(4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Litva uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

(5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

(6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Litvě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Litva učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

(7)Dne 13.dubna 2015 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(8)Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability Litva požadovala použití doložky o důchodové reformě. Litva rozpočtové náklady důchodové reformy odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2016. S výhradou potvrzení ze strany Eurostatu, že důchodová reforma splňuje nezbytné podmínky, a s ohledem na skutečnost, že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku, se Rada domnívá, že by Litvě mohla být v roce 2016 povolena požadovaná dočasná odchylka od postupu korekce požadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje dosáhnout celkového schodku státního rozpočtu ve výši 1,2 % HDP v roce 2015 a změnit jej do roku 2018 na přebytek ve výši 0,7 %. Vláda zamýšlí držet se střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – po celé programové období. Podle programu stability se předpokládá, že poměr dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 42,2 % v roce 2015 a pak se sníží na 33,7 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko určitého odchýlení se od požadované korekce dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 kvůli překročení čistého růstu výdajů ve výši 0,3 % HDP nad referenční hodnotu. V případě období 2015–2016 se strukturální saldo i růst výdajů významně odchylují od požadovaného postupu korekce, což naznačuje riziko významného odchýlení v roce 2016. V obou letech proto budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Litva ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Navíc by navzdory nedávnému pokroku měl byl dále zlepšen současný fiskální rámec posílením jeho závaznosti a zajištěním plné soudržnosti s daňovými ustanoveními EU. Daňové výnosy Litvy se do velké míry odvíjejí od nepřímých daní a zdanění práce, zatímco podíl environmentálního zdanění a zdaňování majetku zůstává velmi nízký. Litva nadále čelí problémům v oblasti dodržování daňových předpisů, zejména pokud jde o DPH.

(9)Litva čelí problému podstatného poklesu počtu obyvatel v produktivním věku, který je dán demograficky, migrací a špatným fungováním zdravotnictví. Trvale nízká úroveň účasti na celoživotním učení nevede k posílení lidského kapitálu, zlepšování zaměstnatelnosti či zvyšování produktivity. Školy vykazují nadprůměrně vysoký podíl osob s problémy v oblasti základních dovedností, což naznačuje, že je zapotřebí modernizovat odbornou přípravu učitelů a podpořit jejich pokračující profesní rozvoj. Nabízené vzdělávání a odporná příprava neodpovídají vždy potřebám na trhu práce. Podíl studentů, kteří v rámci sekundárního vzdělávání absolvují programy dalšího odborného vzdělávání či odborné přípravy, je nízký. Litva podniká kroky ke zlepšení a rozšíření učňovské přípravy a učení se prací, ale počet a kvalita takových programů jsou stále nedostačující. Počet nemocničních lůžek na obyvatele zůstává ve srovnání se zbytkem EU vysoký, což naznačuje, že možná existuje nerovnováha v poskytování zdravotní péče. Současně zůstávají celkové nízké veřejné investice do zdravotnictví. Hlášená vysoká četnost neoficiálních plateb za služby lékařské péče, společně s obavami týkajícími se korupce v rámci veřejných zakázek týkajících se zdravotnického zboží ukazují na potřebu zlepšit správu zdravotnictví.

(10)Přijatá opatření v oblasti důchodové reformy nedostačují k řešení problému střednědobé udržitelnosti důchodového systému. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se v období do roku 2026 postupně zvyšuje, ale důchodový systém nezohledňuje ukazatele týkající se očekávané délky života. Kromě toho jsou nejasná pravidla valorizace důchodů. Nízká účast v plánech dobrovolného penzijního spoření a absence plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění vytvářejí riziko pro budoucí přiměřenost důchodů. Vláda zamýšlí provést komplexní reformu důchodového systému jako součást širšího „nového sociálního modelu“. Tato strategie však nebyla ještě finalizována a přijata a nejprve musí být dokončena konzultace se sociálními partnery. Litva zavedla opatření finanční podpory pro starší osoby a finanční pobídky pro zaměstnávání starších pracovníků. Komplexní strategie pro aktivní stárnutí ovšem stále chybí.

(11)Přes 30 % obyvatelstva Litvy je ohroženo chudobou. Reforma peněžní sociální výpomoci společně s dopadem zlepšené hospodářské situace vedou ke značnému snižování výdajů a počtu příjemců sociální výpomoci. Aktivní opatření na trhu práce a další služby na podporu příjemců jsou však stále omezené.

(12)Litva učinila výrazný pokrok na poli reforem státních podniků a přijala právní předpisy s cílem zajistit, aby tyto reformy měly dlouhodobý účinek. Vláda dokončila oddělení obchodních a neobchodních činností, které jsou nyní zveřejňovány ve výročních zprávách. U zbývajících státních podniků se požaduje, aby do konce září 2015 jmenovaly nezávislé členy rady.

(13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Litvy, kterou zveřejnila ve své zprávě o Litvě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Litvě adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

(14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Litvy, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

(15)V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž komplexní analýzu hospodářské politiky eurozóny jakožto celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení pro členské státy, jejichž měnou je euro. Litva by měla také zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

DOPORUČUJE Litvě v období 2015–2016:

1.Vyhnout se v roce 2015 odchylce od střednědobého cíle a zajistit, aby se odchylka v roce 2016 omezovala na dávky spojené se systémovou důchodovou reformou. Rozšířit daňovou základnu a zlepšit dodržování daňových předpisů.

2.Řešit problém snižujícího se počtu obyvatel v produktivním věku zlepšením relevantnosti vzdělávání ve vztahu k trhu práce, zvýšením počtu osob s dosaženým vzděláním v oblasti základních dovedností a zlepšením fungování zdravotnictví; snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunem daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst.

3.Přijmout komplexní reformu penzijního systému, která bude rovněž řešit otázku přiměřenosti důchodů. Zlepšit rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a peněžité sociální pomoci a zlepšit uplatnitelnost na trhu práce u osob hledajících práci.

V Bruselu dne