CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 21.12.2011 
SEK(2011) 1623 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o evropském statistickém programu na období let 2013–2017 
{KOM(2011) 928 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1625 v kone čném znění}  
CS 2   CS ÚVOD   
V posledních letech je diskuse o hospodá řské a sociální politice v Evropské unii ovlivn ěna 
mnohotvárnou politickou reakcí na finan ční a hospodá řskou krizi, krizi d ůvěry, která se 
objevila poté, co Řecko na podzim 2009 nesprávn ě vykázalo údaje o rozpo čtu v souvislosti 
s postupem p ři nadměrném schodku, a velmi intenzivní debatou o zlepšení správy 
ekonomických záležitostí v Evropské unii na základ ě návrhů Komise, které byly p řijaty 
v září 2010. Jedním z hlavních rys ů posledn ě uvedených návrh ů je zavedení širšího 
a intenzivn ějšího využívání evropské statistiky a ukazatel ů jako jednoho hlavního 
a spolehlivého základu pro monito rování, rozhodování a hodnocení hospodá řských 
a sociálních politik a reforem na vn itrostátní úrovni a na úrovni EU.  
Rychle se vyvíjející a naléhavou pot řebu spolehlivé a dostate čné evropské statistiky je 
současně nutno konfrontovat se skute čností, že vypracování kvalitních evropských statistik 
v souladu s o čekáváními není jednoduchá záležitost. Evropský statistický systém (ESS) se 
skládá celkem z 27+1 partner ů, 300 proces ů a 50 000 statistik ů. Řada subjekt ů usiluje 
o dosažení řady vzájemn ě si konkurujících priorit a uspokojení politických pot řeb týkajících 
se oficiálních a spolehlivých informací a ov ěřených údaj ů s cílem p řizpůsobit se p řísným 
požadavk ům, co se týká dodržování zásady subs idiarity a nákladové efektivnosti, p řičemž se 
v praxi potýká s vážnými omezeními, pokud jde o lidské a finan ční zdroje.  
V diskusi o správ ě ekonomických záležitos tí a postupném vytvá ření nových politik 
Společenství (nap říklad v oblasti vnit řních věcí a spravedlnosti, zm ěny klimatu, výzkumu 
a inovací) a o politických iniciativách a reformách, které následují, se jednozna čně hovoří 
o strategickém významu, jaký má pro Komisi sm ěrování evropského statistického systému ke 
společnému závazku týkajícímu se vývoje, vyprac ování a dodržování nejvyšších norem 
kvality evropské statistiky. 
Tento návrh týkající se evropského statistického programu (ESP) na období 2013–2017 
ukazuje významný krok sm ěrem k uskute čnění dalekosáhlých, komplexních politických 
iniciativ, jako je iniciativa s názvem P řekročit HDP1, revize Evropského systému národních 
účtů (ESA2010) nebo opat ření přijatá v návaznosti na  zprávu Komise o m ěření 
hospodářského výkonu a sociálního pokroku2 (dále jen „Stiglitz-S en-Fitoussiho zpráva“). 
Jeho cílem je rovn ěž uskutečnění priorit a iniciativ v oblas ti statistiky, o nichž Komise 
rozhodla od konce roku 2009.  
ESP na období 2013–2017 zahrnuj e veškeré operativní činnosti a rozpo čet Eurostatu (p řičemž 
rok 2013 je jedinou výjimkou, jelikož se jedná  o poslední rok probíhajícího programu 
modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS)). S cílem umožnit, aby se program pokud možno p řizpůsoboval neustále se vyvíjejícím požadavk ům, pokud jde 
o evropskou statistiku, budou podrobné in formace o souboru specifických cíl ů a ukazatel ů 
poskytnuty ve form ě ročních statistických pracovních program ů a ročních plánů řízení. 
                                                
 
1 KOM(2009) 433 v kone čném znění. 
2 Report on the Measurement of Economic Performa nce and Social Progress, J.E. Stiglitz, A.Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (dále jen „ Stiglitz-Sen-Fitoussiho zpráva“ ) 
CS 3   CS 1. VYMEZENÍ  PROBLÉMU 
1.1. Popis problému 
Evropský statistický systém se v sou časnosti potýká s řadou problém ů.  
(1) Za prvé, pot řeba evropských statistik se v poslední ch letech trvale zvyšovala a je 
nepravděpodobné, že se tato tendence v budoucnu zm ění.  
(2) Za druhé, m ění se povaha statistik – vzr ůstá potřeba složitých vícerozm ěrných 
statistik, ješt ě kvalitnějších a s kratšími časovými prodlevami než d říve.  
(3) Za třetí, kvůli vzniku nových subjekt ů na trhu s informacemi, které poskytují nové 
druhy statistik, v četně subjektů poskytujících informace tém ěř v reálném čase, bude 
prioritou ESS v budoucnu aktuálnost údaj ů, zejména v p řípadě, jedná-li se 
o krátkodobé ekonomické informace.  
(4) Za čtvrté, situaci dále zt ěžují rozpo čtová omezení na vnitrostátní i evropské úrovni, 
která se stala ješt ě důležitější v souvislosti s hospodá řskou krizí, a rovn ěž potřeba 
dalšího snižování zát ěže podnik ů a občanů.  
Všemi těmito problémy se zabývá sd ělení o metod ě tvorby statistiky EU a rovn ěž společná 
strategie pro zavedení evropského statistického systému, jejímž cílem je zefektivn ění 
pracovních postup ů v ESS s cílem zajistit v ětší účinnost a pružnost ESS. Se zam ěřením se na 
vyšší efektivitu metody tvorby statistiky EU  povede nová metoda tvorby (po zavedení) 
k významnému zvýšení efektivity a zl epší schopnost ESS uspokojovat nové pot řeby v oblasti 
statistických informací, avša k nutnost snižovat v krátkodob ějším horizontu zatížení p ři plnění 
zpravodajské povinnosti v porovnání s uskute čněním vize v dlouhodobém horizontu ješt ě více 
zdůrazňuje potřebu lepšího stanovování prio rit a dalšího snižování zát ěže. 
1.2. Odůvodnění opatření EU: subsidiarita a p řidaná hodnota zapojení EU 
Statistiky Unie a právo Komise navrhnout opat ření mají sv ůj základ v článku 338 Smlouvy 
o fungování Evropské unie. Sdílená pravomoc mezi úrovní Unie a vnitrostátní úrovní je 
odůvodněná nadnárodní povahou mnoha aspekt ů statistik obecn ě a evropské statistiky zvláš ť. 
Zatímco členské státy zajistí vlastní sb ěr statistických informací na  vnitrostátní úrovni, pouze 
koordinovaný p řístup k vývoji, vypracovávání a ší ření evropské statis tiky jako celku zaru čí 
požadovanou soudržnost a srovnatel nost statistik, které jsou d ůležité pro činnosti Unie. Je 
mimoto v zájmu tv ůrců politik na vnitrostátní úrovni i na  úrovni EU, aby byly statistické 
činnosti ú čelně a účinně naplánovány p ředem, mimo jiné prost řednictvím víceletého 
programu, jak se p ředpokládá v na řízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice. Rozsah 
opatření zahrnutých v programu od ůvodňuje zapojení EU, jelikož  cíle navrhovaného opat ření, 
a to vývoje, vypracovávání a ší ření evropské statistiky v rámci ESP na období 2013–2017, 
nemůže být uspokojiv ě dosaženo na úrovni členských stát ů, a proto jej m ůže být lépe 
dosaženo na úrovni EU na základ ě právního aktu Evropské  unie. Pouze Komise m ůže 
koordinovat pot řebnou harmonizaci statistických inform ací na evropské úrovni ve všech 
statistických oblastech, na n ěž se vztahuje tento akt, p řičemž (jak bylo uvedeno výše) členské 
státy mohou provád ět samotný sb ěr údajů. Evropská unie m ůže proto p řijmout opat ření 
v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU). 
Přidaná hodnota opat ření EU spo čívá v tom, že je možné soust ředit statistické činnosti na 
politiky EU a záležitosti, které mají význam pro celý evropský statistický systém. Mimoto 
CS 4   CS přispívá k ú činnému využívání zdroj ů a pomáhá vnitrostátním orgán ům dělat to, co musí, 
k čemu však nemají vždy pot řebnou kapacitu, nap říklad co se týká stanovování priorit, 
harmonizace a metodického vývoje. Zvláštní p řidanou hodnotou navrhovaného opat ření by 
bylo významné p řispění k některým prioritním činnostem EU, zejména strategii Evropa 2020 
a lepší správ ě ekonomických záležitostí. 
2. CÍLE 
Co se týká cíl ů víceletého programu, zjevn ě existuje velká škála možností, z nichž si lze 
vybírat. Po provedení mimo řádně rozsáhlých konzultací se všemi zú častněnými stranami 
evropského statistického systému se však zdá,  že níže uvedený soubor obecných, specifických 
a operativních cíl ů nabízí uspokojivou odpov ěď na nejvyšší po čet zjištěných pot řeb 
zúčastněných stran a sou časně přihlíží ke všem p říslušným ustanovením platných právních 
předpisů o evropské statistice. 
Obecné cíle  víceletého statistického programu jsou tyto: 
(5) poskytování kvalitních statistických inform ací na podporu rozvoje, monitorování 
a hodnocení politik Evropské unie s náležitým zohledn ěním priorit; 
(6) zavedení nových metod tvorby evropské stat istiky k zvýšení efektivity a zlepšení 
kvality; 
(7) posílení partnerství v rámci ESS i mimo n ěj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu 
a posílit celosv ětově jeho vedoucí úlohu v oblas ti oficiálních statistik. 
Specifické cíle  doplňující výše uvedené obecné cí le zahrnují tyto oblasti: 
(1) Strategie Evropa 2020 pro in teligentní a udržitelný r ůst podporující za členění. 
(2) Integrovaná správa ekonomických záležito stí a cyklus dohle du zahrnující Pakt 
o stabilitě a růstu a hospodá řskou politiku. 
(3) Hospodářská globalizace a globální hodnotové řetězce. 
(4) Hospodářská a sociální výkonnost. 
(5) Environmentální ú čty a statistiky týkající se zm ěny klimatu. 
(6) Statistiky podnik ů, konjunkturální ukazatele, meziná rodní transakce, globalizace, 
monitorování jednotného tr hu, inovace a cestovní ruch. 
(7) Evropa ob čanů (např. sociální soudržnost, chudoba , demografické problémy, trh 
práce, vzd ělávání a odborná p říprava, kvalita života, bezpe čnost, zdraví a zdravotní 
postižení, volný pohyb a jednotný trh atd.). 
(8) Geoprostorové a environmentální statistické informace a odv ětvové statistiky 
(doprava, zem ědělství, rybolov a lesnictví). 
Operativní cíle  doplňující výše uvedené obecné a specifi cké cíle zahrnují tyto oblasti: 
CS 5   CS (1) Systém řízení kvality ESS. 
(2) Stanovování priorit a zjednodušení. 
(3) Víceúčelové statistiky a zvýšení efektivity p ři tvorbě. 
(4) Šíření a komunikace. 
(5) Odborná p říprava, inovace a výzkum v oblasti statistiky. 
(6) Partnerství v rámci ESS; spolupráce s Evropským systémem centrálních bank 
a mezinárodními organizacemi podílejícími se na tvorb ě statistik; poradenské 
a pomocné činnosti v oblasti statistik y v zemích mimo EU. 
3. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Výše uvedených cíl ů lze v různé míře dosáhnout řadou způsobů, které lze shrnout a seskupit 
do tří hlavních možností: 
3.1. Možnost č. 1: „nulová možnost“ bez evr opského statistického programu 
Bez právního rámce evropského statisti ckého programu budou evropské statistiky 
shromažďovat a/nebo vypracovávat r ůzné útvary Komise, a to nezávisle, s vlastními zdroji 
a s pomocí institucionálních poskytovatel ů a/nebo soukromých poskytovatel ů statistik.  
3.2. Možnost č. 2: ESP na období 2013–2017 bude opakováním statistického programu 
Společenství na období 2008–2012 
Tato možnost znamená, že nedojde k žádné zm ěně, pokud jde o statistiky zahrnuté ve 
stávajícím statistickém programu Spole čenství. To by bylo mož no považovat za základní 
scénář, s nímž lze porovnat ostatní možnosti. 
3.3. Možnost č. 3: stanovení nového p ětiletého evropského statistického programu 
K přijetí by byl navržen nový evropský statistický program na p ětileté období, tj. od 
roku 2013 do roku 2017, který bude zahrnova t cíle uvedené v kapitole 2. 
3.4. Ostatní možnosti nebo díl čí možnosti 
Mezi možnostmi č. 1 a č. 3 lze ur čit řadu mezilehlých možností (a/nebo díl čích možností 
v rámci možnosti č. 3), a to stanovením r ůzných kombinací díl čích soubor ů evropských 
statistik, které budou zahrnuty do ví celetého programu. Tyto rozli čné dílčí možnosti nebyly 
do tohoto dokumentu za řazeny z těchto důvodů: 
• Se všemi hlavními zú častněnými stranami se již uskute čnily rozsáhlé konzultace 
ohledně statistických ob lastí, které by m ěly či neměly být zahrnuty v ESP (viz 
bod 1.5). 
• Jedním z hlavních nedostatk ů stávajícího víceletého programu je to, že se pokoušel 
vymezit opat ření, která mají být p řijata, s p říliš mnoha podrobnostmi. Cílem 
možnosti č. 3 je vymezit víceletý program, který je dostate čně pružný, aby umožnil 
reagovat rychle na m ěnící se politické pot řeby. ESP je ve skute čnosti rámcovým  
CS 6   CS programem, který bude provád ěn prostřednictvím ro čních pracovních program ů, jež 
jsou vypracovány postupem, kt erý zahrnuje dialog s tv ůrci a uživateli statistik 
a tvůrci politik s cílem stanovit každý rok prioritní oblasti. 
4. ANALÝZA  DOPADŮ 
ESP na období 2013–2017 nepat ří k iniciativám Komise, které byly ur čeny jako iniciativy 
s dalekosáhlými hospodá řskými, sociálními a environmentálními dopady, a není proto zahrnut 
v pracovním programu Komise. 
Rozhodnutí o vypracování evropských statistik se řídí tvorbou politik. Cílem je podpo řit 
tvorbu politik tím, že evropským orgán ům a vládám jednotlivých členských stát ů jsou 
poskytnuty p říslušné statistické informace, které jsou zapot řebí k navržení, provád ění, 
monitorování a hodnocení politik EU.  
„Dopad statistik“ souvisí se skute čností, že se jedná o infras trukturu, která v moderních 
informačních spole čnostech slouží mnoha ú čelům. Sociální, hospodá řské a environmentální 
dopady statistik nebo legislativního ná vrhu v oblasti statistiky nelze zm ěřit, jelikož evropská 
statistika je základním p ředpokladem pro rozhodování na základ ě důkazů. To, jak d ůležité 
jsou kvalitní statistické údaje, se stalo ví ce než jasným v minulých letech, kdy nedostate čná 
spolehlivost vedla k nákladným ne správným rozhodnutím, nesprávnému p řidělování 
peněžních prost ředků či dokonce k významným narušením politického systému. P říkladem 
možného dopadu špatné statistiky je řecká krize. Návrh a vyhodnocen í evropských politik 
významně závisí na dobré statistice. Statistické informace pomáhají politickým činitelům 
posoudit (p ředem) očekávané dopady politik EU a zm ěřit (následn ě) jejich skute čné dopady. 
Statistika je zapot řebí k tomu, aby bylo možno dosáhnout výsledk ů, o něž politiky usilují, 
a změřit pokrok s ohledem na tyto výsledky. St atistika musí i nadále odpovídat ú čelu 
spočívajícímu v poskytování zákla du pro rozhodování u t ěch kritických politik, které jsou 
nejdůležitější pro evropské ob čany a u nichž by nesprávná ro zhodnutí znamenala pro Evropu 
velmi vysoké náklady.  
U většiny legislativních návrh ů v oblasti statistiky nejsou použitelné formální požadavky 
vztahující se na posouzení dopad ů, pokud jde o analýzu dopad ů, jelikož plánování 
statistických program ů má dopad na politiky Komise. Vypr acovávání evropských statistik má 
však dopad na administrativní zát ěž vnitrostátních orgán ů a zatížení podnik ů a občanů při 
plnění zpravodajské povinnosti.  
V rámci stávajícího p řístupu vyplývalo snižování zát ěže podnik ů z organizace systému sb ěru 
údajů, což znamená, že opat ření k snižování zát ěže byla zavedena zvláš ť u řady evropských 
právních akt ů, jež v sou časnosti upravují sb ěr statistických údaj ů o ekonomické činnosti 
podniků v členských státech. S ohledem na úsilí,  jež bylo až dosud vynaloženo, má tento 
liniový přístup omezený potenciál v oblasti snižování náklad ů a zátěže v budoucnu. Dalšího 
snížení zát ěže podnik ů, zejména malých a st ředních podnik ů, lze v budoucnu dosáhnout 
pouze prost řednictvím nového, integrovaného p řístupu vyplývajícího z uplat ňování sdělení 
KOM(2009) 404. Tento p řístup je možný pouze v p řípadě provedení možnosti č. 3. 
Četné iniciativy obsažené  v programu mohou podpo řit snižování administrativních náklad ů 
a zátěže u orgán ů veřejné správy a podnik ů. Tohoto cíle lze nejlépe dosáhnout 
prostřednictvím dlouhodobých projekt ů, které vyplývají p ředevším z uplat ňování sdělení 
o metodě tvorby statistiky EU. P ři zaměření se na zvýšení efektivity  metody tvorby statistiky 
EU povede sd ělení (pokud bude uplat ňováno) k v ětší efektivit ě a zjednoduší proces 
CS 7   CS uspokojování nových pot řeb v oblasti statistických inform ací. Další projekty, které nyní 
spadají do oblasti p ůsobnosti programu MEETS, budou do ev ropského statistického programu 
začleněny po roce 2013. 
Aby bylo zajišt ěno dosažení patrných výsledk ů s ohledem na snižování zát ěže rovněž 
v krátkodobém horizontu a aby bylo možno uvolnit pot řebné zdroje na nové a strategické 
potřeby, zavedl Eurostat mechanismus stanovování priorit na základ ě strategie. Tento 
mechanismus se skládá ze dvou prvk ů: přezkumu priorit a zavedení ustanovení o skon čení 
platnosti do nových právních akt ů. Přezkum priorit zahrnuje každoro ční přezkum stávajících 
statistických požadavk ů. Eurostat p ři vypracovávání ro čního statistického pracovního 
programu pro následující rok každoro čně ověří stávající požadavky na statistiku, p řezkoumá 
možnost ukon čení sběru údajů v určitých oblastech s vyššími dopady z hlediska snižování 
nákladů a zátěže a předloží první návrhy týkající se zruš ení stávajícího právního aktu, který 
vyžaduje sb ěr statistických údaj ů; ukončení dobrovolného sb ěru statistických údaj ů na 
základě džentlmenské dohody; a obl astí, které jsou p řezkoumávány s ohledem na 
zjednodušení. Tyto návrhy budou d ůkladně projednány s tv ůrci a uživateli statistik s cílem 
vypracovat seznam schválený všemi zú častněnými stranami, který je následn ě začleněn do 
ročního pracovního programu Eurostatu p řijatého Komisí. Druhým prvkem mechanismu 
stanovování priorit je zave dení „ustanovení o skon čení platnosti“ do nových právních akt ů. 
Toto opat ření znamená, že do nových právních akt ů, jež budou vyhotoveny v budoucnu, 
budou zahrnuta data skon čení platnosti / validace pro provád ění sběru údajů. To znamená, že 
jakmile se p řiblíží datum skon čení platnosti, bude zahájena d ůkladná diskuse s cílem zjistit 
potřebu dalšího sb ěru údajů a bez jasné a od ůvodněné potřeby se již tento sb ěr údajů nebude 
provádět.  
5. SROVNÁNÍ  JEDNOTLIVÝCH  MOŽNOSTÍ 
5.1. Možnost č. 1: „nulová možnost“ bez evr opského statistického programu 
Neexistence p ětiletého statistického program u na evropské úrovni by m ěla za následek 
neexistenci dlouhodobého plánování, které je neodmyslitelným p ředpokladem pro vývoj, 
vypracovávání a ší ření statistických informací. 
Tato možnost by v ůbec nezajistila dosažení cíl ů uvedených v oddíle 3. Neexistoval by žádný 
právní rámec pro vypracovávání  evropské statistiky a nebyl  by stanoven provozní rozpo čet. 
Uživatelé statistik (generální ředitelství Komise, ECB atd.)  by museli vypracovávat nebo 
vyhledávat statistiky sami, a to  nekoordinovaným a neefektivním zp ůsobem, a neexistovala 
by společně dohodnutá záruka kvality evr opské statistiky. Nekoordinovaná poptávka po 
statistikách ze strany r ůzných uživatel ů by přispěla rovněž k vyššímu zatížení fyzických osob, 
domácností, podnik ů a institucionálních poskytovatel ů statistik p ři plnění zpravodajské 
povinnosti. 
5.2. Možnost č. 2: ESP na období 2013–2017 bude opakováním statistického programu 
Společenství na období 2008–2012 
Tato možnost by zajistila dosažení cíl ů uvedených v oddíle 3 pouze v omezeném rozsahu 
a odpovídala by částečně zastaralým prioritám politik. Po skytnuté statistiky by odpovídaly 
potřebám politik v období 2008–2012 a nebraly by v úvahu nový vývoj a pot řeby, pokud jde o 
prioritní politiky Evropské unie, jako je stra tegie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný 
růst podporující za členění a jiné politiky, jimiž se zabývají strategické priority Komise na 
CS 8   CS období 2010–2014. Náklady nep řiměřených statistik by byly zna čné. Tyto statistiky by byly 
mimoto vypracovávány podle liniového modelu3, tj. bez využití nové metody tvorby evropské 
statistiky zam ěřené na zvýšení efektivity a zlepšení kvality. 
5.3. Možnost č. 3: stanovení nového p ětiletého evropského statistického programu 
Při této možnosti bude evropská statistika lépe odpovídat pot řebám uživatel ů. Bude existovat 
dohodnutá záruka kvality a tvorby statistik bude v d ůsledku nové metody tvorby nákladov ě 
efektivnější.  
Cíle stanovené pro ESP na období 2013–2017 budou v souladu se strategickými prioritami 
Komise a budou se zabývat problémy, s nimi ž se bude evropský systém potýkat 
v nadcházejících letech. 
Eurostat pe člivě analyzoval a zohlednil veškeré p řipomínky obdržené od zú častněných stran 
k předloze ESP p ři přípravě revidované verze ESP na období 2013–2017 za ú čelem 
konzultací mezi útvary. 
ESP zohled ňuje závazek týkající se koncepce stanovování priorit na základ ě strategie, kterou 
zavedl Eurostat a která byla výboru pro ESS p ředstavena v roce 2010. Na základ ě této 
koncepce je nedílnou sou částí přípravy ro čních statistických  pracovních program ů proces 
stanovování negativních priorit, a bude se proto provád ět pro období ESP. S cílem sloužit 
jako obecný a pružný nástroj plánování, který umož ňuje vzít v úvahu nový vývoj, poskytuje 
ESP obecný rámec pro vývoj, vypracovávání a ší ření evropské statistik y stanovením hlavních 
oblastí a cíl ů opatření, která jsou naplánována na dalších p ět let. Tyto cíle jsou p ředmětem 
podrobnějšího vymezení a plánování v ro čních statistických pracovní ch programech. Takto je 
stanovena jednozna čná souvislost mezi ESP a ro čními statistickými pracovními programy. 
5.4. Upřednostňovaná možnost 
Zdá se, že nejvhodn ější možností je možnost č. 3 týkající se nového p ětiletého ESP na 
období 2013–2017 vzhledem ke skute čnosti, že se jedná o jedi nou možnost, která zajistí 
dosažení všech stanovených cíl ů, tj. i) zajišt ění kvalitních statistik, které odpovídají pot řebám 
uživatelů, pokud jde o pokrytí, v časnost, srovnatelnost a spolehlivost; ii) vypracovávání 
statistických informací nákladov ě efektivním zp ůsobem a iii) snížení zatížení respondent ů při 
plnění zpravodajské povinnos ti a administrativní zát ěže. Jedná se proto o jedinou ze t ří 
možností, která je s to zajis tit uspokojivou reakci na všechny čtyři problémy uvedené 
v bodě 2.1. 
Legenda: ++ = velmi kladný dopad; + = kladný  dopad; 0 = žádný nebo neutrální dopad; -
 = negativní dopad; -- = velmi negativní dopad 
                                                 
3 V rámci liniového modelu jsou statistiky tradi čně vypracovávány v řadě souběžných proces ů, a to v 
každé jednotlivé zemi zvláš ť (v některých p řípadech dokonce v jednotlivých regionech) a za každou 
oblast zvláš ť. V takovém modelu každá jednotlivá statistická úloha odpovídá specifické oblasti 
statistiky spolu s p říslušným produk čním systémem. Pro každou oblast se celý produk ční proces od 
návrhu zjiš ťování přes sběr a zpracování údaj ů až po jejich ší ření odehrává nezávisle na ostatních 
oblastech a každá má své vlastní dodavatele údaj ů a skupiny uživatel ů. Liniový model se projevuje 
rovněž ve způsobu, jakým jsou statistické oblasti upraveny na evropské úrovni. 
CS 9   CS Možnosti Efektivnost 
ve vztahu k 
cílům  Účinnost při 
dosahování 
cílů Soulad s 
celkovými 
cíli, 
strategiemi a 
prioritami EU Kvalita 
statistik Rozpočtové 
důsledky 
Možnost 1 - -- -- -- - 
Možnost 2 -- - + - 0 
Možnost 3 ++ + ++ ++ + 
  
6. MONITOROVÁNÍ  A HODNOCENÍ 
ESP na období 2013–2017 p ředstavuje rámcový program, který bude provád ěn 
prostřednictvím ro čních statistických pracovních program ů a plánů řízení. Monitorování 
pokroku se bude uskute čňovat jako sou část ročního cyklu SPP a každý rok budou vyhotoveny 
dvě zprávy o pokroku p ři dosahování cíl ů uvedených v ro čním a víceletém programu. 
Sledovat se bude konkrétn ě 1. počet hodnot p řidaných do databází Eurostatu pro ší ření 
statistik (podle statistických oblastí), 2. podíl hodnocení celkové kvality evropské statistiky 
jako „velmi dobré“ nebo „dobré“ ze strany uživatel ů a 3. počet stažení jednotlivých publikací 
z internetových stránek Eurostatu a b ěhem celé doby provád ění programu budou podávány 
příslušné zprávy. 
Předmětem zvláštního monitorování bude rovn ěž uplatňování sdělení o nové metod ě tvorby 
statistiky. První zpráva o pokroku dosaženém v p řípravné fázi byla výboru pro ESS 
poskytnuta v kv ětnu 2011 a v listo padu 2011 bude p ředložena na zasedání Rady ve složení 
pro hospodá řské a finan ční věci. 
Pokud jde o rozpo čtové a finan ční plnění, program bude provád ěn v souladu s finan čním 
nařízením. Eurostat stanov il kontrolní strategii na období 2013–2017 doprovázející provád ění 
programu. P ři omezení složitosti (nap ř. granty poskytnuté na dosažení cíl ů programu mohou 
mít podobu jednorázových částek) a nákladov ě efektivních postupech monitorování bude 
cílem posílených kontrol ex ante  a ex post  na základ ě rizik snížení pravd ěpodobnosti podvod ů 
/ předcházení podvod ům. 
Předpokládá se, že v souladu s na řízením o evropské statistice bude vypracována pr ůběžná 
zpráva o pokroku, která bude po k onzultaci s výborem pro ESS p ředložena Evropskému 
parlamentu a Rad ě nejpozději v červnu 2015. 
Na konci období, na n ěž se program vztahuje, bude ESP podroben hodnocení ex post . Výbor 
pro ESS bude konzultován ohledn ě hodnotící zprávy, která bude vyhotovena do konce 
roku 2018 a následn ě předložena Evropskému parlamentu a Rad ě.