Zvláštní zpráva č. 23/2012 „Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit?“





GLOSÁŘ Brownfield : Nemovitost, která je dotčena předchozím užíváním (pro účely této zprávy průmyslovým nebo vojenským) nebo užíváním okolního území, je zanedbaná nebo nedostatečně využívaná a vyžaduje určitou intervenci, aby mohla být vrácena k prospěšnému využívání. Může a nemusí být kontaminována. Síť pro koordinovanou činnost v oblasti brownfieldů a hospodářské obnovy (Concerted Action on Brownfield and Economic Regeneration Network) (CABERNET) : Evropská síť odborníků, která se zabývá otázkami souvisejícími s regenerací brownfieldů. Síť si klade za cíl podporovat sanaci brownfieldů v rámci udržitelného rozvoje výměnou zkušeností v rámci Evropy a poskytováním nových nástrojů a strategií řízení a rámce pro koordinované výzkumné činnosti. Síť CABERNET byla původně podporována EU v rámci pátého rámcového programu pro výzkum. EEA : Evropská agentura pro životní prostředí. Členy EEA je 27 členských států EU a Island, Lichtenštejnsko, Norsko, Švýcarsko a Turecko. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) : Finanční nástroj, který má posilovat hospodářskou a sociální soudržnost mezi regiony EU. Intervence z EFRR se provádějí hlavně prostřednictvím operačních programů, které zahrnují velké množství projektů. Fond soudržnosti (FS) : Finanční nástroj, který má posilovat hospodářskou a sociální soudržnost financováním projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší, než je 90 % průměru dosahovaného EU. Kontaminovaná lokalita : Lokalita, ve které byla doložena lidskou činností způsobená přítomnost nebezpečných látek, a to v takové míře, že se tato lokalita považuje za vysoce nebezpečnou pro lidské zdraví a životní prostředí. Toto riziko se posuzuje s ohledem na současné a schválené budoucí využití lokality. Nejrozšířenějšími kategoriemi kontaminovaných lokalit jsou průmyslové a vojenské brownfieldy, skládky a zemědělská půda. Metoda nákladové mezery : Metoda, která má zajistit, aby se na projekty, které vytvářejí příjmy, poskytovaly jen nutné veřejné zdroje, a nedocházelo tak k jejich neoprávněnému nadměrnému financování. Grant nesmí přesáhnout rozdíl mezi diskontovanými náklady a diskontovanými čistými příjmy projektu. Network for Industrially Contaminated Land in Europe (Síť pro průmyslově znečištěné lokality v Evropě) (NICOLE) : Fórum o řízení kontaminovaných lokalit v Evropě. Cílem fóra je podporovat spolupráci mezi průmyslem, akademickou obcí a poskytovateli služeb při rozvoji a používání udržitelných technologií pro řízení lokalit znečištěných průmyslovými a komerčními činnostmi. Síť NICOLE byla původně podporována EU ve čtvrtém rámcovém programu pro výzkum. Operační program (OP) : Komisí schválený program investicí členského státu, který dostává prostředky ze strukturálních fondů a který má podobu jednotného souboru priorit zahrnujícího víceletá opatření. Partnerství veřejného a soukromého sektoru : Subjekt společně vlastněný jinými subjekty veřejného a soukromého sektoru, který byl vytvořen, aby prováděl regenerační práce. Programové období : Víceletý rámec pro plánování a provádění výdajů ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti. Příjemce : Veřejná nebo soukromá právnická osoba, která dostává podporu z EFRR nebo FS na regeneraci brownfieldu (někdy také označovaná jako "navrhovatel" nebo v této zprávě jako "developer"). Příjemce po regeneraci lokality často prodává nebo pronajímá parcely nebo budovy investorům. Regenerace / rekultivace / obnova : V této zprávě pojem regenerace průmyslových a vojenských lokalit může v závislosti na stavu lokality zahrnovat dva typy činností: a) rekultivaci: činnost, kterou se stabilizuje území a odstraňují, kontrolují a omezují znečišťující látky v půdě, povrchových vodách, podzemních vodách, vegetaci a budovách nebo se zabraňuje šíření takových látek, aby znehodnocená lokalita vážně neohrožovala osoby a životní prostředí, přičemž se přihlíží k jejímu současnému a schválenému budoucímu využití; b) obnovu: činnost v neznečištěné lokalitě nebo druhá fáze činnosti v rekultivované lokalitě s cílem připravit území a budovy k jejich konečnému zamýšlenému využití. Součástí obnovy může být demolice starých budov, terénní úpravy, parcelace území a vybudování základní infrastruktury, jako jsou veřejné služby a silniční komunikace, v některých případech i stavební práce. Řídicí orgán : Národní, regionální nebo místní orgán veřejné správy nebo veřejný či soukromý subjekt určený členským státem, aby řídil operační program. Strukturální opatření : V této zprávě jsou to intervence z Evropského fondu pro regionální rozvoj a z Fondu soudržnosti. Velký projekt : Projekt, na nějž se požaduje spolufinancování z EFRR nebo FS a jehož celkové náklady přesahují 50 milionů EUR. Tyto projekty obvykle zahrnují větší množství prací, činností nebo služeb s cílem uskutečnit nedělitelný úkol přesně dané hospodářské nebo technické povahy s jasně stanovenými cíli. "Zelená louka" : Nezastavěné území ve městě nebo venkovské oblasti, které se využívá k zemědělství, krajinným úpravám nebo je ponecháno přirozenému vývoji. SHRNUTÍ I. V posledních desetiletích je k dispozici stále více zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit (tzv. brownfieldů). Jejich počet v Evropě se odhaduje od několika set v malých členských státech až po několik set tisíc ve větších členských státech s bohatou průmyslovou minulostí. Mnoho brownfieldů je znečištěno. Regenerace a opětovné využití brownfieldů se podporují v rámci strukturálních opatření EU s cílem chránit lidské zdraví a životní prostředí a omezit rozrůstání měst. II. Účetní dvůr během svého auditu posuzoval, zda projekty dosáhly svých cílů, zda zaměření podpory EU bylo založeno na spolehlivých kritériích a zda bylo výsledků dosaženo s nejnižšími náklady pro rozpočet EU. Účetní dvůr přímo kontroloval výkonnost 27 regeneračních projektů a přezkoumával nástroje členských států pro regeneraci brownfieldů, které tvoří rámec pro konkrétní spolufinancované zásahy. III. Účetní dvůr konstatuje, že: a) Ne vždy jsou výsledky rekultivace řádně osvědčovány a mezi přípustnými hodnotami ukazatelů znečištění půdy v jednotlivých státech existují značné rozdíly. Většina projektů splnila své cíle, pokud jde o fyzické výstupy, avšak v mnoha případech nebyly obnovené pozemky a budovy obsazeny, jak bylo zamýšleno. Bylo vytvořeno méně pracovních míst, než se čekalo. Skromné výsledky, jichž bylo dosaženo, lze vysvětlit působením dvou hlavních činitelů: hospodářským poklesem a chybějící spolehlivou tržní analýzou, která by odůvodňovala rozvoj lokalit, nebo skutečností, že na tuto analýzu nebyl brán zřetel. Všechny projekty měly určité podstatné znaky přispívající k jejich dlouhodobější udržitelnosti, avšak pouze dvě třetiny byly součástí integrovaného plánu rozvoje. b) Ve všech členských státech se politika v oblasti brownfieldů provádí hlavně pomocí nástrojů místního plánování, které podporují uplatňování určitých základních osvědčených postupů, konkrétně upřednostňování regenerace brownfieldů před výstavbou na "zelené louce", zatímco dočasné využití brownfieldů se podporuje jen zřídka. Stanovení priorit však znesnadňuje skutečnost, že chybí úplná a vhodná evidence brownfieldů zahrnující i kontaminované lokality. Nařízení o strukturálních fondech nevyžadují integrovaný plán rozvoje a dostatečně se nepodporuje upřednostňování opětovného využití brownfieldů před investicemi na "zelené louce". c) Výsledků mohlo být dosaženo s nižšími náklady jak pro vnitrostátní rozpočty, tak pro rozpočet EU, neboť u devíti projektů nebyl grant doložen odhadem příjmů a pokud příjmy odhadnuty byly, v polovině případů byly zjištěny nedostatky. Část nákladů na rekultivaci byla také hrazena z prostředků členských států a EU, protože se plně neuplatňovala zásada "znečišťovatel platí" a nedodržovala se některá pravidla státní podpory. Ustanovení v nařízeních o strukturálních fondech a zvláštní ujednání v rozhodnutích o udělení grantu na projekty regenerace dostatečně neumožňují získat zpět veřejnou podporu, pokud projekty vytváří více příjmů, než se předpokládalo. IV. Účetní dvůr doporučuje, aby: a) členské státy žádaly navrhovatele, aby prováděli tržní analýzu a zvažovali relevantní alternativy možného budoucího využití brownfieldů. Členské státy by měly požadovat, aby projekty regenerace brownfieldů byly součástí integrovaného plánu rozvoje a aby výsledky rekultivace lokalit byly osvědčeny kvalifikovaným orgánem nebo akreditovaným subjektem. b) členské státy promyslely, jak stanovit strategie regenerace brownfieldů s jasnými cíli, vyhýbaly se projektům na "zelené louce", pokud to není naprosto nevyhnutelné, a v opačném případě vyžadovaly použití kompenzačních opatření, dále aby zvážily opatření pro problematické lokality, které mají soukromého vlastníka, který neprovádí potřebné kroky, promyslely, jak regenerované lokality častěji dočasně využívat jako "zelenou louku", a vytvořily evidence brownfieldů a kontaminovaných lokalit s dostatečnými standardizovanými informacemi umožňujícími stanovit priority pro veřejné zásahy. c) členské státy u každého projektu důkladně posoudily nákladovou mezeru. Měly by požadovat, aby se uplatňování zásady "znečišťovatel platí" stalo podmínkou pro financování ze strany EU. Členské státy by rovněž měly aplikovat ustanovení režimů státní podpory dohodnutých s Komisí. Do všech rozhodnutí o udělení grantu na projekty regenerace by měly začlenit ustanovení o vrácení prostředků, aby ve světle vývoje během delšího období (řekněme 15 let) mohly znovu posoudit finanční výkonnost projektů a aby u projektů, které vytvářely větší příjmy, než se předpokládalo, mohly získat část grantu, případně celý grant zpět. Komise by měla uplatňování těchto ustanovení o vrácení prostředků sledovat. d) Komise ve spolupráci s členskými státy a na základě vědeckých podkladů a osvědčených postupů navrhla normy EU pro vymezení kontaminovaných lokalit a závažnosti environmentálních a zdravotních rizik, která z nich plynou, a rovněž metodiku pro vymezení norem pro rekultivaci jednotlivých typů lokalit s přihlédnutím k jejich konečnému využití. Komise by měla podporovat používání integrovaného přístupu k rozvoji tím, že bude vyžadovat, aby byly spolufinancované projekty regenerace brownfieldů začleněny do integrovaného plánu rozvoje. e) Komise a členské státy podporovaly uplatňování osvědčených postupů při regeneraci brownfieldů a preferovaly regeneraci brownfieldů před projekty na "zelené louce". +++++ TIFF +++++ ÚVOD BROWNFIELDY V EU 1. V posledních desetiletích je k dispozici stále více zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit (tzv. brownfieldů). Jejich počet v Evropě se odhaduje od několika set v malých členských státech s menším průmyslovým dědictvím až po několik set tisíc ve větších členských státech s bohatou průmyslovou minulostí [1]. Tyto lokality se často nalézají v regionech a městských oblastech v hospodářském a sociálním úpadku. Regenerace průmyslových a vojenských brownfieldů má významné environmentální, hospodářské a sociální dopady. +++++ TIFF +++++ Fotografie 2 – Potrubí, kterým se vstřikují čisticí tekutiny do znečištěné půdy v ocelárnách (Dunaújváros, Maďarsko) 2. Mnoho brownfieldů je znečištěno a na odstranění této zátěže bude třeba cíleného úsilí během dalších desetiletí. Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) odhaduje počet kontaminovaných lokalit na 250000 a počet potenciálně kontaminovaných lokalit, u nichž je třeba šetřením zjistit, zda vyžadují rekultivaci, na 3 miliony. V asi 70 % případů je znečištění důsledkem vojenského či průmyslového využívání [2]. 3. Možné výsledky regenerace brownfieldů jsou různé: hospodářské činnosti, veřejné prostory nebo rezervy pozemků. V případě hospodářských činností zahrnuje obnova výstavbu budov nebo přípravu pozemků k prodeji investorům. Regeneraci může provádět soukromý nebo veřejný navrhovatel. Předpokládá se, že pracovní místa budou vytvořena jen v rámci hospodářských činností (viz diagram 1). INTERVENCE EU V OBLASTI REGENERACE PRŮMYSLOVÝCH A VOJENSKÝCH BROWNFIELDŮ 4. Regenerace se v členských státech řeší jako jedna dimenze politiky životního prostředí a územního rozvoje. DIAGRAM 1 ČINNOSTI PŘI REGENERACI PRŮMYSLOVÝCH A VOJENSKÝCH LOKALIT A MOŽNÉ VÝSLEDKY +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 5. Směrnice EU v oblasti životního prostředí mají obzvláštní význam tam, kde má lokalita problém se znečištěním. Tyto směrnice se zaměřují na prevenci znečištění [3] a na hospodaření s povrchovými vodami a podzemními vodami a jejich kontrolu [4]. 6. Politika soudržnosti podporuje integrovaný přístup k rozvoji a opětovné využití brownfieldů namísto investicí na "zelené louce" [5]. +++++ TIFF +++++ Fotografie 3 – Příprava nových staveb v bývalé elektrárně (Lodž, Polsko) STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ EU, Z NICHŽ SE SPOLUFINANCUJE REGENERACE BROWNFIELDŮ 7. Regeneraci brownfieldů ve způsobilých regionech členských států lze spolufinancovat z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a z Fondu soudržnosti (FS). Oba fondy se dále označují jako strukturální opatření. Podpora může u konkrétního projektu dosahovat 85 % způsobilých výdajů [6]. 8. Celkové finanční prostředky přidělené na regeneraci brownfieldů na dvě období, kterých se audit týkal, spolu s hlavními dotčenými členskými státy jsou uvedeny v tabulce 1. Úplný přehled podle členských států je obsahem přílohy I. 9. Spolufinancované projekty se týkaly různých regeneračních činností: rekultivace nestabilních a kontaminovaných území (viz fotografie 2 a 9), obnovy lokalit [7] (viz fotografie 7), úplné regenerace kontaminovaných lokalit, která zahrnovala jak rekultivaci, tak obnovu (viz fotografie 1, 3, 4, 5, 6, 8 a 10). TABULKA 1 FINANČNÍ PROSTŘEDKY PŘIDĚLENÉ NA REGENERACI BROWNFIELDŮ A HLAVNÍ DOTČENÉ ČLENSKÉ STÁTY Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů shromážděných Komisí. | 2000–2006 | 2007–2013 | Přidělené prostředky | 2,3 miliardy EUR | 3,4 miliardy EUR | Hlavní příjemci | Německo, Spojené království, Francie | Maďarsko, Česká republika, Německo, Rumunsko, Itálie, Polsko | 10. Spolufinancované projekty jsou součástí operačních programů prováděných v rámci sdíleného řízení, přičemž konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu nese Komise [8]. Konkrétně: a) Komise projednává a schvaluje programy navržené členskými státy a přiděluje na ně prostředky; b) členské státy nebo regiony programy řídí, realizují je výběrem projektů, kontrolují je a posuzují; c) Komise programy monitoruje, vyčleňuje prostředky a proplácí schválené výdaje a ověřuje kontrolní systémy. 11. Během programového období 2000–2006 schvalovala Komise projekty Fondu soudržnosti a velké projekty EFRR (projekty, jejichž celkové náklady překročily částku 50 milionů EUR) zvláštním postupem. V programovém období 2007–2013 musí Komise schválit jen projekty s náklady vyššími než 50 milionů EUR [9]. 12. V oblasti regenerace průmyslových a vojenských lokalit hrají významnou úlohu dvě generální ředitelství Komise: GŘ pro regionální a městskou politiku odpovídá za rozpočet EU v oblasti regionální politiky, v jejímž rámci se regenerace průmyslových a vojenských lokalit spolufinancuje, GŘ pro životní prostředí odpovídá za politiku EU v oblasti životního prostředí. Má za povinnost monitorovat provádění a plnění konkrétních cílů příslušných směrnic a obrací se na ně GŘ pro regionální a městskou politiku, když zkoumá kvalitu návrhů operačních programů a velkých projektů [10]. ROZSAH A CÍLE AUDITU 13. Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda strukturální opatření EU úspěšně podporovala regeneraci průmyslových a vojenských brownfieldů. 14. Účetní dvůr posuzoval, zda: projekty regenerace spolufinancované EU dosáhly svých cílů, zaměření podpory EU pro regeneraci průmyslových a vojenských lokalit bylo založeno na spolehlivých kritériích, výsledků bylo dosaženo s nejnižšími náklady pro rozpočet EU. 15. Audit probíhal od března do prosince 2011 v Komisi a pěti členských státech, na něž připadala většina výdajů na projekty financované během programových období 2000–2006 a 2007–2013: v Německu, Spojeném království, Maďarsku, Polsku a České republice. 16. Prověřoval se vzorek 27 projektů financovaných z EFRR nebo FS s celkovým spolufinancováním EU ve výši 231 milionů EUR (viz příloha II): čtyři z těchto 27 projektů spočívaly pouze v rekultivaci, šest pouze v obnově a 17 jak v rekultivaci, tak v obnově, u 23 z 27 projektů byla jedním z cílů tvorba pracovních míst, za období 2000–2006 byly do vzorku zařazeny jen projekty, které již byly dokončeny (22 projektů), zatímco za období 2007–2013 byly do vzorku zařazeny projekty probíhající (pět projektů) [11], 22 projektů EFRR ve vzorku schválily řídicí orgány v členských státech, zatímco zbylých pět (čtyři velké projekty EFRR a jeden projekt FS) schválila i Komise. +++++ TIFF +++++ Fotografie 4 – Výstavba silnic a technické infrastruktury na místě bývalých hald uhelného dolu (Jaworzno, Polsko) 17. Auditoři přezkoumávali dokumentaci k projektům v Komisi, v řídicím orgánu příslušného operačního programu a u příjemců. Auditní tým vedl pohovory se zástupci Komise, regionálních a místních orgánů odpovědných za územní rozvoj a veřejných či soukromých společností odpovědných za návrh a realizaci vybraných projektů rekultivace a obnovy. PŘIPOMÍNKY DOSÁHLY PROJEKTY REGENERACE SPOLUFINANCOVANÉ EU SVÝCH CÍLŮ? 18. Úspěchy regenerace lze měřit ukazateli výstupů, které odráží realizaci fyzických aspektů, a ukazateli výsledků, jež by měly ukazovat, do jaké míry byly uspokojeny potřeby, které měl projekt řešit [12]. 19. Obecně se uznává, že na udržitelnost regenerované lokality a na její úspěchy má z dlouhodobého hlediska kladný dopad soubor osvědčených postupů [13], k nimž patří: osvědčování dekontaminačních prací kvalifikovaným orgánem nebo akreditovaným subjektem, dodržování předpisů v oblasti územního plánování v dotyčném regionu, existence integrovaného plánu rozvoje zaměřeného na konkrétní odvětví podnikání a na malé a střední podniky, které jsou vhodnější pro socio-ekonomickou situaci v oblasti, se zohledněním konkrétních oblastí znalostí, dostupných kvalifikací a napojení na místní výzkumné a akademické instituce; v těchto plánech by měly také být popsány bytové, dopravní a volnočasové rozvojové záměry, které zvyšují atraktivitu dané oblasti, a tvorba pracovních míst pro místní obyvatele, odpovídající veřejné služby v lokalitě (napojení na silniční síť, veřejná doprava, elektřina a voda, hygienická infrastruktura, širokopásmové připojení apod.). 20. Regenerační činnosti, které se navrhovatel zavázal provést, lze považovat za endogenní, protože tyto činitele zůstávají v zásadě ve sféře jeho přímého vlivu. Existuje však množství dalších činitelů, například obecné hospodářské podmínky [14], které mají na dosahování výsledků významný vliv. Tyto exogenní činitele se nemusí nutně nacházet ve sféře přímého vlivu navrhovatele. 21. U projektů ve vzorku Účetní dvůr zkoumal, zda: a) dekontaminační práce, pokud byly nutné, osvědčil kvalifikovaný orgán; b) projekty splnily své cíle, především pokud jde o tvorbu pracovních míst, pokud byla stanovena jako cíl; c) projekty se prováděly osvědčenými postupy, které přispěly k udržitelnosti výsledků. +++++ TIFF +++++ Fotografie 5 – Městský park v lokalitě bývalé továrny na baterie, kde byly provedeny dekontaminační práce a vybudován park (Marcali, Maďarsko) VÝSLEDKY REKULTIVACE NEJSOU VŽDY NÁLEŽITĚ OSVĚDČENY 22. Osvědčení výsledků dosažených při dekontaminaci a stabilizaci území se považuje za klíčový faktor, který zajišťuje neexistenci rizik pro životní prostředí a zdraví, zejména pro možné investory, a také za osvědčený postup přispívající k udržitelnosti regenerované lokality. 23. Z 21 projektů, které do určité míry spočívaly v rekultivaci, byly v době auditu práce dokončeny v 17 případech: u devíti z těchto dokončených projektů na práce dohlížel nebo je osvědčoval orgán životního prostředí nebo důlní úřad příslušného regionu, u ostatních osmi projektů podobný orgán nebo úřad na práce nedohlížel, ani je neosvědčoval. 24. Identifikaci kontaminovaných lokalit, stanovení cílů pro rekultivaci a monitorování provádějí členské státy. Mezi přípustnými hodnotami ukazatelů znečištění půdy v jednotlivých státech [15] jsou značné rozdíly, především pokud jde o množství a počet sledovaných znečišťujících látek. Neexistují žádné normy platné pro celou EU, které by definovaly, zda lokalita představuje významné riziko pro lidské zdraví a pro půdu nebo vodu. Navštívené členské státy mají vlastní metodiky pro stanovení hodnot, které je třeba rekultivací dosáhnout, a na úrovni EU žádná standardní metodika neexistuje. Na úrovni EU rovněž neexistuje postup pro kontrolu řádného provedení rekultivačních prací. 25. Návrh směrnice o zřízení rámce pro ochranu půdy předložený Komisí [16] požaduje, aby členské státy identifikovaly kontaminované lokality na svém území, zavedly metodu, kterou se určí, zda je lokalita kontaminovaná, a zajistily, aby se kontaminované lokality rekultivovaly [17]. O tomto návrhu se v Radě stále diskutuje. Několik odborníků se domnívá, že harmonizace by mohla mít příznivý dopad. VĚTŠINA PROJEKTŮ SPLNILA SVÉ CÍLE, POKUD JDE O FYZICKÉ VÝSTUPY, AVŠAK V MNOHA PŘÍPADECH MUSÍ BÝT OBNOVENÉ POZEMKY A BUDOVY TEPRVE OBSAZENY, JAK BYLO ZAMÝŠLENO 26. Z 27 kontrolovaných projektů v rámci auditu bylo dokončeno 22. Z těchto 22 dokončených projektů: 18 v plném rozsahu splnilo své cíle, pokud jde o demolici, vyčištění půdy, terénní úpravy, vybudování základní infrastruktury a postavení budov navrhovatelem, čtyři projekty dosáhly mezi 90 % a 100 % předpokládaných výstupů. 27. U 13 kontrolovaných projektů, kde navrhovatel chtěl parcely připravit k prodeji potenciálním investorům (viz bod 3) do poloviny roku 2011, činila průměrná míra výstavby průmyslových a kancelářských objektů na těchto parcelách pouhých 25 % [18]. Tyto objekty byly obsazeny na 89 %. 28. U pěti projektů navrhovatelé vybudovali objekty připravené k nastěhování. Průměrná obsazenost těchto objektů činila 76 %. 29. V případě rozvojových záměrů, jejichž cílem je pronájem jakémukoli potenciálnímu uživateli, byla obsazenost nižší než u rozvojových záměrů na zakázku zaměřených na konkrétního konečného uživatele, jako je například průmyslový objekt nebo technologický park naplánovaný před zahájením projektu regenerace. Obecné rozvojové záměry jsou více závislé na celkové hospodářské situaci a dostupnosti veřejného financování (viz rámeček 1 a fotografie 6). +++++ TIFF +++++ RÁMEČEK 1 PŘÍKLAD STAVEBNÍHO ZÁMĚRU, KTERÝ BYL ZAMĚŘEN NA PRONÁJEM JAKÝMKOLI POTENCIÁLNÍM UŽIVATELŮM Práce v bývalém průmyslovém přístavu (Barrow-in-Furness, Spojené království) se týkaly regenerace plochy o rozloze 23 ha na výstavbu podnikatelské zóny orientované na malé a střední podniky. V roce 2010 byly práce zastaveny, protože na dokončení stavebního záměru se nedostávalo vnitrostátních prostředků, neboť chyběl závazek veřejných či soukromých konečných uživatelů z průmyslu či obchodu. V době auditní návštěvy nebyly v lokalitě vystavěny ještě žádné budovy. 30. U projektů přezkoumávaných v rámci tohoto auditu bylo možno poměrně nízkou míru výstavby na připravených plochách v regenerovaných brownfieldech vysvětlit působením několika faktorů, přičemž jedním z nich byl hospodářský pokles od roku 2008. Jednalo se o tyto faktory: schválení některých projektů regenerace bez důkladné tržní analýzy, která by zdůvodňovala novou průmyslovou či kancelářskou výstavbu (viz rámeček 2), pokud byla tržní analýza provedena, nevěnovala se dostatečná pozornost jejím závěrům, především pokud jde o riziko konkurence mezi několika lokalitami v téže oblasti nebo nevhodnost rozvojových záměrů vzhledem k místním socio-ekonomickým charakteristikám (viz rámeček 3). RÁMEČEK 2 PŘÍKLADY REGENEROVANÝCH LOKALIT, KDE OČEKÁVANÁ TRŽNÍ ČINNOST NENASTALA V bývalé ropné rafinérii (Braunsbedra, Německo), kde regenerace začala v roce 2002, představovala plocha zakoupená investory 50 % celkové připravené plochy a u bývalého kovodělného závodu (Halle, Německo), kde regenerace začala v roce 2003, to bylo 11 %. V obou případech musel navrhovatel při počátečním rozhodnutí o poskytnutí grantu doložit, že již od investorů obdržel dotazy na významnou část regenerované plochy. Avšak řídicí orgán se spoléhal na tvrzení navrhovatele o těchto dotazech, aniž stanovil přesná kritéria, jak tuto podmínku ověřovat. RÁMEČEK 3 PŘÍKLADY PROJEKTŮ, U NICHŽ SE NEVĚNOVALA DOSTATEČNÁ POZORNOST VÝSLEDKŮM TRŽNÍ ANALÝZY Projekt na místě bývalého kovodělného závodu (Barnsley, Spojené království) zahrnoval výstavbu vícepodlažní kancelářské výškové budovy s 10750 m2 podlahové plochy. Projekt byl schválen, přestože tržní analýza upozorňovala na nedostatečný trh pro budovu navrhovaného typu. Výstavba byla dokončena do konce roku 2008, ale kancelářské prostory se obtížně pronajímaly. V srpnu 2010 navrhovatel kancelářskou budovu prodal obci. Do března 2011 se podařilo obsadit jen dvě podlaží ze šesti. Na místě bývalých oceláren (Dortmund, Německo) se budoval technologický park a další vybavení. V dokumentech předložených řídicímu orgánu a Komisi k úvodnímu posouzení se upozorňovalo na problémy jako vzdálenost k univerzitě, konkurence s jinými podnikatelskými lokalitami ve městě a silné zaměření na informační a mikrosystémové technologie, jejichž růst se zpomaloval. Parcely se postupně připravovaly a nabízely k výstavbě od roku 2005 do roku 2008. Nákupy a výstavba kancelářských budov postupovaly pomaleji, než se předpokládalo. Do poloviny roku 2011 bylo prodáno jen 22 % dostupné plochy. HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI VYTVOŘILY MÉNĚ PRACOVNÍCH MÍST, NEŽ SE PŘEDPOKLÁDALO 31. Tvorbu pracovních míst mělo jako cíl stanoveno 23 z 27 projektů posuzovaných při auditu a vykazované údaje byly k dispozici u deseti projektů. V době auditu byla rychlost vytváření pracovních míst oproti předpokladům nižší, protože: úplné splnění plánu tvorby pracovních míst byl dlouhodobější cíl, při výstavbě budov docházelo ke zpožděním (viz body 20 a 27), hospodářská činnost provozovaná v lokalitě vyžadovala méně pracovních míst, než se čekalo. VŠECHNY PROJEKTY SE VYZNAČOVALY URČITÝMI PODSTATNÝMI RYSY S KLADNÝM DOPADEM NA JEJICH UDRŽITELNOST 32. Všechny projekty regenerace brownfieldů zkoumané Účetním dvorem se vyznačovaly určitými podstatnými rysy, které se považují za osvědčené postupy zajišťující dlouhodobou udržitelnost lokalit a dosažených efektů: všechny lokality byly připraveny v souladu se stanoveným využitím území podle územněplánovací dokumentace a jsou dostatečně vybaveny dopravní, hygienickou a informačnětechnologickou a komunikačnětechnologickou infrastrukturou, některé jsou strategicky umístěny a jsou napojeny na trimodální dopravní sítě (silnice, železnice a vodní cesty), nové budovy vyhovují normám ochrany životního prostředí. 33. Osmnáct z 27 projektů bylo součástí integrovaného plánu rozvoje lokality nebo ekonomické oblasti. Účetní dvůr zjistil, že i v případech, kde byl integrovaný přístup uplatněn, měly zkoumané projekty jen nevelký dopad, pokud jde o pracovní místa nebo možnosti odborné přípravy pro místní obyvatelstvo. Bylo to dáno skutečností, že mnohé projekty vybrané k auditu byly orientovány na vyspělé technologie a měly mít celoměstský, případně regionální spíše než lokální dopad. V některých členských státech si byly místní úřady malého předpokládaného dopadu na místní úrovni vědomy, a vypracovaly proto plány, na jejichž základě mohly regenerace využít ke svému prospěchu, například tím, že se pamatovalo na veřejné prostory jako parky, kulturní prostory a sportovní zařízení a poskytovala se pomoc místním obyvatelům při získávání méně specializovaných pracovních míst a rozvíjení pohostinských činností. 34. Rámeček 4 obsahuje příklady projektů, u nichž byly vytvořeny obzvláště dobré podmínky pro udržitelnost. BYLO ZAMĚŘENÍ PODPORY EU PRO REGENERACI PRŮMYSLOVÝCH A VOJENSKÝCH LOKALIT ZALOŽENO NA SPOLEHLIVÝCH KRITÉRIÍCH? 35. Úspěšná regenerace průmyslových a vojenských lokalit závisí na realizaci strategie, která je založena na zásadách plánování a dobré znalosti environmentálních, ekonomických a sociálních problémů a rizik, které je třeba řešit tak, aby bylo možno stanovit prioritu jednotlivých kroků. Hlavními zásadami plánování jsou [19]: upřednostňování brownfieldů před investicemi na "zelené louce", dočasné využívání regenerované lokality jako "zelené louky" do doby, než bude stanoveno konečné využití, aby se zabránilo obnově brownfieldů pro nevhodné činnosti. RÁMEČEK 4 PŘÍKLADY PROJEKTŮ, U NICHŽ BYLY VYTVOŘENY OBZVLÁŠTĚ DOBRÉ PODMÍNKY PRO UDRŽITELNOST Bývalé železárny I (Duisburg, Německo) byly rekultivovány a vybaveny základní infrastrukturou pro využití jako trimodální logistické středisko. Do poloviny roku 2011 byla regenerovaná lokalita téměř zcela obsazena několika společnostmi zabývajícími se nakládáním kontejnerů a provozováním skladů. Rozvoj lokality byl v souladu s prioritním podnikatelským klastrem (odvětví logistiky) a lokalita se nacházela na březích splavné řeky. Přístav se rovněž podílí na kooperačních a výzkumných projektech s univerzitami a výzkumnými instituty v oblasti logistiky. Na místě bývalých oceláren a strojírenského závodu (Plzeň, Česká republika) byla s podporou EFRR vybudována průmyslová hala. Lokalita je zaměřena na zvláštní podnikatelský klastr (zpracování kovů), pro nějž hostitelské město nabízí významné výhody, a doplňují ji další investice, především rozšíření silniční sítě a napojení na železniční síť. Společnosti v lokalitě úzce spolupracují se sítí výzkumných středisek, technickými fakultami, středními školami a dětským vědeckým centrem. 36. Účetní dvůr zkoumal, zda: členské státy mají celostátní, regionální nebo místní strategii pro regeneraci brownfieldů, která vychází z osvědčených plánovacích postupů, a dále evidenci brownfieldů s popisem problémů a rizik v těchto lokalitách, prostředky EU podporují používání uvedených osvědčených postupů. VŠECHNY ČLENSKÉ STÁTY MAJÍ POLITIKU REGENERACE BROWNFIELDŮ ZALOŽENOU NA ŘADĚ UZNÁVANÝCH ZÁSAD… 37. Ve všech navštívených členských státech se politika v oblasti brownfieldů provádí hlavně pomocí nástrojů místního plánování, které podporují uplatňování určitých základních zásad a osvědčených postupů. 38. Regenerace brownfieldů se přednostně před výstavbou na "zelené louce" podporuje tak, že se potlačují nebo zamezují investice na "zelené louce" a k rozvojovým záměrům se nabízejí brownfieldy. K tomuto účelu lze využít několika nástrojů: nové plochy k rozvoji lze vymezit změnami v plánu využití území pouze tehdy, když již není možné využít dříve zastavěné pozemky a potřeba nových ploch je prokazatelná, orgány místní správy jsou oprávněny přistoupit k povinnému odkupu brownfieldů, pro každý stavební záměr se vyžaduje územní rozhodnutí nebo stavební povolení. V nich se stanoví podmínky pro průzkum lokality či případnou rekultivaci brownfieldů. 39. Regenerované lokality byly v členských státech navštívených v rámci auditu dočasně využívány jako "zelená louka" jen zřídka. Nicméně: tuto zásadu zohlednila vláda Spojeného království ve svých doporučeních z března 2008 [20]; dočasné využití brownfieldů jako "zelené louky" se má podporovat tam, kde tyto lokality nejsou vhodné pro další rozvoj, tj. jako nástroj pro řešení vizuální a hospodářské zanedbanosti, která je s nimi spojena, v Německu by se dle stanoviska BBSR [21] měly brownfieldy regenerovat více pro rekreační a přírodní využití, přinejmenším dočasně, a méně pro hospodářské činnosti; pravidelné průzkumy, které BBSR provádí, ukazují, že ačkoli se regenerují značně rozsáhlé plochy brownfieldů, fond lokalit se rozšiřuje, neboť počet a plocha lokalit, které se přestávají využívat, je větší než počet a plocha regenerovaných lokalit [22]. 40. Ve všech navštívených členských státech často bránilo regeneraci brownfieldů několik překážek: nedostatek finančních zdrojů pro veřejné subjekty odpovědné za rekultivaci či regeneraci brownfieldů, nedostatek regionálních strategií vycházejících z dostatečných informací, jako jsou evidence stávajících brownfieldů, a systému podporujícího využívání vnitrostátních fondů a fondů EU pro lokality s nejvyšší prioritou, potíže při určování vlastnictví pozemků a odpovědnosti za rekultivaci, tam, kde jsou brownfieldy v soukromém vlastnictví, nemusí mít veřejné a soukromé subjekty nutně tytéž zájmy, pokud jde o regeneraci lokality. 41. Z pěti navštívených členských států se kvantifikované cíle pro plochu brownfieldů, které se mají regenerovat, stanovují jen ve Spojeném království (Anglii). Od roku 2000 tam územněplánovací předpisy stanoví cíle pro opětovné využití brownfieldů obecně (17 % současné plochy brownfieldů do roku 2010) a pro bytovou výstavbu konkrétně (60 % všech nových domů muselo být do roku 2008 postaveno na místě brownfieldů), i když žádné cíle nejsou stanoveny, pokud jde o opětovné využití brownfieldů pro průmyslové či podnikatelské rozvojové záměry. Tyto cíle byly z velké části splněny [23]. 42. V Německu územněplánovací a environmentální předpisy cíle pro regeneraci brownfieldů jako takovou nestanoví. Nicméně jedním z cílů spolkové strategie udržitelného rozvoje schválené v roce 2002 je snížení dalších záborů "zelené louky" ze 129 ha za den v období 1993–1996 na 30 ha za den v roce 2020. Z nedávné statistiky [24] vyplývá prudký pokles záborů půdy v Německu od roku 2006. V období 2007–2010 byla průměrná hodnota 87 ha za den. … AVŠAK CHYBĚJÍCÍ ÚPLNÁ A VHODNÁ EVIDENCE BROWNFIELDŮ ZAHRNUJÍCÍ I KONTAMINOVANÉ LOKALITY ZNESNADŇUJE STANOVENÍ PRIORIT 43. V navštívených členských státech byla podniknuta řada kroků, aby byly sestaveny evidence brownfieldů na místní, regionální či celostátní úrovni. Tyto evidence sice poskytují určité informace o stavu brownfieldů, avšak jsou neúplné, nelze je vzájemně propojit nebo nezahrnují vhodné údaje sloužící ke stanovení priorit pro veřejný zásah ve prospěch jedné lokality spíše než jiné (viz rámeček 5). RÁMEČEK 5 PŘÍKLADY KROKŮ PODNIKNUTÝCH V NAVŠTÍVENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH PŘI SESTAVOVÁNÍ EVIDENCE BROWNFIELDŮ V České republice byla vytvořena národní databáze brownfieldů na základě vyhledávací studie provedené v letech 2005–2007, která lokalizovala 2355 brownfieldů o rozloze 10326 ha [25]. Databáze však obsahuje jen údaje o lokalitách, jejichž vlastník souhlasí se zveřejněním informací, a nezahrnuje lokality v Praze. V jiné databázi jsou zachyceny brownfieldy ve všech regionech, avšak jen ty, které z větší části vlastní obce (375 lokalit). V Polsku celostátní evidence brownfieldů neexistuje. Určité informace jsou k dispozici na regionální nebo místní úrovni, ale nejsou srovnatelné, neboť chybí jednotná metodika sběru a prezentace údajů. Počínaje rokem 2005 byl pořízen pilotní soupis brownfieldů ve třech regionech. Příprava celostátního soupisu brownfieldů však byla v této rané fázi zastavena. 44. Informace o kontaminovaných a potenciálně kontaminovaných lokalitách se sbírají ve všech pěti navštívených členských státech. Žádná z evidencí ovšem neobsahuje všechny takové lokality a jen v České republice a Maďarsku se uvádí informace nutné ke stanovení priorit (viz rámeček 6) NA PODPORU OSVĚDČENÝCH POSTUPŮ PŘI REGENERACI LZE UČINIT VÍCE 45. Ačkoli nařízení o strukturálních fondech nestanoví žádná pravidla, která by podporovala určité aspekty osvědčených postupů při regeneraci brownfieldů, Účetní dvůr zjistil, že členské státy projevují iniciativu v určitých oblastech: dva členské státy ve výběrovém řízení na poskytnutí grantů upřednostňují brownfieldy před projekty na "zelené louce", v operačním programu pro Polsko je jako podmínka financování EU stanoven plán integrovaného územního rozvoje, v Maďarsku bylo jako zvláštní kritérium pro výběr projektů stanoveno, v jaké míře se pomocí projektu usiluje o řešení sociální a ekonomické deprivace [26]. RÁMEČEK 6 PŘÍKLADY EVIDENCÍ KONTAMINOVANÝCH A POTENCIÁLNĚ KONTAMINOVANÝCH LOKALIT V ČLENSKÝCH STÁTECH V Anglii a Walesu vede orgán ochrany životního prostředí (Environment Agency) evidenci zvláštních lokalit s vysokým rizikem (33 lokalit v polovině roku 2011). Evidence nebyla od 31. března 2007 aktualizována. Evidence jiných kontaminovaných lokalit spravují orgány místní správy. V České republice obsahuje celostátní databáze kontaminovaných a potenciálně kontaminovaných lokalit SEKM [27] dřívější průmyslové, vojenské a důlní lokality, skládky apod. Každé lokalitě je přidělena priorita: kategorie nejnaléhavějších případů odpovídá lokalitám, které vyžadují okamžitou rekultivaci (130 lokalit). V současnosti se připravuje nová databáze kontaminovaných lokalit s cílem sjednotit údaje z různých zdrojů a aktualizovat stávající celostátní databázi. V Maďarsku existuje plán rekultivace kontaminovaných lokalit od roku 1996. Jeho hlavním cílem je identifikovat kontaminované lokality a provést jejich rekultivaci, aby znečištění nepronikalo do podzemních vod. Realizace tohoto plánu se opírá o evidenci kontaminovaných lokalit, které jsou potenciální hrozbou pro kvalitu vody. Každá lokalita má svoji prioritu na základě několika kritérií rizik pro životní prostředí a zdraví. BYLO VÝSLEDKŮ DOSAŽENO S NEJNIŽŠÍMI NÁKLADY PRO ROZPOČET EU? 46. Regenerace brownfieldů může nabízet ziskové příležitosti, a mohou ji tudíž provádět soukromí investoři. Pokud se jedná o projekty s minimálním ziskem, bude nezbytné, aby se o rizika a náklady podělil veřejný a soukromý sektor, a veřejná investice v plném rozsahu může být nutná v případě takových závažných vad, jako je rozsáhlé znečištění, podřadná lokalita nebo stagnující trh s nemovitostmi. Při rozhodování o tom, jaký objem veřejného spolufinancování by měly projekty regenerace získat, je velmi důležité omezit veřejné prostředky na míru, která je nezbytná k realizaci projektu: veřejný příspěvek by neměl překročit nákladovou mezeru mezi náklady na investici a výnosy, které má vytvářet [28]. 47. Aby mohl Účetní dvůr posoudit, zda 27 šetřených projektů regenerace mohlo být provedeno s nižšími náklady, především pro rozpočet EU, zkoumal, zda: veřejný grant, včetně příspěvku EU, byl stanoven v náležité výši s použitím metody nákladové mezery a zda byla nákladová mezera uspokojivě posouzena, hodnota lokality zahrnutá do projektových nákladů v posouzení nákladové mezery odrážela zásadu "znečišťovatel platí", podle níž by měli náklady na rekultivaci lokalit, kde způsobili škody, nést znečišťovatelé, byly dodrženy platné předpisy pro státní podporu, které mají bránit narušování hospodářské soutěže, rozhodnutí o grantu obsahovalo refundační mechanismus, který by se uplatnil, pokud by projekt vytvářel více příjmů, než se k datu schválení grantu předpokládalo. POTŘEBNOST VEŘEJNÉ PODPORY, VČETNĚ FINANCOVÁNÍ EU, SE NE VŽDY POSUZOVALA A… 48. Z 27 projektů, které se v rámci auditu šetřily: U 15 projektů příjemce nákladovou mezeru na žádost Komise nebo řídicího orgánu posoudil. U 12 projektů se nákladová mezera neposuzovala. U tří projektů je neprovedení posouzení opodstatněné, protože projekty neměly vytvářet příjmy, jelikož se týkaly buď jen dekontaminace, nebo jejich výsledkem měly být parky nebo rezervy pozemků. V těchto případech lze nákladovou mezeru stanovit jako 100 %. U zbývajících devíti projektů se ovšem nákladová mezera nijak neposuzovala, přestože projekty budou vytvářet příjmy z prodeje nebo pronájmu obnovených pozemků a budov (viz rámeček 7). Pokud by se v těchto devíti případech nákladová mezera analyzovala, grant, včetně prostředků EU, byl by nižší. … POKUD BYLA POSOUZENÍ NÁKLADOVÉ MEZERY PROVEDENA, BYLY V NICH NEDOSTATKY 49. V případech, kdy nákladová mezera posouzena byla, byly zjištěny tyto nedostatky: ve třech případech, kdy se určitý spolufinancovaný projekt týkal jedné části větší lokality, se přesto, že se ze strukturálních opatření spolufinancovala základní infrastruktura pro celou lokalitu (buďto v rámci jiného projektu v tomtéž programovém období (2000–2006), nebo v předchozím období (1994–1999)), příjmy vytvářené pro developera z lokality jako celku při posuzování nákladová mezery nezohlednily (viz rámeček 8), v pěti případech, kdy byla cena pozemků zahrnuta do vykázaných nákladů [29], buď nebylo předloženo nezávislé osvědčení o odhadu ceny stanovící tržní hodnotu pozemků, nebo nebylo možné určit, která z obou hodnot, tj. kupní cena nebo tržní hodnota, je nižší (viz rámeček 9). RÁMEČEK 7 PŘÍKLADY PROJEKTŮ FINANCOVANÝCH V PLNÉM ROZSAHU Z VEŘEJNÝCH PROSTŘEDKŮ, KTERÉ BUDOU PRAVDĚPODOBNĚ VYTVÁŘET PŘÍJMY, AVŠAK U NICHŽ SE NEPOSUZOVALA NÁKLADOVÁ MEZERA Orgán místní správy hodlal na pozemcích ve veřejné rezervě (Halton, Spojené království) vybudovat sklad, který měl být provozován za tržních podmínek a vytvářet příjmy. Náklady na rozvojový záměr (pořízení pozemku a terénní úpravy) se v plném rozsahu financovaly z veřejných prostředků, z nichž 29 % bylo pokryto spolufinancováním z EFRR. Nebyla provedena žádná analýza nákladové mezery zohledňující budoucí příjmy. Rozvojový záměr na místě bývalé plánované jaderné elektrárny (Arneburg, Německo) (viz fotografie 7) bude pravděpodobně vytvářet příjmy pro soukromé vlastníky pozemků, protože lokalita má tu výhodu, že disponuje trimodální dopravní infrastrukturou, a je tudíž pro určitá odvětví atraktivní. Posouzení nákladové mezery však u tohoto projektu provedeno nebylo. RÁMEČEK 8 PŘÍKLAD, KDY SE ANALÝZA NÁKLADOVÉ MEZERY TÝKALA JEN ČÁSTI LOKALITY Bývalý uhelný důl a koksovna (Sheffield, Spojené království) se obnovuje po etapách. V letech 2000–2006 byla poskytována podpora z EFRR pro druhou etapu obnovy lokality, během níž se budovalo několik průmyslových a kancelářských budov. Posouzení nákladové mezery odůvodňující grant EFRR se omezilo pouze na náklady a příjmy z této druhé etapy a nezohledňovalo příjmy vytvářené jinde v téže lokalitě. RÁMEČEK 9 PŘÍKLADY NÁKLADŮ NA POŘÍZENÍ POZEMKŮ ÚČTOVANÝCH NA PROJEKT, KTERÉ NEBYLY PODLOŽENY NEZÁVISLÝM OSVĚDČENÍM O ODHADU CENY V bývalém povrchovém dole (Rotherham, Spojené království), kde měl rozvojový projekt podobu partnerství veřejného a soukromého sektoru, byly jediným příspěvkem soukromého partnera pozemky. Hodnota pozemků 6,7 milionu GBP byla zahrnuta do způsobilých nákladů pro grant z EFRR. Překročila tím o 3,4 milionu GBP tržní hodnotu stanovenou autorizovaným odhadcem. Na místě bývalých oceláren (Dortmund, Německo) byla cena, kterou navrhovatel zaplatil za pozemky, zahrnuta do projektových nákladů. V době, kdy bylo poskytnuto spolufinancování z EFRR, však cena nebyla srovnána s tržní hodnotou určenou odborným odhadcem nebo jiným schváleným úředním subjektem. Až později, v roce 2006, orgán místní správy, který byl jedním z partnerů projektu, vypracoval zprávu potvrzující, že kupní cena odpovídá tržní hodnotě. Ovšem v tomto odhadu byla tržní hodnota na metr čtverečný vyšší než oficiální referenční ceny pozemků ve stejné oblasti a byla vztažena k ploše 82 ha, třebaže k zástavbě mělo být připraveno jen zhruba 40 ha rozlohy lokality (zbytek se měl využít jako zelené plochy). ORGÁNY SICE ZNAJÍ ZÁSADU "ZNEČIŠŤOVATEL PLATÍ", ALE ZNEČIŠŤOVATEL V ŽÁDNÉM Z PŘÍPADŮ NENESL NÁKLADY NA DEKONTAMINACI V PLNÉM ROZSAHU 50. Smlouva o EU [30] stanoví, že politika Unie v oblasti životního prostředí je založena na zásadě, že znečišťovatel by měl platit za veškeré škody na životním prostředí, které způsobil. Ve všech navštívených členských státech, v nichž audit proběhl, je zásada "znečišťovatel platí" od 90. let 20. století jedním ze základních principů práva v oblasti životního prostředí. Podle této zásady nesou zodpovědnost za způsobené škody znečišťovatelé i vlastníci půdy a jejich nájemci, kteří měli povinnost škody na půdě ve svém vlastnictví odvrátit. Z veřejných prostředků by se tudíž měly spolufinancovat náklady na rekultivaci půdy jen tehdy, když všechny právní prostředky, jak zásadu "znečišťovatel platí" vynutit, byly vyčerpány, takže veřejné prostředky jsou využity až jako poslední možnost. 51. Velká část znečištěné půdy, na jejíž rekultivaci se kromě jiného využívají prostředky EU a jiné veřejné prostředky, je výsledkem dědictví Evropy spočívajícího v minulých intenzivních průmyslových a vojenských činnostech. V mnoha nejzávažnějších případech je uplatnění zásady "znečišťovatel platí" v praxi obtížným problémem. Často je nemožné požadovat po subjektu, který za způsobené znečištění odpovídal v první řadě, aby rekultivaci zaplatil, neboť v mnoha případech minulý znečišťovatel již neexistuje nebo se jednalo o podnik provozovaný státem nebo byla lokalita za zvláštních podmínek prodána soukromému vlastníkovi [31]. 52. Ve vzorku projektů podporovaných z EFRR, které byly přezkoumávány, obsahovalo nějaké rekultivační práce 21 projektů. U žádného z těchto projektů nezaplatil subjekt zodpovědný za původní znečištění plné náklady na rekultivaci: 13 projektů se týkalo lokalit, které byly znečištěny soukromými firmami, avšak zásada "znečišťovatel platí" zde byla uplatněna jen částečně, šest se týkalo lokalit, kde znečištění způsobily státem provozované podniky a nový vlastník se zavázal půdu rekultivovat s podporou z veřejných zdrojů, v ostatních dvou lokalitách, kde znečištění způsobily státem provozované podniky, převzal plnou odpovědnost za jejich rekultivaci stát. 53. Často se stává, že při prodeji znečištěných pozemků je developerovi nabídnuta sleva z kupní ceny jako náhrada za práce, které jsou nutné k tomu, aby se kvalita pozemků pozvedla na využitelnou úroveň. Developeři však někdy přesto, že takovou slevu již mohli dostat, usilují o další veřejné dotace na úhradu rekultivačních prací, které skutečně provádějí. Tehdy nastává riziko, že když developeři získali jak slevu z kupní ceny, tak dotace na rekultivační práce, může dojít k dvojímu financování z veřejných zdrojů. Orgány veřejné správy musí toto riziko pozorně sledovat. 54. Vzhledem k těmto okolnostem jsou smlouvy mezi prodávajícím a developerem velmi složité a pokud jde o otázky rekultivace, mohou obsahovat slevy, dotace a podrobné dohody o rozdělení odpovědnosti za ekologickou sanaci. Posoudit takové dohody v plném rozsahu z hlediska řádného finančního řízení, včetně zjištění, do jaké míry se z prostředků EU mohly dotovat rekultivační práce, za které developer již obdržel náhradu, je samo o sobě velmi náročný úkol. K obtížnosti tohoto úkolu přispívají některé konkrétní faktory, jako je: nedostatek spolehlivých ocenění pozemků, který vyvolává nejistotu ohledně tržního ocenění a skutečné hodnoty slev poskytnutých ve smlouvách o nabytí pozemků, nedostatečně podrobné posouzení povahy znečištění v lokalitě, vedoucí k podhodnocení nákladů na rekultivaci (viz rámeček 10) nedostatečná transparentnost smluv o transakcích s pozemky, pokud jde o rozsah zodpovědnosti smluvních stran za rekultivaci. RÁMEČEK 10 PŘÍKLADY, KDY BYLY REKULTIVAČNÍ NÁKLADY PODCENĚNY, A POTŘEBNÉ FINANCOVÁNÍ BYLO ZAJIŠŤOVÁNO Z PROSTŘEDKŮ EU A DALŠÍCH VEŘEJNÝCH ZDROJŮ V bývalých ocelárnách (Dortmund, Německo) odkoupila veřejná agentura kontaminované pozemky od znečišťovatele, kterým byla soukromá společnost. Náklady na rekultivaci byly tehdy odhadnuty na 58 milionů EUR a prodávající souhlasil, že poskytne slevu z ceny ve výši jedné poloviny této částky (29 milionů EUR) výměnou za to, že zanikne jeho odpovědnost za sanaci. Náklady na rekultivaci nakonec dosáhly 74,8 milionu EUR (o 16,8 milionu EUR více než částka, z níž byla sleva z ceny vypočtena). Zvýšení nákladů uhradila veřejná agentura 25 % dotací z EFRR. V tomto případě znečišťovatel z celkových rekultivačních nákladů 74,8 milionu EUR uhradil jen 29 milionů EUR. V bývalém kovodělném závodě (Barnsley, Spojené království) byl původní odhad nákladů na dekontaminaci podhodnocen, takže řídicí orgán schválil 15 % zvýšení celkových nákladů a odpovídající zvýšení grantu z EFRR. 55. V důsledku takto složitých okolností se mezi kontrolovanými projekty vyskytují případy, v nichž pro určení hodnoty pozemků a starých budov neexistuje spolehlivý základ. Nelze tedy vyloučit, že potřeba veřejných prostředků nebude nadhodnocena. A protože na tyto činnosti lze získat spolufinancování z EFRR s dotačními sazbami až ve výši 85 %, představuje to problém jak pro fondy EU, tak pro vnitrostátní fondy. NEUPLATŇOVALA SE ŘÁDNĚ PRAVIDLA STÁTNÍ PODPORY 56. Komise a členské státy se dohodly na konkrétních pravidlech státní podpory, která se týkají 16 projektů. V osmi případech nebyla tato pravidla v plném rozsahu uplatněna (viz rámeček 11). KDYŽ PROJEKTY VYTVÁŘEJÍ VĚTŠÍ PŘÍJMY, NEŽ SE PŘEDPOKLÁDALO, JSOU MOŽNOSTI, JAK ZÍSKAT VEŘEJNOU PODPORU ZPĚT, OMEZENÉ 57. Projekty regenerace mohou přinášet příjmy z prodeje či pronájmu majetku. Veřejný příspěvek by se pak měl stanovit před schválením grantu na základě odhadu příjmů a nákladů během období 20 let [32] (viz bod 46). Poté, co je projekt regenerace dokončen, se mohou skutečné příjmy a náklady od původních odhadů lišit. Pokud by bylo třeba výpočet veřejného příspěvku na základě skutečných příjmů a nákladů zpětně revidovat, mohlo by se dojít k závěru, že projekt měl získat nižší částku grantu. To by mohlo vést k částečnému či celkovému vrácení grantu. Nařízení o strukturálních fondech sice nevyžadují, aby se nákladová mezera přehodnocovala na základě skutečných údajů, avšak některé členské státy z vlastní iniciativy do rozhodnutí o grantu ustanovení o vrácení prostředků začlenily. Tak tomu bylo u osmi z 15 projektů, u nichž se nákladová mezera posuzovala (viz bod 48). V Německu se při opětovném posuzování přihlíží k příjmům vytvořeným během 15 let po dokončení projektu. 58. Pokud nebylo možné příjmy odhadnout předem nebo projekty příjmy vytvářet neměly, v nařízeních o strukturálních fondech je ustanovení, které řídicím orgánům umožňuje požadovat vrácení příjmů vytvořených až do uzavření operačního programu za období 2000–2006 nebo do pěti let od dokončení projektu za období 2007–2013 [33]. Ovšem vzhledem k tomu, že projekty regenerace se často vyvíjejí dlouhodobě, pětileté období, které se nyní pro stanovení příjmů používá, je příliš krátké. RÁMEČEK 11 PŘÍKLADY, KDY NEBYLA DODRŽENA PRAVIDLA STÁTNÍ PODPORY Podle pravidel státní podpory ve Spojeném království [34] v případech, kdy je vlastník pozemků současně navrhovatelem projektu, nesmí být zisk navrhovatele zahrnut do výpočtu finanční podpory z veřejných zdrojů [35]. Avšak v případě bývalé chemičky (Widnes, Spojené království) a bývalého uhelného dolu a koksovny (Sheffield, Spojené království) nebylo toto pravidlo dodrženo a rezerva na zisk navrhovatele do výpočtu zahrnuta byla. Regionální rozvojová agentura to tehdy považovala za přijatelné, ale procentní sazba zisku nebyla stanovena v ocenění autorizovaného odhadce, jak to příslušný režim státní podpory požadoval. +++++ TIFF +++++ V bývalém povrchovém dole (Rotherham, Spojené království) byla lokalita regenerována v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Pozemky, které vložil soukromý partner, byly ohodnoceny na 30 % celkových nákladů na projekt a regenerační práce, které měl uhradit veřejný partner, byly odhadnuty na 70 %. Když však byly pozemky prodávány, 70 % příjmu bylo určeno pro soukromého partnera a 30 % pro veřejného partnera. Soukromému partnerovi byla tímto způsobem poskytnuta výhoda, což bylo v rozporu s příslušným režimem státní podpory. V případě bývalé plánované jaderné elektrárny (Arneburg, Německo) (viz fotografie 7) navrhovatel (obec) zaplatil regeneraci pozemků vlastněných soukromou skupinou, aby do lokality přilákal průmyslové investory. Vlastník pozemků je nabyl v roce 1993 a provedl určité demoliční práce. Po schválení projektu regenerace vlastník pozemků pozemky prodal za mnohem vyšší cenu, než původně zaplatil. Podle ustanovení příslušného režimu státní podpory [36] měla smlouva mezi navrhovatelem a vlastníkem stanovit, že prospěch z prodeje pozemků musí být převeden na obec. +++++ TIFF +++++ ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ CELKOVÝ ZÁVĚR 59. Dědictví znečištění v průmyslových a vojenských lokalitách představuje pro mnohé členské státy značný problém. Odstranění historického znečištění a regenerace lokalit bude pravděpodobně i nadále potřeba financovat z veřejných prostředků. Pro mnoho členských států jsou strukturální opatření zásadním zdrojem financování v této oblasti. 60. Projekty, které získávají podporu z EU, obvykle vytvářejí infrastrukturu tak, jak bylo naplánováno. Postup prací na mnoha lokalitách je však pomalejší a vzniká méně pracovních míst, než se předpokládalo. 61. Zásada "znečišťovatel platí" je sice dobře chápána, ovšem kvůli praktickým obtížím často nakonec značnou část rekultivačních prací hradí veřejné orgány s podporou ze strukturálních opatření EU. V žádném z případů, které byly v rámci tohoto auditu šetřeny, nehradil znečišťovatel rekultivační práce v plném rozsahu. 62. Posouzení nákladové mezery, pokud jsou provedena, často nejsou dosti spolehlivá a rozhodnutí o grantech ne vždy obsahují ustanovení o vrácení prostředků. 63. Při regeneračních činnostech v členských státech se sice používají některé osvědčené postupy a zásady, ale nedostatek podrobných informací o rozsahu problémů v terénu znamená, že stanovení priorit tak, aby se opatření zaměřila na lokality vyžadující největší pozornost, je ještě možno zlepšit. +++++ TIFF +++++ PLNĚNÍ CÍLŮ REGENERACE PRŮMYSLOVÝCH A VOJENSKÝCH LOKALIT 64. Většina projektů splnila své cíle, pokud jde o fyzické výstupy, avšak ne vždy jsou výsledky rekultivace řádně osvědčovány a mezi přípustnými hodnotami ukazatelů znečištění půdy v jednotlivých státech jsou značné rozdíly. Komise předložila návrh směrnice o zřízení rámce pro ochranu půdy (viz body 22–25). 65. Pokud jde o hospodářské činnosti a zaměstnanost, přinesla většina projektů do doby, kdy byl audit prováděn, jen skromné výsledky. Dosažené výsledky ovlivnil hospodářský pokles a na zdůvodnění spolufinancovaných rozvojových záměrů se nedostatečně využívala tržní analýza. Lepší výsledky byly zjištěny v lokalitách, které se regenerovaly v rámci jasného a individualizovaného integrovaného plánu rozvoje, který zohledňoval většinu obecně přijímaných osvědčených postupů v oblasti regenerace (viz body 26–34). DOPORUČENÍ 1 Členské státy by měly: a) požadovat, aby projekty regenerace brownfieldů byly součástí integrovaného plánu rozvoje daného města či území; b) žádat navrhovatele, aby prováděli tržní analýzu a zvažovali relevantní alternativy možné budoucnosti brownfieldů, které by měly vycházet z integrovaného plánu rozvoje; c) zajistit, aby výsledky rekultivace lokalit byly osvědčeny kvalifikovaným orgánem nebo akreditovaným subjektem. Komise by měla: a) ve spolupráci s členskými státy a na základě vědeckých podkladů a osvědčených postupů navrhnout: i) normy EU pro vymezení kontaminovaných lokalit a závažnosti environmentálních a zdravotních rizik, která z nich plynou, ii) metodiku EU pro vymezení norem pro rekultivaci jednotlivých typů lokalit s přihlédnutím k jejich konečnému využití; b) prostřednictvím operačního programu podporovat používání integrovaného přístupu k rozvoji tím, že bude vyžadovat, aby byly spolufinancované projekty regenerace brownfieldů začleněny do integrovaného plánu rozvoje. KRITÉRIA PRO PŘIDĚLOVÁNÍ PODPORY EU NA REGENERACI PRŮMYSLOVÝCH A VOJENSKÝCH LOKALIT 66. Regenerace se v členských státech provádí v souladu s většinou obecně přijímaných osvědčených postupů, avšak setkává se významnými překážkami, jako je nedostatek finančních zdrojů (viz body 37–42). 67. Vnitrostátní evidence sice poskytují jisté údaje o stavu lokalit, avšak ve všech navštívených členských státech jsou neúplné a pouze ve dvou obsahují vhodné informace, na jejichž základě lze ve vztahu ke kontaminovaným lokalitám stanovit priority pro veřejný zásah (viz body 43–44). 68. Ačkoli nařízení o strukturálních fondech nestanoví žádná pravidla, která by podporovala určité aspekty osvědčených postupů při regeneraci brownfieldů, některé členské státy podporují integrovaný přístup k rozvoji a zásadu, že před projekty na "zelené louce" se dává přednost opětovnému využití brownfieldů (viz bod 45). DOPORUČENÍ 2 Členské státy by měly: a) promyslet, jak stanovit strategie regenerace brownfieldů s jasnými cíli; b) podporovat regeneraci brownfieldů a vyhýbat se projektům na "zelené louce", pokud to není naprosto nevyhnutelné, a v opačném případě vyžadovat použití kompenzačních opatření; c) zvážit opatření pro problematické lokality, které mají soukromého vlastníka, jenž neprovádí potřebné kroky; d) promyslet, jak regenerované lokality častěji dočasně využívat jako "zelenou louku"; e) požadovat, aby regionální či místní orgány vedly evidence brownfieldů a kontaminovaných lokalit; ty by měly být alespoň na úrovni členských států standardizované, aby se mohly sloučit do celostátní evidence, a usnadnit tak provádění politiky regenerace a rekultivace brownfieldů; f) sestavit seznamy brownfieldů, na nichž je předpokládaná kontaminace, a klasifikovat je podle příslušných rizik pro zdraví a životní prostředí. Lokality by měly být seřazeny podle priorit rekultivace, což by usnadnilo vypracování plánů rekultivace. To by přispělo k ochraně zdraví a plnění cílů EU v oblasti životního prostředí, jako je například dobrý ekologický stav vody požadovaný v evropské rámcové směrnici o vodě. Komise a členské státy by měly: a) podporovat uplatňování osvědčených postupů při budování podnikatelských zón a preferovat regeneraci brownfieldů před projekty na "zelené louce". NÁKLADY NA DOSAŽENÉ VÝSLEDKY 69. Výsledků mohlo být z různých důvodů dosaženo s menším objemem financování z EU. 70. U projektů vytvářejících příjmy nebyla veřejná podpora vždy podložena posouzením nákladové mezery, a pokud mezera posouzena byla, byly zjištěny nedostatky (viz body 48–49). 71. Pokud nákladová mezera byla posouzena, ne všechna grantová rozhodnutí obsahovala ustanovení o vrácení prostředků, které by se uplatnilo, v případě, že by projekt vytvářel více příjmů, než se předpokládalo, a nařízení o strukturálních fondech vrácení prostředků nevyžadují. Jestliže nebylo možné příjmy odhadnout předem nebo projekty příjmy vytvářet neměly, nařízení o strukturálních fondech řídicím orgánům umožňují požadovat vrácení vytvořených příjmů. Ovšem vzhledem k tomu, že projekty regenerace se často vyvíjejí dlouhodobě, pětileté období, které se nyní pro stanovení příjmů používá, je příliš krátké (viz body 57–58). 72. Ačkoli zásada "znečišťovatel platí" je v právním rámci členských států zakotvena, nebyla v plném rozsahu uplatněna a část nákladů na rekultivaci byla hrazena z prostředků členských států a EU. Smlouvy mezi znečišťovateli, vlastníky pozemků a developery často nejsou dostatečně transparentní a ne vždy lze zjistit, v jakém rozsahu se znečišťovatelé na nákladech na rekultivační práce skutečně podíleli (viz body 50–55). 73. Orgány členských států neuplatňovaly v plném rozsahu pravidla státní podpory (viz bod 56). DOPORUČENÍ 3 Členské státy by měly: a) u každého projektu důkladně posoudit nákladovou mezeru; b) požadovat, aby se rozsah, v jakém lze zásadu "znečišťovatel platí" uplatnit, výslovně posuzoval u všech projektů regenerace a aby se uplatňování této zásady stalo podmínkou pro poskytnutí financování EU; c) aplikovat všechna ustanovení režimů státní podpory dohodnutých s Komisí; d) provádět podrobné kontroly, aby se dotace na rekultivaci neposkytovaly na lokality, na které již navrhovatel dostal slevu z kupní ceny. Příslušný orgán veřejné správy by tudíž měl disponovat spolehlivým tržním oceněním pozemků a realistickým odhadem pravděpodobných nákladů na rekultivační práce a podmínky pořízení pozemků a případné slevy z ceny v nich obsažené by měly být plně transparentní; e) začlenit do všech rozhodnutí o udělení grantu na projekty regenerace ustanovení o vrácení prostředků, aby ve světle vývoje během delšího období (řekněme 15 let) mohly znovu posoudit finanční výkonnost projektů a aby u projektů, které vytvářely větší příjmy, než se předpokládalo, mohly získat část grantu, případně celý grant zpět. Komise by měla uplatňování těchto ustanovení o vrácení prostředků sledovat. Komise by měla: a) zvážit možnost vymezit společné principy pro uplatňování zásady "znečišťovatel platí" v případě kontaminace, která vznikla před začleněním této zásady do právních předpisů; b) řídicím orgánům členských států připomenout jejich povinnost stanovit nákladovou mezeru u všech projektů, které mohou vytvářet příjmy, a řídit se všemi platnými pravidly státní podpory. Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Harald NOACK, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 12. prosince 2012. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira +++++ TIFF +++++ Fotografie 10 – Pozemky připravené pro výstavbu silniční infrastruktury na místě bývalých hald uhelného dolu (Jaworzno, Polsko) [1] CABERNET (2006), Sustainable Brownfield Regenerace (Udržitelná regenerace brownfieldů) (na základě údajů shromážděných členskými státy od konce 90. let 20. století do počátku prvního desetiletí 21. století). [2] EEA (2007), Progress in management of contaminated sites (Pokrok ve správě kontaminovaných lokalit) (CSI 015). Dalšími zdroji znečištění jsou skládky odpadů a zemědělské činnosti. [3] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 (Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8), kterou se ruší směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17), a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (nařízení ELD) (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56). [4] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu (Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 19). [5] Rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (Úř. věst. L 291, 21.10.2006, s. 11), KOM(2004) 60 v konečném znění – K tematické strategii pro městské životní prostředí, KOM(1999) 344 v konečném znění – Strukturální fondy a jejich koordinace s pokyny pro Fond soudržnosti pro programy v období 2000–2006, pokyny Komise k iniciativě Společenství URBAN II, přijaté dne 28. dubna 2000. [6] Členské státy se mohly od roku 2007 rozhodnout, že část svých finančních rámců pro strukturální opatření EU investují do revolvingových fondů JESSICA, aby tak mohly finanční prostředky znovu použít a urychlit investice do městských oblastí v Evropě. V době auditu se tyto fondy teprve začínaly zakládat a jen velmi málo z nich bylo určeno na regeneraci brownfieldů. [7] Bytové projekty nebyly pro finanční podporu z EFRR a FS v programových obdobích, kterých se audit týkal, způsobilé. [8] Čl. 17 odst. 1 SEU a článek 317 SFEU. [9] Od 1. ledna 2007 do 25. června 2010 činila částka v případě projektů v oblasti životního prostředí 25 milionů EUR. [10] Během programového období 2000–2006 se GŘ pro regionální a městskou politiku obracelo na GŘ pro životní prostředí i v případě projektových žádostí spadajících pod Fond soudržnosti. [11] Projekt se obvykle realizuje několik let. Proto musely být z programového období 2000–2006, z něhož byli jako hlavní příjemci vybráni pro audit Německo a Spojené království, zvoleny dokončené projekty. [12] K příkladům ukazatelů patří úroveň koncentrace znečišťujících látek po rekultivaci, hektary regenerovaného území, podlahová plocha vybudovaná navrhovatelem, podlahová plocha vybudovaná investory po dokončení projektu, obsazenost obnovených parcel a budov a počet pracovních míst ve společnostech působících v lokalitě. Zdroj: Metodické pracovní dokumenty pro ukazatele monitorování a hodnocení GŘ pro regionální a městskou politiku: "Pracovní dokument č. 3" na programové období 2000–2006 a "Pracovní dokument č. 2" na programové období 2007–2013. RESCUE – Administrative Tools and Incentives for Sustainable Brownfield Regeneration (Správní nástroje a pobídky pro udržitelnou regeneraci brownfieldů), 5. rámcový program EU pro výzkum, akce 4, červenec 2005. [13] Doporučují je uznávané přední organizace v oboru, především Světová banka, CABERNET a NICOLE. [14] Sem mohou patřit i další faktory týkající se regionu, v němž se lokalita nachází, například podmínky na pracovním trhu. [15] Hodnoty ukazatelů znečištění půdy jsou obecné normy kvality přijaté v mnoha zemích, které upravují zacházení s kontaminovanou půdou. Obvykle mají podobu limitních hodnot koncentrace (mg/kg na hmotnost sušiny) znečišťujících látek v půdě, při jejichž překročení se doporučují či vyžadují určitá opatření. Viz Derivation methods of soil screening values in Europe. A review and evaluation of national procedures towards harmonisation (Metody odvozování hodnot ukazatelů znečištění půdy v Evropě. Přezkum a hodnocení národních postupů směrem k harmonizaci). JRC (Společné výzkumné středisko) vědecké a technické zprávy), EUR 22805 EN-2007. [16] KOM(2006) 232 v konečném znění ze dne 22. září 2006 – Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro ochranu půdy a o změně směrnice 2004/35/ES. [17] Navíc současná pracovní verze návrhu, pozměněná pracovní skupinou Rady pro životní prostředí (Dokument 6124/1/10 ​REV 1​​​​ ze dne 4. března 2010), umožňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci o společných technických prvcích pro posuzování rizik kontaminace půdy. [18] Navrhovatel prodal dalších 10 % parcel, avšak výstavba budov ještě nezačala. [19] Doporučují je uznávané přední organizace v oboru, především Světová banka, CABERNET a NICOLE. [20] Securing the Future Supply of Brownfield Land: Government Response to English Partnerships’ Recommendations on the National Brownfield Strategy (Zajištění budoucí nabídky brownfieldů: odpověď vlády na doporučení English Partnerships k národní strategii brownfieldů), Communities and Local Government (ministerstvo společenství a místní samosprávy), Londýn, 4. března 2008. [21] Das Bundesinstitut für Bau-, Stadt- und Raumforschung (Spolkový institut pro stavební výzkum a výzkum urbanistiky a územního rozvoje). [22] V Německu je poměr mezi různými typy zamýšleného nového využití brownfieldů (2006) následující: příroda 19 %, bydlení 19 %, průmysl/obchod 62 %. Podle výzkumných pracovníků BBSR by realističtější rozdělení mohlo být následující: příroda 70 %, bydlení 20 %, průmysl/obchod 10 %. Dr. Fabian Dosch, BBSR-Bonn. Schůze 14 REFINA, Stuttgart 26. dubna 2007. [23] V letech 2002 až 2009 se plocha brownfieldů v Anglii snížila o 20,4 % ze 40714 ha na 33390 ha. V roce 2009 bylo v brownfieldech postaveno 77 % domů. Zdroj:Trends in previously developed land and housing stock by Government Office Region (Trendy v již zastavěných územích a bytovém fondu podle regionů) (2002, 2009). Homes and Communities Agency (Agentura pro bydlení a obce). [24] Nachhaltige Entwicklung in Deutschland Indikatorenbericht 2012, (Udržitelný rozvoj v Německu, zpráva o ukazatelích 2012), Spolkový statistický úřad, Wiesbaden, 2012. [25] Podle odborníků je realističtější údaj o celkové ploše brownfieldů v České republice 27000 až 38000 ha. [26] Aby byly projekty způsobilé, musí se nacházet ve městě s více než 5000 obyvateli, zabírat plochu brownfieldu větší než 40 ha a splňovat nejméně tři z osmi socio-ekonomických kritérií. [27] Systém evidence kontaminovaných míst. [28] Náklady a výnosy se diskontují, aby se zohlednil čas, který uplynul mezi jednotlivými toky hotovosti. [29] Aby mohly být náklady na pořízení pozemku zahrnuty do nákladů pro výpočet spolufinancování EU, mohou se účtovat jen do výše 10 % celkových projektových nákladů za podmínky, že mezi nákupem pozemku a cíli spolufinancovaného projektu existuje přímá vazba a nezávislý odborný odhadce nebo schválený úřední subjekt vystaví osvědčení potvrzující, že kupní cena pozemku není vyšší než jeho tržní hodnota. Viz nařízení Komise (ES) č. 448/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 1685/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 týkající se způsobilosti výdajů na činnosti spolufinancované strukturálními fondy, a zrušuje nařízení (ES) č. 1145/2003 (Úř. věst. L 72, 11.3.2004, s. 66). [30] Čl. 191 odst. 2 SFEU. [31] Takové podmínky obvykle obsahují výjimky týkající se odpovědnosti za rekultivaci znečištěné půdy. [32] Guide to Cost Benefit Analysis of Investment Projects (Příručka k provádění analýzy nákladů a přínosů investičních projektů). Evropská komise, GŘ pro regionální a městskou politiku, červenec 2008. [33] Viz pravidlo způsobilosti č. 2 nařízení (ES) č. 448/2004 ze dne 10. března 2004 (Úř. věst. L 72, 11.3.2004, s. 6) a čl. 55 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25). [34] N 747/A/99 – Partnership support for regeneration (1): Support for speculative developments (Podpora partnerství u projektů regenerace (1): Podpora spekulativních rozvojových investicí) (SG (2001) D/ 286569). [35] V některých případech se zisk stanoví na 15 % prodejní hodnoty budov a 10 % prodejní hodnoty pozemků. [36] Režim státní podpory N 644 A/B/2002, schválený EK dne 9.7.2003, který odráží pravidla stanovená v rámcovém plánu (Rahmenplan) 31 (zejména v části II, bodu 7). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I FINANCOVÁNÍ REGENERACE PRŮMYSLOVÝCH A VOJENSKÝCH LOKALIT ZE STRUKTURÁLNÍCH OPATŘENÍ (OBDOBÍ 2000–2006 [1]A 2007–2013) Zdroj:údaje GŘ pro regionální a městskou politiku k 31. 12. 2010. Regenerace průmyslových a vojenských lokalit ze strukturálních opatření 2000–2006 | Regenerace průmyslových a vojenských lokalit ze strukturálních opatření 2007–2013 | Členský stát | Pořadí | Přidělená částka (EUR) | % | Členský stát | Pořadí | Přidělená částka (EUR) | % | Německo | 1 | 645490864 | 28,7 | Maďarsko | 1 | 475191832 | 14,0 | Spojené království | 2 | 574288905 | 25,5 | Česká republika | 2 | 372290509 | 11,0 | Francie | 3 | 195305373 | 8,7 | Německo | 3 | 335518228 | 9,9 | Nizozemsko | 4 | 160821924 | 7,2 | Rumunsko | 4 | 316430710 | 9,3 | Portugalsko | 5 | 156012908 | 6,9 | Itálie | 5 | 298355961 | 8,8 | Itálie | 6 | 143383095 | 6,4 | Polsko | 6 | 278413953 | 8,2 | Belgie | 7 | 65421025 | 2,9 | Portugalsko | 7 | 191960262 | 5,7 | Řecko | 8 | 55655389 | 2,5 | Spojené království | 8 | 178957047 | 5,3 | Španělsko | 9 | 54873962 | 2,4 | Španělsko | 9 | 177403701 | 5,2 | Česká republika | 10 | 46073161 | 2,0 | Estonsko | 10 | 138045325 | 4,1 | Polsko | 11 | 43940360 | 2,0 | Slovinsko | 11 | 130400000 | 3,8 | Maďarsko | 12 | 28773946 | 1,3 | Bulharsko | 12 | 108322014 | 3,2 | Finsko | 13 | 18104950 | 0,8 | Francie | 13 | 90193437 | 2,7 | Meziregionální spolupráce v EU | 14 | 17035874 | 0,8 | Belgie | 14 | 62048204 | 1,8 | Přeshraniční spolupráce v EU | 15 | 13996478 | 0,6 | Lotyšsko | 15 | 49000000 | 1,4 | Lotyšsko | 16 | 11414454 | 0,5 | Malta | 16 | 48280000 | 1,4 | Lucembursko | 17 | 10019687 | 0,4 | Přeshraniční spolupráce v EU | 17 | 47801926 | 1,4 | Slovinsko | 18 | 2924609 | 0,1 | Nizozemsko | 18 | 28799000 | 0,8 | Malta | 19 | 2539367 | 0,1 | Řecko | 19 | 26295000 | 0,8 | Estonsko | 20 | 1712389 | 0,1 | Kypr | 20 | 16150000 | 0,5 | Rakousko | 21 | 674726 | 0,0 | Litva | 21 | 14501892 | 0,4 | | | | | Lucembursko | 22 | 3786550 | 0,1 | | | | | Finsko | 23 | 2071886 | 0,1 | EU CELKEM | 2248463446 | 100,0 | EU CELKEM | 3390217437 | 100,0 | [1] Za období 2000–2006 jsou údaje pro členské státy EU-10 počítány od roku 2004. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II VZOREK 27 KONTROLOVANÝCH PROJEKTŮ Poznámky: projekty Fondu soudržnosti (**) nebo "velké projekty" EFRR (*), u nichž se vyžadovalo předchozí schválení Evropské komise. Zdroj: závěrečná zpráva o provádění operačního programu u projektů z programového období 2000–2006; rozhodnutí o grantech u projektů z programového období 2007–2013. Národní měny byly převedeny na euro podle průměrného směnného kurzu Evropské centrální banky za příslušné programové období. | Regenerační práce spolufinancované z EFRR | Plánované výstupy regenerace / plánované budoucí využití pozemků | | Je projekt spolufinancovaný EU dokončen? | Spolufinancování z EFRR (v mil. EUR) | Tvorba pracovních míst? | Dekontaminace/stabilizace | Terénní úpravy | Demolice / renovace starých budov | Silnice, inženýrské sítě a další infrastruktura | Parcelace území k dalšímu prodeji nebo pronájmu | Výstavba budov připravených k nastěhování | Pozemky a budovy k průmyslovému nebo komerčnímu využití | Pozemky a budovy k veřejnému využití | Veřejné parky | Rezerva (veřejná či soukromá) | Pouze rekultivační práce | Bývalá úpravna uranových rud** | Mydlovary (CZ) | A | 18,50 | | √ | | √ | | | | | | | √ | Bývalý uhelný důl / chemická skládka | Berhida-Peremartoni (HU) | | 16,83 | | √ | | | | | | | | | √ | Ocelárny | Dunaújváros (HU) | A | 2,93 | A | √ | | | | | | | | | √ | Bývalý závod na výrobu výbušnin | Berhida-Peremartoni (HU) | | 0,06 | A | √ | | | | | | √ | | | | Pouze obnovovací práce | Bývalé ocelárny a strojírenský závod | Plzeň (CZ) | A | 1,36 | A | | | √ | | | | √ | | | | Podnik informačních technologií | Brno (CZ) | A | 0,43 | A | | | √ | | | | √ | | | | Bývalá ropná rafinerie | Braunsbedra (DE) | A | 6,32 | A | | | √ | √ | √ | | √ | | | | Bývalá plánovaná jaderná elektrárna | Arneburg (DE) | A | 26,58 | A | | | √ | √ | | | √ | | | | Bývalá šachta uhelného dolu | Jaworzno (PL) | A | 3,32 | A | | √ | | √ | √ | | √ | | | | Rezerva veřejných pozemků | Halton (Spojené království) | A | 2,53 | A | | √ | | √ | | | √ | | | | Smíšené rekultivační a obnovovací práce | Bývalý kovodělný závod | Halle (DE) | A | 3,79 | A | √ | | | √ | | | √ | | | | Bývalý uhelný důl / koksovna III* | Essen (DE) | A | 2,21 | A | √ | | √ | √ | √ | | √ | | | | Haldy uhelného dolu | Jaworzno (PL) | | 7,07 | A | √ | √ | | √ | | | √ | | | | Bývalý průmyslový přístav I | Barrow-in-Furness (Spojené království) | A | 5,89 | A | √ | √ | | √ | √ | | √ | | | | Bývalý průmyslový přístav II | Barrow-in-Furness (Spojené království) | A | 5,79 | A | √ | √ | | √ | √ | | √ | | | | Bývalé ocelárny I | Duisburg (DE) | A | 15,21 | A | √ | √ | √ | √ | | | √ | | | | Bývalá zinkovna II | Duisburg (DE) | A | 20,90 | A | √ | √ | √ | √ | | | √ | | | | Bývalé ocelárny* | Dortmund (DE) | A | 30,32 | A | √ | √ | √ | √ | √ | | √ | | | | Bývalý uhelný důl / koksovna I* | Essen (DE) | A | 12,79 | A | √ | √ | √ | √ | | √ | | √ | √ | | Bývalý uhelný důl / koksovna II | Essen (DE) | | 3,02 | | √ | √ | | √ | | | | | √ | | Bývalá kasárna a závod na výrobu baterií | Marcali (HU) | A | 3,02 | | √ | √ | √ | √ | | √ | | | √ | | Bývalá elektrárna* | Lodž (PL) | | 20,61 | A | √ | √ | √ | √ | | √ | √ | √ | | | Bývalý povrchový důl I | Rotherham (Spojené království) | A | 4,51 | A | √ | √ | √ | √ | √ | | √ | | | | Bývalý povrchový důl II | Rotherham (Spojené království) | A | 5,22 | A | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | | Bývalý uhelný důl / koksovna | Sheffield (Spojené království) | A | 10,33 | A | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | Bývalý kovodělný závod | Barnsley (Spojené království) | A | 8,81 | A | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | Bývalá chemička | Widnes (Spojené království) | A | 2,53 | A | √ | √ | | √ | √ | √ | √ | | | | --------------------------------------------------