EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 19.7.2011 
SEK(2011) 947 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADU 
Průvodní dokument k 
NÁVRHU NA ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,  
{KOM(2011) 451 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 948 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADU 
Průvodní dokument k 
NÁVRHU NA ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,  
kterým se m ění nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém za řízení v silni ční 
dopravě a kterým se m ění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 
Tento dokument obsahuje shrnu tí zprávy o hodnocení dopadu opat ření zvyšujících efektivitu 
a účinnost systému tachograf ů, která je sou částí nadcházející revize na řízení Rady (EHS) č. 
3821/85.  
1. DEFINICE PROBLÉMU  
1) Od roku 1969 zavád ěla Evropská unie (EU) ur čité sociální právní p řepisy v oblasti 
silniční dopravy s cíle m zlepšit bezpe čnost silničního provozu a pracovní podmínky 
řidičů, a současně zajistit spravedlivou hospodá řskou sout ěž mezi dopravními 
společnostmi. Na řízení (ES) č.561/20061 předepisuje maximální denní a týdenní 
doby řízení a minimální denní a týdenní doby odpo činku pro řidiče. EU vyvinula 
komplexní politiku pro shodu v obl asti inspekce a kontroly prost řednictvím sociální 
legislativy pro silni ční dopravu, a to ve form ě nařízení 2006/22/ES2 a nařízení Rady 
(EHS) č. 3821/853, neboli „na řízení o tachografech“.  
2) Na řízení o tachografech stanoví technické standardy a zavád í pravidla pro používání, 
schvalování typu, instalaci  a inspekci tachograf ů. Vytváří soubor právn ě závazných 
povinností pro výrobce, orgány, provozovatele silni ční dopravy a řidiče. 
V současnosti jsou používány dva typy záznamového za řízení. Krom ě digitálních 
tachograf ů, které byly zavedeny pro voz idla registrovaná po 1. kv ětnu 2006, byly od 
roku 1985 používány analogové tachogr afy, které jsou stále ješt ě používány u 
starších vozidel.  
                                                 
1 Na řízení (ES) č. 561/2006 Evropského parlamentu a Rady o harmonizaci n ěkterých p ředpisů v sociální 
oblasti týkajících se silni ční dopravy, o zm ěně nařízení Rady (EHS) č.3821/85 a (ES) č. 2135/98 a o 
zrušení na řízení Rady (EHS) č. 3820/85, Ú řední věstník L 102, 11.04.2006, str.1–13. 
2 Sm ěrnice 2006/22/ES Evropského parlamentu a Rady o minimálních podmínkách pro provedení 
nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a (EHS) č. 3821/85 o p ředpisech v sociální oblasti týkajících se 
činností v silni ční doprav ě a o zrušení sm ěrnice Rady 88/599/EHS Ú řední věstník L 102, 11.3.2006. str. 
35-43 
3 Na řízení komise (EU) č. 1266/2009 ze dne16. prosince 2009, kterým se podesáté p řizpůsobuje 
technickému pokroku na řízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém za řízení v silni ční doprav ě, 
Úřední věstník L 339, 22.12.2009, str.3-23. 
 
CS 2   CS 3) Na základ ě konzultací a zpráv odborník ů4identifikovala Komise dva hlavní 
problémy, které je t řeba vyřešit na úrovni celé EU: 
• Z dostupných údaj ů vyplývá, že pom ěrně značná část kontrolovaných vozidel 
porušovala zákon. U p řibližně jedné čtvrtiny se p řitom jednalo o porušení zákona 
o tachografech. Lze konstatovat, že v k aždém okamžiku porušuje zákony EU o 
tachografech pr ůměrně 45  000 vozidel. Toto soustavné nedodržování povinných 
minimálních časů odpočinku vede k únav ě řidičů, která je p říčinou dopravních 
nehod s odhadovanou škodou 2,8 miliardy EUR ro čně. Toto porušování rovn ěž 
narušuje podmínky rovné hospodá řské soutěže a má negativní dopad na fungování 
trhu i velmi vážný dopad na zdraví řidičů. 
• Je zde prostor pro další rozší ření způsobů, kterými (digitální) tachografy slouží 
řidičům a napomáhají efektivit ě silniční dopravy. P řestože zavedení digitálních 
tachograf ů již významn ě zjednodušilo admi nistrativní zát ěž různých zúčastněných 
stran, představují odhadované ro ční náklady na zajišt ění shody p řibližně 2,7 
miliardy EUR, což je stále p říliš mnoho.  
4) Tyto dva problémy jsou do zna čné míry zp ůsobeny celkovou zranitelností systému 
tachograf ů vůči podvodům, nízkou efektivitou kontroly a nedostate čně odrazujícím 
účinkem sankcí. Systém tachograf ů také není dostate čně optimalizován. Oblasti 
problémů u těchto tří hlavních faktor ů jsou uvedeny v tabulce 1 níže.  
5) A čkoli se identifikované problémy týkají p ředevším řidičů těžkých nákladních 
vozidel a spole čností používajících tachografy, mají dopad také na členské státy, 
jejich inspek ční orgány, výrobce tachograf ů a další účastníky silni čního provozu. 
Tabulka 1 Synoptická tabulka faktor ů a oblastí problém ů 
                                                 
4 Pat ří sem konzultace v rámci jmenovaného výboru s členskými státy a zú častněnými stranami (v četně 
inspekčních a policejních organizací i výrobc ů); projekt SMART; zpráva Spole čného výzkumného 
střediska; ve řejné konzultace se zú častněnými stranami od prosince 2009 do b řezna 2010; konzultace 
v rámci výboru pro sociální dialog v oblasti silni ční dopravy a nezávislé zprávy odborník ů ověřené 
panelem odborník ů z příslušných organizací. 
 
CS 3   CS Identifikované faktory  Oblasti problém ů 
Plomby nejsou dostate čným indikátorem 
nepovolených zásah ů do tachograf ů  
Zranitelnost šifrovací technologie  
Zneužívání karet řidiče Faktor 1: Zranitelnost systému tachograf ů 
Podvodné nebo nedbalé dílny  
Školení donucov acích pracovník ů není 
harmonizováno  
Rozsah dat z digitálních tachograf ů, které 
jsou k dispozici pro ú ředního kontrolora  Faktor 2: Nízká efektivita kontroly a 
nedostate čně odrazující ú činek sankcí  
Systém sankcí  
Neadekvátní ustanovení na řízení o 
tachografech  
Technická omezení digitálních tachograf ů Faktor 3: Využívání systému tachograf ů není 
dostatečně optimalizováno  
Tachografy dostate čně neusnad ňují práci 
řidičů 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
6) Toto hodnocení dopadu se zabývá opat řeními pro zvýšení efektivity a ú činnosti 
systému tachograf ů používaných k zajišt ění shody s výše uvedenou sociální 
legislativou. Zkoumá a an alyzuje možnosti revize na řízení (EHS) č. 3821/85, které je 
založeno na článku 71 smlouvy o ES ( čl. 91 Smlouvy o fungování Evropské unie). 
Když bylo na řízení zavedeno, bylo v EU dosaženo p řidané hodnoty a stále existují 
argumenty zd ůvodňující tuto p řidanou hodnotu.  
7) Tyto argumenty jsou založeny na stále reáln ější skutečnosti, že silni ční doprava v EU 
má především nadnárodní charakter. Je tomu tak proto, že rozší ření EU a liberalizace 
silniční přepravy v Evrop ě podnítily zvýšení objemu mezinárodního obchodu a 
ekonomický r ůst. Sociální legislativa je ha rmonizována na úrovni EU a ov ěřování 
shody s touto legislativou vyžaduje záznamové za řízení, které musí být 
interoperabilní mezi jednotlivými členskými státy. Vzhledem ke stále více 
nadnárodnímu charakteru nákladní silni ční dopravy v EU a harmonizované povaze 
sociální legislativy není žádoucí návrat k regulaci záznamových za řízení na 
vnitrostátní úrovni – v neposlední řadě z toho d ůvodu, že se tento typ regulace 
provádí na úrovni EU posledních 25 let. 
8) Pokud se jedná o sankce, vyplývá ze zprávy Komise o postizích5, že trestání 
přestupků proti na řízení o tachografech je v r ůzných členských zemích r ůzné. 
Nezákonná manipulace s tachografy je již nyn í podle legislativy EU klasifikována 
v rámci širšího seznamu porušení p ředpisů v komer ční silniční doprav ě jako 
                                                 
5 KOM(2009) 225. 
 
CS 4   CS „nejzávažn ější porušení“6. Ale bez harmonizace minimálního stupn ě odrazujícího 
účinku sankcí uvalených členskými státy nevede takov á klasifikace vždy k p řísnému 
dodržování pravidel, protože podniky se c hovají podle reálných sankcí a nikoliv 
podle klasifikace p řečinu.  
3. CÍLE INICIATIVY EU 
9) Celkovým cílem sociální legislativy v silni ční doprav ě (předepsaných dob řízení a 
odpočinku) je zvýšení bezpe čnosti silni čního provozu, zlepšení  pracovních podmínek 
řidičů a zajištění spravedlivé hospodá řské soutěže mezi p řepravními spole čnostmi. 
Sociální legislativa v silni ční doprav ě je tedy významnou sou částí spole čné dopravní 
politiky zam ěřené na dosažení cíl ů smlouvy jako je nap ř. zvýšení bezpe čnosti 
silničního provozu ( čl. 91.1 písm. c Smlouvy o fungování Evropské unie7), 
sociálního pokroku ( článek 3.3 Smlouvy o EU8) a zavedení vnit řního trhu ( článek 3.3 
Smlouvy o EU). Na řízení o tachografech je hlavní m nástrojem pro monitorování a 
prosazování shody se sociál ní legislativou v silni ční doprav ě. Mezi všeobecné cíle 
návrhů provázejících toto hodnocení dopadu pat ří další podpora výše uvedených cíl ů 
smlouvy. 
10) Sou časně je záměrem Komise p řispět k plnění cílů stanovených ve sd ělení Zlepšení 
právní úpravy v oblasti r ůstu a pracovních míst v Evropské unii9 a Strategie pro 
zjednodušení právního prost ředí10. Návrhy by také m ěly přispět k cíli „snižování 
administrativní zát ěže podnik ů a zlepšení kvality obcho dní legislativy“, jak je 
vytyčen v klíčové evropské iniciativ ě pro rok 2020 „Pr ůmyslová politika pro éru 
globalizace“.11  
11) Tento všeobecný cíl se dále prom ítá do následujícíc h specifických cíl ů: Za prvé, 
zvýšit důvěryhodnost záznamového za řízení, za druhé, zvýšit efektivitu kontrol 
shody se sociální legislativou v silni ční doprav ě a za třetí, snížit náklady na 
používání záznamového za řízení, a to z části snížením administrativní zát ěže 
vyplývající z jejich používání.  
12) N ěkteré údaje týkající se silni ční dopravy jsou po řizovány na úrovni EU a lze je 
použít k monitorování dopadu navrhovaného na řízení na specifické cíle uvedené 
výše.12. Na základ ě těchto souvislostí byly stanoveny následující operativní cíle z 
důvodu jejich prosp ěšnosti jako ukazatel ů míry plnění cílů specifických: 
                                                 
6 Na řízení (ES) č. 071/2009 Evropského parlamentu a Rady kterým se zavád ějí společná pravidla týkající 
se závazných podmínek pro výkon povolání provozovatele silni ční dopravy a o zrušení sm ěrnice Rady 
96/26/ES Ú řední věstník L300, 12.11.2009, str.51-71 
7 Smlouva o fungování Evropské unie. 
8 Smlouva o Evropské unii. 
9 Sd ělení Komise, Zlepšení právní úpravy v oblasti r ůstu a pracovních míst v Evropské unii, KOM(2005) 
97 konečné znění. 
10 Sd ělení Komise, Provád ění lisabonského programu Spole čenství: Strategie pro zjednodušení právního 
prostředí, KOM(2005) 535 kone čné znění. 
11 Sd ělení Komise Integrovaná pr ůmyslová politika pro éru globalizace – Konkurenceschopnost a 
udržitelnost ve st ředu zájmu, KOM(2010)614. 
12 Viz také statistiky Eurostat a údaje o energiích a doprav ě v EU. 
 
CS 5   CS • Eliminovat nejzávažn ější porušování13 pravidel pro tachografy do roku 2020 
(monitorováno Komisí prost řednictvím budoucích výkaz ů předkládaných 
členskými státy každé dva roky); 
• Do roku 2020 zdvojnásobit schopnost odhalová ní porušení sociální legislativy 
v přepočtu na počet vozidel kontrolovaných p ři silniční kontrole v porovnání 
s výsledky za rok 2008 (monitorováno Komisí prost řednictvím budoucích výkaz ů 
předkládaných členskými státy každé dva roky.); 
• Snížit do roku 2020 administrativní zát ěž související s používáním digitálních 
tachograf ů o 20 % oproti roku 2010 (na základ ě odhadů poskytnutých skupinou 
Edmunda Stoibera a projektu EU  týkajícího se základních m ěření a snížení 
administrativních náklad ů14). 
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
13) Konzultace se zú častněnými stranami a zprávy odborník ů k danému tématu15 
umožnily Komisi identifikovat celou řadu individuálních opat ření pro řešení 
zjištěných problém ů. Následovalo p ředběžné vyhodnocení možných opat ření.  
14) Následn ě byly vytvo řeny balíčky politických opat ření obsahující reáln ě politické 
alternativy pro dosažení cíl ů. Sestavení balí čků politických opat ření bylo nutné, 
protože z hlediska bezpe čnosti závisí d ůvěryhodnost systému na zabezpe čení mnoha 
jednotlivých prvk ů, a protože jsou vyžadovány r ůzné legislativní procedury 
(projednávání ve výborech nebo spolurozhodování). Balí čky politických opat ření lze 
stručně popsat následujícím zp ůsobem:  
• Balíček politických opat ření 1 (PP1) je technický balí ček, jehož cílem je pouze 
zlepšení sou časných tachograf ů. 
• Balíček politických opat ření 2 (PP2) je také balí čkem technických opat ření, avšak 
takových, která podstatn ě rozšiřují funkce digitálního tachografu, výsledkem 
čehož by byl zcela nový typ digitálního tachografu.  
• Balíček politických opat ření 3 (PP3) obsahuje pouze netechnická opat ření 
doplňující PP1.  
• Balíček politických opat ření 4 (PP4) je kombinací technických a systémových 
zlepšení (PP2+PP3).  
15) Tabulka 2 níže znázor ňuje přehled politických opat ření zahrnutých do každého 
balíčku. 
                                                 
13 Nejzávažn ější porušení jsou definována v p říloze nařízení (ES) č. 1071/2009: 2. Nemít vozidlo 
vybaveno tachografem a/nebo omezova čem rychlosti nebo používat podvodné za řízení ke zm ěně 
záznamů záznamového za řízení a/nebo omezova če rychlosti nebo pad ělání záznamových list ů nebo dat 
stažených z tachografu a/nebo karty řidiče; (…) 6. Řízení s pad ělanou kartou řidiče nebo kartou jiného 
držitele nebo kartou získanou na základ ě nepravdivých údaj ů a/nebo pad ělaných dokument ů. 
14 Cap Gemini, projekt EU ohledn ě základních m ěření a snížení administrativních náklad ů, 2009. 
15 Viz poznámka 4. 
 
CS 6   CS Tabulka 2 Podrobný obsah balí čků politických opat ření 
5. ANALÝZA DOPADU  
16) Tabulka 3 Souhrnná tabulka dopad ů níže shrnuje hodnocení ekonomických, 
sociálních a environmentálních dopad ů.  Balíček politických 
opatření 1 (PP1) 
 Balíček politických 
opatření 2 (PP2) 
 Balíček politických 
opatření 3 (PP3)  
 Balíček politických 
opatření 4 (PP4)  
 
Právní 
nástroje  Plán adaptace 
technických 
specifikací  Plán adaptace 
technických 
specifikací 
Revize na řízení 
3821/85 a p řidání 
nových funk čních 
požadavk ů  
 Revize na řízení 
3821/85 pouze za 
účelem přidání 
nových pravidel 
používání a inspekce 
tachograf ů Plán adaptace 
technických 
specifikací 
Revize na řízení 
3821/85  
Obsah 
balíčků 
politických 
opatření  
Šifrovací technologie 
Plomby  
Uživatelské rozhraní  PP1 +  
Vylepšené funkce 
tachografu 
(automatický a 
manuální záznam)  
Bezdrátová 
komunikace pro 
silniční kontroly 
Harmonizované 
rozhraní s ostatními 
ITS aplikacemiPP1 + 
Dílny 
Karty řidiče 
Sankce 
Školení ú ředních 
kontrolorů 
Pravidla používání  PP2 + PP3  
 
CS 7   CS Tabulka 3 Souhrnná tabulka dopad ů 
 Dopady  
 Balíček politických opat ření 1 Balíček politických opat ření 2 Balíček politických opat ření 3 Balíček politických opat ření 4 
Shoda se sociální legislativou  Malé a opožd ěné zlepšení pouze 
v oblasti podvod ů s tachografy 
(1/4 všech porušení sociální 
legislativy)  Dopad PP1 + velké potenciální 
zlepšení  
Velká nejistota ohledně rozsahu 
výsledků (kompromisy kvůli 
omezenému rozpo čtu) Dopad PP1 +  velké potenciální 
zlepšení  
Velká nejistota ohledně rozsahu 
výsledků (kompromisy kvůli 
omezenému rozpo čtu) Dopad PP1 + velké potenciální 
zlepšení 
Menší nejistota ohledně 
výsledků než v případě PP2 a PP3 
(velké kompromisy s dopady na 
rozpočet) 
Ekonomické dopady      
Fungování interního trhu a 
konkurence  Malé a opožd ěné zlepšení pouze 
v oblasti podvod ů s tachografy 
(1/4 všech porušení sociální 
legislativy)   
Stejné hodnocení jako v p řípadě shody se sociální legislativou  
Konkurence  Pozitivní pro výrobce tachograf ů Velmi pozitivní  pro výrobce 
tachograf ů Pozitivní  pro výrobce tachograf ů  
Nejisté pro dílny 
Pozitivní pro podniky, jejichž 
hlavní činností není doprava  Velmi pozitivní  pro výrobce 
tachograf ů 
Nejisté pro dílny 
Pozitivní pro podniky, jejichž 
hlavní činností není doprava  
Administrativní zát ěž pro malé a 
střední podniky  Zanedbatelná  - 383,5 milionu EUR  - 142 milion ů EUIR  - 515,5 milionu EUR  
 
CS 8   CS Rozpočtový dopad na ve řejné 
instituce  Mírně negativní na úrovni EU  Dopad PP1 +  Potenciáln ě 
negativní (až 7  500  000 EUR) na 
vnitrostátní úrovni, ale v 
závislosti na rozhodnutí 
členského státu ( kompromisy s 
dalšími dopady ) Dopad PP1 +  Potenciáln ě velmi 
negativní  (až 7  500  000 EUR) na 
vnitrostátní úrovni, ale v 
závislosti na rozhodnutí 
členského státu ( kompromisy s 
dalšími dopady ) 
Malý pozitivní výsledek sankcí  Dopad PP1 +  Potenciáln ě 
nejvíce negativní  na vnitrostátní 
úrovni, ale v závislosti na 
rozhodnutí členského státu 
(kompromisy s dalšími dopady ) 
Malý pozitivní výsledek sankcí  
Sociální dopady      
Pracovní podmínky, zdraví a 
životní styl řidičů Pozitivní ale opožd ěný díky 
vyššímu uživatelskému komfortu 
zařízení Stejné hodnocení jako v p řípadě shody se sociální legislativou 
 
Bezpečnost silničního provozu  Pozitivní ale opožd ěný díky 
snazšímu p řístupu během řízení Stejné hodnocení jako v p řípadě shody se sociální legislativou  
Zločinnost a bezpe čnost Malý dopad  Malý pozitivní dopad díky vhodn ějším postih ům 
Základní práva  Bez dopadu  Nepatrně negativní dopad na svobodu podnikání  
Environmentální dopady  Mírně pozitivní  
Větší dopad všech opat ření na podniky z členských stát ů s vysokými platy (EU-15), v ětší podíl samostatné výd ělečné činnosti. 
Větší dopad na členské státy s velkým sektorem dopravy nebo velkým podílem dopravních spole čností v rámci ekonomiky (N ěmecko, Polsko, 
Španělsko, Nizozemsko, Rumunsko, Litva, Česká republika)  Dopad na konkrétní regiony  
 Větší vliv přiměřenějších sankcí v členských zemích s mén ě přísnými 
postihy v sou časnosti  
Třetí země Opožděný, ale podobný vliv na zem ě AETR (Evropská dohoda o práci osádek vozidel v mezinárodní silni ční doprav ě). 
 
 
CS 9   CS 6. POROVNÁNÍ BALÍ ČKŮ POLITICKÝCH OPAT ŘENÍ 
17) Jak je patrné z tabulky 4, je z hlediska efektivity PP4 nejatraktivn ější, protože nabízí 
nejvyšší potenciální úrove ň dosažení dvou specifických cíl ů. Analýza soudržnosti 
však ukazuje, že PP4 také p ředstavuje nejvíc kompromis ů mezi hospodá řským a 
společenským dopadem na jedné stran ě, a rozpočtovým dopadem na ve řejné instituce 
na straně druhé. Z hlediska soudržnosti vy chází nejlépe PP1. PP4 je také 
nejnákladn ější z hlediska pot řebných investic, zatímco PP1 je nejlevn ější a nejsnáze 
realizovatelný, protože jej lze zavést bez normální legislativní procedury. 
Tabulka 4 Srovnání politických opat ření 
 Vážená ú činnost  Efektivita  Soudržnost  
PP0 - - - 
PP1 Velmi malá  Žádné náklady  Vysoká  
PP2 Střední 7,5 milionu EUR  Kompromisy  
PP3 Střední 39 milion ů EUR  Kompromisy  
PP4 Vysoká  46,5 milionu EUR  Největší kompromisy  
 
18) Po zvážení všech aspekt ů a bez úplné analýzy náklad ů a užitků se však jeví, že 
pozitivní p řínosy PP4 významn ě převyšují náklady. PP4 skute čně předpokládá 
úsporu administrativních náklad ů ve výši až 515,5 milionu EUR, což je podstatn ě víc 
než celkové náklady na kompletní realizaci. Ze zpracované analýzy tedy vyplývá, že 
preferovanou alternativou by m ěl být balíček politických opat ření 4. 
7. MONITOROVÁNÍ A VYHODNOCENÍ  
19) Komise bude provád ět monitorování na základ ě ukazatelů uvedených v tabulce 5. 
 
CS 10   CS Tabulka 5 Ukazatele pro monitorování 
Operativní cíle  Monitorování  
Eliminovat nejzávažn ější porušení p ředpisů o 
tachografech do roku 2020  Monitorování bude provád ěno s použitím 
informací, které členské státy p ředají každé dva 
roky Komisi podle článku 17 na řízení (ES) č. 
561/2006  
Do roku 2020 zdvojnásobit po čet odhalených porušení 
sociální legislativy u vozidel kontrolovaných p ři 
silničních kontrolách v porovnání s rokem 2008  Monitorování bude provád ěno s použitím 
informací, které členské státy p ředají každé dva 
roky Komisi podle článku 17 na řízení (ES) č. 
561/2006  
Do roku 2020 snížit oproti roku 2010 o 20 % 
administrativní zát ěž spojenou s užíváním digitálních 
tachograf ů  Využití technických zlepšení tachografového 
zařízení bude monitorováno prost řednictvím 
komunikace se zú častněnými stranami a založeno 
na odhadech poskytnutých skupinou Edmunda 
Stoibera a projektem EU ohledn ě základních 
měření a snížení administrativních náklad ů