(4)Dne 29. března 2017 Spojené království oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z Evropské unie. Po vystoupení z Evropské unie se Spojené království stane třetí zemí. Vzhledem k nejistotě, která panuje ohledně data a podmínek vystoupení Spojeného království, jakož i budoucích vztahů Spojeného království s EU, se tento dokument nezabývá možnými hospodářskými důsledky různých scénářů. V případě, že Spojené království vystoupí z Evropské unie na základě dohody o vystoupení, kterou schválila vláda Spojeného království a kterou dne 25. listopadu 2018 potvrdila Evropská rada (článek 50), bude se právo Unie, včetně evropského semestru, během přechodného období stanoveného v uvedené dohodě na Spojené království a ve Spojeném království nadále uplatňovat.

(5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(6)Na Spojené království se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení až do let 2019–2020. Vláda ve svém konvergenčním programu na období 2018–2019 předpokládá, že se celkový schodek zvýší z 1,2 % HDP v období 2018–2019 na 1,4 % HDP v období 2019–2020 a poté se v období 2020–2021 sníží na 1,1 % HDP. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se sníží z 85,5 % v období 2018–2019 na 83,3 % v období 2019–2020 a na 82,9 % HDP v období 2020–2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků jsou sice obecně dobře specifikována, ale dosažení plánovaného snížení schodku ohrožují rostoucí tlaky na výdaje vládních institucí v řadě oblastí.

(7)Rada dne 13. července 2018 Spojenému království doporučila, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřesáhne v období 2019–2020 hodnotu 1,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje riziko, že v letech 2019–2020 dojde ke značné odchylce od požadavků preventivní složky.

(8)Vzhledem k míře veřejného dluhu Spojeného království přesahující 60 % HDP a k předpokládané mezeře výstupu ve výši 0,3 % by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v období 2020–2021 neměla přesáhnout 1,9 %, v souladu se strukturální korekcí ve výši 0,6 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Při nezměněné politice existuje v období 2020–2021 riziko významného odchýlení od tohoto požadavku. Předpokládá se, že Spojené království v období 2019–2020 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení díky povolené roční odchylce ve výši 0,25 % a v období 2020–2021 pravidlo pro zadlužení. Obecně se Rada domnívá, že Spojené království musí být počínaje obdobím 2019–2020 připraveno pro splnění ustanovení Paktu o stabilitě a růstu přijmout další opatření.

(9)Spojené království je v rámci zemí skupiny G7 dlouhodobě ekonomikou s nejnižšími kapitálovými investicemi, měřeno jako podíl na HDP. Investice se prudce snížily také v období krize a oživení soukromých investic po krizi stagnuje. Míra investic Spojeného království do výzkumu a vývoje činila v minulém desetiletí přibližně 1,7 % HDP, což je pod průměrem EU. Investice do výzkumu a vývoje jsou soustředěny do omezeného počtu společností a regionů. Tyto rozsáhlé nedostatky ve fyzickém a lidském kapitálu jsou jednou z hlavních příčin relativně nízké a stagnující produktivity práce ve Spojeném království.

(10)Ve Spojeném království přetrvává nedostatečná nabídka bydlení. Pokrizové oživení v bytové výstavbě ztratilo dynamiku. Začínají se projevovat omezení kapacit, přičemž bytová výstavba zůstává pod úrovní, která je potřebná k uspokojení odhadované poptávky. Ceny nemovitostí a výše nájmů zůstávají vysoké, zejména v oblastech s vysokou poptávkou po bydlení, a trh vykazuje známky nadhodnocení. Výrazně méně mladých dospělých bydlí nyní ve vlastní nemovitosti. Vláda provádí řadu opatření s cílem nabídku bydlení podpořit. Rozloha a poloha dostupné půdy pro novou bytovou výstavbu však zůstává omezena přísnou regulací trhu s pozemky, zejména v okolí velkých měst.

(11)Jsou potřebné významné investice do modernizace a rozšíření sítě infrastruktury, přičemž je třeba snížit projektové náklady a emise skleníkových plynů. Silniční, železniční a letecké sítě jsou vystaveny rostoucím tlakům na kapacitu. Spojené království musí vytvořit rozsáhlé nové kapacity pro výrobu a dodávky energie, které jsou šetrnější k životnímu prostředí. Rozvoj infrastruktury ve Spojeném království byl dosud spojen s vysokými náklady a probíhal pomalu. Po desetiletích nedodatečných veřejných investic se vláda začíná nedostatky v infrastruktuře zabývat, avšak bude obtížné zajistit prostředky z vnějších zdrojů, se kterými vláda ve svých projekcích počítá, nákladově efektivním způsobem.

(12)Nezaměstnanost je nízká, avšak reálné mzdy zůstávají pod nejvyšší předkrizovou úrovní. Vysoký podíl zaměstnanců s nízkou kvalifikací má omezené vyhlídky kariérního postupu, což má negativní dopad na produktivitu a přispívá k vysoké míře chudoby zaměstnaných osob. Existuje prostor pro zlepšení efektivity systému vzdělávání a odborné přípravy v oblasti základních a technických dovedností. Vláda provádí reformy odborné přípravy ve školách a na pracovištích, avšak celkový počet registrací do nového duálního systému je mnohem nižší, než se očekávalo.

(13)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve své zprávě o Spojeném království pro rok 2019. Posoudila také konvergenční program na období 2018–2019, národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny. To zohledňuje potřebu posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program na období 2018–2019, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Spojenému království v letech 2019 a 2020:

1.Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřesáhla v období 2020–2021 hodnotu 1,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP.

2.V hospodářské politice související s investicemi se zaměřit na výzkum a inovace, bydlení, odbornou přípravu a zvyšování dovedností, udržitelnou dopravu, přechod na nízkouhlíkové hospodářství a transformaci energetiky, a to s přihlédnutím k regionálním rozdílům.

V Bruselu dne