S ohledem na to, co bylo uvedeno, existují pádné důvody, aby proběhla cílená revize současné právní úpravy mechanismu Unie, která by řešila hlavní problémy, před nimiž mechanismus v současnosti stojí. Konkrétně to znamená, že změny obsažené v tomto návrhu jsou zaměřené na dosažení těchto cílů:

Kromě změn v zájmu zajištění soudržnosti a zjednodušení se v tomto návrhu předpokládají další možnosti posílení kolektivní schopnosti připravit se a reagovat na katastrofy. Je to důležité zejména při reakci na katastrofu či vícero katastrof s dalekosáhlými dopady, které současně přesáhnou kapacity kritického počtu členských států a které mohou ochromit vzájemnou pomoc mezi nimi. Platí to i pro kapacity, které by byly zapotřebí v případě scénáře rozsáhlé katastrofy s nízkou pravděpodobností, ale závažným dopadem. V takových případech je zřejmé, že členské státy nemohou zajistit dostatečnou reakci samostatně a je zapotřebí pomoc EU na podporu a doplnění činnosti členského státu v souladu s článkem 196 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pokud jde o druhý cíl, došlo k posílení vazeb mezi prevencí, připraveností a reakcí prostřednictvím propojení posouzení rizik a plánování zvládání rizik a prostřednictvím požadavku, aby členské státy Komisi nejpozději do 31. ledna 2019 předložily svoje plány zvládání rizik. S cílem zajistit, aby všechny členské státy měly zavedena účinná preventivní opatření a aby se systém rescEU nevyužíval jako náhrada vnitrostátních kapacit, bude Komise moci požadovat od jednoho nebo vícero členských států vypracování zvláštních plánů prevence a připravenosti. Plány prevence musí kromě krátkodobých preventivních opatření zahrnout i dlouhodobější úsilí v oblasti prevence a zaměřit se na celkové přizpůsobení se narůstajícím dopadům změny klimatu. Kromě toho by budoucí plánování scénářů mělo vycházet z posouzení rizik a nasazení kapacit, aby vznikly pevnější skutečné vazby mezi prevencí, připraveností a reakcí.

Kapacity, které budou využívat jakýkoli druh spolufinancování EU, bude třeba zahrnout do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany. Aby se systém zjednodušil a zajistila se lepší předvídatelnost dostupnosti prostředků, nebude se již poskytovat finanční pomoc na prostředky mimo Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany. A nakonec byly zahrnuty i posílené pobídky pro sdružování kapacit (např. Komise pokryje náklady na dopravu budoucí sdružené pomoci z jednoho členského státu do druhého a náklady na tranzit a skladování sdružené pomoci ve třetích zemích).

–Posílení evropské kapacity pro odezvu na mimořádné události, přičemž členské státy mohou předem poskytnout vnitrostátní kapacity pro odezvu (např. zjišťování přítomnosti chemických, biologických, radiologických a jaderných látek a odběr vzorků (CBRN), čištění vody, pozemní hašení lesních požárů, záchranné práce při povodních s využitím člunů a další kapacity, např. mobilní laboratoře), která bude nadále hlavním prvkem mechanismu Unie a bude nyní známá pod názvem „Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany“. Tento návrh reviduje systém pobídek pro poskytování prostředků do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany zvýšením měr spolufinancování, jakož i rozšířením počtu druhů způsobilých nákladů. Podle nového návrhu budou prostředky poskytnuté do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany využívat 75 % krytí veškerých nákladů vzniklých v průběhu operací v rámci mechanismu na území Unie, včetně nákladů na úpravu techniky, opravy a dopravních a operačních nákladů.

Použije se čl. 34 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie. Stanoví se v něm, že opatření, která obdrží finanční podporu, se pravidelně monitorují za účelem sledování jejich provádění. Dále se v něm uvádějí i obecnější požadavky na Komisi, aby Komise vyhodnotila uplatňování rozhodnutí a předložila zprávu o průběžném hodnocení a zprávu o hodnocení ex post, jakož i sdělení o provádění. Taková hodnocení by měla vycházet z ukazatelů uvedených v článku 3 rozhodnutí.

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196 této smlouvy

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Mechanismem Unie v oblasti civilní ochrany (dále jen „mechanismus Unie“), který upravuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU, se posiluje spolupráce mezi Unií a členskými státy a usnadňuje koordinace v oblasti civilní ochrany v zájmu zlepšení reakce Unie na přírodní a člověkem způsobené katastrofy.

(2)Ačkoli se uznává přímá odpovědnost členských států za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za přípravu a reakci na ně, mechanismus Unie podporuje solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

(3)K přírodním a člověkem způsobeným katastrofám může dojít kdykoli a kdekoli na celém světě a často bez varování. Tyto katastrofy, ať přírodní nebo způsobené člověkem, jsou stále častější, extrémnější a složitější, přičemž je zhoršuje dopad změny klimatu a postihují území bez ohledu na státní hranice. Důsledky, které z katastrof vyplývají pro lidi, životní prostředí a hospodářství, mohou být enormní.

(4)Nedávné zkušenosti ukázaly, že nutnost spoléhat se na dobrovolné nabídky vzájemné pomoci – koordinované a usnadněné mechanismem Unie – ve všech případech nezajistí, aby byly k dispozici dostatečné kapacity pro uspokojivé řešení základních potřeb osob postižených katastrofami, ani náležitou ochranu životního prostředí a majetku. Platí to zejména v případech, kdy jsou členské státy současně zasaženy opakujícími se katastrofami a kolektivní kapacita je nedostatečná.

(5)Klíčový význam pro ochranu před katastrofami má prevence, která vyžaduje další opatření. Za tímto účelem by členské státy měly pravidelně zpřístupňovat svoje posouzení rizik, jakož i souhrny svých plánů řízení rizik v případě katastrof, aby se zajistil integrovaný přístup ke zvládání katastrof, který bude spojovat opatření týkající se prevence rizik, připravenosti i reakce na ně. Kromě toho by měla mít Komise možnost od členských států vyžadovat, aby poskytly zvláštní plány prevence a připravenosti v souvislosti s konkrétními katastrofami, a to zejména s cílem maximalizovat celkovou podporu Unie, pokud jde o řízení rizika katastrof. Měla by se snížit administrativní zátěž a měly by se posílit politiky prevence, a to i zajištěním nezbytných propojení s ostatními klíčovými politikami a nástroji Unie, zejména se strukturálními a investičními fondy, jak se uvádí v 2. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 1303/2013.

(6)Je zapotřebí posílit kolektivní schopnost připravit se a reagovat na katastrofy, a to zejména prostřednictvím vzájemné podpory v Evropě. Kromě posílení možností, které již nabízí evropská kapacita pro odezvu na mimořádné události (dále jen „evropská kapacita pro odezvu na mimořádné události“ nebo „dobrovolný soubor“), od této chvíle nazývaná „Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany“, by Komise měla zřídit i rescEU. Součástí rescEU by měly být i kapacity pro odezvu na mimořádné události určené k boji proti přírodním požárům, rozsáhlým záplavám a zemětřesením, jakož i polní nemocnice a lékařské týmy v souladu s normami Světové zdravotnické organizace, které by bylo možno rychle nasadit.

(7)Unie by měla být schopna členské státy podpořit v případech, kdy dostupné kapacity neumožňují efektivní reakci na katastrofy, a to přispěním k financování leasingu či pronájmu, čímž se zajistí rychlý přístup k takovým kapacitám, nebo financováním jejich pořízení. To by podstatným způsobem zvýšilo účinnost mechanismu Unie, neboť by se zajistila dostupnost kapacit v případě, kdy by jinak nebylo možné zajistit účinnou reakci na katastrofy, zejména pokud jde o katastrofy s širokým spektrem dopadů na velký počet členských států. Získávání kapacit ze strany Unie by mělo umožnit úspory z rozsahu i lepší koordinaci při reakci na katastrofy.

(8)Posílení Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany vyžaduje větší financování ze strany Unie, pokud jde o přizpůsobení a opravu kapacit, jakož i operační náklady.

(9)Aby se zvýšila účelnost a účinnost odborné přípravy a posílila se spolupráce mezi vnitrostátními orgány a útvary v oblasti civilní ochrany, je zapotřebí vytvořit síť znalostí v oblasti civilní ochrany EU, která bude založena na stávajících strukturách.

(10)Aby se dosáhlo fungování kapacity rescEU, měly by se zpřístupnit další finanční prostředky na financování opatření v rámci mechanismu Unie.

(11)Je zapotřebí zjednodušit postupy mechanismu Unie tak, aby se zajistil co nejrychlejší přístup členských států k pomoci a ke kapacitám, které potřebují, aby mohly co nejrychleji reagovat na přírodní nebo člověkem způsobené katastrofy.