Návrh směrnice Rady o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí Rady 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti {SEC(2005)549} /* KOM/2005/0171 konecném znení - CNS 2005/0063 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.4.2005 KOM(2005) 171 v konečném znění 2005/0062 (CNS) 2005/0063 (CNS) Návrh SMĚRNICE RADY o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění rozhodnutí Rady 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti (předložené Komisí) {SEC(2005)549} ODŮVODNĚNÍ 1. Pozadí návrhu ( Důvody a cíle návrhu Komise navrhuje aktualizaci stávajících opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků (AI) stanovených ve směrnici Rady 92/40/EHS s cílem dosáhnout lepší prevence a tlumení ohnisek výskytu a snížit zdravotní rizika, náklady a ztráty a negativní dopad této choroby na celou společnost. Navrhované změny v právních předpisech Společenství o tlumení AI by měly být provedeny souběžně se změnami rozhodnutí Rady 90/424/EHS o některých výdajích Společenství ve veterinární oblasti, aby řečené rozhodnutí korespondovalo s tímto návrhem a členské státy měly zajištěnu dostatečnou finanční podporu v souvislosti s některými nově zaváděnými opatřeními pro tlumení AI. ( Obecné souvislosti AI je závažná, velmi nakažlivá choroba drůbeže a jiného ptactva způsobované různými typy virů náležícími k velmi rozsáhlému rodu virů Influenzaviridae . Viry AI se mohou rozšířit i na jiná zvířata a lidi, obvykle po přímém kontaktu s infikovanými ptáky. U lidského hostitele může mít choroba různý průběh, od slabého zánětu spojivek až po vážnou, někdy i smrtelnou chorobu; v průběhu stále ještě trvající epizoocie AI v některých asijských zemích byla míra úmrtnosti u lidí velmi vysoká. Vzhledem k tomu, že viry neustále geneticky mutují a dokáží se „přizpůsobovat“ svým nově infikovaným zvířecím nebo lidským hostitelům, je riziko představované jednotlivými viry AI pro zdraví zvířat a lidí velice proměnné a do značné míry nepředvídatelné. Současné znalosti nicméně ukazují, že zdravotní rizika představovaná viry takzvané nízkopatogenní influenzy ptáků (LPAI) jsou nižší než rizika představovaná viry vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI), které vznikají mutací určitých nízce patogenních virů, zejména podtypů H5 a H7, a které mohou způsobit chorobu drůbeže s až 90% úmrtností. Pokud jde o veřejné zdraví, dostupné údaje ukazují, že za převážnou většinu případů AI hlášených u lidí a za všechny případy úmrtí lidí v důsledku AI byly zodpovědné viry HPAI podtypů H5 a H7. U domácí drůbeže se viry AI obvykle nevyskytují. Některé druhy volně žijícího ptactva (zejména tažné vodní ptactvo, jako jsou kachny a husy) však fungují jako trvalá „zásobárna“ virů LPAI, z níž se tyto viry příležitostně rozšíří na domácí drůbež. V současné době nejsou k dispozici žádná opatření, která by mohla zastavit nebo omezit cirkulaci virů u volně žijícího ptactva, ani taková opatření nejsou myslitelná; to znamená, že existuje trvalé riziko přenosu potenciálně velmi nebezpečných virů AI z volně žijícího ptactva na ptactvo domácí a posléze na jiná zvířata a na lidi. Z důvodů, které nejsou vysvětleny, v posledních letech vzrostl počet ohnisek AI. V poslední době byla hlášena závažná ohniska AI (HPAI) u řady různých druhů ptactva – včetně drůbeže chované podle různých zemědělských a chovatelských postupů – v několika různých oblastech světa na všech kontinentech. Tato ohniska si vyžádala smrt nebo utracení stovek milionů ptáků a způsobila vážné ztráty drůbežářskému odvětví po celém světě. V souvislosti s těmito ohnisky bylo hlášeno i několik případů infekce lidí, z nichž některé byly smrtelné. V EU se za posledních pět let vyskytla závažná ohniska HPAI v Itálii (1999-2000) a Nizozemsku, odkud se choroba sekundárně rozšířila do Belgie a Německa (2003). Tato ohniska měla ničivé důsledky pro drůbežářské odvětví a negativní dopad na společnost jako celek – zejména v Nizozemsku, kde se vyskytlo též několik případů choroby lidí. A to i přes drakonická opatření uplatněná členskými státy, včetně rozsáhlého zabíjení a odstranění drůbeže a jiného ptactva v postižených oblastech, která často šla daleko nad rámec minimálních požadavků směrnice 92/40/EHS. Po předchozích veterinárních krizích v EU podnítil výskyt těchto ohnisek v členských státech další kritiku namířenou proti hromadnému vybíjení zvířat z důvodu ochrany zvířat, etických, společenských, ekonomických a ekologických důvodů. Uplatnění tohoto opatření mělo velice nepříznivý dopad na veřejné mínění a vyvolalo vážnou kritiku zejména v souvislosti se zvláštními kategoriemi ptactva, jako jsou ohrožené druhy, plemenné druhy nebo zvířata v zájmovém chovu. Účetní dvůr také často kritizoval Komisi kvůli ekonomickým dopadům masového porážení zvířat na rozpočet Společenství. Vědci se domnívají, že ohniska AI nepodrobená opatřením k jejich tlumení, zejména tehdy, je-li choroba způsobena určitými konkrétními typy virů, by mohla po přenosu viru z ptáků nebo jiných zvířat na člověka nakonec vyústit v to, že by se vyvinul virus plně přizpůsobený člověku, který by byl schopen vyvolat chřipkovou pandemii, jako byla „španělská chřipka“ v letech 1917-1919. Takováto pandemie by mohla způsobit smrt milionů lidí a mohla mít závažné socioekonomické důsledky po celém světě. Směrnice 92/40/EHS stanoví povinná opatření pro tlumení choroby pouze v případě choroby u drůbeže vyvolané HPAI. Nedávné epizoocie nám poskytly poučení. Ohniska AI vyvolané viry LPAI podtypů H5 a H7, které posléze zmutovaly ve viry HPAI, měla ničivé důsledky. Jakmile dojde k mutaci, je virus nesmírně obtížné tlumit. Vzhledem k novým znalostem o rizicích představovaných viry AI pro lidské zdraví, stanoviskům vědeckého výboru a nejnovějším vědomostem o patogenezi, epizootologii a šíření AI je dnes jednoznačně zapotřebí přepracovat a aktualizovat dosavadní právní předpisy, aby odrážely tyto nové pokroky a zkušenosti a aby se do budoucna zlepšilo tlumení jak LPAI, tak HPAI. To bude mít přímý příznivý vliv na zdraví zvířat i nepřímý příznivý vliv na zdraví lidí. ( Stávající předpisy v oblasti, jíž se návrh dotýká Směrnice Rady 92/40/EHS, rozhodnutí Komise 2002/649/ES, rozhodnutí Komise 2002/673/ES. Rozhodnutím Komise 2002/649/ES byly stanoveny obecné směry pro zjišťování AI u drůbeže a volně žijícího ptactva v EU. Rozhodnutími Komise 2002/673/ES a 2004/630/ES byly schváleny programy členských států pro zjišťování AI u drůbeže a jiných ptáků a tyto programy v současné době probíhají. Rozhodnutí 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti stanoví, že členské státy mohou obdržet od Společenství finanční příspěvek na některá opatření prováděná za účelem tlumení a eradikace AI (HPAI). ( Slučitelnost s jinými politikami Jelikož je živá drůbež uvedena v příloze I Smlouvy, je jedním z úkolů Společenství ve veterinární oblasti zlepšovat zdravotní stav drůbeže, a tím usnadňovat obchod s drůbeží a drůbežími produkty a zajistit rozvoj tohoto odvětví. Navíc musí být při stanovení a provádění všech politik a činností Společenství zajištěn vysoký stupeň ochrany zdraví. 2. Konzultace se zainteresovanými stranami a posouzení dopadu ( Konzultace se zainteresovanými stranami Konzultace s členskými státy formou pracovních skupin a elektronické komunikace o předloze návrhu proběhla v červenci/říjnu 2004. V říjnu 2004 byly ohledně předlohy návrhu konzultovány evropské nevládní organizace. Doporučení na vylepšení některých článků a příloh předlohy návrhu, která vzešla z konzultací, byla zohledněna. ( Shromáždění a využití odborných znalostí 1. V roce 2000 vydal vědecký výbor stanovisko k AI a doporučil pozměnit definici stanovenou ve směrnici 92/40/EHS tak, aby byla opatření pro tlumení choroby přijata i v případě infekce nízce patogenními kmeny viru AI. 2. V roce 2003 bylo vydáno další vědecké stanovisko k nejnovějším diagnostickým technikám a používání očkování proti AI. 3. Tato stanoviska vědeckého výboru jsou publikována na internetové adrese: http//europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/outcome en.html K těmto stanoviskům bylo přihlédnuto při přípravě návrhu. ( Posouzení dopadu Posudek dopadu byl vypracován pro tři alternativy identifikované vědeckým výborem v jeho zprávě z roku 2000[1]. Výsledky lze shrnout takto: Alternativa 1: nezměnit definici AI a opatření pro tlumení podle směrnice 92/40/EHS a doporučit, aby členské státy zavedly opatření k omezení šíření LPAI: Zachování dosavadního stavu věcí by nesnížilo riziko vzniku dalších ohnisek HPAI ve Společenství v důsledku nekontrolované cirkulace virů LPAI na drůbežích farmách. Prosté doporučení, aby členské státy přijaly vnitrostátní opatření pro tlumení LPAI, by neposkytovalo dostatečnou záruku zlepšení tlumení choroby a omezení souvisejících zdravotních rizik, neboť hospodářské subjekty by nebyly ochotné zavádět přísnější opatření pro tlumení, která by nemuseli ve stejné míře zavádět jejich konkurenti v jiných členských státech. Zavedení vnitrostátních opatření v oblasti dozoru a tlumení LPAI každým jednotlivým členským státem by proto mohlo vést k vážnému narušení obchodu s drůbeží a drůbežími produkty a nekalé hospodářské soutěži mezi producenty drůbeže na trhu, na kterém panuje silná konkurence. Alternativa 2: změnit současnou definici AI, aby zahrnovala i LPAI, a tak zavést stejná opatření pro tlumení LPAI a HPAI: Uplatňovat současná opatření pro tlumení HPAI i v případě LPAI by bylo nepřiměřené rizikům, které představuje LPAI pro zdraví zvířat i lidí; mohlo by to též vést k hromadnému usmrcování zvířat – s výrazně negativním dopadem na řádné zacházení se zvířaty – a k velice vysokým nákladům na tlumení choroby v situacích, kdy takové hromadné usmrcování a náklady nemusejí být důvodné ani udržitelné. V případě LPAI se nejeví zavedení povinného a systematického brakování zvířat, jež může vést k hromadnému usmrcování a odstraňování zvířat, jako nezbytné, třebaže v některých případech se může po porovnání nákladů a rizik s přínosy i přesto ukázat jako vhodná volba. Kromě toho by některá další podpůrná opatření pro tlumení choroby, která jsou u HPAI nezbytná, měla být v případě LPAI uplatňována flexibilnějším způsobem. Alternativa 3 : změnit současnou definici AI tak, aby zahrnovala i LPAI, ale vázat opatření pro tlumení na jednotlivé typy virů a zvířecích hostitelů: Hlavním přínosem třetí alternativy by bylo snížení rizika výskytu ohnisek HPAI u drůbeže a jiného ptactva prostřednictvím lepšího tlumení LPAI a prostřednictvím přístupu, který je úměrný riziku každé z obou forem AI. Kromě toho by tento přístup jako jediný vyhovoval nové kapitole zákoníku Mezinárodní organizace pro nákazy zvířat, jejíž konečné přijetí se očekává v květnu 2005, a zabránil by nepříznivému dopadu opatření ES pro tlumení choroby na mezinárodní obchod. 3. Právní aspekty návrhu ( Shrnutí navrhované akce Směrnice 92/40/EHS by byla nahrazena novou směrnicí aktualizující stávající ustanovení s cílem zajistit lepší tlumení AI a zároveň co možná nejvíce omezit nutnost hromadného porážení ptáků. V souladu s alternativou č. 3 by byly zavedeny tyto hlavní změny současných ustanovení o opatřeních pro tlumení AI: 1. Změna definice AI tak, aby se opatření pro tlumení vztahovala i na ty viry LPAI, které by se mohly mutací přeměnit ve viry HPAI; obě formy by však byly rozlišeny, aby mohla být uplatněna odlišná opatření pro tlumení odpovídající různému riziku představovanému těmito viry. 2. Zavedení povinného dozoru pro LPAI ve všech členských státech. 3. Nová a pružnější ustanovení o očkování. 4. Nová a pružnější ustanovení o tlumení LPAI a HPAI u jiného domácího ptactva, než je drůbež, např. u ptáků chovaných v zoologických zahradách nebo u ohrožených druhů. 5. Nová ustanovení, která zajistí spolupráci mezi orgány členských států v oblasti veterinární medicíny a veřejného zdraví v případě zjištění AI, s cílem chránit zdraví lidí. 6. Možnost přijmout v kompetenci Komise prostřednictvím komitologických postupů další a konkrétnější opatření pro tlumení AI a zřídit banku očkovacích látek proti AI. ( Právní základ Článek 37 Smlouvy o založení Evropského společenství. ( Zásada subsidiarity Veterinární opatření stanovená v tomto návrhu spadají do výlučné regulativní působnosti Společenství. Pokud jde o opatření související s veřejným zdravím, na ta se zásada subsidiarity většinou nepoužije, neboť členské státy nesou kupříkladu plnou odpovědnost za stanovení opatření pro prevenci choroby pro pracovníky přicházející do styku s infikovanou drůbeží nebo drůbeží s podezřením na infekci AI. ( Zásada proporcionality Návrh stanoví minimální opatření, která je třeba uplatnit v případě výskytu AI u drůbeže a jiného ptactva. Členské státy však mohou přijmout přísnější správní a hygienická opatření v oblasti působnosti navrhované směrnice. Ustanovení této směrnice navíc umožňují orgánům členských států přijímat opatření úměrná zdravotnímu riziku představovanému různými nákazovými situacemi. ( Volba právního aktu Navrhovaný akt je směrnicí. Jiné prostředky by nebyly vhodné z těchto důvodů: Zkušenosti s harmonizovanými právními předpisy Společenství ve veterinární oblasti získané od roku 1964 ukazují, že směrnice dává členským státům dostatečnou pružnost pro její použití v jejich právních a správních systémech. Viz též výše uvedené poznámky o zásadě proporcionality. 4. Rozpočtové důsledky Rozpočtové důsledky tohoto návrhu a s ním souvisejícího návrhu na změnu rozhodnutí 90/424/EHS jsou uvedeny v posudku dopadu a lze je shrnout takto: Dodatečné náklady pro každoroční rozpočet Společenství v souvislosti s přijetím a prováděním uvedených opatření by byly 3-8 mil. €, v průměru cca 5,5 mil. €. Tyto náklady by byly z velké části vyváženy úsporami spojenými se snížením rizika epizoocií HPAI do budoucna. Samozřejmě nelze přesně vyčíslit, do jaké míry by nová směrnice zapříčinila snížení počtu budoucích epizoocií HPAI, jejichž výskyt je vzhledem k povaze předmětného rizikového faktoru stále do značné míry nepředvídatelný a nikdy je nebude možno zcela vyloučit. Kdyby však tato opatření existovala v EU již v uplynulých pěti letech, bylo by se s největší pravděpodobností dalo zabránit jedné ze dvou největších epizoocií, k nimž ve Společenství došlo. Na základě tohoto lze proto odhadnout, že zavedení navrhovaných opatření by mohlo v nadcházejících deseti letech úspěšně zabránit dvěma velkým epizoociím HPAI. Výdaje vynaložené příslušnými členskými státy na odškodnění zemědělců za brakování zvířat a očistu a dezinfekci (výdaje, které mohou být podle stávajících ustanovení rozhodnutí 90/424/EHS v zásadě spolufinancovány z 50 % Společenstvím) v souvislosti se dvěma velkými epizoociemi, k nimž došlo v poslední době v EU, se pohybovaly mezi 101 a 174 mil. €. Dá se proto odhadnout, že při současných nákladech by předejití dvěma velkým epizoociím přineslo v průběhu deseti let do rozpočtu Společenství úsporu 100 mil. € nebo i více. To by dostatečně vyvážilo předpokládané dodatečné náklady na nová opatření v oblasti dozoru a tlumení LPAI (cca 55 mil. € za deset let). Kromě toho by díky přijetí dalších opatření, s nimiž se počítá podle předloženého návrhu a mezi něž patří i očkování, měly vzniknout i další úspory z očekávaného zmenšení rozsahu budoucích epizoocií AI. Tyto úspory je však nesmírně obtížné vyčíslit. 5. Další informace ( Zrušení dosavadních předpisů Přijetím návrhu dojde ke zrušení dosavadních právních předpisů. ( Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká otázky, která je záležitostí EHP, a proto by měla být jeho působnost rozšířena na EHP. 2005/0062 (CNS) Návrh SMĚRNICE RADY o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[2], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5], vzhledem k těmto důvodům: (1) Influenza ptáků je závažná, velmi nakažlivá choroba drůbeže a jiného ptactva způsobovaná různými typy virů influenzy. Tyto viry se mohou rozšířit i na savce, včetně prasat a lidí. (2) Jelikož je živá drůbež uvedena v příloze I Smlouvy, je jedním z úkolů Společenství ve veterinární oblasti zlepšovat zdravotní stav drůbeže, a tím podporovat obchod s drůbeží a drůbežími produkty a zajistit rozvoj tohoto odvětví. Navíc musí být při stanovení a provádění všech politik a činností Společenství zajištěn vysoký stupeň ochrany zdraví. (3) Směrnicí Rady 92/40/EHS ze dne 19. května 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků[6], byla zavedena opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků za účelem zajištění ochrany zdraví zvířat a přispění k rozvoji drůbežářského odvětví. (4) Opatření stanovená ve směrnici 92/40/EHS by měla být zásadně přezkoumána ve světle nejnovějších vědeckých poznatků o rizicích influenzy ptáků pro zdraví zvířat a lidí, vývoje nových laboratorních testů a očkovacích látek a poučení z nedávných výskytů této choroby ve Společenství i třetích zemích. (5) Nová opatření Společenství by měla přihlédnout také k nejnovějším stanoviskům k influenze ptáků vydaným Vědeckým výborem pro ochranu zdraví a řádného zacházení se zvířaty (Scientific Committee on Animal Health and Animal Welfare) a ke změnám v Mezinárodním zákoníku zdraví suchozemských zvířat (Terrestrial Animal Health Code) a Příručce norem pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) Světové organizace pro zdraví zvířat ( World Organization for Animal Health , O.I.E.). (6) Viry influenzy zahrnují celou řadu různých virových kmenů. Riziko představované jednotlivými kmeny virů influenzy pro zdraví zvířat a lidí je velice proměnné a do určité míry nepředvídatelné vzhledem k rychlé mutaci virů a možnému míšení genetického materiálu mezi jednotlivými kmeny. (7) Infekce určitými kmeny influenzy ptačího původu může vyvolat mezi domácími ptáky ohniska epizootických rozměrů a zapříčinit mortalitu a obtíže takového rázu, že mohou ohrozit zejména výnosnost drůbežářského odvětví jako celku. Viry influenzy ptáků mohou postihnout též lidi a mohou představovat vážné ohrožení veřejného zdraví. (8) Současné znalosti ukazují, že zdravotní rizika představovaná viry takzvané nízkopatogenní influenzy ptáků jsou nižší než rizika představovaná viry vysoce patogenní influenzy ptáků, které vznikají mutací určitých nízkopatogenních virů. (9) Právní předpisy Společenství pro tlumení influenzy ptáků by měly dávat členským státům možnost přijmout přiměřená a flexibilní opatření pro tlumení choroby, která zohlední rizikovost jednotlivých kmenů virů, pravděpodobný společenský a ekonomický dopad dotyčných opatření na zemědělství a další příslušná odvětví, a současně by měly zajistit, aby v každém konkrétním případě byla přijata nejvhodnější možná opatření. (10) V zájmu zajištění prevence a předvídání problémů, které může znamenat influenza ptáků pro veřené zdraví, by se měly veterinární a hygienické služby v členských státech snažit o účinnou komunikaci a úzkou spolupráci, aby mohly příslušné orgány v případě potřeby přijmout vhodná opatření na ochranu zdraví lidí. (11) Vzhledem ke schopnosti virů nízkopatogenní influenzy ptáků přeměnit se ve viry vysoce patogenní influenzy ptáků by měly být podniknuty kroky pro včasné odhalení infekce u drůbeže zaměřené na rychlou reakci a přijetí vhodných opatření, mezi něž by měl patřit systém aktivního dozoru prováděného členskými státy. Tento dozor by se měl řídit obecnými zásadami, které by měly být přizpůsobeny na základě nových vědomostí a vývoje v této oblasti. (12) Jakékoli podezření na infekci influenzou ptáků, které může vzniknout z klinických nebo laboratorních vyšetření, nebo jakýkoli jiný důvod, který vede k podezření na výskyt infekce, by měl uvést do pohybu okamžité úřední šetření, aby bylo dle potřeby možno podniknout včasné a účinné kroky. Tato opatření by měla být zesílena, jakmile dojde k potvrzení infekce, a rozšířena o depopulaci infikovaného hospodářství a těch, která jsou ohrožena infekcí. (13) V případě zjištění infekce virem nízkopatogenní influenzy ptáků nebo v případě sérologických důkazů infekce, kde nelze přítomnost viru potvrdit zkouškami izolace viru, se mohou opatření pro tlumení lišit od těch, která by měla být použita v případě zjištění viru vysoce patogenní influenzy ptáků, s přihlédnutím k odlišné míře ohrožení v těchto dvou situacích. (14) Opatření pro tlumení choroby a zejména vymezování uzavřených pásem by též měla být upravována s přihlédnutím k hustotě výskytu drůbeže a dalším rizikovým faktorům v oblasti, kde byla infekce zjištěna. (15) Dojde-li k vzniku ohniska, je též zapotřebí zabránit jakémukoli dalšímu rozšíření infekce pomocí pečlivého sledování a omezení pohybu drůbeže a používání produktů, které by mohly být kontaminovány, pomocí zpřísnění opatření k zajištění biologické bezpečnosti na všech úrovních drůbežářské produkce, pomocí očisty a dezinfekce infikovaných prostor, pomocí uzavření ochranných pásem a pásem dozoru kolem ohniska a případně též očkováním. (16) Opatření Společenství pro tlumení vysoce patogenní influenzy ptáků by měla být založena v prvé řadě na depopulaci infikovaných hejn v souladu s právními předpisy Společenství o dobrých životních podmínkách zvířat. (17) Očkování proti influenze ptáků může být účinným nástrojem, který může doplnit opatření pro tlumení choroby a předejít rozsáhlému vybíjení a odstraňování drůbeže a ptactva. Současné vědomosti ukazují, že očkování může být užitečné nejenom v naléhavých případech, ale též k prevenci onemocnění v prostředích, kde hrozí vyšší riziko zavlečení kmenů influenzy ptáků z volně žijících zvířat nebo jiných zdrojů. Měla by proto být přijata ustanovení umožňující nouzové i ochranné očkování. (18) I když je očkovaná drůbež chráněna před klinickými projevy onemocnění, může se nakazit a tedy přispět k dalšímu šíření infekce. Očkování proto musí být doprovázeno vhodným dozorem a omezeními zavedenými na úrovni Společenství. Strategie očkování by proto měla umožňovat rozlišení mezi infikovanými a očkovanými zvířaty. Produkty očkované drůbeže jako například maso a konzumní vejce by poté měly být uváděny na trh v souladu s platnými právními předpisy Společenství, včetně této směrnice. (19) Společenství a členské státy by měly mít též možnost vytvářet si zásoby očkovacích látek proti influenze ptáků určené pro použití k očkování drůbeže a jiného ptactva v naléhavých případech. (20) Mělo by být zajištěno, aby při diagnostice influenzy ptáků byly používány harmonizované postupy a metody, včetně fungování referenční laboratoře Společenství a příslušných laboratoří v členských státech. (21) Mělo by být zajištěno, aby členské státy provedly potřebnou přípravu, která jim umožní účinně zvládat naléhavé situace způsobené výskytem jednoho nebo více ohnisek influenzy ptáků, zejména formou vypracování pohotovostních plánů a zřízení nouzových center. Tyto pohotovostní plány by měly zohlednit zdravotní rizika představovaná influenzou ptáků pro osoby pracující s drůbeží a jiné pracovníky. (22) Je-li při dovozu zjištěna v karanténním zařízení nebo středisku ve smyslu rozhodnutí Komise 2000/666/ES ze dne 16. října 2000 o veterinárních podmínkách a veterinárních osvědčeních pro dovoz ptactva kromě drůbeže a o karanténních podmínkách[7] influenza ptáků, měla by být tato skutečnost oznámena Komisi. V případě ohnisek v členských státech by nicméně nebylo vhodné použít hlášení ve smyslu směrnice Rady 82/894/EHS ze dne 21. prosince 1982 o hlášení chorob zvířat ve Společenství[8]. (23) Očista a dezinfekce by měly být nedílnou součástí zásad Společenství pro tlumení influenzy ptáků. Dezinfekční prostředky by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh[9]. (24) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu,[10] stanoví pravidla pro sběr, přepravu, skladování, manipulaci, zpracování a použití nebo neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu včetně zvířat usmrcených za účelem vyhubení epizootických onemocnění, aby tyto produkty nemohly ohrožovat zdraví zvířat a lidí. Uvedené nařízení a jeho prováděcí opatření vytvářejí obecný rámec pro neškodné odstranění mrtvých zvířat. Tam, kde je to nutné pro další zkvalitnění opatření pro tlumení influenzy ptáků, je zapotřebí prostřednictvím komitologického postupu umožnit přijetí zvláštních opatření, a to opatření doplňujících nebo odlišných. (25) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004 o specifických požadavcích na hygienu potravin živočišného původu[11] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin[12] lze za určitých podmínek použít na vejce z hospodářství, v nichž je chována drůbež s podezřením na infekci influenzou ptáků. (26) Členské státy by měly stanovit prováděcí pravidla k sankcím za porušení ustanovení této směrnice a zajistit, aby tato pravidla byla prováděna v praxi. Tyto sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující. (27) Měla by být zavedena opatření, která umožní provádět v případě potřeby prostřednictvím rychlých postupů změny příloh této směrnice s ohledem na vývoj vědeckých a technických znalostí. (28) S přihlédnutím k nepředvídatelnosti virů influenzy je nezbytné zajistit, aby byl na úrovni Společenství k dispozici okamžitý postup pro rychlé přijetí doplňujících nebo konkrétnějších opatření pro tlumení jakékoli infekce drůbeže, jiného ptactva nebo jiných zvířat způsobené jakýmikoli viry influenzy ptáků představujícími vážnou hrozbu pro zdraví zvířat nebo lidí, kdykoli jsou taková opatření zapotřebí. (29) Tato směrnice stanoví minimální opatření pro tlumení, která je třeba uplatnit v případě výskytu influenzy ptáků u drůbeže a jiného ptactva. Členské státy však mohou přijmout přísnější správní a hygienická opatření v oblasti působnosti této směrnice. Tato směrnice navíc stanoví, že orgány členských států mohou přijímat opatření úměrná zdravotnímu riziku představovanému různými nákazovými situacemi. (30) V souladu se zásadou proporcionality je nezbytné a vhodné pro dosažení základního cíle, kterým je zajištění rozvoje drůbežářského odvětví a přispění k ochraně zdraví zvířat, stanovit prováděcí pravidla ke konkrétním opatřením a minimální opatření usilující o prevenci a tlumení influenzy ptáků. Tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů, v souladu s třetím odstavcem článku 5 Smlouvy. (31) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[13]. (32) V zájmu jasnosti a logiky právních předpisů Společenství by měla být směrnice 92/40/EHS zrušena a nahrazena touto směrnicí, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: KAPITOLA I PřEDMěT, OBLAST PůSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Tato směrnice vymezuje: a) určitá preventivní opatření zaměřená na dozor a včasnou detekci influenzy ptáků a na zvýšení povědomí příslušných orgánů a farmářské komunity o rizicích této choroby a jejich připravenosti na ně; b) minimální opatření pro tlumení, která je třeba uplatnit v případě výskytu influenzy ptáků u drůbeže a jiného ptactva a v případě případného šíření virů influenzy ptáků na savce; c) další opatření, která je třeba uplatnit, je-li vážně ohroženo zdraví zvířat nebo veřejné zdraví jakoukoli infekcí ptáků nebo savců způsobenou jakýmikoli viry influenzy ptačího původu, a která mají zabránit přenosu infekce z těchto zvířat na lidi. 2. Členské státy mají možnost zavést přísnější opatření v oblasti působnosti této směrnice. Článek 2 Definice influenzy ptáků, vysoce patogenní influenzy ptáků a nízkopatogenní influenzy ptáků Pro účely této směrnice se rozumí: 1. „influenzou ptáků“ infekce drůbeže nebo jiného ptactva způsobená jakýmkoli virem influenzy typu A: a) podtypu H5 nebo H7; nebo b) vykazující u šestitýdenních kuřat index intravenózní patogenity vyšší než 1,2; 2. „vysoce patogenní influenzou ptáků (HPAI)“ infekce drůbeže nebo jiného ptactva způsobená: a) viry influenzy ptáků podtypu H5 nebo H7, u kterých analýza sekvencí nukleotidů prokázala přítomnost mnohočetných bazických aminokyselin v restrikčním místě hemaglutininu podobně jako u jiných virů HPAI, což značí, že hemaglutinin může být štěpen všudypřítomnou hostitelskou proteázou; nebo b) viry influenzy ptáků vykazující u šestitýdenních kuřat index intravenózní patogenity vyšší než 1,2; 3. „nízkopatogenní influenzou ptáků (LPAI)“ infekce drůbeže nebo jiného ptactva způsobená viry influenzy ptáků podtypu H5 nebo H7, která nevyhovuje definici dle odstavce 2. Článek 3 Další definice Pro účely této směrnice se rozumí: 1. „drůbeží“ všichni ptáci, kteří jsou drženi nebo chováni v zajetí pro produkci masa, násadových vajec a konzumních vajec, jiných komerčních produktů, pro získání zvěře na zazvěření nebo pro reprodukci těchto druhů ptactva; 2. „volně žijícím ptactvem“ volně žijící ptactvo, které není chováno v žádném hospodářství ve smyslu odstavce 5; 3. „jiným ptactvem“ jakékoli ptactvo kromě drůbeže, které je chováno v zajetí pro účely přehlídek, závodů, výstav a soutěží, jako například okrasné ptactvo a závodní holubi, nebo pro jakékoli jiné účely než ty, které jsou vymezeny v odstavci 1; 4. „úředně registrovanými vzácnými plemeny drůbeže nebo jiného ptactva“ jakákoli drůbež nebo jiné ptactvo, které příslušný orgán oficiálně uzná za vzácné plemeno ve svém pohotovostním plánu dle článku 63; 5. „hospodářstvím“ jakékoli zemědělské nebo jiné zařízení, jako jsou například líhně, cirkusy, zoologické zahrady, obchody se zvířaty v zájmovém chovu, ptačí trhy a voliéry, kde je trvale nebo dočasně chována drůbež či jiné ptactvo, s výjimkou: a) jatek, dopravních prostředků, karanténních zařízení a středisek, stanovišť hraniční kontroly a laboratoří; a b) částí takovýchto zařízení obývaných lidmi pro účely druhého pododstavce čl. 11 odst. 9, čl. 19 písm. e), čl. 30 písm. f), čl. 39 odst. 5 písm. g) a čl. 44 odst. 1 písm. h), nejsou-li v nich drůbež nebo jiné ptactvo chovány trvale; 6. „komerčním drůbežářským hospodářstvím“ hospodářství, kde je drůbež chována po komerční účely; 7. „nekomerčním hospodářstvím / místem držení ptactva v zájmovém chovu“ hospodářství / místo, kde vlastníci chovají drůbež nebo jiné ptactvo: a) pro vlastní spotřebu této drůbeže nebo jiného ptactva nebo jejich produktů; nebo b) jako zvířata v zájmovém chovu; 8. „oblastí chovu drůbeže“ nebo „oblastí chovu jiného ptactva“ jedno nebo více drůbežářských hospodářství nebo hospodářství chovajících jiné ptactvo spadajících pod společný systém řízení biologické bezpečnosti a obsahujících podmnožinu drůbeží nebo jiné ptačí populace mající stejný nákazový status, pokud jde o influenzu ptáků, a podrobenou vhodnému dozoru, kontrolním opatřením a opatřením k zajištění biologické bezpečnosti; 9. „hejnem“ veškerá drůbež nebo jiné ptactvo v jedné produkční jednotce; 10. „produkční jednotkou“ jednotka v hospodářství, o níž se úřední veterinární lékař ujistil, že je zcela nezávislá na jakékoli jiné jednotce v tomtéž hospodářství, pokud jde o její umístění a každodenní ošetřování drůbeže nebo jiného ptactva v ní chovaného; 11. „drůbeží připravenou ke snášce“ drůbež před fází kladení vajec; 12. „násadovými vejci“ vejce určená k líhnutí, nakladená drůbeží; 13. „jednodenními kuřaty“ všechna drůbež mladší 72 hodin a ještě nekrmená; berberské kachny (Cairina moschata) nebo jejich křížence je však možno krmit; 14. „diagnostickou příručkou“ diagnostická příručka stanovená v čl. 51 odst. 1; 15. „infikovanou drůbeží“ a „infikovaným jiným ptactvem“ drůbež nebo jiné ptactvo: a) u nichž byl podle diagnostické příručky potvrzen výskyt influenzy ptáků; nebo b) v případě druhého a dalšího ohniska influenzy ptáků jakákoli drůbež nebo jiné ptactvo, u nichž se projevily klinické příznaky, postmortální změny nebo reakce na laboratorní testy provedené v laboratořích schválených v souladu s prvním pododstavcem čl. 51 odst. 3 („schválená laboratoř“) odpovídající diagnóze influenzy ptáků dle diagnostické příručky; 16. „drůbeží nebo jiným ptactvem s podezřením na infekci“ jakákoli drůbež nebo jiné ptactvo s klinickými příznaky nebo postmortálními změnami či reakcemi na laboratorní testy, které jsou takové, že nelze vyloučit přítomnost influenzy ptáků; 17. „inkubační dobou“ období v délce maximálně 21 dní, které proběhne mezi pravděpodobným dnem infekce a projevením klinických příznaků influenzy ptáků; 18. „vlastníkem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která vlastní nebo drží drůbež či jiné ptactvo nebo je pověřena jejich chovem, bez ohledu na to, zda tak činí za finanční odměnu, či nikoli; 19. „příslušným orgánem“ orgán členského státu, kterému přísluší provádět veterinární kontroly nebo správní úkony v souladu s touto směrnicí, nebo každý orgán, na který je tato pravomoc delegována; 20. „veterinární kontrolou“ každá fyzická kontrola a/nebo každý správní postup provedený příslušným orgánem; 21. „úředním veterinárním lékařem“ veterinární lékař určený příslušným orgánem; 22. „úředním dozorem“ činnost spočívající v bedlivém sledování zdravotní situace s ohledem na influenzu ptáků příslušným orgánem, která může vést k dalšímu šetření ze strany tohoto orgánu; 23. „úředním dohledem“ činnosti vykonávané příslušným orgánem za účelem kontroly a ověření, zda určitá osoba splňuje nebo splnila pokyny tohoto orgánu ohledně influenzy ptáků; 24. „usmrcením“ jakýkoli postup kromě porážky, který vede k usmrcení zvířete nebo ptáka; 25. „porážkou“ jakýkoli postup, který vede k usmrcení zvířete nebo ptáka vykrvácením; 26. „neškodným odstraněním“ sběr, přeprava, uskladnění, manipulace, zpracování a použití nebo likvidace vedlejších produktů živočišného původu v souladu s: a) nařízením (ES) č. 1774/2002; nebo b) prováděcími pravidly podle čl. 64 odst. 1 této směrnice; 27. „bankou očkovacích látek Společenství“ vhodné zařízení určené v souladu s čl. 59 odst. 1 této směrnice ke skladování zásob očkovacích látek proti influenze ptáků, schválené v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES[14] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004[15]; 28. „kontaktním hospodářstvím“ hospodářství, do něhož mohla být zavlečena influenza ptáků v důsledku jeho umístění, pohybu osob, drůbeže nebo jiného ptactva, vozidel nebo jakýmkoli jiným způsobem; 29. „předpokládaným ohniskem“ hospodářství držící drůbež nebo jiné ptactvo, v němž má příslušný orgán podezření na výskyt influenzy ptáků; 30. „ohniskem“ hospodářství, kde byla příslušným orgánem potvrzena influenza ptáků; 31. „primárním ohniskem“ každé ohnisko nesouvisející z epizootologického hlediska s jiným ohniskem dříve zjištěným ve stejné oblasti členského státu ve smyslu definice podle článku 2 směrnice Rady 64/432/EHS[16], anebo první ohnisko v jiné oblasti stejného členského státu; 32. „strategií odlišení infikovaného zvířete od očkovaného (strategií DIVA)“ strategie očkování, která umožňuje rozlišení mezi očkovanými/infikovanými a očkovanými/neinfikovanými zvířaty pomocí diagnostického testu schopného detekovat protilátky vyvolané volně se vyskytujícím virem a využití neočkovaných ptáků jako indikátorů; 33. „depopulací“ odstranění veškeré drůbeže nebo jiného ptactva z hospodářství, oblasti chovu drůbeže nebo jiného ptactva nebo z produkční jednotky; 34. „savcem“ zvíře třídy Mammalia; 35. „kadávery“ drůbež nebo jiné ptactvo, které uhynulo nebo bylo usmrceno. KAPITOLA II DOZOR, OZNAMOVÁNÍ A EPIZOOTOLOGICKÁ ŠETŘENÍ Článek 4 Roční programy dozoru 1. Členské státy zajistí, aby byly každý rok přijaty roční programy dozoru vyhovující příloze I, které: a) umožní detekovat výskyt infekcí virem influenzy ptáků podtypu H5 a H7 u různých druhů drůbeže; b) přispějí k rozšíření vědomostí o hrozbách představovaných volně žijícími živočichy, pokud jde o jakýkoli virus influenzy ptačího původu u ptáků. 2. Členské státy předloží roční programy dozoru ke schválení Komisi do 15. června 2007, a poté vždy do 15. června každého roku, postupem podle čl. 65 odst. 2. 3. Členské státy podají Komisi za každý rok zprávu o provádění ročních programů dozoru, a to vždy do 15. března následujícího roku. Článek 5 Zprávy a oznamování 1. Členské státy zajistí, aby byl každý případ infikované drůbeže, infikovaného jiného ptactva nebo drůbeže či jiného ptactva s podezřením na infekci okamžitě oznámen příslušnému orgánu. 2. Vedle požadavků stanovených v právních předpisech Společenství o hlášení chorob zvířat oznámí členské státy Komisi v souladu s přílohou II: a) jakékoli pozitivní nálezy influenzy ptáků, které jsou potvrzeny příslušným orgánem na jatkách, v dopravních prostředcích, stanovištích hraniční kontroly a jiných místech na hranicích Společenství a v karanténních zařízeních nebo střediscích provozovaných v souladu s právními předpisy Společenství o dovozu drůbeže nebo jiného ptactva; b) výsledky každého úředního dozoru prováděného v souvislosti s influenzou ptáků u drůbeže, jiného ptactva nebo jiných zvířat, včetně pozitivních nálezů u volně žijícího ptactva; a c) každou infekci drůbeže, jiného ptactva nebo jiných zvířat způsobenou jakýmkoli virem influenzy ptačího původu jiným než ty, které jsou uvedeny v čl. 2 odst. 1, která může představovat vážné ohrožení zdraví zvířat nebo lidí. Článek 6 Epizootologické šetření 1. Členské státy zajistí, aby bylo prováděno epizootologické šetření na základě dotazníků zavedených v rámci pohotovostních plánů stanovených v článku 63. 2. Epizootologické šetření se týká: a) délky období, kdy se mohla influenza ptáků v hospodářství nebo jiných zařízeních či dopravním prostředku vyskytovat; b) možného původu influenzy ptáků na hospodářství, jatkách nebo v dopravním prostředku; c) zjištění všech kontaktních hospodářství; d) pohybu drůbeže nebo jiného ptactva, osob, vozidel nebo jiného materiálu či látek, které mohly způsobit rozšíření viru influenzy. 3. Příslušný orgán přihlédne k epizootologickému šetření při: a) rozhodování o tom, zda je zapotřebí uplatnit doplňující opatření pro tlumení choroby, jak stanoví tato směrnice; a b) přiznávání odchylek podle této směrnice. 4. Naznačuje-li epizootologické šetření, že se influenza ptáků mohla rozšířit z nebo do jiných členských států, musí být o všech výsledcích šetření okamžitě informována Komise a ostatní členské státy, jichž se to týká. KAPITOLA III OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V PřÍPADě PODEZřENÍ NA INFEKCI Článek 7 Opatření, která je třeba uplatnit v hospodářstvích 1. V případě podezření na infekci příslušný orgán okamžitě zahájí šetření s cílem potvrdit nebo vyloučit přítomnost influenzy ptáků a uvalí na dané hospodářství úřední dozor. Příslušný orgán také zajistí, aby byla dodržena opatření stanovená v odstavcích 2 a 3. 2. Příslušný orgán zajistí, aby byla v hospodářství uplatněna tato opatření: a) drůbež a jiné ptactvo a domácí savci všech kategorií musí být spočteny nebo musí být případně odhadnuty počty kusů každé kategorie; b) musí být proveden soupis drůbeže a jiného ptactva a domácích savců všech kategorií s přibližným uvedením počtu nemocných, mrtvých nebo pravděpodobně infikovaných kusů v hospodářství; tento soupis musí být každý den aktualizován, aby zahrnoval počet kusů narozených a uhynulých v průběhu období podezření, a musí být poskytnut na vyžádání příslušnému orgánu; c) všechna drůbež a jiné ptactvo z daného hospodářství musí být přechovávána pouze v daném prostoru nebo jí musí být vyhrazen jiný prostor tak, aby se nemohla dostat do kontaktu s jinou drůbeží, jiným ptactvem nebo volně žijícím ptactvem; d) musí být zakázán veškerý pohyb drůbeže z daného hospodářství nebo do něj; e) hospodářství nesmí bez svolení příslušného orgánu opustit žádná jatečně upravená těla ani kadávery, žádné drůbeží maso ani maso jiného ptactva, droby nevyjímaje („maso“), krmivo, potřeby, materiál, odpad, výměty, hnůj drůbeže nebo jiného ptactva („hnůj“), použitá podestýlka ani cokoli jiného, co může přispět k přenosu influenzy ptáků; f) hospodářství nesmí opustit žádná vejce s výjimkou vajec, včetně násadových, která budou na základě povolení příslušného orgánu převezena přímo do schváleného zařízení určeného k výrobě vaječných výrobků podle kapitoly II oddílu X přílohy III nařízení (ES) 853/2004 a s nimiž bude manipulováno a která budou ošetřena v souladu s kapitolou IX přílohy II nařízení (ES) 852/2004; povolení vydaná příslušný orgán s výhradou podmínek stanovených v příloze III této směrnice; g) pohyb osob, domácích savců, vozidel a zařízení z daného hospodářství nebo do něj musí podléhat podmínkám příslušného orgánu a schválení příslušným orgánem; h) na vstupu do staveb, v nichž se chová drůbež a jiné ptactvo, a výstupu z nich, jakož i u celého hospodářství, musí být používány vhodné dezinfekční prostředky v souladu s pokyny příslušného orgánu. 3. Příslušný orgán zajistí, aby bylo provedeno epizootologické šetření podle článku 6 („epizootologické šetření“). Článek 8 Odchylky od určitých opatření, která je třeba uplatnit v hospodářstvích Příslušný orgán může přiznávat odchylky z požadavků stanovených v čl. 7 odst. 2 písm. c) až f) na základě posouzení rizika a s přihlédnutím k přijatým opatřením k zajištění biologické bezpečnosti a místu, kam mají být ptáci a produkty přemístěni. Článek 9 Doba trvání opatření, která je třeba uplatnit v hospodářstvích Opatření stanovená v článku 7, která je třeba uplatnit v hospodářstvích v případě podezření na infekci, lze zrušit teprve tehdy, když příslušný orgán vyloučí přítomnost influenzy ptáků. Článek 10 Další opatření na základě epizootologického šetření 1. Na základě předběžných výsledků epizootologického šetření může příslušný orgán uplatnit opatření stanovená v odstavcích 2, 3 a 4 zejména tehdy, nachází-li se hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže. 2. Může být zavedeno dočasné omezení pohybu drůbeže, jiného ptactva a vajec a pohybu vozidel souvisejících s drůbežářským odvětvím na velké části území nebo v celém členském státě. Toto omezení může být rozšířeno na pohyb domácích savců, ale nesmí trvat déle než 72 hodin, nedávají-li k tomu důvod mimořádné okolnosti. 3. Na hospodářství lze uplatnit opatření stanovená v článku 11. Dovolují-li to však podmínky, mohou být tato opatření omezena pouze na drůbež s podezřením na infekci a jejich produkční jednotky. Z drůbeže nebo jiného ptactva se po usmrcení odeberou vzorky, aby mohlo být v souladu s diagnostickou příručkou podezření na infekci potvrzeno nebo vyvráceno. 4. Kolem hospodářství může být vyhrazeno dočasné kontrolní pásmo a podle potřeby se uplatní některá nebo všechna opatření stanovená v čl. 7 odst. 2 na další hospodářství nacházející se v tomto pásmu. KAPITOLA IV OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V PřÍPADě VÝSKYTU VYSOCE PATOGENNÍ INFLUENZY PTÁKů (HPAI) ODDÍL 1 OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V HOSPODÁřSTVÍCH Článek 11 Opatření uplatňovaná příslušným orgánem 1. V případě výskytu HPAI příslušný orgán zajistí, aby byla uplatněna opatření stanovená v čl. 7 odst. 2 a 3 a odstavcích 2 až 10 tohoto článku. 2. Veškerá drůbež a jiné ptactvo druhů, u nichž byla v hospodářství potvrzena HPAI, musí být za úředního dohledu neprodleně usmrceny. Usmrcení se provádí takovým způsobem, aby se zabránilo rozšíření influenzy ptáků, zejména během přepravy nebo usmrcení v souladu se směrnicí Rady 93/119/EHS[17]. Usmrceny mohou být i jiné druhy ptactva v hospodářství na základě posouzení rizika dalšího šíření influenzy ptáků. 3. Drůbež a jiné ptactvo, které zemřelo nebo bylo usmrceno, a násadová a konzumní vejce v hospodářství musí být neškodně odstraněny za úředního dohledu. 4. Drůbež již vylíhnutá z vajec sebraných v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení HPAI do hospodářství a dnem uplatnění opatření stanovených v čl. 7 odst. 2 musí být umístěna pod úřední dohled a musí být provedena šetření v souladu s diagnostickou příručkou. 5. Maso drůbeže usmrcené v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení HPAI do hospodářství a dnem uplatnění opatření stanovených v čl. 7 odst. 2 a násadová a konzumní vejce sebraná v hospodářství ve stejném období musí být, nakolik je možné, vysledovány a neškodně odstraněny za úředního dohledu. Příslušný orgán však může udělit povolení k zaslání konzumních vajec přímo do zařízení určeného k výrobě vaječných výrobků podle kapitoly II oddílu X přílohy III nařízení (ES) 853/2004, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s kapitolou XI přílohy II nařízení (ES) 852/2004. Každé takové povolení se vydává s výhradou podmínek stanovených v příloze III této směrnice. 6. Všechny látky a odpad, které by mohly být kontaminovány, například krmivo pro drůbež („krmivo“), musejí být zničeny nebo podrobeny ošetření provedenému podle pokynů úředního veterinárního lékaře, které zajistí zničení viru influenzy ptáků. 7. Hnůj, kejda a podestýlka, které by mohly být kontaminovány, musejí být podrobeny ošetření podle článku 49. 8. Po neškodném odstranění kadáverů musejí být stavby použité k jejich umístění, zařízení, která by mohla být kontaminována, a vozidla používaná k přepravě drůbeže nebo jiného ptactva, kadáverů, masa, krmiva, hnoje, kejdy, podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, vyčištěny, vydezinfikovány nebo podrobeny ošetření podle článku 49. 9. Musí být zakázán veškerý pohyb jiného domácího ptactva nebo domácích savců z daného hospodářství nebo do něj bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nevztahuje na domácí savce, kteří mají přístup pouze do obytných částí pro lidi. 10. V případě primárního ohniska musí být izolát viru podroben laboratorním testům v souladu s diagnostickou příručkou, aby mohl být stanoven genetický podtyp. Tento izolát viru musí být co možná nejdříve poskytnut referenční laboratoři Společenství stanovené v čl. 52 odst. 1. Článek 12 Odchylky od určitých opatření, která je třeba uplatnit v hospodářstvích 1. Členské státy vypracují prováděcí pravidla pro přiznávání odchylek stanovených v článcích 13 a 14, včetně vhodných alternativních opatření a podmínek. 2. Členské státy okamžitě oznámí Komisi každou odchylku přiznanou v souladu s čl. 13 odst. 1 a článkem 14. 3. Byla-li přiznána odchylka v souladu s čl. 13 odst. 1 a článkem 14, Komise s dotyčným členským státem neprodleně přezkoumá situaci a co možná nejdříve ji posoudí ve Stálém výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat („výbor“). 4. S přihlédnutím k případným odchylkám přiznaným v souladu s čl. 13 odst. 1 a článkem 14 mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata opatření zabraňující šíření influenzy ptáků. Článek 13 Odchylky týkající se určitých hospodářství 1. Příslušný orgán může přiznat odchylku z požadavků stanovených v prvním pododstavci čl. 11 odst. 2 v případě výskytu HPAI v nekomerčním hospodářství / místě držení ptactva v zájmovém chovu, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, oboře s volně žijícími živočichy, oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohroženého druhu nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva, neohrozí-li tato odchylka tlumení choroby a základní zájmy Společenství. 2. Příslušný orgán zajistí, aby v případě přiznání odchylky podle odstavce 1 drůbež nebo jiné ptactvo, jichž se odchylka týká: a) byly drženy zcela odděleně od další drůbeže nebo jiného ptactva a případně od volně žijícího ptactva; b) byly podrobeny dalšímu dozoru a testování v souladu s diagnostickou příručkou, dokud laboratorní testy neukáží, že již nepředstavují významné riziko dalšího šíření HPAI; a c) nebyly přemístěny ze svého hospodářství původu, s výjimkou přesunu za účelem porážky nebo přesunu do jiného hospodářství: i) nacházejícího se ve stejném členském státě, v souladu s pokyny příslušného orgánu; nebo ii) v jiném členském státě, vyslovil-li členský stát určení s přesunem souhlas. Oddíl 2Opatření, která je třeba uplatnit v samostatných produkčních jednotkách a kontaktních hospodářstvích ČLÁNEK 14 Opatření, která je třeba uplatnit v případě výskytu HPAI v samostatných produkčních jednotkách V případě výskytu HPAI v hospodářství, které je tvořeno dvěma nebo více samostatnými produkčními jednotkami, může příslušný orgán přiznat odchylku z požadavků uvedených v prvním pododstavci čl. 11 odst. 2 pro produkční jednotky obsahující zdravou drůbež, pokud tato odchylka neohrozí tlumení choroby a základní zájmy Společenství. Takové odchylky se přiznávají pouze v případě dvou nebo více samostatných produkčních jednotek, u nichž úřední veterinární lékař s přihlédnutím ke struktuře, velikosti, provozu, typu obydlí, krmení, zdroji vody, vybavení, pracovníkům a návštěvníkům zařízení potvrdil, že jsou naprosto odděleny od dalších produkčních jednotek, pokud jde o umístění a každodenní ošetřování drůbeže v nich chované. Článek 15 Opatření, která je třeba uplatnit v kontaktních hospodářstvích 1. Na základě epizootologického šetření příslušný orgán rozhodne, zda je třeba považovat nějaké hospodářství za kontaktní hospodářství. Příslušný orgán zajistí, aby na kontaktní hospodářství byla uplatňována opatření stanovená v čl. 7 odst. 2, dokud nebude v souladu s diagnostickou příručkou vyloučena přítomnost HPAI. 2. Na základě epizootologického šetření příslušný orgán uplatní na kontaktní hospodářství opatření stanovená v článku 11, a to zejména tehdy, nachází-li se hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže. Hlavní kritéria, k nimž je třeba přihlédnout při uplatňování opatření stanovených v článku 11 v kontaktních hospodářstvích, jsou stanovena v příloze IV. 3. Příslušný orgán zajistí, aby z drůbeže byly po usmrcení odebrány vzorky, aby mohla být v souladu s diagnostickou příručkou potvrzena nebo vyloučena přítomnost viru HPAI v dotyčných kontaktních hospodářstvích. Oddíl 3Ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma ČLÁNEK 16 Vymezení ochranných pásem, pásem dozoru a dalších uzavřených pásem v případě výskytu HPAI 1. Okamžitě po propuknutí HPAI příslušný orgán vyhradí: a) kolem hospodářství ochranné pásmo o poloměru nejméně tří kilometrů; b) kolem hospodářství pásmo dozoru o poloměru nejméně deseti kilometrů, jehož součástí je ochranné pásmo. 2. Při vyhrazování těchto pásem stanovených v odstavci 1 musí příslušný orgán přihlédnout minimálně k těmto kritériím: a) epizootologické šetření; b) zeměpisná situace, zejména přirozené hranice; c) umístění a blízkost dalších hospodářství; d) zvyklosti, pokud jde o pohyb a obchod s drůbeží a jiným ptactvem a dostupnost jatek; e) dostupné kapacity a lidské zdroje potřebné pro udržení kontroly nad každým pohybem drůbeže a jiného ptactva, jejich kadáverů, hnoje, steliva nebo použité podestýlky v ochranném pásmu a pásmu dozoru, zejména tehdy, musí-li dojít k přesunu drůbeže nebo jiného ptactva určeného k usmrcení a neškodnému odstranění z jejich hospodářství původu. 3. Příslušný orgán může vymezit další uzavřená pásma kolem nebo v sousedství ochranného pásma a pásma dozoru, s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v odstavci 2. 4. Nacházejí-li se ochranná pásma, pásma dozoru nebo další uzavřená pásma na území více členských států, spolupracují na vymezení těchto pásem příslušné orgány těchto členských států. Článek 17 Opatření, která je třeba uplatnit v ochranných pásmech a pásmech dozoru 1. Příslušný orgán zajistí, aby v ochranných pásmech a pásmech dozoru: a) byla stanovena opatření umožňující vysledovat pohyb drůbeže nebo jiného ptactva, masa, vajec, kadáverů a krmiva; b) vlastníci byli povinni poskytnout příslušnému orgánu na vyžádání veškeré důležité informace o drůbeži nebo jiném ptactvu a vejcích vstupujících do hospodářství nebo je opouštějících. 2. Příslušný orgán zajistí, aby všechny osoby v ochranném pásmu a v pásmu dozoru, jichž se to týká, byly náležitě informovány o platných omezeních. Tyto informace může sdělit prostřednictvím výstražných oznámení, sdělovacích prostředků, jako je tisk a televize, nebo jakýmkoli jiným vhodným způsobem. Oddíl 4Opatření, která je třeba uplatnit v ochranném pásmu ČLÁNEK 18 Soupis hospodářství a návštěvy úředního veterinárního lékaře a dozor Příslušný orgán zajistí, aby v ochranných pásmech byla uplatněna tato opatření: a) co možná nejdříve soupis všech hospodářství; b) všechna hospodářství by měl do sedmi dnů od data vymezení ochranného pásma navštívit úřední veterinární lékař za účelem klinické zkoušky drůbeže a jiného ptactva zahrnující případně odběru vzorků pro laboratorní testy; vedení evidence kontrolních návštěv a nálezů; c) okamžité zavedení doplňujícího dozoru v souladu s diagnostickou příručkou za účelem odhalení případného dalšího šíření influenzy ptáků v hospodářstvích nacházejících se v ochranném pásmu. Článek 19 Opatření, která je třeba uplatnit v hospodářstvích Příslušný orgán zajistí, aby na hospodářstvích v ochranných pásmech byla uplatněna tato opatření: a) všechna drůbež a jiné ptactvo musejí být přechovávány pouze v daném prostoru nebo jim musí být vyhrazen jiný prostor tak, aby se nemohly dostat do kontaktu s jinou drůbeží, jiným ptactvem nebo volně žijícím ptactvem; b) neškodné odstranění kadáverů; c) vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže a jiného ptactva a masa, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, musejí být co možná nejdříve po kontaminaci vyčištěna, vydezinfikována nebo podrobena ošetření podle článku 49; d) všechna vozidla používaná zaměstnanci nebo jinými osobami, která přijíždějí do hospodářství nebo je opouštějí a u nichž existuje podezření, že byla kontaminována, musejí být neprodleně po kontaminaci vyčištěna, vydezinfikována nebo podrobena ošetření podle článku 49; e) zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiného domácího ptactva nebo jiných domácích zvířat z/do hospodářství, v němž je držena drůbež, bez povolení příslušného orgánu; toto omezení se nevztahuje na zvířata mající přístup pouze do částí těchto hospodářství, které jsou obývány lidmi, a lze-li vyloučit jakýkoli kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem; f) každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství musí být okamžitě oznámen(a) příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření v souladu s diagnostickou příručkou; g) každá osoba vstupující do hospodářství nebo jej opouštějící musí dodržet vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti, která se snaží zabránit šíření influenzy ptáků; h) vlastník musí vést evidenci všech osob, které navštívily hospodářství, aby usnadnil dozor nad chorobou a její tlumení, a tuto evidenci musí na vyžádání poskytnout příslušnému orgánu. Článek 20 Zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky nebo hnoje z hospodářství Příslušný orgán zajistí, aby bylo zakázáno odstraňovat nebo rozmetat bez jím vydaného povolení použitou podestýlku nebo hnůj z hospodářství v ochranných pásmech. Při dodržení opatření k zajištění biologické bezpečnosti však může být povoleno přemístění hnoje do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění před následným ošetřením, kterým dojde ke zničení případných přítomných virů influenzy ptáků, v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002 nebo se zvláštními pravidly stanovenými v čl. 64 odst. 1. Článek 21 Výstavy, trhy nebo jiné akce a zazvěření Příslušný orgán zajistí, aby bylo v ochranných pásmech zakázáno pořádat výstavy, trhy, přehlídky nebo jiné akce, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva. Příslušný orgán zajistí, aby v ochranných pásmech nebyla vypouštěna drůbež ani jiné ptactvo za účelem zazvěření. Článek 22 Zákaz pohybu a přepravy drůbeže a jiného ptactva a vajec Příslušný orgán zajistí, aby byl v ochranných pásmech zakázán pohyb a přeprava drůbeže a jiného ptactva, drůbeže připravené ke snášce, jednodenních kuřat, násadových a konzumních vajec a kadáverů po silnicích, včetně soukromých přístupových silničních komunikací k hospodářstvím, nebo po železnici. Tento zákaz se však nevztahuje na tranzit přes ochranné pásmo po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky. Článek 23 Odchylky pro přímou přepravu drůbeže za účelem její okamžité porážky Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu drůbeže za účelem její okamžité porážky, a to za těchto podmínek: a) úřední veterinární lékař provedl klinickou prohlídku drůbeže v hospodářství původu, aby se předešlo tomu, že by byla k porážce zaslána jakákoli drůbež, u níž byly zjištěny klinické příznaky HPAI; b) je-li to vhodné, byly na drůbeži v hospodářství původu provedeny laboratorní testy podle diagnostické příručky, jejichž výsledky byly příznivé; c) drůbež je přepravena ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem na jatka určená příslušným orgánem („určená jatka“), která se nacházejí uvnitř ochranného pásma nebo pásma dozoru nebo ve výjimečných případech mimo tato pásma; d) před odesláním drůbeže je informován příslušný orgán odpovědný za určená jatka a tento příslušný orgán informuje příslušný orgán odpovědný za místo odeslání o tom, že drůbež dorazila na určená jatka; e) na určených jatkách je drůbež z ochranného pásma držena odděleně od jiné drůbeže a je poražena odděleně nebo jindy než jiná drůbež, nejlépe na konci pracovního dne; před porážkou jiné drůbeže se provede následná očista a dezinfekce; f) úřední veterinář přihlédne k jakýmkoli známkám svědčícím o přítomnosti influenzy ptáků během prohlídek ante mortem a post mortem prováděných na určených jatkách; g) maso nesmí být zařazeno do obchodu uvnitř Společenství ani do mezinárodního obchodu a musí nést zvláštní označení zdravotní nezávadnosti pro čerstvé maso podle přílohy II směrnice 2002/99/ES[18], není-li postupem podle čl. 65 odst. 3 této směrnice rozhodnuto jinak; h) maso je získáno, porcováno, přepravováno a skladováno odděleně od masa určeného pro obchod uvnitř Společenství a mezinárodní obchod a je použito takovým způsobem, aby se předešlo jeho zařazení do masných výrobků určených pro obchod uvnitř Společenství nebo pro mezinárodní obchod: i) neprošlo-li ošetřením stanoveným v příloze III směrnice 2002/99/ES; nebo ii) nebylo-li postupem podle čl. 65 odst. 3 rozhodnuto jinak. Článek 24 Odchylky pro přímou přepravu jednodenních kuřat 1. Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu jednodenních kuřat do hospodářství nebo do chléva hospodářství ve stejném členském státě, kde se nenachází žádná jiná drůbež, nacházejícího se nejlépe mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru, a to za těchto podmínek: a) jsou-li přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem; b) jsou-li během přepravy a v hospodářství určení uplatněna vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti; c) hospodářství určení je od okamžiku obdržení jednodenních kuřat umístěno pod úřední dozor. 2. Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu jednodenních kuřat vylíhnutých z násadových vajec pocházejících z hospodářství mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě za podmínky, že zasílající líheň může zaručit svými logistickými postupy a hygienickými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v takových pásmech a majícími proto odlišný nákazový status. Článek 25 Odchylky pro přímou přepravu drůbeže připravené ke snášce Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu drůbeže připravené ke snášce do hospodářství nebo do chléva hospodářství v ochranném pásmu nebo pásmu dozoru, kde se nenachází žádná jiná drůbež, a to za těchto podmínek: a) úřední veterinární lékař provedl klinickou prohlídku drůbeže a jiného ptactva v hospodářství původu a zejména té drůbeže a toho ptactva, které má být zasláno; b) je-li to vhodné, byly na drůbeži v hospodářství původu provedeny laboratorní testy podle diagnostické příručky, jejichž výsledky byly příznivé; c) drůbež připravená ke snášce je přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem; d) hospodářství nebo chlév určení jsou od okamžiku obdržení drůbeže připravené ke snášce umístěny pod úřední dozor. Článek 26 Odchylka pro přímou přepravu násadových a konzumních vajec 1. Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu násadových vajec do líhně určené příslušným orgánem („určená líheň“), nacházející se nejlépe uvnitř ochranného pásma nebo pásma dozoru, a to za těchto podmínek: a) mateřská hejna, z nichž násadová vejce pocházejí, byla vyšetřena v souladu s diagnostickou příručkou a výsledky byly příznivé; b) násadová vejce a jejich obaly musí být před zahájením přepravy vydezinfikovány a musí být umožněno jejich zpětné vysledování; c) násadová vejce jsou přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem; d) v určené líhni jsou uplatněna opatření k zajištění biologické bezpečnosti v souladu s pokyny příslušného orgánu. 2. Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu konzumních vajec do balírny určené příslušným orgánem („určená balírna“), jsou-li tato vejce balena v jednorázových obalech a jsou-li uplatněna všechna opatření k zajištění biologické bezpečnosti požadovaná příslušným orgánem. Článek 27 Odchylka pro přímou přepravu uhynulé drůbeže nebo jiného uhynulého ptactva Odchylně od článku 22 může příslušný orgán povolit přímou přepravu uhynulé drůbeže nebo jiného uhynulého ptactva, je-li přeprava prováděna za účelem jejich neškodného odstranění. Článek 28 Očista a dezinfekce dopravních prostředků 1. Příslušný orgán zajistí, aby vozidla a zařízení používaná k přepravě podle článků 23 až 27 nebo k přepravě masa byla co možná nejdříve po skončení přepravy vyčištěna a vydezinfikována podle článku 49. 2. Příslušný orgán zajistí, aby byla uplatněna opatření k zajištění biologické bezpečnosti, která zabrání šíření influenzy ptáků v důsledku pohybu vozidel, zejména vozidel převážejících krmivo, do a z hospodářství nacházejících se v ochranném pásmu. Článek 29 Doba trvání opatření 1. Opatření stanovená v tomto oddílu musí být uplatňována nejméně 21 dní po provedení předběžné očisty a první dezinfekce infikovaného hospodářství podle článku 49 a dokud všechna drůbež a jiné ptactvo, které se nachází v hospodářstvích v ochranném pásmu, nepodstoupí laboratorní testy za účelem odhalení případné přítomnosti influenzy ptáků v souladu s diagnostickou příručkou. 2. Lze-li již podle odstavce 1 tohoto článku zrušit opatření stanovená v tomto oddílu, uplatňují se v bývalém ochranném pásmu opatření stanovená v článku 30, dokud je nelze zrušit podle článku 31. ODDÍL 5 OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V PÁSMU DOZORU Článek 30 Opatření, která je třeba uplatnit v pásmu dozoru Příslušný orgán zajistí, aby v pásmech dozoru byla uplatněna tato opatření: a) co možná nejdříve soupis všech drůbežářských hospodářství; b) zákaz pohybu drůbeže, drůbeže připravené ke snášce, jednodenních kuřat, násadových a konzumních vajec v pásmu dozoru bez povolení příslušného orgánu, který se musí ujistit, že jsou uplatněna opatření k zajištění biologické bezpečnosti, která zabrání šíření influenzy ptáků; tento zákaz se nevztahuje na tranzit přes pásmo dozoru po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky; c) zákaz pohybu drůbeže, drůbeže připravené ke snášce, jednodenních kuřat a násadových a konzumních vajec do hospodářství, jatek nebo balíren nacházejících se mimo pásmo dozoru; příslušný orgán nicméně může povolit přímou přepravu: i) jatečné drůbeže na určená jatka za účelem její okamžité porážky, je-li splněna podmínka stanovená v čl. 23 písm. a); ii) drůbeže připravené ke snášce do hospodářství, které leží ve stejném členském státě a v němž se nenachází žádná další drůbež; na toto hospodářství musí být uvalen od okamžiku obdržení drůbeže připravené ke snášce úřední dozor; iii) jednodenních kuřat: - do hospodářství nebo do chléva hospodářství ve stejném členském státě, kde se nenachází žádná jiná drůbež, jsou-li uplatněna vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti a je-li na hospodářství po obdržení kuřat uvalen úřední dozor, nebo - jestliže se vylíhla z násadových vajec pocházejících z hospodářství mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru, do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě za podmínky, že zasílající líheň může zaručit svými logistickými postupy a biologicky bezpečnými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v takových pásmech a majícími proto odlišný nákazový status; iv) násadových vajec do určené líhně; vejce a jejich obaly musí být před zahájením přepravy vydezinfikovány a musí být umožněno zpětné vysledování těchto vajec; v) konzumních vajec do určené balírny, jsou-li tato vejce balena v jednorázových obalech s využitím opatření k zajištění biologické bezpečnosti podle pokynů příslušného orgánu; d) každá osoba vstupující do hospodářství v pásmu dozoru nebo jej opouštějící musí dodržet vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti, která se snaží zabránit šíření influenzy ptáků; e) vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže a jiného ptactva, kadáverů, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, musejí být co možná nejdříve po kontaminaci vyčištěna a vydezinfikována podle článku 49; f) zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiného domácího ptactva nebo jiných domácích zvířat z/do hospodářství, v němž je držena drůbež, bez povolení příslušného orgánu; toto omezení se nevztahuje na zvířata mající přístup pouze do částí těchto hospodářství, které jsou obývány lidmi, a lze-li vyloučit jakýkoli kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem; g) každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství musí být okamžitě oznámen(a) příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření v souladu s diagnostickou příručkou; h) zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky nebo hnoje bez povolení příslušného orgánu; při dodržení opatření k zajištění biologické bezpečnosti může být povolen přesun hnoje z hospodářství nacházejícího se v pásmu dozoru do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění před následným ošetřením, kterým dojde ke zničení případných přítomných virů influenzy ptáků, v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002 nebo se zvláštními pravidly stanovenými v čl. 64 odst. 1. i) zákaz pořádání výstav, trhů, přehlídek nebo jiných akcí, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva; j) nesmí být vypouštěna drůbež za účelem zazvěření. Článek 31 Doba trvání opatření Opatření stanovená v tomto oddílu musí být uplatňována nejméně třicet dní po provedení předběžné očisty a první dezinfekce infikovaného hospodářství podle článku 49 a dokud v hospodářstvích v pásmu dozoru nejsou provedeny laboratorní testy podle diagnostické příručky za účelem odhalení případné přítomnosti influenzy ptáků. ODDÍL 6 OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V DALšÍCH UZAVřENÝCH PÁSMECH Článek 32 Opatření, která je třeba uplatnit v dalších uzavřených pásmech 1. Příslušný orgán může stanovit, že se některá nebo všechna opatření stanovená v oddílech 4 a 5 uplatní v dalších uzavřených pásmech podle čl. 16 odst. 3 („další uzavřená pásma“). 2. Příslušný orgán může stanovit, že v hospodářstvích a rizikových oblastech nacházejících se v dalších uzavřených pásmech musí být provedena preventivní depopulace, uskutečněná prostřednictvím porážky nebo usmrcení drůbeže či jiného ptactva v souladu se směrnicí Rady 93/119/EHS. Zazvěření těchto hospodářství se provádí v souladu s pokyny příslušného orgánu. 3. Členské státy uplatňující opatření stanovená v odstavcích 1 a 2 o této skutečnosti okamžitě uvědomí Komisi. 4. Komise co možná nejdříve přezkoumá situaci s dotčenými členskými státy a posoudí ji ve výboru. 5. Aniž jsou dotčena rozhodnutí, která lze přijmout podle rozhodnutí Rady 90/424/EHS, mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata další opatření v oblasti dozoru, biologické bezpečnosti a kontroly zabraňující šíření influenzy ptáků. ODDÍL 7 ODCHYLKY A OPATřENÍ K ZAJIšTěNÍ BIOLOGICKÉ BEZPEčNOSTI Článek 33 Odchylky 1. V případě potvrzení HPAI v líhni může příslušný orgán přiznat na základě posouzení rizika odchylku z požadavků stanovených v oddílech 4 a 5. 2. Příslušný orgán může přiznat odchylku z požadavků stanovených v čl. 18 písm. b) a c), článku 22 a čl. 30 písm. b), c) a f) v případě výskytu HPAI v nekomerčním hospodářství / místě držení ptactva v zájmovém chovu, cirkusu, zoologické zahradě, oboře s volně žijícími živočichy, oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohroženého druhu nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva. 3. Odchylně od oddílů 4 a 5 mohou členské státy v případě výskytu HPAI na základě posouzení rizik zavést zvláštní opatření týkající se pohybu závodních holubů do ochranného pásma a pásma dozoru, z těchto pásem ven a uvnitř nich. 4. Odchylky podle odstavců 1, 2 a 3 lze přiznat jedině tehdy, neohrozí-li tyto odchylky tlumení choroby a základní zájmy Společenství. 5. Členské státy, které přiznají pdchylky podle odstavců 1, 2 a 3, neprodleně uvědomí o jejich udělení Komisi. 6. Komise ve všech případech co možná nejdříve přezkoumá situaci s dotčeným členským státem a posoudí ji ve výboru. S ohledem na každou odchylku přiznanou podle odstavců 1, 2 a 3 mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata opatření zabraňující šíření influenzy ptáků. Článek 34 Opatření k zajištění biologické bezpečnosti 1. Aby se předešlo šíření influenzy ptáků, může příslušný orgán vedle opatření stanovených v oddílech 4, 5 a 6 nařídit zavedení doplňujících opatření k zajištění biologické bezpečnosti v hospodářstvích v ochranném pásmu a pásmu dozoru a v dalších uzavřených pásmech, jakož i v konkrétních oblastech chovu drůbeže nebo jiného ptactva v dotyčném členském státě. Tato opatření mohou zahrnovat omezení pohybu vozidel nebo osob v souvislosti s přísunem krmiva, sběrem vajec, přepravou drůbeže na jatka, sběrem kadáverů určených k neškodnému odstranění a jiného pohybu zaměstnanců, veterinárních lékařů nebo osob dodávajících zemědělské náčiní. 2. Členské státy, které přijmou opatření stanovená v odstavci 1, neprodleně uvědomí o jejich přijetí Komisi. 3. Komise co možná nejdříve přezkoumá situaci s dotčeným členským státem a posoudí ji ve výboru. 4. Aniž jsou dotčena rozhodnutí, která lze přijmout podle rozhodnutí Rady 90/424/EHS, mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata další opatření v oblasti dozoru, biologické bezpečnosti a kontroly zabraňující šíření influenzy ptáků. ODDÍL 8 OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V PřÍPADě PODEZřENÍ NA VYSOCE PATOGENNÍ INFLUENZU PTÁKů (HPAI) A JEJÍHO POTVRZENÍ V URčITÝCH ZAřÍZENÍCH KROMě HOSPODÁřSTVÍ A V DOPRAVNÍCH PROSTřEDCÍCH ČLÁNEK 35 Šetření v případě podezření na přítomnost HPAI v určitých zařízeních kromě hospodářství a v dopravních prostředcích V případě podezření na přítomnost HPAI nebo jejího potvrzení na jatkách, v dopravních prostředcích nebo stanvovištích hraniční kontroly uvede příslušný orgán do pohybu okamžité šetření za účelem potvrzení nebo vyloučení přítomnosti onemocnění v souladu s diagnostickou příručkou. Článek 36 Opatření, která je třeba uplatnit na jatkách 1. Příslušný orgán zajistí, aby v případě podezření na přítomnost HPAI nebo jejího potvrzení na jatkách byla na základě posouzení rizika všechna drůbež nacházející se na těchto jatkách co možná nejdříve usmrcena nebo poražena za úředního dohledu. Je-li drůbež poražena, její maso musí být uchováváno odděleně pod úředním dohledem, dokud neproběhnou další šetření za účelem potvrzení nebo vyloučení přítomnosti HPAI, která doplňují šetření prováděná podle článku 35. 2. Dojde-li k potvrzení HPAI, musí být maso infikované drůbeže nebo jiného ptactva a maso, které by mohlo být kontaminováno, neškodně odstraněno za úředního dohledu. Článek 37 Opatření, která je třeba uplatnit na stanovištích hraniční kontroly nebo v dopravních prostředcích 1. Příslušný orgán zajistí, aby v případě podezření na přítomnost HPAI nebo jejího potvrzení ve stanovištích hraniční kontroly nebo dopravních prostředcích byla na základě posouzení rizika všechna drůbež nebo jiné ptactvo nacházející se v daném stanovišti hraniční kontroly nebo dopravním prostředku dopravena na vhodné místo, kde bude za úředního dohledu co možná nejdříve usmrcena nebo poražena. Příslušný orgán nicméně může rozhodnout neusmrtit nebo neporazit tu drůbež a jiné ptactvo nacházející se v daném stanovišti hraniční kontroly, které nepřišlo do styku s drůbeží nebo jiným ptactvem s podezřením na infekci. Je-li drůbež poražena, její maso musí být uchováváno odděleně pod úředním dohledem, dokud neproběhnou další šetření za účelem potvrzení nebo vyloučení přítomnosti HPAI, která doplňují šetření prováděná podle článku 35. 2. Dojde-li k potvrzení HPAI, musí být kadávery infikované drůbeže nebo jiného infikovaného ptactva a maso, které by mohlo být kontaminováno, co možná nejdříve neškodně odstraněny za úředního dohledu. Článek 38 Další opatření, která je třeba uplatnit na jatkách, stanovištích hraniční kontroly nebo v dopravních prostředcích Příslušný orgán zajistí, aby v případě podezření na HPAI nebo jejího potvrzení na jatkách, stanovištích hraniční kontroly nebo v dopravních prostředcích byla uplatněna tato doplňující opatření: a) žádná drůbež ani jiné ptactvo se nesmí dostat do prostor jatek, stanoviště hraniční kontroly nebo dopravního prostředku dříve než 24 hodin po provedení očisty a dezinfekce dle písm. b) podle článku 49; v případě stanovišť hraniční kontroly může být tento zákaz rozšířen i na další zvířata; b) pod dohledem úředního veterinárního lékaře se provede očista a dezinfekce budov, vybavení a vozidel podle článku 49; c) provede se epizootologické šetření; d) v hospodářství původu infikované drůbeže nebo infikovaných kadáverů a v kontaktních hospodářstvích se uplatní opatření stanovená v čl. 7 odst. 2; e) nevyplyne-li z epizootologického šetření a dalších šetření dle článku 35 něco jiného, uplatní se v hospodářství původu opatření stanovená v článku 11; f) izolát viru influenzy ptáků musí být podroben laboratorním testům v souladu s diagnostickou příručkou, aby mohl být stanoven podtyp viru. KAPITOLA V OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V PřÍPADě VÝSKYTU NÍZKOPATOGENNÍ INFLUENZY PTÁKů (LPAI) ODDÍL 1 OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V HOSPODÁřSTVÍCH Článek 39 Opatření uplatňovaná příslušným orgánem 1. Aniž jsou dotčena opatření stanovená v čl. 7 odst. 2 písm. a), b), c), e), g) a h), příslušný orgán zajistí, aby v případě výskytu LPAI byla na základě posouzení rizika a po uvážení přinejmenším kritérií stanovených v příloze V uplatněna opatření stanovená v odstavcích 2 až 6 tohoto článku. 2. Příslušný orgán zajistí, aby byla za úředního dohledu provedena depopulace veškeré drůbeže v hospodářství a veškerého jiného ptactva druhů, u nichž byla potvrzena LPAI, a to takovým způsobem, aby se zabránilo rozšíření influenzy ptáků. Depopulace může být rozšířena i na jiné ptactvo v hospodářství na základě jeho rizikovosti s ohledem na další šíření influenzy ptáků a na jiná hospodářství, která mohou být na základě epizootologického šetření vyhodnocena jako kontaktní hospodářství. Před depopulací je zakázán pohyb veškeré drůbeže a jiného ptactva do hospodářství a z něj bez povolení příslušného orgánu. 3. Pro účely odstavce 2 se depopulace provede podle směrnice 93/119/EHS a příslušný orgán rozhodne, zda se drůbež nebo jiné ptactvo: a) co možná nejdříve usmrtí, nebo b) porazí na určených jatkách při dodržení opatření k zajištění biologické bezpečnosti. 4. Příslušný orgán zajistí, aby byly za úředního dohledu neškodně odstraněny: a) kadávery a b) násadová vejce v hospodářství. 5. Příslušný orgán zajistí, aby byla uplatněna tato opatření: a) násadová vejce sebraná v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení LPAI do hospodářství a dnem uplatnění opatření stanovených v této směrnici musí být, pokud možno, vysledována a vylíhnuta za úředního dohledu; b) na drůbež již vylíhnutou z vajec sebraných v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení LPAI do hospodářství a dnem uplatnění opatření stanovených v této směrnici musí být uvalen úřední dozor a musí být provedena šetření v souladu s diagnostickou příručkou; c) konzumní vejce nacházející se v hospodářství a dále zpracovávaná v hospodářství před depopulací dle odstavce 2 musí být buď převezena do určené balírny, nebo ošetřena, nebo neškodně odstraněna; d) jakýkoli materiál nebo látka, které by mohly být kontaminovány, musí být buď ošetřeny v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře, nebo neškodně odstraněny; e) hnůj, kejda a podestýlka, které by mohly být kontaminovány, musejí být podrobeny ošetření podle článku 49. f) po depopulaci musejí být stavby použité k umístění drůbeže a jiného ptactva, zařízení, které by mohly být kontaminovány, a vozidla používaná k přepravě kadáverů, krmiva, hnoje, kejdy, podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, co možná nejdříve vyčištěny, vydezinfikovány nebo podrobeny ošetření podle článku 49; g) musí být zakázán veškerý pohyb domácích zvířat s výjimkou těch, která mají přístup pouze do obytných částí pro lidi, z daného hospodářství nebo do něj bez povolení příslušného orgánu; h) v případě primárního ohniska LPAI musí být izolát viru podroben laboratorním testům v souladu s diagnostickou příručkou, aby mohl být stanoven podtyp viru; izolát viru musí být co možná nejdříve poskytnut referenční laboratoři Společenství stanovené v čl. 52 odst. 1. i) musí být provedeno epizootologické šetření. 6. Příslušný orgán může uplatnit doplňující opatření, která zabrání šíření LPAI, včetně určení osudu a ošetření vajec a ošetření získaného masa za předpokladu, že je dodržen postup stanovený v odst. 3 písm. b). 7. Členské státy, které přijmou opatření stanovená v odstavcích 2, 4 a 5, neprodleně uvědomí o jejich přijetí Komisi. Článek 40 Odchylky pro některá hospodářství 1. Příslušný orgán může přiznat odchylky z požadavků stanovených v čl. 39 odst. 2 a čl. 39 odst. 4 písm. b) v případě výskytu LPAI v nekomerčním hospodářství / místě držení ptactva v zájmovém chovu, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, oboře s volně žijícími živočichy, oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohroženého druhu nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva, neohrozí-li tyto odchylky tlumení choroby a základní zájmy Společenství. 2. Příslušný orgán zajistí, aby v případě přiznání odchylky podle odstavce 1 drůbež nebo jiné ptactvo, jichž se odchylka týká: a) byly drženy zcela odděleně od další drůbeže nebo jiného ptactva a případně od volně žijícího ptactva; b) byly podrobeny dalšímu dozoru a testování v souladu s diagnostickou příručkou, dokud laboratorní testy neukáží, že již nepředstavují významné riziko dalšího šíření LPAI; a c) nebyly přemístěny ze svého hospodářství původu, s výjimkou přesunu za účelem porážky nebo přesunu do jiného hospodářství: i) nacházejícího se ve stejném členském státě, v souladu s pokyny příslušného orgánu; nebo ii) v jiném členském státě, vyslovil-li členský stát určení s přesunem souhlas. 3. V případě ohniska LPAI v líhni může příslušný orgán přiznat na základě posouzení rizika odchylky z některých nebo všech požadavků stanovených v článku 39. 4. Členské státy vypracují prováděcí pravidla k uplatňování odchylek stanovených v odstavcích 1 a 3 s přihlédnutím k případným poskytnutým veterinárním zárukám a připraví vhodná alternativní opatření. 5. Členské státy okamžitě oznámí Komisi jakoukoli odchylku přiznanou podle odstavců 1 a 3. 6. Komise co možná nejdříve přezkoumá situaci s dotčeným členským státem a posoudí ji ve výboru. 7. S přihlédnutím k případným odchylkám přiznaným podle odstavce 1 mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata opatření zabraňující šíření influenzy ptáků. ODDÍL 2 OPATřENÍ, KTERÁ JE TřEBA UPLATNIT V PřÍPADě VÝSKYTU LPAI V SAMOSTATNÝCH PRODUKčNÍCH JEDNOTKÁCH A KONTAKTNÍCH HOSPODÁřSTVÍCH ČLÁNEK 41 Opatření, která je třeba uplatnit v případě výskytu LPAI v samostatných produkčních jednotkách 1. V případě výskytu LPAI v hospodářství, které je tvořeno dvěma nebo více samostatnými produkčními jednotkami, může příslušný orgán přiznat odchylku z požadavků uvedených v čl. 39 odst. 2 pro produkční jednotky obsahující zdravou drůbež, pokud tato odchylka neohrozí tlumení choroby a základní zájmy Společenství. 2. Členské státy vypracují prováděcí pravidla k uplatňování odchylek stanovených v odstavci 1 s přihlédnutím k případným poskytnutým veterinárním zárukám a připraví vhodná alternativní opatření. 3. Členské státy okamžitě oznámí Komisi odchylky přiznané podle odstavce 1. 4. Komise co možná nejdříve přezkoumá situaci s dotčeným členským státem a posoudí ji ve výboru. 5. S přihlédnutím k případným odchylkám přiznaným podle odstavce 1 mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata opatření zabraňující šíření influenzy ptáků. Článek 42 Opatření, která je třeba uplatnit v kontaktních hospodářstvích 1. Na základě epizootologického šetření příslušný orgán rozhodne, zda je třeba považovat nějaké hospodářství za kontaktní hospodářství. Příslušný orgán zajistí, aby na kontaktní hospodářství byla uplatňována opatření stanovená v čl. 7 odst. 2, dokud nebude v souladu s diagnostickou příručkou vyloučena přítomnost LPAI. 2. Na základě epizootologického šetření příslušný orgán uplatní na kontaktní hospodářství opatření stanovená v článku 39, a to zejména tehdy, nachází-li se toto hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže. Hlavní kritéria, k nimž je třeba přihlédnout při uplatňování opatření stanovených v článku 39 v kontaktních hospodářstvích, jsou stanovena v příloze IV. 3. Příslušný orgán zajistí, aby z drůbeže byly po usmrcení odebrány vzorky, aby mohla být v souladu s diagnostickou příručkou potvrzena nebo vyloučena přítomnost viru LPAI v těchto kontaktních hospodářstvích. Oddíl 3Vymezení uzavřených pásem Článek 43 Vymezení uzavřených pásem v případě výskytu LPAI Okamžitě po propuknutí LPAI vymezí příslušný orgán kolem hospodářství uzavřené pásmo o poloměru nejméně tří kilometrů. Článek 44 Opatření, která je třeba uplatnit v uzavřeném pásmu 1. Příslušný orgán zajistí, aby v uzavřeném pásmu byla uplatněna tato opatření: a) co možná nejdříve soupis všech drůbežářských hospodářství; b) provedení laboratorních testů podle diagnostické příručky na drůbežářských hospodářstvích v okruhu nejméně jednoho kilometru kolem hospodářství; c) každý pohyb drůbeže a jiného ptactva, drůbeže připravené ke snášce, jednodenních kuřat, násadových a konzumních vajec v uzavřeném pásmu podléhá povolení příslušného orgánu a dalším kontrolním opatřením, která považuje příslušný orgán za vhodná; toto omezení se nevztahuje na tranzit přes uzavřené pásmo po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky. d) zákaz pohybu drůbeže, drůbeže připravené ke snášce, jednodenních kuřat a násadových a konzumních vajec z uzavřeného pásma v průběhu prvních 15 dnů po vymezení pásma; příslušný orgán nicméně může povolit přímou přepravu: i) jatečné drůbeže na jatka ve stejném členském státě; ii) drůbeže připravené ke snášce do hospodářství, které leží ve stejném členském státě a v němž se nenachází žádná další drůbež, za úředního dohledu; na toto hospodářství musí být uvalen od okamžiku obdržení drůbeže připravené ke snášce úřední dozor; iii) jednodenních kuřat: - do hospodářství nebo do chléva hospodářství ve stejném členském státě, kde se nenachází žádná jiná drůbež, jsou-li uplatněna vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti a je-li na hospodářství po obdržení kuřat uvalen úřední dozor; nebo - jestliže se vylíhla z násadových vajec pocházejících z hospodářství mimo uzavřené pásmo, do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě za podmínky, že zasílající líheň může zaručit svými logistickými postupy a biologicky bezpečnými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v uzavřeném pásmu a majícími proto odlišný nákazový status; iv) násadových vajec do určené líhně; vejce a jejich obaly musí být před zahájením přepravy vydezinfikovány a musí být umožněno zpětné vysledování těchto vajec; v) konzumních vajec do určené balírny, jsou-li tato vejce balena v jednorázových obalech s využitím opatření k zajištění biologické bezpečnosti podle pokynů příslušného orgánu; e) musí být provedeno neškodné odstranění kadáverů; f) každá osoba vstupující do hospodářství v uzavřeném pásmu nebo jej opouštějící musí dodržet vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti, která se snaží zabránit šíření influenzy ptáků; g) vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže a jiného ptactva, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, musejí být co možná nejdříve po kontaminaci vyčištěna a vydezinfikována podle článku 49; h) zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiného domácího ptactva nebo domácích savců z hospodářství, v němž je držena drůbež, bez povolení příslušného orgánu; toto omezení se nevztahuje na domácí savce mající přístup pouze do částí těchto hospodářství, které jsou obývány lidmi, a lze-li vyloučit jakýkoli kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem; i) každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství musí být okamžitě oznámen(a) příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření v souladu s diagnostickou příručkou; j) zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky nebo hnoje bez povolení příslušného orgánu; při dodržení opatření k zajištění biologické bezpečnosti může být povolen přesun hnoje z hospodářství nacházejícího se v uzavřeném pásmu do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění před následným ošetřením, kterým dojde ke zničení případných přítomných virů influenzy ptáků, v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002 nebo se zvláštními pravidly stanovenými v čl. 64 odst. 1. k) zákaz pořádání výstav, trhů, přehlídek nebo jiných akcí, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva, bez povolení příslušného orgánu; l) nesmí být vypouštěna drůbež ani jiné ptactvo za účelem zazvěření. 2. Příslušný orgán může na základě posouzení rizika zavést další opatření na doplnění opatření stanovených v tomto oddílu a oznámí je Komisi. 3. S přihlédnutím k opatřením stanoveným v odstavci 2 mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata další opatření zabraňující šíření influenzy ptáků. Článek 45 Doba trvání opatření Opatření stanovená v tomto oddílu musí být uplatňována: a) nejméně 21 dní od data ukončení předběžné očisty a první dezinfekce infikovaného hospodářství podle článku 49 a dokud příslušné orgány na základě šetření a laboratorních testů provedených v uzavřeném pásmu v souladu s diagnostickou příručkou a na základě posouzení rizika neusoudí, že riziko šíření LPAI je zanedbatelné; nebo b) nejméně 42 dní od data potvrzení výskytu a dokud příslušné orgány na základě šetření a laboratorních testů provedených v uzavřeném pásmu v souladu s diagnostickou příručkou a na základě posouzení rizika neusoudí, že riziko šíření LPAI je zanedbatelné. Článek 46 Odchylky 1. V případě potvrzení LPAI v líhni může příslušný orgán přiznat na základě posouzení rizika odchylku z některých nebo všech požadavků stanovených v článcích 43 a 44. 2. Příslušný orgán může přiznat odchylku z požadavků stanovených v článku 43 a čl. 44 písm. c), d), h) a i) v případě výskytu LPAI v nekomerčním hospodářství / místě držení ptactva v zájmovém chovu, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, oboře s volně žijícími živočichy, oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohroženého druhu nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva, neohrozí-li tato odchylka tlumení choroby a základní zájmy Společenství. 3. Členské státy, které přiznají odchylku podle odstavců 1 a 2, neprodleně uvědomí o jejím přiznání Komisi. 4. Komise co možná nejdříve přezkoumá situaci s dotčeným členským státem a posoudí ji ve výboru. 5. S ohledem na každou odchylku přiznanou podle odstavců 1 a 2 mohou být postupem podle čl. 65 odst. 3 přijata opatření zabraňující šíření influenzy ptáků. KAPITOLA VI OPATřENÍ TÝKAJÍCÍ SE VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ A JINÝCH ZVÍřAT NEž DRůBEžE A JINÉHO PTACTVA Článek 47 Opatření týkající se veřejného zdraví 1. Členské státy zajistí, aby v případě ohnisek nebo potvrzení jakéhokoli zjištění virů influenzy ptačího původu u drůbeže a jiného ptactva nebo savců, které mohou ohrozit veřejné zdraví, příslušný orgán co možná nejdříve kontaktoval náležitý národní orgán veřejného zdraví, aby bylo možno včas rozhodnout o přijetí vhodných opatření k zajištění biologické bezpečnosti a předešlo se infekci osob pracujících s drůbeží a dalších ohrožených osob influenzou. 2. Je-li zjištěno ohrožení veřejného zdraví, jak je stanoveno v odstavci 1, musí dotyčný členský stát tuto skutečnost okamžitě oznámit Komisi a ostatním členským státům. 3. Situace musí být co možná nejdříve přezkoumána v rámci výboru. 4. Další veterinární opatření zabraňující šíření influenzy ptáků z drůbeže, jiného ptactva nebo savců na lidi mohou být přijata postupem podle čl. 65 odst. 3. Článek 48 Laboratorní testy a jiná opatření týkající se prasat a jiných zvířat 1. Příslušný orgán zajistí, aby po objevení ohniska byly provedeny laboratorní testy na prasatech nacházejících se v hospodářství za účelem potvrzení nebo vyloučení přítomnosti influenzy ptáků. Dokud nebudou k dispozici výsledky těchto testů, nesmí hospodářství opustit žádná prasata. 2. Potvrdí-li laboratorní testy podle odstavce 1 pozitivní nálezy influenzy ptáků u prasat, může příslušný orgán povolit přesunutí těchto prasat do jiných hospodářství chovajících prasata nebo na určená jatka, prokázaly-li vhodné další testy, že riziko šíření influenzy ptáků je zanedbatelné. 3. Potvrdí-li laboratorní testy podle odstavce 1 existenci vážného ohrožení zdraví, příslušný orgán zajistí, aby prasata byla co možná nejdříve usmrcena za úředního dohledu, a to takovým způsobem, aby se zabránilo rozšíření influenzy ptáků, zejména během přepravy, a v souladu se směrnicí Rady 93/119/EHS. 4. Příslušný orgán může po objevení ohniska nebo potvrzení pozitivního nálezu influenzy ptáků u prasat v hospodářství uplatnit na základě posouzení rizika opatření stanovená v odstavcích 1, 2 a 3 na všechna ostatní zvířata nacházející se v hospodářství a může tato opatření rozšířit i na kontaktní hospodářství. 5. Členské státy informují Komisi v rámci výboru o výsledcích testů a opatření uplatněných podle odstavců 1 až 4. 6. Další opatření zabraňující šíření influenzy ptáků u prasat a jiných zvířat mohou být přijata postupem podle čl. 65 odst. 3. 7. Prováděcí pravidla k tomuto článku mohou být přijata postupem podle čl. 65 odst. 2. KAPITOLA VII OčISTA, DEZINFEKCE A REPOPULACE Článek 49 Očista, dezinfekce a ošetření Členské státy zajistí, aby: a) byly očista, dezinfekce a ošetření prostor, vozidel a veškerých materiálů či látek kontaminovaných viry influenzy ptáků nebo materiálů či látek, které by mohly být kontaminovány, prováděny za úředního dohledu podle: i) pokynů úředního veterinárního lékaře ii) zásad a postupů pro očistu a dezinfekci v infikovaném hospodářství stanovených v příloze VI. b) byly dezinfekční prostředky a jejich koncentrace před použitím úředně schváleny příslušným orgánem. Článek 50 Repopulace hospodářství 1. Členské státy zajistí, aby byl po uplatnění opatření stanovených v článcích 11 a 39 uplatněn postup podle odstavců 2 až 6. 2. Repopulace drůbeže v komerčním drůbežářském hospodářství nesmí proběhnout dříve než za 21 dní od data provedení konečné očisty a konečné dezinfekce podle článku 49. 3. Po dobu 21 dní od data repopulace komerčních drůbežářských hospodářství musí být uplatňována tato opatření: a) úřední veterinární lékař musí provádět každý týden klinické prohlídky drůbeže; b) musí se provádět laboratorní testy v souladu s diagnostickou příručkou; c) drůbež, která uhyne v průběhu fáze repopulace, musí být podrobena testům v souladu s diagnostickou příručkou; d) každá osoba vstupující do komerčního drůbežářského hospodářství nebo jej opouštějící musí dodržet vhodná opatření k zajištění biologické bezpečnosti, která se snaží zabránit šíření influenzy ptáků; e) během fáze repopulace nesmí komerční drůbežářské hospodářství opustit žádná drůbež bez povolení příslušného orgánu; f) vlastník musí vést evidenci údajů o produktivitě, kterou musí pravidelně aktualizovat; g) každá významná změna údajů o produktivitě podle písmena f) a jiné abnormality musí být okamžitě oznámeny příslušnému orgánu. 4. Repopulace drůbeže nebo jiného ptactva v nekomerčním hospodářství / místě držení ptactva v zájmovém chovu, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, ptačím trhu, voliéře, oboře s volně žijícími živočichy nebo oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohroženého druhu nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva, se provádí podle pokynů příslušného orgánu. 5. Repopulace drůbeže nebo jiného ptactva v kontaktních hospodářstvích se provádí podle pokynů příslušného orgánu. 6. Na základě posouzení rizika může příslušný orgán nařídit, aby postupy stanovené v odstavci 3 byly uplatněny i v jiných hospodářstvích, než jsou komerční drůbežářská hospodářství. KAPITOLA VIII DIAGNOSTICKÉ POSTUPY, DIAGNOSTICKÁ PřÍRUčKA A REFERENčNÍ LABORATOřE Článek 51 Diagnostické postupy a diagnostická příručka 1. Členské státy zajistí, aby diagnostické postupy, odběr vzorků a laboratorní zkoušky na influenzu ptáků byly prováděny v souladu s diagnostickou příručkou, a tím se zajistila jednotnost postupů pro diagnostiku influenzy ptáků. Diagnostická příručka musí být přijata postupem stanoveným v čl. 65 odst. 2 do šesti měsíců ode dne vstupu této směrnice v platnost. Každá následná změna příručky musí být přijata stejným postupem. 2. Diagnostická příručka stanovená v odstavci 1 musí zavést přinejmenším: a) minimální požadavky na biologickou bezpečnost a normy jakosti: i) závazné pro schválené laboratoře provádějící testy, jimiž se diagnostikuje influenza ptáků; a ii) pro přepravu vzorků; b) kritéria a postupy, které je třeba dodržet při provádění klinických šetření a vyšetření post mortem za účelem potvrzení nebo vyloučení přítomnosti influenzy ptáků; c) kritéria a postupy, jimiž se řídí odběr vzorků u drůbeže nebo jiného ptactva za účelem potvrzení či vyloučení přítomnosti influenzy ptáků laboratorním vyšetřením, včetně metod odběru vzorků pro sérologická nebo virologická vyšetření prováděná podle této směrnice; d) laboratorní testy pro diagnostiku influenzy ptáků, včetně: i) testů pro diferenciální diagnostiku; ii) testů k odlišení vysoce a nízkopatogenních virů; iii) vhodných testů k odlišení očkovaných ptáků od ptáků infikovaných volně se vyskytujícími kmeny influenzy ptáků; iv) kritérií pro vyhodnocování výsledků laboratorních testů; e) laboratorní postupy pro genetickou typizaci izolátů viru influenzy ptáků. 3. Členské státy zajistí, aby manipulace s viry influenzy ptáků, jejich genomem a antigeny a očkovacími látkami pro výzkum, diagnózu nebo výrobu očkovacích látek či jejich používání probíhaly výhradně na místech, v organizacích či laboratořích, která(é) k tomu účelu schválil příslušný orgán a v nichž jsou zaručeny přiměřené podmínky biologické bezpečnosti. Seznam schválených míst, organizací či laboratoří bude Komisi předán do 1. července 2006 a poté bude průběžně aktualizován. Článek 52 Referenční laboratoře 1. Referenční laboratoří Společenství pro influenzu ptáků je laboratoř uvedená v příloze VII („referenční laboratoř Společenství“). Aniž je dotčeno rozhodnutí 90/424/EHS, jsou pravomoci a úkoly referenční laboratoře Společenství uvedeny v části 2 řečené přílohy. 2. Národními referenčními laboratořemi pro influenzu ptáků („národní referenční laboratoře“) jsou laboratoře uvedené v části 1 přílohy VIII. Členské státy sdělí Komisi a dalším členským státům každou změnu týkající se jejich národních referenčních laboratoří uvedených v části 1 řečené přílohy. 3. Členské státy zajistí, aby národní referenční laboratoře: a) vykonávaly pravomoci a úkoly stanovené v části 2 přílohy VIII; b) odpovídaly za koordinaci norem a diagnostických metod v každém členském státě v souladu s přílohou VIII a udržovaly spojení s referenční laboratoří Společenství. KAPITOLA IX OčKOVÁNÍ ODDÍL 1 VšEOBECNÝ ZÁKAZ OčKOVÁNÍ ČLÁNEK 53 Výroba, prodej a použití očkovacích látek proti influenze ptáků 1. Členské státy zajistí, aby: a) na jejich území bylo zakázáno očkování proti influenze ptáků, s výjimkou očkování podle oddílů 2 a 3; b) úkony manipulace, výroby, skladování, dodávky, distribuce a prodeje očkovacích látek proti influenze ptáků na jejich území probíhaly za úředního dohledu; c) byly používány pouze očkovací látky schválené v souladu se směrnicí 2001/82/ES a nařízením 726/2004. 2. Pravidla upravující podmínky dodávání a skladování zásob očkovacích látek proti influenze ptáků ve Společenství mohou být přijata postupem podle čl. 65 odst. 2. Oddíl 2Nouzové očkování ČLÁNEK 54 Nouzové očkování drůbeže a jiného ptactva 1. Členské státy mohou provést nouzové očkování drůbeže nebo jiného ptactva v souladu s tímto oddílem, pokud se již vyskytl případ influenzy ptáků a hrozí-li nebezpečí jejího šíření. 2. Zamýšlí-li členský stát zavést nouzové očkování podle odstavce 1, předloží Komisi ke schválení plán nouzového očkování. Tento plán musí vyhovovat strategii DIVA a musí obsahovat přinejmenším údaje o: a) nákazové situaci, která vedla k žádosti o nouzové očkování; b) rozsahu zeměpisné oblasti, v níž má být nouzové očkování provedeno, a počtu hospodářství v této oblasti; c) druzích a kategoriích drůbeže nebo jiného ptactva nebo případně oblasti chovu drůbeže nebo jiného ptactva, jež mají být očkovány; d) přibližném počtu kusů drůbeže nebo jiného ptactva, které mají být očkovány; e) vlastnostech očkovací látky; f) předpokládané době trvání nouzové očkovací kampaně; g) opatřeních k omezení pohybu drůbeže nebo jiného ptactva a jejich produktů v souladu se všeobecnými požadavky stanovenými v příloze IX, nezdůvodní-li dotyčný členský stát použití opatření lišících se od všeobecných požadavků; h) kritériích, jež jsou určující pro rozhodnutí, zda se nouzové očkování uplatní v kontaktních hospodářstvích; i) evidenci očkované drůbeže a jiného očkovaného ptactva; j) klinických a laboratorních zkouškách, s jejichž provedením se počítá v hospodářstvích, kde má být provedeno nouzové očkování, a v dalších hospodářstvích nacházejících se v pásmu nouzového očkování, za účelem monitorování nákazové situace, účinnosti nouzové očkovací kampaně a kontroly pohybu očkované drůbeže a jiného očkovaného ptactva. 3. Prováděcí pravidla k nouzovému očkování mohou být stanovena postupem podle čl. 65 odst. 2. Článek 55 Schvalování plánů nouzového očkování 1. Komise plán nouzového očkování podle čl. 54 odst. 2 ve spolupráci s dotyčným členským státem bezodkladně posoudí a co možná nejdříve přezkoumá situaci ve výboru. 2. Plán nouzového očkování se schválí postupem podle čl. 65 odst. 3. Schválení nouzového plánu může být vázáno podmínkami omezujícími pohyb drůbeže nebo jiného ptactva a jejich produktů. Tato omezení se mohou vztahovat na konkrétní obl