, 
těžba lanovými systémy, výsadba atd. 128 062,00 62 250,00 Ne
37 Přílohy Příloha IIČlenský 
státČíslo 
operaceCharakter operace Typ intervenceVeřejné 
výdaje celkem 
(v EUR)Celkový 
příspěvek 
z EZFRV (v EUR)Návštěva na 
místě
SK 1 PrevenceInfrastruktura, lesní cesta, vodní nádrž, 
monitorování503 619,00 402 895,00 Ano
SK 2 PrevenceInfrastruktura, infrastruktura lesních 
cest404  885,00 222 687 ,00 Ano
SK 3 Prevence Infrastruktura, lesní cesta, vodní nádrž 903 141,00 722 513,00 Ano
SK 4 Obnova Vápnění a hnojení ze vzduchu 633 904,00 507 123,00 Ano
SK 5 Obnova Opětovné zalesnění 204 132,00 163 305,00 Ano
SK 6 Prevence Infrastruktura, lesní cesta 778 136,00 622 509,00 Ano
SK 7 Prevence Infrastruktura, lesní cesta 79 689,00 63 751,00 Ne
SK 8 Prevence Čištění a údržba protipožárního pruhu 371 433,00 297 146,00 Ne
SK 9 PrevenceInfrastruktura, lesní cesta; jiná náprav -
ná opatření 5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Ne
SK 10 Obnova Opětovné zalesnění, lesní cesta 1 495 292,00 1 196 234,00 Ne
SK 11 Obnova Opětovné zalesnění 153 271,00 12 2 617, 0 0 Ne
38
Pokud jde o nové programové období, Komise 
vypracovala analýzu situace v lesnictví v pracovním 
dokumentu útvarů Komise z roku 2013, který tvoří 
přílohu ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, 
Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu 
výboru a Výboru Regionů „Nová strategie EU 
v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na 
lesnictví“.3
VI
Lesní cesty (nebo jiné investice), které jsou součástí 
postupů udržitelného obhospodařování lesů a které 
byly vybudovány primárně z důvodů prevence 
požárů, lze využívat také k preventivním opatřením 
zaměřeným na jiná rizika, jakož i při práci na obnově 
a ozdravování lesů a k rekreačním a hospodářským 
účelům. Vytvoření odpovídající sítě lesních cest při ‑
spělo nejen k lepší ochraně lesů proti požárům, ale 
v mnoha regionech také k udržitelnému hospodář ‑
skému zhodnocení lesních zdrojů. Tato opatření je 
často nutno vykonat v zájmu zamezení úplné ztráty 
socioekonomického významu lesních oblastí, která 
může vést k jejich opuštění a v konečném důsledku 
ke zvýšení rizika požáru.
Pokud jde o nové programové období, jsou připra ‑
veny informační listy s pokyny, které mají zajistit, 
aby členské státy / regiony opatření používaly 
správně. Pokud budou chtít členské státy / regiony 
zvýšit hustotu své sítě pozemních komunikací, 
bude také třeba, aby lépe specifikovaly své potřeby 
a důvody.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htmShrnutí
IV
Komise má za to, že obecně vzato preventivní 
opatření týkající se lesů přispěla k cílům programů 
rozvoje venkova. Bylo dosaženo konkrétních 
výsledků a vyskytovalo se méně požárů. Dále došlo 
k vyvození různých ponaučení, která se použijí 
v období mezi lety 2014–2020, a to zejména pokud 
jde o rozsah opatření a zlepšení pokynů.
V
Nařízení o rozvoji venkova1 stanoví, že preventivní 
opatření proti požárům by se měla týkat oblastí kla ‑
sifikovaných členskými státy jako oblasti s vysokým 
a středním rizikem požáru podle plánů ochrany. 
Tyto plány na ochranu lesů a celostátní nebo regi ‑
onální programy členských států pro lesnictví či 
obdobné nástroje poskytly během výběru přimě ‑
řený základ pro zacílení a určení priorit.
Komise provedla analýzu situace v lesnictví včetně 
aspektů prevence přírodních katastrof a monitoro ‑
vání v pracovním dokumentu útvarů Komise z roku 
2005, který tvoří přílohu ke sdělení o provádění 
strategie EU v oblasti lesnictví2. Nařízení o roz ‑
voji venkova stanovilo požadavek, aby opatření 
v lesnictví k provádění strategie Společenství pro 
oblast lesnictví přispívala. Tato strategie pro oblast 
lesnictví se týká ekonomických, environmentálních 
a sociálních aspektů udržitelného obhospodařování 
lesů.
1 Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005.
2  Pracovní dokument útvarů Komise – příloha sdělení Komise 
Radě a Evropskému parlamentu – podávající zprávu o provádění 
strategie EU v oblasti lesního hospodářství (KOM(2005) 84 
v konečném znění) /* SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.
eu/agriculture/forest/1998 ‑strategy ‑2006 ‑action‑plan/
sec‑2005 ‑333_en.pdfOdpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 39
IX první odrážka c)
Komise má za to, že nové nařízení o rozvoji venkova 
zahrnuje revidované opatření, které se týká ochrany 
a obnovy lesů. V rámci tohoto nového opatření 
může být poskytnuta podpora opatřením, která 
se týkají prevence škod v lesích, které působí lesní 
požáry a přírodní neštěstí a katastrofy, a nápravy 
těchto škod, a lze také poskytnout podporu na 
preventivních opatření týkající se škůdců a nemocí, 
pakliže je riziko výskytu příslušné katastrofy pod ‑
loženo vědeckými důkazy a uznávají je veřejné 
vědecké organizace.
IX první odrážka e)
Pokud jde o podporovaná opatření, existuje již 
řada environmentálních pojistek. Např. v síti Natura 
2000 zaručuje ochranný režim podle čl. 6 odst. 2 
a 3 směrnice o ochraně přírodních stanovišť4, že 
je vyloučeno veškeré závažné poškozování těchto 
stanovišť. V jiných oblastech přispěje k prevenci 
negativních dopadů na životní prostředí také 
posouzení vlivů na životní prostředí. Konečně by 
u všech opatření, která mají být spolufinancována 
z fondů EU, mohl být jako předběžná podmínka 
pro poskytnutí spolufinancování EU vyžadován od 
příslušných vnitrostátních orgánů certifikát správné 
environmentální praxe či udržitelného obhospoda ‑
řování lesů.
V novém programovém období stojí environmen ‑
tální výkonnost příjemců v popředí provádění 
jednotlivých opatření.
IX první odrážka f)
Komise má za to, že používají‑li se v programech 
standardní náklady, musí členské státy / regiony 
zajistit, aby byly příslušné výpočty správné a přesné 
a aby byly stanoveny předem, a to spravedlivě, 
nestranně a ověřitelně. Měl by být ustanoven 
nezávislý orgán, který by prováděl výpočty všech 
standardních nákladů nebo by potvrzoval jejich 
správnost.
4 Směrnice Rady 92/43/EHS.VII
Komise v rámci sdíleného řízení schvaluje vnitro ‑
státní či regionální programy rozvoje venkova, za 
provádění a zajištění nákladové efektivnosti a účin ‑
nosti podpory však odpovídají členské státy a jejich 
řídicí orgány.
Pokud jde o využívání manuální práce místo mecha ‑
nizované, někdy může daná volba souviset s cha ‑
rakterem terénu (orografické či environmentální 
aspekty atd.) a měla by být posuzována v širších 
souvislostech rozvoje venkova.
VIII
Je třeba pečlivě dbát na rovnováhu mezi náklady 
na monitorování a hodnocení a jejich možnými pří ‑
nosy. Zejména při stanovování preventivních opat ‑
ření je určení příčinného řetězce obzvláště obtížné, 
a tedy i nákladné. Účinnost konkrétních lesnických 
zásahů je nadto možno posoudit teprve po několika 
letech, či dokonce desetiletích.
Pokud jde o období 2014–2020, byla zavedena 
některá zlepšení. Společný systém pro monitoro ‑
vání a hodnocení (CMES) bude např. u preventivních 
opatření obsahovat nový ukazatel „podporovaná 
plocha“. Aby bylo možno získat kvalitní výsledky 
hodnocení, bude navíc v roce 2019 zpracována 
rozšířená výroční zpráva o provádění. V rámci této 
zprávy bude provedeno hodnocení programu 
rozvoje venkova a budou uvedeny první výsledky 
týkající se účinnosti tohoto programu.
IX první odrážka b)
Komise má za to, že lesy zařazené do sítě Natura 
2000 mají vysokou hodnotu z hlediska životního 
prostředí a poskytují významné a rozmanité ekosys ‑
témové služby. Několik ustanovení týkajících se sítě 
Natura 2000 navíc platí pro všechny lesy v EU jak 
v rámci, tak mimo rámec této sítě, a v tomto ohledu 
je role lesů mimo síť Natura 2000 taktéž velmi 
významná.
Odpovědi Komise 40
Opatření a platební agentury, které mají být před ‑
mětem auditu, jsou určeny na základě analýzy rizik. 
Při kvantifikaci vystavení riziku hraje významnou 
roli finanční význam. To znamená, že u auditní 
oblasti s vysokými výdaji je větší pravděpodobnost, 
že vystavení riziku bude kvantifikováno jako vysoké 
a že bude podrobena auditu. Opatření 226 bylo 
předmětem auditu v roce 2014 a znovu jím bude 
i v roce 2015.
IX druhá odrážka d)
Komise v současné době toto doporučení zohled ‑
ňuje prostřednictvím právního rámce pro programy 
rozvoje venkova a dodatečných pokynů.
Nové opatření pokrývá širší paletu rizik a škod. 
Dokument s pokyny v rámci listu opatření pro 
období 2014–2020 obsahuje detailní požadavky 
a upřesnění a jako takový může členským státům 
sloužit jako pomocný nástroj pro vhodné definování 
opatření.
Členské státy / regiony byly upozorněny, že v pří ‑
padě jakýchkoli pochybností ohledně účelu činností 
existují další opatření, která jsou zaměřena speci ‑
álně na zvýšení hospodářské hodnoty lesů.
IX druhá odrážka e)
Komise doporučení přijímá.
Několik úprav bylo již zavedeno – např. ukazatel 
„podporovaná plocha“ u preventivních opatření, 
který bude obsažen ve společném systému pro 
monitorování a hodnocení pro období 2014–2020.
Aby bylo možno získat kvalitní výsledky hodno ‑
cení dříve, bude v roce 2019 předložena rozšířená 
výroční zpráva o provádění. Ta poskytne posouzení 
výsledků programu a pokud možno také posouzení 
dopadů.IX první odrážka g)
V současné době probíhá příprava dokumentu 
obsahujícího pokyny ve věci kontrol a postihů 
v oblasti rozvoje venkova, o kterém je rovněž disku ‑
továno s členskými státy. V příloze I tohoto doku ‑
mentu je uveden kontrolní seznam pro posuzování 
přiměřenosti nákladů, který je určen členským 
státům.
IX druhá odrážka a)
Komise v současné době doporučení zohledňuje.
Nutnost náležitého popisu preventivních opatření 
je zmiňována v oddíle „Analýza potřeb“ strategie 
v programu rozvoje venkova pro období 2014–2020 
a v některých případech také na úrovni dohod 
o partnerství.
Komise zkoumá předložené programy rozvoje 
venkova a v průběhu schvalování programu ověřuje 
logiku intervencí a potřebu preventivních opatření 
a požaduje, aby preventivní opatření byla založena 
na plánu ochrany dotčené oblasti.
IX druhá odrážka b)
Komise doporučení přijímá.
Komise společně s vnitrostátními orgány pro ‑
zkoumá možnost odpovídající úrovně opatření 
v oblasti společných základních kritérií k rozlišení 
lesních oblastí za účelem jejich klasifikace jako 
oblastí s nízkým, středním a vysokým rizikem 
požáru.
IX druhá odrážka c)
Komise v současné době doporučení zohledňuje.
Komise provádí v členských státech audity souladu, 
aby ověřila, zda vynaložené výdaje odpovídají pravi ‑
dlům. Budou‑li během auditu zjištěny nesrovnalosti, 
uplatní se finanční opravy.
Odpovědi Komise 41
Připomínky
21 první odrážka
Komise má za to, že probíhající práce její skupiny 
odborníků na boj proti lesním požárům a Stálého 
lesnického výboru, který působí jako konzultační 
a informační platforma ve styku s členskými státy, jí 
poskytuje přiměřené informace o lesních požárech 
a dalších kalamitách včetně těch, které souvisejí se 
škůdci a chorobami. Předložené programy rozvoje 
venkova obsahují kapitolu zaměřenou na popis lesů 
a environmentální situace a tyto informace pomá ‑
hají při posuzování programových návrhů.
Přehled o přírodních katastrofách týkajících se lesů 
pak zlepší také zřízení modulu Forest Disturban ‑
ces v systému informací o lesích v Evropě (FISE), 
k němuž došlo v návaznosti na nedávné sdělení 
o strategii EU v oblasti lesnictví.
21 druhá odrážka
Programy rozvoje venkova obsahují analýzu SWOT, 
jíž se členské státy a regiony řídí při strategických 
rozhodnutích ohledně priorit, cílů a opatření, která 
mají být do programu zahrnuta, a která by také 
měla tvořit základ pro monitorování a hodnocení 
programu.
Společná odpověď k bodům 22–24
Mezi členskými státy, které se rozkládají od polár ‑
ního kruhu po Indický oceán (francouzský ostrov 
Réunion), panují výrazné biogeografické a klima ‑
tické rozdíly, a klasifikace rizika lesního požáru by 
proto měla odrážet charakter dotčeného rizikového 
regionu.
Nařízení č. 2158/92 stanoví, že tuto klasifikaci mají 
navrhnout členské státy a Komise ji má schválit.Úvod
01
Komise má za to, že jelikož lesy plní zároveň více 
funkcí a slouží k hospodářským, sociálním i envi ‑
ronmentálním účelům, neboť poskytují životně 
důležité ekosystémové služby, nelze jejich funkce 
od sebe zcela oddělit. Lesnická opatření, která 
jsou zacílena primárně na hospodářské zájmy, tak 
mohou zároveň sloužit sociálním či environmen ‑
tálním cílům. Také intervence, které mají primárně 
ochranný účel, mohou mít i sociální, hospodář ‑
ské a další environmentální přínosy. Při navrho ‑
vání, řízení a kontrole lesnických opatření by se 
měl zohledňovat specifický charakter lesnických 
postupů.
04
Snížení rozlohy spálené plochy může být důsledkem 
správného provádění systémů prevence lesních 
požárů, usnadněných opatřením.
Statistické údaje možná ukazují, že objem spálené 
plochy se nyní pohybuje na víceméně stabilní 
úrovni, což ovšem neznamená, že nepanuje rostoucí 
ohrožení lesními požáry či jinými kalamitami.
05
Lesní požáry mají také významný socioekonomický 
dopad, neboť postihují zdroje obživy závislé na lese, 
způsobují narušení trhu s dřevem a dochází k obě ‑
tem na životech.
Odpovědi Komise 42
27
Komise se domnívá, že má komplexní informace 
o historickém i předpokládaném budoucím vývoji 
přírodních a jiných katastrof i o potenciálním vývoji 
stavu škůdců a chorob, a to v kontextu FISE a na 
základě studií (např. o přizpůsobení lesů změně 
klimatu5 a dalších studií o kalamitách6). Tyto infor ‑
mace však zatím nejsou mezi jednotlivými člen ‑
skými státy harmonizovány. Komise také reaguje 
na žádosti členských států o aktivování Fondu 
solidarity Evropské unie po závažných katastro ‑
fách a na jejich žádosti o úpravu programů rozvoje 
venkova. Členské státy také pravidelně informují 
Stálý lesnický výbor o významných mimořádných 
událostech.
28
Komise v současné době pracuje na zřízení systému 
informací o lesích v Evropě (FISE). Zkušební verze 
systému bude hotova a představena Stálému lesnic ‑
kému výboru v prosinci 2014.
29
Komise se domnívá, že má odpovídající míru 
znalostí o druzích přírodních katastrof, které lesy 
postihují, a také o potřebách v oblasti prevence 
živelních pohrom, aby mohla programy rozvoje 
venkova podrobit analýze prostřednictvím přímého 
kontaktu s členskými státy a regiony, pravidelných 
setkání ředitelů správy lesů EU a soustavné práce 
Stálého lesnického výboru a FISE.
30
Vzhledem k tomu, že neexistuje žádná společná 
definice „nejhodnotnějších lesních oblastí“, Komise 
by podpořila ustavení „rámce přednostních opat ‑
ření“ pro spolufinancování EU, který by byl podobný 
již existujícímu rámci pro financování sítě Natura 
2000, který funguje ve všech členských státech EU 
a je napojen na různé fondy EU. Ve výběru by se 
pak odrazily priority jednotlivých členských států 
v podobě, v jaké by byly v tomto rámci formulovány.
5  Dopad změny klimatu na evropské lesy a možnosti přizpůsobení 
(http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/euro_forests/
index_en.htm ).
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmVe stávajícím Evropském zemědělském fondu 
pro rozvoj venkova členské státy nemusí ozna ‑
čení oblastí s jednotlivými stupni rizika lesních 
požárů Komisi navrhovat. Označení těchto oblastí 
je v jejich pravomoci. Všechny nové členské státy 
jsou zastoupeny ve skupině odborníků na boj proti 
lesním požárům a podílejí se na činnostech Evrop ‑
ského systému informací o lesních požárech (EFFIS). 
Informace o lesních požárech jsou tedy dostupné. 
Tyto skutečnosti ukazují na společný zájem Komise 
a členských států na tom, aby opatření pro pre ‑
venci lesních požárů byla i nadále co nejvíce cílená 
a jednotná, a to i s ohledem na významné rozdíly 
v biogeografických podmínkách jednotlivých člen ‑
ských států.
Jedním z cílů, které sleduje zřízení Evropského 
systému informací o lesních požárech, je dostup ‑
nost harmonizovaných informací o lesních požárech 
po celé Evropě. Tyto informace jsou zásadní pro 
vzájemnou spolupráci v oblasti prevence lesních 
požárů a boje proti nim.
25
Útvary Komise si jsou při analyzování programů 
rozvoje venkova vědomy obecného rizika lesního 
požáru v členském státě či regionu.
Komise v kontextu činností EFFIS navrhla metodiku 
posuzování rizika lesního požáru. Je však zapo ‑
třebí další práce ve spolupráci s členskými státy, 
aby mohla vzniknout harmonizovaná mapa rizika 
lesních požárů v Evropě.
26
Komise v dopise s připomínkami v rámci jednání 
o programu rozvoje venkova 2014–2020 vyzvala 
slovenské orgány, aby zásadně přezkoumaly meto ‑
diku klasifikace lesních oblastí podle rizika lesního 
požáru. Komise v úzké spolupráci se slovenskými 
orgány prozkoumá, jakým způsobem jsou defi ‑
novány potřeby pro období 2014–2020, přičemž 
budou zohledněny dlouhodobé údaje o výskytu 
požárů a přiměřenost výše finančních prostředků 
vzhledem k prevenci.
Odpovědi Komise 43
35
Členské státy pracují na stanovení rámce přednost ‑
ních opatření pro financování svých sítí Natura 2000 
od roku 2012. V novém finančním období budou 
tyto rámce velmi užitečným nástrojem pro určování 
priorit opatření v lokalitách této sítě. Komise zajistí, 
že opatření navržená pro lokality sítě Natura 2000 
v souladu s rámcem prioritních opatření toho kte ‑
rého členského státu i opatření v jiných oblastech 
hodnotných z hlediska životního prostředí, jako jsou 
např. národní parky, se dočkají patřičného před ‑
nostního postavení.
Komise má za to, že lesy jsou multifunkční a že by 
environmentální hodnoty měly být nahlíženy ve 
správném kontextu. Výběrová kritéria vypracovaná 
v programech by proto měla zahrnovat také další 
aspekty udržitelného obhospodařování lesů.
Několik ustanovení platných pro síť Natura 2000 se 
navíc vztahuje na všechny lesy v celé EU, jak v loka ‑
litách této sítě, tak mimo ni.
Rámeček 1
Slovenské orgány navrhují zařadit mezi výběrová 
kritéria stanovená v bodech 3 a 4 podopatření 8 
(prevence škod v lesích a jejich obnova), jež spadají 
do programu rozvoje venkova pro období 2014–
2020, také environmentální kritéria.
Pokud jde o konkrétní intervence ve Francii, měly 
by být vybrány v závislosti na místních podmínkách. 
V případě suché písčité půdy s velmi omezeným 
organickým podílem ve svrchní vrstvě by se použití 
buldozerů mohlo pokládat za přiměřené a může 
představovat rychlé řešení pro obnovu postižené 
oblasti. V některých oblastech je vzhledem k jejich 
zvláštním biogeografickým podmínkám nezbytná 
náležitá a rychlá reakce, aby se zabránilo šíření 
škůdců a chorob (jež by mohlo mít negativní 
dopady na nepoškozené či chráněné lesy), přičemž 
jednou z hlavních priorit by mělo být snížení rizika 
lesních požárů a zabránění desertifikaci.Společná odpověď k bodům 31–33
Jedním z kritérií, která pro výběr operací stanovil 
řídicí orgán, je soulad s regionálním lesnickým plá ‑
nem a s dalšími nástroji plánování v lesnictví. Je tak 
zajištěna určitá kvalita vybraných operací a před ‑
nost dostanou intervence v oblastech s vyšším 
rizikem lesních požárů.
Navíc pokud jde o programy prevence požárů, které 
jsou z fondů EU podporovány od roku 1992, členské 
státy již získaly značné zkušenosti v určování priorit.
Plány na ochranu lesů na úrovni regionů / členských 
států obsahují informace o tom, jak požáry a jiné 
kalamity řešit. Informace o místě výskytu, rozsahu 
a příčinách lesních požárů jsou k dispozici také 
u správních orgánů regionů úrovně 3 klasifikace 
NUTS. Pro nové programové období vznesla Komise 
požadavek, aby plány na ochranu lesů v progra ‑
mech rozvoje venkova posílily potřeby prevence 
a ochrany.
34
Rakousko zřídilo systém pro výběr projektů, který 
byl dne 19. června 2014 schválen monitorova ‑
cím výborem. Tento systém sestává ze třech fází, 
které vycházejí z podmínek způsobilosti popsa ‑
ných v opatřeních, dále z ustanovení vnitrostát ‑
ních právních předpisů a v případě potřeby ještě 
z podrobnějších kritérií. Tento nový systém by měl 
zajistit vysokou úroveň kvality operací, které budou 
v programovém období 2014–2020 vybrány.
Odpovědi Komise 44
Společná odpověď na body  39–41
Rozpočet opatření 226 je k dispozici pro všechny 
typy lesů: jak v soukromém, tak ve veřejném vlast ‑
nictví. Třebaže během provádění programu získaly 
lesy ve veřejném vlastnictví vyšší finanční podporu, 
z hlediska plochy, na niž byla podpora přiznána, 
vypadá již poměr jinak. Podle výroční zprávy 
o pokroku za rok 2013 pro region Andalusie bylo 
78 % lesní plochy, na kterou byla podpora přiznána, 
v soukromém vlastnictví.
Podle názoru Komise je na členských státech 
a řídicích orgánech, aby vybraly nejlepší projekty 
a zohlednily přitom jejich socioekonomické a geo ‑
grafické podmínky a odůvodnily správnost výpočtu 
uplatňovaných nákladů.
Podpora činností s vysokým podílem lidské práce 
může souviset s charakterem terénu (orografické či 
environmentální aspekty atd.) a měla by být posu ‑
zována v širším kontextu rozvoje venkova.
42
Komise má za to, že vypalování jako způsob čiš ‑
tění ploch je velmi riziková operace. Podléhá velmi 
přísným administrativním podmínkám a z pohledu 
veřejnosti není přijatelné.
44
Komise má za to, že vzhledem ke zvýšené frekvenci 
a síle vln veder a delších období sucha („primární 
příčina“), jež lze za určitých podmínek prohlásit také 
za přírodní katastrofy, zavedly některé programy 
opatření zaměřená proti „sekundárním škodám“, 
tedy proti škůdcům a chorobám, čímž zároveň 
přispěly k prevenci významnějšího rozšíření škod, 
které by mělo za následek vážné environmentální 
a socioekonomické dopady. Lze tedy mít za to, že 
intervence podpořené prostřednictvím opatření 
rozvoje venkova úspěšně přispěla k cíli opatření 
a příslušných programů.37
Lesní cesty, které slouží prevenci požárů, lze vyu ‑
žívat také k jiným účelům. Hrají významnou roli 
při obnově a při prevenci negativních důsledků 
kalamit. Výstavba dvou typů cest, z nichž jeden by 
sloužil k prevenci požárů a druhý k jiným účelům, by 
navíc byla neefektivní investicí s vysokými náklady.
Na Slovensku byly lesní cesty vybudované v rámci 
programů rozvoje venkova pro účely prevence 
požárů účelně využity k rychlé obnově po nedáv ‑
ných vichřicích a polomech. Zlepšení přístupnosti 
napomohlo minimalizaci rizika dalších kalamit 
(vypuknutí požárů či rozmnožení škůdců) a díky 
dobré přístupnosti bylo také minimalizováno 
narušení půdy, což ochránilo organické látky v půdě 
a prospělo rostlinám a půdní fauně.
Žádné účinné mechanismy ochrany lesů před kala ‑
mitami způsobenými větrem nebo sněhem neexis ‑
tují. Opatření se proto zaměřují hlavně na prevenci 
požárů. Preventivní opatření se nikdy netýkají abio ‑
tických škod, k nimž již došlo, ale jejich předcházení. 
Podíl veřejné podpory na preventivních opatřeních 
proti požárům proto nelze přímo spojovat se ško ‑
dami způsobenými ohněm.
Viz též odpověď k bodu 50.
38
Posuzování rizik, jimž jsou lesy vystaveny, je finan ‑
cováno z finančních prostředků EU a členských 
států. Rakousko přiděluje určité částky (kvóty) 
z finančních prostředků EU jednotlivým regionům. 
Zbytek je financován z vnitrostátních prostředků.
Odpovědi Komise 45
Rámeček 3
V této věci byla zjednána náprava. V Akvitánii se 
nyní k identifikaci poškozených oblastí používají 
satelitní fotografie. Každý postižený pozemek je 
před podáním žádosti o kompenzaci zkontrolován 
odborníkem, který ověří rozsah škody. Poté orgány 
státní správy zpracují žádosti a před poskytnutím 
kompenzace provedou kontroly na místě, a to na 
základě odběru vzorků.
Slovenské orgány připustily administrativní chybu 
a sdělily Komisi, že příslušné interní postupy již byly 
aktualizovány.
50
Lesní cesty mohou sloužit k mnoha účelům – usnad ‑
nění přístupu v případě lesního požáru, přístupu 
pro účely preventivních protipožárních operací, 
jakož i k těžbě dřeva a dalších lesních produktů.
Komise zastává názor, že lesní cesty postavené pro 
účely prevence požárů mohou sloužit také jiným 
účelům, pakliže jejich původní funkci toto alterna ‑
tivní využití nebrání.
Viz též odpověď k bodu 51.
51
Využívání lesních cest k hospodářským účelům není 
na závadu jejich roli v prevenci požárů. Probírka 
a odstraňování biomasy jsou významnou součástí 
opatření prevence požárů. Cesty jsou využívány 
také k přepravě dřeva, jež je součástí nezbytných 
preventivních kroků. V konečném důsledku zvyšuje 
mnohostranné využití těchto cest nákladovou efek ‑
tivitu investice.45
Komise zjistila, že Rakousko v průběhu programo ‑
vého období čelilo problémům s prováděním opat ‑
ření 224 a 225. Tato opatření se navzdory neustálé 
podpoře nepodařilo úspěšně provést. Z tohoto 
důvodu Rakousko schválilo projekty zaměřené na 
prevenci lesnického potenciálu také v rámci opat ‑
ření 226.
46
Komise má na základě dostupných znalostí o vzá ‑
jemném působení lesů a klimatu za to, že diver ‑
zifikace lesů a zvýšení počtu druhů stromů může 
zlepšit odolnost lesů vůči mnoha katastrofám 
a požárům, jakož i jejich schopnost přizpůsobit se 
změně klimatu. Tato diverzifikace by měla nastat 
dříve, než dojde ke katastrofě, a to na základě 
odborných posudků, plánů na ochranu lesů a dlou ‑
hodobých strategií v oblasti lesnictví či přizpůso ‑
bení se změně klimatu.
47
Vzhledem k tomu, že se ve zprávě Mezivládního 
panelu pro změnu klimatu7 počítá s nárůstem 
frekvence a intenzity extrémních meteorologických 
jevů, považuje Komise toto opatření za přimě ‑
řené pro poskytnutí rychlé reakce při budoucích 
kalamitách.
Pokud jde o bukové dřevo, může je poškodit neje ‑
nom hmyz, ale také různé houby, což může vyústit 
v podstatnou ztrátu hodnot a v rozšíření rizika 
škůdců a chorob v nepoškozených lesích, což je 
škodlivé pro ekosystémy, které byly předtím zdravé.
Konkrétní případ, který Účetní dvůr odhalil, Komise 
přezkoumá.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special‑reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Odpovědi Komise 46
57
Podpora činností s vysokým podílem lidské práce 
může souviset s charakterem terénu (orografické či 
environmentální aspekty atd.) a měla by být posu ‑
zována v širším kontextu rozvoje venkova. Využití 
lidské síly by mohlo znamenat ekologičtější metody 
a významné socioekonomické přínosy, což je také 
jedním z cílů politiky rozvoje venkova.
Rámeček 6
Úrovně nákladů se mohou lišit podle různých eko ‑
logicko‑geografických a geologických podmínek, 
jakož i jiných faktorů. Mohou existovat také důvody, 
kvůli nimž je využití mechanických prostředků 
zcela nemožné, nebo je dražší než manuální práce, 
jako např. v případě svažitého terénu, obtížného 
přístupu, předpisů týkajících se životního prostředí 
atd.
58
Komise vyzvala slovenské orgány, aby do programů 
rozvoje venkova 2014–2020 zařadily ověření přimě ‑
řenosti nákladů.
60
V některých oblastech je omezený počet poskyto ‑
vatelů služeb, kteří se mohou některých specific ‑
kých úkolů zhostit.
61
Podle názoru Komise leží odpovědnost za zajištění 
efektivity podpory na úrovni projektů na řídicích 
orgánech.
Mrtvé váze jako takové by se mělo předcházet zajiš ‑
těním toho, že k investici dojde teprve po podání 
žádosti o podporu či přiznání podpory. Jinak může 
být posuzování mrtvé váhy celkem subjektivní 
a může vést k nerovnému zacházení s žadateli.52
Využívání lesních cest k hospodářským účelům 
nemusí být na závadu jejich schopnosti sloužit úče ‑
lům prevence přírodních katastrof.
53
Vzhledem k tomu, že místní lesy, biogeografické, 
geologické a ekologické podmínky se napříč EU 
významně liší, domnívá se Komise, že stanovovat na 
úrovni EU kritéria týkající se minimálních požadavků 
by mohlo být problematické. Takové minimální 
požadavky by se měly stanovit na úrovni, která je 
k tomu nejpříhodnější.
Vytvoření odpovídající sítě lesních cest navíc 
přispěje nejen k lepší ochraně lesů proti požárům, 
ale v mnoha regionech také k udržitelnému hos ‑
podářskému zhodnocení lesních zdrojů. To je často 
nezbytné v zájmu zamezení úplné ztráty socioeko ‑
nomického významu lesních oblastí, která může 
vést k jejich opuštění a v konečném důsledku také 
ke zvýšení rizika požáru.
54
Podle názoru Komise by hustota lesních cest mohla 
být větší či menší v závislosti na biogeografických 
a geologických podmínkách. Lesní cesty mohou 
navíc obsluhovat více oblastí a může je využívat 
více podniků a může se stát, že některé úseky lesní 
cesty procházejí oblastmi, kde již přiměřená hustota 
lesních cest je. V souvislosti s programy rozvoje ven ‑
kova 2014–2020 vyzvala Komise slovenské orgány, 
aby jako jedno z výběrových kritérií zařadily hustotu 
cest v oblasti.
Rámeček 5
Pohyblivá míra podpory nebyla v minulém progra ‑
movém období vyloučena. V novém programovém 
období však přípustná není.
Rámeček 5, příklad 2
Viz odpověď k bodu 57.
Odpovědi Komise 47
68
V zájmu proporcionality obsahoval společný rámec 
pro monitorování a hodnocení 2007–2013 soubor 
společných výstupních ukazatelů, které zajišťují 
agregaci a srovnání mezi jednotlivými programy 
rozvoje venkova a jsou nastaveny tak, aby byly rele ‑
vantní ve významné většině případů. K ilustraci pří ‑
padných specifických případů mohou členské státy 
v případě potřeby použít dodatečné ukazatele.
V systému CMES 2014–2020 budou shromažďována 
data pro ukazatel „podporovaná plocha“. Tak se 
zaplní mezera, která byla zjištěna ve společném 
rámci pro monitorování a hodnocení 2007–2013.
69
Pozorování ukazují, že vzhledem ke složitosti 
a reálné propojenosti různých opatření není v řadě 
případů smysluplné rozebírat výsledkové ukazatele 
příliš podrobně. Z tohoto důvodu Komise rozhodla, 
že v rámci pro monitorování a hodnocení pro 
programové období 2014–2020 budou výsledky 
hodnoceny na úrovni základní oblasti.
70
Tento ukazatel je jedním z prvků systému hodno ‑
cení. Nový systém hodnocení by měl být posuzován 
globálně.
71
Komise uznává, že v kontextu programů rozvoje 
venkova mělo hodnocení v polovině období pouze 
omezenou přidanou hodnotu. Požadavek na hod ‑
nocení v polovině období je proto v programovém 
období 2014–2020 zrušen.
72
Viz odpovědi k bodům 69 a 71.62
V období 2014–2020 budou v souladu s čl. 60 odst. 2 
nařízení č. 1305/2013 v případě investičních pro ‑
jektů způsobilé pouze ty výdaje, které byly vyna ‑
loženy poté, co příjemce podal žádost o podporu. 
Členské státy mohou dokonce stanovit i pozdější 
okamžik, jako např. rozhodnutí o udělení grantu.
63
Komise se domnívá, že odpověď příjemců by bylo 
nutno dále analyzovat z hlediska toho, za jakých 
podmínek a jak efektivně by bývali byli schopni 
takovou investici učinit a zda by původní cíl 
mohl být dosažen i bez podpory pomocí daného 
opatření.
64
S určitými omezeními může na „způsobilém hek ‑
taru“ pro účely aktivace platebních nároků růst 
několik stromů, keřů a křovin.
Omezení nadměrného rozšíření těchto stromů, keřů 
a křovin může snížit riziko lesních požárů na pozem ‑
cích v okolních lesních oblastech.
Společná odpověď k bodům 65–67
Komise má za to, že vzhledem ke složitosti pří ‑
rodních procesů v lesích a vzhledem k tomu, že 
měřitelné účinky některých intervencí se mohou 
dostavit teprve po několika letech či desetiletích, 
by se měla preventivní opatření posuzovat v širším 
kontextu rozvoje venkova a v dlouhodobém hori ‑
zontu. Informace o změnách mohou poskytnout 
soupisy lesů členských států, které by se mohly 
pořizovat vždy po 10 až 20 letech, a další programy 
monitorování lesů. Opatření v lesnictví jsou navrho ‑
vána a prováděna na základě informací a zkušeností 
získaných díky dlouhodobým, 100–150 let trvajícím 
modelům obhospodařování lesů, které analyzují 
lesnické ústavy a univerzity členských států.
Odpovědi Komise 48
Závěry a doporučení
76
Komise má za to, že obecně vzato preventivní opat ‑
ření týkající se lesů přispěla k cílům programů roz ‑
voje venkova. Bylo dosaženo konkrétních výsledků 
a vyskytovalo se méně požárů. Dále došlo k vyvo ‑
zení různých ponaučení, která se použijí v období 
2014–2020, a to zejména pokud jde o rozsah opat ‑
ření a zlepšení pokynů.
78
Nařízení o rozvoji venkova9 stanoví, že preventivní 
opatření proti požárům by se měla týkat oblastí kla ‑
sifikovaných členskými státy jako oblasti s vysokým 
a středním rizikem požáru podle plánů ochrany. 
Tyto plány na ochranu lesů a celostátní nebo regi ‑
onální programy členských států pro lesnictví či 
obdobné nástroje poskytly během výběru přimě ‑
řený základ pro zacílení a určení priorit.
Komise provedla analýzu situace v lesnictví včetně 
aspektů prevence přírodních katastrof a monitoro ‑
vání v pracovním dokumentu útvarů Komise z roku 
2005, který tvoří přílohu ke sdělení o provádění 
strategie EU v oblasti lesnictví. Nařízení o roz ‑
voji venkova stanovilo požadavek, aby opatření 
v lesnictví k provádění strategie Společenství pro 
oblast lesnictví přispívala. Tato strategie pro oblast 
lesnictví se týká ekonomických, environmentálních 
a sociálních aspektů udržitelného obhospodařování 
lesů.
9 Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005.73
Třebaže se průměrná spálená plocha v EU nezvět ‑
šuje, škody způsobené ohněm během jednoho 
roku se často soustřeďují do velmi malého počtu 
zemí. Tyto země se rok od roku liší (např. v roce 
2003 šlo o Portugalsko a Španělsko, v roce 2005 
o Portugalsko, v roce 2007 o Itálii a Řecko, v roce 
2012 o Španělsko atd.). Každý rok může v některých 
konkrétních regionech nastat mimořádné nebez ‑
pečí požáru, a to v důsledku lokálního výskytu 
horkého a suchého počasí v kombinaci se silnými 
větry. Některé konkrétní země tedy mohou v někte ‑
rých letech čelit mimořádné aktivitě ohnivého 
živlu, která je v oblasti Středozemního moře i jinde 
v Evropě způsobena převažujícími meteorolo ‑
gickými podmínkami, jež jsou nebezpečí požárů 
příznivé.
Na úrovni členských států jsou zaznamenané 
rozdílné tendence často způsobeny podmínkami 
mimořádně příznivými pro vznik požárů, které 
nastaly v některých letech v rámci zkoumaného 
časového období, jak vysvítá z analýzy dat za 
jednotlivé roky, porovnají‑li se s meteorologickými 
ukazateli nebezpečí požárů.8
74
Podle názoru Komise byly získány významné zkuše ‑
nosti, pokud jde o povahu preventivních opatření, 
a to včetně znalostí o jejich účinnosti a účelnosti 
podle jednotlivých programových oblastí. Za 
posledních dvacet let byla z finančních prostředků 
EU podpořena řada projektů a preventivních pro ‑
gramů týkajících se lesů a bylo provedeno několik 
studií a výzkumných projektů.
8  San‑Miguel‑Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013) Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives (Analýza velkých požárů v evropských 
středomořských krajinách. Získané poznatky a výhledy). Forest 
Ecology and Management, 294, 2013, s. 11–22.
Odpovědi Komise 49
Doporučení 1, Komise by měla, 
druhá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Komise společně s příslušnými vnitrostátními 
orgány prozkoumá možnost odpovídající úrovně 
opatření v oblasti společných základních kritérií 
k rozlišení lesních oblastí za účelem jejich klasifikace 
jako oblastí s nízkým, středním a vysokým rizikem 
požáru.
79
Lesní cesty (nebo jiné investice), které jsou součástí 
postupů udržitelného obhospodařování lesů a které 
byly vybudovány primárně z důvodů prevence 
požárů, lze využívat také k preventivním opatřením 
zaměřeným na jiná rizika, jakož i při práci na obnově 
a ozdravování lesů a k rekreačním a hospodářským 
účelům. Vytvoření odpovídající sítě lesních cest při ‑
spělo nejen k lepší ochraně lesů proti požárům, ale 
v mnoha regionech také k dosažení udržitelného 
hospodářského zhodnocení lesních zdrojů. Tato 
opatření je často nutno vykonat v zájmu zamezení 
úplné ztráty socioekonomického významu lesních 
oblastí, která může vést k jejich opuštění a v koneč ‑
ném důsledku ke zvýšení rizika požáru.
Pokud jde o nové programové období, jsou připra ‑
veny informační listy obsahující pokyny, které mají 
zajit, aby členské státy / regiony opatření používaly 
správně. Pokud budou chtít členské státy / regiony 
zvýšit hustotu své sítě pozemních komunikací, 
bude také třeba, aby lépe specifikovaly své potřeby 
a důvody.Pokud jde o nové programové období, Komise 
vypracovala analýzu situace v odvětví lesnictví 
v pracovním dokumentu útvarů Komise z roku 2013, 
který tvoří přílohu ke sdělení Komise Evropskému 
parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému 
a sociálnímu výboru a Výboru Regionů „Nová 
strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví 
založená na lesnictví“.10
Doporučení 1, členské státy by měly, 
druhá odrážka
Komise má za to, že lesy zařazené do sítě Natura 
2000 mají vysokou hodnotu z hlediska životního 
prostředí a poskytují významné a rozmanité ekosys ‑
témové služby. Několik ustanovení týkajících se sítě 
Natura 2000 navíc platí pro všechny lesy v EU jak 
v rámci, tak mimo rámec této sítě, a v tomto ohledu 
je role lesů mimo síť Natura 2000 taktéž velmi 
významná.
Doporučení 1, Komise by měla, 
první odrážka
Komise v současné době doporučení zohledňuje.
Nutnost náležitého popisu preventivních opatření 
je zmiňována v oddíle „Analýza potřeb“ strategie 
v programu rozvoje venkova pro období 2014–2020 
a v některých případech také na úrovni dohod 
o partnerství.
Komise zkoumá předložené programy rozvoje 
venkova a v průběhu schvalování programu ověřuje 
logiku intervencí a potřebu preventivních opatření 
a požaduje, aby preventivní opatření byla založena 
na plánu ochrany dotčené oblasti.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm
Odpovědi Komise 50
Komise provádí v členských státech audity souladu, 
aby ověřila, zda vynaložené výdaje odpovídají pravi ‑
dlům. Budou‑li během auditu zjištěny nesrovnalosti, 
uplatní se finanční opravy.
Opatření a platební agentury, které mají být před ‑
mětem auditu, jsou určeny na základě analýzy rizik. 
Při kvantifikaci vystavení riziku hraje významnou 
roli finanční význam. To znamená, že u auditní 
oblasti s vysokými výdaji je větší pravděpodobnost, 
že vystavení riziku bude kvantifikováno jako vysoké 
a že bude podrobena auditu. Opatření 226 bylo 
předmětem auditu v roce 2014 a znovu jím bude 
auditováno i v roce 2015.
Doporučení 2, Komise by měla, 
druhá odrážka
Komise v současné době toto doporučení provádí 
prostřednictvím právního rámce pro programy 
rozvoje venkova a dodatečných pokynů.
Nové opatření pokrývá širší paletu rizik a škod. 
Dokument s pokyny v rámci listu opatření pro 
období 2014–2020 obsahuje detailní požadavky 
a upřesnění a jako takový může členským státům 
sloužit jako pomocný nástroj pro vhodné definování 
opatření.
Členské státy / regiony byly upozorněny, že v pří ‑
padě jakýchkoli pochybností ohledně účelu činností 
existují další opatření, která jsou zaměřena speci ‑
álně na zvýšení hospodářské hodnoty lesů.
80
Komise v rámci sdíleného řízení schvaluje vnitro ‑
státní či regionální programy rozvoje venkova, za 
provádění a zajištění nákladové efektivnosti a účin ‑
nosti podpory však odpovídají členské státy a jejich 
řídicí orgány.Doporučení 2, členské státy by měly, 
první odrážka
Komise má za to, že nové nařízení o rozvoji venkova 
zahrnuje revidované opatření, které se týká ochrany 
a obnovy lesů. V rámci tohoto nového opatření 
může být poskytnuta podpora opatřením, která 
se týkají prevence škod v lesích, které působí lesní 
požáry a přírodní neštěstí a katastrofy, a nápravy 
těchto škod, a lze také poskytnout podporu na 
preventivní opatření týkající se škůdců a nemocí, 
pakliže je riziko výskytu příslušné katastrofy pod ‑
loženo vědeckými důkazy a uznávají je veřejné 
vědecké organizace.
Doporučení 2, členské státy by měly, 
třetí odrážka
Komise je toho názoru, že pokud jde o podporo ‑
vaná opatření, existuje již řada environmentálních 
pojistek. Např. v síti Natura 2000 zaručuje ochranný 
režim podle čl. 6 odst. 2 a3 směrnice o ochraně pří ‑
rodních stanovišť, že je vyloučeno veškeré závažné 
poškozování těchto stanovišť. V jiných oblastech 
přispěje k prevenci negativních dopadů na životní 
prostředí také posouzení vlivů na životní prostředí. 
Konečně by u všech opatření, která mají být spo ‑
lufinancována z fondů EU, mohl být jako předběžná 
podmínka pro poskytnutí spolufinancování EU 
vyžadován od příslušných vnitrostátních orgánů 
certifikát správné environmentální praxe či udržitel ‑
ného obhospodařování lesů.
V novém programovém období stojí environmen ‑
tální výkonnost příjemců v popředí provádění 
jednotlivých opatření.
Doporučení 2, Komise by měla, 
první odrážka
Komise v současné době doporučení zohledňuje.
Odpovědi Komise 51
Doporučení 4, Komise by měla
Komise toto doporučení přijímá.
Několik úprav bylo již zavedeno – např. ukazatel 
„podporovaná plocha“ u preventivních opatření, 
který bude obsažen ve společném systému pro 
monitorování a hodnocení pro období 2014–2020. 
Tak se zaplní mezera, která byla zjištěna ve spo ‑
lečném rámci pro monitorování a hodnocení 
2007–2013.
Aby bylo možno získat kvalitní výsledky hodno ‑
cení dříve, bude v roce 2019 předložena rozšířená 
výroční zpráva o provádění. Ta poskytne posouzení 
výsledků programu a pokud možno také posouzení 
dopadů.Pokud jde o využívání manuální práce místo 
mechanizované, někdy může daná volba souviset 
s vlastnostmi terénu (orografické či environmentální 
aspekty atd.) a měla by být posuzována v širších 
souvislostech rozvoje venkova.
Doporučení 3, členské státy by měly, 
první odrážka
Komise má za to, že používají‑li se v programech 
standardní náklady, musí členské státy / regiony 
zajistit, aby byly příslušné výpočty správné a přesné 
a aby byly stanoveny předem, a to spravedlivě, 
nestranně a ověřitelně. Měl by být ustanoven 
nezávislý orgán, který by prováděl výpočty všech 
standardních nákladů nebo by potvrzoval jejich 
správnost.
Doporučení 3, členské státy by měly, 
druhá odrážka
V současné době probíhá příprava dokumentu 
obsahujícího pokyny ve věci kontrol a postihů 
v oblasti rozvoje venkova, o kterém je rovněž disku ‑
továno s členskými státy. V příloze I tohoto doku ‑
mentu je uveden kontrolní seznam pro posuzování 
přiměřenosti nákladů, který je určen členským 
státům.
81
Je třeba pečlivě dbát na rovnováhu mezi náklady 
na monitorování a hodnocení a jejich možnými 
přínosy. Zejména při stanovování preventivních 
opatření je určení příčinného řetězce obzvláště 
obtížné. Účinnost konkrétních lesnických zásahů je 
nadto možno posoudit teprve po několika letech, či 
dokonce desetiletích.
Pokud jde o období 2014–2020, byla zavedena 
některá zlepšení. Společný systém pro monitoro ‑
vání a hodnocení (CMES) bude např. u preventivních 
opatření obsahovat nový ukazatel „podporovaná 
plocha“. Aby bylo možno získat kvalitní výsledky 
hodnocení, bude navíc v roce 2019 zpracována 
rozšířená výroční zpráva o provádění. V rámci této 
zprávy bude provedeno hodnocení programu 
rozvoje venkova a budou uvedeny první výsledky 
týkající se účinnosti tohoto programu.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑023‑CS‑N ISSN 1977 ‑5628
V programovém období 2007–2013 byla z Evropského 
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) 
poskytována podpora na obnovu lesnického potenciálu 
u lesů poškozených přírodní katastrofou či požárem a také 
na preventivní opatření. Při auditu dospěl Účetní dvůr 
k závěru, že podpora nebyla dostatečně dobře řízena a že 
Komise a členské státy nejsou schopny doložit, že se 
podařilo nákladově efektivním způsobem dosáhnout 
zamýšlených výsledků.
Preventivní opatření nebyla dostatečně zacílena. Při auditu 
byla zjištěna opatření, jež nebyla vhodná k dosažení cílů 
celkového opatření. Nákladová efektivnost financovaných 
opatření nebyla náležitě zajištěna. Zavedené monitorovací 
nástroje Komisi a členským státům neumožňovaly vhodně 
posuzovat efektivnost a  účinnost opatření.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR