Hodnocení ukázalo, že členské státy v celé EU zavedly opatření, která jsou v souladu s doporučením. Nejdůležitější změny politik proběhly v členských státech s méně rozvinutou podporou pro dlouhodobě nezaměstnané osoby, což vedlo k většímu sblížení politických přístupů v celé EU. Nicméně vzhledem k tomu, že doporučení vyzývá ke změnám, které jsou často strukturální, vyžadují politickou podporu a čas na to, aby se uchytily, je příliš brzy na vyvozování závěrů o jeho plných účincích, včetně dopadu na míry nezaměstnanosti. Svou roli rovněž hrají vnější vlivy na tyto míry, zejména celkově příznivý vývoj ekonomiky. Obecně vzato je důležité zmínit, že úplnější posouzení dopadu doporučení by bylo možné provést teprve na základě údajů o provádění za nejméně tři roky .

Zdroj: Podpůrná studie pro hodnocení, Ramboll, 2019. Poznámka: Země jsou seřazeny na základě míry registrace dlouhodobě nezaměstnaných osob v roce 2014. Tato míra představuje podíl dlouhodobě nezaměstnaných osob registrovaných u veřejných služeb zaměstnanosti (údaje z šetření pracovních sil).

Rámeček č. 1: Příklad informačních opatření

Od roku 2017 veřejné služby zaměstnanosti na Maltě zavedly nová opatření, která cílí na různé skupiny dlouhodobě nezaměstnaných osob. Ve spolupráci se sociálními pracovníky, sdruženími pro přistěhovalce, vzdělávacími institucemi a nevládními organizacemi poskytovaly veřejné služby zaměstnanosti poradenské služby v oblasti hledání práce pro přistěhovalce a prováděly informační činnosti, které měly za cíl identifikovat a zaregistrovat rodiče samoživitele, kteří jsou dlouhodobě nezaměstnaní.

Zaměření se na jednotlivce

Doporučení vyzývá k tomu, aby dlouhodobě nezaměstnaným osobám bylo nabídnuto důkladné individuální posouzení spolu s dohodou o pracovní integraci, a to nejpozději po 18 měsících nezaměstnanosti. Dohoda by měla zahrnovat individualizovanou nabídku služeb pokrývající podle potřeby zaměstnanost, sociální a další služby, které budou poskytnuty jednotným kontaktním místem. Měla by vymezit cíle, harmonogram, oboustranné závazky a dostupná integrační opatření pro návrat do zaměstnání.

Od roku 2015 se zlepšila kvalita opatření pro individuální posouzení ve 12 členských státech (viz graf č. 4), a to i téměř ve všech členských státech, v nichž byly předtím zavedeny slabé mechanismy.

Zdroj: Podpůrná studie pro hodnocení, Ramboll, 2019. Poznámka: Očekávání na základě pracovního dokumentu útvarů Komise (ES, 2015).

Více než polovina veřejných služeb zaměstnanosti poskytuje individuální posouzení a poradenství více uzpůsobené na míru dlouhodobě nezaměstnaným osobám než ostatním skupinám nezaměstnaných osob. Mívají přístup k širší nabídce služeb (např. motivační poradenství a poradenství při řešení dluhů) a častější kontakt s poradci než ostatní skupiny.

Údaje z monitorování ukazují, že většina veřejných služeb zaměstnanosti poskytuje individuální akční plán pro všechny registrované nezaměstnané osoby krátce po registraci a často nejpozději po šesti měsících. Individuální akční plán je poskytnut po úvodním posouzení a stanoví nabídku služeb a práva a povinnosti poskytovatele služeb a klienta. Představuje tedy skutečně základ dohody o pracovní integraci, kterou doporučení vyžaduje. Individuální akční plány jsou obvykle přezkoumávány průběžně podle potřeby.

Míra provádění dohody o pracovní integraci se v jednotlivých státech liší. Jen polovina členských států nabízí plán, který zahrnuje podpůrné služby nad rámec typických služeb souvisejících se zaměstnaností nabízených veřejnými službami zaměstnanosti, jako jsou rehabilitační služby, služby zdravotní a dlouhodobé péče nebo služby v oblasti bydlení. Jen polovina veřejných služeb zaměstnanosti provádí důkladné posouzení v okamžiku, kdy se osoba stane dlouhodobě nezaměstnanou (viz graf č. 5).

Graf č. 5: Důkladné posouzení spojené s dohodami o pracovní integraci (DPI) nebo individuálními akčními plány (IAP)

Zdroj: Rozpracování shromážděných údajů pro účely monitorování doporučení ohledně dlouhodobě nezaměstnaných osob provedené GŘ EMPL: zpráva z roku 2017.

Podíl dlouhodobě nezaměstnaných osob s dohodou o pracovní integraci se pohybuje od 25 % do 100 %. Nezdá se, že by různé přístupy (viz graf č. 5) již měly významný vliv na míru přechodu. Slibným trendem však je, že státy, které dlouhodobě nezaměstnaným osobám poskytují dohodu o pracovní integraci nebo individuální akční plán s důkladným posouzením, vykazují vyšší podíl těchto jednotlivců, kteří jsou stále zaměstnáni i o rok později , a to ve srovnání se státy, které nabízejí jen běžný individuální akční plán.

Rámeček č. 2: Příklady opatření, která posilují individualizovaný přístup