[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.7.2009 KOM(2009) 361 v konečném znění 2009/0106 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropského společenství a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96 {SEK(2009) 971}{SEK(2009) 972} DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle návrhu V kontextu nové energetické politiky usilující o zabezpečení dodávek, zmírnění změny klimatu a zajištění konkurenceschopnosti mají klíčový význam zásadní investice do energetické infrastruktury. Soukromé hospodářské subjekty hrají nyní v investicích v oblasti infrastruktury významnější roli. Nové politické požadavky, například cíle s dopadem na palivovou skladbu, změní politiku členských států vůči nové a modernizované energetické infrastruktuře. Komise musí situaci pozorně sledovat, aby mohla předvídat jakékoli možné problémy a zajistit účastníkům trhu dostatečnou transparentnost. Komise však potřebuje příslušné údaje o investičních projektech. Současný právní rámec ukládající členským státům povinnost podávat zprávy o energetické infrastruktuře je nestejnorodý. Pro sledování vývoje napříč odvětvími na úrovni EU nejsou dostatečně dostupné relevantní a ověřené údaje. Nařízení Rady (ES) č. 736/96 o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury EU v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny již navíc není jednotně uplatňováno a neodpovídá nejnovějšímu vývoji odvětví energetiky. Celkovým cílem přezkumu je zrevidovat a dále posílit systém zavedený nařízením Rady (ES) č. 736/96 a zároveň snížit administrativní zátěž. Rámec pro podávání zpráv je třeba aktualizovat a doplnit o pravidelnou analýzu situace, jež by měla být projednána se zúčastněnými stranami a zveřejněna za účelem zvýšení transparentnosti. Obecné souvislosti Ohledně realizace investičních projektů existuje značná nejistota a současná úvěrová a hospodářská krize představuje pro potřebné investiční projekty v odvětví energetiky další významnou obtíž. Orgány EU přijaly zdokonalený rámec pro investice do energetické infrastruktury EU s jasnými a předvídatelnými cíli v oblasti obnovitelných zdrojů energie a novými pravidly pro vnitřní trh. Vyzvaly nicméně k dalším krokům. Akční plán Evropské rady o energetické politice pro Evropu na období 2007–2009 vyzval Komisi a členské státy, aby identifikovaly investice nutné k uspokojení strategických potřeb EU, pokud jde o nabídku a poptávku u zemního plynu a elektřiny. V návaznosti na druhý strategický přezkum energetické politiky, který Komise přijala v roce 2008, vyjádřily Rada Evropské unie [1] i Evropský parlament [2] s Komisí souhlas a žádaly o podporu investic a zlepšení transparentnosti, stejně jako o zintenzivnění prací na výhledech týkajících se přiměřenosti dodávek a výroby a na plánech rozvoje sítě. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Existuje řada předpisů, neposkytují však Komisi soudržné a do budoucna orientované informace o investičních projektech a jejich vývoji. Směrnice **** Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví společná pravidla pro vnitřní trh se zemním plynem a kterou se zrušuje směrnice č. 2003/55; Směrnice Rady 2004/67/ES o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu; Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006/ES, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě; Směrnice **** Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví společná pravidla pro vnitřní trh s elektřinou a kterou se zrušuje směrnice č. 2003/54/ES; Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/89/ES o opatřeních pro zabezpečení dodávek elektřiny a investic do infrastruktury; Nařízení Rady č. 2857/1999/ES, kterým se vymezují investiční záměry, které se mají sdělovat Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii; Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006; Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES; Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh je v souladu s cíli Unie, zejména s těmi, které se týkají zřízení vnitřního trhu a udržitelného rozvoje Evropy založeného na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě. Je rovněž v souladu s politikou v oblasti klimatu a energetickou politikou, kde je zabezpečení dodávek energie jedním z pilířů. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Veřejná konzultace s cílem získat stanoviska zúčastněných stran (členských států, zástupců všech odvětví energetiky, energetických regulačních orgánů) se konala od února do března 2009. První konzultace byla založena na dotazníku, jenž byl uvedeným zúčastněným stranám zaslán s cílem zejména dozvědět se více o aspektech sledování a o rozsahu, struktuře a dopadu mechanismu podávání zpráv. Závěrečná konzultace byla provedena na technickém workshopu, kde byly se zúčastněnými stranami projednány podrobnější aspekty (14. května 2009). Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Většina respondentů, ať už členských států či zástupců odvětví, považuje vhodné sledování investičních projektů do infrastruktury v odvětví energetiky za důležité. Je mu obvykle připisován zásadní význam pro transparentnost, tvorbu politiky a podporu specifických projektů. Podpora sledování je nicméně podmíněna tím, že zůstane nástrojem transparentnosti, poskytne přidanou hodnotu a neznamená velkou administrativní zátěž. Tyto požadavky byly při formulaci současného návrhu plně zohledněny. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Pracovníci GŘ TREN se setkali se zástupci evropské sítě provozovatelů přenosových soustav pro elektřinu a zemní plyn odpovědnými za vypracování desetiletého investičního plánu pro sítě elektřiny a zemního plynu uvedeného ve třetím souboru opatření týkajících se vnitřního trhu, s poskytovateli údajů, kteří vypracovali metody analýzy údajů založené na simulaci, a s ratingovou agenturou s cílem získat informace o úvěrové kvalitě evropských podniků veřejných služeb působících v odvětví energetiky. GŘ TREN se jako pozorovatel rovněž zúčastnilo několika zasedání uspořádaných orgány jednoho z členských států, která se týkala orientačního plánování budoucích investic v oblasti elektřiny, zemního plynu a vytápění. Na přípravě posouzení dopadů a legislativního návrhu se nepodílel žádný externí smluvní partner. Posouzení dopadů V posouzení dopadů, které je připojeno k tomuto návrhu, byly zváženy čtyři možnosti, jež lze shrnout následovně: Možnost 0: Stávající stav – sledování politik bez specifického mechanismu podávání zpráv V rámci této možnosti Komise provádí sledování politiky na základě různých údajů – buď údajů dodaných komerčními poskytovateli údajů nebo údajů případně oznámených členskými státy nebo společnostmi na základě právních předpisů EU pro odvětví energetiky. Dalším zdrojem údajů je nařízení Rady (ES) č. 736/96. Za předpokladu nezměněné politiky nelze efektivní sběr příslušných údajů v celé EU a transparentnost údajů a analýz zaručit a sledování bude pravděpodobně obtížné, jelikož právní předpisy pro dané odvětví jsou různorodé, pokud jde o četnost, aktualizace nebo důvěrnost, jakož i v důsledku mezer v údajích od komerčních poskytovatelů informací. Možnost č. 1: Zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96 Tato možnost by spočívala ve zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96 s ohledem na jeho nedostatečné provádění a jeho rostoucí neschopnost zachytit nový energetický systém EU. Za předpokladu, že by trhy v dlouhodobějším horizontu vyrovnaly poptávku a nabídku, mohlo by se pravidelné sledování nahradit studiemi, jež by bylo možné provádět případ od případu, pokud by konkrétní politická rozhodnutí vyžadovala analýzu energetických investičních projektů. Možnost č. 2: Sledování politik s doplňkovým mechanismem podávání zpráv Po případném oznámení od společností sdělí členské státy informace o investičních projektech Komisi. Po zvětšení rozsahu a revizi limitních hodnot by oznamování zahrnovalo veškerou infrastrukturu relevantní pro zabezpečení dodávek energie a přechod k nízkouhlíkovému hospodářství. Pro zamezení vícenásobným oznámením by zohlednilo stávající povinnosti v oblasti podávání zpráv či sledování, pod podmínkou poskytnutí rovnocenných informací. K podávání zpráv by docházelo jednou za dva roky, čímž by se dále snížila administrativní zátěž a tato povinnost by byla v souladu s dalšími příslušnými rámci. Shromážděné údaje a informace by mohly být zveřejněny, s výjimkou těch, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu. Na základě shromážděných údajů a jakýchkoli jiných relevantních zdrojů by Komise vypracovala pravidelnou analýzu budoucího vývoje energetického systému EU napříč odvětvími s cílem identifikovat potenciální mezery a problémy a přinést účastníkům trhu větší transparentnost. Tato možnost přináší vyvážený a soudržný systém. Možnost č. 3: Sledování politik s plnohodnotným mechanismem podávání zpráv Tak jako u možnosti č. 2 by byl v rámci možnosti č. 3 zřízen souhrnný a integrovaný rámec kombinující podávání zpráv a sledování. Možnost č. 3 by však zavedla plnohodnotný integrovaný systém podávání zpráv. Členské státy by měly povinnost oznamovat a ověřovat veškeré informace vyžádané Komisí, bez ohledu na jiné stávající oznamovací mechanismy. Tato možnost není v souladu se zásadou proporcionality. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Shrnutí navrhovaných opatření Navrhované nařízení vychází z možnosti č. 2, která nabízí nejlepší kompromis, a zřizuje společný rámec, jehož prostřednictvím se Komisi oznamují údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, zemního plynu, elektřiny a biopaliv a souvisejících s oxidem uhličitým, který tato odvětví vytvářejí. Členské státy nebo subjekty, které tímto úkolem pověří, by měly povinnost jednou za dva roky shromáždit a oznámit údaje a informace o investičních projektech týkajících se výroby, přepravy a skladování. Pro minimalizaci administrativní zátěže se zavádějí dva prvky flexibility a zjednodušení: - Pokud se členské státy nerozhodnou jinak, měly by podniky povinnost poskytnout členským státům nebo příslušnému subjektu informace o svých investičních projektech, včetně projektů vyřazování z provozu; - Členské státy by byly od podávání zpráv osvobozeny, pokud již Komisi poskytují rovnocenné informace na základě právních předpisů EU pro odvětví energetiky. To by platilo, i pokud příslušné údaje shromažďují subjekty odpovědné za plány rozvoje sítí pro zemní plyn a elektřinu. V takovém případě by byly požádány, aby příslušné údaje oznámily Komisi, případně s relevantními připomínkami členských států. Shromážděné údaje a informace (druh investic, plánované kapacity a hlavní překážky…) by ukázaly hlavní trendy vývoje investic do energetické infrastruktury EU. Jsou zahrnuta ustanovení zajišťující, aby údaje a informace oznamované Komisi splňovaly obecně přijímané normy; aby byly přijímány, ukládány a zpracovávány pomocí vhodných nástrojů informačních technologií a v plném souladu s právním rámcem o ochraně údajů fyzických osob; aby byly zveřejněny, s výjimkou těch, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu. Komise na základě obdržených údajů a informací vypracuje pravidelnou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému EU napříč odvětvími, případně jinou potřebnou specifickou analýzu. To umožní zjistit potenciální případné mezery v nabídce a poptávce a překážky pro investice. Tyto analýzy umožní Komisi lépe podporovat osvědčené postupy a přinést účastníkům trhu větší transparentnost. Za účelem vytvoření společných stanovisek k těmto otázkám budou výsledky uvedených analýz projednány se zúčastněnými stranami a zveřejněny. Právní základ Právním základem návrhu je článek 284 Smlouvy o založení Evropského společenství a článek 187 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Zásada subsidiarity Cílem tohoto návrhu je posílení rámce pro sběr údajů a informací pro úkoly Komise. S vhodnými údaji bude Komise, zejména její středisko pro sledování trhu s energií, v lepší pozici pro sledování vývoje energetického systému EU napříč odvětvími a na úrovni EU i případných problémů, které by mohly zpozdit investiční projekty nebo bránit jejich realizaci. S ohledem na vzájemné vztahy energetických pododvětví (např. elektřiny a zemního plynu) a existenci vnitřního trhu je celoevropský rozměr stále důležitější a odůvodňuje tak roli orgánů EU, především Komise. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. Návrh nepřekračuje meze toho, co je potřeba k dosažení vytčených cílů. Členské státy budou i nadále mít značnou volnost při výběru metod sběru údajů. Volba nástrojů Navrhovaným nástrojem je nařízení, jelikož reviduje stávající nařízení. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Přijetí návrhu bude mít omezený dopad na rozpočet Společenství. Půjde zejména o hrazení výdajů v oblasti informačních technologií, a pokud se pro ně Komise rozhodne, o výdaje na pořizování údajů a odměňování odborníků. Návrh by neměl mít žádné významné přímé důsledky pro rozpočet členských států. DALšÍ INFORMACE Zjednodušení Díky tomu, že tento návrh zohledňuje stávající povinnosti v podávání zpráv a mechanismy sledování, nevytváří zbytečné administrativní zatížení, a pokud jde o podávání zpráv, měl by se použít, pouze pokud nejsou rovnocenné údaje a informace poskytovány na základě právních předpisů pro dané odvětví. Ustanovení o přezkumu Komise mechanismus pro podávání zpráv a sledování stanovený novým nařízením po pěti letech přezkoumá. 2009/0106 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropského společenství a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 284 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 187 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[3], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[4], vzhledem k těmto důvodům: 1. Cílem, jenž si Společenství vytyčilo, patří zavedení společné energetické politiky, jejímž cílem je zabezpečení dodávek energie Společenství, přechod na systém nízkouhlíkové energetiky a fungování konkurenčních trhů s energií. 2. Jedním z aspektů takové politiky je získání celkového obrazu vývoje investic do energetické infrastruktury ve Společenství. Měl by Společenství umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení a přijímat příslušná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví energetiky. 3. Energetické prostředí ve Společenství i mimo něj se v posledních letech výrazně změnilo a v důsledku toho jsou investice do energetické infrastruktury zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie Společenství, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Společenství vydalo. 4. Nový energetický kontext vyžaduje významné investice do veškeré infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, stejně jako vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace odvětví energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytuje větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů a nové politické požadavky, například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně změní politiky členských států směrem k nové a/nebo modernizované energetické infrastruktuře. 5. Vzhledem k novým politickým cílům a tržnímu vývoji by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury ve Společenství, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat nejlepší praxi a zavést do budoucího vývoje energetického systému ve Společenství větší transparentnost. 6. Komise a zejména středisko pro sledování trhu s energií by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech včetně projektů vyřazování z provozu, týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Společenství. 7. Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přepravní a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Společenství. Je proto třeba zajistit, aby se Komisi oznamovaly investiční projekty, na nichž byly zahájeny práce nebo které mají být zahájeny do pěti let, a projekty, jejichž cílem je vyřadit do tří let infrastrukturu z provozu. 8. Na základě článku 41 a 42 Smlouvy o Euratomu mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty; tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné podávání zpráv o provádění investičních projektů; tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu. 9. Aby mohla Komise získat soudržný obraz budoucího vývoje celého energetického systému Společenství, je nezbytný harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích úředních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány. 10. Členské státy by pro tyto účely měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech týkajících se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu, elektřiny, biopaliv a oxidu uhličitého, jež jsou plánovány nebo realizovány na jejich území. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat příslušné údaje a informace členskému státu. 11. Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v odvětví energetiky by mělo být dostatečné podávání zpráv jednou za dva roky. 12. Aby se zamezilo vzniku nepřiměřené administrativní zátěže a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinností podávat zprávy za předpokladu, že jsou rovnocenné informace Komisi poskytovány na základě právních předpisů EU pro odvětví energetiky přijatých Evropskou unií, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních evropských trhů s energií, udržitelnosti evropského energetického systému a zabezpečení dodávek energie do Evropského společenství. 13. Za účelem zpracování údajů, stejně jako pro zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, by Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií měly být schopny přijmout veškerá vhodná opatření, zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií. 14. Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[5] a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[6]. Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena. 15. Komise a zejména středisko pro sledování trhu s energií by měly poskytovat pravidelnou analýzu napříč odvětvími týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Společenství a tam, kde je to na místě, soustředěnější analýzu některých aspektů tohoto energetického systému; tato analýza by měla přispět zejména ke zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout v dlouhodobém horizontu v odvětví energetiky rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. 16. Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci; s cílem dospět ke společnému porozumění a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, na níž mají obzvláštní zájem subjekty, které nově vstupují na trh. 17. Komise by měla přijmout technická opatření včetně dalších technických definic nezbytných pro provádění tohoto nařízení. 18. Vzhledem ke změnám, jež by byly nutné pro přizpůsobení nařízení č. 736/96 aktuálním energetickým problémům, a v zájmu jasnosti je proto třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je novým nařízením, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět a oblast působnosti 19. Toto nařízení zřizuje společný rámec, jehož prostřednictvím se Komisi oznamují údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, zemního plynu, elektřiny a biopaliv a souvisejících s oxidem uhličitým, který tato odvětví vytvářejí. 20. Toto nařízení se vztahuje na druhy investičních projektů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny práce nebo které mají být zahájeny do pěti let, nebo které mají být do tří let vyřazeny z provozu. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení platí následující definice: 1) „infrastrukturou“ se rozumí jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přepravou a skladováním energie nebo oxidu uhličitého; 2) „investičními projekty“ se rozumí projekty, jejichž cílem je a) výstavba nové infrastruktury; b) přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury; c) vyřazení stávající infrastruktury z provozu; 3) „plánovanými investičními projekty“ se rozumí projekty před zahájením výstavby a před vynaložením kapitálových nákladů nebo předtím, než dojde k vyřazení z provozu, včetně investičních projektů, jejichž hlavní aspekty (umístění, dodavatel, podnik, technické aspekty atd.) mohou být zcela nebo zčásti předmětem dalšího přezkumu nebo konečného schválení; 4) „investičními projekty ve výstavbě“ se rozumí investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a byly vynaloženy kapitálové náklady; 5) „vyřazením z provozu“ se rozumí fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu; 6) „výrobou“ se rozumí výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv; 7) „přepravou“ se rozumí přenos zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména: a) prostřednictvím plynovodů, kromě těžební plynovodní sítě a kromě části plynovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí; b) prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí a jiných než systémů využívaných primárně v souvislosti s místní distribucí; 8) „skladováním“ se rozumí trvalé nebo dočasné skladování zdrojů energie nebo oxidu uhličitého v nadzemní a podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích; 9) „podnikem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba, soukromá či veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty; 10) „zdroji energie“ se rozumí a) primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí, nebo přeměněné zdroje energie, jako je elektřina; b) obnovitelné zdroje energie včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, větrné, sluneční, přílivové a geotermální energie; c) energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva. Článek 3 Oznamování údajů 1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od začátku roku 2010 a následně každé dva roky, za dodržení přiměřenosti sběru údajů a zátěže vyplývající z podávání zpráv. Shromážděné údaje a příslušné informace o projektech oznámí Komisi v roce 2010, jenž je prvním rokem podávání zpráv, a následně každé dva roky. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují shromážděné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července dotyčného roku podávání zpráv. 2. Komise členské státy nebo jimi pověřené subjekty od povinnosti uvedené v odstavci 1 osvobodí, pokud na základě právních předpisů EU pro odvětví energetiky: a) dotyčný členský stát nebo jím pověřený subjekt vyžádané údaje nebo informace již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčené specifické právní předpisy; b) je konkrétní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Společenství a za tímto účelem shromažďuje rovnocenné údaje a informace; v tomto případě tento konkrétní subjekt oznámí veškeré příslušné údaje a informace Komisi ve lhůtě stanovené v odstavci 1. Článek 4 Zdroje údajů 1. Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům nebo jimi pověřeným subjektům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, do 31. května každého roku podávání zpráv. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu dotčeného roku podávání zpráv. Odstavec 1 se však nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky. 2. Členské státy zamezí jakémukoli zdvojování sběru údajů a minimalizují náklady pro podniky. Článek 5 Obsah oznámení 1. U investičních projektů uvedených v příloze oznámení stanovené v článku 3 obsahuje podle potřeby: a) kapacity, plánované nebo ve výstavbě; b) umístění, název, druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit, plánovaných nebo ve výstavbě; c) pravděpodobné datum uvedení do provozu; d) druh použitých zdrojů energie; e) technologie relevantní pro účely bezpečnosti dodávek, například zpětný tok, kapacita pro změnu paliva nebo jakékoli jiné příslušné vybavení; f) vybavení systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení; 2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu se v oznámení stanoveném v článku 3 uvede: a) povaha a kapacita dotčené infrastruktury; b) pravděpodobné datum vyřazení z provozu; 3. V každém oznámení podle článku 3 se uvede objem instalovaných kapacit na začátku dotčeného roku podávání zpráv. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo konkrétní subjekt uvedený v čl. 3 odst. 2 ke svým oznámením připojí jakékoli případné připomínky, například ohledně zpoždění nebo překážek v provádění investičních projektů. Článek 6 Kvalita a zveřejnění údajů 1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně subjekty pověřené prováděním specifických investičních plánů v odvětví energetiky EU zajistí kvalitu, relevanci, přesnost, jasnost, včasnost a soudržnost údajů a informací, které oznamují Komisi. V případě subjektů pověřených prováděním specifických investičních plánů v odvětví energetiky EU se k oznamovaným údajům a informacím připojí příslušné připomínky členských států ohledně kvality shromážděných údajů a informací. 2. Komise může údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že budou zveřejněny v souhrnné formě bez uvedení podrobností o jednotlivých podnicích. Členské státy a jimi pověřené subjekty zachovávají důvěrnost údajů nebo informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu. Článek 7 Prováděcí opatření Komise přijme nezbytná opatření pro provádění tohoto nařízení, týkající se zejména metod výpočtu, které se mají použít, technických definic, formy, obsahu a dalších podrobností oznámení údajů a informací uvedeného v článku 3. Článek 8 Zpracování údajů Komise je odpovědná za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro příjímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací oznámených Komisi na základě tohoto nařízení. Článek 9 Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů Tímto nařízením nejsou dotčena ustanovení práva Společenství, a zejména nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Společenství vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich úkolů. Článek 10 Monitorování a podávání zpráv 1. Na základě poskytnutých údajů a informací, případně jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů pořízených Komisí vypracuje Komise nejméně jednou za dva roky analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému EU napříč odvětvími, zejména s cílem: a) zjistit případné budoucí mezery v energetické nabídce a poptávce; b) zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich řešení; c) zvýšit transparentnost pro účastníky trhu. Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou či vhodnou. 2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států a/nebo jiní odborníci se specifickou kvalifikací v dotčené oblasti. 3. Komise může analýzy projednat se zúčastněnými stranami. Komise poskytne analýzy Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a zveřejní je. Článek 11 Přezkum Komise do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost přezkoumá jeho provádění. Článek 12 Zrušení Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje. Článek 13 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně PŘÍLOHA INVESTIČNÍ PROJEKTY 1. ROPA 1.1. Rafinace - Destilační závody s kapacitou nejméně 1 milion tun ročně; - Rozšíření destilační kapacity nad 1 milion tun ročně; - Reformovací/krakovací závody s minimální kapacitou 500 tun denně; - Odsiřovací závody pro zbytkový topný olej/zemní plyn, ropu/poloprodukt, jiné ropné produkty. Chemické závody, které nevyrábějí topný olej a/nebo motorová paliva, nebo je vyrábějí pouze jako vedlejší produkty, jsou vyloučeny. 1.2. Přeprava - Ropovody na surovou ropu s kapacitou nejméně 3 miliony metrických tun ročně a rozšíření nebo prodloužení těchto ropovodů, dlouhých nejméně 30 kilometrů; - Ropovody na ropné produkty s kapacitou nejméně 1,5 milionu tun ročně a rozšíření nebo prodloužení těchto ropovodů, dlouhých nejméně 30 kilometrů; - Ropovody představující zásadní články ve vnitrostátních nebo mezinárodních propojených sítích a ropovodech a projekty společného zájmu uvedené v hlavních směrech vymezených na základě článku 155 Smlouvy o ES. Ropovody pro vojenské účely a ropovody zásobující závody mimo působnost bodu 1.1 jsou vyloučeny. 1.3. Skladování - Skladovací zařízení pro surovou ropu a ropné produkty (zařízení s kapacitou nejméně 150 milionů m3 nebo, v případě nádrží, s kapacitou nejméně 100 000 m3). Nádrže pro vojenské účely a nádrže zásobující závody mimo působnost bodu 1.1 jsou vyloučeny. 2. ZEMNÍ PLYN 2.1. Přeprava - Plynovody včetně plynovodů na zemní plyn a bioplyn, přepravní plynovody; - Plynovody a projekty společného zájmu uvedené v hlavních směrech vymezených na základě článku 155 Smlouvy o ES. 2.2. Terminály LNG - Terminály pro dovoz zkapalněného zemního plynu. 2.3. Skladování - Skladovací zařízení spojená s přepravními plynovody uvedenými v bodu 2.1. Plynovody, terminály a zařízení pro vojenské účely a plynovody, terminály a zařízení zásobující chemické závody, které nevyrábějí energetické produkty nebo je vyrábějí pouze jako vedlejší produkty, jsou vyloučeny. 3. ELEKTŘINA 3.1. Výroba - Tepelné a jaderné elektrárny (generátory s jednotkovou kapacitou 100 MW nebo více); - Vodní elektrárny (elektrárny s kapacitou 30 MW nebo více); - Větrné elektrárny (s kapacitou 20 MW nebo více u mořských elektráren nebo s kapacitou 10 MW nebo více u pevninských elektráren); - Koncentrovaná sluneční, tepelná, geotermální a fotovoltaická zařízení (generátory s jednotkovou kapacitou 10 MW nebo více); - Zařízení vyrábějící elektřinu z biomasy/odpadu (generátory s jednotkovou kapacitou 10 MW nebo více); - Elektrárny s kombinovanou výrobou elektřiny a užitečného tepla (jednotky s elektrickým výkonem 10 MW nebo více). 3.2. Přeprava - Nadzemní přenosové vedení, pokud je zkonstruováno pro napětí 150 kV nebo více; - Podzemní a podmořské přenosové kabely, pokud byly zkonstruovány pro napětí 100 kV nebo více; - Projekty společného zájmu uvedené v hlavních směrech vymezených na základě článku 155 Smlouvy o ES. 4. BIOPALIVO 4.1. Výroba - Zařízení na výrobu biopaliva (rafinérie s kapacitou 50 000 tun ročně nebo více). 5. OXID UHLIčITÝ 5.1. Přeprava - Produktovody CO2 související s výrobními zařízeními uvedenými v bodu 1.1 a 3.1. 5.2. Skladování - Skladovací zařízení (úložiště nebo komplex s kapacitou 100 kt nebo více). Skladovací zařízení pro účely výzkumu a technologického rozvoje jsou vyloučena. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ Tento dokument doprovází a doplňuje důvodovou zprávu. Při vyplňování tohoto legislativního finančního výkazu je třeba dbát na to, aby se neopakovaly informace, které jsou již obsaženy v důvodové zprávě; nemělo by to však být na úkor jeho srozumitelnosti. Před vyplněním tohoto vzoru se seznamte s pokyny, které byly vypracovány s cílem poskytnout návod a vysvětlení k níže uvedeným položkám. NÁZEV NÁVRHU: Návrh nařízení Rady Evropské unie o povinnosti oznamovat Komisi investiční projekty do energetické infrastruktury v rámci Evropského společenství a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: 06: Energie a doprava 06 04: Konvenční a obnovitelné energie ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 06 01 01: Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v oblasti politiky „energetika a doprava“ 06 01 04 03: Konvenční energie – Výdaje na správu a řízení 06 04 03: Bezpečnost dodávek konvenční energie 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Zahájení: 2010 Ukončení: neurčeno 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek do ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 06 01 01 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 5 | 06 01 04 03 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 1a | 06 04 03 | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. 1a | SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[7] | Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 | Položky plateb (PP) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[8] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 | Položky plateb | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[9] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | Celkové orientační finanční náklady zásahu PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Soulad s finančním plánem x Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[10] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3 Finanční dopady na straně příjmů x Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [2009] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | CHARAKTERISTIKY A CÍLE Podrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat tyto zvláštní doplňující informace: 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Nařízení vyžaduje vývoj nové aplikace informačních technologií pro přijímání, ukládání a ochranu údajů a informací, které se mají oznamovat na základě tohoto nařízení. Nařízení rovněž stanoví, že pro provedení požadované analýzy situace investičních projektů do infrastruktury v rámci Evropského společenství je možné pořizovat údaje od komerčních poskytovatelů. Při provádění analýzy mohou být Komisi rovněž nápomocni externí odborníci. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Nařízení vytváří nový rámec kombinující podávání zpráv a sledování (analýzu) investičních projektů do energetické infrastruktury EU. Pro zajištění bezpečnosti dodávek energie do EU a dosažení stanovených cílů pro zmírnění následků změny klimatu jsou nutné zásadní investice do infrastruktury. Je odpovědností EU přispět k zabezpečení dodávek a zajistit, že v podmínkách integrovaného vnitřního trhu EU se o investicích řádně rozhoduje, že jsou řádně prováděny a že je účastníkům trhu poskytována dostatečná transparentnost ohledně vývoje energetického systému EU. Úroveň Společenství je vhodnou úrovní k řešení této otázky napříč odvětvími (ropa, zemní plyn, elektřina…) a na úrovni EU. Aby se zamezilo zdvojování sběru údajů, zohledňuje nařízení právní předpisy pro dané odvětví, které již ukládají povinnost podávat zprávy o investicích do infrastruktury EU. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cílem návrhu je poskytnout Komisi údaje o investičních projektech do energetické infrastruktury. Tyto údaje a informace jsou nezbytné pro splnění úkolů Komise v kontextu energetické politiky EU, jejímž cílem je především zabezpečení dodávek a udržitelnost. Očekává se, že podrobnější a pravidelné sledování a analýza investic do energetické infrastruktury poskytne solidní informace pro vytváření nových politik a hodnocení politik EU, které zcela změnily tržní uspořádání a stanovily nové politické cíle pro zmírnění změny klimatu. Očekává se, že tato pravidelná analýza zlepší schopnost Komise poskytovat účastníkům trhu, kteří budou provádět investice, transparentnost při vývoji energetického systému EU, a že bude rovněž schopna podporovat osvědčené postupy a předvídat možné problémy. 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob realizace akce[12]: x Centralizované řízení ٱx přímo ze strany Komise MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Komise po pěti letech zhodnotí dopad nařízení. 6.2. Hodnocení 6.2.3. Hodnocení předem (ex ante): Nevztahuje se na tento návrh. 6.2.4. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti): Nevztahuje se na tento návrh. 6.2.5. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení: Nevztahuje se na tento návrh. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Nejsou třeba žádná specifická opatření, použije se obvyklý rámec. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Zaměstnanci financovaní[15] podle článku XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[16] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 1 | 1 | 1 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce - Příprava a organizace sběru údajů a návazné činnosti, schůze s odborníky, členskými státy a zúčastněnými stranami. - Pořizování údajů s cílem získat další zdroj údajů pro účely analýzy. - Vývoj a údržba informačních technologií pro přijímání, ukládání a ochranu údajů a informací oznámených Komisi. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu) X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros)(odborníci) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 | - externí (extra muros) – údržba IT | 0,01 | 0,01 | 0,02 | Technická a administrativní pomoc celkem | 0,06 | 0,06 | 0,17 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (06 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Zaměstnanci financovaní dle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 Rok n: 2 úředníci (1 FTE) (122 000 EUR na úředníka/rok) 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[18] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Potřeby lidských a administrativních zdrojů se pokryjí v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly v důsledku omezení rozpočtu. [pic] [1] Závěry Rady ve složení pro energetiku (6692/09) týkající se druhého strategického přezkumu energetické politiky. [2] Usnesení EP o druhém strategickém přezkumu energetické politiky, 2/00/2009 (2008/2239(INI)). [3] [4] [5] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. [6] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [7] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [8] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [9] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [10] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [11] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [12] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu. [13] Jak je popsáno v bodě 5.3. [14] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [15] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [16] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [17] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [18] Koordinační skupina a výbor (komitologie) uvedený v návrzích právních předpisů.