/* KOM/2010/0461 konecném znení */ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ZNALOSTI V NÁMOŘNÍ OBLASTI 2020 sběr údajů o moři a pozorování za účelem inteligentního a udržitelného rozvoje





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 8.9.2010 KOM(2010) 461 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ZNALOSTI V NÁMOŘNÍ OBLASTI 2020sběr údajů o moři a pozorování za účelem inteligentního a udržitelného rozvoje SEK(2010) 999 SEK(2010) 998 SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ZNALOSTI V NÁMOŘNÍ OBLASTI 2020sběr údajů o moři a pozorování za účelem inteligentního a udržitelného rozvoje SOUVISLOSTI Znalosti jsou hnací silou udržitelného rozvoje v propojeném globálním hospodářství, a tedy i klíčovým prvkem pro dosažení inteligentního růstu v Evropské unii v souladu se strategií „Evropa 2020“[1]. Zlepšení znalostí o mořích a oceánech, které tvoří 71 % povrchu naší planety, představuje jeden ze tří průřezových nástrojů integrované námořní politiky EU[2]. Dalšími dvěma nástroji, které mohou rovněž napomáhat získávání znalostí týkajících se námořních záležitostí, jsou lepší územní plánování a integrovaný námořní dohled. Závažnost budoucích změn oceánských systémů, jejich dopad na lidskou činnost a vliv těchto změn v chování lidí na oceán nelze předpovědět, aniž bychom porozuměli způsobu, jakým systém funguje nyní a jakým fungoval v minulosti. K dosažení dobrého stavu mořského prostředí podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, která představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, potřebujeme znalosti. Právě ty jsou klíčovou složkou plánu EU na integraci mořského a námořního výzkumu[3] a příspěvkem k digitálnímu programu[4]. Vytváření znalostí v námořní oblasti začíná pozorováním moří a oceánů. Údaje získané při těchto pozorováních se shromažďují a poté analyzují s cílem vytvářet informace a znalosti. Ty pak mohou být používány za účelem dosažení udržitelného růstu, posuzování stavu mořských ekosystémů nebo ochrany pobřežních komunit. Toto sdělení se z velké části zabývá prvními dvěma fázemi řetězce tohoto procesu – tj. sběrem a shromažďováním údajů – na základě principu, že veřejné informace jsou v podstatě k dispozici všem a může je využívat široké spektrum zainteresovaných subjektů, zatímco jejich použití je spíše odborného charakteru a může se provádět prostřednictvím trhu nebo cílených politických iniciativ. Za sběr údajů jsou většinou z důvodu subsidiarity odpovědné členské státy. EU má možnost hodnotně přispět ve fázi shromažďování údajů, neboť je třeba zajistit koherenci ve všech členských státech a mezi různými uživatelskými komunitami. Závěry Rady o integrované námořní politice ze dne 16. listopadu 2009[5] Komisi povzbudily k vypracování návrhů na zlepšení využití vědeckých poznatků. Toto sdělení reaguje na uvedený požadavek v tom smyslu, že naznačuje způsob koordinovanějšího přístupu ke sběru a shromažďování údajů o mořích a popisuje akční plán, v němž by různá politická opatření EU přispívala ke splnění celkového cíle. SOUčASNÉ PROBLÉMY Většina údajů o mořích, které veřejné instituce v členských státech EU s náklady převyšujícími ročně 1 miliardu EUR[6] jednotlivě či společně sbírají, se v současné době shromažďuje za konkrétním účelem – například využívat mořské zdroje, zajistit bezpečnější plavbu lodí, sledovat dodržování nařízení nebo ověřovat vědecké hypotézy. Jak se však potvrdilo během veřejných konzultací[7], při zpracování nebo používání těchto údajů se objevuje řada překážek. Pro uživatele je složité zjistit, které údaje již existují. Jsou zavedená omezení přístupu, používání a opětovného využití. Dalšími překážkami jsou nesourodé normy, formáty a nomenklatura, nedostatek informací o přesnosti a správnosti informací, cenová politika některých poskytovatelů a nedostatečné časové nebo prostorové rozlišení. Není proto možné využít příležitosti k vyvinutí inovativních nových produktů a služeb založených na těchto údajích[8]. CÍLE V souvislosti s tímto sdělením byly stanoveny tři cíle pro zlepšení znalostí o mořích: 1. snížit provozní náklady a zpoždění pro ty, kteří využívají údaje o mořích, a tudíž: - pomoci soukromému průmyslu obstát v konkurenci v rámci celosvětového hospodářství a splnit požadavek na udržitelnost; - zlepšit kvalitu veřejného rozhodovacího procesu na všech úrovních; - posílit námořní vědecký výzkum. 2. zvýšit konkurenci a inovaci mezi jednorázovými i pravidelnými uživateli údajů o mořích rozšířením a urychlením přístupu k uceleným údajům o mořích, které prošly kontrolou kvality; 3. snížit nejistotu v oblasti znalostí o oceánech a mořích, a poskytnout tak širší základnu pro řízení budoucích změn. Tyto cíle přímo přispívají k některým ze stěžejních iniciativ oznámených ve strategii Evropa 2020, jako jsou „Inovace v Unii“, „Evropa méně náročná na zdroje“ a „Průmyslová politika pro éru globalizace“. Podle konzervativního odhadu přínosů vyplývajících z vytvoření integrované sítě nahrazující stávající fragmentovaný námořní systém pro pozorování je potřeba 300 milionů EUR ročně[9]. Racionálnější využívání údajů o moři kromě toho nejen zvýší schopnosti uživatelů těchto údajů, ale zároveň zpřístupní nové příležitosti pro inovaci a růst. ROZVOJ STÁVAJÍCÍCH NÁSTROJů EU V členských státech již ve velké míře probíhá sběr údajů, přičemž v některých případech se k tomu členské státy právně zavázaly. Kromě toho se různé nástroje a opatření EU snaží podpořit dostupnost uceleného souboru údajů a pozorování v EU. Tato opatření zahrnují jak závazky, tak podpůrná opatření. Rozdíl mezi nimi není vždy jasný, v zásadě však v případě závazků ukládají právní předpisy EU členským státům povinnost sbírat data, shromažďovat je nebo k nim poskytnout přístup, zatímco v případě podpůrných opatření poskytuje EU pouze podporu. Směrnice EU Rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí[10] členské státy zavazuje k tomu, že „ stanoví a provedou koordinované programy sledování pro průběžné posuzování stavu prostředí svých mořských vod “. Shromažďování obrazové dokumentace pro oblasti jednotlivých moří a všech evropských moří vyžaduje přeshraniční a interdisciplinární spolupráci. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že sdílení údajů mezi odvětvími a členskými státy neprobíhá jednotně, adekvátně, účinně ani rychle. Pokud Evropská unie nepřijme opatření nebo v této oblasti neposkytne svou podporu, situace se pravděpodobně nezlepší. Směrnice INSPIRE[11] od členských států vyžaduje, aby přijaly opatření ke sdílení souborů údajů a služeb mezi orgány veřejné správy za účelem plnění veřejných úkolů, a směrnice o informacích o životním prostředí[12] jim ukládá povinnost na požádání údaje poskytnout. Směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru[13] usnadňuje opakované použití veřejných údajů zavedením společného právního rámce, který stanoví způsob zpřístupnění informací subjekty veřejného sektoru pro opakované použití za účelem odstranění diskriminačních postupů, monopolních trhů a nedostatku transparentnosti. Tyto směrnice poskytují potřebný právní základ pro lepší využívání údajů o moři a v případě směrnice INSPIRE právní základ společných norem. Samy o sobě ale nestačí. Nevztahují se nevyhnutelně na subjekty nepožívající status veřejného orgánu, které disponují velkým množstvím údajů o moři – například vědecké a akademické instituce – a respektují práva duševního vlastnictví. Nezabývají se pozorováním v téměř reálném čase ani historickými archívy s údaji. Při přezkumu směrnice o informacích veřejného sektoru[14] označili pravidelní uživatelé v zeměpisném a meteorologickém odvětví jako překážky k úplnému uvolnění potenciálu opakovaného využití informací veřejného sektoru vysoké ceny, omezující podmínky udělování licencí a diskriminaci. Přístup k nejdůležitějším údajům z projektů mořského výzkumu prováděných pod rámcovým programem EU je povinný pouze pro instituce a orgány Společenství, které chtějí tyto údaje využívat pro vývoj, provádění a monitorování environmentálních politik. Rámec pro shromažďování údajů v odvětví rybolovu Nový rámec pro shromažďování údajů přijatý v roce 2008[15] členským státům ukládá povinnost shromažďovat, spravovat a poskytovat vysoce kvalitní údaje v odvětví rybolovu za účelem vědeckého poradenství, a to zejména při přijímání příslušných rozhodnutí o řízení rybolovu. Tyto činnosti se provádějí v rámci víceletých národních programů, na kterých se Unie finančně podílí. Podle nového rámce jsou členské státy povinny poskytnout přístup k těmto údajům za účelem jejich využití v poradenství v oblasti řízení rybolovu, ve vědeckých publikacích, veřejných debatách a při účasti zainteresovaných subjektů na vývoji politik. Kromě těchto účelů vyžaduje v současné době přístup k údajům, jejich shromažďování na úrovni mořských povodí a opětovné využití shromážděných údajů souhlas všech jejich dotčených vlastníků. Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) GMES je rozsáhlý program, který pokrývá zemský povrch, atmosféru i mořské prostředí. Je zaměřený na poskytování služeb v oblastech životního prostředí a bezpečnosti a ve značné míře se soustředí na satelitní měření a na produkty na těchto měřeních založené. Možnosti hlavní námořní služby v rámci iniciativy GMES se v současnosti zkoumají prostřednictvím projektu MyOcean. Produkty jsou k dispozici za účelem jakéhokoliv využití, včetně komerčního (navazující činnosti), avšak s výhradou „nekontrolovaného přerozdělování údajů (šíření např. prostřednictvím vysílání, zveřejňování na internetu…)“. Systém sdílených informací o životním prostředí (SEIS) a WISE-marine Systém sdílených informací o životním prostředí (SEIS)[16] podporovaný Evropskou komisí a Evropskou agenturou pro životní prostředí usiluje o modernizaci a zjednodušení dostupnosti, výměny a používání údajů a informací potřebných pro navrhování a provádění politiky v oblasti životního prostředí. Na základě tohoto systému se současné, většinou centralizované systémy pro podávání zpráv postupně nahrazují systémy založenými na přístupu, sdílení a interoperabilitě. WISE-marine je složka systému SEIS pro oblast mořského prostředí zaměřená na plnění požadavků na provádění povinností spojených s podáváním zpráv vyplývajících z rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí 2008/56/ES a na informování evropské veřejnosti o provádění strategií pro mořské prostředí. Bude představovat rozšíření současného Evropského systému informací o vodě (WISE), který pokrývá blízké pobřežní vody, na mořské prostředí. ur-EMODnet „Ur-EMODnet“ je prototyp sítě EMODnet[17] financovaný prostřednictvím přípravných prací v oblasti námořní politiky[18], který by měl být užitečný pro odborníky na mořské prostředí a pro námořní odborníky, avšak primárně je navržen k testování koncepce přípravy a na podporu zpětné vazby. Tematické skupiny[19] shromažďují z různých zdrojů údaje, posuzují jejich kvalitu, zajišťují, aby obsahovaly deskriptory (metadata), jako například čas a místo měření, a zpřístupňují je prostřednictvím tematických portálů. Množství poznatků a technologií používaných těmito skupinami bylo vyvinuto v rámci výzkumných programů EU[20]. Témata, která byla do současné doby shromážděna, jsou shrnuta v tabulce 1. Jejich vzájemná propojenost je posílena pomocí identických norem a půlročních koordinačních schůzí. Skupiny údajů vyprodukovaných prostřednictvím sítě ur-EMODnet jsou dostupné bez omezení. V roce 2011 se plánuje zahájení předběžného hodnocení výsledků, přičemž v roce 2013 by mělo proběhnout konečné hodnocení, na jehož základě budou určena další opatření. Současná síť ur-EMODnet nicméně sama o sobě neposkytne dostatek informací pro celkové hodnocení v roce 2013. Vzorek je příliš malý. Počet parametrů a mořských povodí, na něž se síť vztahuje, je menší, než kolik by bylo potřeba na uspokojení potřeb komunity námořního odvětví a odborníků na mořské prostředí. Rozlišení je příliš hrubé. Přejít ze sítě ur-EMODnet založené na přípravných opatřeních přímo na rozvinutou síť EMODnet v rozsahu, který bude podle současných odhadů potřebný[21], by znamenalo příliš velkou změnu a bylo by to příliš riskantní. Bude navrženo nařízení na financování dalšího rozvoje integrované námořní politiky v období 2011–2013. Naplnění sítě EMODnet bude mezi opatřeními, která budou na základě tohoto nařízení financována. EU a národní agentury Kromě Evropské agentury pro životní prostředí pomáhá Evropské komisi a členským státům při uplatňování příslušných právních předpisů EU i Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a Evropská agentura pro námořní bezpečnost. Při výkonu svých povinností sbírají příslušné údaje[22], které by se mohly dále využít i pro jiné účely. Za předpokladu dodržení odpovídajících bezpečnostních opatření týkajících se zachování důvěrnosti by se tyto údaje mohly ve vhodné souhrnné podobě šířit ve větší míře. Do sběru údajů je zapojeno i mnoho vládních orgánů členských států. Údaje týkající se pobřeží Pobřežní orgány potřebují za účelem podpory rozhodovacího procesu a zapojení veřejnosti shromažďovat, využívat a sdílet informace. Rámec pro systémy pobřežních informací je stanoven v doporučení k integrované správě pobřežních zón[23]. Pobřežní regiony jsou podle Eurostatu vymezeny jako standardní statistické regiony (NUTS[24] úroveň 3), v nichž alespoň polovina obyvatel žije ve vzdálenosti do 50 km od pobřeží[25]. Jde o 446 regionů, z nichž 372 má přístup k pobřeží. Sociálně-ekonomické parametry, jako jsou ukazatele týkající se obyvatelstva nebo HDP, jsou u většiny těchto regionů volně dostupné na internetové stránce Eurostatu. V případě některých zemí, jako například Polska, Švédska nebo Spojeného království, jsou tyto regiony tak rozlehlé, že pokrývají i obyvatelstvo žijící hluboko ve vnitrozemí, a nemohou tedy vykazovat zvláštní znaky, které jsou pro pobřežní komunity charakteristické. Pokusy o sběr dokonaleji rozlišených údajů nebyly úspěšné z důvodu přehnaných poplatků ze strany některých národních statistických úřadů, protože některé z těchto úřadů nemají zavedený systematický způsob řešení žádostí o údaje a proto, že z důvodu zachování důvěrnosti není možné poskytovat údaje regionům, kde v příslušném odvětví působí pouze jeden nebo dva podniky. Sběr hospodářských údajů – příjem, náklady, zaměstnanost – z oblasti rybolovu, akvakultury a zpracování ryb je rovněž součástí rámce pro shromažďování údajů. Hospodářské údaje evropských rybářských flotil se shrnují ve výročních hospodářských zprávách[26] na vnitrostátní úrovni a čím dál častěji i na úrovni mořského povodí[27]. Řada regionálních orgánů vytváří systémy pobřežních informací zaměřené na řízení a plánování činností. Směrnice INSPIRE a různé projekty Interreg[28] začínají zajišťovat určitou míru interoperability mezi těmito systémy. Tabulka 1 Jak přispívají iniciativy EU k infrastruktuře údajů o mořích. Nejsou zahrnuty výzkumné projekty a národní iniciativy, jakož i „závazky“, jako například INSPIRE. Tabulka uvádí pouze údaje o „podpůrných opatřeních“částečně financovaných z rozpočtu EU. Parametry | Sběr | Shromažďování | Použití | Batymetrie | ur-EMODnet | WISE-marine | Geologie | ur-EMODnet | Fyzika | GMES (vesmír) | GMES (kromě blízkosti pobřeží), ur-EMODnet[29] | GMES | Rybolov (včetně hospodářských údajů o rybolovu) | Rámec pro shromažďování údajů15 | Společné výzkumné středisko (a další uživatelé) | ICES[30], STECF[31], GFCM[32], | Chemie | ur-EMODnet | WISE-marine | Biologie | ur-EMODnet, GMES[33] | WISE-marine | Lidská činnost (jiná než rybolov)[34] | ur-EMODnet37 | WISE-marine | Údaje týkající se pobřeží | Eurostat | Návrhy na zlepšení stávajících nástrojů Komise za účelem zvýšení účinků výše uvedených nástrojů a činností řadu zlepšení navrhuje: - Komise podnikne kroky nezbytné k zajištění toho, aby údaje z programů v oblasti regionálního rozvoje a mořského a námořního výzkumu podporovaných EU byly ve větší míře dostupné pro opětovné použití. - V návaznosti na doporučení EU k integrované správě pobřežních zón [35] Komise prozkoumá, jaká další opatření jsou nezbytná k podpoře systémů pobřežních informací. - Demonstrace mořských služeb GMES budou podporovány prostřednictvím tématu „vesmír“ sedmého rámcového programu do roku 2014. Zvažují se navazující opatření. - Z krátkodobého hlediska Komise zajistí, aby členské státy v plné míře zavedly nová pravidla přístupu k údajům v oblasti rybolovu. Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se budou zkoumat způsoby rozšíření možnosti přístupu k údajům. - Aby se co nejlépe využily zdroje, spojí se v souvislosti s prováděním rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí iniciativy WISE-marine a EMODnet. Zřízení WISE-marine se plánuje na polovinu roku 2012. V jeho rámci se budou sbírat a vizualizovat údaje členských států o mořském prostředí a lidských činnostech. Stejně jako EMODnet bude i WISE-marine navazovat na stávající zpravodajský systém WISE, který již členské státy používají k hlášení svých posouzení v souvislosti s rámcovou směrnicí o vodě. - Komise hodlá zahájit další soubor opatření na zlepšení rozsahu údajů, jejich rozlišení a rozpětí shromažďovaných parametrů[36] , [37] - Komise zajistí, aby její agentury pravidelně poskytovaly údaje. - Komise ve stejném duchu podporuje členské státy, aby poskytly údaje, které s určitým záměrem shromáždily, a v případě potřeby je shrnuly podle času a místa. - Eurostat prozkoumá podrobné parametry týkající se obyvatelstva a oblastí, aby mohl statisticky lépe vyjádřit vliv pobřeží na vnitrozemské regiony. Nedostatky v evropském systému údajů o mořích se budou napravovat prostřednictvím různých iniciativ. Hlavní cíle těchto iniciativ jsou podobné, ne však identické. Jsou proto zapotřebí další opatření na vytvoření synergií mezi různými snahami. Komise přijme opatření nezbytná ke sladění těchto iniciativ, aby bylo zajištěno bezproblémové a souvislé poskytování údajů o mořích a zároveň se omezilo zdvojené úsilí při sběru údajů. K těmto opatřením patří: - zajištění společných norem[38]; - postupné sbližování politik v oblasti údajů. Základním cílem je poskytnout volný přístup k těmto údajům bez omezení jejich využití; - zajištění toho, aby údaje shromážděné v rámci iniciativ, jako je ur-EMODnet nebo rámec pro shromažďování údajů, odpovídaly potřebám rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí; - zvláštní opatření v rámci iniciativy ur-EMODnet v roce 2010 s cílem shromáždit in-situ údaje jako vstup pro iniciativu GMES, potvrdit její vzorové výsledky a zahrnout vody v blízkosti pobřeží [39], na něž se GMES nevztahuje; - jakmile budou dostupné výsledky opatření přijatých v rámci iniciativy ur-EMODnet a prototypu hlavní námořní služby v rámci iniciativy GMES, posouzení nedostatků monitorovací sítě v letech 2012–2013; - navázání dialogu s partnerskými zeměmi a mezinárodními organizacemi s cílem zajistit, aby úsilí EU přispívalo k vytvoření globálního interoperabilního systému znalostí o moři. SMěREM K OPERAčNÍ STRUKTUřE ÚDAJů O MOřI Zatímco výše uvedené nástroje a opatření mají svou hodnotu, vyžaduje integrace znalostí o moři mnohem výraznější postup. Pro vytvoření jednotného souboru údajů bez ohledu na hranice členských států je třeba cílená operační struktura. Výsledná podoba tohoto souboru bude záležet na zkušenostech získaných při provádění projektů a iniciativ, jako jsou ur-EMODnet a MyOcean. Již v této fázi je však vhodné uvést některé prvky, které by se měly do struktury začlenit: 1. Evropské údaje o mořích se v současné době sbírají s konkrétním záměrem, jako je zajištění bezpečnější plavby lodí nebo řízení rybolovu. Cílem je však přejít ke vzoru, kde se od začátku plánuje jejich víceúčelové využití. 2. Údaje by se měly spravovat co nejblíže jejich zdroji. Měly by být náležitě opatrovány v akreditovaných datových střediscích. Jakékoliv zpracování údajů, které jsou osobními údaji ve smyslu směrnice o ochraně údajů[40], musí být v souladu s ustanoveními uvedené směrnice. 3. Výkonná infrastruktura evropských údajů o moři by měla zahrnovat řadu tematických skupin[41], které by údaje „shromažďovaly“. Tematická skupina pro shromažďování údajů je sdružení organizací, které shromažďují údaje na konkrétní téma, jako jsou geologické vrstvy nebo znečišťující chemické látky. 4. Aby mohlo být dosaženo udržitelného fungování námořních systémů pro pozorování a aby mohly být určeny kritické nedostatky těchto systémů, je třeba vypracovat integrované stanovisko na úrovni mořského povodí. Očekává se příspěvek organizací s pověřením na úrovni mořského povodí, jako jsou regionální úmluvy pro mořské prostředí[42], regionální poradní sbory pro rybolov a EuroGOOS[43]. 5. V omezeném počtu případů může být vhodné, aby se podpora ze strany EU zaměřená na infrastrukturu údajů o moři a pozorování rozšířila z pouhého shromažďování údajů i na jejich analýzu a použití, například pokud jde o poskytování ukazatelů stavu mořského prostředí. 6. Struktura znalostí vyžaduje rozhodování o tom, které údaje se mají sbírat a jak mají být shromažďovány. Zároveň je ke správě celého postupu potřeba sekretariát. S cílem dospět k takové infrastruktuře Komise navrhuje: - Za stav znalostí nejsou odpovědné pouze vlády. Evropský průmysl by měl věnovat odpovídající zdroje k zajištění dostatečné ochrany znalostí a jejich dalšího šíření ve chvíli, kdy již nemají komerční hodnotu. - Komise podpoří komunikaci mezi národnímu středisky údajů prostřednictvím pravidelných diskuzí v rámci svých skupin odborníků na pozorování moře a sběr údajů a v rámci svého internetového fóra o mořském prostředí s cílem podpořit osvědčené postupy při zpracování a šíření údajů. - Zajistit integrované stanovisko, pokud jde o potřebu monitorování. Komise proto prozkoumá možnosti fungování kontrolního stanoviště mořského povodí [44] vypracováním pilotních projektů v období 2011–2013. - Komise na základě doporučení členských států, kontrolních stanovišť mořských povodí a svých vlastních odborníků určí priority shromažďování údajů v rámci iniciativy ur-EMODnet a v období 2011–2013 rovněž vypracuje návrh na trvalejší správu. - Komise zřídí vzorový sekretariát, který bude řídit proces týkající se iniciativy ur-EMODnet – přípravu schůzí, posuzování výstupů tematických skupin shromažďujících údaje a kontrolních stanovišť mořských povodí, zajišťování plnění termínů a přípravu výroční zprávy o činnosti. ŘÍZENÍ PROCESU Nezávislá skupina odborníků sledovala rozšířený přístup k údajům o moři a pozorování v oblasti sběru, shromažďování a používání údajů o moři. Podpora této skupiny Komisi pomohla při rozhodování o tematických prioritách a pracovních metodách. Skupina bude asistovat při vypracování střednědobého posouzení začátkem roku 2011 a při sestavování zprávy začátkem roku 2012. Posouzení bude zahrnovat kvantitativní ukazatele, s jejichž pomocí se měří využívání údajů pocházejících z prototypu ur-EMODnet vědci, orgány a průmyslem. Skupina předloží zprávu o pokroku dosaženém při plnění cílů stanovených v tomto sdělení. Komise rovněž zřídí skupinu odborníků z členských států, která zajistí soulad s probíhající činností v členských státech. ČASOVÝ PLÁN Návrhy uvedené v tomto sdělení popisují opatření, která má Komise přijmout v letech 2011–2013. Na konci tohoto období bude vypracováno další posouzení dopadů, na jehož základě budou naplánovány další kroky. Komise uvítá vyjádření stanovisek k tomuto plánu. [1] Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, 3.3.2010, KOM(2010) 2020. [2] Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii, Brusel, 10.10.2007, KOM(2007) 575 v konečném znění. [3] Evropská strategie mořského a námořního výzkumu Ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří, Brusel, 3.9.2008, KOM(2008) 534 v konečném znění. [4] Digitální program pro Evropu, 19.5.2010, KOM(2010) 245. [5] Závěry Rady o integrované námořní politice, 2973. zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti, 16. listopadu 2009. [6] Odhad uvedený v posouzení dopadů k tomuto sdělení. [7] Pracovní dokument útvarů Komise „Infrastruktura námořních údajů – výsledky veřejné konzultace“, 22.1.2010, (SEK(2010) 73 v konečném znění). [8] Lepší znalosti o stanovištích na mořském dně by se například mohly využít při bio-průzkumu za účelem výroby nových produktů v medicíně nebo ve zpracovatelském průmyslu. [9] V posouzení dopadů se odhaduje přibližně 100 milionů EUR na podporu vědy, 56 milionů EUR pro veřejné orgány a 150 milionů EUR pro soukromý sektor. [10] Směrnice 2008/56/ES. [11] Směrnice 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství. [12] Směrnice 2003/4/ES. [13] Směrnice 2003/98/ES. [14] Opakované použití informací veřejného sektoru – Přezkum směrnice 2003/98/ES, Brusel, 7.5.2009, KOM(2009) 212 v konečném znění. [15] Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008. [16] Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System – SEIS), KOM(2008) 46 v konečném znění, Brusel, 1.2.2008. [17] Evropská námořní síť pro pozorování a sběr dat. [18] Finanční mechanismus na přípravu návrhů za účelem přijetí budoucích opatření. [19] Tematické skupiny jsou sdružení laboratoří, které přijaly odpovědnost za shromažďování údajů určitého typu a za zpřístupnění těchto údajů prostřednictvím jednotlivých portálů. V současné době jsou takové skupiny čtyři: pro hydrografii/batymetrii, geologii, biologii a chemii (viz tabulka 1). Projednává se vytvoření další skupiny pro fyzikální údaje. [20] Rozhodnutí 1982/2006/ES o sedmém rámcovém programu je poslední ze série programů, na jejichž základě se financuje produkce a používání údajů o mořích. [21] Posouzení dopadů pro EMODnet. [22] Například údaje týkající se ropných skvrn, přesunů lodí a rybolovné činnosti. [23] 2002/413/ES. [24] Popis statistických regionů viz http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nuts/basicnuts_regions_en.html. [25] Do seznamu byl doplněn Hamburk, ačkoliv nesplňuje uvedená kritéria. [26] Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), Hospodářská zpráva za rok 2009 o evropské rybářské flotile, EUR 24069 –ISBN 978-92-79-13867-6. [27] Mořským povodím se rozumí povodí, kde se provádí rybolov. Ne vždy se shoduje s povodím, na jehož pobřeží se ryby vykládají nebo kde se nachází domovský přístav příslušných plavidel. [28] Iniciativa Společenství zaměřená na podporu spolupráce mezi regiony v Evropské unii. Byla zahájena v roce 1989 a je financována z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF). [29] Nezahrnuje měření prováděná z vesmíru, takže GMES nedodává údaje do sítě ur-EMODnet. [30] Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). [31] Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství zřízený podle článku 33 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. [32] Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři. [33] Měření chlorofylu z vesmíru za účelem získání údajů o fytoplanktonu. [34] Energetika v pobřežních vodách, námořní trasy, těžba štěrku. [35] Jednotlivé možnosti se zkoumají v rámci projektu PEGASO podporovaném na základě sedmého rámcového programu. [36] Například rozšíření geologické mapy na pobřeží Středozemního moře a pobřeží v iberské oblasti Atlantiku, zvýšení rozlišení batymetrie ze čtvrtiny minuty alespoň na desetinu minuty, zahrnutí dalších pesticidů. [37] Opatření se budou financovat prostřednictvím navrhovaného finančního nařízení pro integrovanou námořní politiku. [38] Včetně nomenklatury, formátů a jednotek. Tímto způsobem se zajistí, aby údaje pocházející z různých iniciativ bylo možno porovnávat a kombinovat. Základní rámec poskytuje infrastruktura INSPIRE, která je plně v souladu s mezinárodními normami. [39] Vody v blízkosti pobřeží je vědecký pojem používaný k definici vod, v nichž mělké vody, složitá topografie pobřeží a přílivové a odlivové proudy vyžadují mnohem detailnější přístup z hlediska fyzického modelování, než je přístup, který se v současnosti využívá v rámci základní námořní služby GMES. [40] Směrnice 95/46/ES. [41] Patří sem 1) přístup ke všem prvotním pozorováním, kterými disponují střediska údajů určitého druhu, 2) tvorba a šíření souborů údajů o hustotě pozorování a kvalitě údajů, 3) konzistentní soubory údajů (na základě souřadnicové sítě nebo polygonu) za celá mořská povodí. [42] Úmluvy OSPAR, HELCOM, Barcelonská a Bukurešťská úmluva. [43] EuroGOOS je sdružení národních vládních agentur a výzkumných organizací, které se v evropském rozsahu věnují funkční oceánografii. [44] Kontrolní stanoviště by nezávisle ověřovala soubory údajů získané od každé tematické skupiny pro shromažďování údajů, zajišťovala by vzájemnou slučitelnost údajů od různých skupin a určovala by priority dalšího pozorování na základě výměny informací s místními zainteresovanými subjekty. Tato kontrolní stanoviště by měla jednat jménem všech uživatelů údajů o moři v rámci příslušného mořského povodí a pokrývat všechny iniciativy EU zaměřené na údaje o moři – EMODnet, GMES, rámec pro shromažďování údajů atd.