Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Rady o smíšeném učení v zájmu vysoce kvalitního a inkluzivního primárního a sekundárního vzdělávání

[COM(2021) 455 final]

(2022/C 105/19)

Hlavní zpravodajové:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

a

Michael McLOUGHLIN

Žádost o vypracování stanoviska Rada, 30. 8. 2021 Právní základ čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství Přijato na plenárním zasedání 20. 10. 2021 Plenární zasedání č. 654 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 152/0/0

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) je potěšen, že návrh poukazuje na to, že „vzdělávání je základním lidským právem a právem dítěte“. EHSV také vítá skutečnost, že záměrem návrhu je provést evropský pilíř sociálních práv a další významné iniciativy EU ( 1 ) , které se snaží zlepšit spolupráci mezi členskými státy s cílem zavést kvalitní a inkluzivní vzdělávání v rámci ekologické a digitální transformace sociálního a hospodářského života a trhu práce.

1.2 EHSV opětovně vyzývá „Evropskou komisi a členské státy k provádění první zásady evropského pilíře sociálních práv, jejímž cílem je zajistit, aby kvalitní a inkluzivní vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení byly právem pro všechny v Evropě“ ( 2 ) , a k jejímu uplatňování s cílem zlepšit zajišťování digitálních dovedností a kompetencí za podpory rovného přístupu ke smíšenému učení pro všechny a udržitelného veřejného financování dohodnutého se sociálními partnery a občanskou společností.

1.3 EHSV odkazuje na své stanovisko ( 3 ) , ve kterém uvádí, že „při provádění akčního plánu digitálního vzdělávání 2021–27 je nutné zajistit účinný sociální dialog, konzultace se zainteresovanými subjekty a dodržování a vymáhání pracovních práv. Zároveň je zapotřebí pracovníky informovat, konzultovat a zapojit do rozvoje digitálních a podnikatelských dovedností, a to zejména v rámci odborného vzdělávání a přípravy, vzdělávání dospělých a odborné přípravy zaměstnanců, a omezit tak nedostatek dovedností, s nímž se podniky potýkají.“

1.4 EHSV naléhavě vyzývá členské státy, aby navázaly na zkušenosti získané ze vzdělávání během krize COVID-19 a aby zajistily, že bude smíšené učení pečlivě navrženo a uplatňováno ve vyvážených učebních plánech za podpory vhodných pedagogických nástrojů s cílem zajistit, aby bylo všem dětem poskytováno vhodné a inovativní prostředí a nástroje pro učení. Je třeba, aby členské státy zajistily zavedení smíšeného učení s cílem podpořit kvalitu a inkluzi ve vzdělávání, zejména v případě dětí v tísni. Ačkoli se koncepce smíšeného učení začíná prosazovat a získává větší pozornost, stále vyžaduje další výzkum a prostudování, zejména z hlediska znevýhodnění v oblasti vzdělávání, stejně jako v případě základních škol a prvních let středních škol.

1.5 EHSV konstatuje, že za účelem zajištění větší samostatnosti studentů během procesu učení je důležité, aby bylo smíšené učení k dispozici všem studentům, nejen studentům žijícím ve venkovských oblastech, kde neexistuje přístup ke škole, nebo v terciárním vzdělávání, kde je po studentech vyžadováno nezávislé učení.

1.6 EHSV konstatuje, že v případě mimoškolního učení založeného na projektech je třeba zajistit zdraví a bezpečnost studentů, zejména studentů zapojených do odborného vzdělávání a přípravy. Dlouhodobé distanční vzdělávání, které bylo zavedeno během krize COVID-19, má negativní dopad na duševní a fyzickou pohodu studentů a učitelů i na studijní výsledky žáků. EHSV vítá důraz, který je v návrhu kladen na to, že kvalifikovaní odborníci v oblasti duševního zdraví musí poskytovat účinnou podporu pohody studentů a učitelů.

1.7 EHSV vyzývá členské státy, aby zajistily, že bude smíšené učení zahrnuto do jejich strategií pro vzdělávání na základě účinného dialogu s příslušnými sociálními partnery a zúčastněnými stranami v oblasti vzdělávání, a to způsobem, který pozitivně přispěje ke kvalitnímu a inkluzivnímu učení studentů, zajistí přístup k dobrému výukovému a studijnímu prostředí a k nezbytným nástrojům a podpoře pro učitele a nenechá studenty bez podpory.

1.8 EHSV dále vyzývá členské státy, aby zajistily, že smíšené učení nepoškodí sociální hodnotu vzdělávání ani význam prezenční výuky ve vzdělávacích programech. Zkušenost s nouzovou on-line výukou a učením během pandemie COVID-19 ukázala nenahraditelnou hodnotu prezenční výuky a průběžné interakce a zpětné vazby mezi učiteli a studenty za účelem zajištění kvalitního a inkluzivního vzdělávání. Vztahy mezi studenty a učiteli jsou hlavním faktorem motivace a učení studentů, který by smíšené učení nemělo oslabit.

1.9 EHSV požaduje, aby členské státy zajistily, že tvorba individualizovaných učebních plánů zohlední požadavky studentů týkající se podpůrných technologií. Kromě toho EHSV zdůrazňuje, že to vyžaduje, aby učitelům poskytovali dostatečnou pomoc podpůrní zaměstnanci, kteří budou s těmito technologiemi obeznámeni a budou je umět účinně využívat s cílem uspokojit potřeby studentů se zdravotním postižením.

1.10 EHSV poukazuje na ústřední úlohu učitelů ve smíšeném učení. Výměny zaměstnanců, projekty spolupráce a individualizovaná výuka jsou možné, pokud je za tím účelem učitelům vyhrazena dostatečná pracovní doba a pokud je podporuje vedení školy. Je velmi důležité podporovat komunitu pro smíšené učení s cílem prosazovat hodnotu technologií v oblasti výuky a odborné přípravy.

1.11 Kromě toho EHSV poukazuje na to, že v zájmu zajištění inkluzivního a kvalitního vzdělávání by smíšené učení mělo přispívat k provádění „závěrů Rady o evropských učitelích a školitelích pro budoucnost“. V této souvislosti EHSV vyzývá členské státy, aby účinně podporovaly učitele při jejich přípravě na poskytování podpory studentům ohledně kvalitního smíšeného učení tím, že zlepší a zmodernizují počáteční a další profesní rozvoj a uzpůsobí ho potřebám učitelů a studentů.

1.12 EHSV vítá navrhovaná opatření na podporu gramotnosti učitelů v oblasti IT, jako jsou kurzy, programy a nástroje pro prohlubování digitálních dovedností učitelů a vytváření a šíření internetových i školních pedagogických modulů a zdrojů. Kromě toho by měl návrh podpořit právo učitelů na aktualizovaný a přístupný další profesní rozvoj. To je třeba uznat v sociálním dialogu a kolektivním vyjednávání na vnitrostátní, regionální a místní úrovni se smysluplným zapojením sociálních partnerů v oblasti vzdělávání.

1.13 EHSV zdůrazňuje, že hromadné otevřené on-line kurzy (MOOC) nejsou nutně interaktivní ani založené na správné pedagogice. Žádá proto Komisi, aby poskytla rozmanitější podporu pro odbornou přípravu učitelů, školitelů, vedoucích pracovníků škol a školitelů učitelů v oblasti smíšeného učení na platformě School Education Gateway, která by vedla k získání certifikace. Technické zdroje a materiály vypracované za podpory Komise, které mají být využity v rámci smíšeného učení, musí být spolehlivé, snadno použitelné a musí být přeloženy do všech úředních jazyků EU a jednomyslně schváleny všemi subjekty podílejícími se na procesu učení. EHSV doporučuje vyzvat projekty European Teacher Academy rovněž k tomu, aby vypracovaly společné akreditované vzdělávací programy pro učitele zaměřené na zlepšení pedagogiky v oblasti smíšeného učení. V souvislosti se smíšeným učením je třeba prozkoumat úlohu mikrocertifikátů.

1.14 EHSV vítá skutečnost, že návrh klade důraz na pohodu a atraktivitu učitelského povolání, a navrhuje, aby členské státy zaměstnaly více učitelů s cílem podpořit pohodu pedagogického sboru. EHSV konstatuje, že velký nedostatek učitelů a neatraktivní pracovní podmínky a mzdy ( 4 ) mají škodlivý dopad na kvalitu učení. To může vytvořit překážku pro rozvoj vysoce kvalitních a inkluzivních systémů smíšeného učení.

1.15 EHSV poukazuje na to, že kombinace prezenční a distanční výuky vyžaduje, aby byli učitelé kreativní a inovativní ( 5 ) a měli dobré pedagogické schopnosti. Je nezbytné navrhnout smíšené učení tak, aby respektovalo pracovní vytížení, pracovní dobu a důstojné pracovní podmínky učitelů a aby jim zajistilo podpůrné pracovní prostředí.

1.16 EHSV doporučuje, aby bylo zajištěno demokratické vedení škol, v jehož rámci mohou studenti a učitelé skutečně nezávisle řídit svůj vlastní proces učení a výuky. EHSV znovu poukazuje na to, že je důležité zajistit a posílit demokratické řízení systémů vzdělávání a odborné přípravy, jehož součástí by měly být smysluplné konzultace s organizovanou občanskou společností ( 6 )

1.17 EHSV konstatuje, že je třeba uznat smíšené učení mimo formální vzdělávací prostředí, např. informální a neformální učení, pomocí účinného provedení doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení. Informální a neformální učení hraje skutečně důležitou roli v podpoře rozvoje základních mezilidských, komunikačních a kognitivních dovedností, např. kreativity, aktivního občanství a dovedností pro pracovní život. Účast na procesech uznávání musí být přístupná všem a musí být podpořena udržitelnými veřejnými investicemi.

1.18 EHSV poukazuje na to, že dobře vytvořené smíšené učení musí být podporováno udržitelnými veřejnými investicemi, jež budou poskytnuty jako součást evropského semestru a s pomocí dalších finančních prostředků EU, jako je Nástroj pro oživení a odolnost, Erasmus+ a ESF+. Podpora přístupu ke kvalitním on-line učebním programům je nezbytná pro všechny účastníky vzdělávání. Je zapotřebí více investic, zejména s cílem zajistit vysoce kvalitní distanční vzdělávání pro studenty zapojené do odborného vzdělávání a přípravy a umožnit jejich přístup k nástrojům a simulátorům, které jim pomohou s nezávislým praktickým učením v bezpečném prostředí, a dále zajistit místní střediska pro celoživotní učení ( 7 ) a knihovny.

1.19 EHSV konstatuje, že rostoucí využívání digitálních nástrojů v rámci smíšeného učení stále více ohrožuje bezpečnost údajů studentů a učitelů a práva duševního vlastnictví učitelů. Komise a členské státy by tedy měly poskytovat udržitelné veřejné financování a po konzultaci se sociálními partnery a zúčastněnými stranami v oblasti vzdělávání zavést vhodný právní rámec, který zajistí ochranu údajů a práv duševního vlastnictví v této oblasti. EHSV je znepokojen tím, že se v doporučení uvádí, že k provedení plánů stanovených v návrhu nejsou zapotřebí žádné další zdroje. Financování může být způsobem, jak stimulovat spolupráci v oblastech, kde neexistuje silná pravomoc EU. Náklady by mohly zahrnovat hosting, údržbu a vybavení pro začlenění do platformy, hosting zdrojů pro výuku, zabezpečení údajů, vybavení učitelů a žáků atd. Pokud nebudou k dispozici vlastní zdroje, budou nejvíce postiženi znevýhodnění studenti.

1.20 EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby se zabývaly nárůstem počtu poskytovatelů vzdělávání a rozmachem odvětví vzdělávacích technologií, které bude stále více upřednostňováno, jelikož do vzdělávacích programů bude zařazováno smíšené učení. EHSV vyzývá členské státy, aby vytvořily vnitrostátní právní předpisy, včetně možnosti zřídit veřejnou platformu pro on-line výuku a učení s cílem chránit veřejnou hodnotu vzdělávání. Kromě toho by veřejné platformy měly být zřizovány po smysluplné konzultaci se sociálními partnery a zúčastněnými stranami v oblasti vzdělávání, přičemž by měla být plně respektována profesní autonomie učitelů a pedagogických pracovníků a akademická svoboda a nezávislost vzdělávacích institucí a na učitele nebo pedagogické pracovníky by neměl být vyvíjen tlak, pokud jde o výukové materiály a pedagogické metody, které používají.

1.21 Vzhledem k významu přisuzovanému celé oblasti smíšeného učení EHSV navrhuje, aby bylo pro toto doporučení vytvořeno individuální hodnocení a diferencované shromažďování údajů podle věku, v jehož rámci by se uznávaly odlišné vývojové potřeby dětí a mladých lidí. To by rovněž mělo umožnit shromažďování informací o souvisejících parametrech týkajících se znevýhodnění, jako je šikana a předčasný odchod ze vzdělávání. Společně s příslušnými partnery mohou být vytvořeny přesné způsoby měření. Z toho rovněž vyplývá, že je nutné jasné podávání zpráv o plnění doporučení a jeho sledování.

2. Obecné připomínky

2.1 Toto stanovisko se zabývá návrhem doporučení Rady o smíšeném učení v zájmu vysoce kvalitního a inkluzivního primárního a sekundárního vzdělávání. Klade se v něm rovněž důraz na počáteční odborné vzdělávání na sekundární úrovni. Navrhované doporučení neobhajuje prosazování nižší přítomnosti pedagogů ani nepodporuje trávení více hodin před obrazovkou. EHSV vítá zapojení mladých lidí, které by mělo být podporováno a mělo by probíhat během celého procesu.

2.2 Podle studie Evropské komise ( 8 ) je smíšené učení chápáno jako hybridní přístup, který kombinuje vzdělávání ve škole s distančním vzděláváním včetně on-line výuky. Smíšené učení je flexibilním modelem, který může napomoci pokroku studijního projektu nebo kurzu, přičemž není nutné, aby byli učitelé a studenti přítomni vždy na stejném fyzickém místě.

2.3 I když vzdělávání ve škole zlepšuje sociální dovednosti, pohodu, pocit sounáležitosti a smysl pro komunitu účastníků vzdělávání a osobní interakci mezi učiteli a studenty a mezi studenty navzájem, dobře uspořádané smíšené učení může účastníkům vzdělávání pomoci dosáhnout nezávislejšího a individualizovaného samostudia ( 9 ) . Může být přínosné zejména pro učení související s uměním a zahrnující videomateriál.

2.4 Zatímco se v návrhu popisuje smíšené učení coby hybridní přístup a zdůrazňuje se v něm jeho flexibilita a potenciál podpořit nezávislé studium, je třeba dále upřesnit úlohu, kterou při provádění smíšeného učení hrají učitelé a školitelé. V tomto ohledu je důležité zajistit, aby bylo smíšené učení v učebních plánech prováděno pomocí celoškolního přístupu, který zohlední potřeby učitelů, studentů a jejich rodin. Je také nezbytné, aby bylo smíšené učení prováděno během doby vyučování a nevedlo k neudržitelné nadměrné zátěži pro učitele nebo k dodatečné zátěži pro rodiny žáků.

3. Konkrétní připomínky

3.1 Krize COVID-19 přiměla žáky a studenty základních a středních škol a odborného vzdělávání a přípravy k tomu, aby byli při studiu nezávislejší. Školy a učitelé byli – většinou bez řádné přípravy – nuceni přizpůsobit se nouzovému on-line a distančnímu vzdělávání, přičemž používali digitální zasílání zpráv, e–maily, on-line video chaty a další prostředky ke komunikaci s dětmi s cílem poskytnout během omezení volného pohybu osob přiměřenou výuku. Představovala také značnou výzvu pro děti se zdravotním postižením, které jsou při komunikaci prostřednictvím digitálních médií více znevýhodněny. Vlády, televizní vysílání, sociální partneři, poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy, nevládní organizace a jednotlivci začali neuvěřitelně rychle jednat, aby podpořili učitele při zřizování virtuálních tříd a platforem spolupráce, je však stále třeba učinit mnohem více.

3.2 Vzhledem k obrovskému dopadu krize COVID-19 na mladé lidi a vzdělávací systémy musíme být také opatrní ohledně načasování změny. Návrat k prezenční výuce potřebuje určitý čas a mnoho mladých lidí si musí zvyknout na návrat do normální situace. Příliš mnoho změn v příliš krátkém čase totiž může být destabilizující. Tlak krize COVID-19 dopadá na děti a mladé lidi. Během pandemie obzvláště utrpělo jejich vzdělávání, socializace, ekonomické vyhlídky a duševní zdraví. Prioritou by měl být v nadcházejícím období návrat do normálního stavu a zvláštní zaměření na pohodu, duševní zdraví a formální učení.

3.3 EHSV vyjadřuje své obavy ohledně toho, jak se mohou se smíšeným učením vypořádat základní školy nebo i první ročníky středních škol, protože jde o věkové skupiny, které často postrádají schopnosti nezbytné pro aktivní účastníky vzdělávání v prostředí smíšeného učení. Obvykle jim chybí samostatnost, dovednosti v oblasti spolupráce a v oblasti IKT, utváření znalostí, schopnost sebehodnocení a různé další tzv. dovednosti pro 21. století. Tyto dovednosti jsou nezbytné pro úspěšné učení ve smíšeném prostředí a jejich absence u účastníků vzdělávání skutečně ohrožuje zajišťování kvalitního smíšeného učení. Je třeba ustavit zásadu, že pokusné přechody na smíšené učení ve vzdělávání začínají u starších studentů, nikoli u mladších.

3.4 EHSV zdůrazňuje, že studenti zapojení do odborného vzdělávání a přípravy přišli během učňovské přípravy v období pandemie COVID-19 o většinu zkušeností založených na praxi. Chybějící přístup k širokopásmovému připojení a k nástrojům v oblasti IT, nedostatečná interakce mezi učiteli a studenty a chybějící vhodné studijní prostředí způsobily, že vzrostl počet osob předčasně ukončujících studium, zejména mezi dívkami a sociálně znevýhodněnými dětmi. Smíšené učení tedy musí být pečlivě navrženo a zavedeno tak, aby se zajistilo, že bude všem dětem poskytováno inkluzivní prostředí a nástroje pro učení. Zatímco doporučení se zaměřuje převážně na primární a sekundární vzdělávání a také na počáteční odborné vzdělávání na sekundární úrovni, bylo by užitečné prozkoumat potenciál smíšeného učení v oblasti učňovské přípravy.

3.5 Mezi opatření uvedená v návrhu patří i přímá reakce na krizi spočívající v „upřednostnění fyzické a duševní pohody účastníků vzdělávání a jejich rodin“ a „posílení rozvoje digitálních kompetencí účastníků vzdělávání a jejich rodin“. V tomto ohledu EHSV zdůrazňuje, jak je důležité rozšířit zajištění pohody a zlepšení digitálních kompetencí za účelem pokrytí celého systému vzdělávání, včetně zejména učitelů, školitelů a vedoucích pracovníků škol.

3.6 EHSV vítá skutečnost, že Komise navrhuje vytvořit ve spolupráci se členskými státy specifické návody, příručky a další konkrétní výstupy založené na faktech, činnostech v oblasti vzájemného učení a osvědčených postupech. To vyrovná nedostatky zjištěné v podpoře rozvoje metody smíšeného učení na úrovni jednotlivých škol a systémů. Do této spolupráce by měli být také zapojeni sociální partneři a další příslušné zúčastněné strany. Každý přechod, změna nebo úprava v rámci vzdělávacích systémů musí být provedeny co nejopatrněji. Musíme si být zcela jisti, že tyto změny nijak nezhorší vzdělávací znevýhodnění a předčasné odchody ze vzdělávání, což jsou zřejmě největší problémy, jimž náš vzdělávací systém čelí.

3.7 EHSV se domnívá, že smíšené učení má potenciál zcela změnit výuku i učení. I když však návrh vyzdvihuje „příležitosti, které smíšené učení vytváří, včetně zlepšení kvality a inkluzivnosti vzdělávání a odborné přípravy, rozvoje širokého spektra kompetencí a duševní pohody všech účastníků vzdělávání“, EHSV poukazuje na to, že při provádění smíšeného učení je třeba pečlivě zvážit veškerá omezení. To platí zejména ve venkovských a v chudých oblastech, ve kterých chybí infrastruktura (absence přístupu k širokopásmovému připojení a k nástrojům IT) a podpůrné prostředí (domácí prostředí, finanční situace atd.) pro kvalitní smíšené učení, které by bylo pro studenty přínosné. Zásadní význam má připojení k výkonným a spolehlivým sítím, zejména když se celá rodina potřebuje připojit v rámci svých aktivit. Kromě toho ne všichni studenti mají dostatečnou úroveň digitálních dovedností, sebekázeň nebo samostatnost, jež jsou nezbytné pro nezávislé sledování výuky a vypracovávání úkolů bez osobního kontaktu s učiteli. Úspěšné smíšené učení obecně do velké míry závisí na pomoci rodičů a sledování z jejich strany – zejména u mladších účastníků vzdělávání. To může způsobit nerovnosti ve studijních výsledcích žáků a přispět ke zvýšení míry osob předčasně odcházejících ze vzdělávání, protože ne všichni mají rodiče, kteří budou schopni účinně plnit tuto úlohu nebo budou za tím účelem k dispozici.

3.8 Přestože vzdělávací systémy zažívají v posledních letech rostoucí posun směrem k privatizaci, smíšené učení by mělo být ve vzdělávacích programech prováděno tak, aby chránilo odpovědnost a transparentnost v řízení veřejných systémů vzdělávání před vlivem soukromých a obchodních zájmů a aktérů. Vzdělání nesmí být jako veřejný statek smíšeným učením oslabeno.

3.9 Před epidemií COVID-19 čelili pedagogové problému s rostoucí propastí ve vzdělání mezi žáky kvůli různým socioekonomickým tlakům. K dalším faktorům patří rasismus, segregace a obecný pokles vzestupné sociální mobility a zhoršení celosvětové hospodářské situace. Obecně rovněž došlo například ke zvýšení závislosti na domácích úkolech, což slouží pouze k prohloubení rozdílů v dosažených výsledcích. Izolace stejně jako samoučení má škodlivé psychologické dopady. Pro mnoho studentů, zejména studentů ze socioekonomicky znevýhodněného prostředí, představuje osobní kontakt s učiteli a spolužáky zdroj úlevy a pomáhá snížit jejich propast ve vzdělání. Probíhající pandemie COVID-19 tuto propast ve vzdělání, včetně propasti v digitálních dovednostech, zhoršila, přičemž stále více studentů je ohroženo ztrátou znalostí.

3.10 EHSV upozorňuje na skutečnost, že počáteční vzdělávání a další profesní rozvoj učitelů nejsou dostatečné, aby učitelům zajistily vhodné dovednosti, včetně digitálních dovedností, pedagogických metod nebo výukových materiálů, pro výuku prostřednictvím smíšeného učení. To platí zejména při práci se studenty se speciálními vzdělávacími potřebami, v multikulturním prostředí nebo se znevýhodněnými studenty, která je ještě problematičtější než obvykle, neboť penalizuje přesně ty skupiny účastníků vzdělávání, které v současné situaci potřebují mimořádnou podporu. Evropské fórum zdravotně postižených požaduje rovný přístup ke vzdělávacím službám pro zaměstnance a studenty se zdravotním postižením a poskytování opatření, jako je tlumočení do znakového jazyka, živý přepis a přizpůsobená práce.

3.11 Nástroje pro sebehodnocení uvedené v návrhu, jako je připravovaný nástroj pro učitele SELFIE, mají potenciál podpořit provádění smíšeného učení. EHSV však upozorňuje na riziko, že tyto nástroje mohou vytvořit referenční srovnávání mezi vzdělávacími institucemi s cílem ustavit žebříčky škol, ligy a soutěže. Je důležité, aby se při provádění smíšeného učení respektovaly zvláštní charakteristiky jednotlivých vzdělávacích institucí a priority, pokud jde o používání informačních a komunikačních technologií (IKT), které by měly být předmětem dohody mezi učiteli, školiteli a vedoucími pracovníky škol.

3.12 Práce s dětmi a mladými lidmi by měla být stále více založena na skutečném průběžném zapojení dotčených subjektů v souladu s článkem 12 Úmluvy OSN o právech dítěte. Kromě jedné konzultace doporučení příliš neklade důraz na názory dětí. Tento nedostatek je třeba řešit. Řada členských států vytváří modely osvědčených postupů a EU vypracovává svou vlastní strategii pro práva dítěte. Tento typ změny by se měl nakonec projevit v řízení a hodnocení škol.

V Bruselu dne 20. října 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 625 final, COM(2020) 624 final, Úř. věst. C 66, 26.2.2021 s. 1, Úř. věst. C 221, 10.6.2021, s. 3.

(2) Úř. věst. C 56, 16.2.2021, s. 1.

(3) Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 27.

(4) EK: Teachers in Europe – Careers, Development and Well-being (Učitelé v Evropě – profesní dráha, rozvoj a dobré podmínky), 2021.

(5) EK: Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21 (Smíšené učení ve školním vzdělávání – pokyny pro zahájení školního roku 2021–2022).

(6) Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 27.

(7) Downes, P. (2011). Multi/Interdisciplinary Teams for Early School Leaving Prevention: Developing a European Strategy Informed by International Evidence and Research (Víceoborové/mezioborové týmy pro prevenci předčasného ukončování školní docházky: rozvoj evropské strategie založené na mezinárodních poznatcích a výzkumu). Evropská komise, NESET (Network of Experts on Social Aspects of Education and Training – Síť odborníků pro sociální aspekty vzdělávání a odborné přípravy), Generální ředitelství pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu, Brusel.

(8) EK: Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21 (Smíšené učení ve školním vzdělávání – pokyny pro zahájení školního roku 2021–2022).

(9) Tamtéž.