EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.12.2017 COM(2017) 791 final 2017/0358(COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o obezřetnostním dohledu nad investičními podniky a o změně směrnic 2013/36/EU a 2014/65/EU (Text s významem pro EHP) {SWD(2017) 481 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU • Důvody a cíle návrhu Pro uvolnění nových zdrojů financování podniků, lepší příležitosti pro domácnosti, podporu investic a posílení ekonomické a hospodářské unie potřebuje EU silnější kapitálové trhy. Pro dokončení unie kapitálových trhů se Komise zavázala položit všechny zbývající stavební kameny nejpozději do roku 2019. Investiční podniky poskytují širokou škálu služeb, které umožňují investorům přístup na trhy s cennými papíry a trhy s deriváty prostřednictvím investičního poradenství, správy portfolia, makléřství, provádění pokynů atd. Investiční podniky se službami, které poskytují, tvoří důležitý článek v dobře fungující unii kapitálových trhů. Hrají důležitou úlohu při podpoře využití úspor a toku investic v rámci EU a v rámci služeb, které poskytují, podporují efektivní alokaci kapitálu a řízení rizik. Investiční podniky se nacházejí ve všech členských státech. Podle informací Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) bylo na konci roku 2015 v Evropském hospodářském prostoru (EHP) 6 051 investičních podniků. Tyto zahrnují podniky poskytují vymezenou škálu služeb maloobchodním zákazníkům hlavně nabízením četných služeb maloobchodním, profesionálním a korporátním zákazníkům. Na základě informace od orgánu EBA zhruba 85 % investičních podniků v rámci EHP omezuje své činnosti na: ·nabízení investičního poradenství; ·přijímání a převody pokynů; ·správu portfolií; a ·provádění pokynů. Protože je Velká Británie, následována Německem, Francií, Nizozemím a Španělskem, důležitým centrem pro kapitálové trhy a investiční aktivity, je největší počet, zhruba polovina investičních podniků v rámci EHP usídlena zde. Většina investičních podniků v rámci EHP jsou malé a střední podniky. Dle odhadů orgánu EBA přibližně osm investičních podniků, které jsou z velké části soustředěny ve Spojeném království, kontroluje okolo 80 % aktiv z celkového počtu všech investičních podniků v rámci EHP. Jako jednu ze svých nových prioritních činností pro posílení kapitálových trhů a vytvoření unie kapitálových trhů proto Komise ve svém hodnocení akčního plánu unie kapitálových trhů v polovině období oznámila, že navrhne efektivnější obezřetnostní a dohledový rámec pro investiční podniky přizpůsobený velikosti a povaze investičních podniků pro posílení zvýšení hospodářské soutěže a zlepšení přístupu investorů k novým příležitostem a lepším způsobům řízení jejich rizik. S ohledem na zásadní úlohu, kterou v tomto ohledu v současné době zastávají investiční podniky UK, rozhodnutí UK vystoupit z EU jen dále dokresluje potřebu aktualizace regulačního schématu v rámci EU pro podporu tohoto vývoje. Návrhy týkající se této směrnice a doprovodného nařízení („návrhy“) byly zahrnuty do pracovního programu Komise na rok 2017 jako úkol v rámci programu REFIT. Cílem je zajistit, aby se na investiční podniky vztahovaly požadavky na kapitál a likviditu a další klíčové obezřetnostní požadavky a příslušná dohledová ustanovení navržená s ohledem na jejich činnost, ale aby tyto požadavky byly zároveň dostatečně robustní pro podchycení rizika investičních podniků s dostatečnou obezřetností tak, aby byla chráněna stabilita finančních trhů EU. Návrhy jsou výsledkem přezkumu nařízeného čl. 493 odst. 2, čl. 498 odst. 2, čl. 508 odst. 2 a čl. 508 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 (nařízení o kapitálových požadavcích neboli CRR), které spolu se směrnicí 2013/36/EU (směrnice o kapitálových požadavcích IV neboli CRD IV) představují současný obezřetnostní rámec pro investiční podniky. Při schvalování těchto testů se spolutvůrci právních předpisů rozhodli, že revidují právní rámec pro investiční podniky s ohledem na to, že jeho pravidla jsou spíše navržena pro úvěrové instituce. Na rozdíl od úvěrových institucí investiční podniky nepřijímají vklady a neposkytují půjčky. To znamená, že jsou o mnoho méně vystaveny úvěrovému riziku a riziku výběru vkladů vkladateli v krátké lhůtě. Jejich služby jsou soustředěny na finanční nástroje a tím se, na rozdíl od vkladů, nestávají splatnými, nýbrž kolísají v závislosti na pohybech trhu. V poskytování investičních služeb však konkurují úvěrovým institucím, neboť ty mohou nabízet svým zákazníkům investiční služby na základě jejich bankovní licence. Úvěrové instituce a investiční podniky jsou proto kvalitativně rozdílné instituce s primárně rozdílným obchodním modelem, ve kterém je však určitý přesah v rámci služeb, které tyto podniky mohou poskytovat. Investiční podniky jsou předmětem obezřetnostních pravidel v rámci EU společně s úvěrovými institucemi od roku 1993, v němž vstoupil v platnost první právní rámec zabývající se činností investičních podniků. Tento rámec, nyní nahrazený směrnicí o trzích finančních nástrojů (MiFID) a od ledna 2018 směrnicí MiFID II/MiFIR, stanoví podmínky pro povolování a požadavky na organizační a podnikatelské chování, za nichž mohou být investorům poskytovány investiční služby, a další požadavky upravující řádné fungování finančních trhů. Obezřetnostní rámec pro investiční podniky obsažený v ustanovení CRR/CRD IV souvisí s MiFID. Zpravidla jsou obezřetnostní požadavky na finanční instituce navrženy tak, aby i) zajistily, že instituce disponují dostatečnými zdroji a zůstanou finančně životaschopné a budou pokračovat bez ohledu na ekonomické cykly; nebo ii) umožnily řádnou likvidaci bez vzniku nežádoucí ekonomické újmy svým zákazníkům, nebo stabilitě trhů, na kterých působí. Z tohoto důvodu se musí zaměřit na zohlednění rizik, která představují a kterým čelí nejrůznější finanční instituce, měly by být přiměřeně nastaveny s ohledem na pravděpodobnost vyskytnutí se rizik a nastavit rovnováhu mezi bezpečností a spolehlivostí nejrůznějších finančních institucí a vyvarováním se nadměrným nákladům, které by jim bránily v provozování jejich podnikání životaschopným způsobem. Systémové investiční podniky, z nichž některé jsou označeny jako globální nebo jiné systémově významné finanční instituce podle článku 131 směrnice CRD IV, by měly být i nadále předmětem rámce CRR/CRD IV, včetně změn navržených Komisí dne 23. listopadu 2016, v souladu s revidovaným přístupem k jejich označování v návrzích. Důvodem je, že tyto podniky obvykle v rámci jednotného trhu upisují riziko ve značném rozsahu. Jejich činnosti je vystavují úvěrovému riziku, které je většinou ve formě úvěrového rizika protistrany stejně tak, jako tržního rizika v rámci pozic na vlastní účet, ať už pro jejich zákazníky, nebo pro sebe. Z důvodu své velikosti a vzájemné propojenosti představují proto větší riziko pro finanční stabilitu. Ve světle těchto rizik a pro zajištění rovnosti podmínek je na tyto systémové investiční podniky nahlíženo jako na úvěrové instituce.

Jak bylo oznámeno ve sdělení Komise ze září 2017 o přezkumu evropských orgánů dohledu (ESA), znamenalo by to mimo jiné, že jejich operace v členských státech účastnících se bankovní unie podléhají přímému dohledu ECB v rámci jednotného mechanismu dohledu. V současné době jsou tyto podniky z velké části soustředěny ve Spojeném Království, ale zvažují plány na relokaci částí svých aktivit v rámci 27 členských států EU, které jsou členy bankovní unie. I když se toto týká pouze malého počtu podniků, představují tyto podniky v rámci EU značnou část celkových aktiv a objemu obchodů v rámci všech investičních podniků. Z pohledu jiných investičních podniků je skutečnost, že se současný obezřetnostní rámec soustředí více na úvěrové instituce a na rizika kterým tyto instituce čelí a která představují, a nikoli na investiční podniky, problematická. Služby, které tyto podniky poskytují a rizika, která mohou vytvořit, nejsou z velké části těmito pravidly výslovně řešeny. Z osmi investičních služeb, které jsou investiční podniky oprávněny provádět podle MiFID, pouze (i) obchodování na vlastní účet; a ii) upisování nebo umisťování finančních nástrojů na základě pevného závazku převzetí mají jasnou oporu v odpovídajících požadavcích podle CRR. U jiných investičních služeb (přijímání a převody pokynů, provádění pokynů zákazníka, správa portfolií, investiční poradenství, umisťování finančních nástrojů bez pevného závazku přijetí, obchodování v mnohostranném obchodním systému) takovéto požadavky chybí, což má za následek pouze částečné krytí souvisejících rizik. I když je toto riziko, inherentní pro tyto činnosti pro podnik a v důsledku toho také pro jeho zákazníky a širší trhy, na kterých podnik působí, v některých případech omezené, není podchyceno cíleným způsobem. Toto s sebou přináší tři hlavní problémy, které jsou uvedeny v doprovodném pracovním dokumentu návrhu. Za prvé, i když se rámec do určité míry zabývá rozdílnými typy obchodních profilů investičních podniků ve formě výjimek, je obecně pro mnoho podniků zdrojem značné regulatorní složitosti. Za druhé, jeho detailní požadavky a výjimky představují hrubé a k riziku necitlivé přiblížení se skutečným rizikům, která investiční podniky představují a která podstupují a která odlišná od rizik bankovních. Za třetí, z důvodu jeho vnitřní složitosti a chybějící citlivosti k rizikům způsobí jeho zavádění v členských státech roztříštěnost celkového regulatorního prostředí pro investiční podniky s možností poškozující regulatorní arbitráže. To může ohrozit celistvost a fungování jednotného trhu. Cílem návrhů je řešit problémy existujícího rámce při současném usnadňování přístupu k a výkonu činnosti investičních podniků kdekoli je to možné. Konkrétně stanovují obezřetnostní rámec, který je lépe přizpůsoben jejich obchodnímu modelu. Sestávají z požadavků, které jsou více vhodné a citlivější na rizika investičních podniků, lépe cílí na rizika, která tyto podniky skutečně představují a v rámci nejrůznějších obchodních modelů podstupují. Nakonec také představují efektivnější regulatorní sadu nástrojů a umožňují obezřetnostnímu dohledu provádět efektivněji jejich dohled. MiFID II a MiFIR byly přijaty v reakci na finanční krizi a jejich oblastí působnosti jsou trhy s cennými papíry, investiční zprostředkovatelé a obchodní systémy. Nový rámec posiluje a nahrazuje stávající rámec směrnice MiFID I. V souvislosti s revizí obezřetnostního rámce pro investiční podniky v EU byla jako slabé místo zjištěna absence požadavků na povinné podávání zpráv vůči podnikům třetí země působícím v členských státech prostřednictvím poboček. Příslušné vnitrostátní orgány nemohou pravidelně posoudit objem finančních služeb a činností, jež pobočky podniků ze třetí země na jejich území vykonávají. Tento návrh by proto dal příslušným orgánům k dispozici vhodný nástroj ke sledování těchto činností. Na základě pověření články CRR je přezkum obezřetnostního rámce pro investiční podniky prováděn za konzultace Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a příslušnými vnitrostátními orgány, které jsou v těchto dozorových orgánech zastoupeny. Po první žádosti Komise o doporučení v prosinci 2014 vydal EBA v prosinci 2015 svoji první zprávu o současném obezřetnostním rámci pro investiční podniky, v níž požadoval změny v současném přístupu pro všechny kromě největších a nejsystematičtějších investičních podniků. Po druhé žádosti Komise o doporučení v červnu 2016 vydal EBA v listopadu 2016 diskusní dokument pro konzultace se zaměřením na potenciální nový obezřetnostní režim pro drtivou většinu investičních podniků. S ohledem na zpětnou vazbu a dodatečné údaje, které sesbíral od investičních podniků společně s příslušnými vnitrostátními orgány, vydal EBA svá závěrečná doporučení v září 2017. Návrh je na těchto doporučeních ve všech klíčových aspektech s výjimkou označení systémového investičního podniku postaven, a to z důvodů, které jsou vysvětleny v diskusním konzultačním dokumentu a shrnuty v oddíle „hodnocení dopadů“ níže. • Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tímto návrhem se doplňuje průběžný přezkum CRR/CRD IV pro úvěrové instituce na základě návrhů přijatých Komisí 23. listopadu 2016, který umožňuje nesystémovým investičním podnikům odchýlit se od revidovaných ustanovení. Tato možnost byla zavedena s ohledem na skutečnost, že tato revidovaná ustanovení nebyla navržena s ohledem na většinu investičních podniků a zvýšila by složitost stávajícího souboru pravidel. Přezkum obezřetnostního režimu pro většinu investičních podniků, který byl také součástí tohoto návrhu, byl již v tomto období značně rozpracovaný a vystavení investičních podniků ještě složitějšímu režimu na krátkou dobu v průběhu legisvakanční lhůty režimu přepracovaného se jevilo jako nepřiměřené. Tento návrh tedy vytváří pro většinu investičních podniků režim nový, kdy jsou zcela vyjmuty z rámce CRR/CRD IV, a v rámci působnosti CRD IV včetně revidovaných ustanovení jsou ponechány pouze systémové investiční podniky v souladu s revidovaným přístupem pro jejich stanovení v tomto návrhu. Tento návrh je také konzistentní s MiFID a MiFID II/MiFIR. Stanovením obezřetnostních požadavků, které jsou přizpůsobeny podnikání a rizikům investičních podniků, je vyjasněno kdy a proč jsou tyto požadavky použity. To jako takové v některých případech zamezuje svévolnému užití obezřetnostních požadavků v rámci současného rámce, které nastává především z důvodu stanovení těchto požadavků přednostně s ohledem na investiční služby uvedené v MiFID, a nikoli s ohledem na skutečné hromadění rizika s ohledem na typ a objem obchodů investičních podniků. • Soulad s ostatními politikami EU Investiční podniky hrají důležitou roli při usnadňování toku investic napříč EU. Tento přezkum tudíž tvoří také součást iniciativ Komise zaměřených na zajištění silného a spravedlivého jednotného trhu s dobře fungujícím finančním systémem a unií kapitálových trhů s cílem mobilizovat investice a podpořit růst a zaměstnanost. Vhodnější obezřetnostní a dohledový rámec s nižšími náklady na dodržování předpisů pro investiční podniky pomůže i) zlepšit celkové podmínky pro podnikání; ii) stimulovat vstup na trh a konkurenci v rámci tohoto procesu; a iii) zlepšit přístup investorů k novým příležitostem a lepším způsobům řídit jejich rizika. Přezkoumaný přístup pro identifikaci systémových investičních podniků, který zůstane zachován jako součást rámce CRR/CRD IV je také konzistentní s cílem vyvarování se mezerám ve fungování bankovní unie. Poslední vývoj na strukturálním trhu ukazuje na trend, kdy skupiny ze třetích zemí mají v Unii čím dál složitější struktury a působí prostřednictvím subjektů, které unikají dohledu ECB v rámci jednotného mechanismu dohledu. Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise z října 2017 o dokončení bankovní unie, zajištění toho, aby systémové investiční podniky zůstaly v CRR/CRD IV v souladu s přístupem pro jejich určení v tomto návrhu, je také vystavuje obezřetnostnímu dohledu ze strany orgánů bankovního dohledu, a co se týče operací v členských státech, které se účastní bankovní unie, obezřetnostnímu dohledu ECB. 2. PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA • Právní základ Smlouva o fungování Evropské unie svěřuje evropským institucím pravomoc stanovit prostřednictvím směrnic vhodná ustanovení, která usnadní osobám přístup k obchodním aktivitám a jejich provozování v celé EU (článek 53 SFEU). To se týká také právních předpisů o obezřetnostním dohledu nad poskytovateli finančních služeb, v tomto případě investičními podniky. Ustanovení této navrhované směrnice nahrazují ustanovení obsažená v dokumentu CRD IV, která se rovněž zakládají na článku 53 SFEU, jelikož se týkají investičních podniků. • Subsidiarita Předkládaný návrh reviduje a zjednodušuje existující pravidla EU upravující obezřetnostní zacházení s investičními podniky pro i) lepší přizpůsobení a vypořádání se s rizikem v rámci jejich podnikatelských záměrů; ii) zlepšení rovnosti podmínek mezi podniky; a iii) podporu sbližování dohledu. Pro dosažení tohoto cíle by nový rámec měl nahradit ten stávající, a nikoli přenést tyto možnosti volby do regulatorních rámců členských států. Důvodem je, že investiční podniky s povolením na základě MiFID dnes běžně poskytují své služby zákazníkům přes hranice EU. Jednotlivé a roztříštěné změny v pravidlech jednotlivých členských států by mohly vyústit v narušení hospodářské soutěže a diskriminační zacházení, což by roztříštilo jednotný trh. Mohlo by to vést k případům škodlivé regulační arbitráže a v případě problémů s možnou řetězovou reakcí na finanční stabilitu a ochranu investorů v jednotlivých členských státech. To by také mohlo zasáhnout rozsah a typ investičních služeb poskytovaných v příslušném členském státě, s možnými negativními dopady na celkovou efektivitu trhu a volbu investorů. Přezkoumaná pravidla zamezí nežádoucím regulačním rozdílům a zajistí rovnost podmínek pro veškeré podniky s povolením v rámci jednotného trhu. • Proporcionalita

Klíčovým cílem přezkumu REFIT je zajistit investičním podnikům nový, vhodnější a přiměřenější rámec ve srovnání s rámcem stávajícím. Tento návrh tedy nastoluje rovnováhu pro zajištění, aby příslušné požadavky byly současně: ·dostatečně ucelené a robustní pro zahrnutí rizika investičních podniků dostatečně obezřetnostním způsobem a ·dostatečně pružné pro zahrnutí nejrůznějších typů podnikatelských modelů bez toho, aniž by byla omezena jejich schopnost fungovat komerčně životaschopným způsobem. Tento návrh má na paměti potřebu zajistit, aby náklady nového režimu co do kapitálových požadavků i co do souvisejících nákladů na dodržování předpisů a administrativních nákladů, které vznikají z potřeby řídit zaměstnance a systémy tak, aby se učinilo zadost novým požadavkům, jakož i podávání zpráv o dodržování předpisů dohledovým orgánům, byly z důvodu dosažení této rovnováhy udržovány na minimu. Jak bylo uvedeno v doprovodném pracovním dokumentu, očekává se, že přes některé nové jednorázové náklady na počátku platnosti rámce budou související náklady průběžně klesat. Co se týče kapitálu, výběr zastřešující politiky, která podporovala práce na přezkumu a zjišťování důsledků, je cílem pro zajištění, aby v celkovém pohledu kapitálové požadavky na investiční podniky napříč EU nezvýšily tyto náklady příliš. Z toho vyplývá rozdílný efekt distribuce pro některé typy podniky. Tyto důsledky jsou zmírněny ustanoveními návrhu tak, aby byl největší dopad rozdělen do několika fází a byl zmírněn. • Volba nástroje Byla zvolena směrnice, neboť její ustanovení nahrazují ustanovení obsažená ve směrnici CRD IV týkající se investičních podniků. Tím je zajištěno, že členské státy budou moci její ustanovení transponovat v souladu s příslušnými vnitrostátními správními režimy podle stávajících postupů. 3. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ • Ex post hodnocení stávajících právních předpisů Posouzení stávajícího rámce CRR/CRD IV, který je založen na analýze provedené EBA a ESMA zejména v jejich zprávě z roku 2015 a na souběžné práci a analýze útvarů Komise, je shrnuto v přiloženém pracovním dokumentu útvarů. Shrnuje, že existující pravidla, která jsou založena na mezinárodních regulačních normách pro velké bankovní skupiny a zaměřena na bankovní rizika, pouze částečně dosahují svých cílů při i) zajišťování dostatečného kapitálového krytí rizik u většiny investičních podniků; ii) udržování nákladů na dodržování předpisů pod kontrolou; iii) zajištění rovného zacházení v rámci EU; a iv) zajištění efektivního obezřetnostního dohledu. Mnoho z jeho ustanovení je v tomto ohledu pokládáno za neefektivní a neúčinné. Výjimka je široká a velikost, rizikový profil rizika a vzájemná propojenost s ostatními účastníky na finančních trzích dělá ze systémových investičních podniků podniky charakterem podobné bankám. Pro ty zbývající byl současný status quo vyhodnocen že vytváří i) nadměrnou komplikovanost a nepřiměřené břemeno na dodržování předpisů zejména pro malé a střední podniky; ii) nedostatečně a k riziku necitlivé obezřetnostní ukazatele a požadavky pro to, aby bylo dostatečným způsobem podchyceno riziko investičních podniků; a iii) rozdílné provádění pravidel na národní úrovni a tříštění regulačního prostředí napříč EU. • Konzultace se zúčastněnými subjekty Zúčastněné subjekty byly dotazovány několikrát v průběhu přezkumu. Pokud se hlavních milníků týče, publikoval orgán EBA, na základě první žádosti o doporučení Komise z prosince 2014, v prosinci 2015 svoji první zprávu o obezřetnostním rámci pro investiční podniky společně s návrhy změn. Tato žádost představuje komplexní a veřejně přístupnou analýzu současného stavu včetně údajů o množství a typech investičních podniků v členských státech. Tato analýza napomohla rozšířit přezkoumání na zúčastněné subjekty, které pravidly nemusejí být přímo dotčeny a podpořila jejich připojení k následné diskusi. Dne 4. listopadu 2016 publikoval orgán EBA diskusní dokument, který se soustředil na nový potenciální obezřetnostní režim pro investiční podniky. Konzultační dokument byl zpřístupněn pro připomínkování po dobu 3 měsíců. Dne 3. července 2017 publikoval orgán EBA návrh doporučení a vyzval zúčastněné subjekty k připomínkování. Tato práce byla také podpořena rozsáhlým sběrem dat týkajících se investičních podniků. Práce byly prováděny vnitrostátními pověřenými orgány jménem orgánu EBA ve dvou fázích v roce 2016 a 2017. S ohledem na podrobnou veřejnou konzultaci a sbírání dat, které prováděl orgán EBA, považovala Komise za zbytečné, aby byla současně prováděna všeobecná veřejná konzultace. Útvary Komise namísto toho konzultovaly zúčastněné subjekty cíleným způsobem pro získání dalších hledisek k hlavním částem přezkumu. To zahrnovalo: ·kulatý stůl 27. ledna 2017 se zúčastněnými subjekty z oboru (investičními podniky, investory, advokátními kancelářemi, konzultanty) o návrhu orgánu EBA na budoucí režim; ·30. května 2017 se konal seminář o nákladech na současný systém; a ·17. července 2017 se konal seminář týkající se návrhu konečných doporučení orgánu EBA. Přezkum byl projednán s členskými státy v rámci výboru pro finanční služby v březnu a říjnu 2017 a expertní skupinou pro bankovnictví, platební styk a pojištění v červnu a září 2017. V úvahu byly také vzaty podněty zúčastněných stran zveřejněné v prvotním posouzení dopadů Komisí v březnu 2017. Nakonec Komise také zohlednila obdržené podněty z předchozí rozsáhlé výzvy ke sdělení skutečností o účinnosti, ucelenosti a soudržnosti celkového regulačního rámce pro finanční služby v rámci EU, ve které několik dotazovaných zdůraznilo různé otázky podstatné pro přezkum.

Investiční podniky představují nejrůznější obchodní modely a jejich názory mají tendenci soustředit se na aspekty návrhu, které jsou pro ně podstatné. To komplikuje průřezové srovnání relativní váhy stanoviska jednotlivých zúčastněných. Avšak v zásadě velká většina zúčastněných vítá přizpůsobený obezřetnostní rámec, který je vhodnější pro jejich konkrétní obchodní model. Zdůrazňují, že jejich systémová důležitost je omezená a že kapitálové požadavky musí být omezeny na zajišťování jejich řádného zániku. Pokud se týká jejich zvláštních požadavků, podstatných pro jejich konkrétní obchodní model, investiční podniky, které provádějí pouze agenturní služby a nevstupují do transakcí s finančními nástroji ve své vlastní účetní rozvaze, většinou kritizují návrhy na to, aby kapitálové požadavky odvisely od velikosti portfolii zákazníků, která spravují lineárním způsobem. Zatímco mnohé investiční podniky, které podnikají na svůj účet souhlasí, že existující rámec zachycující tržní riziko má ve světle rizik, která tyto podniky podstupují a představují, určité opodstatnění, jiné obchodní podniky poznamenávají, že nadhodnocuje rizika obsažená v metodách a produktech, se kterými obchodují. Tyto názory byly také zohledněny při nastavování navrhované metriky rizika (viz níže – koeficienty K) a možnosti postupného zavedení a stanovení stropu u vyšších požadavků. • Sběr a využití výsledků odborných konzultací Přezkum byl proveden na základě komplexního poradenství poskytnutého EBA po konzultaci s ESMA, jak to vyžadují příslušné články nařízení CRR, které tvoří právní základ přezkumu (zejména čl. 508 odst. 2 a 3). Hlavní veřejné výstupy orgánu EBA byly následující: ·v prosinci 2015 zpráva podávající komplexní vyhodnocení současného stavu a počáteční doporučené změny; ·v listopadu 2016 diskusní dokument publikovaný pro konzultaci o možných obrysech nového režimu; a ·v září 2017 konečná zpráva s podrobnějšími doporučeními. Toto přesné nastavení doporučení týkající se nových kapitálových požadavků bylo také podpořeno rozsáhlým sběrem dat týkajících se investičních podniků. Práce byly prováděny vnitrostátními pověřenými orgány jménem orgánu EBA ve dvou fázích v roce 2016 a 2017. Komise byla přítomna po celou dobu a měla možnost využívat informace z diskusí a vyhodnocovat výhody a nevýhody podrobnějších doporučení pro politiku již v rámci jejich vzniku. • Posouzení dopadů Na základě „sady nástrojů“ pro zlepšování právní úpravy (nástroj č. 9) není nezbytné posouzení dopadů Komisí v případě, kdy byl mandát provést návrh politiky a s tím související analýza udělena agentuře do té míry, že se návrh Komise příliš neliší od doporučení agentury a útvary Komise považují vyhodnocení agentury za kvalitativně dostačující. Zatímco Výbor pro kontrolu regulace přezkoumal návrh posouzení dopadů této iniciativy, pracovní dokument byl považován za vhodnější s ohledem na skutečnost, že specifický mandát přezkumu je založen na poradenství ESA, konzultaci dotčených subjektů a technické práci. Cílem pracovního dokumentu, který návrh doprovázel, je tedy vysvětlení doporučení ESA včetně výsledků jejích analýz a konzultací při současném poskytnutí hlediska k závěrům útvarů Komise s nadějí, že poskytne vodítko v rámci rozhodovacího procesu Komise. Co se kapitálových požadavků týče, orgán EBA odhaduje, že by jeho doporučení ve srovnání s dnešními požadavky pilíře 1 tyto zvýšil souhrnně za všechny nesystémové investiční podniky v Unii o 10 % a snížil je o 16 % ve srovnání s celkovými požadavky, které jsou uplatňovány v důsledku navýšení pilíře 2. Způsob, jakým by tyto dopady byly rozděleny mezi investiční podniky, závisí na jejich velikosti, na investičních službách, které poskytují, a na tom, jak se ně budou vztahovat nové kapitálové požadavky. Jak je podrobně rozvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je k návrhu přiložen, včetně jeho přílohy II, 10 % celkového nárůstu požadavků pilíře 1 je součtem podstatně nižších požadavků v některých případech a nárůstů nad 10 % v jiných případech. V případě disponibility kapitálu orgán EBA shledává, že pouze velmi málo podniků by nemělo dostatek kapitálu tak, aby pohodlně splnily nové požadavky – toto zahrnuje pouze malý počet investičních poradců, obchodních podniků a multifunkčních podniků. Na druhé straně by u podniků v této skupině, u nichž by zvýšení přestavovalo více než dvojnásobek nynějších požadavků, mohl být na několik let přiznán strop. Průvodní pracovní dokument dovozuje, že doporučení orgánu EBA jsou v zásadě považována za vhodný a přiměřený prostředek pro dosažení cílů přezkumu, a to produktivním a účinným způsobem ve srovnání se stavem současným. Obecněji je doporučení orgánu EBA velmi pozitivním krokem směrem k obezřetnostnímu rámci pro investiční podniky, který zajistí jejich činnost na základě zdravého finančního základu bez omezování jejich obchodních perspektiv. Jako takové musí vyváženě podporovat cíle přezkumu. Na straně jedné pomáhá zajistit, aby rizika investičních podniků pro zákazníky a trhy byla zohledněna cílenějším způsobem jak v případě provozu podniků, tak i v případě jejich likvidace. Na straně druhé by měl pomoci zajistit plnění jejich úlohy při usnadňování toku investic napříč EU, což je v souladu s cíli unie kapitálových trhů mobilizovat úspory a investice pro stimulaci růstu a zaměstnanosti. S doporučeními orgánu EBA se rozchází pouze v identifikaci systémových investičních podniků. Spíše než toto odložit tak, aby došlo k vyjasnění skrze kritéria, která budou vytvořena v rámci technických pravidel při zavádění návrhů jak doporučuje EBA, je považováno za vhodnější nastavit toto v rámci samotného návrhu tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi úvěrovými institucemi a systémovými investičními podniky. K tomuto bodu zachází návrhy ve svém stanovisku k přezkumu investičních podniků dále, než doporučení EBA. Návrhy tak nicméně reagují na stanovisko EBA k otázkám souvisejícím s rozhodnutím Spojeného království vystoupit z EU. • Účelnost a zjednodušování právních předpisů Jak již bylo uvedeno v doprovodném pracovním dokumentu, očekává se, že zjednodušení obezřetnostních pravidel pro převážnou většinu investičních podniků značně sníží administrativní zátěž a zátěž spojenou s dodržování předpisů. Nejrůznější nadbytečné regulační požadavky a požadavky na podávání zpráv by mohly být odstraněny, čímž by bylo umožněno kapitál určený pro regulační účely přesunout na produktivnější využití. Nastavením kapitálových a jiných obezřetnostních požadavků, včetně odměn a správy, které jsou přiměřené vůči investičním podnikům, tyto návrhy poprvé zmírní značné náklady, které podnikům vznikají jako důsledek požadavků současného režimu, zaměřených především na banky. Tím by se skoncovalo s komplikovanou úlohu porovnávání a uvádění obchodních dat do souladu s nevhodným regulačním rámcem a režimem podávání zpráv. Očekává se, že tímto získají hlavně investiční podniky, které jsou malými a středními podniky. Přiměřenější a vhodnější obezřetnostní rámec by jim měl pomoci zlepšit podmínky pro podnikání a snížit vstupní bariéry. Na příklad, zjednodušení zatěžujícího rámce pro podávání zpráv by mělo snížit administrativní břemeno a náklady na dosažení shody pro malé a střední podniky včetně inovačních podniků, které usilují o dosažení růstu digitálními prostředky. Stejným způsobem by vyjmutí malých a nepropojených investičních podniků ze současných pravidel pro správu a odměny, jak je stanoveno současnými CRD IV/CRR, snížilo těmto podnikům administrativní náklady a náklady na dodržování předpisů. Protože podniky musejí zásadně změnit systémy řízení rizik, aktualizovat oddělení dodržování předpisů a revidovat smlouvy za asistence advokátních kanceláří a jiných poskytovatelů služeb, kteří jsou v současné době využíváni pro usnadnění dodržování předpisů, dají se očekávat určité jednorázové náklady v rámci přechodu na nový režim. Úspory nákladů na dodržování předpisů by však měly obecně podpořit celkové cíle unie kapitálových trhů napomáháním investičním podnikům hrát jejich úlohu v mobilizování úspor investorů směrem k jejich produktivnějšímu využití. Vyjádřeno v nákladech na dodržování předpisů se očekává, že v závislosti na svém typu a své velikosti podniky ušetří od tisíců do statisíců eur. Jak tato snížení nákladů na dodržování předpisů souvisí a je nastaveno vůči změnám v kapitálových požadavcích u nejrůznějších typů podniků, není v této fázi známo, ale bude to předmětem budoucího monitorování a vyhodnocení rámce. • Základní práva Tímto návrhem se posiluje výkon práva různých investičních podniků na podnikání, které není omezené pravidly určenými primárně pro jiné typy účastníků na finančních trzích. Legislativní opatření, která v návrzích stanovují pravidla pro odměnu v investičních podnicích, dbá zásad obsažených v Listině základních práv Evropské unie, zejména svobody podnikání a práva na kolektivní vyjednávání a akci. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nebude mít žádné důsledky pro rozpočet EU. 5. OSTATNÍ PRVKY • Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv Změny zamýšlené v návrzích by měly být vyhodnoceny za účelem zjištění stupně dosažení následujících cílů: ·jednodušší kategorizace investičních podniků způsobem, který postihne jejich rozdílné rizikové profily; ·soubor obezřetnostních pravidel, zejména týkající se kapitálu, likvidity, požadavků na správu a odměny jsou vhodné, přiměřené a citlivé ke specifickým rizikům, kterým jsou investiční podniky vystaveny, a zajišťují, aby byl kapitál alokován tam, kde je potřeba; ·rámec odpovídá rizikům souvisejícím s povahou a rozsahem aktivit investičních podniků a přímým a zřetelným způsobem tím podporují uzavírání obchodů; a ·optimalizované nástroje dohledu pro umožnění naprostého a přesného dohledu nad obchodními praktikami a souvisejícími riziky. Z tohoto důvodu byly jako součást budoucího přezkumu shromážděny některé z následujících informací sloužící jako ukazatele pro vyhodnocení účinku navrhovaných změn: i) osobní náklady na dodržování předpisů, právní poradenství a regulatorní podávání zpráv; ii) úrovně kapitálových požadavků; iii) ostatní nové náklady, např. vyplývající z pravidel pro likviditu; iv) vývoj počtu společností mezi jednotlivými kategoriemi; v) změny v opravných prostředcích k pilíři 2 a doplňky příslušných orgánů; vi) případy a účinek selhání investičních podniků v novém režimu; a vii) vývoj velikosti investičních podniků, vyjádřen v aktivech a objemu pokynů zákazníků. • Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Předmět a oblast působnosti Návrh stanoví požadavky na jmenování orgánů obezřetnostního dohledu, počáteční kapitál investičních podniků, pravomoci v oblasti dohledu a nástroje pro obezřetnostní dohled nad investičními podniky ze strany příslušných orgánů a požadavky na zveřejňování týkající se příslušných orgánů v oblasti obezřetnostní regulace a dohledu. Směrnice se vztahuje na všechny investiční podniky, na které se vztahuje směrnice MIFID II, která se má uplatňovat od ledna 2018. Jmenování a pravomoci orgánů dohledu Návrh požaduje, aby členské státy jmenovaly orgán, který bude vykonávat pravomoci pro obezřetnostní dohled podle této směrnice, a zároveň přenáší příslušná ustanovení z CRD IV do této směrnice. Členské státy mohou pravomoci buď udělit stávajícímu orgánu v podobě funkce a pravomocí udělených v rámci CRD IV, nebo je svěřit novému orgánu. Počáteční kapitál Úrovně počátečního kapitálu založené na službách a činnostech, které jsou investiční podniky oprávněny poskytovat v souladu se směrnicí MIFID, jsou revidovány a harmonizovány v celé EU z úrovní stanovených v CRD IV tak, aby se zohlednila inflace od chvíle stanovení těchto úrovní. Přechodná ustanovení umožňují zejména menším podnikům dosáhnout v případě potřeby na nové částky počátečního kapitálu. Domovské/hostitelské pravomoci Kompetence v souladu s CRD IV jsou svěřeny domovským a hostitelským orgánům pro obezřetnostní dohled nad investičními podniky. Je nutné dosáhnout příslušných ujednání o spolupráci mezi orgány. Výměna informací a služební tajemství Na základě CRD IV a doplňující směrnice MiFID II se zavádí ustanovení o výměně informací o obezřetnostním dohledu a služebním tajemství mezi příslušnými orgány.

Sankce V souladu s CRD IV jsou členské státy povinny stanovit správní sankce a další správní opatření, která jsou účinná, přiměřená a odrazující, za účelem sankcionování porušení ustanovení této směrnice a [nařízení (EU) č. ----/--]. Přiměřenost vnitřně stanoveného kapitálu a kontrola a hodnocení orgánem dohledu Pro investiční podniky a příslušné orgány se zavádějí zjednodušené požadavky založené na požadavcích obsažených v balíčku CRD IV pro posouzení přiměřenosti ujednání a postupů s cílem zajistit, aby podniky dodržovaly ustanovení této směrnice a [nařízení (EU) č. ----/--]. Příslušné orgány by měly mít pravomoci přezkoumávat a hodnotit obezřetnostní situaci investičních podniků a v případě potřeby vykonávat pravomoci vyžadovat změny v oblastech, jako je interní správa a řízení, procesy a postupy posuzování rizika, a v případě potřeby stanovit dodatečné požadavky, zejména včetně kapitálových požadavků a požadavků na likviditu. Správa a odměňování V souladu s posouzením EBA v rámci jeho poradenství a hodnocením tohoto posouzení EBA provedeným útvary Komise v pracovních dokumentech útvarů přiložených k návrhům se přezkoumávají pravidla správy a řízení společnosti a odměňování s cílem zajistit řádné fungování investičních podniků a zabránit nadměrnému riskování jejich zaměstnanců. Zároveň se tato pravidla snaží reflektovat rozdíly v rizicích, která úvěrové instituce a investiční podniky představují. Nepovažuje se za přiměřené uplatňovat požadavky této směrnice na režim správy, zásady odměňování a postupy malých a nepropojených investičních podniků. Cílem návrhu je zajistit konzistentnost pravidel odměňování a správy v různých právních předpisech, včetně balíčku CRD IV, směrnice 2009/65/ES (SKIPCP) a 2011/61/EU (AIFMD). Zatímco návrh nestanoví konkrétní limit pro poměr mezi proměnlivými a pevnými složkami proměnlivých odměn, vyžaduje, aby investiční podniky samy stanovily vhodné poměry. To zohledňuje potenciální dopad, který by mohlo mít stanovení jednotného poměru na nákladovou flexibilitu a ziskovost některých investičních podniků. Ze zjištění zprávy Komise COM(2016) 510 vyplývá, že požadavky týkající se odkladů splatnosti a vyplacení pomocí nástrojů jsou obecně neúčinné v případě malých a nekomplexních investičních podniků a zaměstnanců s nízkou úrovní pohyblivé složky odměny. Komise proto navrhuje stanovit prahovou hodnotu na úrovni podniků a zaměstnanců, pod níž budou mít investiční podniky a/nebo zaměstnanci prospěch z odchylek od uplatňování pravidel o odkladech splatnosti a vyplacení pomocí nástrojů. Třetí země Unie může uzavřít dohody s třetími zeměmi týkající se prostředků dohledu nad dodržováním skupinového kapitálového testu. Členské státy a EBA mohou uzavřít ujednání o správní spolupráci s orgány dohledu třetích zemí za účelem usnadnění výměny informací. Systémové investiční podniky Návrh nařízení, který je přiložený k tomuto návrhu směrnice, obsahuje ustanovení, které by změnilo definici úvěrových institucí tak, aby zahrnovala podniky, jejichž podnikání zahrnuje obchodování na vlastní účet nebo upisování nebo umisťování finančních nástrojů na základě pevného závazku převzetí, kde celková hodnota aktiv podniku činí alespoň 30 miliard EUR. Tento návrh směrnice obsahuje doplňující ustanovení o postupu žádání o povolení jako úvěrové instituce. 2017/0358 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o obezřetnostním dohledu nad investičními podniky a o změně směrnic 2013/36/EU a 2014/65/EU (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Spolehlivý obezřetnostní dohled je nedílnou součástí regulačních podmínek, za nichž mohou finanční instituce poskytovat služby v Unii. Investiční podniky spolu s úvěrovými institucemi podléhají směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, co se týče jejich obezřetnostního zacházení a dohledu, přičemž jejich povolení a další požadavky na organizaci a jednání jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES. (2)Stávající obezřetnostní režimy podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU jsou z velké části založeny na opakovaných iteracích mezinárodních regulačních standardů stanovených Basilejským výborem pro bankovní dohled pro velké bankovní skupiny a pouze částečně řeší specifická rizika spojená s různými činnostmi investičních podniků. Zvláštní zranitelnosti a rizika spojená s investičními podniky by proto měla být dále řešena prostřednictvím vhodných a přiměřených obezřetnostních ujednání na úrovni Unie. (3)Důkladný obezřetnostní dohled by měl zajistit, aby byly investiční podniky řízeny řádným způsobem a v nejlepším zájmu svých klientů. Měly by vzít do úvahy potenciál pro investiční podniky a jejich klienty, s jakým se zapojují do nadměrného riskování a nejrůznějších stupňů podstupovaného a představovaného rizika. Rovněž by se měl obezřetnostní dohled snažit zabránit nadměrné administrativní zátěži investičních podniků. (4)Mnoho požadavků vyplývajících z rámce nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU je určeno k řešení společných rizik, kterým čelí úvěrové instituce. Z tohoto důvodu jsou existující požadavky z velké části nastaveny na ochranu úvěrové kapacity úvěrových institucí skrze hospodářské cykly a na ochranu vkladatelů a daňových poplatníků před možným selháním a nejsou navrženy na řešení nejrůznějších rizikových profilů investičních podniků. Investiční podniky nemají velká portfolia retailových a korporátních úvěrů a nepřijímají vklady. Pravděpodobnost, že jejich selhání bude mít škodlivý dopad na celkovou finanční stabilitu, je nižší, než je tomu v případě úvěrových institucí. Rizika, kterým investiční podniky čelí a která představují, jsou tedy podstatně odlišná od rizik, kterým čelí a které představují úvěrové instituce, a jako taková by měla zcela určitě být zohledněna v obezřetnostním rámci Unie. (5)Rozdíly v aplikaci existujícího rámce v různých členských státech ohrožují dodržování principů rovného zacházení vůči investičním podnikům v rámci Unie. Tyto rozdíly vyplývají z celkové složitosti uplatňování rámce u různých investičních podniků na základě poskytovaných služeb, přičemž některé vnitrostátní orgány jeho uplatňování upravují nebo zefektivňují v právu nebo postupech na vnitrostátní úrovni. Vzhledem k tomu, že existující obezřetnostní rámec neřeší veškerá rizika, která investiční podniky představují a kterým čelí, bylo v některých členských státech u určitých typů investičních podniků přikročeno ke kapitálovým navýšením. Pro zajištění harmonizovaného obezřetnostního rámce pro investiční podniky napříč Unií je třeba zavést jednotná ustanovení, která řeší tato rizika. (6)Pro nesystémové investiční podniky, které nejsou systémové z titulu jejich velikosti a propojenosti s jinými finančními a ekonomickými subjekty, je z toho důvodu zapotřebí zvláštního obezřetnostního rámce. Systémové investiční podniky by však i nadále měly podléhat stávajícímu obezřetnostnímu rámci podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU. Tyto investiční podniky jsou podskupinou investičních podniků, na které se v současné době uplatňuje rámec směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, a které nemohou uplatňovat vyhrazené výjimky z žádného z jeho zásadních požadavků. Největší a nejvíce propojené podniky mají obchodní model a rizikové profily, které jsou podobné obchodnímu modelu a rizikovým profilům významných úvěrových institucí, tzn. poskytují služby bankovního typu a upisují rizika ve významném měřítku. Systémové investiční podniky jsou navíc dostatečně velké a mají obchodní modely a rizikové profily, které představují hrozbu pro stabilní a řádné fungování finančních trhů, které jsou na stejné úrovni jako obchodní modely a rizikové profily velkých úvěrových institucí. Je proto vhodné, aby tyto investiční podniky i nadále podléhaly ustanovením stanoveným ve směrnici 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013. (7)Mohou existovat členské státy, ve kterých se orgány, které jsou pověřeny dohledem nad investičními podniky pro obezřetnostní účely, liší od orgánů pověřených povinnostmi dohledu nad tržním chováním. Je proto nezbytné vytvořit mechanismus spolupráce a výměny informací mezi těmito orgány. (8)V zájmu harmonizace norem a postupů dohledu v rámci Unie by si měl Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) ponechat primární pravomoci pro koordinaci a sbližování postupů dohledu v oblasti obezřetnostního dohledu nad investičními podniky v rámci Evropského systému finančního dohledu (ESFS) a zároveň úzce spolupracovat s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). (9)Požadovaná úroveň počátečního kapitálu investičního podniku by měla být založena na službách a činnostech, které je investiční podnik oprávněn poskytovat, resp. provádět, v souladu se směrnicí 2004/39/ES. Možnost členských států snížit požadovanou úroveň počátečního kapitálu v konkrétních situacích, jak je stanoveno ve směrnici 2013/36/EU, na jedné straně a situace nerovnoměrného uplatňování dané směrnice na druhé straně vedly k tomu, že se požadovaná úroveň počátečního kapitálu v rámci Unie liší. Za účelem ukončení této fragmentace je nutné požadovanou úroveň počátečního kapitálu harmonizovat. (10)I když jsou investiční podniky z oblasti působnosti směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013 vyňaty, zachovají si určité pojmy používané v kontextu směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) No 575/2013 svůj zažitý význam. Aby se usnadnilo soudržné chápání těchto pojmů při jejich používání v souvislosti s investičními podniky v aktech práva Unie, budou odkazy v těchto aktech Unie na počáteční kapitál investičních podniků, na pravomoci dohledu příslušných orgánů nad investičními podniky, na interní postup pro hodnocení kapitálové přiměřenosti investičních podniků, na proces kontroly a hodnocení příslušnými orgány dohledu nad investičními podniky a na ustanovení o správě a odměňování vztahující se na investiční podniky vykládány jako odkazující na odpovídající ustanovení v této směrnici. Pokud jde o odkazy na částku počátečního kapitálu, použije se následující korelace. Úrovně počátečního kapitálu stanovené v článku 8 této směrnice by se ode dne platnosti této směrnice měly vykládat tak, aby nahradily odkazy na úrovně počátečního kapitálu stanovené ve směrnici 2013/36/EU, a sice takto: počáteční kapitál investičních podniků podle článku 28 směrnice 2013/36/EU jako odkaz na čl. 8 odst. 1; počáteční kapitál investičních podniků podle článků 29 nebo 31 směrnice 2013/36/EU jako odkaz na čl. 8 odst. 2 nebo 3 v závislosti na druhu investičních služeb a činností investičního podniku; počáteční kapitál podle článku 30 směrnice 2013/36/EU jako odkaz na čl. 8 odst. 1. (11)Správné fungování vnitřního trhu vyžaduje, aby odpovědnost za dohled nad finančním zdraví investičního podniku a zejména nad jeho platební schopností nesl příslušný orgán jeho domovského členského státu. K dosažení účinného dohledu nad investičními podniky rovněž v dalších členských státech, v nichž investiční podniky poskytují služby nebo mají pobočku, by mělo být zajištěno, že bude fungovat úzká spolupráce s příslušnými orgány těchto členských států.

(12)Pro informační účely a účely dohledu a zejména za účelem zajištění stability finančního systému by měly být příslušné orgány hostitelských členských států schopny provádět případ od případu kontroly na místě, kontrolovat činnosti poboček investičních podniků na svém území a vyžádat si informace o činnostech těchto poboček. Dohledová opatření pro tyto pobočky by však měla být i nadále odpovědností domovského členského státu. (13)V zájmu ochrany obchodně citlivých informací by měly být příslušné orgány při plnění svých povinností dohledu a výměně důvěrných informací vázány pravidly pro služební tajemství. (14)V zájmu posílení obezřetnostního dohledu nad investičními podniky a ochrany klientů investičních podniků by měli auditoři bezodkladně informovat příslušné orgány o skutečnostech, které mohou mít vážný dopad na finanční situaci nebo na správní a účetní organizaci investičního podniku. (15)Zpracování osobních údajů pro účely této směrnice by se mělo provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 45/2001. Zejména v případě, kdy tato směrnice umožňuje výměnu osobních údajů se třetími zeměmi, měla se by použít příslušná ustanovení kapitoly V nařízení (EU) 2016/679 a článku 9 nařízení (EU) č. 45/2001. (16)V zájmu zajištění dodržování povinností stanovených v této směrnici a [nařízení (EU) ---/----[IFR] by měly členské státy stanovit správní sankce a další správní opatření, které budou účinné, přiměřené a odrazující. S cílem zajistit odrazující účinek správních sankcí by správní sankce měly být zveřejňovány, kromě některých přesně stanovených situací. Klienti a investoři by měli mít přístup k informacím o správních sankcích a opatřeních uložených investičním podnikům, aby byli schopni činit informovaná rozhodnutí ohledně svých investičních možností. (17)S cílem odhalit porušení vnitrostátních ustanovení provádějících tuto směrnici a [nařízení (EU) ---/----[IFR] by členské státy měly mít příslušné vyšetřovací pravomoci a měly by zavést účinné mechanismy ohlašování potenciálních či skutečných porušení. (18)Investiční podniky by měly mít vnitřně stanovený kapitál, který je přiměřený množstvím, kvalitou i rozložením ke krytí specifických rizik, jimž jsou nebo mohou být vystaveny. Příslušné orgány by měly zajistit, aby investiční podniky zavedly přiměřené strategie a postupy pro hodnocení a udržování přiměřenosti svého vnitřně stanoveného kapitálu. (19)Pravomoci dohledového přezkumu a hodnocení by měly zůstat důležitým regulačním nástrojem, který příslušným orgánům umožňuje posuzovat kvalitativní prvky, mimo jiné interní správy a řízení, procesů a postupů posuzování rizika, a v případě potřeby stanovit dodatečné požadavky, zejména včetně těch, které se týkají kapitálových požadavků a požadavků na likviditu. (20)V zájmu sladění odměňování s rizikovým profilem investičních podniků a zaručení rovných podmínek by měly investiční podniky podléhat jasným zásadám týkajícím se ujednání o správě a řízení společnosti a pravidlům odměňování, která zohlední rozdíly mezi úvěrovými institucemi a investičními podniky. Na malé a nepropojené investičních podniky by se však tato pravidla vztahovat neměla, protože ustanovení o odměňování a správě a řízení společnosti podle směrnice 2014/65/EU jsou pro tyto typy podniků dostatečně komplexní. (21)Stejně tak zpráva Komise COM(2016) 510 prokázala, že požadavky týkající se odkladů splatnosti a vyplacení pomocí nástrojů stanovených ve směrnici 2013/36/EU nejsou vhodné pro malé a nekomplexní investiční podniky a zaměstnance s nízkou úrovní pohyblivé složky odměny. Jasná, konzistentní a harmonizovaná kritéria pro určování investičních podniků a osob, které jsou od těchto požadavků osvobozeny, jsou nezbytná k zajištění sbližování dohledu a k zaručení rovných podmínek. Zároveň je však vhodné nabídnout příslušným orgánům určitou flexibilitu, aby mohly v případech, kdy to považují za nezbytné, uplatnit přísnější přístup. (22)Rovněž je vhodné nabídnout investičním podnikům určitou flexibilitu, co se týče způsobu, jakým při placení pohyblivé složky odměny používají bezhotovostní nástroje, pokud jsou tyto nástroje účinné při dosahování cíle sladit zájem zaměstnanců se zájmy různých zúčastněných subjektů, jako jsou společníci a věřitelé, a přispět ke sladění pohyblivé složky odměn s rizikovým profilem investičního podniku. (23)Výnosy investičních podniků ve formě poplatků, provizí a jiných příjmů v souvislosti s poskytováním různých investičních služeb jsou vysoce volatilní. Omezení pohyblivé složky odměny na část pevné složky odměny by ovlivnilo možnost podniku snížit odměnu v době snížených výnosů a mohlo by vést ke zvýšení fixních nákladů podniku, což by pak ohrozilo schopnost podniku přečkat období hospodářského útlumu nebo snížených výnosů. V zájmu předcházení těmto rizikům by neměl být nesystémovým investičním podnikům uložen jednotný maximální poměr mezi pohyblivými a pevnými složkami odměny. Namísto toho by tyto investiční podniky měly vhodné poměry stanovit samy. (24)V reakci na rostoucí poptávku veřejnosti po daňové transparentnosti a na podporu sociální odpovědnosti investičních podniků je vhodné požadovat, aby investiční podniky zveřejňovaly určité informace, včetně informací o dosažených ziscích, zaplacených daních a případných přijatých veřejných dotacích. (25)Za účelem řešení rizik pouze na úrovni skupiny výhradně investičních podniků, by metoda obezřetnostní konsolidace požadovaná nařízením (EU) č. 575/2013 měla být v případě skupin výhradně investičních podniků nahrazena skupinovým kapitálovým testem. Stanovení orgánu dohledu nad skupinou by však mělo být založeno na stejných zásadách, které platí v případě dohledu na konsolidovaném základě. V zájmu zajištění řádné spolupráce by měly být základní prvky koordinačních opatření a zejména požadavky na informace v mimořádných situacích nebo ujednání o spolupráci a koordinaci, podobné základním prvkům koordinace platným v rámci jednotného souboru pravidel pro úvěrové instituce. (26)Na jedné straně by Komise měla mít možnost předložit Radě doporučení pro jednání o dohodách mezi Unií a třetími zeměmi o praktickém výkonu dohledu nad dodržováním skupinového kapitálového testu pro investiční podniky, jejichž mateřské společnosti sídlí ve třetích zemích, a pro investiční podniky působící ve třetích zemích, jejichž mateřské společnosti sídlí v Unii. Na druhé straně by členské státy a EBA měly mít rovněž možnost zavádět správní ujednání se třetími zeměmi za účelem plnění svých povinností v oblasti dohledu. (27)V zájmu zajištění právní jistoty a zabránění překrývání současného obezřetnostního rámce platného jak pro úvěrové instituce, tak pro investiční podniky na jedné straně s touto směrnicí na straně druhé se mění nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU tak, aby investiční podniky byly vyňaty z oblasti jejich působnosti. Avšak na investiční podniky, které jsou součástí bankovní skupiny, by se měla i nadále vztahovat ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU týkající se bankovní skupiny, jako jsou ustanovení o zprostředkujícím mateřském podniku v EU podle [článku 21b] směrnice 2013/36/EU a pravidla obezřetnostní konsolidace stanovená v kapitole 2 hlavě II první části nařízení (EU) č. 575/2013. (28)Je třeba upřesnit kroky, které podniky musí podniknout, aby ověřily, zda spadají pod definici úvěrové instituce, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013, a proto si musí obstarat povolení jako úvěrová instituce. Vzhledem k tomu, že některé investiční podniky již provádějí činnosti uvedené v bodech 3 a 6 oddílu A přílohy I směrnice 2014/65/EU, je také nutné zajistit jednoznačnost ohledně kontinuity veškerých povolení udělených pro tyto činnosti. (29)V zájmu zajištění účinného dohledu je důležité, aby podniky splňující podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013 žádaly o povolení jako úvěrová instituce. Příslušné orgány by proto měly mít možnost uložit sankce podnikům, které o povolení nezažádají. (30)Změna definice „úvěrové instituce“ v nařízení (EU) č. 575/2013 nařízením [nařízení (EU)---/----[IFR]] může po svém vstupu v platnost zachycovat investiční podniky, které již působí na základě povolení vydaného v souladu se směrnicí 2014/65/EU. Takovým podnikům by mělo být povoleno pokračovat v činnosti s povolením pro investiční podniky, dokud nebude uděleno povolení úvěrové instituce. Takové investiční podniky by měly předložit žádost o povolení působit jako úvěrová instituce nejpozději tehdy, když průměr jejich celkových měsíčních aktiv za dvanácti po sobě jdoucích měsíců překročí některou z prahových hodnot stanovených v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013. Pokud investiční podnik k datu vstupu této směrnice v platnost překročí některou z prahových hodnot stanovených v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013, měl by být vypočítán průměr jejich celkových měsíčních aktiv za dvanáct měsíců předcházejících tomuto datu. Tyto investiční podniky by měly požádat o povolení působit jako úvěrová instituce do jednoho roku a jednoho dne po vstupu této směrnice v platnost. (31)Změna definice „úvěrové instituce“ v nařízení (EU) č. 575/2013 nařízením [nařízení (EU)---/----[IFR]] může také ovlivňovat podniky, které již požádaly o povolení působit jako investiční podniky podle směrnice 2014/65/EU, ale jejichž žádost ještě nebyla vyřízena. Takové žádosti by měly být předány příslušným orgánům podle 2013/36/EU a mělo by se s nimi zacházet v souladu s ustanoveními o povolení stanovenými v uvedené směrnici, pokud předpokládaná celková aktiva podniku splňují některou z prahových hodnot stanovených v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013.

(32)Podniky uvedené v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013 by měly rovněž podléhat všem požadavkům na přístup k činnosti úvěrových institucí stanoveným v hlavě III směrnice 2013/36/EU, včetně ustanovení o odnětí povolení v souladu s článkem 18 uvedené směrnice. Článek 18 uvedené směrnice by však měl být změněn tak, aby příslušné orgány mohly odejmout povolení udělená úvěrové instituci, pokud tato instituce využívá své povolení výlučně k činnostem uvedeným v čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013 a má průměrná celková aktiva nižší než prahové hodnoty stanovené v uvedeném čl. 4 odst. 1 bodě 1 písm. b) po dobu pěti po sobě jdoucích let (33)Podle článku 39 směrnice 2014/65/EU podléhají podniky ze třetí země poskytující finanční služby v EU vnitrostátním systémům, které od nich mohou vyžadovat, aby v daném členském státě zřídily pobočku. V zájmu usnadnění pravidelného sledování a vyhodnocování činností vykonávaných v Unii podniky ze třetí země prostřednictvím poboček by příslušné orgány měly být informovány o rozsahu a účelu služeb a činností vykonávaných prostřednictvím poboček na jejich území. (34)EBA vydal za spolupráce s ESMA zprávu založenou na důkladné podkladové analýze souvislostí, sběru dat a konzultaci pro individuální obezřetnostní režim pro všechny nesystémové investiční podniky, který slouží jako základ revidovaného obezřetnostního rámce pro investiční podniky. (35)V zájmu zajištění harmonizovaného uplatňování této směrnice by měl být EBA pověřen vypracováním technických norem pro upřesnění informací, které by si měly orgány domovské a hostitelské země vyměňovat v rámci dohledu, posouzením rozsahu činností investičních podniků samotnými investičními podniky pro účely požadavků na vnitřní správu a zejména na to, zda tvoří malý a nepropojený podnik Technické normy by měly také upřesnit, kteří ze zaměstnanců mají významný vliv na rizikový profil podniků pro účely ustanovení o odměňování, specifické dodatečné nástroje tier 1 a tier 2, které splňují podmínky pro pohyblivé složky odměny. A v neposlední řadě by technické normy měly upřesnit prvky pro posouzení rozsahu působnosti požadavků na vnitřní správu, transparentnost, zacházení s riziky a odměňování, uplatňování dalších kapitálových požadavků příslušnými orgány a fungování kolegií orgánů dohledu. (36)V zájmu zajištění jednotného uplatňování této směrnice a zohlednění vývoje na finančních trzích by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, co se týče dalšího upřesnění definic v této směrnici, posouzení vnitřně stanoveného kapitálu a rizik investičních podniků a pravomocí příslušných orgánů pro dohledový přezkum a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce provedla vhodné konzultace včetně konzultací na odborné úrovni, a aby byly tyto konzultace vedeny v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Aby se zejména zaručila rovnocenná účast na přípravě aktů v přenesené pravomoci, měly by Evropský parlament a Rada obdržet všechny dokumenty ve stejném okamžiku jako odborníci členských států, a jejich odborníci by měli mít systematický přístup na zasedání odborných skupin Komise, na kterých se zabývají přípravou aktů v přenesené pravomoci. (37)V zájmu zajištění jednotných podmínek pro uplatňování této směrnice a zejména s ohledem na přijetí návrhu prováděcích technických norem navržených EBA týkajících se požadavků na výměnu informací mezi příslušnými orgány a v zájmu zohlednění vývoje v hospodářské a měnové oblasti, pokud jde o úrovně počátečních kapitálových požadavků pro investiční podniky, by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (38)Poněvadž cílů této směrnice, a to konkrétně vytvoření účinného a přiměřeného obezřetnostního rámce, který zajistí, aby investiční podniky s povolením působit v rámci Unie fungovaly na řádném finančním základě a aby byly řízeny řádným způsobem, v nejlepším zájmu svých klientů, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, ale z důvodu jejich rozsahu a účinků by jich mohlo být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice to, co je k dosažení těchto cílů nezbytné. (39)Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: HLAVA I PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1 Předmět Tato směrnice stanoví pravidla týkající se: a)počátečního kapitálu investičních podniků; b)pravomocí dohledu a nástrojů obezřetnostního dohledu nad investičními podniky příslušnými orgány; c)obezřetnostního dohledu nad investičními podniky příslušnými orgány způsobem, který odpovídá pravidlům stanoveným v [nařízení (EU) ---/----[IFR]; d)požadavků na zveřejňování informací pro příslušné orgány zodpovědné za obezřetnostní dohled nad investičními podniky.

Článek 2 Oblast působnosti 1.Tato směrnice se vztahuje na investiční podniky povolené a podléhající dohledu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU. Článek 3 Definice 1. Pro účely této směrnice platí tyto definice: 1)„podnikem pomocných služeb“ se rozumí podnik pomocných služeb ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 nařízení (EU) č. 575/2013; 2)„povolením“ se rozumí povolení investičního podniku v souladu s hlavou II směrnice 2014/65/EU; 3)„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 30 směrnice 2014/65/EU; 4)„úzkým propojením“ se rozumí úzké propojení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 35 směrnice 2014/65/EU; 5)„příslušným orgánem“ se rozumí orgán veřejné moci nebo orgán členského státu, který je úředně uznáván a zmocněn vnitrostátními právními předpisy k dohledu nad investičními podniky v souladu s touto směrnicí jako součást systému dohledu fungujícího v daném členském státě; 6)„obchodníky s komoditami“ se rozumí obchodníci s komoditami ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 145 nařízení (EU) č. 575/2013; 7)„kontrolou“ se rozumí vztah mezi mateřským a dceřiným podnikem ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU nebo ve smyslu účetní normy, jíž investiční podnik podléhá podle nařízení (ES) č. 1606/2002, nebo obdobný vztah mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem; 8)„dodržováním skupinového kapitálového testu“ se rozumí dodržování požadavků článku 7 [nařízení (EU) ---/----[IFR] mateřským podnikem podnikajícím ve skupině investičních podniků; 9)„úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013; 10)„deriváty“ se rozumí deriváty ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 29 nařízení (EU) č. 600/2014; 11)„finanční institucí“ se rozumí finanční instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 13 [nařízení (EU) ---/----[IFR]; 12)„skupinou“ se rozumí skupina ve smyslu čl. 2 odst. 11 směrnice 2013/34/EU; 13)„orgánem dohledu nad skupinou“ se rozumí příslušný orgán odpovědný za dohled nad dodržováním skupinového kapitálového testu mateřských investičních podniků v Unii a investičních podniků kontrolovaných mateřskými investičními holdingovými společnostmi v Unii nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v Unii;

14)„domovským členským státem“ se rozumí domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 55 směrnice 2014/65/EU; 15)„hostitelským členským státem“ se rozumí hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 56 směrnice 2014/65/EU; 16)„počátečním kapitálem“ se rozumí kapitál, který je vyžadován pro účely povolení investičního podniku; 17)„investičním podnikem“ se rozumí jakýkoli investiční podnik vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU; 18)„skupinou investičních podniků“ se rozumí skupina investičních podniků ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 [nařízení (EU) ---/----[IFR]; 19)„investiční holdingovou společností“ se rozumí investiční holdingová společnost ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 [nařízení (EU) ---/----[IFR]; 20)„investičními službami a činnostmi“ se rozumí investiční služby a činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2014/65/EU; 21)„vedoucím orgánem“ se rozumí vedoucí orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 36 směrnice 2014/65/EU; 22)„kontrolní funkcí vedoucího orgánu“ se rozumí funkce vedoucího orgánu spočívající v kontrole a sledování rozhodování osob ve vedení; 23)„smíšenou finanční holdingovou společností“ se rozumí smíšená finanční holdingová společnost vymezená v čl. 2 odst. 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES; 24)„vrcholným vedením“ se rozumí vrcholné vedení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 37 směrnice 2014/65/EU; 25)„mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 32 směrnice 2014/65/ES; 26)„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 33 směrnice 2014/65/ES; 27)„systémovým rizikem“ se rozumí systémové riziko ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 10 směrnice 2013/36/EU; 28)„mateřským investičním podnikem v Unii“ se rozumí mateřský investiční podnik v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 49 [nařízení (EU) ---/----[IFR]; 29)„mateřskou investiční holdingovou společností v Unii“ se rozumí mateřská investiční holdingová společnost v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 50 [nařízení (EU) ---/----[IFR]; 30)„mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v Unii“ se rozumí mateřská smíšená finanční holdingová společnost v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 51 [nařízení (EU) ---/----[IFR]; 2.Komise je v souladu s článkem 54 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž vyjasní: a)definice stanovené v odstavci 1 pro zajištění jednotného uplatňování této směrnice; b)definice stanovené v odstavci 1, aby byl při uplatňování této směrnice brán zřetel na vývoj finančních trhů.

HLAVA II PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY Článek 4 Určení a pravomoci příslušných orgánů 1.Členské státy určí jeden nebo více orgánů příslušných k plnění funkcí a povinností stanovených v této směrnici. Členské státy informují Komisi a EBA o tomto určení a v případě více než jednoho příslušného orgánu o funkcích a povinnostech každého příslušného orgánu. 2.Členské státy zajistí, aby příslušné orgány dohlížely na činnost investičních podniků, a případně i investičních holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností, aby mohly posoudit plnění požadavků této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR]. 3.Členské státy zajistí, aby příslušné orgány měly nezbytné pravomoci, včetně pravomoci provádět kontroly na místě v souladu s článkem 12, k získání informací potřebných k posouzení souladu investičních podniků a případně investičních holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností s požadavky této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR] a k prošetření možných porušení těchto požadavků. 4.Členské státy zajistí, aby příslušné orgány měly odborné znalosti, zdroje, provozní kapacitu, pravomoci a nezávislost potřebné k provádění funkcí souvisejících s obezřetnostním dohledem, vyšetřováním a ukládáním sankcí stanovených v této směrnici. 5.Členské státy požadují, aby investiční podniky poskytly svým příslušným orgánům veškeré informace nezbytné pro posouzení, zda investiční podniky dodržují vnitrostátní předpisy, kterými se provádí tato směrnice, a zda dodržují [nařízení (EU) ---/----[IFR]. Mechanismy vnitřní kontroly a správní a účetní postupy investičních podniků umožní příslušným orgánům neustále kontrolovat dodržování těchto předpisů. 6.Členské státy zajistí, aby investiční podniky vedly záznamy o všech svých operacích a zdokumentovaly své systémy a postupy, které podléhají této směrnici a [nařízení (EU) ---/----[IFR] takovým způsobem, který umožní příslušným orgánům kdykoli posoudit dodržování této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR]. Článek 5

Spolupráce v rámci členského státu 1.Příslušné orgány úzce spolupracují s orgány veřejné moci nebo subjekty odpovědnými ve svém členském státě za dohled nad úvěrovými institucemi a finančními institucemi. Členské státy vyžadují, aby si tyto příslušné orgány a tyto orgány veřejné moci nebo subjekty vyměňovaly informace nezbytné nebo užitečné pro plnění svých povinností a funkcí. 2.Příslušné orgány, které se liší od orgánů určených podle článku 67 směrnice 2014/65/EU, vytvoří mechanismus pro spolupráci s těmito orgány a pro výměnu všech informací, které jsou důležité pro výkon jejich příslušných funkcí a povinností. Článek 6 Spolupráce v rámci Evropského systému finančního dohledu Při výkonu svých povinností vezmou příslušné orgány v úvahu sbližování v oblasti nástrojů dohledu a postupů dohledu při uplatňování požadavků právních předpisů přijatých podle této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR]. Členské státy zajistí: a)aby příslušné orgány jakožto subjekty, které jsou součástí ESFS, spolupracovaly na základě důvěry a plného vzájemného respektu, zejména při zajišťování výměny příslušných a spolehlivých informací mezi nimi a ostatními subjekty, které jsou součástí ESFS;

b)aby se příslušné orgány účastnily činností EBA a případně kolegií orgánů dohledu uvedených v článku 44 a v článku 116 směrnice 2013/36/EU; c)aby příslušné orgány vynaložily veškeré úsilí, aby se řídily obecnými pokyny a doporučeními vydanými orgánem EBA podle článku 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a aby se zohlednily výstrahy a doporučení vydaná Evropskou Radou pro systémová rizika (ESRB) podle článku 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010; d)aby příslušné orgány úzce spolupracovaly s ESRB; e)aby povinnosti a pravomoci příslušných orgánů nebránily těmto orgánům v plnění povinností těchto příslušných orgánů plynoucích z členství v orgánu EBA či v ESRB nebo podle této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR]. Článek 7

Unijní rozměr dohledu Příslušné orgány každého členského státu při výkonu svých obecných povinností řádně zváží potenciální důsledky svých rozhodnutí pro stabilitu finančních systémů ostatních dotčených členských států, zejména v naléhavých situacích, a to na základě informací, které mají v příslušnou dobu k dispozici. HLAVA III

POČÁTEČNÍ KAPITÁL Článek 8

Počáteční kapitál 1.Počáteční kapitál investičního podniku požadovaný podle článku 15 směrnice 2014/65/EU pro povolení poskytovat investiční služby nebo provádět investiční činnosti uvedené v bodech 3, 6, 8 nebo 9 oddílu A přílohy I směrnice 2014/65/EU činí 750 000 EUR. 2.Počáteční kapitál investičního podniku požadovaný podle článku 15 směrnice 2014/65/EU pro povolení poskytovat investiční služby nebo provádět investiční činnosti uvedené v bodech 1, 2, 4, 5 nebo 7 oddílu A přílohy I směrnice 2014/65/EU u podniku, který nesmí držet peníze klientů nebo cenné papíry patřící klientům, činí 75 000 EUR. 3.Počáteční kapitál investičního podniku požadovaný podle článku 15 směrnice 2014/65/EU u investičních podniků, kromě těch, které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, činí 150 000 EUR. 4.Komise prostřednictvím prováděcích aktů aktualizuje výši počátečního kapitálu uvedeného v odstavcích 1 až 3 tohoto článku, aby zohlednila vývoj v hospodářské a měnové oblasti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2. Článek 9

Složení počátečního kapitálu Počáteční kapitál investičního podniku se skládá z jedné nebo více položek uvedených v článku 9 nařízení (EU) ---/----[IFR]. HLAVA IV

OBEZŘETNOSTNÍ DOHLED

KAPITOLA 1

Zásady obezřetnostního dohledu Oddíl 1

Pravomoci a povinnosti domovských a hostitelských členských států Článek 10

Pravomoci příslušných orgánů domovského členského státu Za obezřetnostní dohled nad investičním podnikem odpovídají příslušné orgány domovského členského státu, aniž by tím byla dotčena ustanovení této směrnice, která svěřují odpovědnost příslušným orgánům hostitelského členského státu. Článek 11

Spolupráce mezi příslušnými orgány různých členských států 1.Příslušné orgány různých členských států úzce spolupracují za účelem plnění svých povinností podle této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR], zejména prostřednictvím okamžité výměny informací o investičních podnicích, včetně: a)informací o řízení a vlastnické struktuře investičního podniku; b)informací o dodržování kapitálových požadavků investičním podnikem; c)informací o riziku koncentrace a likviditě investičního podniku; d)informací o správních a účetních postupech a mechanismech vnitřní kontroly investičního podniku; e)veškerých dalších relevantních faktorů, které mohou ovlivnit riziko, které investiční podnik představuje. 2.Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu okamžitě veškeré informace a zjištění o jakýchkoli potenciálních problémech a rizicích, které investiční podnik představuje pro ochranu klientů nebo pro stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, které zjistili při dohledu nad činnostmi investičního podniku. 3.Příslušné orgány domovského členského státu jednají podle informací poskytnutých příslušnými orgány hostitelského členského státu tím, že přijmou veškerá opatření nezbytná k odvrácení nebo napravení případných problémů a rizik uvedených v odstavci 2. Na žádost vysvětlí příslušné orgány domovského členského státu příslušným orgánům hostitelského členského státu, jak zohlednily informace a zjištění poskytnutá příslušnými orgány hostitelského členského státu. 4.Pokud se po sdělení informací a zjištění uvedených v odstavci 2 příslušné orgány hostitelského členského státu domnívají, že příslušné orgány domovského členského státu nepřijaly nezbytná opatření uvedená v odstavci 3, mohou příslušné orgány daného hostitelského členského státu poté, co informovaly příslušné orgány domovského členského státu a EBA, přijmout k ochraně klientů, jimž jsou poskytovány služby, nebo k ochraně stability finančního systému vhodná opatření. 5.Příslušné orgány domovského členského státu, které nesouhlasí s opatřením příslušných orgánů hostitelského členského státu, mohou postoupit záležitost EBA, který bude postupovat v souladu s postupem uvedeným v článku 19 nařízení (EU) č. 1093/2010. Postupuje-li EBA podle uvedeného článku, rozhodne do jednoho měsíce. 6.EBA po konzultaci s ESMA vypracuje návrh regulačních technických norem upřesňujících požadavky na typ a povahu informací uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. 7.EBA po konzultaci s ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro žádosti o sdílení informací, které mohou usnadnit dohled nad investičními podniky. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.

8.EBA předloží Komisi návrh technických norem uvedený v odstavcích 6 a 7 do [devíti měsíců od data vstupu této směrnice v platnost]. Článek 12

Šetření na místě a kontrola v pobočkách zřízených v jiném členském státě 1.Hostitelské členské státy stanoví, že v případě investičního podniku povoleného v jiném členském státě provozujícího činnost prostřednictvím pobočky mohou příslušné orgány domovského členského státu poté, co o tom uvědomí příslušné orgány hostitelského členského státu, ověřovat na místě informace uvedené v čl. 11 odst. 1 a provést kontrolu pobočky. 2.Příslušné orgány hostitelského členského státu mají pravomoc provádět v konkrétních případech šetření na místě a kontroly zaměřené na činnosti, které provozují pobočky investičních podniků na jejich území, a vyžádat si od dané pobočky informace týkající se jejích činností pro účely dohledu a považují-li to za významné z důvodu stability finančního systému v hostitelském členském státě. Před provedením takových šetření a kontrol, konzultují příslušné orgány hostitelského členského státu příslušné orgány domovského členského státu. Po dokončení těchto šetření a kontrol příslušné orgány hostitelského členského státu sdělí příslušným orgánům domovského členského státu získané informace a zjištění mající význam pro hodnocení rizik daného investičního podniku.



Oddíl 2 Služební tajemství a povinnost podávat hlášení Článek 13

Služební tajemství a výměna důvěrných informací 1.Členské státy zajistí, aby příslušné orgány a všechny osoby sdružené s těmito orgány, včetně osob uvedených v čl. 76 odst. 1 směrnice 2014/65/EU, byly vázány povinností zachovávat služební tajemství pro účely této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR]. Důvěrné informace, které tyto orgány a osoby získají při výkonu svých povinností, mohou sdělit pouze v souhrnné nebo obecné podobě, z níž nelze určit totožnost jednotlivých investičních podniků ani osob, aniž jsou dotčeny případy stanovené trestním právem. Byl-li však na investiční podnik vyhlášen konkurs nebo nařízena nucená likvidace, lze důvěrné informace, které se netýkají třetích osob, zveřejnit v občanském nebo obchodním soudním řízení, je-li to nutné k průběhu takového řízení. 2.Příslušné orgány použijí pouze důvěrné informace shromážděné, vyměňované nebo předávané podle této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR] pro účely plnění svých povinností, a to zejména pro tyto účely: a)sledování dodržování pravidel obezřetnostního dohledu stanovených v této směrnici a v [nařízení (EU) ---/----[IFR]; b)ukládání sankcí; c)ve správním řízení při opravném prostředku proti rozhodnutí příslušného orgánu; d)při soudním řízení zahájeném podle článku 21.

3.Fyzické a právnické osoby nebo subjekty jiné než příslušné orgány, které získají důvěrné informace podle této směrnice a [nařízení (EU) ---/----[IFR], použijí tyto informace pouze pro účely, které příslušný orgán výslovně uvede nebo v souladu s vnitrostátními právními předpisy. 4.Příslušné orgány si mohou vyměňovat důvěrné informace pro účely odstavce 2, mohou výslovně uvést, jakým způsobem se s těmito informacemi má zacházet, a mohou výslovně omezit jakýkoli další přenos těchto informací. 5.Povinnost uvedená v odstavci 1 nebrání příslušným orgánům předat důvěrné informace Evropské komisi, pokud jsou tyto informace nezbytné pro výkon pravomocí Komise. 6.Příslušné orgány mohou poskytnout EBA, ESMA, ESRB, centrálním bankám členských států, ESCB a ECB v jejich postavení měnových orgánů a dle potřeby orgánům veřejné moci odpovědným za dohled nad platebními a zúčtovacími systémy důvěrné informace, pokud jsou tyto informace nezbytné pro plnění jejich povinností. Článek 14

Správní ujednání pro výměnu informací se třetími zeměmi Členské státy a EBA mohou v souladu s článkem 33 nařízení (EU) č. 1093/2010 za účelem plnění svých povinností v oblasti dohledu podle této směrnice nebo [nařízení (EU) ---/----[IFR] uzavřít správní ujednání s orgány dohledu třetích zemí ohledně výměny informací, a to i v souvislosti s: a)dohledem nad finančními institucemi a finančními trhy; b)likvidací a úpadkem investičních podniků a obdobnými postupy; c)dozorem nad orgány, které se účastní likvidace a úpadku investičních podniků a podobných řízení; d)prováděním povinných auditů finančních institucí nebo institucí, které spravují systémy odměňování; e)dozorem nad osobami pověřenými provedením povinného auditu účetnictví finančních institucí; f)dohledem nad osobami činnými na trzích s emisními povolenkami za účelem zajištění konsolidovaného přehledu finančních a spotových trhů; g)dohledem nad osobami činnými na trzích se zemědělskými komoditními deriváty za účelem zajištění konsolidovaného přehledu finančních a spotových trhů. Tato ujednání obsahují ustanovení o služebním tajemství, která jsou rovnocenná ustanovením stanoveným v článkem 13 této směrnice. Článek 15

Povinnosti osob odpovědných za kontrolu výročních a konsolidovaných účetních závěrek Členské státy stanoví, že každá osoba oprávněná v souladu se směrnicí 2006/43/ES a plnící v investičním podniku povinnosti popsané v článku 73 směrnice 2009/65/ES nebo v článku 34 směrnice 2013/34/EU nebo jakékoli jiné zákonné povinnosti je povinna neprodleně informovat příslušné orgány o každé skutečnosti nebo rozhodnutí týkajícím se tohoto investičního podniku nebo podniku, který má s daným investičním podnikem úzkou vazbu, které: a)představuje závažné porušení právních či správních předpisů stanovených touto směrnicí; b)mohou narušit pokračování činnosti investičního podniku; nebo

c)mohou způsobit, že bude odmítnuto ověření účtů nebo k nim bude udělen výrok s výhradou. Oddíl 3

Sankce, pravomoci vyšetřování a právo na odvolání Článek 16

Správní sankce a jiná správní opatření 1.Členské státy stanoví pravidla pro správní sankce a jiná správní opatření použitelné v případě porušení vnitrostátních ustanovení, kterými se provádí tato směrnice, a [nařízení (EU) ---/----[IFR], včetně těchto situací: a)investiční podnik nemá zavedené interní správní režimy, jak je uvedeno v článku 24; b)investiční podnik neoznámí příslušným orgánům informace nebo poskytne neúplné nebo nepřesné informace o dodržování povinnosti splnit kapitálové požadavky podle článku 11 [nařízení (EU) ---/----IFR] v rozporu s čl. 52 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení; c)investiční podnik neoznámí příslušným orgánům informace nebo poskytne neúplné nebo nepřesné informace o riziku koncentrace v rozporu s čl. 34 odst. 1 [nařízení (EU) ---/----]; d)investiční podnik je vystaven riziku koncentrace, které přesahuje meze stanovené v článku 36 [nařízení (EU) ---/----[IFR], aniž jsou dotčeny články 37 a 38 uvedeného nařízení; e)investiční podnik opakovaně nebo soustavně neudržuje likvidní aktiva v rozporu s požadavky článku 42 [nařízení (EU) ---/----[IFR], aniž je dotčen článek 43 uvedeného nařízení; f)investiční podnik neposkytne informace nebo poskytne neúplné nebo nepřesné informace v rozporu s ustanoveními stanovenými v části šesté [nařízení (EU) ---/----[IFR]; g)investiční podnik provede výplatu držitelům nástrojů zahrnutých v kapitálu investičního podniku v případech, kdy články 28, 52 nebo 63 nařízení (EU) č. 575/2013 zakazují takové výplaty držitelům nástrojů zahrnutých v kapitálu; h)bylo zjištěno, že investiční podnik nese odpovědnost za závažné porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě směrnice (EU) 2015/849; i)investiční podnik umožňuje jedné osobě nebo více osobám, které nesplňují požadavky podle článku 91 směrnice 2013/36/EU, stát se nebo zůstat členem vedoucího orgánu. Členské státy, které nestanoví správní sankce v případě porušení, na něž se vztahuje vnitrostátní trestní právo, sdělí Komisi příslušná trestněprávní ustanovení. Správní sankce a jiná správní opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující. 2. Správní sankce a jiná správní opatření uvedená v prvním pododstavci odst. 1 zahrnují: a)veřejné oznámení, které uvádí odpovědnou fyzickou nebo právnickou osobu, investiční podnik, investiční holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost a povahu daného porušení; b)příkaz, aby odpovědná fyzická nebo právnická osoba upustila od tohoto chování a jeho opakování;

c)dočasný zákaz pro členy vedoucího orgánu investičního podniku nebo jiné fyzické osoby vykonávat funkce v investičních podnicích; d)v případě právnické osoby správní peněžité sankce ve výši až 10 % celkového ročního čistého obratu včetně hrubých výnosů tvořených výnosy z úroků a podobnými výnosy, výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým/pevným výnosem a výnosy z poplatků nebo provizí daného podniku v předchozím hospodářském roce; e)v případě právnické osoby správní peněžitou sankci ve výši až dvojnásobku výše zisku plynoucího z porušení nebo ztráty, které se porušením dotyčná osoba vyhnula, lze-li výši těchto zisků nebo ztrát zjistit; f)v případě fyzické osoby správní peněžitou sankci ve výši až 5 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě ve vnitrostátní měně ke dni [datum vstupu této směrnice v platnost]; je-li podnik uvedený v písm. d) dceřiným podnikem, příslušnými hrubými výnosy jsou hrubé výnosy vyplývající z konsolidované účetní závěrky daného mateřského podniku v předchozím hospodářském roce. Členské státy zajistí, aby v případě, že investiční podnik poruší vnitrostátní předpisy, kterými se provádí tato směrnice, nebo [nařízení (EU) ---/----[IFR], sankce lze uložit členům vedoucího orgánu a dalším fyzickým osobám odpovědným podle vnitrostátního práva za toto porušení. 3.Při stanovení typu správních sankcí nebo jiných správních opatření uvedených v odstavci 1 a výše správních peněžitých sankcí členské státy zajistí, aby příslušné orgány zohlednily všechny příslušné okolnosti, případně včetně: a)závažnosti a doby trvání porušení předpisů; b)stupně odpovědnosti fyzických nebo právnických osob odpovědných za porušení; c)finanční situace fyzických nebo právnických osob odpovědných za porušení, včetně celkového obratu právnických osob nebo ročního příjmu fyzických osob; d)významu nabytého zisku nebo ztráty, které se právnické osoby odpovědné za porušení vyhnuly; e)veškerých ztráty, které vznikly třetím stranám v důsledku porušení; f)úrovně spolupráce s danými příslušnými orgány; g)předchozích porušení ze strany fyzických nebo právnických osob odpovědných za porušení; h)všech případných systémových důsledků porušení. Článek 17

Pravomoci vyšetřování Členské státy zajistí, aby příslušné orgány měly veškeré pravomoci shromažďovat informace a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro výkon jejich funkcí, včetně: a)pravomoci požadovat informace od těchto fyzických nebo právnických osob: i)investičních podniků usazených v dotčeném členském státě;

ii)investičních holdingových společností usazených v dotčeném členském státě; iii)smíšených finančních holdingových společností usazených v dotčeném členském státě; iv)smíšených holdingových společností usazených v dotčeném členském státě; v)osob náležejících k subjektům uvedeným v bodech i) až iv); vi)třetích stran, na které subjekty uvedené v bodech i) až iv) převedly provozní funkce nebo činnosti v rámci outsourcingu; b)pravomoci vykonávat veškerá nezbytná šetření ohledně jakékoli z osob uvedených v písmeni a) usazené či nacházející se v dotčeném členském státě, včetně práva: i)požadovat předložení dokumentů osobami uvedenými v písmeni a); ii)zkoumat účetní knihy a záznamy osob uvedených v písmeni a) a pořizovat z těchto knih a záznamů kopie nebo výpisy; iii)získávat písemná nebo ústní vysvětlení od všech osob uvedených v písmeni a) nebo jejich zástupců nebo zaměstnanců; iv)vyslechnout jakoukoli jinou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření; c)pravomoci vykonávat veškeré nezbytné kontroly v obchodních prostorách právnických osob uvedených v písmeni a) a jakýchkoli jiných podniků, na něž se vztahuje dohled nad dodržováním skupinového kapitálového testu, kde příslušný orgán je orgán dohledu nad skupinou s výhradou předchozího uvědomění dotčených příslušných orgánů. Článek 18

Zveřejnění správních sankcí a opatření 1.Členské státy zajistí, aby příslušné orgány na svých oficiálních internetových stránkách neprodleně zveřejnily veškeré správní sankce a opatření uložené v souladu s článkem 16, proti nimž nebylo podáno odvolání nebo proti nimž již není možné podat odvolání. Toto zveřejnění obsahuje informace o typu a povaze porušení a totožnosti fyzické nebo právnické osoby, jíž je sankce uložena, nebo proti které byla opatření přijata. Informace se zveřejní až poté, co byla tato osoba informována o těchto sankcích a opatřeních a v rozsahu, v němž je zveřejnění nezbytné a přiměřené. 2.Pokud členský stát povoluje zveřejnění správních sankcí nebo opatření uložených v souladu s článkem 16, mohou příslušné orgány na svých oficiálních internetových stránkách zveřejnit informace o stavu a výsledku odvolání. 3.Příslušné orgány zveřejní správní sankce nebo opatření uložená v souladu s článkem 16 anonymně v kterémkoli z těchto případů: a)sankce byla uložena fyzické osobě a zveřejnění osobních údajů dané osoby je nepřiměřené; b)zveřejnění by ohrozilo probíhající trestní vyšetřování nebo stabilitu finančních trhů; c)zveřejnění by způsobilo investičním podnikům nebo fyzickým osobám nepřiměřenou škodu.

4.Příslušné orgány zajistí, aby informace zveřejněné podle tohoto článku na jejich oficiálních internetových stránkách zůstaly po dobu nejméně pěti let. Osobní údaje lze ponechat na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu pouze v případě, kdy je to povoleno v souladu s platnými pravidly pro ochranu údajů. Článek 19

Hlášení sankcí EBA Příslušné orgány informují EBA o správních sankcích a opatřeních uložených podle článku 16 o každém odvolání proti těmto sankcím a opatřením a jejich výsledku. EBA vede centrální databázi správních sankcí a opatření, o nichž dostala zprávy, výhradně pro účely výměny informací mezi příslušnými orgány. Tato databáze se zpřístupní pouze příslušným orgánům a pravidelně se aktualizuje. EBA spravuje internetové stránky s odkazy na zveřejnění správních sankcí a opatření příslušnými orgány v souladu s článkem 16 a uvádí časové období, po které jednotlivé členské státy správní sankce a opatření zveřejňují. Článek 20

Ohlašování porušení 1.Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly účinné a spolehlivé mechanismy na hlášení hrozících nebo skutečných porušení vnitrostátních ustanovení, kterými se provádí tato směrnice, a [nařízení (EU) ---/----[IFR], včetně těchto: a)konkrétní postupy pro zacházení s oznámeními případů porušení; b)vhodnou ochranu pro zaměstnance investičních podniků, kteří ohlásí porušení, k němuž v investičním podniku došlo, před odvetou, diskriminací nebo dalšími druhy nespravedlivého zacházení; c)ochranu osobních údajů týkajících se osoby, která ohlásí porušení, i fyzické osoby, která je údajně odpovědná za dané porušení, v souladu s nařízením (EU) 2016/679; d)jasná pravidla, která zajistí ve všech případech důvěrnost osoby, která ohlásí porušení předpisů uvnitř investičního podniku, ledaže je zveřejnění vyžadováno vnitrostátním právem v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením. 2.Členské státy vyžadují, aby měly investiční podniky zavedené odpovídající postupy pro své zaměstnance pro interní oznamování porušení prostřednictvím specifického a nezávislého komunikačního kanálu. Tyto postupy mohou stanovit sociální partneři za předpokladu, že tyto postupy nabízejí stejnou ochranu jako ochrana uvedená v odst. 1 písm. b), c) a d). Článek 21

Právo na odvolání Členské státy zajistí, aby rozhodnutí a opatření přijatá podle [nařízení (EU) ---/----[IFR] nebo podle právních či správních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí podléhala právu na odvolání. KAPITOLA 2

Proces přezkumu Oddíl 1

Interní postup pro hodnocení kapitálové přiměřenosti Článek 22

Vnitřně stanovený kapitál

1.Investiční podniky musí mít zavedeny spolehlivé, efektivní a komplexní strategie a postupy pro stanovení a průběžné udržování hodnoty, typů a rozdělení vnitřně stanoveného kapitálu, který považují za odpovídající k pokrytí povahy a úrovně rizik, kterým jsou nebo mohou být vystaveny. 2.Strategie a postupy uvedené v odstavci 1 se pravidelně interně přezkoumávají, aby se zajistilo, že zůstávají celistvé a úměrné povaze, rozsahu a komplexnosti činností dotyčného investičního podniku. Oddíl 2 Vnitřní správa, transparentnost, přístup k rizikům a odměňování Článek 23

Posouzení pro účely použití tohoto oddílu 1.Pro účely tohoto oddílu členské státy zajistí, aby investiční podniky každoročně a v souladu s písmeny a) a b) posuzovaly, zda splňují podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 [nařízení (EU) ---/----[IFR] takto: a)investiční podnik určí, zda na základě údajů z dvouletého období bezprostředně předcházejícího danému účetnímu období splňuje podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 písm. c) až g) [nařízení (EU) ---/----[IFR]; b)investiční podnik určí, zda na základě údajů z tohoto období překračuje v průměru limity stanovené v čl. 12 odst. 1 písm. a), b), h) a i) [nařízení (EU) ---/----[IFR]. 2.Pokud na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 investiční podnik určí, že splňuje všechny podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 [nařízení (EU) ---/----[IFR], tento oddíl se nepoužije. 3.Investiční podnik, který na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 určí, že nesplňuje všechny podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 [nařízení (EU) ---/----[IFR], je povinen dodržovat tento oddíl od účetního období následujícího po účetním období, ve kterém bylo uvedené posouzení provedeno. 4.Členské státy zajistí uplatňování tohoto oddílu u investičních podniků jednotlivě a na úrovni skupin investičních podniků. Členské státy zajistí, aby investiční podniky, na něž se vztahuje tento oddíl, uplatňovaly požadavky tohoto oddílu ve svých dceřiných společnostech, které jsou finančními institucemi ve smyslu čl. 4 bodu 13 [nařízení (EU) ---/----[IFR], včetně dceřiných společností usazených v třetích zemích, pokud mateřský podnik v Unii nemůže příslušným orgánům prokázat, že uplatňování tohoto oddílu je protiprávní podle právních předpisů třetí země, v níž jsou tyto dceřiné společnosti usazeny. 5.Příslušné orgány mohou stanovit kratší období než dva roky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, pokud jsou splněny obě tyto podmínky: a)u podnikání investičního podniku došlo k podstatné změně; a b)v důsledku písmene a) splňuje investiční podnik podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 [nařízení (EU) ---/----[IFR]. 6.EBA po konzultaci s ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění metody výpočtu průměru uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto článku. EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do [datum vstupu této směrnice v platnost] Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.

Článek 24

Vnitřní správa 1.Členské státy zajistí, aby investiční podniky měly spolehlivé systémy správy zahrnující všechny tyto prvky: a)jasná organizační struktura s dobře definovanými, transparentními a jednotnými odpovědnostmi; b)účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, jimž je nebo může být instituce vystavena; c)přiměřené mechanismy vnitřní kontroly, včetně řádné správy a účetních postupů; d)zásady a postupy odměňování, které odpovídají náležitému a účinnému řízení rizik a podporují je. 2.Při zavádění systémů uvedených v odstavci 1 se zohlední kritéria stanovená v článcích 26 až 31 této směrnice, jakož i v článku 9 směrnice 2014/65/EU. 3.Systémy uvedené v odstavci 1 musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizika spojeného s modelem podnikání a s činností investičního podniku. 4.EBA po konzultaci s ESMA vydá pokyny pro uplatňování systémů správy uvedených v odstavci 1. Článek 25

Podávání zpráv podle jednotlivých zemí 1.Členské státy vyžadují, aby investiční podniky každoročně zveřejňovaly podle členského státu a třetí země, v nichž má investiční podnik pobočku nebo dceřinou společnost, která je finanční institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 nařízení (EU) č. 575/2013, následující informace: a)název, povaha činností a umístění všech dceřiných společností a poboček; b)obrat; c)počet zaměstnanců přepočtený na ekvivalenty zaměstnanců na plný pracovní úvazek; d)zisky nebo ztráty před zdaněním; e)daň ze zisku nebo ztráty; f)získaná veřejná podpora.

2.Informace uvedené v odstavci 1 jsou předmětem auditu v souladu se směrnicí 2006/43/ES a, pokud je to možné, budou připojeny jako příloha ročních účetních závěrek, nebo případně konsolidovaných finančních výkazů dotčeného investičního podniku. Článek 26

Řízení rizik 1.Členské státy zajistí, aby vedoucí orgán investičního podniku schvaloval a pravidelně přehodnocoval strategie a zásady pro ochotu investičního podniku podstupovat riziko a řízení, sledování a snižování rizik, kterým je nebo může být investiční podnik vystaven, při zohlednění makroekonomického prostředí a hospodářského cyklu, v němž investiční podnik působí. 2.Členské státy zajistí, aby vedoucí orgán věnoval dostatek času zajištění řádného zvážení rizik uvedených v odstavci 1 a aby přidělil přiměřené zdroje řízení všech podstatných rizik, kterým je investiční podnik vystaven. 3.Členský stát zajistí, aby investiční podniky vymezily hierarchické vztahy vůči vedoucímu orgánu, pokud jde o všechna významná rizika a všechny politiky v oblasti řízení rizik a jejich změny. 4.Členské státy určí, které investiční podniky se považují za významné, pokud jde o jejich velikost, vnitřní organizaci a povahu, rozsah a složitost jejich činností. Členské státy vyžadují, aby tyto podniky zřídily výbor pro rizika složený z členů vedoucího orgánu, kteří v daném investičním podniku nevykonávají žádnou výkonnou funkci. Členové výboru pro rizika uvedeného v prvním pododstavci musí mít přiměřené znalosti, dovednosti a odborné znalosti, aby plně porozuměli, řídili a sledovali strategii v oblasti rizik a ochotu investičního podniku podstupovat riziko. Členové zajistí, aby výbor pro rizika informoval vedoucí orgán o celkové současné a budoucí ochotě investičního podniku podstupovat rizika a její strategii v oblasti rizik a je vedoucímu orgánu nápomocen při dohledu nad prováděním uvedené strategie vrcholným vedením. Vedoucí orgán si ponechá celkovou odpovědnost za strategie a zásady rizik podniku. Příslušné orgány mohou investičnímu podniku, který není považován za významný, jak je uvedeno v prvním pododstavci, povolit výboru pro audit uvedenému v článku 39 směrnice 2006/43/ES, pokud byl zřízen, aby vykonával funkci výboru pro rizika uvedeného v prvním pododstavci. Členové tohoto výboru musí mít znalosti, dovednosti a odborné znalosti uvedené v druhém pododstavci. 5.Členské státy zajistí, aby vedoucí orgán v rámci své dozorčí funkce a výbor pro rizika, pokud byl zřízen, měly přístup k informacím o rizicích, jimž je podnik vystaven nebo by mohl být vystaven. Článek 27

Riziko pro zákazníky, riziko pro trh, riziko pro podnik 1.Příslušné orgány zajistí, aby investiční podniky měly spolehlivé strategie, zásady, postupy a systémy pro identifikaci, měření, řízení a sledování, pokud jde o: a)materiální zdroje a dopady rizika pro zákazníky; b)materiální zdroje a dopady rizika pro trh; c)rizika pro investiční podnik, zejména vyplývající z jejích obchodních činností, pokud obchoduje na vlastní účet a ve vztahu k riziku koncentrace vyplývajícímu z vystavení působení jednotlivých klientů a skupin propojených klientů; d)riziko likvidity v přiměřeném souboru časových horizontů, včetně horizontu jednoho dne (intra-day), aby bylo zajištěno, že investiční podnik udržuje přiměřenou výši likvidity. Strategie, zásady, postupy a systémy jsou úměrné složitosti, profilu rizika, rozsahu činnosti investičních podniků a toleranci k riziku stanovené vedoucím orgánem a odrážejí význam investičního podniku v každém členském státě, v němž podnik provádí svou činnost. 2.Odchylně od článku 23 se odst. 1 písm. a) a c), pokud jde o riziko koncentrace, a odst. 1 písm. d) vztahují na investiční podniky, které splňují podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 [nařízení (EU) ---/----[IFR].

3.Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 54 s cílem dále upřesnit podrobnosti, které zajistí, aby strategie, zásady, postupy a systémy investičních podniků byly spolehlivé. Komise přitom zohlední vývoj na finančních trzích, zejména vzniku nových finančních