Sdělení komise - Evropská iniciativa pro transparentnost: Rejstřík zástupců zájmových skupin, rok poté /* KOM/2009/0612 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.10.2009 KOM(2009) 612 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE Evropská iniciativa pro transparentnost: Rejstřík zástupců zájmových skupin, rok poté SDĚLENÍ KOMISE Evropská iniciativa pro transparentnost: Rejstřík zástupců zájmových skupin, rok poté Ve svém sdělení o opatřeních vyvozených ze Zelené knihy „Evropská iniciativa pro transparentnost“[1] Komise uvádí, že Rejstřík zástupců zájmových skupin by měl být otevřen na jaře roku 2008 a přezkum systému by měl být proveden rok poté. Od otevření rejstříku v červnu 2008 měli občané možnost zhodnotit širokou škálu zájmů zastoupených na evropské úrovni. Přesvědčili se, že tvůrci evropských politik nejednají izolovaně od zájmů a problémů občanské společnosti, ale otevřeně a za účasti zúčastněných stran umožňují vytvořit rovné podmínky pro všechny druhy zájmů. Díky tomu je dnes Evropská komise jedním z mála veřejnoprávních orgánů na světě, které v této oblasti zavedly praktické rámce pro transparentnost[2]. Komise se domnívá, že doposud dosažené výsledky, pozorovaný současný celkový trend a hlavní připomínky formulované v tomto sdělení podporují základní rozhodnutí, která byla učiněna ohledně systému. Konkrétně se jedná o: dobrovolný přístup, rozumná úroveň poskytování finančních informací a prohlášení vydávaná spíše organizacemi než jednotlivci. Počet přijatých registrací ukazuje, že rejstřík poskytuje spolehlivý základ, na němž je možné dále stavět, a že další zlepšení jej mohou ještě posílit. 1. zlepšování průhlednosti: pravidelné registrace 1.1. Registrace: rejstřík je úspěšný, přestože právnické firmy a expertní skupiny typu „think tank“ stále zaostávají V této fázi procesu finalizace textu překročil celkový počet registrací hranici 2000. Během posledních šestnácti měsíců Komise zaznamenala pravidelný příliv registrací, jejichž počet stále roste[3]. Přestože v této fázi[4] je pokrytí rejstříku již značné, ještě nedosáhlo svého plného potenciálu. Registrace přišly od mnoha profesních zainteresovaných stran lobujících v Bruselu ve jménu svých klientů. Aby byl proces registrace důvěryhodný, Komise klade důraz na to, že všichni klienti musí být nahlášeni, a v několika případech pozastavila registrace subjektů, které tento požadavek nesplňovaly. Postupně bylo v této otázce dosaženo shody. Zaregistrovalo se velké množství obchodních sdružení zabývajících se lobbováním, jakož i „in-house“ podnikoví lobbisté. Množství registrací stabilně roste a tento trend prozatím nenaznačuje, že by docházelo k nasycení. Přestože by některé nevládní organizace daly přednost povinnému zápisu do rejstříku, podobný trend lze pozorovat i u těchto organizací, zejména u těch, které příslušejí k evropské síti, jakož i u velkého počtu organizací, které pravidelně jednají s útvary Komise. Navzdory těmto všeobecně příznivým trendům je nutné poznamenat, že bohužel dvě podkategorie subjektů jsou ve většině případů i nadále mimo rejstřík: - Právnické firmy působící v oblasti zastupování zájmových skupin podle definice Komise[5] jsou i nadále většinou nezaregistrované. Právníci a právnické firmy zcela oprávněně tvrdí, že pravidla o důvěrnosti, která se na ně konkrétně vztahují, zakazují zveřejnit, koho zastupují v případech, kdy jednají jako advokáti, t.j. zastupují své klienty a radí jim při soudních řízeních a sporech. Většina právnických firem působících v Bruselu, ne-li všechny, se však rovněž zabývají lobbováním ve jménu svých klientů podobným způsobem, jako jiné zájmové skupiny, na něž se vztahuje tato iniciativa. Komise je i nadále přesvědčena, že pro rejstřík je nutné vytvořit rovné podmínky a se všemi subjekty působícími v podobné oblasti by se mělo být zacházet stejně. Komise poskytla podrobné informace ohledně definice činností spadajících do působnosti rejstříku a mimo ni v případě právníků a právnických firem (viz. 2.1.2.). Tento přístup situaci upřesnil a měl by nyní i usnadnit registraci subjektů této kategorie. - Většina expertních skupin typu „think tank“ významně přispívá evropským orgánům poskytováním údajů vysoké kvality založeným na vědeckém a univerzitním výzkumu, a proto si nepřejí být spojovány s konkrétními zájmy nebo zájmy orientovanými na zisk. Jejich příspěvky však mohou mít za cíl ovlivňovat rozhodování a zaměření činností evropských orgánů. Mnohé expertní skupiny typu „think tank“ podporují členství tím, že potenciálním členům nabídnou „jedinečné příležitosti k navazování kontaktů“ a „možnost přímo jednat s vysoce postavenými osobnostmi“. Rovněž nabízejí „záruku účasti na široké škále událostí nejvyššího významu“ a na diskusích, které mají členům umožnit „vyslovit svůj názor ohledně řady aktuálních otázek“. Komise připomíná, že rejstřík pokrývá všechny zastoupené oblasti zájmů, ať už jsou zvláštní nebo obecné, a proto od expertních skupin typu „think tank“ očekává, že se zaregistrují (viz 2.2.). Celkově se Komise domnívá, že během prvního pilotního roku rejstříku bylo dosaženo značného pokroku, a to jak z hlediska kvantitativního, tak kvalitativního. Systém je stále ve fázi rozšiřování, není proto možné učinit konečné závěry pouze na základě kvantitativních údajů. Oblast zastupování zájmových skupin je svou podstatou nestálá a neomezená. Dobrovolný přístup z celkového pohledu funguje, a měl by proto být zachován. 1.2. Tento vývoj odráží skutečnost, že registrace se stává běžným postupem pro stále více organizací Pravidelný nárůst registrací potvrzuje, že stále více organizací vnímá registraci jako běžný krok pro subjekty, které mají v úmyslu jednat s evropskými orgány plně v souladu se zásadami řádné správy věcí veřejných a transparentnosti. Diskuse se nyní posunuly od otázky „Proč potřebujeme registrační systém?“ k otázce „Jak je možné registrační systém zlepšit?“. Významným prvkem je skutečnost, že registrované subjekty, které se dobrovolně zavázaly k udržování transparentních vztahů s evropskými orgány, nyní dodržují společný etický kodex zavedený Komisí nebo jiné kodexy s podobnou náplní. Vzájemné působení mezi zájmovými skupinami, osobami zastávajícími veřejnou funkci a úředníky (kteří jsou sami vázáni přísnými pravidly a etickými kodexy) se tak dostávají do silnějších etických souvislostí. Mnoho organizací se rozhoduje jít ještě dále tím, že se zavazují k respektování profesních pravidel nad rámec stanovený společným kodexem[6] nebo tím, že podávají o sobě více informací, než je požadováno. Tyto skutečnosti vysílají pozitivní signál ohledně etických trendů v evropských veřejných záležitostech. Na základě Evropské iniciativy pro transparentnost vyvolala otázka regulace zastupování zájmových skupin různé diskuse a práce v mnoha organizacích[7] a zemích EU. Iniciativa Komise rovněž přitáhla zájem akademických kruhů. 1.3. Rejstřík se postupně stává referenčním bodem pro útvary Komise Zaměstnancům Komise byly o rejstříku poskytnuty informace a byla o něm zorganizována školení. Interní pokyny vyzývají všechny zaměstnance, aby rejstřík používali a podporovali ho při kontaktech se zástupci zájmových skupin. Tyto snahy o zvyšování povědomí a informační činnosti budou pokračovat i nadále. Útvary Komise používají rejstřík jako referenční bod při svých kontaktech se zástupci zájmových skupin. „Registrace v rejstříku je dobrovolná. Nicméně generální ředitelství Komise mají při rozhodování o konzultaci v souvislosti s poradními skupinami nebo výbory možnost zavést kritéria zahrnující minimální úroveň transparentnosti vůči veřejnosti“[8], jako je například zápis v rejstříku. Komise se domnívá, že rozšíření registrace na většinu účastníků přirozeně vyplyne z praktického používání rejstříku útvary Komise. Registrace v rejstříku bude bodem navíc pro kohokoli, kdo se bude chtít účastnit jakéhokoli dialogu nebo participačního procesu, který překračuje základní veřejné konzultace. 1.4. Princip samoregulace posílený pokyny vydanými některými organizacemi je i nadále klíčovým prvkem systému Samoregulace by měla i nadále být klíčovou složkou sytému. Komise v tomto ohledu zaznamenává, že několik hlavních horizontálních sítí doporučilo svým členům, aby se zaregistrovali. Komise tento přístup podporuje. Mnohé ze sítí poskytly svým členům přímé pokyny ohledně toho, jak registraci provést. Komise byla upozorněna na zvláštní úsilí, které se v této souvislosti vyvíjí, a to včetně úsilí, které ve prospěch profesionálů vynakládá sdružení EPACA (European Public Affairs Consultancies Association) a spolek SEAP (Society of European Affairs Professionals), jakož i skupina EU Civil Society Contact Group ve spolupráci se sdružením AlterEU (Alliance for lobbying transparency and ethics regulation in the EU). Tyto aktivity jdou od pouhých vysvětlujících dokumentů po podrobnější pokyny týkající se položek, které musí být obsaženy v poskytnutých finančních informacích, a způsobu, jakým musí být požadované informace předloženy. Komise podporuje všechny sítě, aby následovaly tyto osvědčené postupy, které postupně povedou k jednotnému zavedení systému. Komise očekává od tvůrců pokynů, že jejich texty zveřejní, tak aby se proces uskutečňoval plně transparentním způsobem. Dodané pokyny v některých případech[9] doporučují jako součást aktivní kampaně za podporu rozšíření požadavku zařazení takových informací do rejstříku, aby se úkoly plnily nad rámec pouhého podávání minima požadovaných informací. Podle názoru Komise je takový přístup nedílnou součástí dobrovolné a samoregulační dimenze systému. Prázdná políčka v registračních formulářích nechávají prostor a flexibilitu komukoli, kdo chce doplnit další informace. 2. Zlepšení Komise od spuštění rejstříku v červnu 2008 jasně vyjádřila, že je otevřena konstruktivním kritikám. Všechny takové kritiky byly zveřejněny na internetových stránkách rejstříku. Technické komentáře, které nesouvisí se základními zásadami (jako uživatelská vstřícnost prostředí internetových stránek, prezentace informací, dostupnost formulářů ve formátu PDF pro interní procesy, atd.), jsou součástí pokračujícího zlepšování systému, na kterém Komise pracuje. Některé připomínky podstatnějšího charakteru zdůrazňují možnost zlepšení nebo oprav, které je na systému potřeba učinit na základě získaných zkušeností. Tyto otázky, jakož i hlavní linie kroků učiněných pro zavedení jednotného interinstitucionálního rejstříku, jsou uvedeny níže. Je nutné poznamenat, že úpravy uvedené v tomto sdělení neovlivní soulad rejstříku s pravidly ochrany osobních údajů. 2.1. Poskytování finančních informací: jak jasněji vyjádřit očekávání Komise 2.1.1. Rozsah způsobilých činností Subjekty registrující se do kategorie II[10] stále poukazují na obtíže, s nimiž se setkávají při odhadu v dobré víře „nákladů souvisejících s přímým lobbováním u orgánů EU“[11]. Požadují konkrétnější pokyny ohledně nákladů, které mají být zohledněny v rámci definice „ přímé lobbování“. Současný stav považují za zdroj značné nejistoty a obávají se, že by jejich prohlášení mohlo být kdykoli zpochybněno. Obecněji i subjekty registrující se do ostatních kategorií požadují konkrétnější pokyny ohledně činností a nákladů, které mají být zohledněny. Na základě této zkušenosti a na základě pokynů vypracovaných některými sdruženími je nutné zpřesnit současné pokyny uvedené v interpretačních dokumentech Komise (jako Často kladené otázky na internetových stránkách) podle následujících linií: - Registrující se subjekty musí zveřejňovat veškeré výdaje související s činnostmi zahájenými s cílem ovlivňovat formulování evropské politiky a rozhodovací procesy, bez ohledu na použitý komunikační kanál nebo nosič údajů (ať už přímý či nepřímý, za použití externího zajištění, sdělovacích prostředků, smluv s profesionálními prostředníky, expertních skupin typu „think tank“, „platforem“, diskusních fór, kampaní, atd.). Společenské akce a konference spadají do působnosti rejstříku, pokud byly pozvánky zaslány zaměstnancům nebo členům evropských orgánů. - V rámci poskytování finančních informací rejstříku musí být nahlášeny činnosti, které se zaměřují na jakékoli evropské orgány a instituce, jejich členy a útvary, jakož i na evropské agentury a jejich zaměstnance. Mezi ně spadají rovněž činnosti zaměřené na stálá zastoupení členských států, včetně předsednictví Rady. Činnosti, jejichž cílem je ovlivnit úřady členských států v hlavních městech nebo jakýchkoli jiných orgánů na nižší než celostátní úrovni, do působnosti rejstříku nespadají. - Nicméně aby bylo možné určit, zda nějaká činnost spadá do působnosti prohlášení, je nutné zodpovědět dvě následující otázky: jaký je účel činnosti a kdo je jejím cílem? Na základě objasnění dříve uvedeného ve sdělení z roku 2008[12], v němž Komise vyloučila z působnosti rejstříku všechny činnosti „vykonávané na přímou žádost Komise“, může být přidána třetí otázka: „Na čí podnět byla činnost zahájena?“ S výhradou objasnění této otázky bude z definice výdajů, které musí subjekty registrujícími se do kategorie II[13] nahlašovat, vypuštěno slovo „přímé“, jelikož je matoucí. Kategorie výjimek stanovené v předchozích sděleních se nemění. 2.1.2. Objasnění rozsahu výjimky týkající se právního poradenství a pomoci Mnoho subjektů v kategorii I[14] požadovalo přesnější definici výjimky, která se vztahuje na některé jejich činnosti. To se týká zejména některých konkrétních činností právníků, které jsou mimo působnost rejstříku. Následující text, který se již objevil ve výměně dopisů se zainteresovaným subjektem, poskytuje nutné objasnění a bude začleněn do vysvětlujících dokumentů (jako například Často kladené otázky): „Do působnosti rejstříku zástupců zájmů (jakýchkoli subjektů) nespadají poradenské činnosti a kontakty se státními orgány, jejichž cílem je osvětlit klientovi právní stav, jeho konkrétní právní situaci, možnosti nebo přijatelnost iniciativy právní nebo správní povahy v rámci platných předpisů, včetně rad poskytnutých klientovi za účelem zorganizování jeho činností v souladu s právními předpisy. Stejně tak se působnost rejstříku nevztahuje na zastupování v rámci smírčího řízení nebo mediace s cílem zamezit tomu, aby byl spor řešen soudními nebo správními orgány. Tento přístup se týká všech oblastí činností Komise a není omezen pouze na některá zvláštní řízení (soutěž)[15]. 2.1.3. Transparentnost a zdvojení údajů Mnoho otázek vyvstalo v souvislosti se zdvojováním údajů, tj. skutečností, že některé náklady jsou nahlášeny vícekrát několika registrujícími subjekty[16]. Je tedy nutné učinit následující změny: Zdvojení údajů již není vyloučeno. Registrující subjekty musí zaručit transparentnost tím, že takovou situaci popíšou ve svém prohlášení za použití textových polí daného prohlášení a dodají konkrétní vysvětlení, jako například: „Náš odhad nákladů zahrnuje smlouvy s lobbistickou firmou X, poplatky za členství v obchodním sdružení Y“ nebo „Podíleli jsme se na činnosti lobbování naší federace Z poskytnutím (zaměstnanců, služeb atd.)“. Tento přístup je zřejmě nejjednodušším a nejlepším způsobem, jak řešit otázku zdvojení údajů. Pokud by cílem rejstříku bylo poskytnout podrobnosti o celkové částce vynaložené na všechny činnosti lobbování vůči evropským orgánům, představovalo by zdvojení údajů problém a mělo by za následek nadhodnocení této částky. Cílem politiky Komise však není získání konsolidované analýzy, ale zajištění transparence na úrovni každého jednotlivého registrujícího subjektu. Zahrnutí stejných nákladů několika subjekty proto neovlivňuje základní účel rejstříku, jímž je poskytování informací o výši prostředků vynaložených jednotlivými subjekty na činnosti lobování. 2.1.4. Poskytování finančních informací: úprava požadavků pro kategorii I Subjekty registrující se do první kategorie jsou vyzvány ke zveřejnění obratu, který vytvářejí při činnostech lobování u evropských orgánů, jakož i kompletního seznamu svých klientů. Pokud se rozhodnou uvést obrat v pásmech, druhé nejvyšší pásmo dostupné v tomto nastavení je „950 000–1 000 000 EUR“ a nejvyšší pásmo je „více než 1 000 000 EUR“. V praxi se od registrujících subjektů s nižším obratem očekává vyšší míra transparentnosti, než od subjektů s vyšším obratem. Aby se zajistily rovné podmínky pro všechny registrující subjekty, měl by být rozšířen počet pásem nad rámec současného stropu 1 000 000 EUR. Registrující subjekty se rovněž vyzývají k uvedení relativní váhy svých klientů v tomto obratu uvedením všech svých klientů v rámci pásem. V současnosti jsou tato pásma vyjádřena v rozsahu buď 50 000 EUR nebo 10% bodů. Tento systém znamená, že s registrujícími subjekty, které zvolí použití procentních pásem, se nezachází rovnocenně. Tento problém zdůrazňují mnozí menší poradci v oblasti veřejných záležitostí a nevládní organizace. Registrující subjekty s velkým obratem a velkým množstvím klientů, kteří zvolí použití procentních pásem, mají fakticky možnost být výrazně méně transparentní, než subjekty s menším obratem a menším počtem klientů. Svým klientům mohou poskytnout větší míru důvěrnosti ohledně rozsahu smluv než menší podniky. Některé subjekty považují tuto situaci za diskriminační, jelikož prakticky všichni klienti větších firem spadají do pásma 0 % – 10 %, zatímco váha klientů menších registrujících subjektů bude častěji rozložena přes více procentních pásem. Pro nápravu této chyby Komise hodlá zrušit možnost uvádění v procentních pásmech a zavést místo něj pásma rozlišená na základě výše přiznaného obratu. Tabulka pásem bude v následující podobě: Výše obratu v EUR | Velikost pásma v EUR | 0 – 500 000 | 50 000 | 500 000 – 1 000 000 | 100 000 | > 1 000 000 | 250 000 | 2.2. Usnadnit registraci expertních skupin typu „think tank“ Registrující subjekty mohou volit mezi čtyřmi kategoriemi[17]. Expertní skupiny typu „think tank“ se registrují do kategorie III („nevládní organizace, expertní skupiny typu „think tank““). V rámci této kategorie je zavedena zvláštní podkategorie pro expertní skupiny typu „think tank“, nemělo by tedy docházet k záměně s nevládními organizacemi. Pro posílení tohoto rozlišení by kategorie „nevládní organizace, expertní skupiny typu „think tank““ měla být rozdělena na dvě a měla by být vytvořena specifická kategorie pro expertní skupiny typu „think tank“. 2.3. Odhad počtu dotčených osob Pozornost zvnějšku stále přitahuje otázka „Kolik osob zastupuje zájmy u orgánů EU?“ Mnoho zainteresovaných stran rovněž tvrdí, že počet osob, které mohou být mobilizovány, je důležitým hlediskem transparentnosti, kterou rejstřík poskytuje. Mnozí ze současných registrujících subjektů dobrovolně poskytli jména jednotlivců, což je již nyní požadováno po lobbistech akreditovaných k přístupu do Evropského parlamentu. Nicméně i nadále bude trvat současné zaměření na organizace, registrující subjekty budou však vyzvány k odhadu počtu spolupracovníků zapojených do zastupování zájmových skupin podle definice v rejstříku. 2.4. Postup monitorování a prosazování rejstříku Během uplynulých měsíců bylo podáno deset stížností, z nichž čtyři byly považovány za dostatečně pádné důvody pro zahájení správního šetření. Ve třech případech nebylo shledáno žádné porušení etického kodexu. Jeden registrující subjekt souhlasil s opravou svého prohlášení po krátkém pozastavení registrace. Jeden registrující subjekt poskytl přesvědčující odůvodnění, které umožnilo, aby Komise uzavřela setření bez dalších kroků. Některé ze zainteresovaných stran požádaly zpřesnění mechanismu, Komise proto hodlá poskytnout podrobnější popis administrativního postupu ve vysvětlivkách. 3. Interinstitucionální spolupráce Evropský parlament a Evropská komise vynakládají úsilí na spolupráci na vytvoření společného rejstříku. V dubnu 2009 se společná pracovní skupina dohodla na první sérii kroků k dosažení tohoto cíle, na sadě pokynů[18] a na revidovaném návrhu etického kodexu. Do otevření tohoto jednoho správního místa oba orgány již zavedly společné internetové stránky[19], které díky přístupu k oběma stávajícím systémům na jedněch internetových stránkách poskytují občanům srozumitelnější pohled na otázku, kdo se snaží ovlivňovat rozhodovací procesy na úrovni EU. Tento návrh sdělení se opírá o poznatky a zkušenosti z prvního roku fungování rejstříku a o informace vložené značným počtem registrujících subjektů a uživatelů. Sdělení bude základem společného přístupu, o němž budou oba orgány v nejbližší budoucnosti diskutovat. PŘÍLOHA 1 Ke dni 10. května 2009 bylo v rejstříků zapsáno 2 014 zástupců zájmových skupin | Odborné poradenské společnosti / právnické firmy zapojené do lobbování u orgánů EU | 112 | právnické firmy | 9 | poradenské firmy v oblasti veřejných záležitostí | 61 | nezávislí poradci v oblasti veřejných záležitostí | 29 | ostatní organizace (s podobným zaměřením) | 13 | „in-house“ lobbisté a obchodní sdružení zabývající se lobbováním | 1 129 | společnosti | 276 | profesní sdružení | 654 | odborové organizace | 56 | ostatní organizace (s podobným zaměřením) | 143 | Nevládní organizace / expertní skupiny typu „think tank“ | 559 | nevládní organizace / sdružení nevládních organizací | 434 | expertní skupiny typu „think tank | 51 | ostatní organizace (s podobným zaměřením) | 74 | ostatní organizace | 214 | vysokoškolské organizace / sdružení vysokoškolských organizací | 45 | představitelé náboženství, církví a náboženských společenství | 8 | sdružení veřejných orgánů | 37 | ostatní organizace (s podobným zaměřením) | 124 | PŘÍLOHA 2 [pic] [1] KOM(2007) 127 v konečném znění. [2] Viz: „Self regulation and regulation of the lobbying profession“ OECD – Duben 2009-07-16: http://www.olis.oecd.org/olis/2009doc.nsf/ENGDATCORPLOOK/NT00002A56/$FILE/JT03263523.PDF [3] Viz graf v příloze 2. [4] Některé organizace s registrací váhají, neboť se obávají případných dopadů, které by registrace mohla mít na přístup vnitrostátních daňových orgánů k těmto organizacím. [5] „…činnosti vykonávané s cílem ovlivnit formulování politiky a rozhodovací procesy evropských orgánů“, KOM(2007) 127 v konečném znění. [6] Seznam profesních kodexů chování, které mají podle registrovaných subjektů srovnatelná pravidla s pravidly kodexu chování Komise: https://webgate.ec.europa.eu/transparency/regrin/infos/codeofconduct.do?locale=cs#cs [7] Francie, Irsko, Itálie, Spojené království, jakož i činnosti v rámci OECD. [8] Dopis místopředsedy Kallase adresovaný dne 7. dubna 2009 Confederation of European Paper Industries (CEPI aisbl). [9] Skupina EU Civil Society Contact Group ve spolupráci se sdružením AlterEU (Alliance for lobbying transparency and ethics regulation in the EU). [10] Podnikoví lobbisté a obchodní sdružení / federace. [11] KOM(2007) 127 v konečném znění. [12] KOM(2008) 323 v konečném znění. [13] V souladu s KOM(2007) 127 v konečném znění, „in-house“ lobbisté a obchodní sdružení zabývající se lobbováním musí předložit „odhad nákladů souvisejících s přímým lobbováním u orgánů EU“. [14] Odborné poradenské společnosti a právnické firmy zapojené do lobbování u orgánů EU. [15] Dopis místopředsedy Kallase ze dne 6. dubna 2009 adresovaný Délégation des Barreaux de France (DBF). [16] Podnik může například zahrnout do svého prohlášení částku účtovanou společností působící v oblasti veřejných záležitostí, které podnik dal instrukce. Společnost musí zveřejnit seznam svých klientů, včetně relativní váhy každého klienta a jeho obratu. Stejná částka tedy bude zveřejněna dvakrát. [17] Tyto kategorie odpovídají subjektům, kteří se mají zaregistrovat. Speciální kategorie je určena subjektům, které nejsou uvedeny v příslušných sděleních, mají však možnost se zaregistrovat, pokud si tak přejí. [18] Odkaz na pokyny: http://ec.europa.eu/commission_barroso/kallas/doc/joint_statement_register.pdf [19] Odkaz na společné internetové stránky: http://europa.eu/lobbyists/interest_representative_registers/index_en.html