DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

Odůvodnění a cíle návrhu

Rybolov v Severním moři a přilehlých oblastech je vysoce komplexní záležitost. Jsou do něj zapojena plavidla nejméně sedmi pobřežních členských států a Norska a používá se při něm široké spektrum rozmanitých lovných zařízení pokrývající celou škálu rozmanitých druhů ryb a měkkýšů. Hlavním problém spočívá v tom, že mnohé z nejdůležitějších populací žijících při dně (tj. populací, které žijí na dně a při dně moře) se loví při smíšeném rybolovu. V praxi to znamená, že po vytažení lovného zařízení se úlovek pokaždé skládá ze směsi různých druhů. Její složení se mění v závislosti na typu použitého lovného zařízení a místě a době jeho použití.

V případě plavidel lovících rybí populace, na něž se vztahují celkové přípustné odlovy (TAC), to znamená, že po vyčerpání své kvóty pro danou populaci by plavidlo mělo s rybolovem přestat. Před přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice (dále jen „základní nařízení“) plavidla po vyčerpání své kvóty pro jeden z těchto druhů s rybolovem přestat nemusela – mohla pokračovat v rybolovu jiných cílových druhů, a tudíž dále lovila i druhy, pro které již byly kvóty vyčerpány, nicméně tyto úlovky nemohla legálně vyložit. Úlovky přesahující příslušnou kvótu byly předmětem výmětu.

Poté, co povinnost vykládky zavedená základním nařízením začne být uplatňována v plném rozsahu, se veškeré výměty úlovků přesahujících příslušnou kvótu stanou protizákonnými. To znamená, že plavidla, která vyčerpají svoji kvótu pro nejvíce omezenou populaci již počátkem roku, budou muset zároveň ukončit svou rybolovnou činnost. V takovém případě by se nejvíce omezená populace stala tzv. „blokačním druhem“, neboť po vyčerpání kvóty pro tuto populaci by nebylo možné pokračovat v rybolovu jiných populací. Proto je při stanovování celkových přípustných odlovů těchto populací vhodné zohlednit skutečnost, že některé populace se při smíšeném rybolovu loví společně. Uvedený přístup by měl být prospěšný jak z hlediska zachování populací, tak jejich využívání. Z tohoto přístupu vychází také tento návrh.

Základní nařízení se snaží řešit problém nadměrného rybolovu a výmětů ryb účinněji než předchozí právní předpisy. Bez dalších právních předpisů by však základní nařízení mohlo vést k nedostatečnému využití kvóty ve smíšeném rybolovu v Severním moři a neumožňovalo by přijmout výjimky z povinnosti vykládky po skončení platnosti tříletých plánů výmětů. Základní nařízení by proto mohlo mít, pokud by nebyla přijata žádná opatření, nepříznivé hospodářské a sociální dopady na odvětví rybolovu v dalších letech.

S ohledem na interakce mezi druhy žijícími při dně při smíšeném rybolovu v Severním moři je žádoucí stanovit rybolovná práva na základě modelování smíšeného rybolovu, které je díky nejnovějšímu vědeckému pokroku v současnosti k dispozici. Takovýto přístup by byl rovněž v souladu s ekosystémovým přístupem k řízení rybolovu. Prvním krokem k tomuto přizpůsobivému řízení by bylo zahrnutí všech příslušných populací do jediného plánu řízení. Ten by obsahoval cílové míry úmrtnosti způsobené rybolovem, popřípadě vyjádřené v rozmezích pro každou populaci, které by se staly základem pro stanovení celkových přípustných odlovů pro dané populace. To by umožnilo pružné určování celkového přípustného odlovu, což by pomohlo překonat problémy objevující se v souvislosti se smíšeným rybolovem. Do plánu by dále byla zapracována ochranná opatření poskytující rámec pro obnovu populací v případě, že jejich stav klesne pod bezpečné biologické limity.

Cílem návrhu je vytvořit plán řízení pro populace žijící při dně a jejich rybolov v Severním moři. Plán zajistí udržitelné využívání těchto populací, neboť zaručí, že budou využívány v souladu se zásadami maximálního udržitelného výnosu a ekosystémového přístupu k řízení rybolovu. Přinese stabilitu rybolovných práv a současně zajistí, aby se řízení opíralo o nejaktuálnější odborné znalosti o populacích, smíšeném rybolovu a dalších aspektech ekosystému a životního prostředí. Usnadní také zavádění povinnosti vykládky.

Tento návrh nepředstavuje iniciativu v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), přispěje nicméně ke zjednodušení platných právních předpisů Unie. Je navržen tak, aby nahradil dva stávající víceleté plány pro jednotlivé druhy přijaté prostřednictvím samostatných nařízení,, neboť sloučí všechny víceleté plány pro různé populace žijící při dně do jednoho nařízení. Zavedení tohoto nového přístupu by umožnilo dosáhnout cílů pro zachování zdrojů a současně odstranit omezení intenzity rybolovu, díky čemuž by se mnohé povinnosti týkající se podávání zpráv a kontroly staly nadbytečnými. Tím se sníží administrativní zátěž.

Plán se vztahuje na všechna rybářská plavidla Unie lovící v Severním moři bez ohledu na jejich celkovou délku, neboť je to v souladu s pravidly společné rybářské politiky (SRP) a odpovídá to vlivu plavidel na dotčené rybí populace.

Základní nařízení stanoví od 1. ledna 2014 pravidla společné rybářské politiky, včetně ustanovení o víceletých plánech, a zavádí povinnost vykládky pro populace, na něž se vztahuje celkový přípustný odlov, a tzv. regionalizaci. V plánu se jedná o tato ustanovení:

V souladu se zásadami a cíli víceletých plánů stanovenými v článku 9 základního nařízení se jedná o plán smíšeného rybolovu založený především na cíli maximálního udržitelného výnosu.

Obsah víceletých plánů uvádí článek 10 základního nařízení. Případné vyčíslitelné cíle odpovídající maximálnímu udržitelnému výnosu jsou proto vyjádřeny jako hodnoty v rozmezí doporučovaném Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES). Tato rozmezí umožňují u příslušných populací řízení na základě maximálního udržitelného výnosu, v případě změn v odborném poradenství by měla umožňovat přizpůsobení a zároveň zachovávají vysokou míru předvídatelnosti. Tyto cíle jsou doplněny o ochranná opatření spojená s aktivací referenčního bodu pro zachování zdrojů. U populací, pro něž jsou tyto referenční body k dispozici, jsou vyjádřeny jako hodnota biomasy reprodukující se populace, kterou poskytne rada ICES, obvykle na základě referenčního srovnávání. V případě některých funkčních jednotek humra severského jsou tyto referenční body případně vyjádřeny jako početní stav. Pokud neexistují doporučení v oblasti biomasy reprodukující se populace nebo početního stavu, měl by být spouštěčem okamžik, kdy vědecká obec konstatuje, že populace je v ohrožení. Je třeba poznamenat, že ačkoli byl tento plán vypracován za účelem zohlednění zvláštních charakteristik populací druhů žijících při dně v Severním moři a jejich rybolovu, v důsledku článku 10 základního nařízení budou struktura a určité prvky budoucích víceletých plánů podobné. Ke stanovení cílů a ochranných opatření obsažených v plánu a k zavedení povinnosti vykládky byl použit stejný přístup jako v nedávno přijatém nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/… ze dne xxx, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace, mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a ruší nařízení Rady (ES) č. 1098/2007.

Podle článku 15 základního nařízení se povinnost vykládky v Severním moři bude týkat určitých forem rybolovu druhů žijících při dně a druhů žijících při dně charakteristických pro daný rybolov od roku 2016 a všech ostatních druhů, na něž se vztahují omezení odlovu, pak od 1. ledna 2019. Podle čl. 16 odst. 7 nařízení (EU) č. 1380/2013 mají členské státy přidělovat celkové přípustné odlovy plavidlům plujícím pod jejich vlajkou s přihlédnutím k pravděpodobnému složení úlovku a k povinné vykládce všech úlovků. Aby toho bylo dosaženo, mohou členské státy přijmout vnitrostátní opatření, například zachování určité rezervy u dostupného celkového vnitrostátního přípustného odlovu nebo výměnu kvót s jinými členskými státy.

V souladu s článkem 18 základního nařízení mohou členské státy s přímým zájmem na řízení předkládat společná doporučení, která se týkají mimo jiné určitých opatření, jež by měla být přijata, přičemž Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty nebo akty v přenesené pravomoci v zájmu dosažení cílů víceletého plánu. Plán za tímto účelem ustavuje regionální spolupráci mezi členskými státy, která se týká přijímání ustanovení ohledně povinnosti vykládky a zvláštních opatření pro zachování zdrojů určitých populací.

V souladu s vědeckým poradenstvím Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR), nejsou součástí tohoto plánu roční limity pro intenzitu rybolovu (počet dní na moři).

Tento plán se nevztahuje na morčáka evropského, populaci vyskytující se v Severním moři, protože tato populace je využívána převážně mimo vody Severního moře. Komise však uznává, že pro morčáka evropského je plán řízení rovněž nezbytný. Musí se vztahovat na rybolov využívající tuto populaci v oblastech ICES IVb a IVc, VIIa a VIId–h a měl by se vztahovat rovněž na rekreační rybolov.

(1)Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky