EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1476 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se z řizuje nástroj partnerství pro spolupráci s t řetími zem ěmi 
{KOM(2011) 843 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1475 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Základním problémem, kterým se navrhova ný nástroj partnerství zabývá, je d ůsledek 
globalizace: struktura sv ětové ekonomiky se m ění, moc se p řesouvá, prosperita se ší ří; 
mezinárodní situaci stále více utvá řejí noví hrá či. G-20 je jedním ze symbol ů této změny: 
dojem, že p ředchozí mocenskou strukturu pomalu nahrazuje nový mezinárodní řád, se velmi 
silně zakládá na realit ě, ačkoliv tempo zm ěny se někdy možná zveli čuje. 
Zejména *Vznik nových mocností, jako jsou Indie a Čína nebo Jižní Afrika a Brazílie, zm ěnil 
mezinárodní řád, neboť tyto zem ě hrají stále d ůležitější úlohu v mezinárodním hospodá řství 
a obchodu, ve vícestranných fórech (OSN, G-20) a p ři řešení problém ů globálního významu. 
Zatímco rozvoj a snižování chudoby z ůstávají klí čovými problémy, tyto státy postupn ě 
přestávají být rozvojovými zem ěmi.  
*EU vypracovala široce založené závazné dohody s klí čovými partnery a rozvíjejícími se 
zeměmi pro řešení dvoustranných otázek a problém ů globálního významu. Provedení t ěchto 
dohod vyžaduje soubor nástroj ů, resp. vyhrazený finan ční nástroj, aby m ěla EU prost ředky na 
prosazování svých zájm
ů po celém sv ětě a na řešení globálních otázek, kdekoli tato pot řeba 
vyvstane.  
*Stávající nástroj pro spolupráci s pr ůmyslovými zem ěmi (ICI) má omezenou zem ěpisnou 
působnost; zahrnuje pouze sedmnáct zemí a území s vysokými p říjmy; nástroj pro rozvojovou 
spolupráci sice zahrnuje zem ě jako Indie, Čína, Jižní Afrika a Brazílie, avšak pouze pro 
výdaje na oficiální rozvojovou pomoc.  
*Došlo k významnému vývoji ve vztazích a hospodá řských vazbách mezi EU a Ruskem, což 
podtrhuje d ůležitost Ruska jako stra tegického partnera zna čně nad rámec rozvojové 
spolupráce. Pot řeba finanční pomoci se snížila. Rusko usiluje  o rovnocenné postavení a samo 
se stalo dárcem. Navrhovaný nástroj partnerství by se stal hlavním nástrojem pro spolupráci 
s Ruskem.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
EU má četné mezinárodní smlouvy s partnerskými zem ěmi po celém sv ětě, které jednotlivé 
členské státy nemají, což jim všem dává vliv prakticky ve všech oblastech mezinárodních 
vztahů. Jelikož 27 členských stát ů vystupuje na základ ě společných politik a strategií, má EU 
nezbytnou váhu, aby mohla reagovat na gl obální problémy. EU má také jedine čnou možnost 
prosazovat normy a standardy EU a prost řednictvím mezinárodní spolupráce z nich činit 
standardy globální. 
3. CÍLE INICIATIVY EU 
EU v sou časné době nemá nástroj, který by jí umož ňoval spolupracovat s rozvíjejícími se 
nebo nově rozvinutými mocnostmi v otázkách  týkajících se prosazování st ěžejních zájm ů EU 
a při řešení spole čných problém ů globálního významu (jako nap ř. změny klimatu).  
 
CS 3   CS Prozatím je takováto spolupráce možná podle nástroje pro spolupráci s pr ůmyslovými zem ěmi 
(ICI), který je však omezen na sedmnáct pr ůmyslově vyspělých zemí nebo zemí s vysokými 
příjmy (nap ř. Spojené státy, Japonsko, Korea, státy Perského zálivu).  
Spolupráce se zem ěmi jako Čína, Indie a Brazílie spadá pod nástroj pro rozvojovou pomoc, 
což znamená, že tato spolupráce je omezena na akce p římo související se 
snižováním/vymýcením chudoby v p řijímajících zemích. 
Navrhovaný nástroj partnerstv í je koncipován tak, aby p řekonal toto omezení schopnosti EU 
co možná nejú činnějším způsobem působit na mezinárodní úrovni . Vyplnil by výše popsanou 
mezeru a umožnil by nám zejména provád ět programy nad rámec rozvojové spolupráce 
s novými mocnostmi a zárove ň hájit stěžejní program EU s kter oukoli partnerskou zemí, 
pokud tato pot řeba vyvstane.  
Bude sledovat tyto specifické cíle: 
1) provádění strategie EU 2020 na mezinárodn í úrovni podporou strategií EU v oblasti 
spolupráce a partnerství, a to jak bilaterá lních, regionálních, tak i meziregionálních, 
jakož i podporou politických dialog ů a rozvojem spole čného přístupu a reakce na 
výzvy globálního významu; 
2) zlepšení p řístupu evropských spole čností, zejména malých a st ředních podnik ů, na trh 
a rozvoj obchodu, investic a podnikání prost řednictvím hospodá řských partnerství 
a spolupráce mezi podniky a v oblasti regulace;  
3) posilování všeobecného porozum ění Unii a její viditelnosti i její úlohy na celosv ětové 
scéně prostřednictvím ve řejné diplomacie, spol upráce v oblasti vzd ělávání a 
akademické spolupráce a informa čních činností k prosaz ování hodnot a zájm ů Unie.  
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
V zásadě existují čtyři politické možnosti: ukon čit nástroj pro spolupráci s pr ůmyslovými 
zeměmi (ICI); zachovat stávající stav; zm ěnit nástroj pro rozvojovou spolupráci tak, aby 
připouštěl výdaje, které nejsou oficiální ro zvojovou pomocí; nový nást roj založený na 
ICI/ICI+.  
Po důkladném posouzení se ukon čení nástroje pro spolupráci s pr ůmyslovými zem ěmi ani 
zachování stávajícího stavu nepovažuje za politicky proveditelné řešení. Pokud bychom se 
omezili výlu čně na výdaje spojené se snižová ním chudoby nebo pokud by spolupráce s nov ě 
se rozvíjejícími mocnostmi m ěla tento jediný cíl, znamenalo by to um ělé omezení 
diplomatické agendy EU a opomíjení st ěžejních zájm ů EU.  
Výhodou zm ěny nástroje pro rozvojovou spolupráci tak, aby p řipouštěl výdaje nesouvisející 
s oficiální rozvoj ovou pomocí, by byla zem ěpisná soudržnost (jeden ná stroj pro každou zemi), 
ale potíže p ři spravování nástroje s dv ěma velmi odlišnými cíli se považují za závažnou 
nevýhodu.  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů  
HOSPODÁ ŘSKÉ DOPADY : 
 
CS 4   CS Provedení nového nástroje partnerství by EU poskytlo další p říležitost podpo řit své podniky 
(zejména malé a st řední podniky) a výrobky. P řineslo by to možnost finan čně podpořit 
podnikání EU ve t řetích zemích formou pobídek pro konkurenceschopnost a inovace EU, 
které by pouze dopl ňovaly akce financované podle pr ogramu Konkurenceschopnost a malé 
a střední podniky a podle programu Horizont 2020 (výzkum a inovace), a dále podpo řit 
mezinárodní obchod a investice EU, což by následn ě mohlo usnadnit zahrani ční investice do 
EU. Bylo by možné zam ěřit se na řadu oblastí spolupráce v četně změny klimatu, životního 
prostředí, sbližování technických p ředpisů a normalizace, sociální odpov ědnosti podnik ů, 
práv duševního vlastnictví,  ochrany osobních údaj ů nebo osv ědčených postup ů 
v hospodá řských, obchodních a finan čních záležitostech. Mohl a by se tak posílit hospodá řská 
jistota EU a mohla by vzniknout no vá pracovní místa, což by v kone čném důsledku přispělo 
k hospodá řskému růstu. Nový nástroj by mohl podpo řit dobře rozvinuté formy hospodá řské 
spolupráce mezi EU a partnerskými zem ěmi. V této souvislosti by to EU umožnilo zajistit 
náležité zohledn ění hodnot týkajících se životního prost ředí, udržitelné energetiky, sociálního 
zabezpečení, zam ěstnanosti a jiných sociálních hodnot p ři koncipování a provád ění 
politického programu.  
SOCIÁLNÍ DOPADY : 
Harmonizací finan čních nástroj ů EU a členských stát ů EU a podporou spole čných činností 
s ostatními dvoustrannými a vícestrannými dá rci by nový nástroj mohl mít významný dopad 
na sociální strukturu rozv íjejících se zemí. Mohl by podpo řit reformu systém ů sociálního 
zabezpečení, vnitrostátních politik zam ěstnanosti, vnitrostátních politik v obl asti odborné 
přípravy a rozvoje dovedností, vzd ělávacích a výzkumných program ů a posilování 
vnitrostátních záchranných „sítí“. Významný bude jeho p řínos k tvorb ě dalších „zelených“ 
míst, ke zvyšování p říjmu na hlavu a k ú činným strategiím sociální soudržnosti a snižování 
chudoby na vnitrostátní úrovni . V tomto ohledu by p řispěl k úspěšnému provád ění 
mezinárodní sociální agendy, kterou prosazují Mezinárodní organizace práce OSN a G8/G20.  
DOPADY NA ŽIVOTNÍ PROST ŘEDÍ: 
Cílem partnerství EU prost řednictvím nového nástroje bude stimulace a podpora r ůstu 
a dlouhodobé udržitelnosti z hlediska životního prost ředí. V tomto ohledu se o čekává, že nový 
nástroj bude hrát klí čovou úlohu p ři podporování činností v oblasti životního prost ředí 
a změny klimatu a politického dialogu EU i part nerských zemí. Tento nástroj by mohl 
podpořit nízkouhlíkový obchodní model prost řednictvím pobídek evropskému soukromému 
sektoru. Na základ ě úspěšných výsledk ů 16. konference smluvních stran OSN (COP-16) 
o změně klimatu v Cancúnu by mohl podnik ům v EU pomoci vytvá řet účinné politiky s co 
nejnižšími náklady s cílem dosáhnout cíl ů šetrných k životnímu prost ředí v partnerských 
zemích. Ekonomikám partnerských zemí také pom ůže co možná nejlépe využít všech p řínosů 
inovace v oblasti životního prost ředí, ekologie a energetické ú činnosti. Nástroj by mohl 
umožnit spolupráci pr o lepší pochopení hospodá řských a sociálních náklad ů na ubývání 
biologické rozmanitosti a degradaci ekosystém ů v zemích globálního významu.  
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Vylučovací metodou bylo shledáno, že rozší ření působnosti nástroje pro rozvojovou 
spolupráci tak, aby zahrnoval akce  nesouvisející s rozvojem, p ředstavuje riziko nap ětí mezi 
různými cíli a mohlo by vést k významnému prodlení v rozhodování a provád ění. Přednostně 
bylo doporu čeno vytvo řit jediný, nový a globální nástroj zam ěřený na ochranu st ěžejních 
 
CS 5   CS zájmů EU a řešení problém ů globálního významu, jehož oblast p ůsobnosti by byla jasn ě 
vymezena. Doporu čuje se proto navrhnout nový nást roj založený na ICI/ICI+. 
7. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Rozpočet: 1 miliarda EUR b ěhem období 2014–2020 (odpovídající 1/70 neboli p řibližně 
1,4 % celkového rámce plánovaného na výdaje v okruhu vn ějších vztah ů).  
Nástroj partnerství má být zmoc ňovacím na řízením, kterým se stanoví hlavní prvky a základ 
pro intervenci EU. Konkrétní akce jsou vymezeny prost řednictvím ro čních akčních program ů 
podrobně uvádějících činnosti, které má EU provést, v četně operačních cílů a očekávaných 
výsledků. V daném okamžiku se s p řihlédnutím ke zvláštnostem dané akce stanoví opera ční 
ukazatele.  
Pokrok při plnění tří specifických cíl ů (viz bod 3 výše) bude sledován prost řednictvím t ěchto 
stěžejních ukazatel ů dopadu: 
(1) vliv politik EU na tvorbu politiky v klí čových strategických pa rtnerských zemích, na 
které se tento nástroj vztahuje;  
(2) podíl EU na sv ětovém obchodu a rovn ěž na obchodu se zem ěmi, na které se činnosti 
podle tohoto nástroje zam ěřují;  
(3) vnímání EU v klí čových strategických partnerských zem ích, na které se tento nástroj 
vztahuje.  
Typickými ukazateli pro m ěření dopadu činností nástroje partnerství budou po čet 
zúčastněných podnik ů, rozsah, význam a náro čnost podp ůrných činností, míra spolupráce 
v rámci evropské obchodní sít ě a dělba práce, spokojenost uživatel ů z řad podnikatel ů 
a dosažení hospodá řských cílů, tj. měřitelný dopad na tvorbu pracovních míst, obrat, p římé 
zahraniční investice podnik ů EU a celkový vývoz EU na cílové trhy. Ukazatele pro m ěření 
dopadu těchto činností, kvalitativní i kvantita tivní, budou souviset s trendy vým ěny znalostí, 
počtem vzájemných akademických vým ěn, počtem účastníků v programech, stipendiích 
a společných výzkumných a akademických projektech. Výsledky budou také m ěřeny četností 
a kvalitou medializace, místní poptávkou po činnostech sponzorovaných EU nebo mírou 
účasti na událostech v EU.