CS Úřední věstník Evropské unie C 274/1

KONEČNÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

ROZPOČTOVÝ ROK 2006

Svazek I

KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA A KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLNĚNÍ ROZPOČTU

(2007/C 274/01)

OBSAH

Poznámka ke konsolidované účetní závěrce

Hlavní účetní případy a klíčové body

Část I: Konsolidovaná účetní závěrka Evropských společenství a vysvětlivky

A. Rozvaha

B. Výsledovka (vč. vykazování podle segmentu)

C. Výkaz peněžních toků (cash flow)

D. Výkaz změn čistých aktiv

E. Komentář k účetní závěrce

Část II: Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu Evropských společenství a vysvětlivky

A. Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu

B. Vysvětlivky ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu

POZNÁMKA KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

Konsolidovaná účetní závěrka Evropských společenství za rok 2006 byla sestavena na základě údajů předložených jinými orgány a institucemi podle článku 129 odst. 2 finančního nařízení. Tímto prohlašuji, že byla sestavena v souladu s hlavou VII finančního nařízení ES a účetními zásadami, pravidly a metodami stanovenými v příloze finančních výkazů.

Účetní těchto orgánů a institucí předložili všechny údaje potřebné pro sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropských společenství a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů..

Tímto stvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetní závěrky Evropských společenství za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech podstatných aspektech pravdivý a úplný obraz finanční pozice Evropských společenství.

Brian Gray účetní Evropských společenství

HLAVNÍ UDÁLOSTI A KLÍČOVÉ BODY

Účetní závěrka Evropských společenství za rok 2006 je druhým souborem účtů zpracovávaným podle pravidel akruálního účetnictví, jež bylo v Evropských společenstvích zavedeno v roce 2005. Jako u každého souboru účtů Komise pracuje na zlepšení oproti dříve zveřejněným údajům s cílem poskytnout uživatelům srozumitelnější informace.

V souvislosti s předložením závěrky za rok 2006 je třeba uvést tyto změny:

— Po aktualizaci finančního nařízení, které vstoupilo v platnost dne 1. května 2007, zahrnul účetní Komise poprvé poznámku k této účetní závěrce, ve které konstatuje, že nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech podstatných aspektech pravdivý a úplný obraz finanční pozice Evropských společenství.

— Každý účetní institucí konsolidovaných v této účetní závěrce připojil ke své účetní závěrce potvrzení, v němž konstatuje, že nabyl dostatečné jistoty, že předložená účetní závěrka poskytuje ve všech podstatných aspektech pravdivý a úplný obraz finanční pozice orgánu nebo agentury.

— částky v účetní závěrce jsou nyní uváděny v milionech eur, tedy v čitelnější podobě,

— tabulky plnění rozpočtu byly zjednodušeny, jsou tudíž srozumitelnější,

— byly přidány údaje týkající se zpětného získávání výdajů Komise.

A konečně je třeba upozornit na větší rozsah konsolidace od roku 2005 – nyní je konsolidováno 24 agentur v porovnání s 16 v roce 2005.

HLAVNÍ BODY KOMENTÁŘE K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE ZA ROK 2006

— Přebytek rozpočtu se dále snížil z 2,41 miliardy EUR na 1,85 miliardy EUR.

— hospodářský výsledek za účetní období (rok) zaznamenal změnu ze schodku ve výši 7 812 milionů EUR v roce 2005 na přebytek ve výši 197 milionů EUR v roce 2006.

— Celková hodnota aktiv vzrostla z 58,7 miliardy EUR v roce 2005 na 67,3 miliard EUR, přičemž celková hodnota závazků se zvýšila ze 120,9 miliardy EUR na 131,6 miliardy EUR. Rozdíl bude financován v krátkodobém horizontu z již odsouhlasených rozpočtových prostředků nebo dlouhodobě garantován členskými státy.

ČÁST I

KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ A VYSVĚTLIVKY

OBSAH

A. Rozvaha

B. Výsledovka (vč. vykazování podle segmentu)

C. Výkaz peněžních toků (cash flow)

D. Výkaz změn čistých aktiv

E. Komentář k účetní závěrce:

1. Účetní zásady

2. Komentář k rozvaze

3. Komentář k výsledovce

4. Komentář k výkazu peněžních toků

5. Podrozvaha a poznámky k ní

6. Řízení finančních rizik

7. Zveřejnění spřízněných stran

8. Účetní případy po datu uzávěrky

9. Konsolidované účetní jednotky

10. Nekonsolidované účetní jednotky

A. ROZVAHA

v milionech eur Poznámka: 31. 12. 2006 31. 12. 2005 I. DLOUHODOBÁ AKTIVA: 31 556 31 415 Nehmotný dlouhodobý majetek 2.1 37 27 Hmotný dlouhodobý majetek 2.2 4 586 4141 Investice 2.3 2 157 1 874 Úvěry 2.4 2 023 2 397 Dlouhodobé předběžné financování 2.5 22 425 22 732 Dlouhodobé pohledávky 2.6 328 244 II. KRÁTKODOBÁ AKTIVA: 35 776 27 291 Zásoby 2.7 115 126 Krátkodobé investice 2.8 1 426 1 440 Krátkodobé předběžné financování 2.9 8 055 6 633 Krátkodobé pohledávky 2.10 9 796 7 238 Peníze a peněžní ekvivalenty 2.11 16 384 11 854 Aktiva celkem 67 332 58 706 III. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: 37 071 38 026 Zaměstnanecké požitky 2.12 32 200 33 156 Rezervy ke krytí rizik a poplatků 2.13 989 1 097 Finanční závazky 2.14 1 862 1 920 Ostatní dlouhodobé závazky 2.15 2 020 1 853 IV. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY: 94 479 82 825 Rezervy ke krytí rizik a poplatků 2.16 379 275 Finanční závazky 2.17 20 22 Závazky 2.18 94 080 82 528 Závazky celkem 131 550 120 851 ČISTÁ AKTIVA (64 218) (62 145) Rezervní fondy 2.19 2 855 2 808 Částky k vyžádání od členských států 2.20 (67 073) (64 953) Zaměstnanecké požitky (dlouhodobé) (1) (32 200) (33 156) Ostatní částky (2) (34 873) (31 797) V. ČISTÁ AKTIVA (3) (64 218) (62 145)

B. VÝSLEDOVKA (VČETNĚ VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU)

v milionech eur Poznámka: 2006 2005 PROVOZNÍ VÝNOSY: 3.1 113 486 107 890 Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků: 105 118 103 964 Zdroje z HND 70 134 70 861 Zdroje z DPH 17 207 16 018 Tradiční vlastní zdroje 15 247 14 265 Rozpočtové úpravy 2 395 2 606 Příspěvky třetích zemí (včetně členských zemí ESVO) 135 214 Provozní výnosy: 8 368 3 926 Pokuty 2 217 719 Zemědělské dávky 1 695 447 Vrácené výdaje 1 296 939 Příjmy ze správní činnosti 982 895 Ostatní provozní výnosy 2 178 926 PROVOZNÍ NÁKLADY 113 422 107 597 Správní náklady: 3.2 6 619 6 127 Náklady na zaměstnance 3 998 3 613 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobým majetkem 348 320 Ostatní správní náklady 2 273 2 194 Provozní náklady: 3.3 106 803 101 470 Přímé centralizované řízení 12 273 11 281 Nepřímé centralizované řízení 677 351 Decentralizované řízení 1 809 1 733 Sdílené řízení 90 828 86 925 Společné řízení 34 248 Ostatní provozní náklady 3.4 1 182 932 PŘEBYTEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI 64 293 Výnosy z finančních operací 3.5 621 399 Náklady finančních operací 3.6 (331) (369) Změna dlouhodobých závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky 2.12 108 (8 044) PŘEBYTEK/(SCHODEK) Z NEPROVOZNÍ ČINNOSTI 398 (8 014) PODÍL PŘIDRUŽENÝCH SUBJEKTŮ A SPOLEČNÝCH PODNIKŮ NA ČISTÉM (SCHODKU) 3.7 (265) (91) PŘEBYTEK/(SCHODEK) Z BĚŽNÉ ČINNOSTI 197 (7 812) HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK 197 (7 812)

VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU

Tato zpráva dělí provozní výnosy a náklady podle oblastí politiky v rámci Komise na základě struktury rozpočtu sestaveného podle činností. Tyto oblasti politiky lze seskupit do tří větších okruhů – činnosti v rámci Evropské unie, činnosti mimo rámec Evropské unie a služby a ostatní.

„Činnosti v rámci Evropské unie“ představují největší okruh, protože zahrnují řadu oblastí politiky v rámci Evropské unie. „Činnosti mimo rámec Evropské unie“ se týkají politik vedených mimo rámec Unie, například obchodu a pomoci. „Služby a ostatní“ jsou vnitřní a horizontální činnosti nutné k fungování orgánů a institucí Společenství.

Konsolidované agentury jsou začleněny do různých oblastí politik. Ostatní orgány, kromě Komise, jsou seskupeny do zvláštní oblasti politiky. Různé oblasti politiky představují hrubá čísla před eliminací dopadu konsolidace, která je provedena celkově v jednom sloupci.

Je třeba upozornit, že vlastní zdroje a příspěvky nejsou rozděleny mezi různé činnosti, jelikož je vypočítávají, inkasují a hospodaří s nimi útvary Komise v ústředí. Jsou zde vykazovány, aby bylo možné srovnávat čistý výsledek s výsledovkou.

VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SHRNUTÍ

v milionech eur Činnosti v rámci EU Činnosti mimo rámec EU Služby a ostatní ESUO v likvidaci Ostatní orgány Vyloučení z konsolidace CELKEM PROVOZNÍ VÝNOSY: Pokuty 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Zemědělské dávky 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Vrácené výdaje 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Příjmy ze správní činnosti 44 48 702 0 275 (87) 982 Ostatní provozní výnosy 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Správní náklady: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Náklady na zaměstnance 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobým majetkem 62 55 102 0 129 0 348 Ostatní správní náklady 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Provozní náklady: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Přímé centralizované řízení 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Nepřímé centralizované řízení 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentralizované řízení 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Sdílené řízení 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Společné řízení 7 27 0 0 0 0 34 Ostatní provozní náklady 734 267 199 53 0 (71) 1 182 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Příjmy z vlastních zdrojů a příspěvků 105 118 Přebytek z provozní činnosti 64 Čistý finanční příjem 290 Změna závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky 108 Podíl hosp. výsledku přidružených a společných podniků (265) Hospodářský výsledek za rok 197





VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI V RÁMCI EU

v milionech eur Hospodářské a finanční věci Podniky a průmysl Hospodářská soutěž Zaměstnanost Zemědělství Doprava a energie Životní prostředí Výzkum Informační společnost PROVOZNÍ VÝNOSY: Pokuty 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Zemědělské dávky 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Vrácené výdaje 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Příjmy ze správní činnosti 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Ostatní provozní výnosy 1 146 0 34 436 194 39 382 23 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Správní náklady: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Náklady na zaměstnance 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobým majetkem 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Ostatní správní náklady 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Provozní náklady: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Přímé centralizované řízení 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Nepřímé centralizované řízení 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentralizované řízení 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Sdílené řízení 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Společné řízení 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Ostatní provozní náklady 0 62 268 16 34 99 15 53 45 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Společné výzkumné středisko Rybolov Vnitřní trh Regionální politika Daně a cla Vzdělávání a kultura Zdraví a ochrana spotřebitele Spravedlnost, svoboda a bezpečnost Činnosti v rámci EU celkem PROVOZNÍ VÝNOSY: Pokuty 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Zemědělské dávky 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Vrácené výdaje 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Příjmy ze správní činnosti 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Ostatní provozní výnosy 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Správní náklady: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Náklady na zaměstnance 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobým majetkem 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Ostatní správní náklady 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Provozní náklady: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Přímé centralizované řízení 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Nepřímé centralizované řízení 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentralizované řízení 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Sdílené řízení 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Společné řízení 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Ostatní provozní náklady 6 1 37 0 0 55 23 20 734 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI MIMO RÁMEC EU

v milionech eur Vnější vztahy Obchod Rozvoj Rozšíření Humanitární pomoc Činnosti mimo rámec EU celkem PROVOZNÍ VÝNOSY: Vrácené výdaje 35 0 1 21 1 58 Příjmy ze správní činnosti 48 0 0 0 0 48 Ostatní provozní výnosy 69 0 13 250 0 332 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 152 0 14 271 1 438 Správní náklady: 632 51 125 71 20 899 Náklady na zaměstnance 427 46 118 50 14 655 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobým majetkem 54 0 0 1 0 55 Ostatní správní náklady 151 5 7 20 6 189 Provozní náklady: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Přímé centralizované řízení 3 131 7 684 456 601 4 879 Nepřímé centralizované řízení 48 0 29 231 0 308 Decentralizované řízení 203 0 78 1 166 0 1 447 Společné řízení 59 1 (62) 29 0 27 Ostatní provozní náklady 8 0 8 249 2 267 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 4 081 59 862 2 202 623 7 827 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SLUŽBY A OSTATNÍ

Tisk a komunikace Úřad pro boj proti podvodům Koordinace Personální a administrativní agenda Eurostat Rozpočet Audit Ostatní Služby a ostatní celkem PROVOZNÍ VÝNOSY: Vrácené výdaje 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Příjmy ze správní činnosti 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Ostatní provozní výnosy 0 0 35 5 0 0 0 70 110 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Správní náklady: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Náklady na zaměstnance 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobým majetkem 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Ostatní správní náklady 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Provozní náklady: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Přímé centralizované řízení 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Nepřímé centralizované řízení 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Ostatní provozní náklady 0 0 2 15 1 56 0 125 199 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. VÝKAZ PENĚžNÍCH TOKŮ (CASH FLOW)

v milionech eur Poznámka: 2006 2005 PENĚŽNÍ TOKY Z BĚŽNÉ ČINNOSTI Přebytek/(schodek) z běžné činnosti: 197 (7 812) Provozní činnosti: 4.2 Amortizace 11 7 Odpisy 306 278 Snížení investic (3) (12) (Zvýšení)/snížení půjček 374 (99) (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování 307 (1 447) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek (84) 64 (Zvýšení)/snížení zásob 11 (63) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování (1 422) 94 (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek (2 558) (99) Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv (108) 84 Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků (58) 233 Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků 167 9 Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv 104 35 Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků (2) (130) Zvýšení /(snížení) závazků 11 552 8 287 Přebytek rozpočtu za rok 2005 vedený v roce 2006 jako nepeněžní příjem (2 410) (2 737) Jiné nepeněžní pohyby 140 2 Investiční činnosti: 4.3 (Zvýšení)/snížení nehmotného a hmotného dlouhodobého majetku (772) (351) (Zvýšení)/snížení investic (4) (156) 13 (Zvýšení)/snížení krátkodobých investic 14 3 Změna dlouhodobých zaměstnaneckých požitků: 2.12 (956) 7 144 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY Z BĚŽNÉ ČINNOSTI 4 654 3 503 ČISTÉ ZVÝŠENÍ /(SNÍŽENÍ) PENĚZ A PENĚŽNÍCH EKVIVALENTŮ (5) 4 654 3 503 PENÍZE A PĚNĚŽNÍ EKVIVALENTY POČÁTKEM ROKU (5) 2.11 12 170 8 667 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY KONCEM ROKU (5) 2.11 16 824 12 170

D. VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

v milionech eur Rezervní fondy Akumulovaný přebytek/(schodek) (7) Hospodářský výsledek za rok (7) Celkem Fond z přecenění na reálnou hodnotu Ostatní rezervní fondy ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2004 (po úpravě) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Pohyb v rezervách Záručního fondu 145 (145) 0 Pohyby reálné hodnoty (7) (7) Ostatní 9 9 Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2004 103 1 354 (1 457) 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2004 připsaný k dobru členským státům (2 737) (2 737) Hospodářský výsledek za rok (7 812) (7 812) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Pohyb v rezervách Záručního fondu 22 (22) 0 Pohyby reálné hodnoty (77) (77) Ostatní 72 145 217 Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2005 30 (7 842) 7 812 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2005 připsaný k dobru členským státům (2 410) (2 410) Hospodářský výsledek za rok 197 197 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. KOMENTÁŘ K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

1. Účetní zásady

2. Komentář k rozvaze

3. Komentář k výsledovce

4. Komentář k výkazu peněžních toků

5. Podrozvaha a poznámky k ní

6. Řízení finančních rizik

7. Zveřejnění spřízněných stran

8. Účetní případy po datu uzávěrky

9. Konsolidované účetní jednotky

10. Nekonsolidované účetní jednotky

1. ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ

Účetnictví se vede v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1 naposledy pozměněným nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, Úř. věst. L 390, 30.12.2006) o finančním nařízení platném pro souhrnný rozpočet Evropských společenství a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k tomuto finančnímu nařízení, naposledy pozměněný dne 28. března 2007.

Článek 133 finančního nařízení stanoví, že účetní Komise přijímá účetní pravidla a metody pro všechny orgány a instituce. Dne 28. prosince 2004 tedy přijal současná účetní pravidla Společenství. Tyto nové účetní zásady založené na akruálním účetnictví vycházejí z mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS) nebo konkludentně z mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB) a Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Účetní Komise je přijal poté, co obdržel stanovisko odborné poradní skupiny pro účetní standardy, která poskytla odborné poradenství. Účetní pravidla jsou pravidelně zkoumána a případně aktualizována, a to naposledy dne 18. října 2006.

Pravidla oceňování a účtování přijatá účetním Komise se používají ve všech evropských orgánech a institucích, které v současnosti spadají do konsolidace, aby se tak vytvořila jednotná pravidla účetnictví, oceňování a předkládání účetních závěrek a aby se sjednotilo sestavování účetní závěrky a konsolidace.

Účetní Komise musí předkládat konsolidované prozatímní účetní závěrky Účetnímu dvoru ke kontrole vždy do 31. března následujícího roku. Komise musí přijmout do 31. července konečnou konsolidovanou účetní závěrku, která je spolu s prohlášením Účetního dvora o věrohodnosti zveřejněna v Úředním věstníku do 15. listopadu. Jak prozatímní, tak konečná účetní závěrka za rok 2006 je předkládána v této podobě: svazek I obsahuje konsolidovanou účetní závěrku a svazek II obsahuje účetní závěrku Komise.

1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem účetní závěrky je poskytnout informace o finanční situaci, výkonech a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým jsou Evropská společenství, má závěrka poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny.

K tomu, aby účetní závěrka podávala pravdivý a úplný obraz, nestačí jen poskytnout příslušné informace, které popíší povahu a rozsah činností orgánů a agentur, vysvětlit jejich financování a poskytnout konečné informace o jejich operacích, ale je nutné podat tyto informace jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje provést srovnání jednotlivých rozpočtových roků. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Účetní systém evropských orgánů a agentur se skládá ze souhrnných účtů a rozpočtových účtů. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok. Rozpočtové účty podávají podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí z upravené zásady účtování pokladních toků (8). Souhrnné účty umožňují sestavení účetní závěrky, protože vykazují všechny náklady a příjmy za účetní období a jsou určeny ke stanovení finanční pozice v podobě rozvahy k 31. prosinci.

Článek 124 finančního nařízení stanoví, že při sestavování účetní závěrky se používají tyto zásady:

— kontinuita činnosti;

— obezřetnost;

— stálost účetních metod;

— srovnatelnost informací;

— významnost;

— zákaz vzájemných zápočtů;

— přednost skutečnosti před vnějším zdáním;

— účetnictví na akruální bázi.

1.3 KONSOLIDACE

Konsolidace Evropských společenství zahrnuje 34 ovládaných účetních jednotek, jeden přidružený subjekt a jeden společný podnik. Úplný seznam konsolidovaných subjektů se nachází v bodě E9. V porovnání s rokem 2005 se konsolidace rozšířila o 8 agentur.

Ovládané účetní jednotky

Ovládané účetní jednotky jsou všechny subjekty, v nichž mají Evropská společenství pravomoc řídit finanční a provozní politiku, aby mohla těžit z činnosti těchto subjektů. Tato pravomoc musí být v současné době vykonatelná. Nejběžnější ukazatel ovládání, tj. většina hlasovacích práv, se většinou nevztahuje na Evropská společenství, neboť subjekty obvykle nejsou kapitálově propojeny.

Evropské orgány, které spadají do konsolidace, byly založeny formou zakládacích smluv. Tvoří základ organizační struktury Evropských společenství a nepopiratelně se nejvíce podílejí na plnění jejich cílů. Lze tedy mít za to, že tyto orgány se nacházejí pod výlučnou kontrolou Evropských společenství.

Podle stejné logiky lze tedy na všechny subjekty Společenství a výkonné agentury, které byly zřízeny formou sekundárních právních aktů, pohlížet jako na subjekty pod výlučnou kontrolou Evropských společenství, které jsou proto také zahrnuty do rozsahu konsolidace. V roce 2006 bylo poprvé konsolidováno šest nově vzniklých agentur. Navíc byly poprvé v roce 2006 zahrnuty do konsolidované závěrky Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (se sídlem v Alicante) a Odrůdový úřad Společenství (se sídlem v Angers), které ze souhrnného rozpočtu Společenství nedostávají žádné dotace. Vliv konsolidace těchto 8 agentur, jež byly zahrnuty poprvé, na závěrku za rok 2006 je tento:

Dlouhodobá aktiva : 32 milionů EUR Krátkodobá aktiva : 413 milionů EUR Pasiva : 168 milionů EUR Čistá aktiva : 277 milionů EUR

Za ovládanou účetní jednotku je navíc považováno Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO).

Ovládané subjekty jsou konsolidovány metodou úplné konsolidace. Všechny transakce a salda mezi ovládanými účetními jednotkami Evropských společenství byly eliminovány. Nerealizované zisky a ztráty ze vzájemných transakcí mezi účetními jednotkami jsou nevýznamné, a proto nebyly eliminovány.

Přidružené subjekty

Přidružené jsou všechny subjekty, v nichž mají Evropská společenství významný vliv, nikoli však kontrolu, obvykle v důsledku vlastnictví 20 % až 50 % hlasovacích práv. Investice do přidružených subjektů se účtují ekvivalenční metodou a poprvé jsou zaúčtovány v nákladech.

Podíl Evropských společenství na zisku nebo ztrátě přidružených subjektů po jejich nabytí se vykazuje ve výsledovce a jejich podíl na pohybech v rezervních fondech po nabytí se vykazuje v rezervních fondech. Kumulované pohyby po nabytí se upravují vůči účetní hodnotě investice. Přijatý rozdělený zisk od přidruženého subjektu snižuje účetní hodnotu investice.

Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskými společenstvími a jejich přidruženými subjekty jsou nevýznamné, a proto nebyly eliminovány.

Pokud jde o podobné transakce a účetní případy za podobných okolností, účetní zásady přidružených subjektů se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská společenství. Z praktických důvodů nebyly při uplatňování ekvivalenční metody provedeny žádné úpravy v účetních závěrkách přidružených subjektů.

V případech, kdy Evropská společenství vlastní nejméně 20 % fondu rizikového kapitálu, neusilují Společenství o uplatnění významného vlivu. S těmito fondy se tedy zachází jako s realizovatelnými aktivy a ekvivalenční metoda se nepoužije.

Společné podniky

Společný podnik je smluvní ujednání, podle něhož Evropská společenství a jedna či více dalších smluvních stran (dále jen „spoluvlastníci“) vyvíjejí hospodářskou činnost, která podléhá společné kontrole. Společná kontrola je smluvně sjednané sdílené řízení nějaké hospodářské činnosti. Majetkové účasti ve společně ovládaných subjektech se účtují ekvivalenční účetní metodou a poprvé se vykazují v nákladech.

Podíl Evropských společenství na ziscích či ztrátách jejich subjektů pod společnou kontrolou se vykazuje na účtu hospodářského výsledku a jejich podíl na pohybech v rezervách se vykazuje v rezervních fondech. Kumulované pohyby se upravují vůči účetní hodnotě majetkové účasti.

Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskými společenstvími a jejich subjekty pod společnou kontrolou jsou nevýznamné, a proto nebyly eliminovány.

Pokud jde o podobné transakce a účetní případy za podobných okolností, účetní zásady společných podniků se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská společenství. Z praktických důvodů nebyly při uplatňování ekvivalenční metody provedeny žádné úpravy v účetních závěrkách společných podniků.

Nekonsolidované účetní jednotky

Do konsolidované účetní závěrky Evropských společenství nejsou zahrnuty prostředky, které Společenství spravuje jménem společného systému zdravotního pojištění zaměstnanců Evropských společenství a Evropského rozvojového fondu. Dne 31. prosince 2006 činila celková aktiva systému 279 milionů EUR a aktiva fondu 3,3 miliardy EUR – viz bod E 10.

1.4 MĚNA A ZÁKLAD PRO PŘEPOČET

Pracovní a zúčtovací měna

Konsolidovaná účetní závěrka se předkládá v eurech, což je pracovní a zúčtovací měna Evropských společenství.

Transakce a zůstatky

Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí.

Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z převádění směnných kursů peněžních aktiv a závazků v cizích měnách na konci účetního období se vykazují na účtu hospodářského výsledku.

Zůstatky peněžních aktiv a závazků denominovaných v cizích měnách se na konci roku převádějí na eura na základě směnných kurzů platných dne 31. prosince 2006:

Směnné kurzy eura dne 31. prosince 2006 CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Jiné metody přepočtu se použijí pro tyto okruhy:

— hmotná a nehmotná aktiva si zachovávají svou hodnotu v eurech získanou pomocí kurzu, který platil v den jejich nákupu a

— předběžné financování vyplacené v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu se přepočítává směnným kurzem platným desátého dne měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo poskytnuto.

Změny reálné hodnoty peněžních finančních aktiv denominovaných v cizí měně, která jsou klasifikována jako realizovatelná, jsou analyzovány z hlediska přepočtových rozdílů vzniklých v důsledku změn zůstatkové hodnoty finančního aktiva a dalších změn jeho účetní hodnoty. Přepočtové rozdíly se vykazují na účtu hospodářského výsledku a ostatní změny účetní hodnoty se vykazují ve fondu přecenění na reálnou hodnotu. Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv a závazků promítnutých v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se vykazují na účtu hospodářského výsledku. Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelná finanční aktiva se promítají do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

1.5 ROZVAHA

1.5.1 Nehmotný dlouhodobý majetek

Nabyté licence na programové vybavení počítačů jsou kapitalizovány na základě nákladů vynaložených na pořízení a zprovoznění určitého programového vybavení. Tyto náklady se odepisují po dobu jejich odhadované životnosti (4 roky). Interně vytvořený nehmotný majetek je nyní vykazován na účtu hospodářského výsledku.

Náklady spojené s vývojem a údržbou programového vybavení počítačů se vykazují jako náklady v době, kdy vznikly.

1.5.2 Hmotný dlouhodobý majetek

Budovy, stroje a zařízení

Všechny budovy, stroje a zařízení se účtují v historických cenách po odečtení odpisů (s výjimkou pozemků, uměleckých děl a nedokončeného majetku) a snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje výdaje přímo související se získáním věcí.

Dodatečné náklady jdou k tíži účetní hodnoty majetku, případně se účtují jako samostatný majetek pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické přínosy spojené s danou věcí poplynou do Evropských společenství a že lze spolehlivě změřit cenu věci. Všechny ostatní opravy a údržba během účetního období, v němž nastaly, jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.

Pozemky, umělecká díla a nedokončený majetek se neodepisují. Odpisy ostatního majetku se vypočítávají lineární metodou, při níž se jeho cena rozloží na zůstatkovou hodnotu po dobu očekávané životnosti takto:

Odpisové sazby Druh majetku Sazba lineárního odpisu Nehmotný majetek 25 % Budovy 4 % Zařízení, stroje a vybavení 10 % až 25 % Nábytek 10 % až 25 % Zařízení budov a staveb 10 % až 33 % Vozidla 25 % Technické vybavení počítačů 25 % Ostatní dlouhodobý majetek 10 % až 33 %

Zůstatkové hodnoty a životnost majetku se posuzuje a případně upravuje ke každému dni rozvahy. Účetní hodnota majetku se odepíše okamžitě na jeho realizovatelnou hodnotu, pokud je účetní hodnota majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota.

Zisky a ztráty z likvidace se určují porovnáním výnosů a účetní hodnoty. Zapisují se na účet hospodářského výsledku.

Pronájem

Pronájem hmotného majetku, při němž Evropská společenství nesou v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, je klasifikován jako finanční leasing. Finanční leasing se kapitalizuje na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě pronajatého majetku nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, cokoli z toho je nižší. Každá leasingová splátka se dělí na závazky a finanční poplatky, aby se dosáhla konstantní míra nevyrovnaného finančního salda. Závazky (bez finančních poplatků) spojené s pronájmem jsou součástí ostatních závazků (dlouhodobých a krátkodobých). Úrokový prvek finančních nákladů jde na vrub účtu hospodářského výsledku po celé období pronájmu, aby se pro každé období vytvořila konstantní periodická úroková míra na zbytkový zůstatek. Majetek nabytý na základě finančního leasingu se odepisuje po dobu jeho životnosti nebo po dobu leasingového vztahu, cokoli z toho je kratší.

Pronájmy, při nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operační leasing. Splátky operačního leasingu se účtují lineárně na vrub účtu hospodářského výsledku po celou dobu leasingu.

1.5.3 Snížení hodnoty nefinančních aktiv

Aktiva, která nemají definovanou životnost, se neodepisují a každoročně se zkoumá jejich znehodnocení. Snižování hodnoty aktiv, která se odepisují, se posuzuje vždy, když okolnosti nebo změna podmínek signalizují, že asi nebude možné získat zpět účetní hodnotu. Ztráta plynoucí ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota aktiva převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě aktiva mínus prodejní náklady a užitná hodnota, cokoli z toho je vyšší.

1.5.4 Investice

Investice do přidružených subjektů a majetkových účastí ve společných podnicích

Investice do přidružených subjektů a majetkových účastí ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou.

Investice do fondů rizikového kapitálu

Klasifikace a oceňování

Investice do fondů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná aktiva, a proto by měly být vedeny v reálné hodnotě spolu se zisky a ztrátami plynoucími ze změn reálné hodnoty (včetně přepočtových rozdílů) vykázaných ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Úvahy o reálné hodnotě

Jelikož nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu a protože není k dispozici žádná spolehlivá metoda oceňování, jsou investice do fondů rizikového kapitálu oceňovány jednotlivě cenou nebo odpovídající čistou hodnotou aktiv, kterou vykazuje správce fondu k rozvahovému dni, cokoli z toho je nižší, a tím se vylučuje případný nerealizovaný zisk, který latentně existuje v podkladovém investičním portfoliu. Investice do fondů rizikového kapitálu, které nejsou k rozvahovému dni starší než dva roky, jsou oceňovány podle týchž zásad, až na případ nerealizované ztráty utrpěné pouze v důsledku správní režie, kdy se vzhledem k počáteční fázi podkladového investičního portfolia na tyto ztráty nebere ohled.

Je třeba poznamenat, že „metodu oceňování reálnou hodnotou“ vyvinul nedávno Evropský rozvojový fond podle IAS 39 a byla použita na ocenění investic Evropské komise do fondů rizikového kapitálu na konci roku 2005. Přechod od současné metody oceňování na „metodu oceňování reálnou hodnotou“ začal v účtech Komise platit od 1. ledna 2006 a s tím spojené úpravy byly zaúčtovány do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Podle této metody lze reálnou hodnotu investic do fondů rizikového kapitálu získat pomocí agregovaného ukazatele „čistá hodnota aktiv“, kdy se implicitně předpokládá, že pokud lze čistou hodnotu aktiv fondů považovat za vyhovující standardu IAS 39, pak i agregovaná čistá hodnota aktiv všech fondů musí jako taková vyhovovat standardu IAS 39.

Podle této metody se fondy dělí na tři kategorie:

— Kategorie I – fondy, které přijaly požadavky standardu IAS 39 na ocenění reálnou hodnotou.

— Kategorie II – fondy, které přijaly jiné pokyny k oceňování (tj. pokyny k oceňování AFIC, BVCA a EVCA) nebo standardy, na které lze pohlížet jako na vyhovující IAS 39.

— Kategorie III – fondy, které nepřijaly požadavky standardu IAS 39 na ocenění reálnou hodnotou ani jiné pokyny k oceňování v souladu s IAS 39.

Co se týče kategorií I a II, nerealizované zisky vyplývající z ocenění reálnou hodnotou se účtují do rezervních fondů a nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnoty aktiv, aby se určilo, zda mají být zapsány na účet hospodářského výsledku jako ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nebo jako změny ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Změna čisté hodnoty aktiv v důsledku ocenění reálnou hodnotou se určí buď pomocí procentního podílu majetkové účasti Evropských společenství ve fondu na čisté hodnotě aktiv vykázané v nejnovější zprávě nebo, je-li to možné, pomocí přesné hodnoty podílu k témuž datu, kterou sdělí příslušný správce fondu.

Investice patřící do kategorie III se oceňují v pořizovací ceně po odečtení snížení hodnoty (ačkoli investice tohoto typu se v současnosti nevykazují).

Další investice

Klasifikace

Evropská společenství dělí své investice na tyto kategorie: finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; úvěry a pohledávky; investice držené do splatnosti a realizovatelná finanční aktiva. Rozdělení investic je určeno v okamžiku zaúčtování a poté se přehodnocuje ke každému rozvahovému dni.

i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty

Tato kategorie se dále dělí na dvě podskupiny: finanční aktiva držená k obchodování a finanční aktiva zachycená už na počátku v reálné hodnotě v zisku nebo ztrátě. Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem jeho prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikují Evropská společenství. Deriváty jsou rovněž klasifikovány jako finanční aktiva držená k obchodování, pokud nesplňují podmínky pro zajišťovací účetnictví. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá aktiva, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od data rozvahy.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kótovaná na aktivním trhu. Vznikají, když Společenství poskytují peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu obchodovat s takovou pohledávkou. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, kromě úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců ode dne rozvahy.

iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž mají Evropská společenství pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu tohoto rozpočtového roku neměla Evropská společenství v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou určeny do této kategorie nebo nejsou určeny do žádné jiné kategorie. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, ledaže Společenství zamýšlejí zbavit se této investice do 12 měsíců ode dne rozvahy.

Okamžik zaúčtování a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv vykázaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, držených do splatnosti a realizovatelných se zaúčtují ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se Evropská společenství zaváží koupit nebo prodat aktivum. Půjčky se zaúčtují, když jsou peníze odeslány dlužníkům. Investice se zaúčtují v reálné hodnotě s připočtením nákladů transakce v případě finančních aktiv neúčtovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Finanční aktiva účtovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se zaúčtují v reálné hodnotě a náklady transakce se zapíší na účet hospodářského výsledku.

Reálná hodnota finančního aktiva v okamžiku zaúčtování se obvykle rovná transakční ceně (tj. reálné hodnotě obdrženého protiplnění). Při poskytnutí dlouhodobé bezúročné půjčky nebo úvěru s nižší než tržní úrokovou sazbou je však možno odhadnout její reálnou hodnotu jako současnou hodnotu všech budoucích peněžních plnění diskontovaných pomocí tržní úrokové míry platné pro podobné nástroje s podobným úvěrovým ratingem.

Z praktických důvodů a na základě zohlednění významnosti se v případě půjček, které poskytlo ESUO v likvidaci úředníkům, za transakční cenu považuje reálná hodnota při uzavření půjčky bez ohledu na případnou poskytnutou preferenční úrokovou míru.

Investice se odúčtují, když práva na obdržení peněžních toků z investice zaniknou nebo jsou převedena, přičemž Evropská společenství převedla v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

Realizovatelná finanční aktiva a finanční aktiva vykázaná v reálné hodnotě jako zisk nebo ztráta se následně vedou v reálné hodnotě.

Zisky a ztráty vyplývající ze změny reálné hodnoty kategorie „finančních aktiv vykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty“ se zaúčtují na účet hospodářského výsledku v období, ve kterém vznikly.

Změny reálné hodnoty peněžních finančních aktiv denominovaných v cizí měně, které jsou klasifikovány jako realizovatelné, jsou analyzovány z hlediska přepočtových rozdílů vzniklých v důsledku změn zůstatkové hodnoty aktiva a dalších změn účetní hodnoty aktiva. Přepočtové rozdíly se zaúčtují na účet hospodářského výsledku a ostatní změny účetní hodnoty se zaúčtují do fondu přecenění na reálnou hodnotu. Změny reálné hodnoty nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelné se zaúčtují do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Jsou-li realizovatelná finanční aktiva prodána nebo sníží-li se jejich hodnota, je třeba kumulované úpravy reálné hodnoty zaúčtované dříve do fondu přecenění na reálnou hodnotu zapsat na účet hospodářského výsledku.

Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané metodou efektivní úrokové sazby se zaúčtují na účet hospodářského výsledku. Dividendy z realizovatelných nástrojů vlastního kapitálu se zaúčtují v okamžiku, kdy vznikne právo Evropských společenství na obdržení jejich výplaty.

Reálné hodnoty investic kótovaných na aktivních trzích vycházejí z běžných nabídkových cen. Není-li trh finančního aktiva aktivní (a v případě nekótovaných cenných papírů), Evropská společenství stanoví reálnou hodnotu pomocí technik oceňování. Patří sem použití neosobních transakcí z nedávné doby, reference na další v podstatě stejné nástroje, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další techniky oceňování, které běžně používají účastníci trhu.

V případech, kdy reálnou hodnotu investic do nástrojů vlastního kapitálu, které nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, nelze spolehlivě změřit, se tyto investice ocení v pořizovací ceně po odečtení snížení hodnoty.

Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti se vedou v jejich zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby. V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků nelze na základě zohlednění významnosti použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté přeúčtované příjemcům úvěrů se zaúčtují přímo na účet hospodářského výsledku.

Snížení hodnoty finančních aktiv

Ke každému rozvahovému dni Evropská společenství posuzují, zda existují objektivní důkazy o snížení hodnoty finančního aktiva. Hodnota finančního aktiva je snížena a ztráty plynoucí ze snížení hodnoty vznikají, jestliže a pouze pokud existují objektivní důkazy o snížení hodnoty v důsledku jedné nebo více událostí, jež nastaly po okamžiku zaúčtování aktiva, a taková ztrátu generující událost (či události) má dopad na odhadované budoucí peněžní toky finančního aktiva, jež lze spolehlivě odhadnout.

i) Aktiva vedená v zůstatkové hodnotě

Existují-li objektivní důkazy, že vznikla ztráta v důsledku snížení hodnoty úvěrů, pohledávek nebo investic držených do splatnosti a vedených v zůstatkové hodnotě, rovná se výše ztráty rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a současnou hodnotou odhadovaných budoucích peněžních toků (s vyloučením budoucích úvěrových ztrát, které nevznikly) diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou finančního aktiva. Účetní hodnota aktiva se sníží a výše ztráty se zaúčtuje na účet hospodářského výsledku. Mají-li úvěr nebo investice držená do splatnosti proměnlivou úrokovou sazbu, použije se ke změření ztráty plynoucí ze snížení hodnoty diskontní sazba, která je stejná jako aktuální efektivní úroková sazba podle smlouvy.

Ve výpočtu současné hodnoty odhadovaných budoucích peněžních toků zajištěného finančního aktiva se odráží peněžní toky, které mohou plynout ze zabavení kolaterálu, po odečtení nákladů vynaložených na získání a prodej kolaterálu, ať již je zabavení pravděpodobné či nikoli.

Pokud se v následujícím období ztráta plynoucí ze snížení hodnoty sníží a tento pokles lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, předchozí zaúčtovaná ztráta plynoucí ze snížení hodnoty se na účtu hospodářského výsledku zruší.

ii) Aktiva vedená v reálné hodnotě

V případě realizovatelných cenných papírů vlastního kapitálu se při určování toho, zda došlo ke snížení hodnoty cenných papírů, bere ohled na významný a dlouhotrvající pokles reálné hodnoty cenného papíru pod jeho pořizovací cenu. Pokud takové důkazy v případě realizovatelných finančních aktiv existují, kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi pořizovacími náklady a současnou reálnou hodnotou mínus ztráta ze znehodnocení daného finančního aktiva již v minulosti zapsaná na účet hospodářského výsledku) se odúčtuje z rezervního fondu a zaúčtuje se na účet hospodářského výsledku. Ztráty plynoucí ze snížení hodnoty nástrojů vlastního kapitálu zaúčtované na účet hospodářského výsledku se na tomto účtu neruší. Pokud v následujícím období vzroste reálná hodnota realizovatelného dluhového nástroje a tento nárůst lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, zruší se ztráta vyplývající ze snížení hodnoty prostřednictvím účtu hospodářského výsledku.

1.5.5 Zásoby

Zásoby se vykazují v pořizovacích nákladech nebo v čisté realizovatelné hodnotě, cokoli z toho je nižší. Cena se určuje metodou first-in, first-out (FIFO). Výjimečně lze použít vzorec vážených průměrných nákladů (WAC). Cena dokončených a nedokončených výrobků se skládá z konstrukčních nákladů, surovin, jednicové mzdy, přímých nákladů a související výrobní režie (na základě běžné provozní kapacity). Čistá realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní ceně v rámci běžného podnikání mínus náklady na kompletaci a prodejní výlohy.

Pokud jsou zásoby určeny k bezplatnému rozdělení nebo jen za nominální poplatek, ocení se v pořizovacích cenách nebo aktuálních reprodukčních nákladech, cokoli z toho je nižší. Aktuální reprodukční náklady se rovnají nákladům, které by Evropská společenství vynaložila na pořízení aktiva k datu rozvahy.

1.5.6 Částky předběžného financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Zálohu je nutno v dohodě stanoveném období využít na účel, pro který byla poskytnuta, nebo ji vrátit zpět. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit Evropským společenstvím. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek.

Částky předběžného financování nevypořádané na konci roku se ocení jako původní vyplacené částky snížené o: veškeré vrácené částky, schválené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky.

Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků a tento odhad se zahrne do rozvahy. Záruky za částky předběžného financování se vykazují v podrozvaze jako podmíněná aktiva.

1.5.7 Pohledávky

Pohledávky se vedou v původní výši po případném odečtení snížené hodnoty. Snížení hodnoty pohledávky se stanoví, existují-li objektivní důkazy, že Evropská společenství nebudou sto zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek úvěru. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a jeho zpětně získatelnou cenou, což je současná hodnota očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaná tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Částka opravné položky se vykazuje na účtu hospodářského výsledku. Zaúčtovává se také 20 % opravná položka za rok za nevypořádané inkasní příkazy, na které se ještě nevztahuje zvláštní opravná položka.

Pokud jde o časově rozlišené příjmy zaúčtované ke konci roku, viz také bod 1.5.13 níže.

1.5.8 Peníze a peněžní ekvivalenty

Peníze a peněžní ekvivalenty jsou krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank, ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností maximálně tři měsíce a bankovní kontokorent. Bankovní kontokorenty se vykazují v rozvaze v rámci finančních závazků pod krátkodobými závazky.

1.5.9 Zaměstnanecké požitky

Penzijní závazky

Evropská společenství provozují penzijní plány s vymezenými dávkami. Plán s vymezenými dávkami je penzijní plán, který obecně vymezuje výši penzijní dávky, kterou zaměstnanec dostane po odchodu do důchodu, a která obvykle závisí na jednom či více faktorech, například na věku, odpracované době a odměně. Jelikož zaměstnanci odvádějí ze svých platů třetinu očekávaných nákladů na tyto požitky, není tento závazek financován.

Závazek vůči penzijním plánům vymezených dávek vykazovaný v rozvaze se rovná současné hodnotě vymezené dávkové povinnosti ke dni rozvahy po odečtení reálné hodnoty aktiv plánu. Vymezenou dávkovou povinnost vypočítávají nezávislí pojistní matematici metodou kumulovaných nároků (projected unit credit method). Současná hodnota vymezené dávkové povinnosti se určí diskontováním odhadovaných odlivů peněžních toků s použitím úrokové míry kvalitních podnikových obligací vydaných v té měně, v níž budou vypláceny dávky, a jejichž splatnost se blíží splatnosti příslušných penzijních závazků.

Pojistně matematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a změn pojistně matematických předpokladů se okamžitě zaúčtují na účet hospodářského výsledku.

Náklady týkající se odpracované doby v minulosti se zaúčtují okamžitě do výnosů, pokud změny penzijního plánu nejsou podmíněny tím, že zaměstnanci zůstanou v pracovním poměru po určenou dobu (rozhodné období). V tom případě se náklady týkající se odpracované doby v minulosti odepisují lineárně po celé rozhodné období.

Dávky v nemoci po odchodu do důchodu

Evropská společenství poskytují nemocenské dávky svým zaměstnancům formou úhrady nákladů za zdravotní péči. Byl vytvořen zvláštní fond (RCAM) s běžnou administrativou. Tento systém využívají zaměstnanci, důchodci, vdovy a vdovci i jejich příjemci. Dávky poskytované současným zaměstnancům jsou klasifikovány jako „náklady na zaměstnance“ a částky vyplacené v průběhu účetního období se zaúčtují jako výdaje na účtu hospodářského výsledku.

Dávky poskytované osobám, které nejsou v pracovním poměru (důchodci, sirotci atd.) jsou klasifikovány jako „zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru“. Vzhledem k povaze těchto dávek bylo nutné použít pojistně matematickou zásadu. Závazek v rozvaze se stanoví na stejném základě jako penzijní závazky (viz shora).

1.5.10 Rezervy ke krytí rizik a poplatků

Rezervy ke krytí rizik a poplatků se zaúčtují v okamžiku, kdy Evropská společenství mají právní nebo implicitní závazek v důsledku minulých událostí, a kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že ke splnění povinnosti bude nutný odliv zdrojů a částku lze spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát se nezaúčtovávají.

Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu rozvahy. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobností (tzv. „metoda očekávané hodnoty“).

Pokud je účinek časové hodnoty peněz významný, výše rezervy se rovná současné hodnotě předpokládaných výdajů nutných ke splnění závazku. Použitá diskontní sazba je sazba, která odráží současné tržní hodnocení časové hodnoty peněz a rizika specifická pro daný závazek, nikoli však rizika, kvůli nimž už byly upraveny odhady budoucích peněžních toků.

1.5.11 Finanční závazky

Finanční závazky zahrnují výpůjčky a závazky držené k obchodování.

Výpůjčky sestávají z výpůjček od úvěrových institucí a závazků z dluhových cenných papírů. Výpůjčky se zaúčtovávají v reálné hodnotě, což jsou výnosy z jejich poskytnutí (reálná hodnota obdržené protihodnoty) po odečtení vzniklých transakčních nákladů, a poté se vedou v zůstatkové hodnotě s pomocí metody efektivní úrokové sazby; případný rozdíl mezi výnosy očištěný o transakční náklady a odkupní hodnota se zaúčtují na účet hospodářského výsledku po celou výpůjční dobu s pomocí metody efektivní úrokové míry. Jsou klasifikovány jako dlouhodobé závazky, kromě finančních závazků se splatností do 12 měsíců od data rozvahy.

V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků nelze na základě zohlednění významnosti použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté přeúčtované příjemcům úvěrů se zaúčtují přímo na účet hospodářského výsledku.

Závazky držené k obchodování zahrnují deriváty, jež nesplňují podmínky pro zajišťovací účetnictví, je-li jejich reálná hodnota záporná. Účetně se s nimi nakládá stejně jako s aktivy drženými k obchodování, viz bod 1.5.4.

1.5.12 Splatné závazky

Významná část splatných závazků Společenství nesouvisí s nákupem zboží či služeb; spíše se jedná o neproplacené náklady příjemců grantů nebo jiné finanční podpory Společenství. Po obdržení žádosti o proplacení nákladů, se závazky vykáží jako závazky v požadované výši a příslušní pracovníci je po jejich schválení schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují v jejich přijaté a způsobilé výši.

Závazky vzniklé nákupem zboží a poskytnutím služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši a odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání (zboží či služeb) a jejich schválení Evropskými společenstvími.

1.5.13 Rozdělení účetních období – časově rozlišené a odložené výnosy a náklady

Důležitou stránkou přechodu na akruální účetnictví je zajištění toho, aby účetní operace uskutečněné v průběhu účetního období (roku) byly zapsány do správného účetního období, tj. aby došlo k tzv. uzavření účtů: transakce musí být zaúčtovány v období, k němuž se vztahují.

Zejména je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků Společenství, které ještě nebyly oznámeny (časově rozlišené náklady). K tomu, aby se dospělo k nejpřesnějšímu odhadu těchto částek, slouží různé metody v závislosti na druhu činnosti a dostupných informacích. Některé náklady se naopak účtují v běžném období, třebaže se vztahují k následujícím obdobím (odložené náklady), přičemž tyto náklady je nutné označit a začlenit do příslušného období.

Podle nových účetních pravidel se transakce a účetní případy zapisují do účetnictví a zachycují se v účetní závěrce za období, k němuž se vztahují. Když není možné částku zaúčtovat do lhůty, která je nezbytná k sestavení účetní závěrky, je třeba všechny částky, o nichž se s přiměřenou jistotou ví před sestavení účetní závěrky, vykázat jako časově rozlišené náklady. Kritéria zaúčtovávání předpokládají, že Evropská společenství zaúčtují náklad ve výši rovnající se odhadované výši povinnosti převést aktiva splatné v daném období. S cílem dospět k co nejlepšímu odhadu časově rozlišených nákladů Společenství zanalyzovala všechny aspekty související s uzavřením účtů veřejnoprávního subjektu. Společenství pořídila taxativní soupis platných předpisů a zhodnotila předkládání účetní závěrky. Hlavním cílem přitom je zajistit, aby navrhovaná metodika snížila riziko, že účetní závěrka neposkytne pravdivý a úplný obraz. Poté Společenství převedla tuto naplánovanou strategii uzávěrky účtů do podoby provozních a praktických pokynů, včetně doporučované metodiky a popisu možných postupů podle témat.

O výnosech se rovněž účtuje v tom období, k němuž se vztahují. Není-li ke konci účetního období (roku) odeslána faktura, ale služby byly poskytnuty nebo zboží bylo dodáno nebo existuje-li smluvní dohoda (např. odkazem na smlouvu), měla by se částka vyčíslit a vykázat v účetních výkazech jako časově rozlišený příjem.

Kromě toho, je-li ke konci období (roku) faktura zaslána, ačkoli se nevztahuje k vykazovanému období, je třeba fakturovanou částku časově rozlišit a zaúčtovat ji jako snížení výnosů. Cílem je snížit výnosy o částku časového rozlišení.

1.6 VÝSLEDOVKA

1.6.1 Výnosy

Výnosy ze směny

Výnosy z prodeje zboží se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího.

Výnosy spojené s transakcí, v níž jde o poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu rozvahy.

Výnosy neplynoucí ze směny

Tyto výnosy tvoří převážnou většinu příjmů Společenství a patří sem hlavně přímé a nepřímé daně a příjmy z vlastních zdrojů. Kromě daní mohou Evropská společenství dostávat platby od dalších stran, například cla, pokuty a dary.

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Pohledávky a s nimi spojené výnosy se zaúčtují poté, co Evropská společenství odešlou členským státům výzvu s požadavkem na jejich příspěvky. Jsou oceňovány v „požadované výši“. Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhadů, je možné je měnit až do okamžiku, kdy členské státy zveřejní konečné údaje. Vliv změny odhadu se zohlední při určování čistého přebytku či schodku za období, v němž ke změně došlo.

Tradiční vlastní zdroje

Pohledávky a s tím spojené výnosy se zaúčtovávají v okamžiku doručení příslušných měsíčních výkazů A (včetně vybraných cel a dlužných částek, které jsou zaručeny a nezpochybněny) od členských států. Ke dni rozvahy se příjmy, které členské státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropským společenstvím neuhradily, odhadnou a zaúčtují se jako časově rozlišené příjmy. Čtvrtletní výkazy B (včetně nevybraných ani nezaručených odvodů a včetně zaručených částek, které dlužníci zpochybnili) doručené členskými státy se zaúčtují jako výnosy po odečtení způsobilých nákladů na jejich výběr (25 %). Kromě toho se na účet hospodářského výsledku zaúčtuje snížení hodnoty ve výši odhadované nevymožené částky.

Pokuty

Pohledávky a s tím spojené výnosy se zaúčtovávají v okamžiku, kdy bylo přijato rozhodnutí Společenství, kterým se pokuta ukládá a kdy bylo toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu. Pokud existují pochybnosti ohledně platební schopnosti podniku, je třeba zaúčtovat snížení hodnoty nároku.

Po rozhodnutí o uložení pokuty mají dlužníci ode dne oznámení dva měsíce na to, aby:

— buď rozhodnutí přijali, a v takovém případě musejí zaplatit pokutu ve stanovené lhůtě, takže ji Společenství definitivně získá;

— nebo rozhodnutí odmítli a odvolali se podle práva Společenství.

Avšak vzhledem k tomu, že odvolání nemá odkladný účinek (článek 242 Smlouvy o ES), musí být jistina pokuty zaplacena ve stanovené lhůtě tří měsíců. Dlužníci mají dvě možnosti: buď pokutu prozatímně zaplatí nebo poskytnou bankovní záruku znějící na částku pokuty.

Jestliže se podnik proti rozhodnutí odvolá a pokutu prozatímně zaplatil, částka se zaúčtuje jako podmíněný závazek. Jelikož však odvolání pokutovaného subjektu proti rozhodnutí Společenství nemá odkladný účinek, použijí se došlé peníze k vyrovnání pohledávky. V případě záruky namísto platby, je pokuta i nadále pohledávkou a záruka se zaúčtuje jako podmíněné aktivum.

Existuje-li nebezpečí, že Soud prvního stupně nemusí rozhodnout ve prospěch Společenství, zaúčtuje se rezerva ke krytí tohoto rizika v těch případech, kdy byla obdržena prozatímní platba. Jestliže byla místo toho poskytnuta záruka, odepíše se účetní hodnota neuhrazené pohledávky tak, jak náleží. Kumulované úroky, které Evropská společenství získají z bankovních účtů, na které byly uloženy došlé platby, se zaúčtovávají jako výnosy a o stejnou částku se zvýší podmíněné závazky.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady se zaúčtovávají do výsledovky pomocí metody efektivní úrokové sazby. Jde o způsob výpočtu zůstatkové hodnoty finančních aktiv nebo finančních závazků a rozložení úrokových výnosů a nákladů na příslušné účetní období. Efektivní úroková sazba je sazba, kterou se přesně diskontují odhadované budoucí hotovostní platby nebo tržby na celou dobu odhadované životnosti finančního nástroje (případně na kratší období) na čistou účetní hodnotu finančního aktiva nebo finančního závazku. Při výpočtu efektivní úrokové sazby Evropská společenství odhadnou peněžní toky s ohledem na všechny smluvní podmínky finančního nástroje (například možnosti předčasného splacení), ale bez ohledu na budoucí úvěrové ztráty. Do výpočtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a body, které si zaplatí smluvní strany a které jsou nedílnou součástí efektivní úrokové sazby, transakčních nákladů a všech ostatních prémií nebo slev.

V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků nelze na základě zohlednění významnosti použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté přeúčtované příjemcům úvěrů se zaúčtují přímo na účet hospodářského výsledku.

Po odepsání finančního aktiva nebo skupiny podobných finančních aktiv v důsledku ztráty vyplývající ze snížení hodnoty se úrokové výnosy zaúčtovávají pomocí úrokové sazby sloužící k diskontování budoucích peněžních toků za účelem ocenění ztráty vyplývající ze snížení hodnoty.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend se zaúčtovávají v okamžiku, kdy je založeno právo přijmout jejich úhradu.

1.6.2 Výdaje

Náklady vyplývající ze směny, tj. z nákupu zboží, se zaúčtovávají po dodání (zboží či služeb) a jejich schválení Evropskými společenstvími. Oceňují se v původní fakturované ceně.

Náklady neplynoucí ze směny jsou zvláštností Evropských společenství a připadá na ně většina jejich celkových nákladů. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.

Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením, služebním řádem či jiným právním předpisem) nebo pokud byla podepsána smlouva, která převod povoluje, a pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout částku.

Obdržená žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro uznání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního příjemcům již splatné, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako časově rozlišené náklady.

1.7 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY

Podmíněná aktiva

Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně v moci Evropských společenství. Podmíněný závazek se zveřejní, když je pravděpodobný příliv hospodářských přínosů nebo možný užitek.

Podmíněná aktiva se posuzují průběžně, aby se zajistilo, že účetní výkazy vhodně odrážejí nový vývoj. Pokud je v podstatě jisté, že dojde k přílivu hospodářských přínosů nebo možnému užitku a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo.

Podmíněné závazky

Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně v moci Evropských společenství; anebo jde o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl zaúčtován, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za mimořádně vzácných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit.

Podmíněný závazek se zveřejní, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek.

Podmíněné závazky se posuzují průběžně, aby se určilo, zda se stal pravděpodobný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek. Nastane-li pravděpodobnost, že pro položku, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, zaúčtuje se rezerva v účetní závěrce toho období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti.

Závazky k budoucímu financování

Závazek k budoucímu financování představuje právní nebo implicitní závazek, obvykle smluvní, k němuž se zavázala Evropská společenství, a který si zřejmě vyžádá budoucí odliv zdrojů.

Záruky

Záruky jsou možná aktiva nebo závazky, které vyplývají z minulých skutečností, a jejichž existenci potvrdí výskyt nebo nevyskytnutí předmětu záruky. Záruky tudíž splňují podmínky k tomu, aby byly vedeny jako podmíněná aktiva nebo podmíněné závazky. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka se realizuje, když jsou splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil.

1.8 POUŽÍVÁNÍ ODHADŮ

V souladu s obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nutně částky založené na odhadech a předpokladech vedoucích pracovníků učiněných na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhadované částky patří mimo jiné důchody, rezervy ke krytí budoucích poplatků, ocenění publikací na skladě, finanční rizika vyplývající ze zásob a pohledávek, časově rozlišené výnosy a náklady, podmíněná aktiva a závazky a stupeň snížení hodnoty dlouhodobých aktiv. Skutečné výše se mohou od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.

2. KOMENTÁŘ K ROZVAZE

I. DLOUHODOBÁ AKTIVA

2.1 DLOUHODOBÝ NEHMOTNÝ MAJETEK

Dlouhodobým nehmotným majetkem se rozumí identifikovatelná nepeněžní aktiva bez fyzické podstaty. Na stranu aktiv rozvahy je možné jej zapsat za podmínky, že je pod kontrolou účetní jednotky a že budou v budoucnu Evropským společenstvím přinášet hospodářský prospěch.

Dlouhodobý nehmotný majetek

v milionech eur Částka Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2005 65 Přírůstky během roku 15 Vyřazený majetek (3) Převody mezi okruhy (5) Ostatní změny 10 Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2006 82 Oprávky k 31. prosinci 2005 38 Odpisy za rok 11 Vyřazený majetek 0 Převody mezi okruhy (2) Ostatní změny (2) Oprávky k 31. prosinci 2006 45 ČISTÁ ÚČETNÍ HODNOTA K 31. PROSINCI 2006 37

2.2 DLOUHODOBÝ HMOTNÝ MAJETEK

2.2.1 Pozemky a budovy

V některých zemích nelze hodnotu pozemku, kterou delegace využívají, odlišit od hodnoty budovy. Komise zamýšlí ocenit veškerý majetek v jednotlivých zemích za účelem stanovení hodnoty pozemku, která se neodepisuje.

Nejdůležitější přírůstky Komise představují dvě koupené budovy v Bruselu v celkové hodnotě 201 milionů EUR (včetně pozemku v hodnotě 47 milionů EUR) a pozemek v Tokiu za 34 milionů EUR. Do tohoto okruhu (z okruhu finanční leasing) byly převedeny čtyři budovy Komise v celkové pořizovací hodnotě 300 milionů EUR, neboť Komise využila svého práva na jejich odkoupení, takže již nejsou považovány za pronajatý majetek. Parlament navíc v průběhu roku 2006 získal tři budovy ve Štrasburku v hodnotě 143 milionů EUR.

Do linie „ostatní změny“ patří majetek dvou nově konsolidovaných agentur – Úřadu pro harmonizaci vnitřního trhu a Odrůdového úřadu Společenství.

2.2.2 Stroje a zařízení

V rámci sloučení transakcí delegací přímo do centrálního účetního systému zahrnulo všech 132 delegací do 31.12.2006 údaje o svých dlouhodobých aktivech do centrálního účetního systému Komise. Další rozvoj informačních technologií v průběhu roku 2007 umožní lepší kontrolu kvality a úplnosti těchto údajů.

Úpravy vzniklé jako přímý důsledek projektu ABAC Assets a příslušných inventarizací majetku delegací jsou uvedeny v okruhu „ostatní změny“ v níže uvedené tabulce. Patří sem i majetek dvou nově konsolidovaných agentur – Úřadu pro harmonizaci vnitřního trhu a Odrůdového úřadu Společenství.

2.2.3 Finanční leasing (a obdobná práva)

Hlavní budova Úřadu pro úřední tisky není zahrnuta do rozvahy, protože je klasifikována jako operativní leasing. Úřad má sice možnost budovu odkoupit (platné od října 2006 do roku 2010) za ceny, které vycházejí z tržních hodnot, nemá se však za to, že rizika a výhody spojené s vlastnictvím majetku jsou podstatným způsobem přeneseny na Úřad. Byla provedena analýza nákupu, rozhodnutí však dosud nepadlo.

V průběhu roku 2006 si Parlament nově najal budovu v Bruselu v hodnotě 34 milionů EUR.

2.2.4 Nedokončený dlouhodobý majetek

V březnu 2003 podepsala Rada smlouvu na výstavbu a získání budovy LEX Bruselu formou finančního leasingu. V období 2003 až 2006 uhradila Rada několik záloh zajištěných bankovní zárukou, jejichž kapitalizovaná hodnota k 31. prosinci 2006 představovala 224 milionů EUR (2005: 123 milionů EUR). Dne 1. února 2007 podepsala Rada akviziční smlouvu na budovu LEX za předběžnou smluvní cenu 262 milionů EUR. V tento den Rada uhradila rozdíl mezi touto předběžnou smluvní kupní cenou a kapitalizovanou hodnotou záloh. Konečná pořizovací cena bude stanovena v roce 2007.

V říjnu 2004 podepsal Parlament smlouvu o finančním leasingu s možností odkoupení komplexu budov v Bruselu, jehož stavba byla zahájena v roce 2004. V listopadu 2004 byla vyplacena první záloha ve výši 40 milionů EUR. Až do podpisu prozatímního kolaudačního protokolu má Parlament právo vyplácet další zálohy; 31. prosince 2006 bylo vyplaceno 253 milionů EUR, což odpovídá práci odvedené k tomuto datu (k 31. prosinci 2005 bylo vyplaceno 196 milionů EUR).

Dlouhodobý hmotný majetek

v milionech eur Pozemky a budovy Stroje a zařízení Nábytek a vozidla Technické vybavení počítačů Ostatní dlouhodobý hmotný majetek Finanční leasing a obdobná práva Nedokončený majetek CELKEM Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2005 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Přírůstky během roku 423 32 13 56 14 37 156 731 Vyřazený majetek (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Převody mezi okruhy 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Ostatní změny 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2006 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Oprávky k 31. prosinci 2005 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Odpisy za rok 124 26 14 62 13 70 309 Zrušení odpisu 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Vyřazený majetek (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Znehodnocení 0 0 0 0 0 0 0 Zrušení znehodnocení 0 0 0 0 0 0 0 Převody mezi okruhy 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Ostatní změny 5 (1) 30 26 0 0 60 Oprávky k 31. prosinci 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 ČISTÁ ÚČETNÍ HODNOTA K 31. PROSINCI 2006 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Budoucí splátky finančních leasingů a obdobných nároků jsou v rozvaze vykázány jako dlouhodobé a krátkodobé závazky. Dělí se takto:

Finanční leasing a obdobná práva

v milionech eur Popis Kumulované náklady (A) Budoucí splátky Celková hodnota Pořizovací hodnota prací Hodnota majetku Odpisy Čistá účetní hodnota =A+B+C+E do 1 roku > 1 rok > 5 let Závazky celkem (B) A+B (C) A+B+C (E) Pozemky a budovy 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Ostatní dlouhodobý hmotný majetek 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Celkem k 31.12.2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 INVESTICE

Tento okruh se vztahuje na investice, jejichž cílem je vytvořit stálé vazby a/nebo podpořit činnost Evropských společenství. Patří sem i čistá aktiva Záručního fondu.

Investice

v milionech eur Zůstatek k 31. 12. 2006 Zůstatek k 31. 12. 2005 Investice do přidružených subjektů: EIF 208 186 Majetkový podíl ve společných podnicích: Galileo 62 141 Záruční fond 1 371 1 309 Realizovatelná aktiva 495 211 Aktiva určená k obchodování 21 27 Investice celkem 2 157 1 874

2.3.1 Investice do přidružených subjektů a majetkové účasti ve společných podnicích

Přidružené subjekty a společné podniky

v milionech eur Investice do přidružených subjektů: EIF Majetkové podíly ve společných podnicích: Galileo Částka k 31. prosinci 2005 186 141 Akvizice 0 212 Likvidace a vyřazení 0 (12) Podíl na zisku /(ztrátě) 14 (279) Úprava plynoucí z přechodu EIF na IFRS zaúčtovaná v nerozděleném zisku 7 0 Změny reálné hodnoty zaúčtované ve vlastním kapitálu 6 0 Jiné pohyby ve vlastním kapitálu (dividendy) (5) 0 Částka k 31. prosinci 2006 208 62

Evropský investiční fond (EIF)

Evropský investiční fond je hlavní finanční institucí Evropské unie, která se specializuje na rizikový kapitál a záruky středním a malým podnikům. Podle rozhodnutí Rady ze dne 6. června 1994 Evropská společenství, zastoupená Komisí, upsala 600 milionů ECU z kapitálu EIF, to znamená 600 akcií. Tato částka představuje 30 % kapitálu EIF. Komise splatila veškerý vyžádaný kapitál, který činí 20 %. Neuhrazené platby nevyžádaného kapitálu (80 %) představují celkem 480 milionů EUR.

Podle nové dohody mezi Komisí a EIB podepsanou v roce 2005 má Komise právo kdykoli prodat své akcie EIB za cenu odpovídající ocenění EIF děleno celkovým počtem emitovaných akcií. Hodnota prodejní opce se blíží nule, jelikož vzorec použitý ke zjištění prodejní ceny akcií se podobá vzorci použitému při určování čistého jmění EIF.

Pro ocenění hodnoty podílu Společenství v EIF se v souladu s účetními pravidly použije ekvivalenční metoda. Podíl je tak oceněn na 30 % vlastního kapitálu EIF, který k 31. prosinci 2006 činil 208 milionů EUR (2005: 186 milionů EUR), z toho 14 milionů EUR se vztahuje k výsledku za rok 2006. V roce 2006 Společenství obdržela dividendu za rozpočtový rok 2005 ve výši 5 milionů EUR.

Evropský investiční fond vedl své účetnictví poprvé za použití Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) s počáteční rozvahou k 1. 1. 2005. Dopad přechodu zaúčtoval EIF ve své počáteční rozvaze jako nerozdělený zisk. K 31. 12. 2006 zaúčtovala svůj podíl v této výši (7 milionů EUR) jako nerozdělený zisk také Společenství. Změny reálné hodnoty zaúčtované ve vlastním kapitálu se vztahují k portfoliu AFS Evropského investičního fondu. Bylo provedeno posouzení odchylek mezi účetními pravidly ES a běžnými účetními standardy EIF. Jejich dopad byl shledán nepodstatným.

Program Galileo

Za účelem provádění rozvojové fáze programu Galileo byl nařízením Rady 876/2002 zřízen na 4 roky (2002 až 2006) společný podnik ve smyslu článku 171 Smlouvy. Posláním této právnické osoby je zajišťovat jednotnost správy a finanční kontroly programu Galileo pro jeho rozvoj a mobilizovat za tímto účelem finanční prostředky, které byly na program vyčleněny. Zakladateli podniku jsou Evropská společenství, zastoupená Komisí, a Evropská kosmická agentura (ESA). Komise poskytuje společnému podniku Galileo prostřednictvím grantů z rozpočtu na transevropské sítě (TREN) finanční prostředky, které jsou nutné ke spolufinancování činností souvisejících s fází rozvoje tohoto projektu.

Dne 31. prosince 2006 Komise upsala a splatila 650 milionů EUR kapitálu tohoto subjektu. Těsně před koncem roku byl Evropskými společenstvími uhrazen splacený kapitál ve výši 12 milionů EUR. Tato částka byla součástí převodu hotovosti na agenturu pro globální družicový navigační systému ve výši 70 milionů EUR a součástí převodu činnosti společného podniku Galileo na tuto agenturu pro globální družicový navigační systém. Dne 1. ledna 2007 vstoupil společný podnik Galileo do likvidace. V průběhu roku 2007 budou aktiva a pasiva společného podniku Galileo převedena na agenturu pro globální družicový navigační systém, která bude v projektu pokračovat.

Galileo se zúčtuje za použití ekvivalenční metody. V roce 2006 činil podíl Společenství na ztrátě společného podniku 279 milionů EUR. Hodnota této investice k 31. prosinci 2006 dosahovala 62 milionů EUR, tj. investice ve výši 637 milionů EUR mínus kumulovaný podíl na ztrátě 575 milionů EUR.

2.3.2 Záruční fond

Nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994 byl zřízen Záruční fond pro vnější vztahy, z něhož se vyplácejí platby věřitelům Společenství v případech, kdy dlužník je v prodlení se splácením úvěru poskytnutého nebo zaručeného Společenstvími. Tento fond se vztahuje na úvěry, za které se Společenství zaručila v důsledku rozhodnutí Rady, zejména za úvěrové operace Evropské investiční banky (EIB) mimo území Evropské unie, půjčky poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci a půjčky Euratomu mimo území Evropské unie.

V souladu s článkem 6 uvedeného nařízení svěřila Komise finanční správu fondu Evropské investiční bance na základě dohody, kterou Společenství a EIB podepsaly dne 23. listopadu 1994 v Bruselu a dne 25. listopadu 1994 v Lucemburku.

Nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy, ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1149/1999 ze dne 25. května stanoví, že s účinností od 1. ledna 2000 je fond financován platbami ze souhrnného rozpočtu Společenství ve výši 9 % kapitálové hodnoty operací, z úroků z kapitálových investic fondu a částkami získanými zpět od dlužníků, kteří jsou v prodlení se splácením, pokud již fond zaplatil plnění ze záruky. Ve stejném nařízení je cílová částka stanovena na 9 %. Podle nařízení „je-li na konci roku cílová částka překročena, vrací se přebytek do zvláštní položky ve výkazu příjmů v souhrnném rozpočtu Evropských společenství“.

Interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu stanoví, že by souhrnný rozpočet Evropských společenství měl obsahovat záruční rezervu na pokrytí půjček třetím zemím. Rezerva je určena na krytí požadavků Záručního fondu a, v nutných případech, aktivovaných záruk, které převyšují disponibilní prostředky fondu, aby bylo možné tyto částky uhradit z rozpočtu.

Rezerva ve výši 1 253 milionů EUR odpovídá cílové částce (9) pro Záruční fond vypočítané na základě částek neuhrazených k 31. prosinci 2006. Zapsání 1 379 milionů EUR na stranu aktiv rozvahy Komise před vyloučením dluhových certifikátů makrofinanční pomoci (MFA) představuje čistá aktiva fondu k 31. prosinci 2006. Rozdíl mezi částkou, která je pro fond zapsána na straně aktiv, a výší rezervy se rovná přebytku, který je nutno vrátit do rozpočtu, tj. 126 milionů EUR.

Čistá aktiva Záručního fondu

v milionech eur Zůstatek k 31. 12. 2006 Zůstatek k 31. 12. 2005 Krátkodobá aktiva 1 380 1 325 Po vyloučení 1 372 1 310 krátkodobých investic: realizovatelných aktiv 940 1 009 Po vyloučení 932 994 peněz a peněžních ekvivalentů 440 316 Krátkodobé závazky (1) (1) Čistá aktiva 1 379 1 324 Po vyloučení 1 371 1 309

K 31.12.2006 vlastnil Záruční fond (GF) tři směnky s proměnlivou sazbou vydané Evropskými společenstvími na částku 8 milionů EUR, včetně naběhlých úroků (2005: 15 milionů EUR), přičemž tyto dluhopisy vydal nerozpočtový nástroj MFA. Z účetního hlediska je nutno jak aktiva (GF), tak pasiva (MFA) vyloučit na úrovni Společenství. Změny reálné hodnoty portfolia dluhových cenných papírů AFS byly v roce 2006 zaúčtovány do vlastního kapitálu ve výši (32) milionů EUR. V roce 2005 činila odpovídající částka (11) milionů EUR.

Zásady řízení rizik Záručního fondu jsou popsány v oddíle E 6.

2.3.3 Další investice

2.3.3.1 Realizovatelná aktiva

Tento okruh zahrnuje investice a podíly zakoupené s cílem pomoci příjemcům rozvíjet jejich podnikatelskou činnost.

DLOUHODOBÁ REALIZOVATELNÁ AKTIVA

v milionech eur EBRD RCO Nástroj na rozběh ETF EFSE Ostatní Celkem Částky k 31. 12. 2005 157 0 48 0 6 211 Převody 0 224 0 0 0 224 Akvizice 0 15 24 46 1 86 Likvidace a vyřazení 0 (17) (8) 0 (2) (27) Přenos přebytku/(schodku) z přecenění do vlastního kapitálu 0 (4) 11 3 0 10 Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty 0 (7) (1) 0 (1) (9) Částky k 31. 12. 2006 157 211 74 49 4 495

Investice do Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD)

Počáteční kapitál EBRD činil 10 miliard EUR, z čehož Společenství upsala 3 %. Bylo požádáno o zaplacení 30 % tohoto kapitálu. Dne 15. dubna 1996 se guvernéři banky na svém výročním zasedání rozhodli zdvojnásobit schválený základní kapitál. Společenství na základě tohoto rozhodnutí upsala 30 000 dodatečných akcií o jmenovité hodnotě 10 000 EUR za jednu akcii. Do této operace byly zahrnuty akcie, o jejichž platbu bylo požádáno, a akcie splatné na požádání v následujícím poměru: 22,5 % upsaných akcií představují akcie, o jejichž splacení bylo požádáno; zbytek budou akcie splatné na požádání.

K rozvahovému dni upsala Komise 157 milionů EUR základního kapitálu EBRD, z čehož bylo vyžádáno a částečně splaceno 151 milionů EUR. Nesplacená část vyžádaného kapitálu (6 milionů EUR) je vedena v zůstatkové hodnotě pod dlouhodobými závazky. Neuhrazené splátky nevyžádaného kapitálu ve výši 443 milionů EUR jsou zahrnuty v podrozvaze jako podmíněné závazky.

Jelikož Evropská banka pro obnovu a rozvoj není kótovaná na burze a vzhledem k omezením ve společenské smlouvě EBRD týkajících se mimo jiné prodeje majetkových podílů maximálně do výše pořizovacích nákladů a pouze stávajícím akcionářům, je akciový 3 %podíl Evropských společenství v EBRD oceněn v pořizovací ceně po odečtení případného snížení hodnoty.

Operace rizikového kapitálu (RCO)

V rámci operací rizikového kapitálu jsou finančním zprostředkovatelům poskytovány prostředky k financování investic do vlastního kapitálu. Tyto finanční smlouvy nemají základní a podstatné znaky úvěru, neboť v souvislosti s nimi není sjednán pevný splátkový kalendář ani úroková míra pro splácení jistiny, a proto se pro účely ocenění staví na roveň nepřímých investic do vlastního kapitálu. Pro rok 2006 a další závěrky bylo tudíž rozhodnuto, že budou vykazovány jako investice v tomto okruhu – dříve byly vykazovány jako úvěry – viz dále poznámka E 2.4.1.

Vedou se v historických cenách po odečtení případných rezerv na snížení hodnoty, jelikož neexistují kótované tržní ceny dostupné na aktivních trzích a jejich reálnou hodnotu není možné v současnosti spolehlivě ocenit. Rezervy na snížení hodnoty k rozvahovému dni vycházejí z prozatímních či konečných odpisů, které sdělí finanční protistrany.

Nástroj na rozběh ETF

Program Růst a zaměstnanost a víceletý program podílu na vlastním kapitálu – Evropská technologická facilita (ETF), které spravuje EIF, podporují zakládání a financování rozběhu MSP prostřednictvím investic do vhodných specializovaných fondů rizikového kapitálu.

V průběhu roku 2006 byla na investice do nástroje rozběhu ETF poprvé použita metoda ocenění reálnou hodnotou. Pokud by se tato metoda použila i 31. prosince 2005, činil by zůstatek 70 milionů EUR (namísto 48 milionů EUR). Pohyby přebytku/(schodku) z přecenění v roce 2006 zahrnují jak úpravu hodnoty, tak pohyby směnného kurzu ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE)

Evropský fond pro jihovýchodní Evropu vznikl v roce 2005 s počátečním akciovým kapitálem ve výši 147 milionů EUR. Je strukturován jako investiční společnost s proměnlivým akciovým kapitálem (SICAV). Obecným cílem EFSE je podpora hospodářského rozvoje a prosperity v jihovýchodní Evropě poskytováním dalších prostředků na rozvoj, zejména malým podnikům a mikropodnikům a domácnostem prostřednictvím místních finančních zprostředkovatelů.

Evropská společenství získala v tomto fondu podíl ve výši 17,9 % (hlasovacích práv).

2.3.3.2 Aktiva určená k obchodování

Evropská společenství využívají derivátové nástroje v podobě měnových a úrokových swapů nebo pro účely zajištění (hedgingu). Měnové a úrokové swapy jsou závazky k výměně jedné sady peněžních toků za jinou. Výsledkem swapů je ekonomická směna měn nebo úrokových sazeb (např. fixní sazba za proměnlivou sazbu) nebo kombinace toho všeho (tj. meziměnové úrokové swapy). Swapy, jak je podrobně uvedeno níže, se používají k párování peněžních toků z půjček a peněžních toků ze souvisejících výpůjček.

V důsledku kolísání tržních úrokových sazeb nebo směnných kurzů v poměru k podmínkám derivátových nástrojů se z těchto nástrojů stávají výhodná aktiva nebo nevýhodné závazky. Míra výhodnosti či nevýhodnosti derivátových nástrojů a tedy reálná hodnota derivátových finančních aktiv a závazků může občas výrazně kolísat.

ESUO v likvidaci uzavřelo dohodu o úrokovém swapu a kombinaci dohod o úrokovém i meziměnovém úrokovém swapu. Reálnou hodnotu těchto úrokových swapů dostaneme, když v rozvahový den diskontujeme čisté fixní peněžní toky pomocí swapových sazeb cenných papírů s nulovým kuponem. Níže je podrobně vysvětlena tato reálná hodnota (včetně naběhlých úroků) těchto swapů s konečnou splatností delší než jeden rok po rozvahovém dni:

Aktiva určená k obchodování

v milionech eur Derivát Zůstatek k 31. 12. 2006 Zůstatek k 31. 12. 2005 Swapy ESUO v likvidaci 21 27

2.4 ÚVĚRY

Tento okruh zahrnuje dluhy vůči Evropským společenstvím, které budou splatné později než za jeden rok.

2.4.1 Úvěry poskytnuté z rozpočtu Evropských společenství a ESUO v likvidaci

Tato položka zahrnuje úvěry se speciálními podmínkami poskytnuté v rámci spolupráce s nečlenskými zeměmi, jakož i úvěry na bydlení, které ESUO v likvidaci poskytlo z vlastních prostředků. Všechny částky jsou splatné více než 12 měsíců po skončení roku.

Úvěry poskytnuté z rozpočtu Evropských společenství a ESUO v likvidaci

v milionech eur Půjčky se zvláštními podmínkami Operace rizikového kapitálu ESUO v likvidaci Celkem Celkem 31. 12. 2005 170 224 44 438 Převody 0 (224) 0 (224) Nové úvěry 0 0 0 0 Splátky (26) 0 (8) (34) Kurzové rozdíly 0 0 0 0 Změny účetní hodnoty 17 0 3 20 Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty 0 0 0 0 Celkem 31. 12. 2006 161 0 39 200

Půjčky se zvláštními podmínkami

Jedná se o půjčky poskytnuté s preferenčními sazbami. Efektivní úrokové sazby se pohybují mezi 7,39 % a 12,36 %.

Operace rizikového kapitálu

Tyto částky byly převedeny z okruhu realizovatelná aktiva – viz poznámka E 2.3.3.1.

Úvěry na bydlení od ESUO v likvidaci (ESUO)

Jedná se o úvěry z vlastních prostředků ESUO poskytnuté v souladu s články 54 a čl. 54 odst. 2 Smlouvy o ESUO. Tyto úvěry se poskytují s 1 % fixní sazbou, a tudíž se s nimi nakládá jako s úvěry s preferenčními sazbami. Efektivní úrokové sazby se pohybují mezi 2,806 % a 22,643 %.

2.4.2 Půjčky poskytnuté z vypůjčených prostředků

Podle Smlouvy o ES má Rada pravomoc schvalovat jednomyslným rozhodnutím záruční nebo výpůjční programy, jestliže to považuje za nezbytné pro dosažení cílů Společenství. Výpůjčky Společenství představují přímé závazky Společenství samotných, nikoli jednotlivých členských států. Tato položka zahrnuje úvěry poskytnuté z makrofinanční pomoci (MFA), od Euratomu a ESUO v likvidaci.

V souladu s účetními zásadami popsanými v poznámce E 1.5.4 se úvěry prvotně uznávají v reálné hodnotě a následně se přeceňují v zůstatkové ceně. Reálná hodnota finančního nástroje v okamžiku zaúčtování se obvykle rovná transakční ceně. Pokud se však část vyplaceného nebo obdrženého plnění týká něčeho jiného než finančního nástroje, odhadne se reálná hodnota finančního nástroje pomocí oceňovacího postupu.

Půjčky poskytnuté z vypůjčených prostředků

v milionech eur Makrofinanční pomoc (MFA) Půjčky Euratomu ESUO v likvidaci Celkem Celkem 31. 12. 2005 1 086 389 508 1 983 Nové úvěry 19 51 0 70 Splátky (130) 0 (2) (132) Kurzové rozdíly 0 0 (4) (4) Změny účetní hodnoty 2 2 (3) 1 Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty 0 0 0 0 Celkem 31. 12. 2006 977 442 499 1 918 Částka splatná do 1 roku 20 0 75 95 Částka se splatností nad 1 rok 957 442 424 1 823

Úvěry v rámci makrofinanční pomoci

MFA je politicky motivovaný finanční nástroj účelově nevázané všeobecné podpory platební bilance případně rozpočtu partnerských třetích zemí nacházejících poblíž území EU. Má formu střednědobých až dlouhodobých úvěrů nebo grantů nebo kombinuje obě uvedené formy a celkově doplňuje financování poskytované v souvislosti s programem změn a reforem, který podporuje MMF.

Na základě zohlednění závažnosti se metoda efektivní úrokové míry nepoužije samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.

Půjčky poskytované Euratomem

Euratom je samostatný právní subjekt Evropské unie, který zastupuje Evropská komise. Finančním cílem tohoto subjektu je poskytovat úvěry členským a nečlenským státům takto:

— úvěry Euratomu jsou členským státům poskytovány za účelem financování investičních projektů v členských státech vztahujících se k průmyslové výrobě elektrické energie v jaderných elektrárnách a k průmyslovým zařízením palivového cyklu.

— úvěry Euratomu nečlenským státům jsou poskytovány ke zvyšování úrovně bezpečnosti a účinnosti jaderných elektráren a zařízení jaderného palivového cyklu, které jsou v provozu nebo ve výstavbě.

Na základě zohlednění závažnosti se metoda efektivní úrokové míry nepoužije samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.

Úvěry poskytované ESUO v likvidaci

Do této položky patří hlavně úvěry, které ESUO v likvidaci poskytlo z vypůjčených prostředků v souladu s články 54 a 56 Smlouvy o ESUO, jakož i dva nekótované dluhové cenné papíry vydané Evropskou investiční bankou (EIB) jako náhrada za neplnícího dlužníka. Tyto dluhové cenné papíry budou drženy do jejich konečné splatnosti (v roce 2017 a 2019), aby se pokryly splátky souvisejících výpůjček.

Změny účetní hodnoty odpovídají změně naběhlých úroků plus roční snížení o uhrazené prémie a transakční náklady vzniklé na počátku, vypočteno metodou efektivní úrokové míry. Efektivní úrokové míry (vyjádřené jako rozpětí úrokových sazeb) měly tyto hodnoty:

Efektivní úrokové míry z úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků

Výpůjčky 31. 12. 2006 31. 12. 2005 Makrofinanční pomoc (MFA) 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % ESUO v likvidaci 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí, pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen vrátit zálohu předběžného financování Evropským společenstvím. Vyplacené zálohy tedy nejsou definitivním výdajem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (úplně nebo částečně) po schválení výše způsobilých nákladů a vrácených částek. Pokud po analýze oprávněnosti žádosti o proplacení nákladů Společenství zcela nebo částečně schválí částku předběžného financování, tak se odsouhlasená výše způsobilých nákladů odepíše z rozvahy a zapíše se jako náklad na účet hospodářského výsledku. Prozatímní nebo konečné platby jsou tedy určeny k proplacení příjemcem vynaložených nákladů na základě výkazu výdajů. Částka předběžného financování se tak může zcela nebo zčásti zúčtovat.

Předběžné financování (záloha) se oceňuje v odhadované vymahatelné výši. Společenství posoudí předběžné financování z hlediska případného snížení hodnoty, když události, změny okolností nebo informace signalizují, že by účetní hodnota aktiva mohla být nedobytná. Přitom berou v úvahu existenci související záruky za zálohy. Předpokládané nedobytné zálohy nebo částky, jejichž návratnost přestala být pravděpodobná, se zaúčtují jako snížení hodnoty (opravná položka) nebo jako náklad na účet hospodářského výsledku. Odpovídající částka se v rozvaze zaúčtuje jako snížení účetní hodnoty předběžného financování.

Částky předběžného financování nevypořádané na konci roku se ocení jako původní vyplacené částky snížené o: veškeré vrácené částky, schválené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a snížení hodnoty. Záruky za částky předběžného financování se vykazují v podrozvaze jako podmíněná aktiva.

Vyplacené zálohy jsou obvykle úročeny, kromě částek vyplacených členským státům nebo v rámci předvstupní pomoci. Tyto úroky se zachycují tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků a tento odhad se zahrne do rozvahy. Vlastnictví těchto úroků určuje dvě kategorie stávajícího předběžného financování – Evropská společenství a třetí strana. Rozdíl mezi těmito dvěma kategoriemi spočívá v tom, že úroky naběhlé z předběžného financování „Evropských společenství“ zůstávají majetkem Společenství, a proto se jim musí vrátit, zatímco úroky naběhlé z předběžného financování „třetí strany“ jsou majetkem příjemce.

Dlouhodobé předběžné financování

v milionech eur Typ řízení (hospodaření) Zůstatek k 31. 12. 2006 Zůstatek k 31. 12. 2005 Předběžné financování Evropských společenství: 920 3 Přímé centralizované řízení 300 3 Nepřímé centralizované řízení 549 0 Decentralizované řízení 50 0 Ostatní 21 0 Předběžné financování třetích stran: 21 505 22 729 Přímé centralizované řízení 57 145 Nepřímé centralizované řízení 30 0 Decentralizované řízení 224 106 Sdílené řízení 20 744 22 478 Společné řízení 450 0 Dlouhodobé předběžné financování celkem: 22 425 22 732

Nejvýznamnější podíl dlouhodobého předběžného financování tvoří projekty financované ze strukturálních fondů. Mnoho projektů financovaných ze strukturálních fondů Evropských společenství má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva. Komise provede platbu na účet strukturálních fondů, jakmile je program přijat. Potom Komise vyplácí průběžné platby, jimiž hradí skutečné výdaje doložené členskými státy. Po uzavření programu a poté, co Komise obdrží a schválí veškeré požadované doklady, se vyplatí zůstatek ve výši 5 %. Platby se přiřazují k nejdéle vázaným prostředkům (nejstarším závazkům). V roce 2005 se rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé předběžné financování provedlo pouze pro strukturální akce.

2.6 DLOUHODOBÉ POHLEDÁVKY

Dlouhodobé pohledávky

v milionech eur Zůstatek k 31.12.2006 Zůstatek k 31.12.2005 Příspěvek na výstavbu 24 42 Pohledávky za členskými státy 272 135 Úvěry zaměstnancům ESUO 17 20 Úvěrové programy Evropské agentury pro obnovu (EAO) 10 40 Záruky a vklady 5 7 Celkem 328 244

Příspěvek na výstavbu představuje především finanční příspěvek belgického státu na pořízení a vybavení budovy D3 pro parlament, který činí 176 milionů EUR a má být splácen po dobu deseti let až do roku 2008. Ke konci roku dosahovaly pohledávky splatné za více než jeden rok 22 milionů EUR (2005: 42 milionů EUR) a dalších 20 milionů EUR (2005: 21 milionů EUR) bylo splatných do jednoho roku.

Výše pohledávek za členskými státy se vztahují k částkám, které bývalé přistupující země dluží ESUO v likvidaci. Celkový příspěvek dosahuje 170 milionů EUR a je splatný ve čtyřech splátkách v první pracovní den každého roku počínaje rokem 2006 v této výši: 15 %, 20 %, 30 % a 35 %. Čistá současná hodnota těchto příspěvků činila ke konci roku 138 milionů EUR (2005: 159 milionů EUR) a dělila se na dlouhodobé pohledávky ve výši 104 milionů EUR (2005: 135 milionů EUR) a krátkodobé pohledávky ve výši 34 milionů EUR (2005: 24 milionů EUR).

Pohledávky za členskými státy ke dni 31. prosince 2006 zahrnovaly rovněž 168 milionů EUR vztahujících se k rozhodnutím Komise z roku 2005 o snížení pomoci poskytnuté jednomu členskému státu z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF). Částka splatná dne 31. prosince 2005 nebyla zahrnuta do účetní závěrky za rok 2005, což znamenalo snížení prostředků vykazovaných v tomto okruhu o 318 milionů EUR k tomuto dni (viz také poznámky E 2.10.2 a E 3.1.4.).

Tento okruh zahrnuje také 17 milionů EUR, které se vztahují k úvěrům, jež ESUO v likvidaci poskytlo úředníkům Evropských společenství. Tyto úvěry financuje ESUO v likvidaci z vlastních prostředků a v současnosti je spravuje Komise. Úvěrové programy Evropské agentury pro obnovu a rozvoj se vztahují především k doplňkovým fondům a přiznaným úvěrovým linkám.

II. KRÁTKODOBÁ AKTIVA

2.7 ZÁSOBY

ZÁSOBY

v milionech eur Popis Pořizovací hodnota Opravná položka Čistá účetní hodnota k 31. 12. 2006 Čistá účetní hodnota k 31. 12. 2005 Vědecké vybavení: Vědecký materiál 11 0 11 11 Štěpný materiál a těžká voda 30 0 30 32 Vědecký materiál určený k dalšímu prodeji 60 0 60 64 Očkovací látky 7 0 7 7 Výrobní materiály 7 0 7 7 Publikace a zboží na prodej 16 (16) 0 5 Celkem 131 (16) 115 126

Komise má zásoby výrobního materiálu v hodnotě 7 milionů EUR, které tvoří zejména materiál na údržbu budov a náhradních dílů používaných Společnými výzkumnými středisky. Zásoby zpoplatněných publikací ve vlastnictví nebo správě Úřadu pro publikace jsou vzhledem k nízkému oběhu zcela odepsány. Také bezplatné publikace jsou již zcela odepsány, neboť jejich realizovatelná hodnota je nižší než jejich náklady.

2.8 KRÁTKODOBÉ INVESTICE

Krátkodobé investice sestávají z realizovatelných cenných papírů, které se nakupují pro jejich investiční návratnost nebo výnos anebo které zůstávají v držení proto, aby se vytvořila určitá skladba aktiv nebo aby působily jako druhotný zdroj likvidity, a proto mohou být prodány v reakci na potřeby likvidity nebo na změny úrokových sazeb.

2.8.1 Krátkodobá realizovatelná aktiva

Krátkodobá realizovatelná aktiva

v milionech eur Záruční facilita MSP Nástroj na rozběh ETF Rizikový kapitál EIB v rámci programu TEN ESUO v likvidaci Celkem Částky k 31. 12. 2005 22 4 3 1 411 1 440 Akvizice 0 0 0 521 521 Likvidace a vyřazení 0 (4) 0 (490) (494) Úprava zůstatkové hodnoty 0 0 0 (3) (3) Změna stavu účetní hodnoty 0 0 0 1 1 Přenos přebytku/(schodku) z přecenění do vlastního kapitálu 0 0 0 (39) (39) Částky k 31. 12. 2006 22 0 3 1 401 1 426

Záruční facilita MSP – nástroj „Růst a zaměstnanost ETF“, část zaměřená na rozběh nově vzniklých podniků

Všechny investice jsou dluhopisy s proměnlivou úrokovou sazbou a s ratingem AAA denominované v eurech a kótované na aktivních trzích.

Rizikový kapitál EIB v rámci programu TEN

Investice v rámci facility rizikového kapitálu v programu TEN (zatím pouze jedna v celkové výši 3 miliony EUR) jsou realizovány prostřednictvím společného účelového subjektu (ve společném vlastnictví EIB a Galaxy Fund, partnera facility rizikového kapitálu v programu TEN) pod názvem GALAXY – A 28 pro projekty transevropské sítě zahrnující investice soukromého sektoru. Tuto investici představuje majetková účast na vlastním kapitálu účelového subjektu.

ESUO v likvidaci

Investovalo se pouze do dluhových cenných papírů denominovaných v eurech a kótovaných na aktivních trzích. V oddíle E.6. jsou podrobné údaje o portfoliu investic rozepsaných podle druhu emitenta a ratingu. K 31. prosinci 2006 dosahovala hodnota dluhových cenných papírů (v jejich reálné hodnotě) s konečnou splatností v průběhu roku 2007 výše 135 milionů EUR (2005: 237 milionů EUR).

2.9 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Rozdělení neuhrazených částek podle typu řízení odráží platby předběžného financování provedené od roku 2005. Nepřidělené částky předběžného financování jsou částky, které byly poprvé zahrnuty do počáteční rozvahy v roce 2005 a jsou vykázány zvlášť v jedné linii, neboť před 31. 12. 2004 ještě nebyly k dispozici údaje o rozdělení podle typu řízení.

Časově rozlišené náklady představují sumu způsobilých nákladů, které měli podle odhadu vynaložit příjemci neuhrazených částek předběžného financování ke konci roku, které však nebyly dosud Společenstvím nahlášeny. Tyto částky se zapisují jako výdaje na účet hospodářského výsledku.

Viz též poznámka 2.5, kde jsou další vysvětlivky k dlouhodobému předběžnému financování.

Jako předběžné financování je v tomto okruhu také zahrnuto 206 milionů EUR vztahujících se k částkám vyplaceným podle dohody o schengenském nástroji. V účetní závěrce za rok 2005 byly tyto platby vykázány ve výsledovce jako provozní náklady; v důsledku další analýzy provedené v roce 2006 však byly překlasifikovány na předběžné financování. Pokud by byly stejným způsobem klasifikovány v roce 2005, zůstatek k 31. prosinci 2005 by podle této dohody činil 183 milionů EUE (viz také poznámka E3.3).

Krátkodobé předběžné financování

v milionech eur Typ řízení (hospodaření) Zůstatek k 31. 12. 2006 Zůstatek k 31. 12. 2005 Hrubé částky předběžného financování Evropských společenství: Přímé centralizované řízení Granty na akce 8 850 4 791 Granty na činnost 167 111 Nepřímé centralizované řízení Vnitrostátní agentury 778 620 Finanční operace 12 64 Ostatní 6 3 Decentralizované řízení 381 195 Ostatní 686 474 Předběžné financování provedené ostatními orgány a agenturami 8 7 Nepřidělené zůstatky předběžného financování 3 577 5 254 Celkové hrubé částky předběžného financování 14 465 11 519 Mínus časově rozlišené náklady: Přímé centralizované řízení (8 189) (5 892) Nepřímé centralizované řízení (1 135) (1 376) Decentralizované řízení (232) (123) Ostatní (75) (169) Předběžné financování Evropských společenství celkem 4 834 3 959 Předběžné financování třetích stran: Přímé centralizované řízení Zadávání zakázek 545 260 Provozní 470 356 Nepřímé centralizované řízení 3 0 Decentralizované řízení 599 361 Sdílené řízení 937 391 Společné řízení 578 317 Předběžné financování provedené ostatními orgány a agenturami 177 143 Nepřidělené zůstatky předběžného financování 2 930 2 775 Celkové hrubé částky předběžného financování 6 239 4 603 Mínus časově rozlišené náklady: Přímé centralizované řízení (1 532) (1 200) Decentralizované řízení (468) (383) Sdílené řízení (906) (201) Společné řízení (79) (143) Ostatní (33) (2) Předběžné financování třetích stran celkem: 3 221 2 674 Krátkodobé předběžné financování celkem 8 055 6 633

2.10 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY

Krátkodobé pohledávky

v milionech eur Zůstatek k 31. 12. 2006 Zůstatek k 31. 12. 2005 Dlouhodobé pohledávky se splatností do jednoho roku 119 46 Krátkodobé pohledávky 4 193 4 243 Různé pohledávky 26 22 Časově rozlišené a odložené pohledávky 5 458 2 927 Celkem 9 796 7 238

2.10.1 Dlouhodobé pohledávky se splatností do jednoho roku

Tyto částky dosahují celkem 119 milionů EUR (2005: 46 milionů EUR) a představují především úvěry s konečnou zbytkovou splatností do 12 měsíců od rozvahového dne (95 milionů EUR, další podrobno