Zvláštní zpráva č. 8/2013 „Podpora na zvýšení hospodářské hodnoty lesů z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova“





GLOSÁŘ Analýza SWOT : analýza silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb. Vypracovává se s cílem vytvořit, přezkoumat a aktualizovat strategii a plánování s přihlédnutím k potřebám zainteresovaných subjektů a k dostupným zdrojům. CMEF : společný rámec pro monitorování a hodnocení EU : Evropská unie EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova. EZFRV je hlavním finančním nástrojem politiky rozvoje venkova. EZFRV je spolu s EZZF (Evropským zemědělským záručním fondem) jedním ze dvou finančních nástrojů společné zemědělské politiky. Lesnický podnik : jeden nebo více pozemků lesa a jiných zalesněných ploch, který tvoří z hlediska hospodaření nebo využití jedinou jednotku Opatření : základní jednotka řízení programu, která se skládá z několika podobných operací a má přesně stanovený rozpočet Opatření 122 : opatření rozvoje venkova na zvýšení hospodářské hodnoty lesů Operace : investiční projekt vybraný podle stanovených kritérií a realizovaný příjemcem Potřeba : příležitost nebo problém týkající se dotyčných skupin nebo regionů, který má veřejná intervence řešit. To, zda jsou potřeby, kterými se intervence zdůvodňuje, skutečné, se ověřuje hodnocením ex ante. Průmyslová kulatina : veškeré dřevo vytěžené z lesa, které se nepoužívá jako palivo. Zahrnuje dvě hlavní botanické třídy, totiž jehličnaté a nejehličnaté (listnaté) druhy. PRV : program rozvoje venkova. Dokument vypracovaný členským státem nebo regionem a schválený Komisí, který slouží jako plán pro provádění politiky rozvoje venkova. Tematická osa : ucelená skupina opatření s konkrétními cíli, které vyplývají přímo z jejich realizace a přispívají k jednomu nebo více záměrům podpory rozvoje venkova. SHRNUTÍ I. Celková plocha lesů a jiných zalesněných ploch v EU činí 177,8 milionu hektarů a lesnictví a navazující výrobní činnosti poskytují zaměstnání milionům lidí. V období 2007–2013 se z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova financuje řada opatření na podporu rozvoje a využívání lesů. II. V rámci opatření "zvýšení hospodářské hodnoty lesů" (opatření 122) se poskytuje finanční podpora pro lesy, jejichž vlastníky jsou soukromé osoby nebo jejich sdružení nebo obce nebo jejich sdružení, a to na operace, jejichž cílem je zvýšit hospodářskou hodnotu lesů a jež se týkají investic na úrovni lesnického podniku. III. Celková naplánovaná podpora z EZFRV na období 2007–2013 činí 534,72 milionu EUR. Zachování podobné podpory se navrhuje i na příští programové období 2014–2020. IV. Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda je podpora rozvoje venkova určená na zvýšení hospodářské hodnoty lesů řízena efektivně a účelně. Účetní dvůr přitom zkoumal, a) zda je opatření náležitě koncipováno, b) zda se opatření vhodně provádí a c) zda se účelnost opatření uspokojivě posuzuje. V. Audit se týkal jak Komise, tak vybraných členských států (Španělsko (Galicie), Itálie (Toskánsko), Maďarsko, Rakousko a Slovinsko), na něž připadá více než 50 % celkových vykázaných nákladů. VI. Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise a členské státy kontrolované aspekty podpory na zvýšení hospodářské hodnoty lesů neřídí efektivně a účelně. VII. Audit Účetního dvora odhalil v koncepci opatření nedostatky, které významně brání jejímu úspěšnému provádění: na úrovni Komise nebyla provedena zvláštní analýza situace v lesnictví v EU, která by navrhovanou zvláštní finanční pomoc pro zvýšení hospodářské hodnoty lesů soukromých vlastníků a obcí odůvodňovala. V právních předpisech nebyly definovány hlavní prvky opatření, zejména význam "hospodářské hodnoty lesů" a co je to "lesnický podnik". Členské státy navíc stanovily velice rozdílné velikosti lesnických podniků, při jejichž překročení se vyžadoval lesní hospodářský plán. VIII. Na úrovni členských států nebyly potřeby dostatečně popsány v programech rozvoje venkova a několik členských států opatření ukončilo nebo většinu přidělených prostředků přerozdělilo ve prospěch jiných opatření. IX. Účetní dvůr dále zjistil, že opatření se v některých ohledech neprovádí vhodně: v závislosti na přístupu jednotlivých členských států není řada financovaných projektů v souladu s ustanoveními opatření. Členské státy v rámci opatření 122 také podporovaly operace, které neodpovídají jeho cílům a které by byly vhodněji financovány z jiných opatření s rozdílnými pravidly způsobilosti a měrami financování podpory, obvykle nižšími. Protože ne všechny investice samy o sobě zvyšují hospodářskou hodnotu lesů, přirozená souvislost mezi poskytnutou podporou a možným zvýšením hospodářské hodnoty lesa kolísá podle typu investice. X. Účetní dvůr se domnívá, že účelnost opatření se uspokojivě neposuzovala. Členské státy nestanovily hodnotu zalesněných ploch před investicí a po ní a nepožadovaly to ani od příjemců. XI. Pokud jde o monitorování, společný rámec pro monitorování je pro hodnocení dopadu finanční podpory v rámci opatření 122 nepřiměřený, protože ukazatele výkonnosti a otázky pro hodnocení ve společném rámci neumožňují určit, zda se díky financovaným investicím tam, kde byly provedeny, hospodářská hodnota lesů zvýšila. XII. Účetní dvůr zjistil, že jen několik projektů výrazně zvýšilo hospodářskou hodnotu lesů, buďto zvýšením hodnoty pozemků (vybudováním lesních stezek a cest), nebo hodnoty porostů (pěstební činnosti jako vyvětvování či probírka). XIII. S ohledem na výše uvedené závěry a skutečnost, že kontrolovaná podpora by měla být zachována i v dalším programovém období 2014–2020, předkládá Účetní dvůr následující doporučení: - Komise by měla: i) vymezit a posoudit potřeby EU pro zvyšování hospodářské hodnoty lesů; ii) jasně definovat hlavní prvky, které by zajistily, aby byla podpora EU na tyto potřeby zaměřena, a vytvořila tak přidanou hodnotu EU. - Členské státy by měly: i) ve svých PRV dostatečně popsat konkrétní hospodářské potřeby a příležitosti u různých typů lesních ploch a příjemců; ii) zlepšit obhospodařování lesů tím, že umožní vypracování lesních hospodářských plánů pro podstatnou část lesnických podniků a budou podporovat certifikaci lesních ploch. - Členské státy by měly: i) stanovit odpovídající požadavky, aby byla podpora lesnictví v rámci politiky rozvoje venkova jednotná, v souladu s předpisy o státní podpoře a maximálně účelná; ii) zavést přiměřené postupy zajišťující účelnost podpory, aby se hospodářská hodnota zalesněných oblastí, kde se investice provádějí, skutečně zvýšila; - Komise by měla zlepšit monitorování opatření tak, aby je členské státy prováděly v souladu se stanovenými cíli. Konkrétně by členské státy měly od příjemců požadovat, aby předkládali údaje o hodnotě svých zalesněných ploch před podporovanou investicí i po ní, a řídicí orgány by měly mít povinnost tyto hodnoty ověřovat. ÚVOD LESNICTVÍ V EU 1. Celková plocha lesů a jiných zalesněných ploch v EU činí 177,8 milionu hektarů, což je přibližně 40 % celkové rozlohy půdy v EU, a je tak podobná rozloze půdy využívané k zemědělským účelům [1] (183,9 milionu hektarů). Více než tři pětiny zalesněných ploch v EU připadají společně na Německo, Španělsko, Francii, Finsko a Švédsko. Rozložení zalesněných ploch v EU a jejich rozsah v poměru k zemědělské půdě v každém členském státu ukazuje graf 1. GRAF 1 LESY A JINÉ ZALESNĚNÉ PLOCHY V POMĚRU K ZEMĚDĚLSKÉ PŮDĚ V EU-27 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Eurostat. 2. V roce 2009 připadalo na EU asi 12 % světové produkce dřeva [2], přičemž z lesů a zalesněných ploch v EU se vytěžilo 392,9 milionu m3 dřeva. Lesnictví, těžba dřeva a související služby zahrnují produkci dřeva i získávání a sběr volně rostoucích lesních produktů. Produktem lesnictví je kromě průmyslové kulatiny [3] i palivové dřevo. V některých regionech mohou být významným zdrojem příjmů také nedřevěné produkty [4]. VLASTNICTVÍ LESŮ 3. Kategorie soukromých vlastníků lesů, kterých je asi 16 milionů, představuje okolo 60 % vlastnictví lesů v EU. Soukromé lesnické podniky mají průměrnou velikost 13 hektarů, avšak většina soukromě vlastněných lesů je menších než pět hektarů [5]. Odhaduje se, že 80 % lesních ploch v soukromém vlastnictví vlastní jednotlivci nebo rodiny a zbytek vlastní soukromé instituce a společnosti [6]. Plocha lesů v soukromém vlastnictví v posledních letech vrostla a stále se zvětšuje, hlavně díky zalesňování zemědělské půdy a ve východní Evropě díky privatizaci dříve znárodněných lesních ploch [7]. 4. Na druhé straně kolem 40 % lesních ploch v EU je ve veřejném vlastnictví. Veřejné vlastnictví lesů zahrnuje celostátní, regionální či oblastní subjekty, státní podniky a obce. Odhaduje se, že obecní lesy pokrývají méně než 15 % celkové rozlohy lesů ve veřejném vlastnictví [8]. V letech 2000 až 2010 poklesla celková plocha lesů ve veřejném vlastnictví o zhruba 3 %. Kolem 75 % lesů v Bulharsku, České republice, Řecku a Polsku je ve veřejném vlastnictví. Graf 2 ukazuje rozdělení veřejného a soukromého vlastnictví lesů v každém členském státě [9]. GRAF 2 VLASTNICTVÍ LESŮ V EU +++++ TIFF +++++ Zdroj: Eurostat. LESNICKÁ POLITIKA A PODPORA LESNICTVÍ EU: HISTORICKÉ SOUVISLOSTI 5. Do roku 1992 byla opatření EU související s lesnictvím spojena se zemědělskou politikou. V té době byl klíčovou prioritou rozvoj a využívání lesnických činností v zemědělských podnicích s cílem nabídnout alternativní činnost a příjem osobám pracující v zemědělství [10]. Od roku 1992 je podpora lesnictví poskytována nejen zemědělcům, ale též dalším fyzickým osobám a místním orgánům [11]. 6. V roce 1998 byl usnesením Rady o strategii Evropské unie v oblasti lesního hospodářství [12] vytvořen strategický rámec pro činnosti v oblasti lesního hospodářství na podporu trvale udržitelného obhospodařování lesů a multifunkční úlohy lesů, který byl založen na koordinaci lesnických politik členských států a Unie. 7. V roce 2006 vypracovala Komise ve spolupráci s členskými státy akční plán EU pro lesnictví [13], který poskytuje rámec pro činnosti v oblasti lesního hospodářství na úrovni Společenství i na úrovni členských států. V plánu se stanoví, že členské státy mohou podporovat investice s cílem zvýšit ekonomickou hodnotu lesů, aby se posílila konkurenceschopnost a hospodářská životaschopnost lesního hospodářství [14]. POLITIKA ROZVOJE VENKOVA V OBDOBÍ 2007–2013 8. Politika rozvoje venkova se provádí prostřednictvím víceletých programových období [15] a zaměřuje se na tří základní cíle [16], nazývané "tematické osy", které se realizují pomocí řady opatření finanční podpory: zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví (osa 1); zlepšování životního prostředí a krajiny (osa 2); zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a povzbuzení diverzifikace hospodářství venkova (osa 3). Opatření rozvoje venkova týkající se lesnictví jsou stanovena převážně v rámci osy 1 a 2 [17]. OPATŘENÍ 122: ZVÝŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ HODNOTY LESŮ 9. Opatření 122 "zvýšení hospodářské hodnoty lesů" [18] je jediným opatřením zaměřeným na lesnictví stanoveným v rámci osy 1 (zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví). Opatření 122 je součástí 49 programů rozvoje venkova vypracovaných 17 členskými státy [19]. Celková podpora z EZFRV v období 2007–2013 určená na akce v rámci tohoto opatření činí 534,72 milionu EUR, zatímco platby z EZFRV odpovídají 137,13 milionu EUR (viz příloha I, která uvádí podrobnosti o rozdělení finančních prostředků na opatření 122 a o plochách lesů v soukromém vlastnictví v jednotlivých členských státech). 10. Odpovědnost za řádné finanční řízení rozpočtových výdajů na opatření "zvýšení hospodářské hodnoty lesů" sdílí Komise s členskými státy. 11. V rámci tohoto opatření lze finanční podporu investic z EZFRV poskytnout pro lesy, jejichž vlastníky jsou soukromé osoby nebo jejich sdružení nebo obce nebo jejich sdružení [20]. Z podpory jsou vyloučeny lesy a jiné zalesněné plochy, které jsou ve vlastnictví státu, regionu nebo veřejného podniku, ve vlastnictví Koruny nebo ve vlastnictví právnických osob, jejichž kapitál drží nejméně z 50 % výše uvedené subjekty [21]. Předpokládá se, že opatření bude využívat asi 88000 soukromých a obecních vlastníků lesů [22]. K 31. prosinci 2011 bylo v 15 členských státech schváleno celkem 20662 investičních projektů. 12. Podle právního základu se podporované operace na zvyšování "hospodářské hodnoty lesů" týkají investic na úrovni "lesnických podniků" a mohou zahrnovat investice do "zařízení pro těžbu", zatímco činnosti související s regenerací po konečném vykácení jsou z podpory vyloučeny [23]. Investice musí být založeny na lesních hospodářských plánech lesnických podniků nad určitou rozlohu, kterou členské státy vymezí ve svých programech. Finanční podpora je omezena na 50 % částky způsobilých investic, přičemž ve znevýhodněných oblastech se zvyšuje na 60 % [24]. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 13. Audit se zaměřil na koncepci a provádění podpory rozvoje venkova v rámci opatření 122 "zvýšení hospodářské hodnoty lesů". Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda je podpora rozvoje venkova určená na zvýšení hospodářské hodnoty lesů řízena efektivně a účelně. 14. Audit se konkrétně soustředil na tyto otázky: a) Je opatření náležitě koncipováno? b) Provádí se opatření vhodně? c) Posuzuje se uspokojivě účelnost opatření? 15. Audit se týkal jak Komise, tak vybraných členských států. Pokud jde o Komisi, zkoumala se koncepce opatření a související řídicí činnosti, včetně schvalování programů rozvoje venkova předložených členskými státy a monitorování finanční podpory v rámci opatření. Pokud jde o členské státy, zahrnoval audit Účetního dvora návštěvy ve Španělsku (Galicie), Itálii (Toskánsko), Maďarsku, Rakousku a Slovinsku. Na tyto členské státy připadá více než 50 % celkových výdajů vykázaných na opatření 122 v současném programovém období 2007–2013. 16. Audit zahrnoval pohovory s odpovědnými řídicími orgány a přezkum programů rozvoje venkova a příslušných vnitrostátních nebo regionálních právních předpisů a postupů, zejména těch týkajících se výběru investičních projektů. Na místě byl navštíven vzorek 50 podporovaných projektů, aby se ověřily účinky investic (podrobnosti viz příloha II). 17. Kromě toho byly zaslány dotazníky do dvou členských států, které se rozhodly opatření neprovádět, třebaže jejich odvětví lesního hospodářství je velmi významné (Finsko a Švédsko), a do tří členských států, které do konce roku 2010 nevykázaly žádné výdaje nebo vykázaly jen velmi nízké výdaje, přestože v rámci opatření původně plánovaly velký objem výdajů (Bulharsko, Řecko a Rumunsko). PŘIPOMÍNKY VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY V KONCEPCI OPATŘENÍ NEDOSTATKY V CELKOVÉM ZDŮVODNĚNÍ OPATŘENÍ 18. Při auditu se zjišťovalo, zda se koncepce opatření a jeho návrh opíraly o dostatečné zdůvodnění. 19. V preambuli nařízení [25] se uvádí, že soukromé lesy hrají významnou úlohu v hospodářské činnosti ve venkovských oblastech, a proto je pomoc Společenství důležitá pro zvyšování a rozšiřování jejich hospodářské hodnoty, pro vyšší diverzifikaci produkce a zlepšování tržních příležitostí, například v odvětví obnovitelné energie, při zachování udržitelného obhospodařování a multifunkční úlohy lesů. V preambuli nařízení není žádná výslovná zmínka o lesích ve vlastnictví obcí. 20. Při auditu nebylo zjištěno, že by Komise vypracovala konkrétní analýzu SWOT [26] týkající se situace v lesním hospodářství na úrovni EU, jež by odůvodňovala navrženou konkrétní finanční podporu na zvýšení hospodářské hodnoty lesů soukromých vlastníků a obcí nebo definovala veřejný zájem, na nějž by tato podpora měla reagovat. 21. Aby opatření 122 odůvodnily, útvary Komise následně odkazovaly na zprávy a stanoviska Stálého lesnického výboru [27], které podle nich měly návrh opatření 122 odůvodňovat. Žádné z těchto stanovisek však Komise před tím, než svůj návrh o podpoře pro rozvoj venkova z EZFRV předložila Radě [28], neměla k dispozici. To ukazuje na nedostatek řádné přípravy. 22. Obce mohou mít v některých případech odpovědnost i za správu lesů vlastněných jinými místními orgány. Například v Toskánsku delegoval region správu regionálních lesů na obce. Ačkoli v praxi nebyl pro obec mezi správou vlastních lesů a správou jí svěřených regionálních lesů žádný rozdíl, v regionálních lesích nebylo možné opatření 122 uplatnit, což ukazuje na určitou nesystematičnost opatření. HLAVNÍ CHARAKTERISTIKY NEJSOU DOSTATEČNĚ DEFINOVÁNY HOSPODÁŘSKÁ HODNOTA LESŮ 23. V nařízeních se "hospodářská hodnota lesů", která se má opatřením 122 zvýšit, nedefinuje, ačkoli jasná definice je zásadně důležitá pro to, aby bylo možné posoudit, zda financované projekty hospodářskou hodnotu lesů podporovaných v rámci tohoto režimu skutečně zvýšily či nikoli [29] (viz bod 49). Podle Eurostatu [30] představuje hospodářská hodnota lesa v zásadě hodnotu pozemků a hodnotu dřeva, které na nich roste. Jelikož však nejobjektivnějším nástrojem pro měření obou těchto hodnot je tržní cena, může být tržní hodnota lesního pozemku velmi proměnlivá v závislosti na činitelích jako úrodnost půdy, druhové složení stromů, stáří porostu, lokalita, přístupnost a další. Navíc tyto hodnoty nebývají snadno k dispozici. VELIKOST LESNICKÉHO PODNIKU VE SROVNÁNÍ S OBDRŽENOU PODPOROU 24. Podle právního základu se operace na zvýšení hospodářské hodnoty lesů týkají investic na úrovni lesnických podniků, avšak pojem "lesnický podnik" není dále vymezen. Podle definice Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) "podnik" znamená jeden nebo více pozemků lesa a jiných zalesněných ploch, který tvoří z hlediska hospodaření nebo využití jedinou jednotku [31]. Účetní dvůr se vzhledem k tomu domnívá, že podpora by měla být přizpůsobena konkrétním potřebám daného příjemce s přihlédnutím k velikosti jeho lesnického podniku. Při auditu bylo zjištěno několik případů (Maďarsko a Slovinsko), kdy byla podpora vyplacena na pořízení nových strojů a vybavení, jejichž rozsah přesahoval jakékoli jejich možné využití v lesnickém podniku příjemce (např. viz bod 33) [32]. VELIKOST PŘÍJEMCE 25. Podle právního základu by podpora lesnictví neměla mít žádný negativní dopad na hospodářskou soutěž [33]. U jiných opatření v oblasti lesnictví (jako je složka týkající se lesnictví v opatření 123 [34]) je podpora omezena na mikropodniky [35]. Jelikož u opatření 122 taková podmínka stanovena není, může chybějící preventivní omezení velikosti, hlavní hospodářské činnosti nebo právní formy příjemce posílit tržní postavení velkých podniků [36]. LESNÍ HOSPODÁŘSKÉ PLÁNY 26. Podle právního základu jsou investice založeny na lesních hospodářských plánech lesnických podniků nad určitou rozlohu, kterou členské státy vymezí ve svých programech [37]. Při auditu bylo zjištěno, že členské státy stanovily velmi rozdílné velikosti lesnických podniků, jejichž překročení již vyžaduje vypracovat lesní hospodářský plán, a že v jednom členském státě (Rakousko) je 99 % soukromých vlastníků lesů od této povinnosti osvobozeno [38]. TĚŽBA A REGENERACE PO KONEČNÉM VYKÁCENÍ 27. Podle příslušných právních předpisů [39] se financované operace na zvýšení hospodářské hodnoty lesů týkají investic na úrovni lesních podniků a mohou zahrnovat investice do zařízení pro těžbu, zatímco činnosti související s regenerací po konečném vykácení jsou z podpory vyloučeny. Účetní dvůr se domnívá, že se nejeví jako logické podporovat na jedné straně investice do zařízení pro těžbu a na druhé straně vylučovat podporu pro regeneraci po konečném vykácení. U KONTROLOVANÝCH PROGRAMŮ NEBYLA VÝCHOZÍ ANALÝZA PŘED JEJICH PŘIJETÍM DOSTATEČNÁ 28. EZFRV se v členských státech provádí prostřednictvím programů rozvoje venkova, které by měly obsahovat hodnocení ex ante a analýzu situace, pokud jde o silné a slabé stránky a zjištěné potřeby, a dále zvolenou strategii, jak tyto potřeby uspokojit a optimálně přidělit zdroje. 29. V PRV pěti navštívených členských států [40] nebo regionů se identifikace potřeb, nakolik byla provedena, týkala celého lesnického odvětví, takže souvislost mezi konkrétními potřebami a opatřeními se stanovuje jen s obtížemi. 30. Během auditu bylo zjištěno, že potřeby byly v PRV obvykle nedostatečně popsány (viz rámeček 1). Zejména analýza a odůvodnění priorit pro různé typy lesních oblastí a příjemců byly nedostačující. Požadovaný popis hospodářských příležitostí byl navíc pouze obecný nebo nebyl uveden vůbec. RÁMEČEK 1 PŘÍKLADY NEJASNĚ URČENÝCH POTŘEB V PRV ČLENSKÝCH STÁTŮ Ve Slovinsku byla jako slabá stránka v odvětví lesnictví určena nízká investiční kapacita, avšak nebyla provedena samostatná analýza potřeb s ohledem na typ příjemců, ať už jde o podniky jako právnické osoby nebo o fyzické osoby. Účetní dvůr tak zjistil, že významné částky veřejné podpory mohou čerpat i lesnické podniky s vysokou investiční kapacitou. V Rakousku není v PRV uvedeno, které slabé stránky lesnického odvětví má opatření řešit. I když PRV obsahuje kvantitativní odhad oblastí, na něž se podpora zaměřuje, není v něm vysvětleno, proč tyto oblasti vyžadují veřejnou podporu. 31. Komise programy rozvoje venkova schválila, třebaže v nich nebyla stanovena žádná konkrétní potřeba soukromých vlastníků lesů, která by vyžadovala finanční podporu na zlepšení hospodářské hodnoty jejich lesů. 32. Ačkoli Bulharsko, Rumunsko a Řecko naplánovaly značné finanční částky, do konce roku 2011 nevykázaly žádné výdaje (Řecko a Rumunsko) nebo vykázaly jen velmi malé částky (Bulharsko). Tyto členské státy Účetní dvůr informovaly, že jejich řídicí orgány se rozhodly převést finanční zdroje naplánované na opatření 122 na jiná opatření (Bulharsko přerozdělilo asi 80 % a Rumunsko asi 33 % původně plánovaných částek), na pozdější realizaci opatření během programového období nebo se dokonce rozhodly opatření ukončit (Řecko). VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY V PROVÁDĚNÍ OPATŘENÍ S OHLEDEM NA STANOVENÉ CÍLE PŘÍPADY NEÚMĚRNĚ VYSOKÉ VEŘEJNÉ PODPORY VE SROVNÁNÍ SE SKUTEČNÝMI POTŘEBAMI 33. Pokud se týká vztahu mezi velikostí lesních ploch vykázaných žadateli a výší poskytnuté veřejné podpory, auditoři zjistili, že některé členské státy (Maďarsko a Slovinsko) stanovily pro veřejnou podporu poměrně vysoké stropy [41], avšak neurčily žádný poměr mezi velikostí lesních ploch vykázaných žadateli a výší veřejné podpory, kterou bylo možno poskytnout. V jednom členském státě (Slovinsko) byla příjemci, který vykázal tři hektary lesní plochy, schválena investice ve výši 1,1 milionu EUR na těžební techniku a příslušenství a příjemce z EZFRV obdržel 375000 EUR. V jiném členském státě (Rakousko) se do roku 2009 financovaly investice příjemců, kteří nebyli vlastníky lesů, do zpracování biomasy, aniž museli vykázat konkrétní lesní plochu. Například byl schválen projekt příjemce bez vykázané lesní plochy ve výši 132000 EUR a příjemce z EZFRV získal 17000 EUR. 34. V Maďarskou však řídicí orgány v roce 2010 požadavky na způsobilost změnily, aby byla podpora úměrná velikosti evidované lesní plochy, a omezily podporu na nejvýše 115500 EUR. INVESTICE NEJSOU POVAŽOVÁNY ZA INVESTICE V SOULADU S PODMÍNKAMI OPATŘENÍ 35. Ačkoli podporu v rámci opatření 122 lze poskytnout jen na investice, auditoři zjistili případy podpory poskytnuté na zboží krátkodobé spotřeby (Toskánsko) [42] a na provozní náklady na výrobu (Rakousko) [43]. Účetní dvůr se domnívá, že pořízení takového zboží krátkodobé spotřeby není obecně investicí. Podobně nelze za investice pokládat ani provozní náklady. 36. V některých členských státech (Maďarsko a Slovinsko, viz příloha II) neměli příjemci povinnost vlastnit nebo si pronajímat lesy, v nichž mohou být stroje pořízené díky podpoře využívány. Investice provedené dodavateli / poskytovateli služeb nelze považovat za investice výhradně pro účely konkrétního lesnického podniku a jako takové nemohou být podle příslušného nařízení pokládány za způsobilé (viz bod 24). NĚKTERÉ AKCE FINANCOVANÉ Z OPATŘENÍ 122 BY BYLY LÉPE PODPOŘENY Z JINÝCH OPATŘENÍ EZFRV 37. Podpora z EZFRV se poskytuje prostřednictvím různých opatření, mezi nimiž musí být zajištěna soudržnost [44]. Vzhledem k rozdílu v maximální míře podpory, kterou lze v závislosti na jednotlivých opatřeních poskytnout, není financování operace z jednoho či druhého opatření z rozpočtového hlediska neutrální [45]. Je třeba uvést, že při auditu nebyl zjištěn žádný případ dvojího financování téže operace. 38. Během auditu však byly zjištěny případy investic podporovaných z opatření 122, které lépe odpovídají účelu opatření 121 "modernizace zemědělských podniků", z něhož se podporují investice do zemědělských podniků zlepšující jejich celkovou výkonnost. V Maďarsku se například z opatření 122 financovalo pořízení zemědělských strojů. V Toskánsku se z opatření 122 financoval nákup sušiček na pěstované kaštany, obnova hospodářských budov, které se nenacházely v lesích a v nichž se během sklizně měly třídit a dočasně uskladňovat kaštany, a také modernizace prostor hospodářství pro ukládání nástrojů a strojů. 39. V Itálii, Maďarsku a Slovinsku dostávaly lesnické podniky podporu na pořízení techniky na činnosti, při nichž se dřevem nakládá jako se surovinou před průmyslovým pořezem na pile (kácení, loupání, rozřezávání, doprava) nebo na zpracující činnosti (štěpkování, štípání, výroba desek a palet). V Rakousku se podporovala výstavba skladů a sušáren a pořízení dopravních kontejnerů. Účetní dvůr soudí, že tyto investice neodpovídají tolik cílům opatření 122 jako spíše cílům opatření "přidávání hodnoty lesnickým produktům" (opatření 123), jelikož investice se týkají dřeva vytěženého z lesa, a nikoli lesa, který se skládá z živých stromů. NE VŠECHNY INVESTICE ZVYŠUJÍ SAMY O SOBĚ HOSPODÁŘSKOU HODNOTU LESŮ 40. Při auditu bylo zjištěno, že většinu investic podporovaných v rámci opatření lze rozdělit do dvou kategorií, totiž lesnické práce a stroje. V prvním případě (probírka, vyvětvování apod.) se Účetní dvůr domnívá, že tyto práce obecně zlepšují tržní hodnotu lesního porostu: výroba kvalitního dřeva má bezprostřední souvislost s hustotou stromů, kterou lze zlepšit probírkou, zatímco smyslem vyvětvování je snížit počet suků v prknech, což zvyšuje jejich tržní hodnotu (viz rámeček 2). RÁMEČEK 2 PŘÍKLAD VÝSLEDKŮ LESNICKÉ PRÁCE FINANCOVANÉ Z OPATŘENÍ 122 (VLEVO) V POROVNÁNÍ S LESNÍ PLOCHOU BEZ LESNICKÉ PÉČE (VPRAVO) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 41. Pokud jde o investice do strojů, Účetní dvůr se domnívá, že pouhé pořízení stroje, který lze využít v lese, ale také na jiných plochách, například zemědělských, samo o sobě neznamená, že hodnota určité lesní plochy patřící vlastníkovi stroje se zvýší. Během svých kontrolních návštěv auditoři Účetního dvora zjistili, že mnozí vlastníci lesů provozují i zemědělskou činnost a že v mnoha případech se z opatření 122 financovalo pořízení strojů, které lze stejně tak využít k zemědělským účelům, jako jsou nákladní vozy, zemědělské traktory, pluhy, brány, rozmetadla hnojiva, rypadla apod. (viz rámeček 3). RÁMEČEK 3 PŘÍKLADY ZEMĚDĚLSKÝCH STROJŮ FINANCOVANÝCH Z OPATŘENÍ 122 +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ ÚČELNOST OPATŘENÍ SE USPOKOJIVĚ NEPOSUZOVALA UKAZATELE DOSTATEČNĚ NEMĚŘILY SPLNĚNÍ OPERATIVNÍCH CÍLŮ 42. V souladu s právními předpisy [46] byl ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy vypracován "společný rámec pro monitorování a hodnocení" (CMEF). Nařízení stanoví, že pokrok, efektivita a účinnost programů pro rozvoj venkova z hlediska jejich cílů se vyhodnocuje pomocí ukazatelů týkajících se výchozí situace a finančního provádění, výstupů, výsledků a dopadu programů [47]. 43. Pro opatření 122 vydala Komise pokyny, které jako ukazatele výstupů stanoví "počet lesnických podniků, které obdržely investiční podporu" a "celkový objem investic" a jako ukazatele výsledků "počet podniků zavádějících nové produkty a/nebo pracovní postupy" a "nárůst hrubé přidané hodnoty v podporovaných podnicích". 44. Účetní dvůr konstatuje, že tyto ukazatele výstupů neměří plnění žádného operativního cíle, což je nevyhnutelný důsledek skutečnosti, že cíle tohoto opatření nebyly jasně vymezeny. OTÁZKY, JEJICHŽ POMOCÍ SE POSUZUJE ZVÝŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ HODNOTY LESŮ, BY MĚLY BÝT LÉPE ZACÍLENY 45. CMEF také stanoví, že v roce 2010 mají nezávislí hodnotitelé provést hodnocení v polovině období. U opatření 122 se otázky pro hodnocení týkají diverzifikace produkce [48], posílení přístupu na trh a tržního podílu, udržitelného obhospodařování lesů a konkurenceschopnosti lesnických podniků. 46. Účetní dvůr konstatuje, že žádná z těchto otázek neumožňuje komplexně posoudit, zda opatření přineslo zvýšení hospodářské hodnoty lesa. Otázky týkající se tržního podílu a konkurenceschopnosti lesnických podniků nemají význam pro posouzení výkonnosti opatření v těch podnicích příjemců, které nevyvíjejí komerční činnost. Hodnotící zprávy obecně odkazují na odpovědi příjemců na dotazník k hodnocení nebo reprodukují celkové statistické údaje o odvětví lesnictví a nenabízejí o dopadech opatření 122 na hospodářskou hodnotu lesů žádné konkrétní informace. HODNOTA LESNÍCH PLOCH PŘED INVESTICÍ A PO NÍ NEBYLA STANOVENA 47. Při auditu bylo zjištěno, že v žádném členském státu nebo regionu navštíveném v rámci auditu nebyly stanoveny přiměřené postupy pro vyhodnocení dopadů akcí spolufinancovaných z EZFRV na hospodářskou hodnotu dotčených lesních ploch (pozemků a porostů) a tyto údaje nemuseli poskytnout ani příjemci. Hodnota lesních ploch před investicí nebyla stanovena a porovnána se stavem po investici financované z opatření. Pokud taková hodnocení, která obvykle nejsou snadno dostupná, neexistují, je obtížné stanovit, zda byly cíle opatření splněny. ÚČELNOST VELKÉHO MNOŽSTVÍ KONTROLOVANÝCH PROJEKTŮ JE NÍZKÁ 48. Účetní dvůr posoudil u 50 projektů kontrolovaných během auditních návštěv, zda splnily stanovené cíle opatření (tj. zvýšit hospodářskou hodnotu lesů). 49. Účetní dvůr zjistil, že jen několik projektů zvýšilo hospodářskou hodnotu lesů, buďto zvýšením hodnoty pozemků (vybudováním lesních stezek a cest), nebo hodnoty porostů (pěstebními činnostmi jako vyvětvování či probírka). U ostatních projektů Účetní dvůr nenalezl dostatek důkazních informací o jejich relevantnosti nebo významném příspěvku ke zvyšování hodnoty lesů, neboť se týkaly: a) zemědělství (jedlé kaštany [49], pastviny, rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích, zemědělské stroje, hospodářské budovy), b) zpracování dřeva a jeho uvádění na trh (zařízení na štěpkování palivového dřeva a jeho následné sušení nebo zařízení na řezání dřeva, sklady, dopravní kontejnery) a c) provozních nákladů na výrobu dřeva (těžba, štěpkování a sušení, spotřební zboží jako kombinézy, obuv a rukavice). PROGRAMOVÉ OBDOBÍ 2014–2020 50. V říjnu 2011 předložila Komise návrh nařízení o podpoře pro rozvoj venkova na programové období 2014–2020 [50]. V návrhu nařízení se navrhuje podpora investic "souvisejících se zvyšováním ekonomické hodnoty lesů", která se bude poskytovat "soukromým vlastníkům lesů, obcím a jejich sdružením" [51]. Investice se uskuteční na úrovni lesnického podniku a mohou zahrnovat investice do strojů pro lesní těžební práce a postupů těžby, které jsou šetrné k půdě a zdrojům. 51. Ani tento návrh neuvádí, proč je předpis zaměřen na soukromé vlastníky obecně, a nikoli na zvláštní kategorie vlastníků nebo zvláštní situace určitých soukromých vlastníků. 52. Ve svém stanovisku č. 1/2012 Účetní dvůr upozornil, že ačkoli v návrhu nařízení by se na všechny druhy podpory pro investice do lesnictví mělo vztahovat jedno opatření a všechna příslušná podopatření jsou zmíněna v jednom článku [52], každé z nich se i nadále řídí specifickými požadavky a ustanoveními. 53. Účetní dvůr se domnívá, že pokud bude návrh Komise přijat beze změn, problémy popisované v této zprávě budou pravděpodobně přetrvávat i v příštím programovém období. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 54. Zvláštní opatření 122 "zvýšení hospodářské hodnoty lesů" bylo zavedeno v programovém období 2007–2013. Audit Účetního dvora odhalil nedostatky v koncepci, provádění a monitorování opatření. Účetní dvůr proto dospěl k závěru, že Komise a členské státy neřídily kontrolované aspekty podpory na zvýšení hospodářské hodnoty lesů efektivně a účelně. Se zvláštním ohledem na skutečnost, že tato podpora by měla být zachována i v dalším programovém období 2014–2020, předkládá Účetní dvůr následující doporučení. VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY V KONCEPCI OPATŘENÍ 55. Při auditu byly v koncepci opatření zjištěny nedostatky, které významně brání jeho úspěšnému provádění, jak je vysvětleno níže. 56. Komise neprovedla zvláštní analýzu situace v lesnictví v EU, v níž by odůvodnila navrhovanou zvláštní finanční pomoc pro zvýšení hospodářské hodnoty lesů soukromých vlastníků a obcí či definovala veřejný zájem, na nějž by tato podpora měla reagovat (body 18–22). 57. V právních předpisech nebyly definovány hlavní prvky opatření, totiž význam "hospodářské hodnoty lesů" a co je to "lesnický podnik". Nebyly ani vymezeny žádné zvláštní podmínky, pokud jde o velikost, hlavní hospodářskou činnost nebo právní postavení možných příjemců, aby se zabránilo riziku možného narušení hospodářské soutěže (body 23–25). 58. Členské státy stanovily velice rozdílné velikosti lesnických podniků, při jejichž překročení se vyžadoval lesní hospodářský plán. Pohybovaly se od minimální velikosti určené tak, aby se lesní plochy spadající pod hospodářský plán zvýšily, po tak vysoký strop, že v jednom členském státu (Rakousko) bylo v praxi 99 % soukromých vlastníků lesů od této povinnosti osvobozeno (bod 26). 59. Členské státy také v PRV dostatečně nepopsaly potřeby. Při auditu bylo zjištěno několik případů nedostatečné výchozí analýzy konkrétních potřeb ve vztahu k opatření nebo skutečnost, že opatření neřešilo žádné konkrétní nebo naléhavé potřeby v členských státech (body 28–31). Několik členských států opatření ukončilo nebo většinu přidělených prostředků přerozdělilo ve prospěch jiných opatření (bod 32). DOPORUČENÍ 1 Komise by měla: - vymezit a posoudit potřeby EU pro zvyšování hospodářské hodnoty lesů; - jasně definovat hlavní prvky, které by zajistily, aby byla podpora EU na tyto potřeby zaměřena, a vytvořila tak přidanou hodnotu EU. DOPORUČENÍ 2 Členské státy by měly: - ve svých PRV dostatečně popsat konkrétní hospodářské potřeby a příležitosti u různých typů lesních ploch a příjemců; - zlepšit obhospodařování lesů tím, že umožní vypracování lesních hospodářských plánů pro podstatnou část lesnických podniků a budou podporovat certifikaci lesních ploch. VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY V PROVÁDĚNÍ OPATŘENÍ S OHLEDEM NA STANOVENÉ CÍLE 60. Při auditu bylo v provádění opatření zjištěno množství nedostatků (body 33–41). Účetní dvůr tak dospěl k závěru, že v určitých ohledech není opatření prováděno vhodně. 61. Účetní dvůr se především setkal s případy veřejné podpory, která byla ve srovnání se skutečnými potřebami neúměrně vysoká (body 33–34). V závislosti na přístupu jednotlivých členských států není řada následně financovaných projektů v souladu s ustanoveními opatření. Například byly zjištěny případy, kdy byla podpora poskytnuta na zboží krátkodobé spotřeby a na provozní náklady na výrobu a kdy příspěvek de facto sloužil k podpoře kácení (body 35–36). Členské státy v rámci opatření 122 také podporovaly operace, které neodpovídají jeho cílům a které by byly vhodněji financovány z jiných opatření s rozdílnými pravidly způsobilosti a měrami financování, obvykle nižšími (body 37–39). 62. Ne všechny investice samy o sobě zvyšují hospodářskou hodnotu lesů. Přirozená souvislost mezi poskytnutou podporou a možným zvýšením hospodářské hodnoty lesa kolísala podle typu investice (body 40–41). DOPORUČENÍ 3 Členské státy by měly: - stanovit odpovídající požadavky, aby byla podpora lesnictví v rámci politiky rozvoje venkova jednotná, v souladu s předpisy o státní podpoře a maximálně účelná; - zavést přiměřené postupy zajišťující účelnost podpory, aby se hospodářská hodnota zalesněných oblastí, kde se investice provádějí, skutečně zvýšila. ÚČELNOST OPATŘENÍ SE USPOKOJIVĚ NEPOSUZOVALA 63. Účetní dvůr na základě auditu konstatuje, že posouzení účelnosti opatření bránily významné nedostatky. 64. Společný rámec pro monitorování (CMEF) je pro hodnocení dopadu finanční podpory v rámci opatření 122 nepřiměřený, protože ukazatele výkonnosti a otázky pro hodnocení ve společném rámci neumožňují určit, zda se díky financovaným investicím tam, kde byly provedeny, hospodářská hodnota lesů zvýšila (body 42–46). 65. Členské státy nestanovily hodnotu zalesněných ploch před investicí a po ní a nepožadovaly to ani od příjemců. Skutečnost, že na úrovni členských států či na regionální úrovni se nehodnotí skutečné zvýšení hodnoty lesů, kde byla podpora poskytnuta, ztěžuje posouzení, zda byl splněn hlavní cíl opatření, a tudíž i účelnosti samotné podpory (bod 47). 66. Účetní dvůr zjistil, že jen několik projektů zvýšilo hospodářskou hodnotu lesů, buďto zvýšením hodnoty pozemků (vybudováním lesních stezek a cest), nebo hodnoty porostů (pěstebními činnostmi jako vyvětvování či probírka). DOPORUČENÍ 4 Komise by měla zlepšit monitorování opatření tak, aby je členské státy prováděly v souladu se stanovenými cíli. Konkrétně by členské státy měly od příjemců požadovat, aby předkládali podrobné údaje o hodnotě svých zalesněných ploch před podporovanou investicí i po ní, a řídicí orgány by měly mít povinnost tyto hodnoty ověřovat. Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Ioannis SARMAS, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 12. června 2013. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, Zemědělství v EU – statistické a hospodářské informace 2011, březen 2012. [2] Množství vykáceného dřeva je běžnou mírou rozsahu dřeva vytěženého z lesů. [3] "Průmyslovou kulatinou" se rozumí veškeré dřevo vytěžené z lesa, které se nevyužívá jako palivo. [4] Lesy jsou zdrojem produktů získávaných z lesů, k nimž patří pryskyřice, tříslovina, píce, léčivé rostliny, bobulové ovoce, ořechy, kořeny, houby, semena a med. [5] GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova H4 Zpráva o provádění lesnických opatření podle nařízení o podpoře pro rozvoj venkova č. 1698/2005 za období 2007–2013, březen 2009. Z jiného zdroje vyplývá, že v devíti zkoumaných členských státech má 61 % všech soukromých lesnických podniků plochu menší než jeden hektar a 86 % všech podniků patří do velikostních tříd do 5 hektarů (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report (Perspektivy tržních dodávek dřeva a dalších lesnických produktů z oblastí s roztříštěnou vlastnickou strukturou lesů), Univerzita BOKU, Vídeň, 2010). [6] Koordinační jednotka MCPFE Varšava, EHK OSN, FAO, State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Stav evropských lesů 2007, Zpráva MCPFE o udržitelném hospodaření v lesích v Evropě), Varšava, 2007, s. 81. [7] EHK OSN, FAO, Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study (Ženevská studie o dřevě a lesnictví č. 20. Výhledová studie evropského odvětví lesního hospodářství), Ženeva, 2005, s. 115. [8] Koordinační jednotka MCPFE Varšava, EHK OSN, FAO, State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Stav evropských lesů 2007, Zpráva MCPFE o udržitelném hospodaření v lesích v Evropě), Varšava, 2007, s. 81: "Největší část veřejných lesů vlastní stát (85 %), zbytek převážně města, okresy, obce a regionální vlády". [9] Malta nemá žádné zalesněné plochy. [10] Nařízení Rady (EHS) č. 4256/88 ze dne 19. prosince 1988, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 2052/88, pokud jde o orientační sekci EZOZF (Úř. věst. L 374, 31.12.1988, s. 25), nařízení Rady (EHS) č. 1610/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 4256/88 ohledně opatření pro rozvoj a využití lesů ve venkovských oblastech Společenství (Úř. věst. L 165, 15.6.1989, s. 3), nařízení Rady (EHS) č. 2328/91 ze dne 15. července 1991 o zvýšení efektivnosti zemědělských struktur (Úř. věst. L 218, 6.8.1991, s. 1). [11] Nařízení Rady (EHS) č. 2080/92 ze dne 30. června 1992, kterým se zavádí režim podpor Společenství na lesnická opatření v zemědělství (Úř. věst. L 215, 30.7.1992). [12] Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998 o strategii Evropské unie v oblasti lesního hospodářství (Úř. věst. C 56, 26.2.1999, s. 1). [13] KOM(2006) 302 v konečném znění ze dne 15. června 2006. [14] KOM(2006) 302 v konečném znění, s. 6. [15] Členské státy vypracovávají programy rozvoje venkova a předkládají je Komisi ke schválení. Členské státy rovněž odpovídají za efektivní a účelné řízení každého programu rozvoje a zejména za výběr operací, které jsou financovány. Komise musí programy rozvoje venkova schválit a ověřit, že řídicí a kontrolní systémy v členských státech existují a řádně fungují (článek 75 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1)). [16] Článek 4 nařízení (ES) č. 1698/2005. [17] Opatření č. 122,123,124,125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227 stanovená v příloze II nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 ze dne 15. prosince 2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 15). [18] Článek 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. [19] BG, CZ, DE (1), EE, ES (7), FR (5), IT (20), LV, LT, LU, HU, AT, PT (3), RO, SI, SK, UK (2). [20] Článek 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. [21] Čl. 30 odst. 4 nařízení (ES) č. 1974/2006. [22] GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova H4, Zpráva o provádění opatření v oblasti lesnictví podle nařízení o rozvoji venkova 1698/2005 za období 2007–2013, březen 2009. [23] Článek 18 nařízení (ES) č. 1974/2006. [24] Příloha I nařízení (ES) č. 1698/2005, "částky a sazby podpory". [25] 22. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1698/2005. [26] Analýza SWOT: analýza silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb. Vypracovává se s cílem vytvořit, přezkoumat a aktualizovat strategii a plánování s přihlédnutím k potřebám zainteresovaných subjektů a k dostupným zdrojům. [27] Stanoviska Stálého lesnického výboru odůvodňující konkrétní potřeby investiční podpory v rámci opatření 122: a) stanovisko Stálého lesnického výboru ke změně klimatu a lesnictví, b) stanovisko Stálého lesnického výboru k mobilizaci dřeva, c) stanovisko Stálého lesnického výboru k metodám oceňování a financování nedřevěných lesnických produktů a služeb a d) stanovisko Stálého lesnického výboru k lesnickým opatřením v rámci rozvoje venkova. [28] KOM(2004) 490 v konečném znění ze dne 14. července 2004. [29] Situace v sobě navíc nese další komplikaci, která přímo souvisí se skutečností, že konkrétní výsledky většiny investic do lesů lze vyhodnotit jen z dlouhodobého hlediska. V té době může hodnota lesů záviset méně na provedených investicích než na jiných okolnostech nebo tržních faktorech. [30] Eurostat, The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests – IEEAF (Evropský rámec pro integrované environmentální a hospodářské účetnictví pro lesnictví), Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, Lucemburk, 2002. [31] Zdroj: UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) Database (Databáze EHK OSN/FAO – Odhad lesních zdrojů mírného a boreálního pásma). [32] Několik samostatných pozemků spravovaných podle jedné podnikové strategie může podle definice EHK OSN tvořit jeden lesnický podnik, a dostávat tak veřejnou podporu, avšak u auditovaných případů v Maďarsku a Slovinsku tomu tak nebylo. [33] 32. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1698/2005: "Tato podpora [lesnictví] by však neměla narušovat hospodářskou soutěž a měla by být tržně neutrální." [34] Opatření "přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům" (opatření 123), čl. 28 odst. 3) nařízení (ES) č. 1698/2005: "V případě lesnictví je podpora omezena na mikropodniky." [35] Tj. podniky, které zaměstnávají méně než deset osob a jejichž roční obrat a/nebo roční bilanční suma nepřesahují 2 miliony EUR. [36] V odpovědi Účetnímu dvoru na otázku, proč opatření nespustily, švédské orgány uvedly, že podpora za účelem zvýšení výroby nebo hodnoty nemovitého majetku by se neměla poskytovat, protože by mohla narušovat hospodářskou soutěž mezi vlastníky lesů. Podpora se oproti tomu poskytuje pouze na environmentální účely. [37] Čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Lesní hospodářské plány vhodné podle velikosti a použití zalesněné oblasti se zakládají na příslušných vnitrostátních právních předpisech stejně jako na stávajících plánech na využití půdy a náležitě pokrývají lesní zdroje (článek 18 nařízení (ES) č. 1974/2006). [38] Zatímco v jednom členském státě (Španělsko) byla stanovena minimální velikost 15 hektarů, aby se rozloha lesů spravovaných podle hospodářského plánu zvýšila, v jiném (Rakousko) byla v programu rozvoje venkova pro povinnost vypracovat lesní hospodářský plán stanovena tak vysoká hranice (1000 ha), že v praxi bylo 99 % soukromých vlastníků lesů od povinnosti vypracovat k žádosti o podporu podle opatření 122 lesní hospodářský plán osvobozeno. [39] Článek 18 nařízení (ES) č. 1974/2006. [40] Galicie (Španělsko), Toskánsko (Itálie), Maďarsko, Rakousko a Slovinsko. [41] 500000 EUR (SI); 735000 EUR (HU – v roce 2008). [42] Osobní ochranné pomůcky jako kombinézy, přilby, obuv, rukavice, lékárničky apod. [43] Podpora byla poskytnuta na částečné proplacení provozních nákladů na činnosti související s přípravou biomasy jako doprava, sušení a skladování. [44] Čl. 2 odst. 1) písm. b) nařízení (ES) č. 1974/2006. [45] Například maximální míra podpory u opatření 122 je o 10 % vyšší než maximální výše podpory u opatření 121 (modernizace zemědělských podniků) či opatření 123 (přidávání hodnoty lesnickým produktům), viz příloha nařízení (ES) č. 1698/2005. Obecná míra podpory investic u opatření 122 je 50 %, kdežto u opatření 121 a 123 činí jen 40 %. [46] Článek 80 nařízení (ES) č. 1698/2005. [47] Článek 81 nařízení (ES) č. 1698/2005. [48] Jedním z cílů opatření 122 je přispívat k diverzifikaci (viz 22. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1698/2005). Diverzifikace lesnictví znamená vytváření nových zdrojů příjmů z lesního hospodářství, kam patří zejména produkce nedřevěných lesnických produktů, jako jsou plody, houby, semena, med atd., a poskytování zpoplatněných služeb, jako jsou lovecká povolení. V lesích tradičně využívaných pro výrobu průmyslové kulatiny lze za diverzifikaci považovat produkci palivového dřeva a naopak. [49] Viz bod 38. [50] KOM(2011) 627 v konečném znění/2 ze dne 19. října 2011. [51] Článek 27 KOM(2011) 627 v konečném znění ze dne 12. října 2011, s. 50. [52] Článek 22. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I ROZDĚLENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ NA OPATŘENÍ 122 A LESNÍ PLOCHY V SOUKROMÉM VLASTNICTVÍ V JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH +++++ TIFF +++++ Zdroj: vlastní materiál EÚD vypracovaný na základě údajů, které vykázalo GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, a statistik lesního hospodářství, které v roce 2011 vypracoval Eurostat. Členský stát | Příspěvek z EZFRV na opatření 122 plánovaný v první verzi PRV 2007–2013 | Příspěvek z EZFRV na opatření 122 plánovaný v PRV k 31.12.2011 | Celkové plánované veřejné výdaje na opatření 122 k 31.12.2011 | Příspěvek z EZFRV k 31.12.2011 na nové žádosti v programovém období 2007–2013 | Celkové veřejné výdaje k 31.12.2011 na nové žádosti v programovém období 2007–2013 | Lesy a jiné zalesněné plochy | Lesy v soukromém vlastnictví | (v tis. EUR) | (v tis. ha) | Bulharsko | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 | Česká republika | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 | Německo | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 | Estonsko | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 | Řecko | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 | Španělsko | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 | Francie | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 | Itálie | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 | Lotyšsko | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 | Litva | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 | Lucembursko | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 | Maďarsko | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 | Rakousko | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 | Portugalsko | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 | Rumunsko | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 | Slovinsko | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 | Slovensko | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 | Spojené království | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 | CELKEM | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II SEZNAM KONTROLOVANÝCH INVESTIČNÍCH PROJEKTŮ Země | Číslo projektu | Povaha projektu | Vykázaná/ obhospodařovaná plocha lesa (ha) | Celková investice (EUR) | Celkové veřejné výdaje (EUR) | Celkový příspěvek z EZFRV (EUR) | Návštěva na místě | ES | 1 | Pěstební činnosti v listnatých porostech a další | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | ano | 2 | Pěstební činnosti v eukalyptových porostech | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | ano | 3 | Probírka a vyvětvování jehličnatých porostů | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | ano | 4 | Probírka a vyvětvování jehličnatých porostů | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | ano | 5 | Probírka jehličnatých porostů | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | ano | 6 | Program komplexního zvýšení hodnoty a podpory multifunkčnosti | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | ne | 7 | Činnosti na zhodnocení a podporu multifunkční úlohy lesů | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | ne | 8 | Vypracování technických plánů pro hospodaření v lesích | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | ne | 9 | Vypracování technických plánů pro hospodaření v lesích | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | ne | 10 | Program komplexního zvýšení hodnoty a podpory multifunkčnosti | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | ne | IT | 1 | Vyvětvování a roubování kaštanovníků pro produkci kaštanů | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | ano | 2 | Vyřezávání křovin, vyvětvování a roubování kaštanů pro produkci plodů | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | ano | 3 | Vyřezávání křovin, vyvětvování a roubování kaštanů pro produkci plodů, pořízení křovinořezu a motorové pily | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | ano | 4 | Vyvětvování a roubování kaštanů pro produkci plodů, pořízení strojů pro lesnické práce a prvotní zpracování kulatiny | 5,81 kaštanovníky jedlé, 59,63 jiné stromy | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | ano | 5 | Vyvětvování a roubování kaštanů pro produkci plodů, pořízení strojů pro lesnické práce | 7,05 kaštanovníky jedlé, 59,63 jiné stromy | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | ano | 6 | Renovace místnosti v areálu zemědělského hospodářství pro třídění a dočasné skladování kaštanů; pořízení nářadí a strojů pro péči o kaštanovníky jedlé | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | ano | 7 | Pořízení strojů pro lesnické práce a prvotní zpracování dřeva (přívěs, jeřáb, traktor, rypadlo, drtič) a osobních ochranných pomůcek (kombinézy, helmy, obuv, rukavice, lékárničky) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | ano | 8 | Pořízení lesního traktoru, vyvětvování borovic (pinus pinea) | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | ano | 9 | Obnova hájů korkových dubů (prořezávka křovin a stromů, vyvětvování) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | ano | 10 | Obnova hájů korkových dubů (odstranění křovin a stromů, vyvětvování), pořízení strojů pro lesnické práce (rypadlo, traktor, křovinořez, jeřáb, motorové pily) | 5,00 obnovené korkové duby, 931,00 jiné zalesněné plochy | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | ano | IT | 11 | Probírka uměle vysázených lesů černých borovic pokročilého stáří s cílem upřednostnit původní jedli bělokorou a podpořit přirozenou obnovu lesa v jeho původním smíšeném složení jehličnatých a listnatých stromů | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | ano | 12 | Obnova sadu kaštanovníků jedlých (prořezávka, vyvětvování, roubování), částečná rekonstrukce hospodářské budovy, pořízení a instalování sušičky kaštanů v budově, vypracování lesního hospodářského plánu | 5,00 kaštanovníky jedlé, 64,00 jiné stromy | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | ano | 13 | Probírka lesů borovice černé asi 50 let starých s cílem podpořit přirozenou obnovu listnatými druhy; pořízení strojů (rypadlo, drtič, štípačka) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | ano | 14 | Probírka lesů borovice černé asi 50 let starých s cílem podpořit přirozenou obnovu listnatými druhy; pořízení přívěsu a vrátku | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | ano | 15 | Výstavba a vybavení pily pro výrobu desek a palet | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | ano | 16 | Pořízení rypadla | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | ano | 17 | Pořízení lesního jeřábu a přívěsu | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | ano | 18 | Pořízení lesního traktoru | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | ano | 19 | Pořízení strojů (štípačka, křovinořez, motorové pily, vrátek) a osobních ochranných pomůcek (kombinézy, helmy, obuv, rukavice) | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | ano | HU | 1 | Strojní vybavení – traktor, nákladní vozidlo, přívěs, pluh, rozmetadlo hnojiva | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | ano | 2 | Strojní vybavení – traktor, jeřáb, vyvážecí traktor, přívěs | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | ano | 3 | Strojní vybavení – štěpkovač, traktor, jeřáb, vyvážecí traktor, přívěs | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | ano | 4 | Strojní vybavení – traktor, přívěs, pluh, brány | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | ano | 5 | Strojní vybavení – traktor, pluh | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | ano | 6 | Strojní vybavení – traktor, brány, přívěs | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | ano | 7 | Strojní vybavení – traktor, pluh, brány | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | ne | 8 | Strojní vybavení – traktor, brány, pluh, přívěs | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | ne | 9 | Strojní vybavení – traktor, jeřáb, vyvážecí traktor | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | ne | 10 | Strojní vybavení – traktor, pluh, brány | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | ne | 11 | Strojní vybavení – traktor, pluh, brány, přívěs | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | ne | 12 | Strojní vybavení – traktor, brány, rozmetadlo hnojiva | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | ne | 13 | Strojní vybavení – traktor, štěpkovač | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | ne | 14 | Strojní vybavení – traktor, pluh, brány, přívěs | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | ne | AT | 1 | Výsadba vrb a topolů na zemědělské půdě jako rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (obmýtní doba 3–4 roky) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | ano | 2 | Výsadba listnatých druhů v jehličnatých lesích poškozených bouřkou | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | ano | 3 | Probírka jehličnatých porostů do výšky 15 metrů | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | ano | 4 | Výsadba listnatých druhů v jehličnatých lesích poškozených bouřkou | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | ano | 5 | Pořízení taženého jeřábu | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | ano | 6 | Vypracování lesního hospodářského plánu | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | ano | 7 | Probírka jehličnatých porostů do výšky 15 metrů | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | ano | 8 | Zařízení na sušení dřevní štěpky | – [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | ano | 9 | Štěpkování a sušení topolů z výmladkových plantáží rychle rostoucích dřevin založených na zemědělské půdě (obmýtní doba 3–4 roky) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | ano | AT | 10 | Výsadba topolů na zemědělské půdě jako rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (obmýtní doba 3–4 roky) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | ano | 11 | Pořízení dopravního kontejneru na dřevní štěpku | – [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | ano | 12 | Probírka listnatých porostů do výšky 18 metrů | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | ano | 13 | Výstavba skladu dřevní štěpky | – [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | ano | 14 | Výsadba doplňující přirozenou obnovu, probírka listnatých porostů do výšky 18 metrů a jehličnatých porostů do výšky 15 metrů | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | ano | 15 | Těžba a štěpkování topolů a vrb jako rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích založených na zemědělské půdě (obmýtní doba 3–4 roky) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | ano | SI | 1 | Lesní stezka | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | ano | 2 | Strojní vybavení – traktor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | ano | 3 | Lesní cesta | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | ano | 4 | Lesní cesta | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | ne | 5 | Strojní vybavení – traktor, harvestor | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | ano | 6 | Strojní vybavení – přívěs | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | ne | 7 | Lesní cesta | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | ne | 8 | Strojní vybavení – harvestor, traktor, vyvážecí traktor, nákladní vůz s jeřábem/výložníkem | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | ano | 9 | Lesní stezka | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | ne | 10 | Strojní vybavení – traktor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | ne | [1] V Rakousku se financovaly investice do zpracování biomasy, aniž se od příjemců požadovalo, aby vykázali konkrétní zalesněné plochy. --------------------------------------------------