Stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního výboru ke sd ělení Komise s názvem: Sledování
úvahového procesu o mobilit ěpacient ůa o vývoji zdravotní pé če v Evropské unii
(COM(2004) 301 final)
(2005/C 120/11)
Postup
Dne 20. dubna 2004 se Komise rozhodla požádat v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evrop-
ského spole čenství Evropský hospodá řský a sociální výbor o stanovisko ke sd ělení Komise k vý še uvedené
věci.
Specializovaná sekce „Zam ěstnanost, sociální v ěci, ob čanství“, pov ěřená p řípravou prací výboru, vyhotovila
stanovisko dne 22. zá ří 2004 (zpravodaj: pan BEDOSSA).
Evropský hospodá řský a sociální výbor p řijal následující stanovisko na 412. plenárním zasedání
27. a 28. října 2004 (na jednání dne 27. října) 170 hlasy pro, 3 hlasy proti a 6 se zdrželo hlasování.
1.Úvod
Na jedné stran ějsou stávající systémy a politiky zdravotnictví
včlenských státech Evropské unie stále více propojeny mezi
sebou a na stran ědruhé odpov ědní činitelé na národní úrovni,
než p řijmou n ějaké rozhodnutí, dostate čněnepřistupují k testo-
vání uplat ňovaných evropských i mimoevropských systém ů,
a pokud ano, bohužel se k tomu nep řiznají.
1.1 D ůvody tohoto vývoje jsou četné a vzájemn ěprovázané.
— Prvním z d ůvodůje stále náro čnějšíočekávání široké ve řej-
nosti v celé Evrop ěi mimo ni.
— Nedávné roz šíření Evropské unie povede nov ěpřistupující
zem ěk tomu, aby svým ob čanům nabízely stále modern ější
systém zdravotnictví.
— Hlavní technologické inovace p řinášejí nové praktiky
a vedení terapií, které umož ňují stále zvy šovat kvalitu
léka řské pé če.
— Nové informa ční technologie, které mají ob čané Evropské
unie k dispozici, jim umož ňují tak řka okamžit ěporovnat
diagnózy a lé čebné postupy aplikované v jednotlivých člen-
ských státech Evropské unie. M ůže to z čestných
a pochopitelných d ůvodůvést k tomu, že budou klást vy šší
nároky na lé čebné prost ředky pro dosažení nejlep ších
možných výsledk ů.
1.2 Nevyhnuteln ěto povede k problém ům ve zdravotní
politice, a ťjiž p ůjde o kvalitu či dostupnost p řeshrani ční
léka řské pé če nebo o nároky na informovanost pacient ů, zdra-
votnického personálu a politických činitel ů.
1.3 V šechny citované skute čnosti jsou podn ětem
k neodkladnému hodnocení státních politik, které by m ělyvšechny tyto požadavky vzít na v ědomí. Jedná se o hodnocení
z pohledu evropských povinností, které postupn ěpřibývají
a evropským ob čanůmp řinášejí nová práva.
1.4 Tato nová situace vná šís v ětlo do debaty mezi dv ěma
proudy názor ů, jedni tvrdí, že nová svoboda povede
k nebezpe čné destabilizaci stávajících zdravotních systém ů,
mají za to, že omezená mobilita pacient ůumož ňuje mít tyto
systémy lépe pod kontrolou, co se tý če náklad ůnebo priorit,
druzí jsou v šak zastánci v ětší mobility pacient ů, umož ňující,
aby se jednotlivé systémy dopl ňovaly a používaly se stejné
ukazatele, vym ěňovaly správné praktiky a rozumn ěji se využí-
valy spole čné zdroje. Nezbytným cílem by bylo z řejměrozvi-
nout druhý postoj a vyvést z n ějvšechny d ůsledky ohledn ě
harmonizace národních systém ů.
2.Kontext
2.1 Ve svém stanovisku z vlastní iniciativy z 16. července
2003 (1), definoval Evropský hospodá řský a sociální výbor
zdraví jako „vy šší statek v na šich spole čnostech. Toto konstato-
vání platí jak pro každého ob čana, tak pro rodinu stejn ějako
na úrovni každého státu…“ a záv ěrem uvádí, „že hodlá ze zdra-
votnictví vytvo řit interven ční oblast s tím, že bude samoz řejmě
respektovat stávající komunitární právní a politický rámec“.
2.2 V celém stanovisku Evropský hospodá řský a sociální
výbor rozvád ěl argumenty a navrhoval pracovní postupy
a rozborové metody, které na šel v obou nedávných sd ěleních
navržených Komisí 20. dubna 2004 Rad ě, Evropskému parla-
mentu, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru
a Výboru region ů.20.5.2005 C 120/54 Úřední věstník Evropské unie CS
(1) Stanovisko z vlastní iniciativy „Zdravotní pé če“– Zpravodaj:
p. BEDOSSA – Ú ř.věst. C 234 z 30.9.2003.
2.3 Toto sd ělení je nezbytné i vzhledem k nedávnému
vydání návrhu sm ěrnice o službách z 9. února tohoto roku.
Bohužel, p řístup sd ělení k sociálním a zdravotním službám
vyvolal kritiku, protože formulace je p řílišotev řená interpre-
taci. Proto je zapot řebí v této části sm ěrnice více p řesných
definic, aby byla náležit ězohledn ěna zvlá štní povaha t ěchto
služeb, které souvisí s bezpe čností a rovným zacházením
občanů.
2.4 Komise vydává ob ěsdělení sou časně, protože od
rozhodnutí Kroll z 28. dubna 1998 do rozhodnutí Leichtez 18. b řezna 2004 vydal Evropský soudní dv ůrřadu judikatur,
které od nyn ějška ob čanům Evropské unie umož ňují nechat se
léčit i v jiných zemích Evropské unie, jasn ěji také up řesňují
podmínky, za jakých je možné proplácet zdravotní pé či.
2.5 Od 1. června 2004 mohou evrop ští ob čané doložit svá
práva prost řednictvím budoucí Evropské karty zdravotního
poji štění (
1), která nahrazuje papírové formulá ře E111.
2.6 Nerovnost situací a r ůzná zdravotní prost ředí
v jednotlivých zemích Evropské unie mohou státy vést
k vyhledávání nejvýkonn ějších systém ůpro své zdravotnictví,
což m ůže zanést či paralyzovat referen ční evropská zdravotní
střediska, stejn ějako to m ůže vést k dumpingu nástroj ůsociál-
ního zabezpe čení, které nebudou schopné reagovat na t ěkavé
pohyby klientely odjinud. Nové na řízení 1408/71 m ůže
v tomto kontextu p řispět k vytvá ření nových a obtížných
situací.
2.7 Úkolem je proto vyvinout takovou evropskou politiku,
která by umož ňovala sp ět k nejkladn ějším cíl ům, i kdyby m ěly
být pozm ěněny, pokud je to nezbytn ěnutné, výsady národních
zdravotních systém ů.
2.8 Zevrubná analýza iniciativního návrhu Evropského
hospodá řského a sociálního výboru z 16. července 2003 velmi
dob ře pokrývá postup úvah, který zavedla Evropská komise,
nebo ťobsahy témat jednotlivých doporu čení jsou obsaženy
a analyzovány v tomto návrhu stanoviska: evropská spolupráce,informování pacient ů, zdravotnického personálu a p ředních
politik ů,přístup ke kvalitní zdravotní pé či, slad ě
ní národních
zdravotních politik s evropskými povinnostmi atd.
3.Obecná vyjád ření
3.1 Sd ělení o „mobilit ěpacient ů“p ředstavuje soubor
konkrétních návrh ů, které pokrývají četné oblasti a umož ňujíintegraci požadavku na vysokou úrove ňochrany lidského
zdraví, kterou proklamuje Smlouva i komunitární politiky.
3.2 Komunitární legislativa dává ob čanům práva, která jim
umož ňují se nechat lé čit v jiném členském stát ěa nechat si
léčení proplatit. Judikatura Soudního dvora Evropských spole-
čenství stejn ějako návrh sm ěrnice o službách v rámci vnit řního
trhu objas ňují podmínky, za jakých m ůže být proplacena zdra-
votní pé če poskytnutá v jiné členské zemi než té, kde si pacient
platí zdravotní poji štění. V praxi v šak není vždy jednoduché
tato práva uplatnit.
3.3 Zdá se, že je nevyhnutelné sestavit evropskou strategii:
3.3.1 Pro podporu evropské spolupráce, která by umožnila
lepší využití zdroj ů.
— Práva a povinnosti pacient ů: Evropská komise p řijme
příslušná opat ření pro prozkoumání možnosti, jak dosp ět
ke spole čnému výkladu práv a povinností pacient ůna
evropské úrovni po stránce osobní i spole čenské.
— Rozd ělení disponibilních kapacit a nadnárodní pé če:
Evropská komise podpo ří hodnocení stávajících p řeshrani č-
ních zdravotních projekt ůap ředev ším projekt ůEuregio ,
prozkoumá, jak podpo řit vznik sítí mezi t ěmito projekty,
aby docházelo k vým ěnám správných praktik.
3.3.2 Aby Evropská komise mohla sestavit jasný
a transparentní rámec pro nákup zdravotní pé če, který by
používaly p říslušné kompetentní orgány členských stát ůpři
uzavírání vzájemných smluv, bude na jednotlivých členských
státech požadovat, aby jí dodaly informace o stávajících uplat-ňovaných podmínkách, poté p ředstaví odpovídající návrhy.
— Zdravotnický personál: Evropská komise bude na členských
státech požadovat dodání aktuálních a kompletních statistiko pohybu zdravotnického personálu v rámci struktur, kteréuplat ňují vzájemné uznávání kvalifikací. Dále bude pokra-
čovat ve své práci s Radou a parlamentem sm ěřující
k jednoduchým a transparentním postup ům uznávání kvali-
fikace v této oblasti.
— Evropská komise bude také dále pokra čovat v p řípravných
pracích s členskými státy, které jsou zam ěřeny na zaji štění
vým ěny informací o volném pohybu zdravotnického perso-
nálu, samoz řejměv rámci zachování ur čité cht ěné d ůvěr-
nosti.20.5.2005 C 120/55 Úřední věstník Evropské unie CS
(1) Viz stanovisko EHSV „Evropská karta zdravotního poji štění“ – zpra-
vodaj : p. Gérard DANTIN – Ú ř.věst. C 220 z 16.9.2003.
— Evropská komise vyzve členské státy k p řezkoumání otázek
týkajících se sou časného i budoucího nedostatku zdravot-
nického personálu v Unii.
— Evropská referen ční centra: Evropská komise vyhlásí výb ě-
rové řízení z titulu programu národního zdraví pro zmapo-
vání situace referen čních center, pak teprve p řistoupí
k vydání návrh ů.
— Hodnocení zdravotních technologií: Komise vytvo ří koordi-
nační mechanismus pro hodnocení zdravotních technologií.
Představí specifické návrhy p římo pro tento ú čel.
3.3.3 Odpov ědět na pot řebu informací pacient ům, zdravot-
nickému personálu a činitel ům odpov ědným za vypracování
politik.
— Informa ční strategie o systémech zdravotnictví: Evropská
komise zpracuje informa ční rámec o zdravotnictví na
úrovni Unie, bude se p ři tom opírat o výsledky programu
veřejného zdraví, zam ěřís ep ředev ším na identifikaci pot řeb
informací, které jsou r ůzné pro pacienty, činitele odpo-
vědné za zpracovávání politik a pro zdravotnický personál,
stejn ětak se zam ěří i na prost ředky, které umožní tyto
informace získat, vezme p ři tom na v ědomí i práce, které
ve stejné oblasti již provedla Sv ětová zdravotnická organi-
zace a Organizace pro hospodá řskou spolupráci a rozvoj.
—P řeshrani ční pé če: motivace pacient ůa rozsah: Evropská
komise navrhuje uskute čnit zvlá štní studii v rámci
programu ve řejného zdraví s ú čelem zmapovat d ůvody,
které pacienty vedou k vyhledávání zdravotní pé če za hrani-
cemi své zem ě, dále pro zji štění, jakých obor ůse tato
problematika týká, jakou povahu mají bilaterální dohody
atd. Tento aspekt bude zkoumán také prost řednictvím
výzkumného projektu s názvem: Evropa pacient ů
— Ochrana dat: Evropská komise bude spolupracovat
sčlenskými státy a státními orgány odpov ědnými za ochra-
nu dat tak, aby se roz šířila lep ší znalost pravidel ochrany
dat týkajících se zdravotní pé če.
— Elektronické zdraví („tele-zdraví“): Evropská komise byla
vyzvána k úvaze o zavedení evropských princip ů
o kompetenci a odpov ědnosti v šech zú častn ěných stran p ři
dodávání služeb elektronického zdraví. Evropská komisepřezkoumá tuto otázku v rámci svého obecného ak čního
plánu pro elektronické zdraví, tak jak je uvedeno v jejímsdělení s názvem: Elektronické zdraví – zlep šit zdravotní
péči pro evropské ob čany: ak ční plán pro evropský prostor
elektronického zdraví.3.3.4 Posílit roli Unie v realizaci cíl ůz oblasti zdravotnictví
— Zlep šit integraci cíl ůtýkajících se zdravotnictví do v šech
evropských politik a aktivit: Evropská komise bude spolu-pracovat s členskými státy, aby získala informace o jejich
pohledu na to, jak v jejich zemích funguje p ř
ístup pacient ů
ke zdravotní pé či poskytované v ostatních členských
státech, a o jeho dopadu, p ředev ším co se tý čepřístupu ke
zdravotní pé či, který vyplývá z evropských pravidel.
— Evropská komise se bude mimo jiné opírat o práv ěprobíha-
jící programy v oblasti hodnocení dopadu na zdravía dohlédne p ři tom na to, aby tyto projekty p ři svém
celkovém hodnocení vzaly v úvahu i výsledky p říštích
návrh ůKomise týkajících se zdravotnictví a zdravotní pé če.
— Zavedení mechanismu pro podporu spolupráce v oblasti
zdravotních služeb a v oblasti léka řské pé če: Evropská
komise byla vyzvána k úvaze o vyvinutí ur čitého mecha-
nismu, který by m ěl permanent ěpodporovat evropskou
spolupráci v oblasti zdravotní pé če v rámci celé Unie a dále
by m ěl umožnit i sledování dopadu akcí, které Evropská
unie v oblasti zdravotnictví podniká, na systémy zdravot-nictví. Komise proto jmenovala skupinu odborník ůna
služby poskytované ve zdravotnictví a na léka řskou pé či.
3.3.5 Roz šířit investice do zdravotnictví a do zdravotní
infrastruktury s cílem čelit roz šíření.
3.3.5.1 Proces úvah vede Evropskou komisi a členské
ipřistupující státy k prozkoumání prost ředků, jak získat lep ší
přehled o investicích do zdravotnictví, do rozvoje zdravotní
infrastruktury a o kompetencích, jakožto o oblastech, které byměly p řednostn ězískat podporu ze stávajících evropských
finan č
ních nástroj ů, tato podpora se týká p ředev ším region ů
spadajících pod cíl 1. V podstat ěEvropská unie již dnes
podporuje investice do zdravotnictví v sou časných členských
státech, pokud si dané státy či regiony tuto oblast zvolily jako
prioritní. Implementace tohoto doporu čení tedy závisí na volb ě
příslušných region ůa stát ů, které se rozhodnou za řadit zdra-
votnictví a zdravotní infrastrukturu do oblastí, které budou
přednostn ěvyužívat komunitární podporu. Evropská komise
bude spolupracovat s členskými státy v rámci skupiny odbor-
níkůna služby poskytované ve zdravotnictví a na léka řskou
péči a s kompetentními strukturami na finan ční nástroje této
oblasti, aby spole čnědohlédli na to, že zdravotnictví má odpo-
vídající místo ve zpracování obecných program ů. Nutnost inve-
stovat do zdravotní infrastruktury by m ěla být zohledn ěna
ivp říprav ěnových finan čních perspektiv Unie od roku 2006.20.5.2005 C 120/56 Úřední věstník Evropské unie CS
4.Zvlá štní vyjád ření
4.1 Volný pohyb pacient ůmezi členskými státy souvisí
srůznými problematikami, jejichž d ůsledky je t řeba propo čítat,
vyhodnotit, analyzovat a vzít v úvahu. Je-li jedním z prvníchdůsledk ůpodrobná znalost jednotlivých stávajících systém ů
sociálního zabezpe čení, pak je t řeba, aby volný pohyb pacient ů
vycházel z té nejlep ší možné situace, a dynamickým zp ůsobem
je t řeba zpracovat seznam kritérií, která p ředcházela jeho
vytvo ření, p ředev ším je t řeba popsat sou časný i budoucí vývoj.
4.2 Prevence je bezpochyby jedním z hlavních prioritních
cílů, taková politika totiž m ůže a také by m ěla p řinést citelné
úspory, p ředstavuje nejlep šípřístup k politikám zdravotnictví:
je nap říklad jednoduché vy číslit výsledky správné politiky
prevence nehodovosti na silnicích, prevence šíření AIDS nebo
škodlivosti kou ření. Vzájemný vztah prevencí v t ěchto oblas-
tech vykazuje až neuv ěřitelné výsledky.
4.3 K tomuto nepochybn ěneúplnému seznamu m ůžeme
připojit preventivní politiky, které v sou časné dob ěbudí pozor-
nost v šech zú častn ěných stran - zdravotník ů, médií a vedoucích
politik ů– a které se týkají zneužívání intoxika čních látek (drog,
alkoholu, lék ů), podpory zdravého životního stylu (cvi čení,
výživa, odpo činek), pracovních úraz ůa nemocí z povolání.
4.4 Vyhodnocení t ěchto individuálních, spole čenských
i rodinných rizikových faktor ůumožní zjistit úrove ňpředčasné
úmrtnosti, které je možné p ředejít, a umožní zjistit i související
náklady.
4.5 Technologický pokrok v oblasti lék ůav y šetřovacích
metod by m ěl vést k efektivní náhrad ěstarých technik novými.
4.6 Je t řeba p ředev ším dosáhnout nové efektivnosti, která by
byla konec konc ůhospodárn ější pro celou spole čnost i p řesto,
že náhrada starých technik za nové naráží na sociální, kulturnínebo korpora ční brzdy.
4.6.1 Je t řeba podpo řit hledání p řesnějších a ú činnějších
akcí, které by m ěly vést k posílení iniciativ pracovník ůve zdra-
votnictví, pro zlep šení spole č
ných politik zdravotnictví.
4.7 Pokud se správn ězam ěříme na pohyb pacient ů,
Evropská unie by m ěla migrujícím populacím zaru čit možnost
využít t ěch nejlep ších zdravotních pól ů, které by nem ěly být
koncentrovány pouze v nejvysp ělejších zemích, jež hodn ěinve-
stovaly do svých zdravotních systém ů. Evropská unie by m ěla
přispět k zavedení hodnotících nástroj ů, nástroj ůcertifikacea akreditace, které umožní zajistit valorizaci nových technologií
a nových zp ůsobůléčení: ú činnost zdravotních systém ůnebo
léčebných za řízení v šech typ ůby m ěla vycházet z t ěchto
postup ůcertifikace či akreditace.
4.8 Tento postup zam ěřený na kvalitu pom ůže Evropské
unii identifikovat sí ťtěchto za řízení nap říčkontinentem a zjistit,
kde se soust řeďují v ědci a léka ři nejvy šší úrovn ě, kte ří jsou pro
existenci referen čních center velmi podstatní. Není až tak
nemožné doufat v to, že tato centra rychle vyplynou na povrchvu r čitých zemích p ětadvaceti členné Evropské unie, p ředev ším
pokud se Evropská unie zaváže vymyslet nástroj pozorování,analýzy a vým ěny informací o národních politikách, který bude
respektovat základní principy na šich smluv a p ředev ším princip
subsidiarity a národní kompetence.
4.9 V této logice úvah nesmíme zapomenout na harmoni-
zaci ukazatel ůveřejného zdraví. Tato harmonizace je užite čná
proto, abychom lépe poznali cíle z oblasti zdravotnictví,kterých chce Evropská unie dosáhnout: pr ůkazné ukazatele
úmrtnosti, úmrtnosti, které lze zabránit, nemocnosti, nemoc-nosti, které lze p ředejít, které nemusejí být ve v šech zemích
Evropské unie definovány totožn ě.
4.10 Zji štěné odchylky ukazují, že by se mohly dosažené
výsledky zlep šit, kdyby se úrove ňzdravotní pé če vyrovnala té,
která existuje v té nejvýkonn ější zemi. Procento pacient ů, kte ří
přežili rakovinu plic o více než p ět let, bude ve Francii jiné než
v Polsku. Lé čení krevních chorob (leukémií) vykazují odli šné
výsledky v Anglii nebo ve Francii podle toho, jaké protokoly sepoužívají.
4.11 Informovanost pacient ů, zdravotnického personálu
apředních politik ůje základním cílem snah Evropské komise.
4.12 U pacient ůumož ňuje výchova ke zdraví osv ětlit
koncepce zdraví, které si evropský ob čan utvo ří, předev
ším co
se tý čeočekávání a chování. Zdraví je vnímáno jako absolutní
statek, jako právo a v každém p řípad ěpředstavuje stav, který
by m ěly v šechny kompetentní orgány chránit. Uspokojení
tohoto o čekávání implikuje zvý šení prost ředkůpřidělených pro
dosažení cíl ův oblasti zdraví, pé če, ale často prevence
a životního prost ředí, aby se nenaru šila rovnováha systém ů
sociálního zabezpe čení.
4.13 Zdravotní bezpe čnost se stala právem a novou mocí,
které si ob čané Evropské unie osvojili (1).20.5.2005 C 120/57 Úřední věstník Evropské unie CS
(1) Práv ězpracovávané stanovisko z vlastní iniciativy „Zdravotní
bezpe čnost: kolektivní povinnost, nové právo“. – Zpravodaj:
p. BEDOSSA (SOC/171).
4.14 Technologická řešení, respekt soukromí, vedení zdra-
votní dokumentace, svobodný p řístup k informacím a ochrana
osobních dat jsou témata, které je t řeba prodiskutovat co
možná nejtransparentn ěji, aby si je v šichni akté ři pat řičně
uvědomili. Debata musí probíhat neustále, protože vývoj je
velmi rychlý a je t řeba p řijímat urgentní nebo t ěžká rozhodnutí.
Každý z t ěchto prvk ůpředstavuje pro trojúhelník zdravotnictví
ožehavý bod.
4.15 Harmonizace národních cíl ůs evropskými povin-
nostmi: komparativní analýza systém ůzdravotnictví p řináší
těžké strategické úvahy, které by se m ěly dát použít pro
podporu evropské spolupráce v oblasti zdravotní pé če a pro
sledování dopadu p ůsobení Evropské unie na zdravotnictví.
Nap říklad je t řeba se blíže podívat na pr ůřezová témata, která
mohou mít závažné d ůsledky: správná praxe a ú činnost ve
zdravotnictví, stárnutí a zdravotnictví, zdravotnictví v novýchčlenských státech Evropské unie, hodnocení dopadu jednot-
livých determinant ůna zdraví.
4.16 Je t řeba prostudovat prost ředky právní bezpe čnosti,
která umož ňuje na základ ěpráva pacient ůvyužít lé čení vysoké
kvality v jednom ze stát ůEvropské unie. Je t řeba, aby Unie
v tomto bod
ěpřišla s adekvátními návrhy (vyjasn ění uplat ňová-
ní judikatury, zjednodu šení pravidel koordinace jednotlivých
systém ůsociálního zabezpe čení, usnadn ění vnitroevropské
spolupráce).
4.17 Nejmén ěočekávanou, ale velmi užite čnou novinkou ve
sdělení Komise je mobilizace kohezního fondu a strukturálních
fond ůEvropské unie, což by m ělo usnadnit investice do zdra-
votnictví, rozvoj zdravotní infrastruktury a léka řských schop-
ností. Tyto cíle se staly pro komunitární finan ční nástroje
prioritou.
4.18 Evropský hospodá řský a sociální výbor hluboce
souhlasí s uvedeným rozhodnutím: otevírá se nové pole prorozvoj a úsp ěch Evropské unie, p ředev ším v rámci lisabonské
strategie.
4.19 Evropský hospodá řský a sociální výbor principiáln ě
schvaluje p řístup Evropské komise k profesím ve zdravotnictví.
Vývoj systém ůzdravotnictví je spojen s dynamickým p řístupem
k jednotlivým profesím a schopnostem. Zdravotní pé če vyža-
duje kompetentní personál, vysoce kvalifikovaný a zavedeníceloživotního vzd ělávání.
4.20 Úlohou Evropského hospodá řského a sociálního
výboru je podpo řit zakotvení t ěchto zásadních cíl ův obecném
povědomí. Z pohledu Evropské unie se jedná práv ěo problémyz oblasti zdravotnictví, o její soudržnost, o její schopnost stát
se ekonomií poznání.
4.21 Je t řeba analyzovat a anticipovat problémy, aby se
podpo řila mobilita pracovních sil, aniž by do šlo k destabilizaci
národních systém ů. Evropský hospodá ř
ský a sociální výbor
doufá, že práv ěschvalovaný návrh sm ěrnice o kvalifikaci
a kompetenci bude jedním ze základních dokument ů,věříme,
že bude užite čný a nezbytný pro dokon čení vnit řního trhu.
4.22 Plánované aparáty jsou užite čné a dob ře promy šlené.
Evropský hospodá řský a sociální výbor se dále domnívá, že
bude také velmi užite čné harmonizovat pracovní řády pro
zdravotnický personál a že bude velmi dob řepřijat.
4.23 V šechna tato opat ření mají p ředejít nedostatku zdra-
votnického personálu, který hrozí v p říštích letech. Investice do
zdravotnictví n ěco stojí, jsou rentabilní a užite čné, pokud
chceme ob čanům Evropské unie nabídnout kvalitní zdravotní
péči.
4.23.1 Zlep šit zdraví a zdravotní pé či díky informa čním
a komunika čním technologiím.
4.24 Evropský hospodá řský a sociální výbor se domnívá, že
práv ěz této strany p řijdou nejpádn ější argumenty pro zavedení
reformy systém ůzdravotnictví a pro zlep šení kvality v rámci
Evropské unie. Máme p řed sebou již n ěkolik prvk ů.
— Elektronické zdravotní dokumentace umožní každému
občanu poskytnout sociální právo, právo na zdraví a lépe
vnímat sv ůj zdravotní stav. Tímto systémem by se kone čně
předešlo zneužívání, zbyte čným výdaj ům, p ředepisování
nekompatibilních lék ů,k o čovnictví léka řů, usnadnilo by to
veškeré procedury p řipříjmu pacient ů,při jejich registraci
ipři jejich informování.
— Elektronická medicína („tele-medicína“) má velmi slibné
vyhlídky, co se tý če konzultací na dálku odborník ů
av e škerých aktér ůve zdravotnictví a co se tý če poskyto-
vání informací pacient ům po zralé úvaze.
— Používání zdravotních karet, které v reálném čase umožní
zjistit, jaká má pacient práva a jaká je jeho situace z pohledujeho sociálního zabezpe čení.
— A dal ší možné sou časné i budoucí aplikace, užite čné pro
lepšířízení systém ů, pro zpracování strategií zdraví
av e řejného zdraví, pro získání výkonných databank, pro
hodnocení produktivity lé čebných za řízení a pro zmapo-
vání spot řeby do nejv ětších podrobností.20.5.2005 C 120/58 Úřední věstník Evropské unie CS
4.25 Již dnes existují informa ční sít ěa asociace pacient ůse
setkávají s uspokojením svých požadavk ů.J ev šak t řeba dávat
pozor na zachování profesionálního tajemství, pokud se týkávztahu pacient/léka ř.
5.Návrhy Evropského hospodá řského a sociálního výboru
5.1 Ve svém stanovisku z 16. července 2003, Evropský
hospodá řský a sociální výbor poté, co vzal na v ědomí jak
podstatná je d ůležitost t ěchto politik, u činil návrhy, které
Evropská komise podle v šeho p řijala, nebo ťargumenty, které
rozvádí mají v pozadí vedoucí linii.
5.2 Spolupráce mezi členskými státy by m ěla sp ět ke stano-
vení spole čných cíl ů, které by umožnily zpracování národních
plán ů, výb ěr pat řičných ukazatel ůpak pom ůže pozorn ě
sledovat vývoj politiky zdravotnictví v jednotlivých zemích
Evropské unie.
5.3 Výbor p řipomíná, že jeden z nástroj ůje nepostradatelný:
Observato řnebo agentura, které by shromaž ďovaly poznámky,
analýzy, vym ěněné informace o jednotlivých národních politi-
kách zdravotnictví, což je zcela v souladu s platnými smlou-vami i s principy subsidiarity a národní kompetence: proces
zlep šování zdravotní pé če, snaha ve řejných orgán ůařídících
činitel
ůzlep šit ú činnost v šech lé čebných za řízení, ve řejných
i soukromých, vytvo ření excelentních pól ůa jejich zasí ťování
napříčbohatou i chud ší Evropskou unií.
5.4 Silná a podporovaná politika zam ěstnanosti, aby se
stihlo v čas reagovat na plánovaný nedostatek pracovních sil,
aniž by se čekalo na poptávku.
5.5 Podpora informa ční politiky ve zdravotnictví, která se
bude opírat o výsledky zdravotních program ů, která bude
vycházet z identifikace aktér ůsystému - pacient ů, zdravotnic-
kého personálu, ve řejných orgán ů-, která vezme na v ědomí
i takové zdroje jako nap říklad Sv ětovou zdravotnickou organi-
zaci a Organizaci pro hospodá řskou spolupráci a rozvoj.
5.6 Evropský hospodá řský a sociální výbor nem ůže než
schválit v ůli Komise použít zavedení otev řené metody koordi-
nace (stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního
výboru z července 2003), p ředem je v šak t řeba, aby velmipodrobn ědefinovala zp ůsob uplatn ění a zadávací podmínky,
které by obsahovaly velmi d ůležité body jako nap říklad:
— vým ěny o správných praktikách (akreditace), kvalitativní
standardy, ekvivalence kompetencí, vzájemné uznávání
praktik, u nichž by se m ělo vy číslit snížení náklad ů, vzít
v úvahu velkou rozdílnost jednotlivých národních systém ů;
— pat řičné ukazatele o strukturách a praktikách;
— zlep šení poskytování zdravotních výrobk ů, které by vzalo
na v ědomí požadavky inovace, požadavky boje proti
pohromám ve řejného zdraví, jako jsou nap říklad AIDS,
tuberkulóza nebo malárie v t ěch nejchud ších zemích, a dále
i boj proti plýtvání;
— koordinace národních systém ů, aby se p ředešlo dumpingo-
vému efektu a odlivu schopných lidí do zahrani čí;
— nezbytná realizace jednotného trhu s léky.
6.Záv ěr
6.1 Evropský hospodá řský a sociální výbor si velmi pova-
žuje toho, že t ři poslední sd ělení jsou výsledkem spole čného
zamy šlení p ěti p říslušných generálních ředitelství Evropské
komise.
6.2 Je to d ůkazem toho, že Evropská komise u p říležitosti
dokon čení jednotného trhu a roz šíření pochopila, jaká úskalí
politiky zdravotnictví p ředstavují.
6.3 Je to jeden z prvních p řípad ů, kdy p ět generálních ředi-
telství Evropské komise spojuje svou politickou v ůli, kompe-
tence a prost ředky, aby čelila následujícímu cíli: dát jednotlivým
zemím v Evrop ěprost ředky k tomu, aby zkoordinovaly své
politiky zdravotnictví a sociálního zabezpe čení ku prosp ěchu
všech ob čanůEvropské unie.
6.4 Evropský hospodá řský a sociální výbor si proto p řeje,
aby se v jeho rámci vytvo řila pracovní skupina, lehká, ale stálá
struktura, která by sledovala tyto politiky a umožnila by Evrop-
skému hospodá řskému a sociálnímu výboru p řispívat svou
odborností a zku šenostmi k tématu, které je pro v šechny
občany Evropské unie velmi citlivé a d ůležité.
V Bruselu dne 27. října 2004.
Předsedkyn ě
Evropského hospodá řského a sociálního výboru
Anne-Marie SIGMUND20.5.2005 C 120/59 Úřední věstník Evropské unie CS