(19)

Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice: 1) „ochranou životního prostředí“ se rozumí činnost určená k odstranění nebo zamezení poškození fyzického přírodního prostředí nebo přírodních zdrojů vlastní činností příjemce, ke snížení nebezpečí takovéhoto poškození nebo vedoucí k účinnějšímu využívání přírodních zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie; 2) „energetickou účinností“ se rozumí množství uspořené energie určené měřením nebo odhadem spotřeby před provedením opatření ke zvýšení energetické účinnosti a po něm při zajištění normalizace vnějších podmínek, které spotřebu energie ovlivňují; 3) „normou Unie“ se rozumí a) povinná norma Unie stanovující úrovně, jichž mají jednotlivé podniky dosáhnout v souvislosti se životním prostředím (21), nebo b) směrnicí 2010/75/EU (22) uložená povinnost používat nejlepší dostupné techniky a zajistit, aby úroveň emisí znečišťujících látek nebyla vyšší než při použití těchto nejlepších dostupných technik; v případech, kdy jsou v prováděcích aktech přijatých podle směrnice 2010/75/EU vymezeny úrovně emisí spojené s použitím nejlepších dostupných technik, použijí se pro účely tohoto nařízení tyto úrovně; pokud jsou tyto úrovně vyjádřeny jako rozpětí, použije se mezní hodnota, při níž se poprvé dosáhne úrovně emisí spjaté s nejlepší dostupnou technikou. 4) „ekologickou inovací“ se rozumějí veškeré inovační činnosti, jejichž výsledkem nebo cílem je podstatně zdokonalit ochranu životního prostředí, a zahrnuje nové výrobní postupy, nové výrobky nebo služby a nový způsob řízení nebo nové obchodní postupy, jejichž používání nebo provádění pravděpodobně zamezí vzniku rizik ohrožujících životní prostředí, vzniku znečištění nebo jiných negativních dopadů využívaných zdrojů nebo tato rizika podstatně sníží, a to v rámci životního cyklu souvisejících činností. Pro účely této definice se za inovace nepovažují: i) menší změny nebo zlepšení; ii) zvýšení výrobní kapacity nebo kapacity k poskytování služeb přidáním výrobních nebo logistických systémů, které jsou velmi podobné již používaným systémům; iii) změny obchodních praktik, organizace pracoviště nebo vnějších vztahů, jež jsou založeny na způsobech organizace, které jsou již v podniku používány; iv) změny ve strategii řízení; v) fúze a akvizice; vi) upuštění od používání určitého postupu; vii) prostá obnova nebo rozšíření kapitálu; viii) změny plynoucí výlučně ze změn cen činitelů, z úprav a z pravidelných sezónních nebo jiných cyklických změn; ix) obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky; 5) „obnovitelnými zdroji energie“ se rozumí následující obnovitelné nefosilní zdroje energie: energie větrná, solární, aerotermální, geotermální, hydrotermální a energie z oceánů, vodní energie, energie z biomasy, ze skládkového plynu, z kalového plynu z čistíren odpadních vod a z bioplynů; 6) „biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část produktů, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), z lesnictví a souvisejících průmyslových odvětví včetně rybolovu a akvakultury, jakož i bioplyn a biologicky rozložitelná část průmyslových a komunálních odpadů; 7) „biopalivem“ se rozumí kapalné nebo plynné palivo používané pro dopravu vyráběné z biomasy; 8) „biokapalinou“ se rozumí kapalná pohonná hmota používaná pro jiné energetické účely než dopravu, včetně výroby elektřiny, vytápění a chlazení, vyráběná z biomasy; 9) „udržitelným biopalivem“ se rozumí biopalivo, které splňuje kritéria udržitelnosti stanovená v článku 17 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (23) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a ve změnových ustanoveních této směrnice (24); 10) „mechanismem spolupráce“ se rozumí mechanismus, který splňuje podmínky stanovené v článcích 6, 7 nebo 8 směrnice 2009/28/ES. 11) „energií z obnovitelných zdrojů“ se rozumí energie vyrobená v zařízeních, která využívají pouze obnovitelné zdroje energie, a z hlediska výhřevnosti určená část energie vyrobená z obnovitelných zdrojů v hybridních zařízeních, která využívají i konvenční zdroje energie. Patří sem i obnovitelná elektrická energie používaná k doplnění akumulačních systémů, nikoli však elektrická energie vyrobená využitím těchto akumulačních systémů; 12) „kombinovanou výrobou tepla a elektřiny“ (KVET) neboli „kogenerací“ se rozumí současná výroba tepelné energie a elektrické a/nebo mechanické energie v jednom procesu; 13) „vysoce účinnou kogenerací“ se rozumí kogenerace, která splňuje definici vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny stanovenou v čl. 2 bodu 34 směrnice 2012/27/EU (25); 14) „energeticky účinným dálkovým vytápěním a chlazením“ se rozumí dálkové vytápění a chlazení, které splňuje definici soustavy účinného dálkového vytápění a chlazení v čl. 2 bodech 41 a 42 směrnice 2012/27/EU (26); definice zahrnuje i zařízení pro výrobu tepla/chladicí zařízení a síť (včetně souvisejících zařízení) pro rozvod tepla/chladu z výrobních zařízení do prostor zákazníka; 15) „ekologickou daní“ se rozumí daň, jejíž specifický základ daně má jednoznačně nepříznivý účinek na životní prostředí nebo která upravuje zdanění určitých činností, zboží nebo služeb za účelem zahrnutí environmentálních nákladů do jejich ceny a/nebo zaměření výrobce a spotřebitele na činnosti, které více respektují životní prostředí; 16) „minimální úrovní zdanění v Unii“ se rozumí minimální úroveň zdanění stanovená právními předpisy Unie; v případě energetických produktů a elektřiny se jí rozumí minimální úroveň zdanění uvedená v příloze I směrnice Rady 2003/96/ES (27); 17) „malým a středním podnikem“ (dále jen „MSP“) se rozumí podnik, který splňuje podmínky stanovené v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (28); 18) „velkým podnikem“ se rozumí podnik, který nespadá do definice MSP; 19) „jednotlivou podporou“ se rozumí podpora poskytnutá buď na základě režimu, nebo jako podpora ad hoc; 20) „intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů. Všechny částky musí být uvedeny před odpočtem daně nebo jiných poplatků. Je-li podpora poskytnuta jinak než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent podpory. Podpora splatná v několika splátkách musí být vypočítána v hodnotě platné v okamžiku poskytnutí. Úrokovou sazbou, která se má použít pro účely diskontace a pro výpočet výše podpory při zvýhodněné půjčce, musí být referenční sazba platná v době poskytnutí podpory. Intenzita podpory se vypočítává na příjemce; 21) „provozním přínosem“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí zejména úspory nákladů nebo dodatečná vedlejší výroba přímo spojená s mimořádnými investicemi do ochrany životního prostředí, popřípadě přínosy vyplývající z jiných podpůrných opatření, ať již představují státní podporu či nikoliv (včetně provozní podpory poskytnuté na stejné způsobilé náklady, garantované výkupní ceny nebo jiná podpůrná opatření); 22) „provozními náklady“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumějí zejména dodatečné výrobní náklady, např. náklady na údržbu, vyplývající z mimořádných investic do ochrany životního prostředí; 23) „hmotným majetkem“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí investice do pozemků, které jsou naprosto nezbytné ke splnění cílů v oblasti životního prostředí, investice do budov, zařízení a vybavení, které jsou určeny ke snížení nebo odstranění znečištění a výskytu škodlivin, a investice do úpravy výrobních postupů s ohledem na ochranu životního prostředí; 24) „nehmotným majetkem“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí investice do transferu technologií prostřednictvím získání provozních licencí či patentovaného nebo nepatentovaného know-how, pokud tento majetek splňuje tyto podmínky: a) musí být považován za odepisovatelný majetek; b) musí být pořízen za tržních podmínek od podniku, který nabyvatel nemůže přímo nebo nepřímo kontrolovat; c) musí být zařazen do majetku podniku a zůstat v podniku příjemce podpory a být tam používán nejméně po dobu pěti let. Tato podmínka se nevztahuje na nehmotný majetek, který je z technického hlediska zastaralý. Je-li během zmíněných pěti let prodán, musí se výtěžek z prodeje odečíst od způsobilých nákladů a celá nebo částečná výše poskytnuté podpory musí být případně vrácena; 25) „internalizací nákladů“ se rozumí zásada, že by všechny náklady související s ochranou životního prostředí měly být zahrnuty do výrobních nákladů podniku způsobujícího znečištění; 26) „znečišťovatelem“ se rozumí osoba, která přímo nebo nepřímo poškozuje životní prostředí nebo vytváří podmínky, které k takovému poškození vedou (29); 27) „znečištěním“ se rozumí škoda, kterou znečišťovatel přímo nebo nepřímo způsobil poškozením životního prostředí nebo vytvořením podmínek vedoucích ke vzniku této škody na fyzickém okolí nebo přírodních zdrojích; 28) „zásadou ‚znečišťovatel platí‘“ se rozumí skutečnost, že by náklady na opatření určená k odstranění znečištění měl nést znečišťovatel, který znečištění způsobil; 29) „kontaminovanou lokalitou“ se rozumí lokalita, kde byla potvrzena přítomnost nebezpečných látek způsobená člověkem v takové míře, že představuje značné riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí s ohledem na stávající a budoucí schválené využívání půdy v této lokalitě; 30) „podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory; 31) „energetickou infrastrukturou“ se rozumí jakékoli fyzické vybavení nebo zařízení nacházející se v Unii nebo propojující Unii a jednu nebo více třetích zemí, které spadá do jedné z těchto kategorií: a) v oblasti elektrické energie: i) infrastruktura pro přenos ve smyslu čl. 2 bodu 3 směrnice 2009/72/ES (30); ii) infrastruktura pro distribuci ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2009/72/ES (30); iii) skladování elektřiny definované jako zařízení pro trvalé nebo dočasné skladování elektřiny v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo v geologických úložištích za předpokladu, že jsou přímo připojena k přenosovému vedení vysokého napětí zkonstruovanému pro napětí 110 kV či více; iv) veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, zabezpečený a efektivní provoz systémů uvedených v bodech i) až iii), včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů na všech úrovních napětí a ve všech trakčních napájecích stanicích, a v) inteligentní sítě definované jako veškeré vybavení, pevná přípojka, kabelové připojení nebo zařízení jak na přenosové, tak na distribuční úrovni nízkého a středně vysokého napětí, jehož cílem je obousměrná digitální komunikace v reálném čase nebo téměř v reálném čase, interaktivní a inteligentní sledování a řízení výroby, přenosu, distribuce a spotřeby elektřiny v rámci elektrické sítě směřující k rozvoji sítě, která efektivně začlení chování a akce všech uživatelů na ni napojených – výrobců, spotřebitelů a těch, kteří představují obě skupiny – s cílem zajistit ekonomicky efektivní a udržitelnou elektrickou soustavu s malými ztrátami a vysokou úrovní jakosti a zabezpečení dodávek a bezpečnosti; b) v oblasti zemního plynu: i) plynovody pro přepravu a distribuci zemního plynu a bioplynu, které jsou součástí sítě s výjimkou vysokotlakých plynovodů používaných pro přívod zemního plynu; ii) podzemní zásobníky napojené na vysokotlaké a velmi vysokotlaké plynovody uvedené v bodě i); iii) přijímací, skladovací a znovuzplynovací nebo dekompresní zařízení pro zkapalněný zemní plyn („LNG“) či stlačený zemní plyn („CNG“) a iv) veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz systému nebo pro zajištění obousměrné kapacity, včetně kompresorových stanic; c) v oblasti ropy: i) ropovody sloužící k přepravě ropy; ii) čerpací stanice a skladovací prostory nutné pro provoz ropovodů a iii) veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro řádné, bezpečné a efektivní fungování daného systému včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů a zařízení umožňujících zpětný tok; d) v oblasti CO2: sítě plynovodů, včetně připojených kompresních stanic, pro přepravu CO2 do úložišť s cílem zajistit jeho injektáž do vhodných podzemních geologických formací za účelem trvalého uložení; 32) „mezerou ve financování“ se rozumí rozdíl mezi pozitivními a negativními peněžními toky během celé doby trvání investice, diskontovaný na jejich současnou hodnotu (typicky za použití kapitálových nákladů); 33) „zachycováním a ukládáním uhlíku“ (CCS) se rozumí soubor technologií, které zachycují oxid uhličitý (CO2) vypouštěný z průmyslových zařízení využívajících fosilní paliva nebo biomasu, včetně elektráren, přepravují jej do vhodného úložiště a zajišťují jeho injektáž do vhodných podzemních geologických formací za účelem trvalého uložení; 34) „přiměřeností výroby“ se rozumí úroveň vyrobené kapacity, která je považována za přiměřenou k uspokojení poptávky v kterémkoli období v určitém členském státě, a to na základě běžného statistického ukazatele, který je používán organizacemi, jež orgány Unie uznávají jako organizace, které plní zásadní úlohu při vytváření jednotného trhu s elektrickou energií, např. ENTSO-E (Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav); 35) „výrobcem“ se rozumí podnik, který vyrábí elektrickou energii pro komerční účely; 36) „opatřením k zajištění přiměřenosti výroby“ se rozumí mechanismus, jehož cílem je zaručit, aby bylo na vnitrostátní úrovni dosaženo určitých úrovní přiměřenosti výroby; 37) „odpovědností za odchylku subjektu zúčtování“ se rozumí odpovědnost za rozdíly mezi výrobou, spotřebou a komerčními transakcemi, kterou nese subjekt zúčtování, v rámci určitého časového intervalu pro vypořádání odchylky; 38) „běžnou odpovědností za odchylku subjektu zúčtování“ se rozumí odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování, kterou nesou bez rozdílu všichni výrobci bez ohledu na použitou technologii; 39) „subjektem zúčtování“ se rozumí účastník trhu nebo jeho zvolený zástupce, který nese odpovědnost za své odchylky; 40) „odchylkami“ se rozumějí rozdíly mezi výrobou, spotřebou a komerčními transakcemi subjektu zúčtování v rámci určitého časového intervalu pro vypořádání odchylky; 41) „vypořádáním odchylky“ se rozumí mechanismus finančního vypořádání, jehož prostřednictvím jsou získávány zpět náklady na vyrovnávání odchylek subjektů zúčtování; 42) „časovým intervalem pro vypořádání odchylky“ se rozumí časové jednotky použité k výpočtu odchylek subjektů zúčtování; 43) „soutěžním nabídkovým řízením“ se rozumí nediskriminační nabídkové řízení, jehož se účastní dostatečný počet podniků a v němž je podpora poskytnuta buď na základě nabídky původně předložené nabízejícím, nebo na základě zúčtovací ceny. Dále platí, že rozpočet či objem stanovený v souvislosti s nabídkovým řízením představuje závazné omezení, v jehož důsledku nemohou podporu obdržet všichni nabízející; 44) „zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací v rámci investice, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení či jiný závazek, v jehož důsledku se investice stává nezvratnou, podle toho, která událost nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti. V případě převzetí se „zahájením prací“ rozumí okamžik, kdy je pořízen majetek přímo související s pořízenou provozovnou; 45) „demonstračním projektem“ se rozumí projekt, který prokazuje, že určitá technologie je v Unii první svého druhu, a představuje významnou inovaci, která daleko překračuje hranice současného stavu technologie; 46) „podporovanými oblastmi“ se rozumějí oblasti určené v schválené mapě regionální podpory na období 1. července 2014 až 31. prosince 2020 na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy; 47) „mapou regionální podpory“ se rozumí seznam oblastí, které určil daný členský stát v souladu s podmínkami stanovenými v Pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (31).