ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCÁLNÍMU VÝBORU Výroční zpráva o finanční pomoci při rozšiřování EU za rok 2012 (NPP, PHARE, CARDS, předvstupní nástroj pro Turecko, přechodový nástroj) /* COM/2013/0625 final */





Úvod Tato zpráva zachycuje nejdůležitější etapy vývoje provádění předvstupní pomoci v roce 2012[1], včetně úvah o vyhlídkách do budoucnosti. Podrobnosti o konkrétních činnostech provedených během vykazovaného období obsahuje technický pracovní dokument útvarů Komise doplňující tuto zprávu[2] – v jediném dokumentu se pojednává jak o NPP[3], tak i o předchozích předvstupních nástrojích a nástrojích určených pro západní Balkán (tj. PHARE, CARDS[4], předvstupní nástroj pro Turecko a přechodový nástroj). Výroční zpráva za rok 2012 je příležitostí zrekapitulovat současné úspěchy a ponaučení ve chvíli, kdy se dokončuje institucionální zasazení nového nástroje NPP do nového víceletého finančního rámce. Zpráva stručně popisuje hospodářský a politický kontext, v němž činnosti financované Unií probíhaly. Vyzdvihuje pokrok při zkvalitňování strategických plánovacích a programovacích dokumentů a obsahuje souhrnné zprávy o realizaci projektů, jejich výsledcích a pokračujícím zlepšování koordinace dárců. Tato zpráva se opírá o analýzu zkušeností z uplynulých let, jež vzešly mj. z vyhodnocení a závěrů konference o NPP v roce 2012, a na jejím základě vyslovuje doporučení k dalšímu zefektivnění využívání prostředků NPP v horizontu do roku 2013 i v letech pozdějších. 1. PŘEHLED ROKU: POLITICKÝ A HOSPODÁŘSKÝ KONTEXT V roce 2012 přistupující země dále pokročily na cestě do Evropské unie. V kandidátských zemích[5] i potenciálních kandidátských zemích[6] došlo k řadě pozitivních kroků, mimo jiné také k pokroku v reformách ve vztahu k EU. Pokračoval proces ratifikace přístupové smlouvy s Chorvatskem, který připravil půdu pro přistoupení Chorvatska dne 1. července 2013. V červnu byla zahájena přístupová jednání s Černou Horou a pokračovala jednání s Islandem. Nový impuls do vztahů s Tureckem vnesla pozitivní agenda, kterou Komise odstartovala v květnu 2012. V březnu téhož roku udělila Evropská rada Srbsku status kandidátské země. Komise stvrdila, že mezi EU a Srbskem může být uzavřena dohoda o stabilizaci a přidružení. V rámci dialogu Bělehrad-Priština bylo dosaženo pokroku. V návaznosti na rozhovory na vysoké úrovni s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na téma přistoupení se orgány tohoto státu více zaměřily na reformní úsilí. Díky dialogu mezi vládou a opozicí se do velké míry podařilo překonat politický pat v Albánii. S Bosnou a Hercegovinou byly zahájeny rozhovory na vysoké úrovni o přistoupení, které mají této zemi pomoci splnit požadavky přistoupení k EU. Jejich výsledkem má být „cestovní mapa“ pro přistoupení k EU. Ve většině zemí zůstávají i nadále velkou výzvou lidská práva, řádná správa věcí veřejných, právní stát – včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti – a správní kapacity. Mnohdy bylo třeba, aby země přistoupily k reformám s větší mírou odpovědnosti a nalezly nezbytnou politickou vůli pro další postup vpřed. Velkým problémem je také upevňování svobody projevu a nezávislost sdělovacích prostředků. Přístupový proces někdy negativně ovlivňovaly problémy v dvoustranných vztazích. Pokud jde o socioekonomický vývoj v přistupujících zemích, není situace zcela jednoznačná. Turecko a Island pokračovaly v roce 2012 v zotavování. Po období mírného oživení většina západobalkánských ekonomik opět zaznamenala pokles, a to kvůli negativnímu hospodářskému vývoji v EU. Sociální podmínky se zhoršily výrazně. Míra nezaměstnanosti a chudoby dále stoupala, zatímco nejnaléhavějšími ekonomickými prioritami byly i nadále fiskální konsolidace a reformy trhů práce. Hlavní politickou výzvou stále zůstává prosazování řádné správy věcí veřejných, právního státu a správní kapacity se všemi negativními dopady na podnikatelské prostředí. 2. Směrem k účinnějšímu a účelnějšímu poskytování pomoci Na cestě k novému nástroji předvstupní pomoci na období 2014–2020 Po rozsáhlých konzultacích se zainteresovanými stranami a hodnocení ex-ante o budoucím nástroji předvstupní pomoci, které výrazně přispěly k formování tohoto budoucího nástroje, přijala Komise dne 7. prosince 2011 návrh nařízení o NPP II, který je součástí balíčku nástrojů vnější činnosti. V návrhu Komise jde o užší provázání předvstupní pomoci s prioritami politiky rozšíření a o posun směrem k odvětvovému přístupu. Návrh nařízení o NPP II byl v průběhu roku 2012 diskutován a projednáván v Parlamentu i Radě. V době vzniku této zprávy tato jednání dosud probíhala. Spolu s tím začala Komise připravovat návrh prováděcích pravidel pro NPP a strategické plánovací dokumenty za účelem dokončení rámce pro programování a poskytování pomoci z NPP II. Zahájila také studii provádění odvětvového přístupu a podnítila činnost zvláštních pracovních skupin, které se budou věnovat různým aspektům provádění nového nástroje. Odvětvový přístup Během roku 2012 Komise pokračovala v postupném zavádění odvětvového přístupu k programování příštího finančního nástroje předvstupní pomoci (NPP II) na období 2014–2020. O postupném posunu k odvětvovému přístupu bylo rozhodnuto v návaznosti na konferenci o NPP, která proběhla v říjnu 2009. Cílem tohoto přístupu je prostřednictvím pomoci lépe dosahovat výsledků, dopadů a přidané hodnoty. Tyto zásady jsou nyní klíčové pro všechny nástroje vnější činnosti pro období 2014–2020. Posun směrem k odvětvovému přístupu má obzvlášť smysl v době, kdy si rozpočtová omezení, kterým čelí členské státy a mezinárodní finanční instituce, žádají ještě účinnější a udržitelnější předvstupní pomoc: strategicky podložený přístup k programování stavící na potřebách a silných stránkách zemí přispěje k účinnějšímu a na výsledky orientovanému předvstupnímu procesu. Kromě toho, že tento přístup zajistí vyšší odpovědnost vnitrostátních orgánů za programy, neboť odvětvový přístup vychází z vnitrostátních strategií, maximalizuje tento přístup také potenciál doplňkovosti. Zvyšuje pákový efekt mezi různými formami podpory a vhodnou dělbou práce pomáhá racionalizovat podporu. To, že má tento nový přístup smysl, potvrdila jak konference stran zainteresovaných na NPP, která se konala v dubnu 2011 v Záhřebu, tak závěry hodnocení současného provádění NPP. Tento přístup se promítl i do víceletých orientačních plánovacích dokumentů o NPP pro období 2011–2013, které jsou mnohem vyhraněnější a které se snaží o pokročilejší prioritizaci a cílenější pomoc. Již na konci roku 2011 byla zavedena nová programovací metoda včetně nových programových šablon a pokynů pro programování na rozpočtové roky 2012 a 2013. Během roku 2012 všechny vnitrostátní orgány usilovně analyzovaly připravenost odvětví uvedených v jejich víceletých orientačních plánovacích dokumentech, aby se mohly posunout k odvětvovému přístupu. V roce 2012 proběhl první skutečný pokus o uplatnění odvětvového přístupu v přistupujících zemích, který byl pilotní zkouškou zásadnějších změn, k nimž dojde po zavedení NPP II. Mezitím v roce 2012 Komise vypracovala návrh pokynů k uplatnění odvětvového přístupu k předvstupní pomoci, které budou dokončeny v roce 2013 a které budou využity při programování NPP II. V roce 2013 Komise uspořádala ve všech zemích, které jsou příjemci NPP, semináře na téma odvětvového přístupu, aby se tyto země mohly co nejlépe obeznámit s uplatňováním odvětvového přístupu při programování fondů z NPP II. Spolupráce s dárcovskou komunitou v otázkách účinnosti pomoci V roce 2012 Komise pokračovala v koordinaci dárců a snažila se o maximalizaci účinnosti pomoci a transparentnost v souladu se závazky vyslovenými na 4. fóru na vysoké úrovni o účinnosti pomoci v Pusanu v listopadu 2011, kde se Komise shodla na důležitých společných zásadách, jako jsou odpovědnost za priority, důležitost výsledků, transparentnost a odpovědnost. Vedle toho se dárcovská komunita včetně Komise zavázala zkvalitňovat a zefektivňovat rozvojovou spolupráci také transparentností pomoci. V průběhu roku 2012 podnikla Komise další kroky ke sladění financování v rámci nástroje předvstupní pomoci (NPP) s mezinárodními normami transparentnosti pomoci. V souladu se závazky z konference v Pusanu v roce 2012 o partnerství pro účinnou rozvojovou spolupráci budou nejpozději do konce roku 2015 veřejnosti zpřístupněny příslušné informace ve standardním formátu o oficiální rozvojové pomoci. Formou datových souborů s informacemi na úrovni organizace a činnosti a o současných i budoucích výdajích poskytne Komise orgánům členských států, jejich občanům a třetím zemím aktuální, komplexní a prospektivní informace o zdrojích poskytovaných prostřednictvím rozvojové spolupráce. V souladu s doporučeními Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) v rámci Vzájemného hodnocení EU pro rok 2012 vypracovaného jejím Výborem pro rozvojovou pomoc[7] Komise přehodnotila svůj přístup k sestavování programů. Cílem uplatňování odvětvového přístupu, se kterým počítá NPP II, je účelnější správa vnější pomoci a účinnější a účelnější předvstupní pomoc více zaměřená na výsledky. Do budoucna se od NPP očekává další vývoj v souladu s přístupem více orientovaným na výsledky. V tomto ohledu byla v roce 2012 ustavena pracovní skupina, jejímž cílem je vypracovat rámec pro ukazatele, které mají být použity na úrovni strategií jednotlivých zemí pro monitorování, hodnocení a přezkum pokroku a výkonu. Tyto procesy koordinuje Komise, aby bylo zajištěno, že předvstupní pomoc je v souladu s různými iniciativami Komise, jakož i členských států, mezinárodních finančních institucí a širší dárcovské komunity, aby byla zkvalitněna koordinace dárců a účinnost pomoci a aby bylo dosaženo očekávaných výsledků. 3. Hlavní události provádění programů v roce 2012 Po podpisu smlouvy o přistoupení dne 9. prosince 2011 Chorvatsko v průběhu roku 2012 pokračovalo v provádění opatření k dalšímu posílení své kapacity, aby splnilo požadavky členství v EU. Od 1. července 2013 je Chorvatsko členským státem EU. V roce 2012 přijatý národní program[8] pro složku I zahrnuje dva rozpočtové roky, a to prostředky z NPP pro pomoc při transformaci a budování institucí na rok 2012 a na prvních šest měsíců roku 2013 (v souladu s předpokládaným přistoupením Chorvatska k EU ke dni 1. července 2013). Celková částka národních programů pro rok 2012 a 2013 činila 46,80 milionu EUR. Tento vývoj probíhal v roce 2012 současně s prováděním finanční pomoci EU, která dále podpořila dokončení reforem a budování kapacity v klíčových oblastech, jež jsou nezbytné pro převzetí povinností vyplývajících z členství v EU, a to zejména v oblasti soudnictví a základních práv a spravedlnosti, svobody a bezpečnosti, a díky které pokračovalo úsilí připravit Chorvatsko na správu a provádění finančních prostředků po přistoupení. Během roku 2012 Chorvatsko také dokončilo přípravu na upuštění od předběžných kontrol v oblasti zadávání zakázek, aby mohlo dosáhnout plné decentralizace řízení a provádění finanční pomoci EU před přistoupením. Ve vztazích mezi EU a Tureckem přinesla v roce 2012 novou dynamiku pozitivní agenda, díky které bylo po období stagnace oživeno několik oblastí přístupového procesu. Tato agenda se zaměřila na úsilí týkající se společného zájmu, mimo jiné v oblasti: · sbližování s acquis, · posilování spolupráce v oblasti energetiky, · víz, mobility a migrace, · obchodních dohod, jakož i celní unie, ohledně které byla ve spolupráci se Světovou bankou zahájena zvláštní studie k vyhodnocení celkového dopadu, · zahraniční politiky, včetně politických reforem a protiteroristických opatření, · výrazného navýšení účasti v programech Unie. Finanční pomoc v rámci NPP v roce 2012 pokračovala v podpoře politických priorit přístupového procesu a zaměřila se na oblast právního státu a reformy týkající se soudnictví a základních práv. V rámci složky I tato pomoc v roce 2012 činila celkem 225,74 milionu EUR. K pozitivnímu vývoji došlo také v oblasti řízení finanční pomoci ze strany tureckých vnitrostátních orgánů v režimu decentralizovaného řízení. Úspěšně bylo dokončeno akreditační řízení za účelem převodu pravomocí k nabídkovým řízením, uzavírání smluv a finančnímu řízení z Centrální finanční a kontraktační jednotky na příslušná ministerstva pro všechny provozní struktury v rámci složek III a IV NPP. Předání řízení složky V NPP bylo schváleno u téměř dvaceti provincií. Během celého roku 2012 probíhaly rozhovory s tureckými orgány na téma migrace, azylu a integrované správy hranic. Byly zvažovány nové možnosti finanční pomoci EU na podporu institucionálních reforem. Byla vypracována řada projektových návrhů, které z hlediska financování v rámci NPP přezkoumaly všechny strany zainteresované na programování, včetně specializovaných agentur OSN. Pokračovalo úsilí tureckých orgánů odpovědných za provádění programů v rámci NPP na zkvalitňování systému řízení a kontroly, jakkoli další pokrok v oblasti programování a monitorování NPP je stále nutný. V roce 2012 byla dokončena ratifikace rámcové dohody o NPP s Islandem poté, co islandský parlament dne 18. června 2012 přijal usnesení, kterým vládu Islandu zmocnil ke schválení rámcové dohody. Toto usnesení dalo zelenou provádění projektů plánovaných v rámci národních programů NPP pro Island. Po vstupu rámcové dohody o NPP v platnost začalo v druhé polovině roku 2012 provádění projektů z národního programu NPP pro rok 2011. V rámci programu na rok 2011 bude podpořeno sedm projektů. Rozpočet činí 12 milionů EUR, přičemž byla zajištěna rovnováha mezi dvěma prioritními osami stanovenými ve víceletém orientačním plánovacím dokumentu: · dále zvyšovat schopnost Islandu přijmout závazky vyplývající z členství podporou budování institucionální kapacity pro provedení acquis ve vnitrostátním právu a jeho provádění a dále · posilovat institucionální kapacitu Islandu v jeho přípravách na účast ve strukturálních a jiných fondech EU a jejich provádění. Národní program pro rok 2012, který byl přijat dne 16. července 2012, podpořil tři projekty s rozpočtem ve výši 12 milionů EUR. Provádění těchto projektů již bylo zčásti zahájeno. Národní program pro rok 2013 byl schválen dne 2. prosince 2012 a jeho celková hodnota činí 10,8 milionu EUR. Po parlamentních volbách ze dne 27. dubna 2013 nově vytvořená vláda jednání o přistoupení pozastavila do doby, než parlament vyhodnotí stav jednání a vývoj v EU. Důsledky tohoto kroku pro NPP se momentálně vyhodnocují. Do doby, než islandská vláda rozhodne o tom, zda bude či nebude v přístupovém procesu pokračovat, nepočítá Komise s tím, že přikročí k dalším projektům v rámci NPP. Bývalá jugoslávská republika Makedonie pokračovala s podporou NPP v uskutečňování reforem souvisejících s přistoupením, čelila však v průběhu roku 2012 vážným potížím při programování a provádění pomoci EU. Obecně lze říci, že kapacity vnitrostátních orgánů, které mají NPP na starosti, jsou i nadále nevyvážené, což přispívá k neustálým zdržením v zadávání zakázek a nízkému objemu udělených zakázek a čerpání prostředků. Národní program NPP pro roky 2012–2013 představuje celkový příspěvek EU do složky I ve výši přibližně 28 milionů EUR za rok. Program, který Komise připravila a schválila v listopadu 2012, se skládá z pěti odvětvových a sedmi propojených projektových dokumentací na podporu veřejné správy, soudnictví, vnitřních věcí a základních práv, rozvoje soukromého sektoru, zemědělství a životního prostředí a změny klimatu. Spolu s programem byly schváleny nové příděly pro operační programy v rámci složek III, IV a V. Komise věnovala pozornost otázce absorpce dostupných finančních prostředků ze všech složek NPP a podporovala úsilí orgánů v tomto směru. V březnu a znovu na konci roku 2012 Komise (GŘ pro regionální politiku, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova) dočasně přerušila platby z důvodu nedostatku zaměstnanců a nedostatečných manažerských kapacit v klíčových orgánech, zejména těch, které vykonávají kontrolní funkce, jako např. v auditním orgánu a v úřadu vnitrostátní schvalující osoby. Díky rozhodnému přístupu vlády dosáhly zaměstnanecké kapacity ve všech těchto orgánech téměř cílového stavu, jak stanoví jejich příslušná posouzení pracovní zátěže pro rok 2012. Vážný problém představují i nadále potřeby budování kapacit a kupení nevyřízené agendy. Na nejvyšší možné politické úrovni je proto zapotřebí neustálé úsilí a odhodlání urychlit provádění. Černá Hora v průběhu roku 2012 úspěšně dokončila programování zbývající předvstupní pomoci, která jí byla přidělena na poslední dva roky současného finančního rámce. Významnou součástí financování z NPP zůstávají národní programy pro období 2012–2013 v rámci složky I – Pomoc při transformaci a budování institucí (21,28 milionu EUR), které i nadále podporují klíčové reformní oblasti v souladu s předchozími programy. Zahájení jednání o přistoupení, o kterém rozhodla Evropská rada v červnu 2012, bylo odrazem a potvrzením důležitosti a účinnosti provádění projektů NPP v rámci složky I ze strany delegace EU v Černé Hoře. Oproti finančním prostředkům v rámci složek I a II NPP byla většina prostředků z NPP v letech 2012 a 2013 vyčleněna na přípravy provádění politiky soudržnosti EU a zemědělské politiky EU v odvětvích životního prostředí, dopravy, sociálního rozvoje a zemědělství a rozvoje venkova, tj. v rámci složek III, IV a V. Od udělení statusu kandidátské země v roce 2010 byly totiž klíčové investice programovány prostřednictvím přijímání příslušných operačních programů na období 2012–2013 v rámci složky III (22,24 milionu EUR) a složky IV (5,58 milionu EUR), s výjimkou složky V, u níž bylo přijetí předvstupního nástroje pro rozvoj venkova (IPARD) odloženo na rok 2013. Závěrem lze říci, že černohorské orgány předvedly v průběhu celého roku uspokojivý pokrok v přípravách na předání řízení, a to zejména podáním žádosti o složky I a II v červnu 2012. V Albánii hrála finanční pomoc EU v průběhu celého roku 2012 strategickou úlohu. V rámci složek I a II bylo uvolněno 95 milionů EUR s cílem posílit správní kapacity řady orgánů a podpořit rozvoj v oblasti sociální, environmentální a hospodářské. Probíhající projekty v oblasti soudnictví, reformy veřejné správy a boje proti korupci dále pokročily. Donucovací orgány získaly díky strategické podpoře EU zvýšené kapacity a vykazují konkrétní výsledky v boji proti organizované trestné činnosti. Prostřednictvím projektů technické pomoci se dostalo podpory řadě příslušných ministerstev a státních institucí, díky čemuž bylo přijato mnoho právních předpisů důležitých pro harmonizaci s acquis. S problémy při realizaci se však potýkají projekty v oblasti infrastruktury, a to zejména z důvodu nedostatečné koordinace mezi příslušnými ministerstvy a mezi národními a regionálními orgány, což má dopad na dlouhodobou udržitelnost projektů. S cílem zajistit udržitelnost projektů proto Komise požádala o interinstitucionální mechanismus pro koordinaci NPP. Albánie výrazně pokročila, pokud jde o přípravu na decentralizované řízení finančních prostředků NPP. K tomu, aby stávající systém decentralizovaného řízení odpovídal všem požadavkům regulačního rámce NPP, je nicméně nutné další soustředěné úsilí. Pokud však budou podmínky splněny, bude k předání řízení moci dojít brzy. S ohledem na tuto akreditaci musí albánské orgány podniknout všechna opatření nezbytná k zajištění stability, pokud jde o postavení úředníků odborně připravovaných na řízení finančních prostředků NPP. Srbsko získalo status kandidátské země v roce 2012 a intenzivně pokračovalo v přípravách na zavedení systému decentralizovaného provádění (DIS) při řízení finančních prostředků NPP. Příspěvek EU ze složky I NPP přidělený v roce 2012 činil 170,60 milionu EUR. Po kladném výsledku posouzení připravenosti, které provedl nezávislý auditor, byla dokončena národní akreditace, načež byla v roce 2012 Evropské komisi odeslána akreditační dokumentace ke všem čtyřem složkám NPP (I, II, III, IV). Mezitím bylo rozhodnuto, že v rámci současného finančního výhledu na roky 2007–2013 nebudou otevřeny složky III a IV. V prosinci 2012 vykonali auditoři Generálního ředitelství pro rozšíření první audit složek I a II. Očekává se, že řízení těchto složek bude Srbsku předáno v průběhu roku 2013. Pro Bosnu a Hercegovinu Komise v roce 2012 naprogramovala příděly ze složky I NPP pro roky 2012 a 2013 dohromady v jednorázovém přídělu ve výši 84,77 milionu EUR v rámci národního programu pro rok 2012. V předchozích letech přitom Komise plánovala jeden program na jeden rok. Výhodou nového přístupu je, že zásahy mohou být rozplánovány na delší časové období, což zajistí kontinuitu i úspory z rozsahu. I přes důkladnou přípravu programovacího procesu, který odstartovaly schůzky na politické úrovni, nabralo programování stejně jako v předchozích letech výrazná zdržení z důvodu vnitřních potíží v Bosně a Hercegovině při nalézání shody ohledně stanovování a formulování projektů. Komise orgány naléhavě vyzvala, aby zavedly účinný mechanismus koordinace mezi státem a oběma subjekty, který tyto neustálé potíže pomůže překonat. I přes problémy při programování a provádění pomoci v rámci NPP měla řada projektů dobré výsledky a patrný dopad, zejména v oblasti vnitřních věcí a podpory hospodářského rozvoje. Došlo k výraznému zlepšení integrovaného systému řízení hranic a podpora rozvoje cestovního ruchu a podpora malých a středních podniků vytvořila a zajistila nová pracovní místa. Provádění pomoci EU Kosovu překročilo její finanční cíle, a to jak u smluv, tak u plateb. Byla dokončena příprava ročního programu NPP pro Kosovo na rok 2012, kterým mu byla přidělena částka 63,2 milionu EUR. Roční program na rok 2013 připravil a schválil Výbor NPP v listopadu 2012 s tím, že přijat bude počátkem roku 2013. Účast Kosova na programu přeshraniční spolupráce (CBC) v rámci IPA byla v roce 2012 úspěšná. Ke všem třem programům CBC – tedy s Albánií, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Černou Horou – byly podepsány finanční dohody pro rok 2011. První výzva k podávání návrhů v programu CBC Kosovo-Albánie byla oznámena v červnu 2012. V březnu 2012 se konalo poradní setkání se zástupci občanské společnosti, na kterém vláda představila navrhované projekty pro organizace občanské společnosti a uspořádala diskusi. Bylo to poprvé, kdy se taková konzultace v Kosovu konala v rané fázi procesu programování NPP. Regionální spolupráce a programy Regionální spolupráce v jihovýchodní Evropě v posledních letech významně pokročila, zejména v oblasti obchodu, statistiky, energetiky a dopravy, spolupráce na reformě veřejné správy a civilní ochrany. Většina podpory v rámci NPP je příjemcům poskytována prostřednictvím národních programů. Zhruba 9 % je však přidělováno prostřednictvím programů pro více příjemců. Ty doplňují národní programy a posilují vícestranné vztahy na západním Balkáně a Turecku v oblastech, které jsou klíčové pro evropskou integraci a stabilitu v regionu. Pomoc z programů pro více příjemců je určena jen pro ty oblasti, kde je zřejmá potřeba regionální spolupráce nebo horizontální akce, například při řešení přeshraničních problémů, zvyšování účinnosti zaváděním harmonizovaných přístupů, optimalizaci stávajících nástrojů nebo při usnadňování fungování sítí odborníků. Pro rok 2012 činil orientační příspěvek pro tyto účely zhruba 222,06 milionu EUR v rámci složky I. Jako jedna z priorit v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, kam spadají také základní práva a ohrožené skupiny obyvatelstva, byl vybrán regionální program podporující začleňující vzdělávání. Regionální projekt na ochranu svědků pak posiluje boj proti organizované trestné činnosti a korupci. Návrat uprchlíků a trvalé řešení bydlení má na starosti regionální program pro problematiku bydlení v rámci sarajevského procesu, jehož je EU největším dárcem. Zvláštní pozornost byla věnována projektům, které příjemcům pomáhají překonat hospodářskou a finanční krizi a udržet začínající hospodářské oživení tím, že v úzké koordinaci s mezinárodními finančními institucemi pokračují ve finanční podpoře prioritních investic v infrastruktuře. Cílem investic do energetické účinnosti je dosažení udržitelného hospodářského růstu a plnění strategie Evropa 2020. V oblasti životního prostředí a změny klimatu byl vybrán regionální projekt na posílení spolupráce v oblasti civilní ochrany v regionu západního Balkánu a Turecka. S cílem podnítit reformy a regionální spolupráci v oblasti vzdělávání bude program pro více příjemců v rámci NPP pro rok 2012 pokračovat v dosavadní praxi a podpoří akce 1 a 2 programu Erasmus Mundus, jakož i program „Mládež v akci“ v oblasti sociálního rozvoje. Pokud jde o podporu občanské společnosti, bylo v roce 2012 podepsáno 18 rámcových partnerských dohod s více než 170 organizacemi z regionu i celé Evropy, které se týkají rozličných prioritních oblastí, jako je boj proti korupci, energetika, lidská práva a bezpečnost, životní prostředí a přírodní zdroje. 4. DŮRAZ NA UDRŽITELNÉ REFORMY VEŘEJNÉ SPRÁVY, POSILOVÁNÍ PRÁVNÍHO STÁTU A DEMOKRATICKÉ SPRÁVY VĚCÍ VEŘEJNÝCH Všechny země západního Balkánu čelí významným hospodářským a finančním výzvám. Potřebu zajistit integrovaný, inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst – s podporou řádné správy růstu – uznali ministři pro proces spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP), když v listopadu 2012 v Tiraně přijali vizi pro jihovýchodní Evropu do roku 2020. Jde o konstruktivní přístup zemí regionu k současným výzvám z regionální perspektivy. Řádná správa věcí veřejných je jedním z politických kritérií pro přistoupení a zahrnuje hlediska, která jdou nad rámec reformy veřejné správy, např. politickou stabilitu a dodržování demokratických zásad, účinnost vlády, řádné řízení veřejných financí a dodržování zásad právního státu. Proto Komise očekává, že všechny země západního Balkánu vypracují smysluplné a komplexní vnitrostátní strategie, které se stanou prioritním cílem finanční podpory v rámci příštího nástroje předvstupní pomoci (NPP II). Významně nápomocen v tomto ohledu je regionální program OECD/SIGMA (podpora zlepšení správy a řízení veřejného sektoru). Ten byl dále posílen nedávno přijatým úkolem vypracovat nová hodnocení jednotlivých zemí a připravit nové akční plány ke zjištění toho, zda a jak účinně jsou prováděny vnitrostátní reformy. Cílem není jen monitorování právního rámce, ale také vypracování integrovaného přístupu k reformě veřejné správy, díky kterému by Komise měla být schopna využít dostupné prostředky soudržněji, účinněji a udržitelněji a který by měl zajistit vyšší míru soudržnosti politického dialogu. Aby bylo zajištěno účinné měření výkonnosti v souladu s nařízením o NPP II, definuje program SIGMA také normy pro veřejnou správu, které budou použity jako referenční bod pro měření pokroku a které budou lépe instruovat politický dialog na vysoké úrovni o reformě veřejné správy s danými zeměmi. Program SIGMA je úzce propojen s Regionálním institutem pro veřejnou správu (ReSPA), jejichž činnosti se doplňují. To by mohlo v ideálním případě vést ke vzniku společného přístupu k reformě veřejných financí v regionu, díky kterému by mohla být činnost koordinována nejen na úrovni jednotlivých států, ale také na úrovni dárců. Předtím se však ReSPA musí v regionu etablovat jako legitimní platforma pro dialog na vysoké úrovni o reformě veřejné správy a musí upevnit své renomé poskytovatele kvalitní odborné přípravy pro vyšší vedoucí pracovníky. Proto je vyvíjeno další úsilí ke konsolidaci úlohy institutu ReSPA v těchto oblastech: i) zvyšování informovanosti o reformě veřejné správy v každé z partnerských zemí prostřednictvím sítě zprostředkující vzájemné diskuse a vzájemné hodnocení, ii) usnadňování výměny informací o vnitrostátních strategiích a souvisejících zkušenostech, pokud jde o zkvalitňování veřejné správy na všech úrovních, iii) zajišťování odborné přípravy pro posílení kapacity úředníků v zemích západního Balkánu se zaměřením na odbornou přípravu školitelů a vyšších úředníků, která bude mít maximální dopad. Je však na zúčastněných zemích, aby zaručily dopad činnosti institutu ReSPA tím, že podniknou příslušné kroky navazující na získané poznatky, včetně zkušeností z příprav Chorvatska na přistoupení k EU. 5. TECHNICKÁ POMOC A VÝMĚNA INFORMACÍ (TAIEX) V roce 2012 prokázal nástroj TAIEX svou flexibilitu řadou činností. Stále častěji je využívána střednědobá technická pomoc a série dohodnutých krátkodobých zákroků. Tento přístup je nejčastěji využíván v odvětví zemědělství a bezpečnosti potravin a také v rámci pomoci Islandu, Kosovu a tureckému společenství na Kypru. Nástroj TAIEX byl také využit pro hodnocení souladu právních předpisů Černé Hory s acquis EU, pro tzv. screening, což je klíčová součást procesu přistoupení k EU. V souladu s trendem sledovaným od roku 2005 využilo nástroj TAIEX v roce 2012 na 30 000 úředníků v zemích, které jsou příjemci pomoci. Nástroje TAIEX nejvíce využily Turecko (4 767 účastníků), Bývalá jugoslávská republika Makedonie (3 431), Chorvatsko (3 232) a Makedonie (3 223). Informovanost místních a regionálních orgánů západobalkánských zemí je cílem nástroje pro místní správu (Local Administration Facility, LAF). V rámci LAF bylo uspořádáno 14 akcí, kterých se zúčastnilo téměř 400 zástupců z místních a regionálních správ. Hnací síla nástroje TAIEX spočívá ve zkušenostech, které poskytují úředníci veřejné správy z členských zemí EU. V průběhu roku 2012 propůjčilo svoje znalosti a dovednosti téměř 5 000 odborníků, které příjemci hodnotili většinou velmi kladně. V roce 2012 byl tento cíl splněn u většiny akcí; 99 % účastníků, kteří poskytli zpětnou vazbu, uvedli, že akce TAIEX, jíž se zúčastnili, jim pomohla zvýšit znalosti. Aby bylo možné měřit účinnost i finální dopad pomoci v rámci nástroje TAIEX, byl zaveden nový systém hodnocení. Šest měsíců po akci jsou účastníci požádáni, aby po internetu poskytli souhrnnou zpětnou vazbu ohledně pomoci, kterou obdrželi. 6. ZÁVĚR V roce 2012 došlo k důležitému pokroku na cestě k tomu, aby pomoc přistupujícím zemím, která je nedílnou součástí strategie rozšíření, byla strategičtější a zaměřená na požadavky rozšíření. Právní a strategický rámec plánování, který Komise navrhla pro poskytování předvstupní pomoci od roku 2014, posílí svou vazbu na politické monitorování a podávání zpráv tím, že zavede rámec, jehož cílem jsou hmatatelné výsledky, dosažení žádoucích dopadů a uspokojivý výkon. To přispěje k dalšímu zvýšení přidané hodnoty finančních prostředků EU přidělovaných přistupujícím zemím, neboť tak vznikne silnější podnět k transformaci jejich společností, právních systémů a hospodářství, a to ke vzájemnému prospěchu Unie i zemí přijímajících pomoc z NPP a jejich občanů. Stav čerpání finanční pomoci z NPP ke dni 31. prosince 2012 podle zemí z celkových prostředků na závazky (2007–2012): Následující tabulky uvádějí výši všech přídělů z NPP od roku 2007 do roku 2012 v milionech EUR podle příjemců a podle složek pro kandidátské země a potenciální kandidátské země. V těchto údajích jsou zohledněny přesuny mezi složkami I a II, k nimž došlo v průběhu roku 2012. Ke dni 31. prosince 2012, složka I NPP spravovaná GŘ pro rozšíření[9]: v milionech EUR || Vyčleněno na závazky || Smluvně vázáno || Podíl v procentech || Vyplaceno || Podíl v procentech Chorvatsko || 242,08 || 205,93 || 85,07 % || 137,85 || 56,94 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 202,18 || 131,25 || 64,92 % || 78,69 || 38,92 % Island || 24,00 || 10,04 || 41,83 % || 3,41 || 14,19 % Černá Hora || 152,04 || 106,14 || 69,81 % || 90,43 || 59,48 % Turecko || 1 390,41 || 1 376,61 || 99,01 % || 772,50 || 55,56 % Albánie || 430,01 || 299,24 || 69,59 % || 169,72 || 39,47 % Bosna a Hercegovina || 474,60 || 248,99 || 52,46 % || 159,35 || 33,58 % Kosovo || 538,30 || 429,91 || 79,87 % || 285,09 || 52,96 % Srbsko || 1 028,99 || 760,06 || 73,86 % || 541,33 || 52,61 % Celkem || 4 482,61 || 3 568,17 || 79,60 % || 2 238,37 || 49,93 % Ke dni 31. prosince 2012, složka II NPP spravovaná GŘ pro rozšíření: v milionech EUR || Vyčleněno na závazky || Smluvně vázáno || Podíl v procentech || Vyplaceno || Podíl v procentech Chorvatsko || 15,02 || 10,32 || 68,71 % || 6,75 || 44,94 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 16,22 || 4,13 || 25,46 % || 3,10 || 19,11 % Černá Hora || 18,10 || 9,83 || 54,31 % || 7,11 || 39,28 % Turecko || 6,93 || 6,93 || 100 % || 1,69 || 24,39 % Albánie || 21,77 || 8,16 || 37,48 % || 5,76 || 26,46 % Bosna a Hercegovina || 15,12 || 7,50 || 49,60 % || 5,88 || 38,87 % Kosovo || 4,80 || 0,17 || 3,47 % || 0,09 || 1,96 % Srbsko || 18,97 || 12,11 || 63,85 % || 9,00 || 47,44 % Celkem || 116,93 || 59,15 || 50,59 % || 39,38 || 33,68 % Ke dni 31. prosince 2012, Složka II NPP realizovaná GŘ pro regionální politiku: v milionech EUR || Vyčleněno na závazky || Vyplaceno || Podíl v procentech Oblast Jaderského moře || 205,66 || 59,45 || 28,9 % Slovinsko-Chorvatsko || 35,75 || 16,24 || 45,4 % Maďarsko-Chorvatsko || 43,90 || 19,85 || 45,2 % Maďarsko-Srbsko || 41,96 || 22,96 || 54,7 % Rumunsko-Srbsko || 44,47 || 18,43 || 41,4 % Bulharsko-Srbsko || 26,26 || 9,15 || 34,8 % Bulharsko-Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 14,99 || 5,64 || 37,6 % Bulharsko-Turecko || 22,83 || 7,85 || 34,4 % Řecko-Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 12,60 || 6,08 || 48,3 % Řecko-Albánie || 9,47 || 4,62 || 48,8 % Celkem || 457,89 || 170,27 || 37,19 % Ke dni 31. prosince 2012, složka III NPP realizovaná GŘ pro regionální politiku: v milionech EUR || Vyčleněno na závazky || Vyplaceno || Podíl v procentech Chorvatsko || 329,68 || 88,64 || 26,9 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 199,93 || 48,15 || 24,1 % Turecko || 1 747,58 || 519,29 || 29,7 % Černá Hora || 22,24 || 0 || 0 % Celkem || 2 299,43 || 656,08 || 28,5 % Ke dni 31. prosince 2012, složka IV NPP realizovaná GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování: v milionech EUR || Vyčleněno na závazky || Vyplaceno || Podíl v procentech Chorvatsko || 85,88 || 35,02 || 41 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 33,50 || 10,33 || 31 % Turecko || 382,9 || 109,48 || 28,6 % Černá Hora || 2,77 || 0 || 0 % Celkem || 403,18 || 96,32 || 23,9 % Ke dni 31. prosince 2012, složka V NPP, realizovaná GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova: v milionech EUR || Vyčleněno na závazky || Vyplaceno || Podíl v procentech Chorvatsko || 129,90 || 30,08 || 23,16 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 63,49 || 11,33 || 17,8 % Turecko || 650,38 || 81,25 || 12,5 % Celkem || 843,77 || 122,66 || 14,5 % [1] Podrobnější informace o správě těchto programů a výdajů – např. o řízení a odpovědnosti, rizicích a kontrolách, legalitě a správnosti, chybovosti a případných důsledcích, pokud jde o přiměřenou jistotu – lze nalézt ve Výroční zprávě o činnosti GŘ pro rozšíření za rok 2012. V souladu s povinností poskytovat Radě a Evropskému parlamentu podrobné informace vydává Komise každoročně zprávu o předvstupní pomoci. Předchozí zpráva byla zveřejněna v roce 2012 za rozpočtový rok 2011 a je k dispozici na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2] Pracovní dokument útvarů Komise – přiložený k dokumentu „Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Zpráva o finanční pomoci při rozšiřování EU za rok 2012 (NPP, PHARE, CARDS, předvstupní nástroj pro Turecko a přechodový nástroj). [3] Na nástroj předvstupní pomoci (NPP) je v období 2007–2013 vyčleněno celkem 11,5 miliardy EUR. Prostřednictvím NPP se dostává podpory Albánii, Bosně a Hercegovině, Chorvatsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Srbsku, Turecku, Islandu (od roku 2011) a Kosovu*. Prostřednictvím tohoto nástroje jsou v přijímajících zemích podporovány reformy a jejich postupné sbližování se standardy a politikami Evropské unie a s acquis, a to s cílem připravit tyto země na budoucí členství v EU. [4] Program vzniklý v roce 1989 původně na podporu Polska a Maďarska (Poland and Hungary: Assistance for Restructuring their Economies, PHARE) byl později rozšířen na celkem deset zemí. Díky němu se dostalo pomoci osmi z deseti členských států, které přistoupily v roce 2004: České republice, Estonsku, Litvě, Lotyšsku, Maďarsku, Polsku, Slovensku a Slovinsku, jakož i zemím, které přistoupily v roce 2007 (Bulharsku a Rumunsku), a to v období rozsáhlé hospodářské restrukturalizace a politických změn. Do roku 2000 využívaly pomoci z programu Phare i země západního Balkánu (Albánie, Makedonie a Bosna a Hercegovina). Od roku 2001 pak těmto zemím poskytuje finanční pomoc program s názvem Pomoc Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci na Balkáně (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stability in the Balkans, CARDS). Tímto nařízením se zrušuje nařízení o programu OBNOVA, mění nařízení o programu Phare a stanoví jednotný rámec pro pomoc zemím jihovýchodní Evropy: program CARDS. Nástroj předvstupní pomoci (NPP), který ho nahrazuje, byl zahájen v roce 2007. * Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/99 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova. [5] Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Chorvatsko, Island, Srbsko, Turecko. [6] Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo. [7] Výbor pro rozvojovou pomoc, Ředitelství pro rozvojovou spolupráci (DCD-DAC), OECD [8] Pro účely této zprávy se údaje citované v národních programech vztahují ke složce I. [9] Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Turecko využívají decentralizované řízení, což znamená, že provádění přidělených finančních prostředků EU je svěřeno ministerstvu financí přijímající země, jež se tak stává odpovědným za správu vlastních smluv a plateb.