Zpráva Komise rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem;stav ke dni 30. června 2006 {SEK(2007) 241} /* KOM/2007/0066 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.2.2007 KOM(2007) 66 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem;stav ke dni 30. června 2006 {SEK(2007) 241} OBSAH Část 1: Události, které proběhly od zprávy ze dne 31. prosince 2005, riziková situace a aktivace rozpočtových záruk 3 1. Úvod: druhy operací 3 2. Události, které proběhly od zprávy ze dne 31.prosince.2005 3 3. Rizika 4 3.1. Nesplacený kapitál ke dni 30. června 2006 4 3.2. Maximální roční riziko kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené ke dni 30. června 2006 (viz tabulka A2 v příloze) 4 3.3. Maximální teoretické roční riziko kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené a schválené ke dni 30. června 2006 (viz tabulka A3 v příloze) 5 4. Aktivace rozpočtových záruk 5 4.1. Platby z peněžních zdrojů 5 4.2. Aktivace Záručního fondu 5 5. Analýza teoretické schopnosti Společenství poskytovat půjčky a záruky v souvislosti s nečlenskými zeměmi 6 6. Stav Záručního fondu ke dni 30. června 2006 6 7. Relativní úvěrová schopnost 7 Část 2: Hodnocení rizik: Hospodářská a finanční situace nečlenských zemí, které čerpají prostředky z nejvýznamnějších úvěrových operací 8 1. Úvod 8 2. Přistupující země 8 3. Kandidátské země 8 4. Případné kandidátské země 9 5. Nové nezávislé státy 10 6. Další nečlenské země 10 Část 1: Události, které proběhly od zprávy ze dne 31. prosince 2005, riziková situace a aktivace rozpočtových záruk [1] 1. Úvod: druhy operací Rizika krytá rozpočtem Unie jsou odvozena od různých půjček a záruk, které je možné rozdělit do dvou kategorií: půjčky, které Evropská společenství poskytují k dosažení makroekonomických cílů (půjčky v rámci makrofinanční pomoci (MFA) nečlenským státům a půjčky k dosažení mikroekonomických cílů (půjčky Euratomu a Evropské investiční banky (EIB)[2] v nečlenských státech). Současná rizika pro členské státy vyplývají z půjček vyplacených před přistoupením. 2. Události, které proběhly od zprávy ze dne 31. prosince 2005 Rada nepřijala žádné nové rozhodnutí týkající se makrofinanční pomoci poskytované třetím zemím. Na základě stávajících rozhodnutí byla vyplacena půjčka ve výši 10 milionů EUR ve prospěch Bosny a Hercegoviny a následně 9 milionů EUR ve prospěch Albánie. V první polovině roku 2006 nebyly vyplaceny žádné platby formou grantů. Pokud jde o Euratom, byla na základě rozhodnutí, která se v současnosti uplatňují, vyplacena půjčka ve výši 17,5 milionů EUR ve prospěch Bulharska (Kozloduy) a půjčka ve výši 33,5 milionů EUR ve prospěch Rumunska (Cernavodă). Pokud jde o současný mandát EIB, rozhodla Rada dne 27. února 2006[3] po tsunami v Indickém oceánu v prosinci 2004 o změně rozhodnutí 2000/24 za účelem doplnění Malediv do seznamu zemí zahrnutých do tohoto rozhodnutí. Kromě toho vydala Komise dne 22. června 2006 návrh4 nového mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím na období 2007–2013. Podle nového finančního rámce přijaly Evropský parlament, Rada a Komise interinstitucionální dohodu o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení5, která vstoupí v platnost 1. ledna 2007. Částka určená na financování Záručního fondu nebude proto v budoucnosti výslovně omezena, protože financování Záručního fondu se bude uskutečňovat v rámci rozpočtové linie v okruhu 4 (EU jako globální hráč), a ne prostřednictvím účelové rezervy, jak je tomu doposud. I bez této rezervy však budou k dispozici zásadní prvky rozpočtové kázně: mandát EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím bude v období 2007–2013 omezen (toto rozhodnutí Rady představuje zhruba 90 % celkového objemu půjček), půjčky v rámci makrofinanční pomoci jsou předmětem konkrétních rozhodnutí Rady a úvěry Euratomu mají limit ve výši 4 miliony EUR (který již byl do značné míry vyčerpán). 3. Rizika Tato analýza rizik používá zavedená opatření nesplaceného kapitálu, maximálního ročního rizika a maximálního teoretického ročního rizika pro rozpočet Společenství (metodika této analýzy je vysvětlena v pracovním dokumentu útvarů Komise). Podrobné údaje jsou k dispozici v uvedeném pořadí v tabulkách A1, A2 a A3 přílohy. 3.1. Nesplacený kapitál ke dni 30. června 2006 Celkové riziko představovalo ke dni 30. června 2006 16 089 milionů EUR v porovnání s 16 521 miliony EUR ke dni 31. prosince 2005. Tabulka uvádí operace, které od poslední zprávy ovlivnily výši nesplaceného kapitálu. Tabulka 1: Nesplacený kapitál ke dni 30. června 2006* | v milionech EUR (zaokrouhleno) | Nesplacená částka ke dni 31. prosince 2005 | 16 521 | Splátky půjček | Euratom | 0 | Makrofinanční pomoc | -31 | EIB | -1 051 | Vyplacené půjčky | Euratom | 51 | Makrofinanční pomoc | 19 | EIB | 1 017 | Rozdíly směnného kurzu mezi eurem a jinými měnami | -437 | Nesplacená částka ke dni 30. června 2006 | 16 089 | * Všechny zaručené půjčky (členské a nečlenské státy) bez splatných a nezaplacených úroků a nesplacených částek. | Kapitálové závazky související s operacemi členských států představovaly ke dni 30. června 2006 2 801 milionů EUR oproti 2 966 milionům EUR ke dni 31. prosince 2005. Kapitálové závazky související s operacemi nečlenských států představovaly ke dni 30. června 2006 13 288 milionů EUR oproti 13 554 milionům EUR ke dni 31. prosince 2005. 3.2. Maximální roční riziko 6 kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené ke dni 30. června 2006 (viz tabulka A2 v příloze) - Pro druhou polovinu roku 2006 představuje celkové maximální roční riziko 1 258 milionů EUR. - Riziko související s členskými státy činí 397 milionů EUR. - Riziko související s nečlenskými státy činí 861 milionů EUR. 3.3. Maximální teoretické roční riziko 7 kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené a schválené ke dni 31. prosince 2005 (viz tabulka A3 v příloze)8 - Pro druhou polovinu roku 2006 představuje maximální teoretické roční riziko 1 323 milionů EUR a odhaduje se, že za určitých předpokladů dosáhne v roce 2014 výše 2 664 milionů EUR. - Ve druhé polovině roku 2006 představuje maximální teoretické riziko související s členskými státy 397 milionů EUR. Odhaduje se, že do roku 2014 dosáhne riziko částky 168 milionů EUR. - Pokud jde o nečlenské státy, představuje toto riziko pro druhou polovinu roku 2006 částku 926 milionů EUR. Odhaduje se, že do roku 2014 dosáhne riziko částky 2 496 milionů EUR. 4. Aktivace rozpočtových záruk 4.1. Platby z peněžních zdrojů Komise používá hotové prostředky9, aby předešla zpožděním a souvisejícím nákladům spojeným s výpůjčními operacemi v případě, že je dlužník se splácením Komisi v prodlení. 4.2. Aktivace Záručního fondu Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, ve znění pozdějších předpisů, zřídilo Záruční fond pro vnější vztahy. Pokud je příjemce (třetí země) půjčky poskytnuté nebo zaručené Společenstvím v prodlení se splácením, je možné krýt neprovedenou platbu z prostředků Záručního fondu, a to do tří měsíců ode dne splatnosti této platby10. Během první poloviny roku 2006 se nevyskytl žádný případ nesplácení takové půjčky, a proto nebylo ze Záručního fondu čerpáno. 5. Analýza teoretické schopnosti Společenství poskytovat půjčky a záruky v souvislosti s nečlenskými zeměmi Mechanismus Záručního fondu v praxi omezuje schopnost Společenství poskytovat půjčky a záruky nečlenským státům, protože položky určené k financování fondu jsou omezené částkou, která byla vložena do „záruční rezervy“ v rámci stávajících finančních výhledů11. Tabulka A4 v příloze uvádí odhady schopnosti Společenství poskytovat v roce 2006 v souladu s mechanismem Záručního fondu půjčky nečlenským státům. Metoda výpočtu a odkazy na právní předpisy jsou podrobněji uvedeny v příloze. Tabulka 2 ukazuje, že nesplacené závazky z půjček a zaručených půjček pro nečlenské státy představovaly ke dni 30. června 2006 částku 13 421 milionů EUR. Tabulka 2: Nesplacené závazky z půjček a zaručených půjček pro nečlenské státy v milionech eur (zaokrouhleno) | 1. Nesplacený kapitál, ES (MFA), Euratom | 1 504 | 2. Nesplacený kapitál, EIB | 11 784 | 3. Splatné a nezaplacené úroky1 | 133 | Nesplacená částka ke dni 30. června 20062 | 13 421 | 1 Splatný a nezaplacený úrok ve smyslu nařízení, kterým se zřizuje Záruční fond 2 Nesplacené platby a úrok z prodlení nejsou zahrnuty do nesplacené částky, která má být uhrazena z prostředků fondu, a jsou vykázány zvlášť v oddílu 6. | Poměr mezi prostředky fondu a celkovými kapitálovými závazky ve smyslu nařízení, kterým se zřizuje fond, byl 9,85 %, což je více než cílová hodnota 9 % stanovená v nařízení č. 1149/1999, kterým se mění nařízení č. 2728/94, kterým se zřizuje fond. Pravidla stanoví, že se přebytek ke konci roku vrací do zvláštního okruhu ve výkazu příjmů souhrnného rozpočtu Evropské unie. 6. Stav Záručního fondu ke dni 30. června 2006 Výše Záručního fondu ke dni 30. června 2006 představovala 1 321,33 milionů EUR. V první polovině roku 2006 byly zaznamenány tyto pohyby: - čistý výnos 24,8 milionů EUR z investování prostředků fondu ke dni 30. června 2006. V první polovině roku 2006 nebyly uhrazeny žádné pohledávky. Celkové nedoplatky ke dni 30. června 2006, tj. sankční úroky ze strany Argentinské republiky, činí 1 718 493,12 USD, z čehož 1 448 433,44 USD (1 139,332 EUR) má být navráceno do fondu. Zůstatek bude vyplacen EIB. 7. Relativní úvěrová schopnost Poměr mezi částkou ve fondu ke dni 30. června 2006 (1 321,33 milionů EUR) a maximálním teoretickým ročním rizikem u půjček pro nečlenské státy v roce 2006 (926 milionů EUR) se odhaduje na 71 % (viz tabulka A3 v příloze)12. Část 2: Hodnocení rizik: Hospodářská a finanční situace nečlenských zemí, které čerpají prostředky z nejvýznamnějších úvěrových operací 1. ÚVOD Údaje uvedené v části I informují o kvantitativní aspektech rizika zatěžujícího souhrnný rozpočet. Měla by však být zhodnocena i kvalita rizik, která závisí na druhu operace a postavení dlužníka. Tabulky obsahující hodnocení rizika podle zemí jsou uvedeny samostatně v pracovním dokumentu Komise13. Níže je uvedeno krátké shrnutí této analýzy. 2. PřISTUPUJÍCÍ ZEMě Růst reálného HDP se v Bulharsku v první polovině roku 2006 zrychlil na 6,1 % (z 5,5 % v roce 2005). To bylo stimulováno zejména velmi silnou tvorbou hrubého fixního kapitálu, který vzrostl o více než 20 %, a pokračujícím velkým růstem soukromé spotřeby. Deficit běžného účtu se dále prohloubil na 13,9 % HDP, a to zejména v důsledku nižšího přebytku bilance služeb a nižších nedávných převodů ze zahraničí. Růst vývozů zboží předstihl v první polovině roku 2006 dovozy, což však nestačilo k zabránění dalšího mírného zvyšování obchodního deficitu. Podobně jako v roce 2005 byl deficit běžného účtu zcela pokryt čistým přílivem zahraničních investic. V případě Rumunska se růst reálného HDP v první polovině roku 2006 opět zvýšil na 7,4 % poté, kdy v roce 2005 poklesl na 4,1 % zejména v důsledku negativního dopadu rozsáhlých povodní a strukturálních změn ovlivňujících průmyslovou činnost. Hospodářský růst byl v první polovině roku 2006 relativně vyrovnaný, neboť se opíral o růst spotřeby domácností o 11,8 % i o růst investic ve výši 11,9 %. Proces dezinflace byl v roce 2006 rychlejší, než se očekávalo, a meziroční nárůst indexu spotřebitelských cen (ISC) se snížil na 5,5 % v září z 8,6 % na konci roku 2005. V průběhu roku 2006 pokračovalo prohlubování deficitu běžného účtu z 8,7 % HDP oznámených v roce 2005 na cca 9,6 % v červnu 2006, což bylo způsobeno výrazným přílivem přímých zahraničních investic (které pokryly více než 70 % deficitu), výpůjčkami soukromého sektoru a portfoliovými investicemi. Zahraniční dluh země vzrostl v první polovině roku 2006 na zhruba 5 miliard EUR, a to zejména v důsledku rychlého růstu krátkodobého zahraničního zadlužení soukromého sektoru, přesto však mírně poklesl na zhruba 37 % HDP. 3. KANDIDÁTSKÉ ZEMě V případě Turecka představoval růst reálného HDP v první polovině roku 2006 7 % v porovnání se 7,4 % v roce 2005. V roce 2006 by měl očekávaný růst činit zhruba 5–6 %. Deficit běžného účtu dosáhl v roce 2005 6,2 % HDP a v roce 2006 se očekává jeho stabilizace, z velké míry v důsledku zlepšených cen a konkurenceschopnosti v nákladech po devalvaci liry v květnu a červnu 2006. Hrubý příliv přímých zahraničních investic dosáhl v roce 2005 a v první polovině roku 2006 3 % HDP, čímž financoval zhruba polovinu deficitu běžného účtu. Zahraniční dluh země dosáhl ke konci roku 2005 zhruba 40 % HDP. V Bývalé jugoslávské republice Makedonie se růst reálného HDP (v reálných číslech) v první polovině roku 2006 snížil na 2,6 % v porovnání se 3,8 % během stejného období loňského roku. Hlavními příčinami tohoto poklesu je slabší průmyslová a stavební výroba. V průběhu třetího čtvrtletí 2006 však hlavní ukazatele naznačují výrazné zrychlení průmyslové výroby, což může znamenat celkové zvýšení HDP v roce 2006 na téměř 4 %. Deficit běžného účtu se značně zlepšil v roce 2005, kdy lepší obchodní výsledky a vyšší úhrady pracovníků v zahraničí snížily schodek ze 7,7 % HDP v roce 2004 na 1,4 % HDP v roce 2005. V roce 2006 se očekává zvýšení na 2 až 3 % HDP. Hrubý příliv přímých zahraničních investic představoval v roce 2005 1,7 %, během první poloviny roku 2006 se však v důsledku výrazné privatizace související s tímto přílivem prudce zvýšil na 6 % HDP. Zahraniční dluh země se ke konci roku 2005 snížil na 47 % HDP. 4. PřÍPADNÉ KANDIDÁTSKÉ ZEMě V Albánii představoval v roce 2005 roční růst HDP 5,5 % (v reálných číslech). Ve stejném roce dosahoval deficit běžného účtu (včetně oficiálních převodů) 6,9 % HDP. Obchodní deficit v roce 2005 činil 24,1 % HDP a během prvních pěti měsíců roku 2006 se na ročním základě prohloubil o dalších 18 %. Hrubý příliv přímých zahraničních investic dosáhl v roce 2005 3,1 % HDP a zahraniční dluh země ke konci roku 2005 představoval 17,6 % HDP. Celkové veřejné zadlužení pokleslo v roce 2005 na 55,3 %. V případě Bosny a Hercegoviny představoval v roce 2005 roční růst HDP zhruba 5,5 % (v reálných číslech). Očekává se, že v roce 2006 zůstane růst na hodnotě okolo 5 %. Deficit běžného účtu se v roce 2005 zvýšil na 22,5 %, když částečně odrážel dopad zavedení DPH na dovozní toky. V první polovině roku 2006 se opět snížil a jeho hodnota ke konci roku by měla dosáhnout zhruba 20 %. Hrubý příliv přímých zahraničních investic dosáhl v roce 2005 hodnoty 3,2 % HDP. Veřejný zahraniční dluh země představoval 30 % HDP koncem roku 2005, zatímco zahraniční dluh soukromého sektoru byl odhadováno také na cca 30 % HDP. V Srbsku představoval v roce 2005 roční růst HDP 6,3 % (v reálných číslech). V prvním čtvrtletí roku 2006 pokračoval růst na hodnotu 6,3 %. Deficit běžného účtu dosáhl v roce 2005 hodnoty 9,8 % HDP. V průběhu roku 2006 se dále zvyšoval. Hrubý příliv přímých zahraničních investic dosáhl v roce 2005 6,1 % HDP a zahraniční zadlužení země ke konci července 2006 představovalo 66 % HDP. Veřejný zahraniční dluh se snížil po odepsání dluhu Pařížského klubu ve výši 600 milionů EUR, který byl vázán na úspěšné ukončení nedávného programu MMF v únoru 2006. V Černé Hoře představoval v roce 2005 roční růst HDP 4,1 % (v reálných číslech). V první polovině roku 2006 růst zrychlil a dosáhl hodnoty 6,5 %. Deficit běžného účtu dosáhl v roce 2005 hodnoty 12,2 % HDP. V průběhu roku 2006 se dále zvyšoval. Hrubý příliv přímých zahraničních investic dosáhl v roce 2005 22,8 % HDP a zahraniční dluh země ke konci roku 2005 představoval 42,6 % HDP. V červenci 2006 se Černá Hora se Srbskem dohodly na rozdělení finančních práv a závazků po zrušení dřívější státní unie. Dohoda potvrdila předchozí odhad výše dluhů. 5. NOVÉ NEZÁVISLÉ STÁTY V Gruzii se hospodářský růst i přes zahraniční otřesy jeví stále poměrně silný; po velmi silném růstu ve výši 9,3 % v roce 2005 dosáhla inflace v polovině roku 2006 nejvyšší hodnoty 14,5 % a hlavním úkolem hospodářské politiky je dostat inflaci zpět na jednomístné číslo. Obchodní bilance se zhoršila a je možné předpokládat, že dosáhne 19 % HDP (14,6 % v roce 2005). Rostoucí úhrady a oficiální převody zmírňují dopad na běžný účet, u kterého však lze tento rok očekávat deficit ve výši 10 % HDP (5,4 % v roce 2005). Díky silnému hospodářskému výkonu se zahraniční dluh Gruzie rychle snížil na zhruba 23 % HDP (27 % v roce 2005). Zdá se, že na Ukrajině se hospodářství rychle přizpůsobilo zvýšení dovozních cen ropy a plynu a v první polovině roku 2006 byl zaznamenán opětovný růst (5,5 % meziročně v porovnání s 2,6 % na ročním základě 2005). Běžný účet skončil v záporných číslech, a to i vzhledem k souvisejícímu vývoji na trhu s ocelí, která představuje hlavní položku vývozu Ukrajiny. Veřejný zahraniční dluh Ukrajiny se snížil na 12,5 % HDP (15,3 % v roce 2005), zatímco lepší přístup soukromého sektoru k zahraničním trhům udržuje celkový zahraniční dluh ve výši 45 % HDP. Vyšší výrobní ceny ještě neměly vliv na spotřebitelské ceny, které se v polovině roku vrátily zpět do jednomístných čísel. V srpnu avšak agentura Standard & Poor's potvrdila rating BB Ukrajiny pro dlouhodobé úvěry, což bylo podporováno zejména nízkou zadlužeností. 0čekává se, že růst HDP Moldavska , který v roce 2005 překročil 7 %, se v roce 2006 sníží na 3 %. Je to výsledkem silných zahraničních otřesů, kterým moldavské hospodářství čelí – zdvojnásobení cen dovozů zemního plynu z Ruska a zákazu uvaleného na vývozy moldavského vína. V roce 2006 se očekává, že deficity obchodní bilance a běžného účtu překročí 50 % resp. 10 % HDP. Také inflace se v tomto roce pravděpodobně opět zvýší na více než 12 %. Zhoršování zahraničního hospodářského prostředí Moldavska přichází v době, kdy se zemi konečně podařilo restrukturalizovat svůj dluh v rámci Pařížského klubu a postupně snižovat svou zahraniční zadluženost. Hospodářství Tádžikistánu v letech 2005 a 2006 i nadále silně rostlo, a to o 7 až 8 %. Očekává se, že veřejné finance, které byly po dobu třech po sobě následujících let (2003–2005) v přebytku, zaznamenají v roce 2006 mírný deficit. Díky úspěšné dvoustranné dohodě s Ruskem o zadlužení – Rusko je největším věřitelem Tádžikistánu – se v roce 2005 zahraniční dluh snížil na méně než 40 % HDP. Zhoršující se obchodní deficit (ze 7 % HDP v roce 2004 a 12 % v roce 2005 na předpokládaných více než 16 % v roce 2006) je do velké míry kompenzován rychlým růstem převodů ze zahraničí. V důsledku toho se v roce 2006 očekává mírné zvýšení deficitu běžného účtu (z 3,6 % v roce 2005 na zhruba 4,5 %). Pokrytí hrubých oficiálních rezerv prostředky z dovozů zůstává poměrně nízké, pouze o něco méně než na dva měsíce dovozů. Dohoda v rámci Facility pro snížení chudoby a růst (PRGF) podporované MMF byla úspěšně ukončena začátkem roku 2006. Orgány začaly s přípravou další dohody. 6. DALšÍ NEčLENSKÉ ZEMě Alžírsko zaznamenalo v roce 2005 významný politický zlom, když se prezident Bouteflika rozhodl ukončit „národní tragédii“ z 90. let, přičemž zdůraznil potřebu hospodářského rozvoje. Rekordní ceny ropy znamenaly pro hospodářství Alžírska bezprecedentní stabilitu a prosperitu, jakož i vynikající příležitost k reformě. Vládní program spotřeby ve výši 60 miliard USD zaměřený na infrastrukturu, bydlení, vzdělávání a odbornou přípravu na povolání by měl pomoci zajistit dlouhodobou udržitelnost růstu. I přes liberalizaci bankovního sektoru v 90. letech však finanční trh Alžírska zůstává výrazně nerozvinutý. Kromě toho alžírská burza cenných papírů zůstává se třemi obchodovanými tituly a kapitalizací trhu ve výši 1,4 miliardy USD na tomto trhu stále ještě „nováčkem“. Vstupem do Světové obchodní organizace (WTO) v blízké budoucnosti a dohodou o přidružení k EU, která je nyní v platnosti, Alžírsko jasně signalizovalo své směřování k volným trhům a volnému obchodu. Hlavní problémem země se nyní zdá konsolidace a zrychlení procesu reformy, který nedávno nastartovala. Hospodářství Jordánska v roce 2006 i nadále silně roste; když růst reálného HDP v prvním čtvrtletí roku 2009 dosáhl 6,7 %. Míra nezaměstnanosti zůstává vysoká (v roce 2005 dosáhla 15,7 %). Očekává se, že míra inflace se v roce 2006 zvýší na 6,3 % (v roce 2005 byla 3,8 %). Státní orgány zintenzívnily v roce 2005 a 2006 fiskální úpravy za účelem snížení deficitu rozpočtu (kromě grantů) na 6,6 % HDP z 10,1 % v roce 2005. Podle předpokladů by se zahraniční deficit běžného účtu (včetně grantů) měl v roce 2006 zvýšit z 18,2 % v roce 2005 na 20,7 % HDP (na rozdíl od přebytku ve výši 11,6 % v roce 2003). Ačkoli růst vývozu zboží je i nadále silný, obchodní deficit se v roce 2005 zvýšil na 38,8 % HDP (v roce 2004 představoval 29,6 %). K tomu došlo v důsledku důležitého zvýšení dovozů, které odrážely silný růst domácí poptávky, vyšší ceny ropy a vysokého podílu dovážených výrobků na vývozech. Deficit běžného účtu byl i nadále financován přílivem kapitálu, včetně přímých zahraničních investic, převody a přílivem portfólia, hlavně z regionů. Současně se očekává, že reálný směnný kurz se po letech propadu opět zvýší. Růst Brazílie v roce 2006 se očekává v hodnotě 3,5 % a inflace klesla od přijetí režimu cílové inflace na svou nejnižší úroveň. Trvalý růst vývozu a cen zboží umožnily zemi dosáhnout důležitého přebytku běžného účtu (předpokládaná hodnota v roce 2006 1,1 % HDP ). Poměr zahraničního dluhu k HDP se snížil a očekává se jeho další pokles na 21,1 % koncem roku 2006. Snahy o snížení veřejného zahraničního dluhu se vyplácejí: od února 2006 zlepšily dvě z vedoucích ratingových agentur své hodnocení Brazílie a úrokové sazby jsou nyní na historicky nejnižší úrovni. I přes nedávný pokrok ve správě veřejného dluhu však i nadále přetrvává významná zahraniční zranitelnost země. Veřejné zadlužení je i nadále vyšší než 50 % a vzhledem k relativně krátké době splatnosti je ve vysoké míře vystaveno riziku kolísání úrokové míry. V roce 2005 by mělo hospodářství Argentiny vzrůst o 9,2 %. Očekává se, že inflace ke konci roku 2007 dosáhne 12 %. Silné hospodářství vedlo k významnému zlepšení veřejných financí, přičemž se očekává, že primární přebytek dosáhne v roce 2005 zhruba 4,5 % HDP. Bankovní sektor se postupně zotavuje, je však ještě stále slabý. Nejistota související s právním rámcem a vládní politikou v oblasti veřejných služeb přetrvává a i nadále nepříznivě ovlivňuje důvěru zahraničních investorů. Kromě toho se zdá, že skutečnost, že země se již nemusí obracet na MMF poté, co v prosinci 2005 zcela splatila všechny své dluhy vůči tomuto fondu, zrovna nevede k pokroku ve strukturálních reformách, které by mohly řešit dlouhodobou zranitelnost. Argentina má i nadále nedoplatky vůči EIB, když nezaplatila sankční úrok (1,7 milionů USD) plynoucí z nedoplatků, které měl stát v důsledku argentinské finanční krize. [1] Poznámka: příloha obsahuje pracovní dokument útvarů Komise, včetně podrobných tabulek a vysvětlujících poznámek k této zprávě. [2] Podrobnosti týkající se mandátů EIB jsou uvedeny v tabulce A1 v příloze. [3] Úř. věst. L 62, 3.3.2006, s. 26. 4 KOM(2006) 324 v konečném znění, 22.6.2006. 5 Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s.1. 6 Odborný výraz „maximální roční riziko“ je vysvětlen v bodu 1 přílohy. 7 Odborný výraz „maximální teoretické roční riziko“ je vysvětlen v bodu 1 přílohy. 8 Maximální roční riziko zohledňuje výši zbývajících půjček, které mají být v rámci současných finančních výhledů vyplaceny, protože o novém mandátu EIB na období 2007 – 2013 ještě nebylo rozhodnuto. 9 Podle článku 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, ve znění pozdějších předpisů, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství. 10 Další podrobnosti – viz oddíl 2.5 přílohy. 11 Roční částka uvedená ve finančních výhledech na období 2000–2006 činí 200 milionů EUR v cenách roku 1999; v roce 2006 dosáhla částka výše 229 milionů EUR. 12 Poznámka: odhad maximálního teoretického ročního rizika na rok 2006 uvedený v tabulce A3 se týká pouze druhé poloviny roku 2006. Pro účely provedení výše uvedeného srovnání byla tato částka přepočtena na období 12 měsíců. 13 SEK(2007) 241