EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 9.10.2020 COM(2020) 960 final 2020/0299(BUD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Chorvatsku a Polsku v souvislosti s přírodními katastrofami a vyplacení záloh Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku v souvislosti s ohrožením veřejného zdraví.



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.Souvislosti návrhu Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „EUSF“) ve výši 823 548 633 EUR v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (dále jen „nařízení“) na poskytnutí pomoci Chorvatsku a Polsku v souvislosti s přírodními katastrofami, k nimž v těchto zemích došlo v průběhu roku 2020, a na poskytnutí záloh sedmi členským státům (Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku, a Španělsku) v reakci na závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 9/2020, v němž se navrhuje zapsat potřebné prostředky do souhrnného rozpočtu na rok 2020, a to jak v prostředcích na závazky, tak v prostředcích na platby. 2.Informace a podmínky 2.1Chorvatsko – zemětřesení, které postihlo Záhřeb a Záhřebskou a Krapinsko-zagorskou župu v březnu 2020 1)Dne 10. června 2020 podala Chorvatská republika (dále jen „Chorvatsko“) žádost o příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se zemětřesením, které dne 22. března 2020 postihlo město Záhřeb a Záhřebskou a Krapinsko-zagorskou župu. 2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů od vzniku první škody způsobené touto katastrofou a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení. 3)Jelikož zemětřesení je přírodního původu, lze použít EUSF. 4)Chorvatské orgány odhadují celkové přímé škody na 11 572 586 387 EUR. Tato částka představuje 22,9 % hrubého národního důchodu (HND) Chorvatska a překračuje prahovou hodnotu 303,3 milionu EUR (0,6 % HND Chorvatska v roce 2020) pro uvolnění prostředků z EUSF v případě „závažné katastrofy“. Zmíněná katastrofa tedy naplňuje znaky „závažné přírodní katastrofy“, a tudíž lze použít nařízení. 5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 6)Útvary Komise žádost pečlivě posoudily v souladu s nařízením, zejména s články 2, 3 a 4. Dne 17. července 2020 Komise požádala Chorvatsko o doplnění informací ohledně metodiky použité k odhadu nákladů na opravy obytných budov a vzdělávacích zařízení. Chorvatsko tyto informace řádně poskytlo dne 28. a 31. července 2020, a Komise tak mohla dokončit své posouzení.



7)Ve své žádosti chorvatské orgány podrobně popisují událost i předmět škod. Nejpostiženější oblastí je město Záhřeb a Záhřebská a Krapinsko-zagorská župa, které dohromady čítají 1,23 milionu obyvatel, z nichž 1,18 milionu žije v obcích a ve městech, v nichž byl vyhlášen stav přírodní katastrofy. Zemětřesení mělo sílu 5,5 Richterovy stupnice a bylo nejsilnější, které postihlo Záhřeb od roku 1880. Vyžádalo si 27 zraněných a jednu oběť, která svým zraněním podlehla. 8)Zemětřesení rozsáhle poškodilo statiku budov, zejména obytných a veřejných (tj. vzdělávacích zařízení, nemocnic a budov, v nichž sídlí různé instituce). Podle odhadů chorvatských orgánů bylo poškozeno 26 000 budov (z toho asi 5 % těžce, 20 % středně a 74 % lehce). O domov přišlo odhadem asi 30 000 lidí; těmto lidem chorvatská vláda poskytla příspěvek na pronájem dočasného ubytování. 9)Zemětřesení způsobilo rozsáhlé škody na většině budov historického centra Záhřebu a na některých nemovitostech kulturního významu, zejména kostelech, v širší městské oblasti a v sousedních župách. Zhroutila se jedna z věží záhřebské katedrály, nejvýznamnější kulturní památky Záhřebu. Zemětřesení přímo poškodilo více než 80 % nemocničních budov a 17 % bylo vyhodnoceno jako dočasně nebo trvale nepoužitelné. Poškozeno bylo i mnoho vzdělávacích zařízení. Podle počátečního posouzení zemětřesení poškodilo 106 budov určených pro předškolní vzdělávání, 214 škol a vzdělávacích center a 12 ubytovacích zařízení pro studenty. Na Záhřebské univerzitě nahlásilo 36 útvarů poškození 142 budov. Poškozeny byly i budovy poskytující prostory 29 vědeckým ústavům. Podrobné informace o celkových škodách, souvisejících nákladech a sociálně-ekonomických dopadech zemětřesení jsou k dispozici ve zprávě nazvané „Zemětřesení v Chorvatsku – rychlé posouzení škod a potřeb v roce 2020“, již vypracovala chorvatská vláda ve spolupráci se Světovou bankou. 10)Nezávislé posouzení, jež provedly útvary Komise, potvrdilo údaje uvedené v žádosti, pokud jde o postiženou oblast i celkový počet obyvatel postižených zemětřesením. Byla provedena speciální analýza škod na veřejném majetku a obytných budovách, která potvrdila prostorové rozložení škod a konkrétní číselné údaje týkající se škod na vzdělávacích zařízeních. Doplňující informace, které Chorvatsko poskytlo na žádost útvarů Komise, umožnily lépe pochopit původ celkových nákladů uvedených v žádosti. Komise tyto náklady použila při svém odhadu nákladů na základě metodiky, kterou vypracovalo Společné výzkumné středisko, a dospěla k výsledným celkovým přímým škodám řádově odpovídajícím odhadům chorvatských orgánů. 11)Chorvatsko předložilo odhad nákladů na záchranná opatření a opatření na obnovu způsobilá podle čl. 3 odst. 2 nařízení ve výši 2 270,1 milionu EUR s rozpisem podle typu opatření. Největší podíl tvoří náklady na obnovu funkčního stavu infrastruktury, zejména zdravotnické a vzdělávací, a na dočasné ubytování. 12)Chorvatské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 13)Ve své žádosti ze dne 10. června 2020 Chorvatsko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 10. srpna 2020 přijala Komise prováděcí rozhodnutí C(2020) 5575 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 88 951 877 EUR, jež byla Chorvatsku následně vyplacena.

14)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. 15)Článek 47a aktu, který pozměňuje chorvatský stavební zákon a který vstoupil v platnost dne 28. prosince 2019, stanoví povinnost přijmout dlouhodobou strategii renovace národního fondu budov včetně koncepcí a opatření přispívajících k vyšší ochraně proti rizikům spojeným se zemětřesením s dopadem na životnost budov. 2.2Polsko – povodně v Podkarpatském vojvodství v červnu 2020 1)Dne 24. srpna 2020 podala Polská republika (dále jen „Polsko“) žádost o příspěvek z EUSF v souvislosti s povodněmi v Podkarpatském vojvodství v červnu 2020. 2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů od vzniku první škody způsobené touto katastrofou a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení. 3)Jelikož dešťové povodně jsou přírodního původu, lze použít EUSF. 4)V žádosti byly tyto povodně prezentovány jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Polské orgány odhadují celkové přímé škody na 282 851 202 EUR. Způsobené škody představují 1,56 % HDP dotčeného regionu NUTS 2 Podkarpatské, a převyšují tedy prahovou hodnotu 270 961 950 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Polska je tudíž způsobilá pro poskytnutí příspěvku z EUSF. 5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 6)Polsko nepožadovalo vyplacení zálohy. 7)Útvary Komise žádost pečlivě posoudily v souladu s nařízením, zejména s články 2, 3 a 4. Dne 3. září 2020 požádala Komise Polsko o poskytnutí doplňujících informací týkajících se podrobnějšího rozpisu typů škod (podpoložek) zahrnutých v položkách škod pro podniky, zemědělství a lesnictví. Polsko tyto informace řádně poskytlo dne 7. září 2020, a Komise tak mohla dokončit své posouzení.



8)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Mezi 7. a 29. červnem 2020 došlo v celém Podkarpatském vojvodství k sérii meteorologických jevů v podobě ničivých bouřkových front s prudkým větrem a silnými dešťovými srážkami. Ty vedly k bleskovým dešťovým povodním, které postihly zejména jih, jihozápad, jihovýchod a střed vojvodství. V důsledku silných dešťů rychle stouply malé toky a přítoky největších řek a vylily se z břehů, což způsobilo bleskové zaplavení více než 2 000 obytných, zemědělských a veřejných budov. Během uvedeného období byly útvary státních i dobrovolných hasičských sborů povolány k 4 569 případům v souvislosti se zpevňováním a zvyšováním protipovodňových hrází, evakuacemi osob (evakuováno bylo více než 400 lidí) a majetku, odčerpáváním vody z budov, rozšiřováním kanálů odvádějících vodu ze silnic a odstraňováním popadaných stromů a větví. Asi 4 300 lidí se dočasně ocitlo bez elektřiny. 9)V důsledku povodní bylo zničeno nebo poškozeno 251 km regulovaných i neregulovaných vodních toků. Povodně poškodily síťovou infrastrukturu a způsobily škody podnikům působícím v postižené oblasti; řadu výrobních závodů, skladů, strojů a zařízení voda poškodila nebo odnesla. Značné škody utrpělo také více než 2 000 zemědělců v důsledku zasažení přibližně 9 000 hektarů oseté plochy a poškození mnoha zemědělských budov a strojů. 10)Polsko předložilo odhad nákladů na záchranná opatření a opatření na obnovu způsobilá podle čl. 3 odst. 2 nařízení ve výši 216 180 849 EUR s rozpisem podle typu opatření. Nejvyšší podíl tvoří náklady na obnovu funkčního stavu infrastruktury, zajištění preventivní infrastruktury a okamžitou obnovu postižených přírodních oblastí, aby se zabránilo bezprostředním účinkům eroze půdy. 11)Polské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 12)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. 2.3Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko – závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020 V prosinci 2019 byla Světové zdravotnické organizaci (WHO) z čínského Wu-chanu nahlášena epidemie pneumonie neznámého původu. Později bylo zjištěno, že příčinou onemocnění je nový kmen koronaviru, který do té doby nebyl u lidí znám – koronavirus 2 způsobující těžký akutní respirační syndrom (SARS-CoV-2) a vyvolávající koronavirové onemocnění 2019 (COVID-19). Obyvatelstvo nemá proti tomuto nově objevenému viru žádnou imunitu. Virus se šíří z člověka na člověka prostřednictvím kapénkové infekce a vede relativně rychle k velkému počtu případů vykazujících zejména respirační příznaky. Dne 30. ledna 2020 vyhlásila WHO kvůli nové koronavirové epidemii globální stav zdravotní nouze. V roce 2020 bylo v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus nařízení pozměněno, aby bylo možné přijímat ucelená opatření na úrovni Unie v reakci na závažné ohrožení veřejného zdraví díky jeho zahrnutí do působnosti zásady solidarity EU. Komise následně ve lhůtě do 24. června 2020 obdržela 22 žádostí o finanční příspěvek z fondu v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020.

1)O pomoc požádalo celkem 19 členských států EU (Rakousko, Belgie, Chorvatsko, Česko, Estonsko, Francie, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Španělsko) a tři přistupující země (Albánie, Černá Hora a Srbsko). 2)Sedm členských států EU ve své žádosti požadovalo vyplacení zálohy předpokládaného příspěvku z EUSF (Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko). Nařízení stanoví možnost požádat o vyplacení zálohy z EUSF pouze pro členské státy. 3)Jelikož pandemie COVID-19 je závažným ohrožením veřejného zdraví, lze použít EUSF. 4)Útvary Komise žádosti výše uvedených sedmi států předběžně posoudily a dospěly k závěru, že podmínky pro vyplacení zálohy z EUSF jsou splněny u všech sedmi žádostí. 5)V čl. 4a odst. 4 nařízení se stanoví, že lze vyplatit zálohu nepřekračující 25 % předpokládané výše finančního příspěvku a v žádném případě nepřekračující 100 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že prostředky na platby záloh z EUSF, které byly v rozpočtu na rok 2020 původně k dispozici, jsou již plně vyčerpány, navrhuje Komise uvolnění nezbytných dodatečných zdrojů v rámci ročního stropu stanoveného pro EUSF. 6)Na základě předběžného posouzení určily útvary Komise celkové předběžně schválené výdaje pro Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko, a to za jediným účelem, jimž bylo stanovení výše zálohy. Pokud byly určité výdaje shledány nezpůsobilými, byla příslušná částka od celkové výše odečtena. Vyplacení zálohy nepředjímá výsledky úplného posouzení, které útvary Komise provedou. 7)Výše zálohy by měla být zohledněna před vyplacením zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. 8)Neoprávněně vyplacené zálohy by Komise měla získat zpět. 9)Členské státy odpovídají za výběr jednotlivých opatření a za provádění zálohy na příspěvek z EUSF v souladu s článkem 3, čl. 5 odst. 3 a článkem 6 nařízení. Souhrnně lze říci, že podmínky pro vyplacení zálohy Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku jsou splněny u všech sedmi žádostí o finanční příspěvek z EUSF v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. 2.4Závěr Z výše uvedených důvodů splňují katastrofy uvedené v žádostech Chorvatska a Polska, jakož i všech sedm žádostí souvisejících s pandemií COVID-19 podmínky stanovené v nařízení.



3.Financování z přídělů na EUSF na rok 2020 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z EUSF prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Způsoby uvolnění prostředků z EUSF jsou stanoveny v bodě 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení. Jelikož hlavním důvodem zřízení EUSF byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků EUSF v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta podpora vyšší intenzity než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při určování příspěvků u případů závažné katastrofy používala sazba 2,5 % celkových přímých škod pod úrovní prahové hodnoty, a 6 % škod po překročení prahové hodnoty. U regionálních katastrof a katastrof uznaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %. Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika výpočtu pomoci byla stanovena ve výroční zprávě EUSF (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem. V reakci na žádosti Chorvatska a Polska byl finanční příspěvek z FSEU vypočten na základě odhadu celkových přímých škod takto: Členský stát Zařazení katastrofy Celkové přímé škody (v milionech EUR) Použitá prahová hodnota pro regionální přírodní katastrofy

[1,5 % HDP /

1 % HDP v případě nejvzdálenějších regionů]



(v milionech EUR) Prahová hodnota pro závažnou přírodní katastrofu (v milionech EUR) 2,5 % přímých škod do výše prahové hodnoty (v EUR) 6 % přímých škod po překročení prahové hodnoty (v EUR) Celková navrhovaná výše podpory (v EUR) Vyplacená záloha (v EUR) CHORVATSKO závažná (čl. 2 odst. 2) 11 572,586 — 303,276 7 581 900 676 158 623 683 740 523 88 951 877 POLSKO regionální (čl. 2 odst. 3) 282,851 270,962 — 7 071 280 — 7 071 280 CELKEM 690 811 803

V případě závažného ohrožení veřejného zdraví použije Komise pro stanovení výše podpory stejnou metodu jako u přírodních katastrof. V souladu s tím země obdrží 2,5 % z celkové výše způsobilých výdajů na veřejnou reakci až do výše prahové hodnoty pro závažné ohrožení veřejného zdraví stanovené pro danou zemi, plus 6 % části veřejných výdajů, která prahovou hodnotu přesahuje. Pokud by tento výpočet vedl k tomu, že celková částka za všechny země bude vyšší než dostupné rozpočtové prostředky, budou částky pro jednotlivé země poměrně sníženy.



Na základě předběžného posouzení žádostí sedmi zemí, které požádaly o vyplacení zálohy, určila Komise celkové předběžně schválené výdaje pro Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko v souvislosti s ohrožením zdraví spojeným s pandemií COVID-19, a to za jediným účelem, jímž bylo stanovení výše záloh takto: Žádající země Celkové vykázané veřejné přímé výdaje

(v EUR) Celkové výdaje prozatímně schválené EK (v EUR) Použitá prahová hodnota pro závažné ohrožení veřejného zdraví (v milionech EUR) 2,5 % z celkové výše přímých škod až do výše prahové hodnoty pro závažné ohrožení veřejného zdraví

(v EUR) 6 % z přímých škod přesahujících prahovou hodnotu pro závažné ohrožení veřejného zdraví

(v EUR) Možná výše podpory (v EUR) Záloha ve výši 25 % (v EUR) Chorvatsko 658 771 839 652 607 470 151,638 3 790 950 30 058 168 33 849 118 8 462 280 Německo 2 079 000 000 2 079 000 000 1 792,639 44 815 975 17 181 660 61 997 635 15 499 409 Řecko 623 925 000 623 925 000 551,220 13 780 500 4 362 300 18 142 800 4 535 700 Maďarsko 1 997 208 000 1 997 208 000 385,263 9 631 575 93 944 140 106 348 275 26 587 069 Irsko 1 997 000 000 1 997 000 000 762 921 19 073 025 74 044 740 93 117 765 23 279 441 Portugalsko 3 470 870 000 2 850 870 000 598,233 14 955 825 103 198 020 150 114 045 37 528 511 Španělsko 15 750 543 061 2 168 667 388 1 792,639 44 815 975 22 561 703 67 377 678 16 844 420 CELKEM 132 736 830 Roční příděl prostředků pro EUSF v roce 2020 činí 597 546 284 milionů EUR (tj. 500 milionů EUR v cenách roku 2011). V roce 2019 navíc nebyly do konce roku využity přidělené prostředky ve výši 552 977 761 EUR, které byly přeneseny do roku 2020. V souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR musí 25 % původně přidělených prostředků na rok 2020 (149 386 571 EUR) zůstat k dispozici do 1. října 2020, avšak od uvedeného data jsou dostupné. Maximální částka, která je v rámci fondu solidarity k dispozici na celý rok 2020, proto činí 1 150 524 045 EUR. Na základě přijetí jiného rozhodnutí o uvolnění prostředků dříve v roce 2020 již byly uvolněny prostředky z EUSF na čtyři níže uvedené žádosti, a celkové dostupné prostředky na zbytek roku jsou proto nižší. Katastrofa Celková navrhovaná výše podpory

(v EUR) PORTUGALSKO – hurikán Lorenzo v roce 2019 (regionální katastrofa) 8 212 697 ŠPANĚLSKO – extrémní počasí DANA v roce 2019 (regionální katastrofa) 56 743 358 ITÁLIE – extrémní povětrnostní událost 2019 (závažná katastrofa) 211 707 982 RAKOUSKO – extrémní povětrnostní událost 2019 (katastrofa v sousedním státě) 2 329 777 CELKEM 278 993 814 Maximální výše dostupných prostředku v rámci EUSF proto v tomto okamžiku roku 2020 činí 871 530 231 EUR, což postačuje k pokrytí potřeb podle tohoto rozhodnutí o uvolnění prostředků, jak jsou nastíněny výše (823 548 633 EUR, z nichž 683 740 523 EUR se vztahuje k zemětřesení v Chorvatsku, 7 071 280 EUR k povodním v Polsku a 132 736 830 EUR je určeno na platby záloh u žádostí v souvislosti s pandemií COVID-19). Částka, která je v současné době k dispozici v rámci Fondu solidarity: Roční příděl na rok 2020 597 546 284 EUR Plus nevyčerpaná částka z roku 2019 přenesená do roku 2020 +552 977 761 EUR [25 % přidělených prostředků na rok 2020 má zůstat k dispozici do 1. října 2020] [149 386 571 EUR] Minus celková výše podpory navrhovaná pro Portugalsko (hurikán Lorenzo), Španělsko (extrémní počasí DANA 2019), Itálii (extrémní povětrnostní událost 2019) a Rakousko (extrémní povětrnostní událost 2019) – 278 993 814 EUR Částka, která je k dispozici od ledna do září 2020 722 143 660 EUR Maximální částka, která je v současné době k dispozici 871 530 231 EUR Celková částka, jejíž uvolnění se navrhuje pro Chorvatsko, Polsko a zálohy v souvislosti s pandemií COVID-19. – 823 548 633 EUR Zbývající disponibilní částka do 31.12.2020 47 981 598 EUR 2020/0299 (BUD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Chorvatsku a Polsku v souvislosti s přírodními katastrofami a vyplacení záloh Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku v souvislosti s ohrožením veřejného zdraví. EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, a zejména na bod 11 této dohody, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: 1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie („dále jen fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených závažnými nebo regionálními přírodními katastrofami nebo závažným ohrožením veřejného zdraví. 2)Podle článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 nesmí výše fondu přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). 3)Dne 10. června 2020 podalo Chorvatsko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se zemětřesením, které v březnu 2020 postihlo město Záhřeb a Záhřebskou a Krapinsko-zagorskou župu. 4)Dne 24. srpna 2020 podalo Polsko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s povodněmi, které v červnu 2020 postihly Podkarpatské vojvodství. 5)Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko podaly před 24. červnem 2020 žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. Všech uvedených sedm členských států požádalo ve své žádosti o vyplacení zálohy na předpokládaný příspěvek z fondu. 6)Žádosti Chorvatska a Polska týkající se přírodních katastrof splňují podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu, jež jsou stanoveny v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002. 7)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Chorvatsku a Polsku. 8)Aby byla zajištěna dostupnost dostatečných rozpočtových zdrojů v souhrnném rozpočtu Unie na rok 2020, měly by být z fondu uvolněny prostředky na výplatu záloh Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví. 9)Aby byla doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu co nejkratší, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí. PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Článek 2 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují níže uvedené částky v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby na výplatu záloh v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví: