CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 16.3.2011 
SEK(2011) 316 v kone čném znění 
. 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument  
   
k návrhu  
 
SMĚRNICE RADY 
 
o společném konsolidovaném základu dan ě z příjmů právnických osob (CCCTB) 
  
{KOM(2011) 121 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 315  v konečném znění} 
CS 3   CS 1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Globalizace p řetvořila hospodá řské prostředí. Dramaticky se zm ěnila nejen geografie výroby, 
ale také vnit řní organizace podnik ů působících na mezinárodních  trzích. Celkový rámec, 
charakterizovaný trvale pos tupující integrací trhu, vš ak vypadá velmi odlišn ě, pokud jde 
o zdanění právnických osob. Trh EU je totiž i nadále vysoce rozdrobený, protože na n ěm 
vedle sebe a často ve vzájemném rozporu existuje 27 r ůzných daňových systém ů. Tento stav 
EU významn ě znevýhod ňuje ve srovnání s jejími hlavní mi obchodními partnery, Spojenými 
státy a Japonskem, které podniky v obou p řípadech vnímají jako jeden trh. 
Podniky v sou časnosti fungují prost řednictvím struktur uzp ůsobených pro zvýšenou mobilitu 
kapitálu a časté přeshraniční transakce mezi p řidruženými spole čnostmi. V d ůsledku toho se 
ukazuje, že pojmy definované pro da ňové účely, například „zdroj p říjmů“ nebo „da ňová 
rezidence“, které se tradi čně používají pro pot řeby poměrně uzavřených ekonomik, jsou často 
nevhodné pro řešení úkol ů spojených s hospodá řskou činností na integrovaném trhu. 
Překážku pro podniky sout ěžící na mezinárodních trzích p ředstavuje zvlášt ě souběžná 
existence r ůznorodých, často se m ěnících da ňových pravidel. Krom ě toho jsou vnitrostátní 
daňové systémy čím dále zraniteln ější vůči mechanism ům pro vyhýbání se da ňovým 
povinnostem. Prost ředí vysoké mobility výrobních faktor ů totiž přirozeně usnadňuje přesuny 
příjmů mezi základy dan ě (income shifting ) a využívání dohod o zamezení dvojího zdan ění 
mezi jinými zem ěmi (treaty shopping ). 
V tomto kontextu p řetrvává řada daňových překážek pro spole čnosti, které v EU p ůsobí 
přeshraničně, zejména: 
I. Dodate čné náklady na dodržování p ředpisů, které jsou d ůsledkem nutnosti plnit 
požadavky r ůzných vnitrostátních da ňových systém ů a řídit se pravidly o p řevodních 
cenách. Podle d ůkazů uvedených ve studii o zdan ění podnik ů, již Komise zve řejnila 
v roce 2001, pohybují se náklady na dodržování p ředpisů v daňové oblasti mezi 2 až 
4 % výnos ů z daní z p říjmů právnických osob. To m ůže v rámci zemí EU-27 za rok 
2008 odpovídat pr ůměrné částce více než 10 miliard EUR. 
II. Dvojí zdan ění, ke kterému dochází, když je ze stejných p říjmů vyměřena srovnatelná 
daň ve dvou nebo více státech. 
III. Nadm ěrné zdanění, k němuž dochází, když p řeshraniční činnosti vedou ke vzniku 
daňových povinností, které by v čistě domácím rámci nevznikly (nap ř. přidružené 
společnosti z různých členských stát ů nebo jejich stálé provozovny nemají právo 
dělit se o ztráty, kdežto v p řípadě společností usazených pouze v jednom členském 
státě snižuje konsolidace ztrát jejich zdanitelné zisky a da ňové zatížení). 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Současný rámec, zahrnující 27 r ůzných vnitrostátních systém ů daně z příjmů právnických 
osob, ztěžuje řádné fungování vnit řního trhu. Tento problé m nemohou komplexn ě vyřešit 
členské státy. Nekoordinovaná opat ření – naplánovaná a provedená jednotlivými členskými 
státy – by znamenala jen pokra čování stávajícího stavu, protože da ňoví poplatníci by i nadále 
museli jednat s tolika da ňovými správami, v kolika jurisdikcích jsou povinni k dani. Opat ření 
CS 4   CS Společenství jsou nezbytná vzhledem k tomu, že jde o vytvo ření právního rámce se 
společnými pravidly. Komise tuto iniciativu p řipravila, majíc na pam ěti, že členským stát ům 
podle zásady subsidiarity z ůstává svrchovanost ohledn ě stanovování sazeb dan ě z příjmů 
právnických osob. Mohou tedy voln ě určovat požadovaný objem a skladbu svých da ňových 
příjmů. 
3. C ÍLE INICIATIVY EU 
Konkrétním politickým cílem iniciativy EU je odstranit výše popsané zbývající da ňové 
překážky na vnit řním trhu, tedy dodate čné náklady na dodržování p ředpisů související 
s činností v mezinárodním m ěřítku, jakož i p řípady dvojího zdan ění a nadm ěrného zdan ění. 
Obecného cíle, čili zvýšení hospodá řské efektivity rozd ělování výrobního kapitálu v EU, by 
v důsledku toho bylo možné dosáhnout cestou omezení da ňových překážek deformujících 
investiční rozhodnutí a prost řednictvím rozší ření příležitostí k p řeshraničním investicím. 
Plánované zjednodušení a zefektivn ění systému dan ě z příjmů právnických osob v EU tak 
může významn ě přispět k dosažení cíl ů strategie EU 2020 a k posílení vnit řního trhu 
v souladu s iniciativami prosazovanými v Aktu o jednotném trhu. 
Operativním cílem je zavést spole čný soubor pravidel pro výpo čet základu dan ě pro dotčené 
společnosti v EU. 
Je třeba zdůraznit, že ú činky na velikost a rozd ělení základ ů daně z příjmů právnických osob 
v rámci EU samy o sob ě nejsou zamýšleným cílem této politické iniciativy. V oblasti 
rozdělení příjmů či příjmové neutrality pro členské státy proto nebyly stanoveny žádné cíle. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Ve zpráv ě jsou posouzeny čtyři hlavní scéná ře politiky, které jsou srovnány se scéná řem 
nepředpokládajícím p řijetí opatření neboli scéná řem „ status quo “ (možnost 1): 
• Zavedení volitelného spole čného základu dan ě z příjmů právnických osob (CCTB), tj. 
nahrazení 27 r ůzných systém ů zdanění společností spole čným základem dan ě, platným pro 
příslušné spole čnosti a po čítaným pomocí jednoho souboru pravidel (možnost 2). 
• Povinné  zavedení společného základu dan ě z příjmů právnických osob (CCTB) pro 
všechny spole čnosti působící v EU (možnost 3). 
• V rámci volitelného spole čného konsolidovaného základu dan ě z příjmů právnických osob 
(CCCTB) by si spole čnosti mohly zvolit spole čný (tj. podle jednoho souboru da ňových 
pravidel vypo čítaný) základ dan ě konsolidovaný za celou EU, kter ý by nahradil stávajících 
27 různých systém ů zdanění spole čností a mechanismus odd ěleného ú četnictví 
(možnost 4). 
• V rámci povinného spole čného konsolidovaného základu dan ě (CCCTB) by byla stejná 
pravidla pro všechny spole čnosti působící v EU závazná (možnost 5). 
U všech možných variant by byla spole čná pravidla zavedena pouze pro výpo čet základu 
daně, přičemž členským stát ům by zůstala daňová svrchovanost, pokud jde o rozhodování 
o použitelných da ňových sazbách. 
CS 5   CS 5. P OSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1 Dopad na velikost základu dan ě a na jeho rozd ělení 
Uvedené možnosti politi ky jsou spojeny se zm ěnami velikosti základ ů daně z příjmů 
právnických osob a jejich rozd ělení mezi zem ěmi, které je vhodné kvantifikovat, a čkoli tyto 
účinky samy o sob ě nejsou cílem analyzovaných da ňových reforem. Je d ůležité uvést, že by 
neměly být vyvozovány žádné obecné záv ěry o kone čném vlivu na p říjmy nebo stav rozpo čtů 
různých členských stát ů, protože ty budou v posledku závise t na vnitrostátních politických 
rozhodnutích ohledn ě možných úprav kombinace r ůzných da ňových nástroj ů nebo 
používaných da ňových sazeb. 
Ze zjištění vyplývá, že p řijetí těch ustanovení o spole čném základu dan ě, která nesouvisejí 
s přeshraniční konsolidací ztrát (CCTB), by mohlo v pr ůměru a v případě většiny spole čností 
působících v EU vést k širšímu základu dan ě ve srovnání se sou časným stavem. Rozsah 
tohoto zvýšení však z řejmě zásadně závisí na použitých pravidlech odpisování. Spole čný 
základ dan ě by v každém p řípadě omezil sou časné podstatné rozdíly mezi da ňovými základy 
v různých evropských zemích. 
Ustanovení o CCCTB by umožnila p řeshraniční konsolidaci zisk ů a ztrát. Z výpo čtů 
provedených na vzorku nadnárodních skupin v EU, vycházejícím z databází Amadeus a ORBIS, vyplývá, že z bezprost řední kompenzace p řeshraničních ztrát by mohlo mít každý 
rok průměrně prospěch přibližně 50 % nefinan čních a 17 % finan čních nadnárodních skupin 
z příslušných vzork ů. Při přiřazení vah samostatným výsledk ům za různé sektory se ukazuje, 
že v rámci scéná ře CCCTB by základ dan ě dotyčných skupin byl pr ůměrně asi o 3 % nižší 
než v rámci scéná ře status quo
1. 
Ohledně CCCTB vyvstává otázka, jak by se m ěl celkový základ dan ě rozdělovat mezi členské 
státy, ve kterých daná  nadnárodní skupina p ůsobí, a vzniká tedy pot řeba vymezit ad hoc  
mechanismy pro rozd ělování. Při použití údaj ů z finančních účtů jako zástupných hodnot za 
zdanitelné zisky nadnárodních skupin se ukazuje, že vzorec zahrnující se stejnými vahami 
náklady na zam ěstnance, aktiva a tržby podle místa ur čení by vedl ke zvýšení základ ů daně 
především v členských státech ve st řední a východní Evrop ě, jakož i v N ěmecku, Špan ělsku, 
Francii, Řecku a Itálii. Výsledky pr ůzkumu nazna čují, že zm ění-li se váhy faktor ů rozdělení, 
na poměrné rozdělení základu dan ě mezi zem ě to má jen malý vliv. 
5.2 Dopad na náklady na dodržování p ředpisů 
Podle důkazů z průzkumu hlavní faktory ur čující výši náklad ů na dodržování p ředpisů 
v případě nadnárodních podnik ů přímo nebo nep římo souvisejí s povinnostmi v oblasti 
převodních cen (dokumentace o p řevodních cenách, povolení a rozhodnutí a řízení pro 
dosažení vzájemné dohody). Zát ěž spojená s dodržováním p ředpisů v souvislosti 
s převodními cenami se navíc postupn ě zvětšuje, a to zejména v d ůsledku dvou faktor ů: 
i) náročnější požadavky na dokumentaci ze strany da ňových orgán ů doprovázené kontrolami 
                                                 
1 V použitém vzorku má spojený ú činek nových ustanovení o základu dan ě nesouvisejících s konsolidací 
(která daňový základ spíše rozši řují) a zavedení bezprost řední kompenzace p řeshraničních ztrát (které 
jej spíše zmenšuje) v rámci scéná řů CCCTB celkov ě tendenci zachovat úhrnné základy dan ě zhruba na 
stejné úrovni jako v sou časnosti (u dot čených spole čností). 
CS 6   CS daňových orgán ů, ii) úpravy a zm ěny druhu a rozsahu hospodá řských činností na celém 
světě2. 
Podle studie zadané spole čnosti Deloitte se p ředpokládá, že CCCTB povede k podstatným 
úsporám času a náklad ů nutných pro zajišt ění shody s p ředpisy v p řípadě nadnárodní 
společnosti, která zak ládá novou dce řinou spole čnost v jiném členském stát ě. Podle 
průměrného odhadu da ňových odborník ů účastnících se této studie vynaloží velký podnik na 
založení nové dce řiné spole čnosti v jiném členském stát ě v souvislosti s dan ěmi více než 
140 000 EUR (0,23 % obratu). CCCTB tyto  náklady sníží o 87 000 EUR, čili o 62 %. 
V případě středního podniku jsou tyto úspory ješt ě významn ější, protože uvedené náklady by 
se podle p ředpokladů snížily ze 128 000 EUR (0,55 % obratu) na 42 000 EUR, tedy o 67 %. 
Další důkazy získané ze vzorku fungujícíc h evropských nadnárodních spole čností (studie 
společnosti PWC) ukazují na mírn ější, ale p řesto významné snížení zát ěže spojené 
s dodržováním p ředpisů u opakujících se úkol ů souvisejících s dan ěmi. Pokud jde o čas 
potřebný na zajišt ění shody s p ředpisy, o čekávané úspory dané zavedením CCCTB by 
odpovídaly 8 procentním bod ům. 
5.3 Dopady na celé hospodá řství 
Pro posouzení dopad ů různých reforem na celé hospodá řství byl použit model CGE 
(vypočitatelný model všeobecné rovnová hy) CORTAX. Tento model, vytvo řený pro simulaci 
změn daňové politiky v členských státech EU, byl pro ú čely tohoto posouzení dopad ů 
rozšířen a zdokonalen3. Stejně jako každý model vše obecné rovnováhy ovšem CORTAX 
obsahuje zjednodušující p ředpoklady a specifikace, které nejsou nezpochybnitelné, a nem ůže 
odstranit nejistotu ohledn ě síly některých ú činků daňových politik na chování. Ješt ě 
důležitější je, že CORTAX nezachycuje dlouhodobé dynamické p řínosy další integrace na 
vnitřním trhu, nap ř. z hlediska zvýšení po čtu podnik ů působících v mezinárodním m ěřítku. 
Předpokládá se, že odstran ění přeshraničních daňových překážek povede k menším 
deformacím v oblasti alokace kapitál u, protože zvýší na jedné stran ě nahraditelnost mezi 
domácími a p řeshraničními investicemi a na druhé stran ě přitažlivost EU jako celku pro 
nadnárodní investory. D ůsledkem zvýšené aloka ční efektivity by podle o čekávání m ělo být 
zvýšení produktivity a zam ěstnanosti, vyplývající také z ús por z rozsahu, kterých lze na 
větším trhu využít. 
Se scéná řem status quo  byly srovnány čtyři různé možnosti politiky: volitelný CCTB, 
povinný CCTB, volitelný CCCTB a povinný CCCTB. V rámci volitelných scénářů se 
předpokládá, že si alternativní da ňový systém zvolí všechny nadnárodní spole čnosti, ale žádné 
domácí spole čnosti, zatímco u povinných scéná řů by nové da ňové předpisy musely používat 
také domácí spole čnosti. Tento p ředpoklad m ůže vést k podcen ění přínosů volitelných 
scénářů pro blahobyt, protože lze o čekávat, že v praxi by si nadnárodní podniky nový systém 
zvolily pouze v p řípadě, že nepovede k nižším čistým zisk ům než používání r ůzných 
vnitrostátních da ňových systém ů. Ve všech scéná řích se předpokládá, že výnosy z dan ě 
z příjmů právnických osob z ůstávají konstantní, dokud nedojde k úprav ě daňové sazby, takže 
                                                 
2 Ernst & Young: Transfer Pricing Survey  (Průzkum o převodních cenách). 
3 Rozší ření se týká zahrnutí i) daňových ráj ů s cílem zachytit p říležitosti k p řesouvání zisk ů mimo EU, 
ii) pravděpodobností ztrát  s cílem p řesně kvantifikovat ekonomické ú činky konsolidace ztrát 
a iii) diskrétních  voleb umíst ění investic za účelem modelování inframarginálních rozhodnutí podnik ů o 
tom, kde investovat, která p ředcházejí rozhodnutí o tom, kolik  investovat. 
CS 7   CS před tím, než budou spole čnosti reagovat na nové politické prost ředí, je rozpo čet státu 
vyrovnaný. 
Důležitým ekonomickým mechanismem v CGE analýze CCTB je vyvažování mezi nízkou 
efektivní mezní da ňovou sazbou (která je výsle dkem úzkého základu dan ě a vysoké zákonné 
daňové sazby), která minimalizuje deformace v oblasti investic, a nízkou zákonnou sazbou 
daně z příjmů právnických osob (ve spoj ení s širokým základem dan ě), která snižuje p řesuny 
zisků nadnárodních spole čností mimo danou oblast a zvyšuj e atraktivitu oblasti v p řípadě 
diskrétních investi čních rozhodnutí. Bylo zjišt ěno, že rozší ření základu dan ě způsobené 
novým vymezením spole čného základu dan ě a z něj vyplývající snížení sazby zmenšují 
celkový blahobyt v EU4. 
Na druhé stran ě hlavní kladný ú činek reformy v podob ě CCTB vychází z p ředpokládaného 
snížení náklad ů na dodržování p ředpisů. Celkov ě zůstává v p řípadě povinného CCTB 
blahobyt na evropské úrovni tém ěř beze změny a zavedení CCTB volitelného pro nadnárodní 
společnosti znamená mírné zvýšení blahobytu. 
Ve srovnání s CCTB jsou ú činky možností CCCTB na blahobyt  ve všech analyzovaných 
scénářích příznivější. Celkovým kone čným dopadem je malé čisté zvýšení blahobytu ve výši 
kolem 0,02 % HDP v úhrnném vyjád ření za celou EU, což odpovídá p řibližně 
2,4 miliardy EUR (údaj z roku 2009). Odd ělíme-li účinky různých prvk ů reforem, ukáží se 
tyto skute čnosti: 
• Hlavní část příznivého hospodá řského dopadu konsolidace a rozd ělování podle vzorce je 
dána nižšími náklady na dodržování p ředpisů. 
• Přechod od odd ěleného účetnictví k rozd ělování podle vzorce má na HDP a blahobyt jen 
zanedbatelný vliv. To je d ůsledkem vzájemné kompenzace r ůzných účinků: menší 
motivace k p řesunu zisk ů a kapitálu ze zemí s vysokými dan ěmi, ale dodate čné deformace 
při přiřazování faktor ů obsažených ve vzorci ekonomikám s nízkými dan ěmi. 
• Konsolidace ztrát obvykle zmenšuje základy dan ě. Vzhledem k p ředpokladům zahrnutým 
v modelu proto m ůže být pro vyrovnání rozpo čtu státu zapot řebí určité zvýšení sazeb dan ě 
z příjmů právnických osob. Kombinace nižšího da ňového zatížení díky konsolidaci ztrát 
a vyššího da ňového zatížení kv ůli vyšším sazbám m ůže vést k celkovému zvýšení náklad ů 
na kapitál. To znamená mírný pokles investic, ale zvýšení zam ěstnanosti díky nižším 
nákladům práce. Celkov ě mírně poklesne HDP, ale čistý účinek na blahobyt je 
zanedbatelný. 
                                                 
4 Politika rozší ření základu dan ě ve spojení se snížením da ňové sazby vede v modelu ke zvýšení 
blahobytu, pokud je uplat ňována samostatn ě jednotlivými zem ěmi, a zejména zem ěmi s vysokými 
daněmi, které jsou postiženy p řesouváním zisk ů. Všeobecné uplat ňování takovéto politiky na evropské 
úrovni však snižuje p říznivé účinky nižších sazeb dan ě z příjmů právnických osob. Komparativní 
výhoda umíst ění, kterou má ur čitá země, se totiž nezvýší, pokud sazbu dan ě sníží i všechny ostatní 
členské státy. Na rozhodnutí o umíst ění by měla dopad pouze ve vztahu k t řetím zemím. Celkov ě je 
tedy u mnohostranné politiky rozší ření základu a snížení sazby mén ě pravděpodobné, že povede ke 
zvýšení blahobytu, než u politiky jednostranné. 
CS 8   CS 6. S ROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Odstranění všech t ří typů zjištěných překážek souvisejících s daní z p říjmů právnických osob 
– které dovolují možnosti poli tiky zahrnující CCCTB – by podnik ům umožnilo p řijímat 
racionálnější ekonomická rozhodnutí, a tím zlepšilo celkovou hospodá řskou efektivitu v EU. 
Na základ ě kvantifikovaných hospodá řských dopad ů se volitelný CCCTB i povinný CCCTB 
upřednostňují před alternativními možnostmi vzhledem k úsporám náklad ů na dodržování 
předpisů, ke kterým mohou vést. Makroekonomické d ůkazy ovšem ukazují, že 
z analyzovaných scéná řů by měl být celkov ě upřednostňovanou možností politiky volitelný 
CCCTB. 
Analyzované reformy jsou v dlouhodobém výhledu potenciáln ě spojeny s d ůležitými 
dynamickými ú činky. Předpokládá se, že se tyto ú činky projeví p ředevším prost řednictvím 
omezení nejistoty a snížení (skute čných i vnímaných) náklad ů, které vznikají podnik ům 
působícím ve více jurisdikcích. To bude v kone čném důsledku znamenat zvýšení 
přeshraničních investic v EU, jež bude vych ázet jak z další expanze evropských 
a zahraničních nadnárodních spole čností, tak z nových investic čistě domácích podnik ů 
v jiných členských státech. Ze stejných d ůvodů mohou být rovné podmínky vytvo řené 
analyzovanými reformami zvlášt ě výhodné pro malé a st řední podniky (MSP), pokud 
současné rozt říštěné prostředí v oblasti zdan ění příjmů právnických osob p ředstavuje 
překážku, která jim brání ve vstupu na mezinárodní trhy. Odstran ěním dodate čných náklad ů 
na dodržování p ředpisů, které jsou spojeny s nutností řídit se různými da ňovými pravidly, 
a zavedením zásady jednoho sp rávního místa ve správ ě daní se pravd ěpodobně zvýší 
schopnost MSP expandovat p řes hranice. 
7. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Navrhovaný politický zásah bude mít vliv na řadu prom ěnných a tento vliv je t řeba sledovat. 
Na mikroekonomické úrovni by m ěly být posouzeny ú činky daných možností politiky na 
náklady podnik ů na dodržování p ředpisů v daňové oblasti a na jejich chování, pokud jde 
o přeshraniční investice. Kv ůli překonání známých obtíží se získáváním spolehlivých odhad ů 
skutečných a vnímaných náklad ů na dodržování p ředpisů by měly být připraveny ad hoc 
průzkumy, p řičemž by se m ěla věnovat zvláštní pozo rnost reprezenta tivnosti vybraných 
vzorků. Vypovídací schopnost ohledn ě očekávaných dlouhodobých dopad ů daných možností 
politiky m ůže mít zvlášt ě ochota MSP expandovat v zahrani čí. Tyto účinky je možné m ěřit 
jak prost řednictvím pr ůzkumů mezi p říslušnými spole čnostmi, tak analyzováním 
pozorovaných zm ěn skutečných investi čních rozhodnutí. 
Na makroekonomické úrovni by v soul adu s obecným cílem zlepšit rozd ělování 
produktivního kapitálu v EU m ěly být shromážd ěny důkazy o tocích p římých zahrani čních 
investic do EU a mezi zem ěmi EU. 
Důsledky používání tohoto legislativního opat ření by mohly být vyhodnoceny po p ěti letech 
od doby, kdy vstoupí v platnos t legislativní opat ření, kterými bude sm ěrnice provedena. 
Následně by Komise mohla Evrops kému parlamentu a Rad ě předložit zprávu o technickém 
fungování sm ěrnice. 
Obsah této zprávy by se lišil podle oblasti p ůsobnosti, na které se u této sm ěrnice Rada 
nakonec dohodne. 
CS 9   CS Tabulka 1: Po řadí možností politiky (1 = nejlepší možnost)  
 Možnost 1: 
status-quo  Možnost 2: 
volitelný CCTB Možnost 3: povinný CCTB
 Možnost 4: volitelný CCCTB
 Možnost 5: povinný CCCTB
 
Studie spole čnosti PWC (náklady na dodržování 
předpisů) 2 3 1 
Studie spole čnosti Deloitte (náklady na 
dodržování p ředpisů) 3 2 1 
Studie na modelu CORTAX (makroekonomické 
proměnné) 4 3 5 1(2) 2(1)