EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (přepracované znění)



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Finanční nařízení stanoví zásady a obecná finanční pravidla pro sestavování a plnění rozpočtu EU a kontrolu financí EU. Finanční nařízení z roku 2018 je výsledkem důkladné revize, při níž byla předchozí prováděcí pravidla sloučena do jednotného souboru pravidel. Revize přinesla větší flexibilitu, výrazně zjednodušila finanční pravidla a připravila podmínky pro návrhy v rámci víceletého finančního rámce (VFR) 2021–2027. K tomu, aby se tato jednodušší pravidla a jejich potenciál – například koncepce jednotného auditu, vzájemné spoléhání se na audity a hodnocení, zjednodušené vykazování nákladů, nižší administrativní zátěž a zaměření na výsledky – v realizaci programů a nástrojů na období 2021–2027 plně projevily, je potřeba čas. Příliš časté změny finančních pravidel vedou k nejistotě na straně příjemců finančních prostředků EU. Komise proto nyní navrhuje cílenou změnu, jejímž smyslem je zaměřit se na změny, které jsou skutečně nutné, a nalézt tak rovnováhu. Hlavním důvodem k revizi je potřeba sladit finanční nařízení s balíčkem VFR, aby se výdaje Unie nadále řídily jednotným souborem pravidel, to znamená, aby veškerá obecná finanční pravidla byla obsažena ve finančním nařízení. Výsledkem bude větší právní jistota jak pro orgány Unie, tak pro příjemce finančních prostředků Unie. Návrh také odráží prohlášení, která učinily orgány EU v souvislosti s VFR. Kromě toho návrh zahrnuje cílená vylepšení a zjednodušení. Ta byla identifikována již od vstupu finančního nařízení z roku 2018 v platnost, a některá z nich jsou reakcí na události a trendy poslední doby. Zlepšení vycházejí z poznatků získaných během pandemie COVID-19 a zaměřují se na krizové řízení. Jejich účelem je pak i lépe chránit finanční zájmy EU (například širším využíváním digitalizace), přispívat více k naplňování cílů politiky EU a dosáhnout ještě větší jednoduchosti ve prospěch příjemců finančních prostředků Unie. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrhu předcházelo přijetí balíčku VFR a jeho účelem je zlepšit pravidla, jimiž se realizace programů a nástrojů na období 2021–2027 a dále řídí. Návrh odráží určité odchylky od stávajícího finančního nařízení, zejména v oblasti odvětvových právních předpisů, o nichž normotvůrce Unie rozhodl během jednání o VFR. Lepší a jednodušší finanční pravidla EU by měla také zvětšit dopad jednotlivých politik a jejich výsledky v praxi. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh vychází z čl. 322 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Přijetí obecných finančních pravidel EU spadá do výlučné pravomoci EU. •Proporcionalita Tento návrh uvádí finanční nařízení do souladu s balíčkem VFR na období 2021–2027 a obsahuje cílená vylepšení a zjednodušení. Neobsahuje pravidla, která by nebyla nezbytná k dosažení cílů Smlouvy. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Veřejná konzultace k navrhované změně finančního nařízení se konala od července do října 2021 a bylo v ní podáno 38 podnětů. Své podněty zaslala široká škála zainteresovaných stran, včetně široké veřejnosti, orgánů členských států, mezinárodních organizací, nevládních organizací a hospodářských sdružení.

Pokud jde o posílení ochrany finančních zájmů Unie, většina respondentů by byla pro větší transparentnost a další ochranná opatření. Měli za to, že flexibilita a proporcionalita jsou nezbytné, zatímco důvěrnost informací, ochrana údajů a konzistentní využívání stávajících nástrojů jsou důležité. Obecně účastníci konzultace vítali možnost zlepšení systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES). Komisi vyjádřili všeobecnou podporu, co se týká náležité náležité péče s cílem zajistit, aby pověřené subjekty dodržovaly platné právo Unie a přijaté mezinárodní a unijní normy. Konečně pak zainteresované strany vyjádřily přání posílit roli finančního nařízení v prevenci protichůdných profesních zájmů zájemců nebo uchazečů. V tom by ovšem mohly sehrát úlohu i interní pokyny pro zaměstnance EU. Účastníci veřejné konzultace souhlasili, že je důležité zjednodušit a objasnit určitá pravidla realizace programů, aby se zmírnila administrativní zátěž. Zainteresované strany uvítaly opatření v těchto oblastech: i) bezpečnost a strategická autonomie EU; ii) finanční nástroje, rozpočtové záruky a finanční pomoc, s jednoznačnou podporou zjednodušení oznamovacích povinností; iii) digitální kontroly a audity, přičemž zainteresované strany uznaly, že by měl být zachován lidský dohled. Co se týká krizového řízení, účastníci konzultace podpořili koncepci navázání na poznatky získané během krize COVID-19 za účelem zlepšení pravidel zadávání veřejných zakázek. Zainteresované strany podrobněji popsaly možné změny, například větší flexibilitu při sjednávání změn smlouvy, přijímání elektronických dokumentů a usnadnění podpory globálních iniciativ a programů. Komise získanou zpětnou vazbu pečlivě zvážila a většinu z ní promítla do předběžného návrhu. •Posouzení dopadů V souladu s prohlášením Komise o budoucích revizích finančního nařízení se posouzení dopadů nevyžaduje. Finanční nařízení stanoví obecná pravidla a soubor nástrojů pro provádění výdajových programů a nástrojů EU. Revize legislativy proto nemají žádný přímý ekonomický, environmentální ani sociální dopad, který by bylo možné efektivně analyzovat formou posouzení dopadů. Posouzení dopadů přináší přidanou hodnotu v okamžiku, kdy se přijímají politická rozhodnutí ohledně konkrétních výdajových programů a nástrojů, které musí být v souladu s regulačním rámcem stanoveným finančním nařízením. V souvislosti s tímto návrhem a v souladu s běžnou praxí proto Komise provedla veřejnou konzultaci. Kromě toho Komise vycházela z provozních zkušeností a získaných poznatků, zejména při identifikaci a analýze problémů vyžadujících řešení a přidané hodnoty ze zapojení Unie. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Na revizi finančního nařízení se nevztahuje Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Revize nicméně reaguje na potřebu zjednodušit a zlepšit finanční pravidla EU a sladit je s balíčkem VFR na období 2021–2027, čímž k programu zlepšování právní úpravy významně přispívá. Navrhovaná koncepce je plně v souladu s rámcem pro zlepšování právní úpravy a snahou Komise o její zjednodušení. Návrh například odkazuje na digitální audity a vznikající technologie, aby podpořil jejich širší využití, a zároveň zachovává flexibilitu. Návrh také zahrnuje poznatky v oblasti zadávání veřejných zakázek získané během pandemie COVID-19 (jako je společné zadávání veřejných zakázek, zadávání veřejných zakázek jménem členských států, využívání centrálního zadavatele, pořizování téhož zboží či služeb z více zdrojů, elektronická fakturace a lepší pravidla týkající se externích odborníků). Obsahuje také opatření za účelem zjednodušení grantů (např. zjednodušené formy grantů, jednodušší pravidla využívání dobrovolníků, jednodušší výpočet pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti a jednodušší proces poskytnutí humanitární pomoci). Konečným cílem všech těchto opatření je snížit administrativní zátěž žadatelů a příjemců finančních prostředků EU, aniž by vzrostla rizika ohrožující řádné finanční řízení rozpočtu EU. Z působnosti návrhu nejsou vyňaty mikropodniky. Ty mohou být příjemci finančních prostředků EU, a musí proto splňovat obecná finanční pravidla. Již pravidla na období financování 2021–2027 účast mikropodniků usnadňují. Nedávno například Komise použila pravidla finančního nařízení vztahující se na zjednodušené formy financování k přijetí rozhodnutí, které vlastníkům mikropodniků umožňuje vykázat náklady na zaměstnance v jakémkoli programu financování jako předem stanovené jednotkové náklady, aniž by museli dokládat vykázané sazby. V některých oblastech návrh navíc snižuje náklady podniků – často mikropodniků a malých a středních podniků. Cílem návrhu je upevnit uplatňování zásady proporcionality, mimo jiné tím, že spoléhá na náležitou péči partnerů, kteří plní rozpočet EU formou nepřímého řízení. To by umožnilo přistupovat k mikropodnikům a malým a středním podnikům s větší flexibilitou. V obecnější rovině by řada cílených zjednodušení měla být ku prospěchu všech druhů podniků, tedy i těch malých a středních. •Základní práva Návrh je v souladu s Listinou základních práv Evropské Unie. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádný dopad na rozpočet. 5.OSTATNÍ PRVKY •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu 1.1.Sladění s VFR a zjednodušení ·Sladění s VFR (obecně): Do finančního nařízení bylo doplněno několik odkazů na základní akty pro programy na období 2021–2027 a jinou legislativu. Kromě toho, aby se zajistilo hladké provádění nařízení o VFR, navrhuje se promítnout do finančního nařízení v souladu s koncepcí jednotného souboru pravidel určité odchylky od rozpočtových zásad stanovených v odvětvových základních právních aktech (články 12, 14, 15 a 18, čl. 32 odst. 2, čl. 41 odst. 2, čl. 44 odst. 1 a 3, čl. 48 odst. 2, článek 54, čl. 96 odst. 1 a 2, čl. 97 odst. 3, čl. 106 odst. 1, čl. 115 odst. 3, čl. 214 odst. 3, čl. 250 odst. 1 písm. b) a čl. 253 odst. 1 písm. c) finančního nařízení). V rámci návaznosti na společné prohlášení o možném začlenění obsahunařízení o obecné podmíněnosti do finančního nařízení se navíc doplňuje odkaz na toto nařízení v hlavě II o zásadách, od nichž se odvětvová legislativa nesmí odchýlit (článek 6). ·Výpůjční a úvěrové operace: Návrh má za cíl zlepšit podávání zpráv podle společného prohlášení 2020/C 444 I/06 za účelem vetší transparentnosti a usnadnění spolupráce s rozpočtovým orgánem. Navrhovaná změna zjednodušuje oznamovací povinnost týkající se výpůjčních a úvěrových operací. Kodifikuje současnou praxi tím, že do dokumentu přiloženého k oddílu rozpočtu týkajícímu se Komise doplňuje ucelený přehled výpůjčních a úvěrových operací Komise (čl. 52 odst. 1). ·Účelově vázané příjmy: Cílem návrhu je větší transparentnost a viditelnost vnějších účelově vázaných příjmů v průvodních dokumentech rozpočtu v souladu se společným prohlášením (čl. 22 odst. 1 a čl. 41 odst. 3 a 8). Dalším cílem je usnadnit správu dodatečných příspěvků (i těch dobrovolných) členských států (čl. 21 odst. 2), čímž se odstraní nutnost žádat platby od členských států předtím, než platební potřeby skutečně vzniknou.

·Finanční nástroje a rozpočtové záruky: Účelem návrhu je zvýšit právní jasnost, a sice tím, že: i) řeší nesrovnalosti a nadbytečnost ve stávajícím finančním nařízení; ii) lépe odráží fungování tvorby opravných položek a rezerv a rozpočtových záruk; iii) aktualizuje příslušná pravidla (čl. 2 bod 9, nový čl. 2 bod 15, nový čl. 2 bod 33, nový čl. 212 odst. 3, čl. 212 odst. 5, čl. 213 odst. 4, článek 221 a čl. 223 odst. 6 a nový čl. 213 odst. 5). ·Mimoto návrh zjednodušuje podávání zpráv, aby se zabránilo duplicitě a nesrovnalostem. Zpřísňuje oznamovací povinnosti v pracovním dokumentu připojeném k návrhu rozpočtu a integrované finanční zprávě podle čl. 253 odst. 1. Toto zjednodušení také znamená, že současný článek 250 musí být zrušen. Návrh pak konečně také rozšiřuje článek 218, do něhož přesouvá některá ustanovení bývalého čl. 41 odst. 5. Tímto přesunem se objasňuje, že není nutné vypracovávat dvě paralelní zprávy o společném rezervním fondu s podobným obsahem (nový čl. 41 odst. 5 písm. g), čl. 210 odst. 3 a článek 218). ·Návrh také objasňuje vztah mezi tvorbou opravných položek a rezerv a rozpočtovými zárukami na jedné straně a definicemi a pravidly týkajícími se rozpočtových závazků, právních závazků, příjemců finančních prostředků a uveřejňování informací o příjemcích na druhé straně (čl. 2 body 38 a 58, čl. 7 odst. 4, čl. 10 odst. 3, čl. 38 odst. 3 písm. c), čl. 112 odst. 2, čl. 113 odst. 1 písm. a), čl. 113 odst. 4, čl. 115 odst. 2 a článek 163). 1.2.Krizové řízení, modernizace a zjednodušení ·Nefinanční dary orgánů EU: Návrh obsahuje nový nástroj, který odráží současnou praxi. Nabídne rámec, podle něhož budou moci orgány EU darovat zboží, služby, dodávky či stavební práce. Nabídne také stabilní právní základ, zejména pro budoucí stavy nouze, větší transparentnost, odpovědnost a právní jistotu příjemců (čl. 2 body 1, 2, 3, 38, 50 a 58, článek 133, čl. 154 odst. 3 a nový článek 244). ·Ceny: Podobně jako se zavádí nefinanční dary, měly by mít orgány EU také možnost udílet ceny jiné než finanční povahy, jako jsou poukazy, jízdenky a cesty. To je důležité například i proto, aby bylo možné pořádat soutěže pro mladé lidi, kteří nemají bankovní účet ve svém členském státě, ale mohou bez problému převzít odměnu v praktické formě. Zavedení této možnosti vyžaduje drobné úpravy v čl. 2 bodě 52, čl. 210 odst. 4 a čl. 211 odst. 1. ·Veřejné zakázky a odborníci: Návrh upravuje pravidla pro zadávání veřejných zakázek platná při řešení krizí tak, aby orgány a instituce EU mohly nakupovat jménem členských států nebo vystupovat jako centrální zadavatel. Centrální zadavatel by mohl darovat nebo prodávat zboží a služby dále členským státům a vyhlašovat společná zadávací řízení, i když by orgány EU služby a zboží nepořizovaly pro sebe (čl. 169 odst. 1 a 2, nový čl. 169 odst. 3 a bod 11.1 písm. f) a bod 12.2 písm. a) přílohy I). Návrh dále aktualizuje definici krize tak, aby zahrnovala veřejné zdraví a zdraví zvířat, mimořádné události v oblasti bezpečnosti potravin a globální zdravotní hrozby, jako jsou pandemie (čl. 2 bod 22). Další zjednodušení a technické opravy a aktualizace umožňují uzavírat smlouvy o nákupu z více zdrojů, opravují nesrovnalosti a opomenutí a objasňují digitalizaci zadávacího řízení (nový čl. 2 bod 46, čl. 2 bod 76, čl. 164 odst. 5, čl. 168 odst. 3, čl. 171 odst. 1, čl. 173 odst. 1, čl. 174 odst. 2 a 3, článek 175 a body 1.2, 6.2, 6.3, 6.4, 6.6, 9.3, 9.4 a 9.5, bod 11.1 písm. a) a c), bod 11.1 písm. h) bod iv), bod 11.1 písm. j) a m), bod 11.2, bod 16.3 písm. f) a g), body 18.1, 18.7, 19.2, 20.2, 21.1, 24.3, 27, 28.1 a 28.2, nový bod 29.4, body 30.2 a 31.1, nový bod 34 a body 35.1 a 39.3 přílohy I). Návrh také slaďuje pravidla pro zadávání veřejných zakázek podle finančního nařízení se směrnicí 2014/24/EU o zadávání veřejných zakázek a směrnicí 2014/55/EU o elektronické fakturaci. Například ujasňuje lhůty, které se vztahují na dynamické nákupní systémy, a zahrnuje možnost posuzovat – coby kritéria pro zadání veřejné zakázky – kvalifikaci a zkušenosti pracovníků pověřených realizací veřejné zakázky (čl. 117 odst. 3, čl. 176 odst. 2, nový čl. 176 odst. 4 a 5 a čl. 179 odst. 1). Kromě toho návrh reaguje na potřebu flexibilnějších pravidel pro delegace Unie ve třetích zemích a zohledňování místních tržních podmínek a praxe členských států. Limit a pravidla pro přístup na trh jsou proto sladěny s těmi, které v současnosti platí pro zadávání veřejných zakázek na vnější činnost. Navíc delegace Unie, které zadávají zakázky na vlastní účet, by mohly například uznávat dokumentaci žádosti doručenou osobně (čl. 153 odst. 5). Dále se navrhuje uplatnit na zadávání veřejných zakázek orgánů EU opatření přijatá v rámci nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (IPI, dosud nebyl přijat). Veřejní zadavatelé budou muset uplatňovat opatření nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (formou úpravy bodového hodnocení nabídek podaných hospodářskými subjekty usazenými v určitých třetích zemích nebo vyloučením těchto subjektů) stejným způsobem jako veřejní zadavatelé a zadavatelé z členských států, jakmile nařízení IPI vstoupí v platnost a opatření nástroje IPI budou přijata a zveřejněna v Úředním věstníku – orgány EU by měly jít příkladem a uplatňovat tatáž pravidla (čl. 179 odst. 1 a bod 14 přílohy I). Návrh reaguje na potřebu zjednodušit zadávací řízení na nemovitosti. Kromě toho vylučuje z pravidel pro zadávání veřejných zakázek podle tohoto nařízení služby ověřování poskytované notáři, zahrnuje možnost používat jednací řízení bez předchozího uveřejnění u služeb poskytovaných organizacemi členských států a rozšiřuje počet případů, kdy lze využít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v návaznosti na neúspěšné soutěžní řízení s jednáním (článek 164 a bod 6 přílohy I). Podle stávající judikatury musí uchazeči předtím, než veřejný zadavatel rozhodne o udělení zakázky, ke kritériím pro výběr a vyloučení předložit důkazy. Návrh zaručuje, že finanční nařízení bude v souladu s příslušnou judikaturou (čl. 2 bod 51 a bod 18.4 přílohy I). V odůvodnění jsou zdůrazněna současná pravidla zelených veřejných zakázek. V neposlední řadě pak návrh doplňuje pravidla týkající se odborníků a přizpůsobuje je realitě trhu. To by umožnilo, aby orgány EU byly při najímání placených externích odborníků schopné konkurovat odměnám nabízeným jinými hráči na trhu. Nová pravidla by také umožnila Komisi využívat seznamy odborníků po delší dobu (článek 242). ·Granty: Návrh obsahuje technické aktualizace, zjednodušení, objasnění a opravy. Objasňuje pravidla zjednodušených forem grantů (čl. 184 odst. 3 a článek 187) a stanoví, že 50% limit na náklady na práci dobrovolníků se vztahuje na celkové financování akce (čl. 194 odst. 2). Dále návrh objasňuje, že k odmítnutí účastníka v řízení o udělení grantu není systematicky vyžadováno řízení o sporných otázkách (článek 135). Návrh také zjednodušuje výpočty v rámci pravidla neziskovosti (čl. 196 odst. 4) a poskytování finanční podpory třetím stranám ve zvláštních případech (čl. 208 třetí pododstavec). V zájmu větší transparentnosti se vkládá definice nevládní organizace, přičemž žadatelé o grant budou muset uvést své právní postavení a potvrdit, zda jsou nevládní organizací (nový čl. 2 bod 46 a čl. 200 odst. 1 písm. a)). Konečně se pak také opravuje definice a použití „veřejné zakázky“ v hlavě VIII (čl. 2 bod 16 a čl. 205 odst. 1 a 2).

·Dary orgánům EU: Návrh umožňuje v okamžiku, kdy je nutné urychleně reagovat, rychleji rozhodnout, zda dar za výjimečných okolností a s odpovídajícími zárukami přijmout, či odmítnout, je-li poskytnut za účelem humanitární pomoci, mimořádné podpory, civilní ochrany nebo pomoci pro řešení krizí (čl. 25 odst. 3). ·Digitalizace: Návrh podporuje závazek Komise být standardně digitalizovaná. S pomocí digitalizace a vznikajících technologií jako vytěžování údajů, strojové učení, robotická automatizace procesů a umělá inteligence zvyšuje efektivitu a kvalitu kontrol a auditů. Zviditelnění těchto aspektů by mělo vést k širšímu a konzistentnějšímu využívání digitálních auditů a kontrol. Tím by zase měla vzrůst úroveň jistoty a současně by měly klesnout náklady na audit a kontrolu (článek 36, čl. 63 odst. 4 písm. a), čl. 74 odst. 5 a 6, čl. 150 odst. 1). Návrh si také klade za cíl zlepšit kvalitu a interoperabilitu dat o příjemcích finančních prostředků Unie pro účely kontrol a auditů, včetně použití jednotného integrovaného informačního systému pro vytěžování dat a hodnocení rizik (více podrobností v bodě 3 níže). Za účelem promítnutí pokroku v digitalizaci by se také měly upravit některá pravidla a postupy týkající se zadávání zakázek a odborníků. ·Ekologická transformace: Cílem návrhu je mimo jiné upravit finanční nařízení tak, aby se zajistilo, že plnění rozpočtu bude efektivně přispívat k plnění Zelené dohody pro Evropu. Proto by se v souladu se závazkem Komise k udržitelnému financování a zelené transformaci měl v čl. 33 odst. 2 doplnit výslovný odkaz na zásadu „významně nepoškozovat“. Dále, aby se usnadnila ekologizace budov EU, by se v článku 271 měla doplnit možnost využití úvěrů na financování energetické modernizace budov. Konečně pak výzvy k podávání nabídek v zadávacích řízeních by v příslušných případech měly zahrnovat ekologická kritéria výběru či udělení zakázky, aby hospodářské subjekty motivovala k nabízení udržitelnějších možností. V souladu s čl. 6 odst. 4 nařízení o evropském právním rámci pro klima má Komise za to, že uvedené návrhy odpovídají cíli klimatické neutrality stanovenému v čl. 2 odst. 1 nařízení o evropském právním rámci pro klima i klimatickým cílům Unie pro roky 2030 a 2040. Návrhy jsou také v souladu se zajišťováním pokroku v oblasti adaptace, jak je uvedeno v článku 5 nařízení o evropském právním rámci pro klima, a odpovídají cílům uvedeného nařízení. 1.3.Silnější ochrana finančních zájmů EU a nepřímé řízení ·Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů: Navrhuje se posílit systém lepším zacílením jeho uplatňování na fondy ve sdíleném i v přímém řízení, kdy jsou prostředky vypláceny jako finanční příspěvky členským státům, například v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Účelem je zabránit orgánům členských států, aby k realizaci projektů vybíraly podvádějící hospodářské subjekty, a lépe chránit rozpočet Unie před vážnými pochybeními, aniž by bylo nutné čekat na konečný výsledek vnitrostátních řízení. Pokud jde o meziregionální rozměr realizace projektů, navrhuje se, aby vyloučení subjektů a osob na úrovni Unie platilo pro veškeré finanční prostředky Unie poskytované na realizaci projektů ve všech členských státech. Na takové vyloučení by se vztahovalo několik omezení a záruk. Jeho rozsah by byl omezen na taxativní seznam nejzávažnějších forem pochybení (např. korupce, podvod, praní peněz a terorismus) odhalených v rámci: i) závěrečného auditu na úrovni Unie, zprávy Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) nebo vyšetřování Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO); ii) vnitrostátního auditu, rozsudku nebo správního rozhodnutí (čl. 138 odst. 2, čl. 139 odst. 1 a čl. 145 odst. 5). Kromě výše uvedeného se doplňují autonomní důvody vyloučení na základě odmítnutí spolupracovat při vyšetřování, kontrole nebo auditu prováděných schvalující osobou, OLAF, EPPO nebo Účetním dvorem a podněcování k nenávisti nebo diskriminaci (nový čl. 139 odst. 1 bod i) a čl. 139 odst. 1 písm. c) bod vi)). Mezi autonomními důvody vyloučení v rámci pojmu vážného profesního pochybení se také navrhuje výslovně zmínit porušení zákazu střetu zájmů (čl. 139 odst. 1 písm. c) bod iv)). Pro případy, jejichž povaha nebo okolnosti to vyžadují, se navrhuje zrychlené řízení (nový čl. 139 odst. 6). Návrh obsahuje rovněž možnost vyloučit skutečné majitele a přidružené subjekty, jestliže se má za to, že byly naplněny důvody pro to, aby jim byl přičten trestný čin (nový čl. 138 odst. 2 písm. h) a i), čl. 139 odst. 2 a nový čl. 139 odst. 5). Ostatní změny mají odstranit současné nedostatky systému, například vytvořením právní domněnky oznámení obsahu výzvy v rámci sporného řízení a správního rozhodnutí (nový čl. 138 odst. 2 písm. g), čl. 139 odst. 1, čl. 139 odst. 1 písm. d) bod i), čl. 139 odst. 1 písm. e), čl. 139 odst. 7, čl. 140 odst. 1, článek 143, čl. 145 odst. 5, čl. 146 odst. 2, nový článek 147, nový čl. 152 odst. 3, čl. 152 odst. 2 písm. h), článek 153 a nový čl. 156 odst. 6). ·Jednotný integrovaný informační systém pro vytěžování dat a hodnocení rizik: Návrh má za cíl zlepšit kvalitu a interoperabilitu dat o příjemcích finančních prostředků Unie a o těch, kteří financování Unie v konečném důsledku přímo či nepřímo využívají. Aby bylo možné účinně předcházet podvodům a nesrovnalostem, odhalovat je, vyšetřovat a napravovat či odstraňovat, musí být možné identifikovat fyzické osoby, které jsou skutečnými majiteli příjemců prostředků a v konečném důsledku těží ze zneužívání finančních prostředků Unie. Toho je dosaženo standardizací elektronického zaznamenávání a uchovávání údajů o příjemcích finančních prostředků Unie a jejich skutečných majitelích pro účely kontroly a auditu. Kromě toho by vznikla povinnost používat k přístupu k těmto údajům o příjemcích finančních prostředků Unie a jejich analýze jednotný integrovaný informační systém pro vytěžování dat a hodnocení rizik (poskytovaný Komisí). Tento systém by zjišťování rizik podvodů, korupce, dvojího financování, střetu zájmů a dalších nesrovnalostí výrazně usnadnil. Za vývoj a správu jednotného integrovaného informačního systému pro vytěžování dat a hodnocení rizik a dohled nad ním by odpovídala Komise (články 36, 159 a 275). Pravidla zaznamenávání, uchovávání, předávání a zpracování údajů by měla být v souladu s platnými pravidly ochrany údajů. Návrh také vztahuje článek 36 na případy, kdy členské státy přijímají a vynakládají finanční prostředky Unie v rámci přímého řízení. Výše uvedené povinnosti by platily pro programy přijaté v rámci VFR na období po roce 2027 a z tohoto VFR financované, aby byl dostatek času elektronické datové systémy uzpůsobit a zajistit pokyny a školení. Během přechodného období bude umožněno a doporučováno toto aplikovat na dobrovolné bázi. Návrh má zásadní roli v digitalizaci vysvětlené výše v bodě 2. ·Transparentnost: Cílem návrhu je zlepšit informace o využívání rozpočtu Unie a o příjemcích finančních prostředků Unie poskytované veřejnosti. Členské státy, které plní rozpočet Unie v rámci sdíleného řízení, subjekty, které plní rozpočet Unie v rámci nepřímého řízení, a další orgány a instituce Unie mají proto povinnost zasílat informace o svých příjemcích finančních prostředků Unie alespoň jednou ročně Komisi. Komise by tyto informace doplnila o údaje, které má k dispozici o přímém řízení, a byla by odpovědná za jejich sjednocení, uspořádání a zveřejnění v databázi na jednotné internetové stránce, která by zahrnovala všechny způsoby plnění rozpočtu Unie, včetně plnění ostatními orgány a institucemi Unie. Výsledná jednotná internetová stránka by byla vylepšenou verzí systému pro finanční transparentnost, který se v současné době používá pro přímé řízení (články 38, 159 a 275). Návrh také vztahuje článek 38 na případy, kdy členské státy přijímají a vynakládají finanční prostředky Unie v rámci přímého řízení. Výše uvedené povinnosti by platily pro programy přijaté v rámci VFR na období po roce 2027 a z tohoto VFR financované, aby byl zajištěn hladký přechod a uzpůsobení elektronických datových systémů. ·Nepřímé řízení: Nepřímé řízení spoléhá na to, že pravidla, systémy a postupy prováděcích partnerů Unie zajišťují adekvátní ochranu finančních zájmů EU. Návrh má za cíl upevnit aplikování zásady proporcionality coby obecné právní zásady, zejména při posuzování partnerů a ukládání smluvních povinností, čímž by se spolupráce s prováděcími partnery Unie zlepšila. Odpovídá to rovněž pravidlům dohodnutým nedávno v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci. Nemělo by docházet ke zbytečné administrativní zátěži, zejména konečných příjemců, kteří jsou mikropodniky a malými a středními podniky nebo srovnatelnými hospodářskými subjekty se stejným obratem nebo bilanční sumou. Příslušná ustanovení je třeba upravit a aktualizovat křížové odkazy. V zájmu zjednodušení návrh stanoví možnost vyjmout řídicí orgány ve sdíleném řízení z posouzení pilířů, neboť jejich pravidla již byla posouzena v rámci sdíleného řízení. Možnost vynětí z posouzení pilířů, která v současnosti platí pro decentralizované agentury, by platila automaticky a rozšířila by se na finančně plně soběstačné agentury a mise SZBP. Mění se pravidla týkající se transparentnosti příjemců finančních prostředků Unie a doplňují se technická upřesnění (čl. 62 odst. 1, články 158 a 159, čl. 160 odst. 3, nový čl. 212 odst. 3 a čl. 212 odst. 4). ·Udělovací řízení Unie týkající se bezpečnosti nebo veřejného pořádku: Cílem tohoto návrhu je stanovit zvláštní podmínky, za nichž se udělovacích řízení Unie týkajících se bezpečnosti nebo veřejného pořádku mohou účastnit subjekty ze třetích zemích. Má také za cíl uplatňovat tyto podmínky v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména v oblasti zadávání veřejných zakázek. Tato pravidla se týkají udělovacích řízení všech druhů nástrojů pro plnění rozpočtu: grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého řízení atd. (nový článek 137). ·Střet zájmů: Návrh zahrnuje upřesnění pojmu platné právo, které zahrnuje vnitrostátní právní předpisy o střetu zájmů (článek 61). ·Protichůdné profesní zájmy, které mohou negativně ovlivnit plnění veřejné zakázky. V návaznosti na šetření evropské veřejné ochránkyně práv, které se týkalo zadání zakázky, se navrhuje připojit definici a výslovný důvod zamítnutí účasti na udělovacím řízení z těchto důvodů (článek 144). Kromě toho musí všichni uchazeči předložit čestné prohlášení, v němž potvrdí, že nemají žádné protichůdné profesní zájmy, a na výzvu předložit relevantní informace (bod 18.4 přílohy I). Návrh také zdůrazňuje povinnost veřejného zadavatele existenci takových zájmů posoudit (bod 20.1 přílohy I). ·Pomoc členských států při vymáhání pohledávek EU musí být zajištěna rozšířením mechanismu vzájemné pomoci, který již členské státy uplatňují na základě směrnice 2010/24/EU o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků, cel a jiných opatření, tak, aby zahrnoval i Komisi. Mají-li být pohledávky EU efektivněji vymáhány, musí být účetní Komise schopen spolehnout se při informování dlužníků a identifikaci jejich majetku na pomoc členských států (nový článek 104). ·Zahraniční subvence: Návrh nařízení o zahraničních subvencích předložený Komisí se v současnosti projednává. V závislosti na tom, jak bude projednávání návrhů pokračovat, bude možné finanční nařízení v průběhu jednání s tímto novým nařízením sladit. 1.4.Různá zjednodušení a technické aktualizace

Ve finančním nařízení se navrhují tyto technické změny a aktualizace: ·odstranění opomenutí a oprava nesprávných křížových odkazů v čl. 49 odst. 1, článku 71, čl. 114 odst. 4, čl. 154 odst. 3, čl. 163 odst. 4 a čl. 253 odst. 1 písm. d) a f), ·doplnění seznamu pracovních dokumentů v čl. 41 odst. 3 písm. e) o dokument o politice v oblasti nemovitostí, ·změna čl. 41 odst. 4 písm. j) tak, aby odrážel mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor, ·úprava zvláštních pravidel o závazku vztahujících se na Evropský zemědělský záruční fond v článku 114, tak aby mohla být lépe sladěna se standardními účetními postupy.Tato technická změna se dotkne také zvláštních pravidel platných pro platby předem podle článku 270, nemá však vliv na platby členským státům ani příjemcům, ·vložení technických aktualizací do článku 252 o předsunutých lhůtách pro konsolidovanou účetní závěrku a změna termínů pro předložení dokumentů v článku 271, ·aktualizace odkazů na zrušené právní akty Unie. Dále se navrhují tyto další nezbytné změny finančního nařízení: ·zajistit náležité rozpočtové zacházení a zabránit nepřiměřenému finančnímu tlaku na výdajovou stranu rozpočtu Unie tím, že bude umožněno odečíst z příjmové strany rozpočtu Unie (záporné příjmy) úroky a jakoukoli částku dlužnou v případě, že pokuta nebo jiná sankce byla zrušena nebo byla snížena, včetně záporného výnosu spojeného s těmito pokutami nebo jinými sankcemi, a zároveň zajistit přiměřenou náhradu v případě vrácení předběžně uhrazených pokut (čl. 48 odst. 1 a nový čl. 48 odst. 2, čl. 99 odst. 4, čl. 108 odst. 2, čl. 109 odst. 1, čl. 109 odst. 2 a čl. 109 odst. 4). Tyto změny zahrnují změny, které Komise vzhledem k naléhavosti věci navrhla již v samostatném návrhu na změnu finančního nařízení týkající se zacházení se zrušenými nebo sníženými pokutami v oblasti hospodářské soutěže, ·zjednodušit pravidla platná pro zálohové účty a odstranit tak problémy, na něž narážely delegace Unie (články 88 a 89), a pro správu pokladny, zejména pokud jde o používání kreditních karet a moderních platebních metod (článek 86). 🡻 2018/1046 2022/0162 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (přepracované znění) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a), články 164, 172, 175, 177 a 178, čl. 189 odst. 2, čl. 212 odst. 2, čl. 322 odst. 1 a článek 349této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: ⇩ nový (1)V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 je třeba provést několik změn. V zájmu přehlednosti by uvedené nařízení mělo být přepracováno. 🡻 2018/1046 1. bod odůvodnění (2)Po třech letech uplatňování finančních pravidel pro souhrnný rozpočet Unie (dále jen „rozpočet“) by měly být v těchto pravidlech provedeny další změny s cílem odstranit problémy při jejich uplatňování zvýšením flexibility, zjednodušit provádění pro zúčastněné strany a útvary, zaměřit se více na výsledky a zlepšit přístupnost, transparentnost a odpovědnost. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením. 🡻 2018/1046 2. bod odůvodnění (3)Za účelem snížení složitosti finančních pravidel vztahujících se na rozpočet a zahrnutí příslušných pravidel do jediného nařízení by Komise měla zrušit své nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. V zájmu jasnosti by měla být hlavní pravidla obsažená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci zahrnuta do tohoto nařízení a ostatní by měla být zařazena do pokynů pro útvary. ⇩ nový (4)Nařízení by mělo stanovit finanční pravidla platná pro souhrnný rozpočet Evropské unie ve smyslu článku 322 Smlouvy o fungování EU a neupravuje provádění omezujících opatření přijatých na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o EU ani se jich nedotýká, a to ani v rámci plnění rozpočtu Unie. (5)S ohledem na získané zkušenosti s uplatňováním finančních pravidel vztahujících se na souhrnný rozpočet Unie (dále jen „rozpočet“) a v návaznosti na přijetí nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093, kterým se stanovil víceletý finanční rámec na období 2021–2027, by měly být provedeny určité cílené změny, jimiž by se obecná finanční pravidla uvedla do souladu s novým právním rámcem, přizpůsobila se potřebám efektivního řešení krizí a zlepšila se ochrana finančních zájmů Unie. Dále by měly být provedeny cílená zjednodušení, technické aktualizace a opravy. (6)V návaznosti na přijetí víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by odkazy na základní právní akty, rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053, nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/768 a interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 měly být nahrazeny nebo připojeny k odkazům používaným v tomto nařízení. (7)V zájmu přehlednosti by všechny odkazy na zrušené nařízení (ES) č. 45/2001 měly být nahrazeny odkazy na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725.

(8)V zájmu právní jistoty by mělo být opraveno několik křížových odkazů. (9)Je třeba lépe zohlednit zvláštní povahu a fungování tvorby rezerv na finanční závazky a rozpočtových záruk. Některé definice a pravidla týkající se rozpočtových záruk, rozpočtových závazků, právních závazků, prostředků na platby, příjemců finančních prostředků a uveřejňování informací o příjemcích by proto měly být upraveny. Měla by být připojena definice konstituční fáze tvorby rezerv na finanční závazky. Kromě toho by definice měly být aktualizovány tak, aby odrážely zejména změny pravidel zadávání veřejných zakázek a zavedení pravidel pro nefinanční dary. (10)Aby se zvýšila transparentnost ohledně příjemců finančních prostředků Unie, kteří jsou nevládními organizacemi, měla by být uvedena definice nevládních organizací, která by obsahovala kritéria umožňující je identifikovat, a žadatelé o grant by měli mít povinnost uvést své právní postavení, včetně toho, zda jsou nevládní organizací. (11)Do tohoto nařízení by měl být vložen odkaz na obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie stanovený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2020/2092. Nařízení (EU, Euratom) 2020/2092 představuje základní kámen právního rámce, kterým se řídí plnění rozpočtu Unie. 🡻 2018/1046 3. bod odůvodnění (12)Hlavní rozpočtové zásady by měly zůstat zachovány. Stávající odchylky od těchto zásad pro konkrétní oblasti, jako jsou výzkum, vnější činnost a strukturální fondy, by měly být přezkoumány a co nejvíc zjednodušeny s tím, že je nutno zohlednit, zda jsou nadále relevantní, jakou přidanou hodnotu přinášejí pro rozpočet a jakou zátěž představují pro zúčastněné strany. 🡻 2018/1046 4. bod odůvodnění (13)Pravidla pro přenos prostředků by měla být formulována jednoznačněji a mělo by se rozlišit mezi automatickým a neautomatickým přenosem. Dotčené orgány Unie by měly informace o automatických i neautomatických přenosech poskytovat Evropskému parlamentu a Radě. 🡻 2018/1046 5. bod odůvodnění (14)V zájmu efektivního využívání finančních prostředků by měl být povolen přenos a využití vnějších účelově vázaných příjmů pro nástupnický program nebo akci. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího rozpočtového roku, nestanoví-li toto nařízení jinak. ⇩ nový (15)V návaznosti na přijetí víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a s ním souvisejících základních právních aktů by do tohoto nařízení měla být začleněna určitá pravidla týkající se rozpočtových zásad, zejména pokud jde o zrušení a přenos prostředků, zrušení přidělení prostředků na závazek a opětovné poskytnutí prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno, která jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116, nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/836, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1529, rozhodnutí Rady (EU) 2021/1764, nařízení Rady (Euratom) 2021/948 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060. 🡻 2018/1046 6. bod odůvodnění (16)Pokud jde o vnitřní účelově vázané příjmy, mělo by být povoleno financování nových projektů v oblasti nemovitostí z příjmů z pronájmu a prodeje budov. Za tímto účelem by tyto příjmy měly být považovány za vnitřní účelově vázané příjmy, které lze přenášet až do doby jejich úplného využití.

⇩ nový (17)V zájmu zjednodušení a s cílem lépe sladit načasování příspěvků členských států s odpovídajícími platebními potřebami by všechny dodatečné finanční příspěvky členských států na opatření a programy Unie, včetně dobrovolných příspěvků, měly podléhat stejnému zacházení a být považovány za vnější účelově vázané příjmy. (18)Aby se zvýšila transparentnost způsobu uvádění účelově vázaných příjmů, měly by být v příloze, která je nedílnou součástí rozpočtu, uvedeny podrobné informace o odhadované výši vnějších účelově vázaných příjmů, jež mají být obdrženy, a jejich předpokládané rozdělení do relevantních rozpočtových položek. (19)Pravidla platná pro převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení, by měla být aktualizována tak, aby zohledňovala rezervu na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech zřízenou na základě nařízení (EU, Euratom) 2020/2093. Kromě toho by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly skutečnost, že k uvolnění prostředků z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech již není nutné podávat návrh opravného rozpočtu. 🡻 2018/1046 7. bod odůvodnění (20)Orgány Unie by měly mít možnost přijímat jakékoli dary Unii. ⇩ nový (21)Aby bylo možné za výjimečných okolností rychle reagovat, měla by být Komise schopna přijímat věcné dary, bez ohledu na jejich hodnotu, poskytnuté za účelem humanitární pomoci, mimořádné podpory, civilní ochrany nebo pomoci pro řešení krizí. Aby byly zajištěny odpovídající záruky, měla by Komise takové dary přijímat, pouze pokud je jejich přijetí v souladu se zásadami řádného finančního řízení a transparentnosti, nevede ke střetu zájmů a nepoškozuje pověst Unie. Dárce by se v době přijetí daru neměl nacházet v žádné ze situací zakládajících vyloučení podle systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů ani být evidován v příslušné databázi jako vyloučený. 🡻 2018/1046 8. bod odůvodnění (22)Mělo by být zavedeno ustanovení, které právnickým osobám povolí sponzorovat formou věcného plnění určitou událost nebo činnost pro propagační účely nebo pro účely sociální odpovědnosti podniků. 🡻 2018/1046 9. bod odůvodnění (23)Je nutno objasnit s ohledem na rozpočet pojem výkonnosti. Výkonnost by měla být vázána na přímé uplatňování zásady řádného finančního řízení. Zásadu řádného finančního řízení je rovněž třeba definovat a měla by být vytvořena souvislost mezi stanovenými cíli a ukazateli výkonnosti, výsledky, jakož i hospodárností, efektivností a účinností při využívání prostředků. Z důvodů právní jistoty a s cílem zamezit rozporům se stávajícími výkonnostními rámci jednotlivých programů by měla být vymezena terminologie týkající se výkonnosti, zejména výstup a výsledky. ⇩ nový (24)Vzhledem k důležitosti řešení klimatických a environmentálních výzev a s cílem zajistit, aby plnění rozpočtu přispívalo k naplňování Zelené dohody pro Evropu, by pojem výkonnost ve vztahu k rozpočtu měl být rozšířen tak, aby zahrnoval i plnění programů a provádění činností udržitelných způsobem, který by nebránil plnění environmentálních cílů zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu, udržitelného využívání a ochrany vodních a mořských zdrojů, přechodu na oběhové hospodářství, prevence a omezování znečištění a ochrany a obnovy biologické rozmanitosti a ekosystémů.

🡻 2018/1046 10. bod odůvodnění (25)V souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by právní předpisy Unie měly být vysoce kvalitní a měly by se zaměřovat na oblasti, kde občanům přinášejí největší přidanou hodnotu, a co nejefektivněji a nejúčinněji přispívat k dosahování společných cílů politik Unie. Plnění těchto cílů může napomoci, budou-li stávající a nové výdajové programy a činnosti, s nimiž jsou spojeny značné výdaje, podrobeny hodnocení. ⇩ nový (26)Aby Komise splnila svůj závazek, že bude standardně digitalizovaná a bude podporovat efektivnější a kvalitnější kontroly a audity tím, že zvýší úroveň jistoty a současně sníží náklady, je vhodné výslovně uvést používání digitálních nástrojů a vznikajících technologií, jako je strojové učení, robotická automatizace procesů, vytěžování údajů a umělá inteligence. (27)Za účelem vyšší ochrany rozpočtu Unie před podvody, korupcí, střety zájmů, dvojím financováním a dalšími nesrovnalostmi by měla být zavedena standardizovaná opatření ke shromažďování, srovnávání a agregování informací o příjemcích finančních prostředků Unie. Zejména musí být možné identifikovat fyzické osoby, které v konečném důsledku přímo či nepřímo využívají finanční prostředky Unie a těží ze zneužívání finančních prostředků Unie, aby bylo možné účinně předcházet podvodům a nesrovnalostem, odhalovat je, vyšetřovat a napravovat či odstraňovat. Posuzovat rizika pro účely výběru, zadávání, finančního řízení, monitorování, vyšetřování, kontroly a auditu by mělo usnadňovat a k efektivnímu předcházení podvodům, korupci, střetům zájmů, dvojímu financování a dalším nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravě a následným opatřením by mělo přispívat elektronické zaznamenávání a uchovávání údajů o příjemcích finančních prostředků Unie a jejich skutečných majitelích, jak jsou definováni v čl. 3 bodě 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849, a pravidelné zpřístupňování těchto údajů v jednotném integrovaném informačním systému pro vytěžování dat a hodnocení rizik poskytovaném Komisí. Za vývoj a správu jednotného integrovaného informačního systému pro vytěžování dat a hodnocení rizik a dohled nad ním by měla odpovídat Komise. Nezbytný přístup k těmto údajům by v rámci výkonu svých pravomocí měly mít Komise, členské státy, osoby či subjekty plnící rozpočet, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a další vyšetřovací a kontrolní subjekty Unie. Pravidla zaznamenávání, uchovávání, předávání a zpracování údajů by měla být v souladu s platnými pravidly ochrany údajů. 🡻 2018/1046 11. bod odůvodnění (28)V souladu se zásadou transparentnosti, zakotvenou v článku 15 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mají orgány Unie jednat co nejotevřeněji. Pokud jde o plnění rozpočtu, vyplývá z uplatnění této zásady, že by občané měli vědět, kde a za jakým účelem jsou prostředky Unie vynakládány. Tyto informace podporují demokratickou diskusi, přispívají k účasti občanů v rozhodovacím procesu Unie, posilují institucionální kontrolu a dohled nad výdaji Unie a přispívají ke zvyšování její důvěryhodnosti. Komunikace by měla být cílenější a mít za cíl zvýšit viditelnost příspěvku Unie pro občany. Těchto cílů by mělo být dosaženo uveřejněním relevantních informací týkajících se všech příjemců finančních prostředků financovaných z rozpočtu, nejlépe využitím moderních komunikačních nástrojů, kdy by byly zohledněny legitimní zájmy těchto příjemců s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost informací a v případě fyzických osob na jejich právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Orgány Unie by proto měly při uveřejňování informací uplatňovat v souladu se zásadou proporcionality selektivní přístup. Rozhodnutí uveřejnit informace by měla vycházet z relevantních kritérií, aby byly poskytované informace užitečné. 🡻 2018/1046 12. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (29)Aniž jsou dotčena pravidla týkající se ochrany osobních údajů, je třeba usilovat o co největší transparentnost ohledně informací o příjemcích finančních prostředků. Informace o příjemcích finančních prostředků Unie vynakládaných v přímém řízení by měly být uveřejňovány na zvláštních internetových stránkách orgánů Unie, jako je systém pro finanční transparentnost,. a ⇨ Požadavky na uveřejnění by měly zahrnovat všechny způsoby plnění rozpočtu, včetně plnění ostatními orgány a institucemi Unie. Členské státy, osoby a subjekty, které plní rozpočet, a další orgány a instituce Unie by za tím účelem měly Komisi alespoň jednou ročně zasílat informace o svých příjemcích finančních prostředků Unie. Tyto informace ⇦ by měly by uvádět alespoň jméno nebo název ⇨ , jedinečný identifikační kód ⇦ a lokalitu příjemce, částku, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a účel daného opatření. Tyto informace by měly zohledňovat příslušná kritéria, jako jsou periodicita, druh a význam opatření. 🡻 2018/1046 13. bod odůvodnění (30)Komise by měla mít možnost plnit rozpočet nepřímo prostřednictvím organizací členských států. Z důvodů právní jistoty je proto vhodné definovat organizaci členského státu jako subjekt zřízený v členském státě buď jako veřejnoprávní subjekt, nebo jako subjekt soukromého práva, jejž tento členský stát pověřil výkonem veřejné služby a poskytl mu dostatečné finanční záruky. Finanční jištění, které takovýmto soukromoprávním subjektům poskytuje členský stát v souladu se stávajícími požadavky stanovenými právem Unie ve formě, kterou tento členský stát stanovil a která nutně nevyžaduje bankovní záruku, by mělo být za dostatečné finanční záruky považováno. 🡻 2018/1046 14. bod odůvodnění V souladu se zásadami Smlouvy o fungování EU, a zejména se zásadami transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace, by měly být v případě cen, grantů a veřejných zakázek zadaných na základě veřejných výběrových řízení, a zejména v případě soutěží o návrh, výzev k podávání návrhů nebo zadávacích řízení uveřejňovány jméno nebo název a lokalita příjemců finančních prostředků Unie. Uveřejňování těchto údajů by mělo přispívat k tomu, aby měli neúspěšní uchazeči nebo žadatelé kontrolu nad udělovacími řízeními.

🡻 2018/1046 15. bod odůvodnění (31)Osobní údaje fyzických osob by neměly být zpřístupněny veřejnosti po dobu delší, než po jakou příslušní příjemci využívají finančních prostředků, a tyto údaje by tedy měly být po dvou letech vymazány. Táž zásada by měla platit pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu nebo více fyzických osob. 🡻 2018/1046 16. bod odůvodnění (32)Ve většině případů upravených tímto nařízením se uveřejňování údajů týká právnických osob. V případě fyzických osob by měly být osobní údaje uveřejňovány v souladu se zásadou proporcionality mezi významem poskytnuté částky a potřebou kontrolovat nejlepší využití finančních prostředků. V takovém případě je uveřejnění jejich regionu na úrovni 2 společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) v souladu s cílem uveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků, zajišťuje rovné zacházení mezi různě velkými členskými státy a respektuje právo příjemce finančních prostředků na soukromý život, a zejména na ochranu jeho osobních údajů. 🡻 2018/1046 17. bod odůvodnění ⇨ nový (33)Z důvodu právní jistoty a v souladu se zásadou proporcionality by měly být upřesněny situace, kdy by k uveřejnění nemělo dojít. Uveřejňovány by neměly být například informace o stipendiích nebo jiných formách přímé podpory vyplacené nejpotřebnějším fyzickým osobám, o určitých zakázkách velmi nízké hodnoty nebo o finanční podpoře pod určitou prahovou hodnotou poskytnuté prostřednictvím finančních nástrojů ⇨ nebo rozpočtových záruk ⇦, anebo v případech rizika, že by uveřejněním byla ohrožena práva a svobody dotčených osob chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy příjemců finančních prostředků. V zájmu zachování stávající praxe a zajištění transparentnosti by však žádná zvláštní výjimka z povinnosti uveřejňovat informace založená na konkrétní prahové hodnotě neměla existovat v případě grantů. 🡻 2018/1046 18. bod odůvodnění (34)Jsou-li pro účely transparentnosti v souvislosti s využíváním finančních prostředků Unie a kontrolou nad udělovacími řízeními uveřejňovány osobní údaje příjemců finančních prostředků, měli by o tom být tito příjemci informování, stejně jako o svých právech a postupech pro jejich výkon v souladu s nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (ES) č. 45/2001 a (EU) 2016/679. 🡻 2018/1046 19. bod odůvodnění (35)V zájmu dodržení zásady rovného zacházení se všemi příjemci finančních prostředků by měly být údaje týkající se fyzických osob uveřejňovány rovněž v souladu s povinností členských států zajistit vysoký stupeň transparentnosti veřejných zakázek, jejichž hodnota překračuje finanční limity stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU. 🡻 2018/1046 20. bod odůvodnění ⇨ nový (36)V případě nepřímého a sdíleného řízení by měly informace o příjemcích a konečných příjemcích finančních prostředků poskytovat osoby, subjekty nebo určené subjekty vynakládající finanční prostředky Unie. V případě sdíleného řízení by tyto informace měly být uveřejněny v souladu s odvětvovými pravidly. ⇨ Členské státy, které přijímají a vynakládají finanční prostředky Unie v rámci přímého řízení, by měly poskytovat informace o svých příjemcích finančních prostředků dle tohoto nařízení. ⇦ Komise by měla zpřístupnit informace o jednotných internetových stránkách, včetně odkazu na jejich adresy, na nichž jsou informace o příjemcích a konečných příjemcích finančních prostředků k dispozici.

🡻 2018/1046 21. bod odůvodnění (37)V zájmu lepší srozumitelnosti a větší transparentnosti údajů o finančních nástrojích využívaných v přímém a nepřímém řízení je vhodné sloučit všechny požadavky na podávání zpráv do jednoho pracovního dokumentu, který má být připojen k návrhu rozpočtu. ⇩ nový (38)Aby se zajistila transparentnost, zabránilo duplicitě a sladil harmonogram podávání zpráv podle dostupnosti příslušných údajů, měly by být informace o rozpočtových zárukách, společném rezervním fondu a podmíněných závazcích nově seskupeny do těchto tří kategorií a předkládány v příslušných zprávách uceleným způsobem. (39)Aby se zvýšila transparentnost a přesnost podávaných zpráv, měly by informace o finančních nástrojích předkládané v pracovním dokumentu připojeném k návrhu rozpočtu zahrnovat informace o realizovaných ztrátách z aktiv. (40)Aby byla zajištěna synchronizace s harmonogramem pro přijetí výkazu odhadů, měl by být k návrhu rozpočtu připojen pracovní dokument o politice Komise v oblasti nemovitostí. 🡻 2018/1046 22. bod odůvodnění (přizpůsobený) (41)S cílem prosazovat osvědčené postupy při využívání Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropského námořního, a rybářského ⌦ a akvakulturního ⌫ fondu (ENRF ⌦ ENRAF ⌫ ) a Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) by Komise měla být schopna subjektům odpovědným za činnosti v oblasti řízení a kontroly pro informaci poskytnout nezávazné metodické pokyny, jež objasňují její vlastní kontrolní strategii a přístup, včetně kontrolních seznamů a příkladů osvědčené praxe. Tyto pokyny by měly být podle potřeby aktualizovány. ⇩ nový (42)Je nutné zajistit, aby bylo možné od příjmů souhrnného rozpočtu Unie odečíst veškeré splatné úroky nebo jiné poplatky z částek zrušených nebo snížených pokut nebo jiných sankcí, včetně záporného výnosu vztahujícího se k těmto částkám. Pro dodržení obecné zásady navrácení do původního stavu (restitutio in integrum), která se použije v případě pokut nebo jiných sankcí uložených orgány Unie, které později Soudní dvůr zruší nebo sníží, je třeba stanovit, že se záporný výnos z předběžně vybrané částky těchto pokut nebo jiných sankcí uložených orgány Unie neodečítá od částky, která má být vrácena. Aby se vyrovnala ztráta výhod plynoucích z peněžních prostředků ode dne, kdy podnik pokutu Komisi předběžně uhradil, až do dne jejího vrácení, by částka, která má být vrácena, měla být navýšena o úrok v sazbě, kterou Evropská centrální banka uplatňuje na své hlavní refinanční operace, zvýšené o jeden a půl procentního bodu jako přiměřená náhrada pro podnik v této situaci, což znamená, že pak by již nebylo nutné uplatnit na tuto částku žádnou jinou úrokovou sazbu. Dále, tato sazba odpovídá úrokové sazbě, kterou lze uplatnit vůči dlužníkovi, pokud se dlužník rozhodne odložit platbu pokuty nebo jiné sankce, a namísto zaplacení poskytne finanční záruku. Za účelem zajištění dostatečného peněžního toku k odškodnění dotčených třetích stran za ztrátu výhod plynoucích z peněžních prostředků v případech uvedených v čl. 109 odst. 4, je potřeba zajistit, aby částky z pokut nebo jiných sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí bylo možné zapsat do rozpočtu do konce následujícího rozpočtového roku. (43)S ohledem na zvýšený objem výpůjčních a úvěrových operací prováděných Komisí jménem Unie za účelem financování oživení po pandemii COVID-19 by měla být dále posílena transparentnost těchto operací. S cílem řešit rostoucí složitost těchto operací a zajistit lepší viditelnost jejich obsahu by měl být do dokumentu připojeného k oddílu rozpočtu, který se týká Komise, doplněn komplexní přehled výpůjčních a úvěrových operací prováděných Komisí. 🡻 2018/1046 23. bod odůvodnění (44)Je vhodné, aby spolu mohly orgány Unie navzájem uzavírat meziútvarové dohody v zájmu snazšího čerpání svých prostředků a aby existovala možnost uzavírat takovéto dohody mezi útvary orgánů Unie, subjekty Unie, evropskými úřady, subjekty nebo osobami pověřenými prováděním specifických činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a kanceláří generálního tajemníka Nejvyšší rady evropských škol za účelem poskytování služeb, dodávek zboží, provádění stavebních prací nebo veřejných zakázek na nemovitosti. ⇩ nový (45)Z důvodů právní jistoty je nezbytné vyjasnit, že rozhodné právo, podle něhož mají být v případě střetu zájmů přijata veškerá vhodná opatření, zahrnuje unijní a vnitrostátní právní předpisy týkající se střetu zájmů.

(46)S cílem zvýšit inkluzivitu by měly být na seznam subjektů podle čl. 62 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) doplněny soukromé subjekty nebo subjekty podle práva EU usazené v členském státě, které mohou být v souladu s odvětvovými pravidly pověřeny vynakládáním finančních prostředků Unie nebo využíváním rozpočtových záruk Unie, pokud jsou ovládány veřejnoprávními subjekty nebo soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby, jež jsou způsobilé v rámci nepřímého řízení, a jsou jim poskytnuty dostatečné finanční záruky. Pokud tyto soukromé subjekty nebo subjekty podle práva EU nevyužívají finančního jištění poskytovaného členským státem, měly by mít dostatečné finanční záruky podobu společné a nerozdílné odpovědnosti kontrolních subjektů nebo rovnocenných finančních záruk. 🡻 2018/1046 24. bod odůvodnění (47)Je vhodné stanovit postup pro zřizování nových evropských úřadů a rozlišovat mezi povinnými a nepovinnými úkoly těchto úřadů. Orgány Unie, subjekty Unie a jiné evropské úřady by měly mít možnost pověřit ředitele evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby. Evropské úřady by měly mít rovněž možnost uzavírat meziútvarové dohody za účelem poskytování služeb, dodávek zboží, provádění stavebních prací nebo veřejných zakázek na nemovitosti. Je vhodné přijmout zvláštní pravidla pro vypracovávání účetních záznamů, ustanovení, která zmocňují účetního Komise pověřit výkonem některých z jeho úkolů zaměstnance těchto úřadů, a operační postupy pro bankovní účty, jež by Komise měla být schopna otevřít jménem evropského úřadu. 🡻 2018/1046 25. bod odůvodnění (48)S cílem zvýšit nákladovou efektivnost výkonných agentur by vzhledem k praktickým zkušenostem získaným s jinými subjekty Unie mělo být možné svěřit účetnímu Komise veškeré úkoly účetního výkonné agentury nebo část těchto úkolů. 🡻 2018/1046 26. bod odůvodnění (49)Z důvodu právní jistoty je nutné objasnit, že ředitelé výkonných agentur jednají při správě operačních prostředků programů svěřených agenturám jako pověřené schvalující osoby. K tomu, aby se zvýšení efektivity v důsledku globální centralizace určitých podpůrných služeb mohlo projevit naplno, by měla by být výslovně stanovena možnost výkonných agentur vynakládat správní výdaje. 🡻 2018/1046 27. bod odůvodnění (50)Je nutné stanovit pravidla týkající se pravomocí a povinností účastníků finančních operací, zejména schvalujících osob a účetních. 🡻 2018/1046 28. bod odůvodnění (51)Evropský parlament, Rada, Účetní dvůr a účetní Komise by měli být do dvou týdnů informováni o jmenování pověřené schvalující osoby, interního auditora a účetního i o ukončení výkonu jejich funkce. 🡻 2018/1046 29. bod odůvodnění (52)Schvalující osoby by měly plně odpovídat za veškeré příjmové a výdajové operace provedené v rámci jejich odpovědnosti a za systémy vnitřní kontroly a měly by nést odpovědnost za svou činnost, v případě potřeby prostřednictvím disciplinárního řízení.

🡻 2018/1046 30. bod odůvodnění (53)Měly by být vymezeny též úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které mají schvalující osoby dodržovat. Pověřené schvalující osoby by měly zajistit, aby dále pověřené schvalující osoby a jejich zaměstnanci obdrželi informace a odbornou přípravu o standardech kontroly a příslušných metodách a postupech a aby byla přijata opatření k zajištění fungování kontrolního systému. Pověřená schvalující osoba by měla podávat svému orgánu Unie informace o výkonu povinností v podobě výroční zprávy. Tato zpráva by měla obsahovat požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž pověřená schvalující osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností, včetně informací o celkové výkonnosti provedených operací. Podklady k provedeným operacím by měly být uchovávány alespoň po pět let. O všech formách jednacího řízení v rámci zadávání veřejných zakázek by měla pověřená schvalující osoba podat zvláštní zprávu dotčenému orgánu Unie, který by měl podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě, neboť tato řízení představují odchylku od běžných udělovacích řízení. 🡻 2018/1046 31. bod odůvodnění (54)Je třeba zohlednit dvojí úlohu, kterou vedoucí delegací Unie a po dobu jejich nepřítomnosti zástupci těchto vedoucích plní jako dále pověřené schvalující osoby pro Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a, pokud jde o operační prostředky, pro Komisi. 🡻 2018/1046 32. bod odůvodnění (55)Komise by měla výkonem rozpočtových pravomocí ve vztahu k operačním prostředkům v jejím oddíle rozpočtu pověřit zástupce vedoucích delegací Unie pouze v případech, kdy je plnění těchto úkolů zástupci vedoucích delegací naprosto nezbytné k zajištění kontinuity činnosti po dobu nepřítomnosti vedoucích delegací Unie. Zástupci vedoucích delegací Unie by neměli být oprávněni vykonávat tyto pravomoci systematicky nebo z důvodu vnitřní dělby práce. 🡻 2018/1046 33. bod odůvodnění (56)Účetní by měl odpovídat za řádné provádění plateb, vybírání příjmů a vymáhání pohledávek. Měl by spravovat pokladnu, bankovní účty a soubory údajů o třetích osobách, vést účty a odpovídat za sestavení finančních výkazů orgánu Unie. Pouze účetní Komise by měl být oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní všech ostatních orgánů Unie by měli stanovovat postupy účtování pro své orgány. 🡻 2018/1046 34. bod odůvodnění (57)Upraveny by měly být též podmínky jmenování účetního a ukončení výkonu jeho funkce. 🡻 2018/1046 35. bod odůvodnění (58)Účetní by měl stanovit postupy, které zajišťují, aby účty otevřené pro účely správy pokladny a zálohové účty nevykazovaly záporný zůstatek. ⇩ nový (59)Je vhodné sladit platební prostředky schválené pro správu pokladny s moderními platebními metodami, včetně kreditních karet a elektronických peněženek.

(60)Vzhledem k tomu, že platby prováděné delegacemi Unie na základě standardních pravidel pro rozpočtové, pokladní a účetní operace (dále jen „rozpočtové postupy“) jsou stále častěji uskutečňovány prostřednictvím centrální pokladny, a v důsledku toho se snižuje počet operací a částky hrazené prostřednictvím zálohových účtů, je vhodné zjednodušit pravidla pro zřizování, správu a kontrolu zálohových účtů. 🡻 2018/1046 36. bod odůvodnění (61)Měly by být stanoveny podmínky pro používání zálohových účtů, tedy systému správy, který představuje odchylku od běžných rozpočtových postupů a týká se pouze omezených částek, a dále úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních při kontrole těchto účtů. O každém jmenování správce zálohových účtů by měl být informován Účetní dvůr. Z důvodu efektivnosti by měly být při delegacích Unie zřízeny zálohové účty, na nichž budou spravovány prostředky z oddílů rozpočtu týkajících se Komise i ESVČ. Je rovněž vhodné umožnit za určitých podmínek využívání zálohových účtů v delegaci Unie k vyplácení omezených částek prostřednictvím rozpočtových procesů. Co se týká jmenování správců zálohových účtů, mělo by být možné vybírat je i z řad zaměstnanců Komise působících v oblasti operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci, nejsou-li k dispozici zaměstnanci Komise, na které se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie, stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (dále jen „služební řád“). 🡻 2018/1046 37. bod odůvodnění (62)Aby se zohlednila situace v oblasti operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci, nejsou-li k dispozici zaměstnanci Komise, na které se vztahuje služební řád, a vyskytují-li se s ohledem na přijetí všech právních závazků příslušnou schvalující osobou technické problémy, mělo by být přípustné, aby právní závazky velmi nízké hodnoty do výše 2 500 EUR, které jsou spojeny s platbami prováděnými ze zálohových účtů, přijímali zaměstnanci Komise v této oblasti a aby vedoucí delegací Unie nebo jejich zástupci podepisovali právní závazky na pokyn příslušné schvalující osoby Komise. 🡻 2018/1046 38. bod odůvodnění (63)Jakmile jsou definovány úkoly a odpovědnost účastníků finančních operací, mohou být tyto osoby povolány k odpovědnosti pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu. V orgánech Unie byly zřízeny specializované výbory pro řešení finančních nesrovnalostí podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Kvůli omezenému počtu postoupených případů a z důvodu efektivnosti je však vhodné převést jejich funkce na interinstitucionální výbor zřízený tímto nařízením (dále jen „výbor“). Výbor by měl posuzovat žádosti a vydávat doporučení o potřebě přijmout rozhodnutí o vyloučení a uložení peněžitých sankcí, které mu předloží Komise nebo jiné orgány a subjekty Unie, aniž je dotčena jejich správní samostatnost ve vztahu k jejich zaměstnancům. Tento přesun má zamezit rovněž zdvojování práce a snížit riziko vydání protichůdných doporučení nebo stanovisek v případech, které se týkají jak hospodářského subjektu, tak i zaměstnance orgánu nebo subjektu Unie. Je třeba zachovat postup, jímž může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, o němž se domnívá, že je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, a být tak zproštěna odpovědnosti, k níž by mohla být povolána. Při plnění této úlohy by se mělo složení výboru upravit. Výbor by neměl mít vyšetřovací pravomoci. 🡻 2018/1046 39. bod odůvodnění ⇨ nový (64)Co se týká příjmů, je nutné zabývat se zápornými úpravami vlastních zdrojů, na něž se vztahuje nařízení Rady (EU, Euratom) č. 609/2014 ⇨ , nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/770 a nařízení Rady (EU, Euratom) [XXX] o metodách a postupu pro poskytování vlastních zdrojů ze systému obchodování s emisemi, mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a přerozdělených zisků a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků ⇦ . S výjimkou případu vlastních zdrojů je nutné zachovat stávající úkoly a kontroly spadající do odpovědnosti schvalujících osob v různých fázích procesu: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání výzvy k úhradě, jíž je dlužník informován o stanovení pohledávky, a případné rozhodnutí o vzdání se nároku v souladu s kritérii, která v zájmu efektivního výběru příjmů zajišťují soulad se zásadou řádného finančního řízení. 🡻 2018/1046 40. bod odůvodnění (65)Schvalující osoba by měla mít možnost upustit zcela nebo částečně od inkasa stanovené pohledávky, pokud dlužník vstoupil do insolvenčního řízení, jak je vymezeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/848, zejména v případě soudního vyrovnání nebo jiného podobného řízení. 🡻 2018/1046 41. bod odůvodnění (66)Měly by být zvlášť upraveny postupy pro úpravu odhadů pohledávek nebo jejich snížení na nulu.

🡻 2018/1046 42. bod odůvodnění (67)Je nutné vyjasnit, kdy se do rozpočtu zapisují částky obdržené z pokut a jiných sankcí, jakož i úroky nebo jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí. 🡻 2018/1046 43. bod odůvodnění (68)Vlivem nedávného vývoje na finančních trzích a úrokové sazby uplatňované Evropskou centrální bankou (ECB) na její hlavní refinanční operace je nutné revidovat ustanovení týkající se úrokové sazby u pokut nebo jiných sankcí a stanovit pravidla pro případ záporné úrokové sazby. 🡻 2018/1046 44. bod odůvodnění (69)K zohlednění zvláštní povahy pohledávek v podobě pokut nebo jiných sankcí uložených orgány Unie podle Smlouvy o fungování EU nebo Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) je nutné zavést zvláštní ustanovení o úrokových sazbách vztahujících se na splatné částky, které však nebyly dosud uhrazeny, v případě, že Soudní dvůr Evropské unie tyto částky navýší. 🡻 2018/1046 45. bod odůvodnění (70)Měla by být jasněji vymezena i zpřísněna pravidla pro inkaso. Zejména je třeba upřesnit, že účetní má inkasovat částky započtením i proti částkám, které dlužníkovi dluží výkonná agentura při plnění rozpočtu. 🡻 2018/1046 46. bod odůvodnění (71)V zájmu zaručení právní jistoty a transparentnosti by měla být stanovena pravidla týkající se lhůt pro zaslání výzvy k úhradě. ⇩ nový (72)Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení a účinné vymáhání pohledávek Unie, je nezbytné, aby mohl účetní Komise při oznamování a vymáhání pohledávek Unie využívat pomoci členských států. Tato pomoc by měla být poskytována podobným způsobem jako pomoc, kterou si navzájem poskytují členské státy při oznamování a vymáhání pohledávek podle směrnice Rady 2010/24/EU. Účelem pomoci by nemělo být pouze umožnit vymáhání, pokud má dlužník značný majetek, ale také poskytnout účetnímu dostatečné a spolehlivé informace v případech platební neschopnosti dlužníka, aby mohlo být přijato rozhodnutí o upuštění od inkasa v případech, kdy je dlužník v platební neschopnosti nebo kdy nelze určit místo jeho pobytu. Pomoc, pokud jde o vyrozumění dlužníka členským státem, by měla být poskytována v souladu s platnými vnitrostátními postupy. Měla by zahrnovat nejen vykonatelná rozhodnutí podle článku 299 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), ale také přípravné úkony předcházející přijetí takového rozhodnutí, včetně oznámení výzev k úhradě, upomínek a výzev a preventivních opatření na ochranu práv Unie v případech, kdy byla přijata vykonatelná rozhodnutí, ale buď ještě nebyla oznámena, nebo čekají na připojení doložky vykonatelnosti podle článku 299 SFEU. Podrobnosti této pomoci by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a členskými státy, a to buď na dvoustranné, nebo mnohostranné úrovni. Povinnost poskytnout tuto pomoc však existuje i v případě, že taková dohoda není podepsána. 🡻 2018/1046 47. bod odůvodnění

(73)Pro účely zajištění správy aktiv, při níž by se současně usilovalo o dosažení kladného výnosu, je nutno předběžně vybírat částky týkající se pokut a jiných sankcí uložených podle Smlouvy o fungování EU nebo Smlouvy o Euratomu, například pokut ukládaných v soutěžních věcech, proti nimž je podán prostředek právní nápravy, investovat tyto částky do finančních aktiv a určit účel dalšího použití výnosů z nich. Jelikož Komise není jediným orgánem Unie, který je oprávněn ukládat pokuty nebo jiné sankce, je nutné upravit tyto pokuty nebo jiné sankce ukládané jinými orgány Unie a stanovit pravidla pro jejich vymáhání, která by měla být rovnocenná pravidlům používaným Komisí. 🡻 2018/1046 48. bod odůvodnění (74)K tomu, aby měla Komise všechny informace potřebné k přijímání rozhodnutí o financování, je nutné stanovit minimální požadavky na obsah těchto rozhodnutí v případě grantů, zadávání veřejných zakázek, svěřenských fondů Unie pro vnější činnost (dále jen „svěřenské fondy Unie“), cen, finančních nástrojů, nástrojů nebo platforem kombinování zdrojů a rozpočtových záruk. Současně je třeba umožnit, aby byla rozhodnutí o financování přijímána na dobu delší než jeden rozpočtový rok s cílem poskytnout potenciálním příjemcům finančních prostředků dlouhodobější perspektivu, s tím, že jejich provádění je podmíněno dostupností rozpočtových prostředků na příslušný rozpočtový rok. Dále je nutné snížit počet náležitostí vyžadovaných u rozhodnutí o financování. V zájmu zjednodušení by mělo rozhodnutí o financování představovat současně i roční nebo víceletý pracovní program. Jelikož příspěvky pro subjekty Unie uvedené v článcích 70 a 71 jsou stanoveny již v rozpočtu, nemělo by se v této souvislosti vyžadovat přijetí zvláštního rozhodnutí o financování. 🡻 2018/1046 49. bod odůvodnění (75)Pokud jde o výdaje, je třeba objasnit vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými rozpočtovými závazky a individuálními rozpočtovými závazky a pojmy rozpočtový a právní závazek, aby se vymezil zřetelný rámec pro jednotlivé fáze plnění rozpočtu. 🡻 2018/1046 50. bod odůvodnění (76)S cílem zohlednit zejména počet právních závazků přijímaných delegacemi a zastoupeními Unie a kolísání směnných kurzů u těchto závazků by předběžné rozpočtové závazky měly být možné i v případě, kdy jsou konečný příjemce platby a částka určeni. ⇩ nový (77)Aby byl Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) uveden do souladu s obecnými účetními a rozpočtovými postupy, jakmile to bude technicky možné, mělo by být umožněno přijímat individuální rozpočtové závazky pro provádění plateb, aniž by bylo třeba nejprve přijmout předběžný souhrnný závazek, po němž následují individuální závazky ve lhůtě nejvýše dvou měsíců nebo za určitých podmínek v delší lhůtě. Aby bylo možné realizovat individuální rozpočtové závazky a platby za první měsíc rozpočtového roku v prosinci, měly by být navíc běžné výdaje na řízení EZZF přidány k druhům výdajů, pro něž jsou schváleny platby předem. 🡻 2018/1046 51. bod odůvodnění (78)V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb, které mohou provádět schvalující osoby. Měla by být blíže objasněna pravidla pro zúčtování plateb předběžného financování, zejména v případech, kdy není možné průběžné zúčtování. Za tímto účelem by měla být v přijatých právních závazcích zahrnuta odpovídající ustanovení. 🡻 2018/1046 52. bod odůvodnění (79)Toto nařízení by mělo stanovit, že se platby mají uskutečnit ve stanovených lhůtách a že v případě jejich nedodržení budou mít věřitelé nárok na úroky z prodlení, které jdou k tíži rozpočtu, s výjimkou členských států, Evropské investiční banky (EIB) a Evropského investičního fondu (EIF).

⇩ nový (80)Základní prvky elektronických faktur při zadávání veřejných zakázek by měly vycházet z pravidel stanovených ve směrnici 2014/55/EU. (81)V zájmu jasnosti by měla být definice nevhodných nabídek při zadávání veřejných zakázek revidována tak, aby zahrnovala nabídky, u nichž hospodářský subjekt nemá přístup k zadávání veřejných zakázek uvedený v článcích 180, 181 a 183. (82)Je nezbytné vyjasnit, že jednotlivé zakázky na základě rámcových smluv, jež byly uzavřeny s jediným hospodářským subjektem, mohou být zadávány a měněny v mezích podmínek stanovených v rámcové smlouvě. (83)Aby se zohlednily zvláštní charakteristiky trhu s nemovitostmi a zjednodušily postupy zadávání veřejných zakázek týkající se budov, měl by být odstraněn požadavek na minimální počet zájemců, kteří se účastní řízení. (84)Vzhledem k tomu, že opatření týkající se následného uveřejňování informací jsou stejná pro otevřená, užší i soutěžní řízení s jednáním, mělo by být za určitých podmínek umožněno použití jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v návaznosti na neúspěšné soutěžní řízení s jednáním. (85)Z oblasti působnosti pravidel tohoto nařízení pro zadávání veřejných zakázek je nezbytné vyloučit služby osvědčování a ověřování listin poskytované notáři, za předpokladu, že postupy, jimiž se tyto služby v dotčeném členském státě řídí, nejsou otevřené hospodářské soutěži. (86)Je vhodné stanovit možnost jednacích řízení bez předchozího uveřejnění, pokud jde o služby poskytované organizacemi členských států, které se nemohou účastnit soutěžních řízení. (87)Aby byl zajištěn soulad s judikaturou Soudního dvora (rozsudek Tribunálu ve věci T-661/18, Securitec v. Komise), měla by schvalující osoba požadovat předložení dokladů týkajících se kritérií pro vyloučení a výběr před přijetím rozhodnutí o zadání veřejné zakázky. 🡻 2018/1046 53. bod odůvodnění (88)Považuje se za vhodné začlenit ustanovení týkající se potvrzování a schvalování výdajů do jednoho článku a zavést definici zrušení přidělení prostředků na závazek. Jelikož jsou operace prováděny v počítačových systémech, měl by být podpis doložky „předáno k platbě“ jako vyjádření rozhodnutí o potvrzení, s výjimkou omezeného počtu případů, nahrazen zabezpečeným elektronickým podpisem. Je rovněž nutné objasnit, že se potvrzování výdajů týká všech způsobilých nákladů, včetně nákladů, které nejsou spojeny se žádostí o platbu, jak je tomu v případě zúčtování předběžného financování. 🡻 2018/1046 54. bod odůvodnění (89)V zájmu snížení složitosti, zefektivnění stávajících pravidel a lepší srozumitelnosti tohoto nařízení by měla být stanovena pravidla, která jsou společná více než jednomu nástroji pro plnění rozpočtu. Z těchto důvodů by měla být některá ustanovení přeskupena, znění a oblast působnosti dalších ustanovení by měly být sladěny a zbytečná opakování a křížové odkazy by se měly odstranit. 🡻 2018/1046 55. bod odůvodnění (90)Každý orgán Unie by měl zřídit výbor pro pokrok v oblasti interního auditu, jehož úkolem bude zajistit nezávislost interního auditora, sledovat kvalitu práce interního auditu a zajistit, aby útvary příslušného orgánu doporučení interního a externího auditu řádně zohledňovaly a uplatňovaly. O složení tohoto výboru pro pokrok v oblasti interního auditu by měl rozhodnout každý orgán Unie s ohledem na svou organizační samostatnost a na význam nezávislého odborného poradenství. 🡻 2018/1046 56. bod odůvodnění

(91)Větší důraz je nutno klást na výkonnost a výsledky projektů financovaných z rozpočtu Unie. Je tudíž vhodné stanovit kromě forem příspěvku Unie, které již jsou náležitě zavedeny (proplacení skutečně vynaložených způsobilých nákladů, jednotkové náklady, jednorázové částky a paušální financování), další formu financování nesouvisející s náklady na příslušné operace. Tato dodatečná forma financování by měla být založena buď na splnění určitých předběžných podmínek, nebo na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti. 🡻 2018/1046 57. bod odůvodnění (92)Pokud Komise posuzuje provozní a finanční způsobilost příjemců finančních prostředků Unie nebo jejich systémů a postupů, měla by mít možnost spolehnout se na posouzení, která již provedla sama nebo která již provedly jiné subjekty nebo dárci, jako jsou vnitrostátní agentury a mezinárodní organizace, aby se zamezilo dvojímu posuzování týchž příjemců finančních prostředků. Možnost křížového spoléhání se na posouzení provedená jinými subjekty by se měla využít v případě, že tato posouzení proběhla v souladu s podmínkami, které jsou rovnocenné podmínkám stanoveným v tomto nařízení pro příslušný způsob plnění rozpočtu. Na podporu křížového spoléhání se na posouzení mezi dárci by proto Komise měla prosazovat uznávání mezinárodně přijímaných standardů nebo mezinárodních osvědčených postupů. 🡻 2018/1046 58. bod odůvodnění (93)Je rovněž důležité zamezit situacím, kdy u příjemců finančních prostředků Unie prováděly audit využití těchto prostředků různé subjekty několikrát. Mělo by proto být možné spolehnout se na audity, které již provedli nezávislí auditoři, pokud je dostatečně prokázána jejich kompetence a nezávislost a pokud je auditní činnost založena na mezinárodně uznávaných auditních standardech poskytujících přiměřenou jistotu a pokud se týkaly finančních výkazů a zpráv dokládajících využití příspěvku Unie. Tyto audity by pak měly být základem celkové jistoty ohledně využití finančních prostředků Unie. Za tímto účelem je důležité zajistit, aby zpráva nezávislého auditora i související auditní dokumentace byly na požádání zpřístupněny Evropskému parlamentu, Komisi, Účetnímu dvoru a auditním orgánům členských států. 🡻 2018/1046 59. bod odůvodnění (94)Pro účely spoléhání se na posouzení a audity a s cílem snížit administrativní zátěž osob a subjektů přijímajících finanční prostředky Unie je důležité zajistit, aby byly využívány veškeré informace, které již mají orgány Unie, řídící orgány nebo jiné subjekty vynakládající finanční prostředky Unie k dispozici, a příjemci finančních prostředků nebo příjemci grantů tak nebyli o stejné informace žádáni opakovaně. 🡻 2018/1046 60. bod odůvodnění (95)K zajištění mechanismu dlouhodobé spolupráce s příjemci finančních prostředků by mělo být umožněno podepisovat dohody o finančním rámcovém partnerství. Finanční rámcová partnerství by měla být uskutečňována prostřednictvím grantů nebo dohod o přiznání příspěvku uzavřených s osobami a subjekty vynakládajícími finanční prostředky Unie. Za tímto účelem by měl být stanoven minimální obsah těchto dohod o přiznání příspěvku. Finanční rámcová partnerství by neměla nepatřičně omezovat přístup k finančním prostředkům Unie. 🡻 2018/1046 61. bod odůvodnění (96)Podmínky a postupy pro pozastavení, ukončení nebo snížení výše příspěvku Unie by měly být harmonizovány v rámci jednotlivých nástrojů pro plnění rozpočtu, jako jsou granty, veřejné zakázky, nepřímé řízení nebo ceny. Je třeba vymezit důvody tohoto pozastavení, ukončení nebo snížení. 🡻 2018/1046 62. bod odůvodnění (97)Toto nařízení by mělo stanovit standardní lhůty, po které jsou příjemci finančních prostředků povinni uchovávat dokumenty týkající se příspěvků Unie, aby se zabránilo rozdílným nebo neúměrným smluvním požadavkům a současně se poskytl Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) dostatek času k získání přístupu k těmto údajům a dokumentům a k provedení následných kontrol a auditů. Všem osobám či subjektům přijímajícím finanční prostředky Unie by měla být mimoto uložena povinnost spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie.

🡻 2018/1046 63. bod odůvodnění (98)Aby byly účastníkům a příjemcům finančních prostředků poskytnuty náležité informace a aby měli možnost uplatnit své právo na obhajobu, měli by mít možnost předložit připomínky předtím, než bude přijato opatření s nepříznivým dopadem na jejich práva, a měli by být informováni o prostředcích právní nápravy, které k napadení takového opatření mají. ⇩ nový (99)V rámci udělovacího řízení není nutné, aby příslušná schvalující osoba poskytla účastníkovi příležitost předložit připomínky, pokud byl tento účastník v udělovacím řízení odmítnut. V zájmu zajištění právní jistoty by toto mělo být rovněž upřesněno v ustanovení o sporných řízeních a právních prostředcích nápravy. (100)Vzhledem ke stále složitějšímu geopolitickému prostředí s rychle se vyvíjejícími hybridními a kybernetickými hrozbami, jakož i k potřebě digitální transformace s inherentním rizikem technické zranitelnosti musí Unie zajistit ochranu bezpečnosti a veřejného pořádku Unie nebo jejích členských států, jak se odráží ve veřejných politikách a právních předpisech. Týká se to ochrany základních zájmů společnosti, jako je zajištění bezpečnosti dodávek energie, boj proti organizované trestné činnosti a podvodům. Poskytování finančních prostředků Unie v souvislosti se strategickými aktivy a zájmy, jako jsou digitální nebo kosmická infrastruktura, komunikační a informační systémy a služby, může vyžadovat použití zvláštních podmínek – při dodržení všech mezinárodních dohod Unie – s cílem zajistit tuto ochranu, mj. pokud jde o integritu komunikačních a informačních systémů a souvisejících dodavatelských řetězců. Druhy podmínek a požadavků pro jejich uplatňování by měly být vyjasněny. 🡻 2018/1046 64. bod odůvodnění (101)Na ochranu finančních zájmů Unie by Komise měla zřídit jednotný systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů. 🡻 2018/1046 65. bod odůvodnění (102)Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů by se měl vztahovat na účastníky, příjemce finančních prostředků, subjekty, jejichž způsobilosti hodlá zájemce nebo uchazeč využít, na subdodavatele zhotovitele, poskytovatele nebo dodavatele, na veškeré osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, je-li rozpočet plněn v nepřímém řízení, na veškeré osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie na základě finančních nástrojů využívaných v přímém řízení, na účastníky nebo příjemce finančních prostředků, o nichž subjekty plnící rozpočet ve sdíleném řízení poskytly informace, a na sponzory. ⇩ nový (103)Za účelem zvýšení ochrany finančních zájmů Unie by měl být systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů posílen. Je důležité zabránit tomu, aby osoba nebo subjekt, které se nachází v situaci zakládající vyloučení, mohly požádat o finanční prostředky, být vybrány k vynakládání prostředků nebo tyto prostředky získat v rámci programu ve sdíleném řízení. Existuje-li pravomocný rozsudek nebo konečné správní rozhodnutí, měla by mít příslušná schvalující osoba možnost vyloučit osobu nebo subjekt, pokud se tato osoba nebo subjekt nacházejí v situaci zakládající vyloučení a má se za to, že nejsou spolehlivé, neboť se dopustily určitých závažných pochybení uvedených v čl. 139 odst. 1. Neexistuje-li pravomocný rozsudek nebo konečné správní rozhodnutí, měla by mít příslušná schvalující osoba možnost vyloučení provést na základě předběžné právní kvalifikace určené výborem uvedeným v článku 146 s přihlédnutím ke skutečnostem a zjištěním vyplývajícím z auditů nebo vyšetřování prováděných Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úřadem evropského veřejného žalobce (EPPO), Evropským účetním dvorem (EÚD) nebo z jakéhokoli jiného auditu či kontroly prováděných na pokyn schvalující osoby. Toto vyloučení by mělo být zaevidováno v databázi systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů zřízeného podle čl. 138 odst. 1. Orgány členských států by je měly zohlednit tím, že odmítnou, aby byly tyto osoby nebo subjekty vybrány k vynakládání finančních prostředků Unie nebo aby tyto prostředky získaly. Žádosti členských států o platby v rámci sdíleného řízení, jež zahrnují výdaje související s osobou nebo subjektem, které byly vyloučeny, by neměly být propláceny. Pokud jsou finanční prostředky členským státům vypláceny v rámci založeném na výkonnosti, použijí se zvláštní pravidla stanovená v odvětvových právních předpisech. (104)Je důležité zdůraznit, že systém EDES by se měl uplatňovat pouze ve vztahu k finančním prostředkům Unie vypláceným členským státům v rámci přímého řízení, jako jsou finanční prostředky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241, u nichž mají členské státy povinnost přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu finančních zájmů Unie, v rozsahu, v jakém má Komise odpovídající povinnosti podle příslušného právního rámce, a s náležitým ohledem na zvláštní povahu těchto finančních prostředků. Odpovědnost Komise by proto měla být omezena na povinnost postoupit případ výboru za účelem vyloučení určité osoby nebo subjektu, pokud se schvalující osoba dozví o závažných pochybeních prostřednictvím pravomocných rozsudků a správních rozhodnutí nebo skutečností a zjištění vyplývajících z auditů nebo vyšetřování, které v souvislosti s danými finančními prostředky provedl Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) nebo Evropský účetní dvůr (EÚD), nebo z jakéhokoli jiného auditu či kontroly provedených na pokyn schvalující osoby. Aniž jsou dotčeny tyto povinnosti Komise, jsou členské státy i nadále odpovědné za ověřování informací o rozhodnutích o vyloučení zaevidovaných v databázi EDES, aby zajistily výkon těchto rozhodnutí a zaručily, že nebude podána žádost o platbu týkající se osoby nebo subjektu, které se nacházejí v situaci zakládající vyloučení. 🡻 2018/1046 66. bod odůvodnění (105)Je třeba objasnit, že je-li rozhodnutí o evidenci určité osoby nebo subjektu v databázi systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů přijato v důsledku situací zakládajících vyloučení, v nichž se nachází fyzická nebo právnická osoba, která je členem správního, řídícího nebo dozorčího orgánu dotyčné osoby nebo subjektu nebo která má ve vztahu k nim pravomoc k zastupování, rozhodování nebo kontrole, fyzická nebo právnická osoba, která v neomezeném rozsahu ručí za dluhy dotyčné osoby nebo subjektu, nebo fyzická osoba, která je nezbytná pro udělení nebo pro splnění právního závazku, mají informace zaevidované v databázi zahrnovat údaje týkající se těchto osob.

🡻 2018/1046 67. bod odůvodnění (106)Rozhodnutí o vyloučení určité osoby nebo subjektu z účasti na udělovacím řízení nebo o uložení určité osobě nebo subjektu peněžité sankce a rozhodnutí o uveřejnění souvisejících informací by měly přijímat příslušné schvalující osoby s ohledem na svou samostatnost ve správních záležitostech. V případě neexistence pravomocného rozsudku nebo konečného správního rozhodnutí a v případech týkajících se závažného porušení smlouvy by příslušné schvalující osoby měly přijmout své rozhodnutí na základě předběžné právní kvalifikace s přihlédnutím k doporučení výboru. Výbor by měl posoudit rovněž dobu trvání vyloučení, pokud nebyla stanovena pravomocným rozsudkem nebo konečným správním rozhodnutím. 🡻 2018/1046 68. bod odůvodnění (107)Úlohou výboru by mělo být zajištění konzistentního fungování systému vylučování z účasti na udělovacím řízení. Tento výbor by měl být složen ze stálého předsedy, dvou zástupců Komise a zástupce žádající schvalující osoby. ⇩ nový (108)S cílem uvést systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů do souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek a zvýšit jeho účinnost by měl být pokus o ovlivnění poskytnutí finančních prostředků Unie nebo neoprávněné získání finančních prostředků Unie, a to i v souvislosti se střetem zájmů, výslovně zahrnut jako zvláštní situace zakládající vyloučení z důvodu vážného profesního pochybení s přiměřenou sankcí odpovídající závažnosti tohoto pochybení. (109)S náležitým ohledem na zásadu proporcionality by příslušná schvalující osoba měla vyloučit osobu nebo subjekt, které prokázaly nedostatek integrity tím, že se dopustily protiprávního jednání neslučitelného s hodnotami zakotvenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a v Listině základních práv Evropské unie, jako je podněcování k diskriminaci, nenávisti nebo násilí vůči skupině osob nebo členovi skupiny, pokud toto jednání může nepříznivě ovlivnit plnění zakázky. (110)Samostatný důvod pro vyloučení s přiměřenou sankcí odpovídající závažnosti pochybení by měl být doplněn v případě neodůvodněné nedostatečné spolupráce v souvislosti s vyšetřováními, kontrolami nebo audity prováděnými schvalující osobou, úřadem OLAF, úřadem EPPO nebo Evropským účetním dvorem, neboť to může mít závažné důsledky pro ochranu finančních zájmů Unie. 🡻 2018/1046 69. bod odůvodnění (111)Předběžná právní kvalifikace nepředjímá konečné posouzení jednání dotyčné osoby nebo subjektu ze strany příslušných orgánů členských států podle vnitrostátního práva. Doporučení výboru, jakož i rozhodnutí příslušné schvalující osoby by proto mělo být po oznámení tohoto konečného posouzení přezkoumáno. 🡻 2018/1046 70. bod odůvodnění ⇨ nový (112)Příslušná schvalující osoba by měla osobu nebo subjekt vyloučit z účasti na udělovacím řízení, pokud bylo pravomocným rozsudkem nebo konečným správním rozhodnutím zjištěno, že se tato osoba nebo subjekt dopustily vážného profesního pochybení, úmyslného nebo neúmyslného porušení povinností vztahujících se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo daní, vytvoření subjektu v jiné jurisdikci s cílem obejít daňové, sociální a jakékoli jiné právní povinnosti, podvodu týkajícího se rozpočtu, korupce, jednání týkajícího se zločinného spolčení, praní peněz, financování terorismu, teroristických trestných činů nebo trestných činů souvisejících s teroristickou činností, dětské práce nebo jiných trestných činů týkajících se obchodování s lidmi, anebo pokud se dopustily nesrovnalostí. Osoba nebo subjekt by z řízení měly být vyloučeny rovněž v případě závažného porušení právního závazku nebo v případě úpadku ⇨ nebo v případech odmítnutí spolupráce při vyšetřováních, kontrolách nebo auditech. Při posuzování těchto důvodů pro vyloučení by za relevantní faktor mohly být považovány nepřiměřeně škodlivé činy odsouzené podle mezinárodního obchodního práva, pokud zahrnují vážné profesní pochybení. ⇦ 🡻 2018/1046 71. bod odůvodnění (113)Při rozhodování o vyloučení osoby nebo subjektu z účasti na udělovacím řízení nebo o uložení peněžité sankce osobě nebo subjektu a o uveřejnění související informace by měla příslušná schvalující osoba zajistit dodržení zásady proporcionality tím, že zohlední zejména závažnost situace, její dopad na rozpočet, dobu, která uplynula od okamžiku, kdy k pochybení došlo, dobu trvání a opakování pochybení, případný úmysl nebo stupeň nedbalosti a míru spolupráce dotyčné osoby nebo subjektu s příslušným orgánem a přínos této osoby nebo subjektu pro vyšetřování.

🡻 2018/1046 72. bod odůvodnění (114)Příslušná schvalující osoba by měla mít rovněž možnost vyloučit určitou osobu nebo subjekt z účasti na udělovacím řízení v případě, že fyzická nebo právnická osoba, která v neomezeném rozsahu ručí za dluhy daného hospodářského subjektu, je v úpadku nebo v podobné situaci platební neschopnosti, nebo pokud taková fyzická nebo právnická osoba neplní svou povinnost platit příspěvky na sociální zabezpečení nebo daně, jestliže má taková situace dopad na finanční situaci daného hospodářského subjektu. ⇩ nový (115)V zájmu dalšího posílení ochrany finančních zájmů Unie by schvalující osoba měla mít možnost vyloučit skutečné majitele a přidružené subjekty vyloučeného subjektu, které se podílely na pochybení vyloučeného subjektu, nebo jim uložit peněžitou sankci. Cílem možnosti vyloučit skutečné majitele a přidružené subjekty je zabránit tomu, aby se osoba nebo subjekt, které byly vyloučeny z výběru týkajícího se vynakládání finančních prostředků Unie, mohly nadále účastnit zadávacích a udělovacích řízení prostřednictvím nové společnosti nebo stávajících přidružených subjektů. (116)S cílem zvýšit účinnost systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů by se měl tento systém vztahovat rovněž na fyzické osoby, u nichž se má za to, že jsou odpovědné za pochybení subjektu, aby se nemohly účastnit udělovacích řízení nebo být vybrány k vynakládání finančních prostředků Unie buď za svou osobu, nebo prostřednictvím nové podnikové identity, aniž je dotčeno právo být vyslechnut. (117)Na žádost schvalující osoby by výbor pro systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů měl mít možnost vydávat doporučení ve zrychleném řízení, aniž je dotčeno právo být vyslechnut. Tento postup by se měl použít, pokud to okolnosti nebo povaha případu vyžadují, například pokud orgán členského státu vydal pravomocný rozsudek nebo konečné správní rozhodnutí, ale doba trvání vyloučení není stanovena; nebo třetí země vydala pravomocný rozsudek nebo konečné správní rozhodnutí; nebo dotčené osobě nebo subjektu již byla uložena sankce rovnocenná vyloučení na základě rozhodnutí mezinárodních organizací. 🡻 2018/1046 73. bod odůvodnění (118)Rozhodnutí o vyloučení z účasti na udělovacím řízení by nemělo být proti určité osobě nebo subjektu přijímáno v případě, že přijetím nápravných opatření prokázaly svou spolehlivost. Tato možnost by se neměla použít v případě nejzávažnější trestné činnosti. 🡻 2018/1046 74. bod odůvodnění (119)S ohledem na zásadu proporcionality je třeba rozlišovat mezi případy, kdy lze jako alternativu k vyloučení z účasti na udělovacím řízení uložit peněžitou sankci, a případy, kdy závažnost jednání dotčeného příjemce finančních prostředků, který se pokusil získat finanční prostředky Unie neoprávněně, odůvodňuje uložit peněžitou sankci spolu s vyloučením z řízení k zajištění odrazujícího účinku. Je třeba definovat také maximální výši peněžité sankce, kterou může veřejný zadavatel uložit. 🡻 2018/1046 75. bod odůvodnění (120)Peněžitá sankce by měla být uložena pouze příjemci finančních prostředků, a nikoli účastníkovi, jelikož se její výše vypočítává na základě hodnoty dotčeného právního závazku. 🡻 2018/1046 76. bod odůvodnění (121)Možností přijmout rozhodnutí o vyloučení nebo uložit peněžité sankce není dotčena možnost uplatnit smluvní sankce, například nárok na náhradu škody.

🡻 2018/1046 77. bod odůvodnění (122)Doba vyloučení z účasti na udělovacím řízení by měla být omezena stejně jako v případě směrnice 2014/24/EU a měla by být v souladu se zásadou proporcionality. 🡻 2018/1046 78. bod odůvodnění (123)Je třeba určit počátek běhu a délku promlčecí lhůty pro přijetí rozhodnutí o vyloučení nebo pro uložení peněžitých sankcí. 🡻 2018/1046 79. bod odůvodnění (124)Je důležité, aby bylo možné zesílit odrazující účinek vyvolaný vyloučením z účasti na udělovacím řízení a peněžitými sankcemi. V této souvislosti by odrazující účinek měl být zesílen možností uveřejnit informace týkající se vyloučení z řízení nebo peněžité sankce způsobem, který je v souladu s požadavky na ochranu údajů podle nařízení (EU) 2018/1725 (ES) č. 45/2001 a (EU) 2016/679. Toto uveřejnění by mělo přispět k zajištění toho, aby se stejné jednání neopakovalo. Z důvodu právní jistoty a v souladu se zásadou proporcionality je třeba upřesnit, v jakých situacích by k uveřejnění nemělo dojít. Při posuzování by příslušná schvalující osoba měla zohledňovat případná doporučení výboru. Pokud jde o fyzické osoby, osobní údaje by měly být uveřejňovány pouze za výjimečných okolností odůvodněných závažností dotčeného jednání nebo jeho dopadem na finanční zájmy Unie. 🡻 2018/1046 80. bod odůvodnění (125)Informace týkající se vyloučení z účasti na udělovacím řízení nebo peněžité sankce by měly být uveřejněny pouze v určitých případech, jako jsou vážné profesní pochybení, podvod, závažné nedostatky při plnění hlavních povinností vyplývajících z právního závazku financovaného z rozpočtu nebo nesrovnalost, anebo je-li subjekt vytvořen v jiné jurisdikci s cílem obejít daňové, sociální či jakékoli jiné právní povinnosti. 🡻 2018/1046 81. bod odůvodnění (126)Kritéria pro vyloučení z účasti na udělovacím řízení by měla být zřetelně odlišena od kritérií, jež vedou k případnému odmítnutí v udělovacím řízení. 🡻 2018/1046 82. bod odůvodnění (127)Informace o včasném odhalování rizik a o rozhodnutích o vyloučení a o uložení peněžitých sankcí osobě nebo subjektu by měly být centralizovány. Za tímto účelem by měly být příslušné informace uloženy v databázi zřízené a provozované Komisí jako vlastníkem centralizovaného systému. Tento systém by měl fungovat v souladu s právem na soukromí a ochranu osobních údajů. 🡻 2018/1046 83. bod odůvodnění

(128)Zatímco za zřízení a provoz systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů by měla být zodpovědná Komise, ostatní orgány a instituce Unie a všechny osoby a subjekty, které vynakládají finanční prostředky Unie v přímém, sdíleném a nepřímém řízení, by se měly tohoto centralizovaného systému účastnit předáváním příslušných informací Komisi. Příslušná schvalující osoba a výbor by měly osobě nebo subjektu zaručit právo na obhajobu. Tatáž práva by měla být osobě nebo subjektu přiznána v rámci včasného odhalování rizik, pokud schvalující osoba hodlá přijmout opatření, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby nebo subjektu. V případě podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání, které ohrožuje finanční zájmy Unie, avšak dosud není předmětem pravomocného rozsudku, by měla mít příslušná schvalující osoba možnost odložit vyrozumění osoby nebo subjektu a výbor by měl mít možnost odložit výkon práva dotyčné osoby nebo subjektu na vyjádření. Tento odklad by měl být odůvodněný pouze v případech, kdy existují závažné legitimní důvody pro zachování důvěrnosti vyšetřování nebo vnitrostátního soudního řízení. 🡻 2018/1046 84. bod odůvodnění (129)V souladu s článkem 261 Smlouvy o fungování EU by měla být na Soudní dvůr Evropské unie přenesena pravomoc k soudnímu přezkumu v plné jurisdikci týkající se rozhodnutí o vyloučení přijatých a peněžitých sankcí uložených podle tohoto nařízení. ⇩ nový (130)Aby bylo možné řešit pokusy subjektů o vyhýbání se možným nepříznivým důsledkům svého pochybení, měla by být za přesných podmínek stanovena pravidla pro oznamování v souvislosti s postupy včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů. Kromě toho by se na tyto postupy mělo vztahovat používání systému elektronické výměny. 🡻 2018/1046 85. bod odůvodnění (131)Pro usnadnění ochrany finančních zájmů Unie ve všech způsobech plnění rozpočtu by osoby a subjekty podílející se na plnění rozpočtu ve sdíleném a nepřímém řízení měly zohlednit případné vyloučení z účasti na udělovacím řízení, o němž rozhodly schvalující osoby na úrovni Unie. 🡻 2018/1046 86. bod odůvodnění (132)Toto nařízení by mělo podporovat cíl vytvoření elektronické veřejné správy, a zejména používání elektronických údajů při výměně informací mezi orgány Unie a třetími osobami. 🡻 2018/1046 87. bod odůvodnění (133)V zájmu stability právního prostředí by pokrok při používání elektronické výměny informací a předkládání dokumentů elektronickou cestou, případně i včetně elektronického zadávání zakázek, které představují významné zjednodušení, měl být