A. ÚVOD

Moldavská republika (dále jen „Moldavsko“) učinila v posledních dvou letech rozhodný krok směrem k reformám s jasným mandátem od svých občanů. Po prezidentských volbách v roce 2020 a parlamentních volbách v roce 2021 je poprvé od získání nezávislosti jasně sladěna prezidentská, výkonná a zákonodárná moci na proreformní a protikorupční evropské cestě. Je tomu tak po období, kdy byla nezávislost klíčových institucí vážně ohrožena.

Agresivní válka Ruska proti Ukrajině má na Moldavsko vážné dopady. V duchu skutečné solidarity a dodržování evropských hodnot podporuje Moldavsko aktivně ty, kteří utíkají z Ukrajiny, a hostí nejvyšší počet uprchlíků na obyvatele. Navzdory této výzvě je moldavská vláda pevně odhodlána plnit své jasné reformní cíle, zejména co se týká reformy soudnictví, reformy veřejné správy a modernizace hospodářství, a to ve prospěch moldavského lidu. Nedávné výsledky průzkumu Eurobarometr ukazují, že se zvýšila podpora integrace do EU a že EU je nejdůvěryhodnější zahraniční organizací.

a) Žádost o členství

Dne 3. března 2022 podala Moldavská republika žádost o členství v Evropské unii. Žádost byla předložena v souvislosti s agresivní válkou Ruska proti Ukrajině. Dne 7. března vyzvala Rada Evropské unie Komisi, aby předložila své stanovisko k žádosti. Hlavy států a předsedové vlád EU toto rozhodnutí schválili na neformálním zasedání vedoucích představitelů ve Versailles . Moldavsko obdrželo dotazníky dne 11. dubna 2022 (ohledně politických a hospodářských kritérií) a 19. dubna 2022 (ohledně jednotlivých kapitol acquis EU) a odpovědi poskytlo dne 22. dubna a 12. května.

Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví: „Každý evropský stát, který uznává hodnoty uvedené v článku 2 a zavazuje se k jejich podpoře, může požádat o členství v Unii. O této žádosti je informován Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty. Žadatelský stát podává svou žádost Radě, která rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Komisí a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu, který se usnáší většinou hlasů všech svých členů. Kritéria pro přistoupení, na nichž se dohodne Evropská rada, budou zohledněna.“

Článek 2 Smlouvy o Evropské unii uvádí: „Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů.“

V tomto právním rámci Komise předkládá toto stanovisko.

V červnu 1993 dospěla Evropská rada v Kodani k tomuto závěru:

„K přistoupení může dojít, jakmile země prokáže svou schopnost převzít závazky vyplývající z členství tím, že splní požadované ekonomické a politické podmínky.

Podmínkou členství je:

-to, aby kandidátská země dosáhla takové institucionální stability, která zaručuje demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin,

-existence fungujícího tržního hospodářství, jakož i schopnost vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie,

-schopnost převzít závazky vyplývající z členství, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.“

V prosinci 1995 poukázala Evropská rada na zasedání v Madridu na nutnost „vytvořit podmínky postupného, harmonického začleňování [kandidátských] zemí, zejména prostřednictvím rozvoje tržního hospodářství, přizpůsobení jejich správní struktury a vytvoření stabilního ekonomického a měnového prostředí“.

V prosinci 2006 se Evropská rada shodla na tom, že „základem obnovené shody v otázce rozšíření je strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci a na schopnosti Unie integrovat nové členy“.

V tomto stanovisku hodnotí Komise žádost Moldavska na základě jeho schopnosti splnit kritéria stanovená Evropskou radou v Kodani v roce 1993 a v Madridu v roce 1995, zejména pokud jde o správní kapacitu země. Stanovisko rovněž zohledňuje úsilí Moldavska při plnění jeho závazků vyplývajících z dohody o přidružení, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu. Komise posoudí dopad přistoupení Moldavska na oblasti politiky EU v pozdější fázi.