(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění priorit politik v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo přinejmenším jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 ke konvergenčnímu programu z roku 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. V kontextu těchto úvah musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zvýšení cen energií a pomohla omezit sekundární inflační tlaky prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat pružná, aby se mohla přizpůsobovat rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být pro jednotlivé země diferencována v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o expozici krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 29. dubna 2022 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2022 a svůj konvergenční program z roku 2022. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně.

(10)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Maďarsku pro rok 2022. Posoudila pokrok, kterého Maďarsko dosáhlo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021. Posoudila rovněž pokrok Maďarska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(11)Dne 29. dubna 2022 předložilo Maďarsko ve lhůtě stanovené v článku 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2022.

(12)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Maďarska, neboť jeho schodek veřejných financí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž jeho hrubý veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nerespektoval doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nejsou splněna. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise při posouzení všech příslušných faktorů zohlednila, že soulad s doporučenou hodnotou pro snižování dluhu by vyžadoval příliš náročné předsunutí fiskálního úsilí, které by mohlo ohrozit růst. Komise se proto domnívá, že dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu není za současných výjimečných hospodářských podmínek odůvodněné. Jak bylo oznámeno, Komise nenavrhla zahájení nových postupů při nadměrném schodku na jaře 2022 a případné zahájení postupů při nadměrném schodku znovu posoudí na podzim 2022.

(13)Dne 20. července 2020 Rada Maďarsku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Maďarsku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. V roce 2021 se schodek veřejných financí Maďarska podle údajů potvrzených Eurostatem snížil ze 7,8 % HDP v roce 2020 na 6,8 % v roce 2021. Reakce Maďarska v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření se snížila ze 4,0 % HDP v roce 2020 na 0,8 % v roce 2021. Opatření přijatá Maďarskem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň některá z diskrečních opatření přijatých vládou v období 2020–2021 nebyla dočasná ani nebyla doprovázena kompenzačními opatřeními a spočívala zejména ve snížení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, zrušení příspěvku na odborné vzdělávání, osvobození zaměstnanců mladších 25 let od daně z příjmu fyzických osob, opětovné zavedení třináctého měsíčního důchodu a zvýšení mezd lékařů. Hrubý veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 76,8 %.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce konvergenčního programu z roku 2022 vycházejí, je příznivý. Vláda předpokládá růst reálného HDP o 4,3 % v roce 2022 a o 4,1 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 3,6 % v roce 2022 a 2,6 % v roce 2023, zejména v důsledku předpokladu trvalejšího makroekonomického dopadu ruské agrese na Ukrajinu. Prognóza Komise předpokládá slabší růst soukromé spotřeby, zejména v roce 2023, a pomalejší růst investic v roce 2022 i 2023. Ve svém konvergenčním programu z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu poklesne v roce 2022 na 4,9 % HDP a v roce 2023 na 3,5 % HDP. Pokles v roce 2022 odráží především pokračující dynamický růst nominálního HDP. Podle tohoto programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2022 na 76,1 % a v roce 2023 by se měl snížit na 73,8 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 6,0 % HDP a v roce 2023 ve výši 4,9 % HDP. To je vyšší hodnota než schodek předpokládaný v konvergenčním programu na rok 2022, zejména kvůli předpokládanému méně příznivému makroekonomickému výhledu, obzvláště v roce 2023, a vyššímu růstu výdajů, který zahrnuje kapitálové injekce pro podniky veřejných služeb ve výši 1,1 % HDP v roce 2022 a dalších 0,7 % v roce 2023. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 76,4 % v roce 2022 a 76,1 % v roce 2023. Rozdíl je způsoben vyšším primárním saldem a méně příznivou dynamikou nominálního HDP.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se odhaduje střednědobý (desetiletý průměr) růst potenciálního produktu ve výši 3,2 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Maďarska podpořit.

(15)V roce 2022 vláda postupně ukončila opatření přijatá v reakci na krizi COVID-19, a tudíž se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření se sníží z 0,8 % HDP v roce 2021 na 0,0 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn opatřeními přijatými proti hospodářskému a sociálnímu dopadu zvýšení cen energií, která jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 1,2 % HDP v roce 2022 a 0,7 % HDP v roce 2023. Tato opatření spočívají v kompenzacích vlády pro společnosti veřejných služeb pomocí kapitálových transferů za očekávané ztráty vyplývající z regulovaných cen energií, v dočasném snížení spotřebních daní z pohonných hmot a v kompenzacích pro malé čerpací stanice. Všechna opatření kromě trvalých cenových stropů pro maloobchodní ceny plynu a elektřiny jsou oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly zvýšené i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření platit i nadále. Některá z těchto opatření nejsou svou povahou cílená, zejména obecné cenové stropy maloobchodních cen energií a snížení spotřebních daní. Schodek veřejných financí ovlivňují také náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, jejichž výši prognóza Komise z jara 2022 odhaduje na 0,2 % HDP v roce 2022 a 0,3 % v roce 2023.

(16)Dne 18. června 2021 Rada Maďarsku doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, mimo jiné s pomocí impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Maďarsku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, a aby zároveň posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(17)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v konvergenčním programu Maďarska z roku 2022 se v roce 2022 očekává, že nastavení fiskální politiky bude mít obecně neutrální povahu a bude činit –0,1 % HDP, zatímco Rada doporučila podpůrné nastavení fiskální politiky. Maďarsko plánuje podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic podle doporučení Rady. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se podle projekcí kvůli očekávanému zpomalení čerpání fondů EU oproti roku 2021 sníží o 1,0 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu. Maďarsko má proto podle doporučení Rady v úmyslu zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 0,4 procentního bodu. To zahrnuje dodatečný vliv opatření, která mají řešit hospodářský a sociální dopad nárůstu cen energií (0,1 % HDP), i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,2 % HDP). K růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) rovněž přispívá několik diskrečních opatření, jako je opětovné zavedení třináctého měsíčního důchodu, mzdové přídavky pro příslušníky donucovacích a vojenských orgánů, snížení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení a příspěvku na odborné vzdělávání.

(18)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši 1,9 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Maďarsko bude v roce 2023 i nadále využívat příspěvky Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se v roce 2023 zvýší o 0,3 procentního bodu HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,4 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 1,9 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření řešících zvýšené ceny energií (0,1 % HDP) a dodatečné náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP).

(19)V konvergenčním programu z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat až na 2,5 % HDP v roce 2024 a na 1,5 % do roku 2025. Do roku 2024 se proto plánuje pokles schodku sektoru vládních institucí pod 3 % HDP. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se do roku 2025 sníží, konkrétně v roce 2024 klesne na 70,4 % a v roce 2025 se sníží na 66,9 %. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako střední.

(20)Dopad stárnutí obyvatelstva a nárůst veřejného dluhu během krize COVID-19 v Maďarsku prohloubí problém dlouhodobé fiskální udržitelnosti. Podle prognóz výdaje na důchody značně vzrostou, a to z přibližně 8 % v roce 2019 na více než 12 % HDP v roce 2070. Ukazatele fiskální udržitelnosti naznačují v oblasti udržitelnosti střední rizika ve střednědobém výhledu a vysoká rizika v dlouhodobém výhledu. Nedávná politická opatření problém udržitelnosti zhoršují, neboť zvyšují dlouhodobé důchodové závazky veřejné správy. Předpokládá se, že třináctý měsíční důchod, který byl znovu zaveden v letech 2021 a 2022, zvýší výdaje na důchody. Změny daňového a důchodového systému za poslední desetiletí podle prognóz zvýší výdaje na důchody osob s vysokými příjmy a zvětší nerovnosti mezi důchodci. Tato opatření zahrnují zrušení horní hranice příjmu pro výpočet důchodu a samotných důchodů a zavedení paušální daně z příjmu fyzických osob, která u osob s vysokými příjmy navyšuje částku příjmu používanou pro výpočet důchodu. Minimální důchod v nominálním vyjádření se nezměnil od roku 2008, což má vliv na situaci osob s nespojitou historií zaměstnání a nízkými příjmy během kariéry.

(21)Maďarsko předložilo programové dokumenty v rámci politiky soudržnosti – dohodu o partnerství dne 30. prosince 2021 a program hospodářského rozvoje a inovací plus dne 26. ledna 2022 [doplnit další OP, budou-li předloženy do zveřejnění jarního balíčku]. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Maďarsko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(22)Maďarský trh práce je celkově v dobrém stavu, přetrvávají však problémy týkající se nízké míry zaměstnanosti žen a znevýhodněných skupin. Matky s malými dětmi často na dlouhou dobu přeruší výkon povolání, zčásti z důvodu nedostatku míst v zařízeních péče o děti mladší tří let. Počet míst v zařízeních péče o děti se díky specializovaným programům postupně zvyšuje, tyto instituce se však potýkají i s nedostatkem personálu. Existuje značný prostor pro zvýšení míry zaměstnanosti určitých znevýhodněných skupin, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací, dlouhodobě nezaměstnaní, osoby se zdravotním postižením a Romové. Tyto skupiny by bylo možné lépe mobilizovat, pokud by jim byly poskytnuty možnosti k získání kvalifikace a aktivní pomoc při hledání zaměstnání. Pomoc při hledání zaměstnání je omezená a finanční dávky pobírá pouze polovina evidovaných nezaměstnaných. Doba poskytování dávky v nezaměstnanosti patří k nejkratším v EU. Nezaměstnanost se soustředí v méně rozvinutých regionech a venkovských oblastech.

(23)Riziko chudoby se výrazně snížilo, mnoho lidí si však stále nemůže dopřát zajištění základních potřeb. Míra hmotné a sociální deprivace zůstává jednou z nejvyšších v EU, zejména u dětí. Chudoba a sociální vyloučení se soustřeďují u konkrétních skupin a území. Míra chudoby je u Romů třikrát až čtyřikrát vyšší, což souvisí s jejich omezenějším přístupem na trh práce a k veřejným službám. V posledním desetiletí došlo k oslabení systému sociálního zabezpečení pro rodiny bez stálého zaměstnání oslaben a v poslední době se prohloubila propast chudoby. Daňový systém neúměrně zatěžuje pracovníky s nízkou mzdou. Nízkopříjmové rodiny také s menší pravděpodobností využijí slevu na dani z příjmu fyzických osob poskytovanou na dítě. Vývoj jejich hlavních zdrojů příjmů, jako je mzda za veřejně prospěšné práce, minimální příjem a rodinné přídavky, nedržel krok s životními náklady. Regulované ceny energií v oblasti bydlení zůstaly nezměněny, a tím částečně chrání domácnosti před nedávným nárůstem cen komodit. To však nepomáhá chudým venkovským domácnostem, které k vytápění využívají tuhá paliva. Další výzvu pro rodiny s nízkými příjmy, které mají obtížný přístup k programům veřejné podpory bydlení, představují zvyšující se ceny bydlení. Sociální bydlení začíná být velmi vzácné a často je ve zchátralém stavu.

(24)Vzdělávání v Maďarsku nedosahuje průměru EU. Do věku patnácti let jsou základní dovednosti významně pod průměrem EU a regionální průměry se v posledním desetiletí snižují. Na rozdíl od evropských trendů míra předčasných odchodů ze vzdělávání za poslední desetiletí vzrostla a v roce 2021 činila 12,0 %, tedy více než průměr EU ve výši 9,7 %. Míra předčasných odchodů ze vzdělávání je vyšší v méně rozvinutých okresech a u Romů je šestkrát vyšší než u ostatních obyvatel. Podíl osob ve věku 25–34 let s diplomem z terciárního vzdělávání se od roku 2010 zvýšil, stále však patří k nejnižším v EU. Účast na vzdělávání dospělých jen mírně přesahuje průměr EU. Chybí digitální dovednosti, zejména u chudších obyvatel. Ve dvou nejnižších dolních příjmových kvartilech má alespoň základní digitální dovednosti pouze 13 % a 18 % Maďarů, což znamená jeden nejnižších procentních podílů v EU. Znevýhodnění studenti mají malou šanci zahájit vyšší vzdělávání. Nerovnost ve vzdělávání zužuje možnost sociální mobility. Nízká účinnost a rovnost ve vzdělávacím systému pravděpodobně souvisí s nízkou úrovní autonomie při tvorbě osnov, s nedostatečnou socioekonomickou rozmanitostí ve školách a s nízkými platy učitelů. Stále větším problémem je nedostatek učitelů. Zatímco souhrnné ukazatele, jako je poměr učitelů a žáků, nesignalizují akutní nedostatek, podrobnější analýza ukazuje, že existuje nedostatek vyučujících u konkrétních předmětů, jako jsou matematika, přírodní vědy a cizí jazyky. Nedostatek učitelů souvisí také s roztříštěností systému vzdělávání, neboť polovina všech základních a nižších středních škol má méně než 150 žáků. Nedostatkem kvalifikovaných učitelů trpí především školy s vysokým podílem znevýhodněných žáků. Více než polovina absolventů učitelského studia nakonec zvolí jiné povolání kvůli vysoké pracovní zátěži a nízkému platu učitelů, zejména na začátku kariéry. Centralizované řízení škol navíc ponechává ředitelům škol jen omezenou autonomii a málo nástrojů ke zlepšení kvality výuky.