Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu - Zpráva za rok 2006 o programu PHARE, předvstupních a přechodových nástrojích {SEK(2007) 1462} /* KOM/2007/0679 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.11.2007 KOM(2007) 679 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU ZPRÁVA ZA ROK 2006 O PROGRAMU PHARE, PŘEDVSTUPNÍCH A PŘECHODOVÝCH NÁSTROJÍCH {SEK(2007) 1462} Úvod Společně s dalšími dvěma nástroji financovanými Evropskými společenstvími, a to nástroji ISPA (nástroj předvstupních strukturálních politik) a SAPARD (zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova), má program Phare pomáhat kandidátským a přistupujícím zemím v přípravě na členství v Evropské unii. V roce 2006, tedy v době již po přistoupení 10 nových členských států, využívaly předvstupní nástroje nadále Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko. Následně byla pozměněna příslušná nařízení a příslušné položky byly již v roce 2005 vyčleněny v rozpočtu PHARE a ISPA a počínaje rokem 2006 také v rozpočtu SAPARD. Turecko nadále získávalo podporu v rámci vlastního nástroje předvstupní pomoci. Cílem předvstupní pomoci v rámci programu Phare je pomoci kandidátským a přistupujícím zemím v jejich snaze posílit svou veřejnou správu a instituce tak, aby účinně fungovaly i v rámci Evropské unie, podporovat sbližování s právními předpisy Evropských společenství, omezit potřebu přechodných období a podpořit hospodářskou a sociální soudržnost (ESC). Programy vycházejí z pokynů Phare, které byly revidovány v roce 2004 tak, aby odpovídaly dalšímu slaďování nařízení o přeshraniční spolupráci (CBC) s programem INTERREG, přizpůsobily se jednotnému přístupu, který se požaduje v oblasti jaderné bezpečnosti, a zdůraznily přechod na rozšířený decentralizovaný prováděcí systém (EDIS). Tvorba programů a provádění předvstupní pomoci v případě Turecka do značné míry odrážely postupy a obsah podpory v rámci Phare. S cílem připravit se na decentralizovaný přístup k řízení programu zavedený v rámci strukturálních fondů Evropská komise neustále rozšiřuje podporu pro Bulharsko a Rumunsko, aby umožnila další přesun odpovědnosti za řízení a provádění programů Phare na vnitrostátní orgány. Tato zpráva také obsahuje informace o přechodovém nástroji pro nové členské státy, který byl zaveden s cílem umožnit pokračování podpory budování institucí v zájmu posílení a upevnění institucionální a správní kapacity pro provádění acquis communautaire . Program vychází z potřeb definovaných v souhrnné monitorovací zprávě Komise (listopad 2003). 1. VYHODNOCENÍ ROKU 1.1. Hlavní vývoj procesu rozšíření v roce 2006 Rok 2006 byl pro politiku rozšíření zásadní. Bylo dokončeno páté kolo rozšiřování EU, které vyvrcholilo přistoupením Bulharska a Rumunska k 1. lednu 2007. Vzhledem ke stávajícím úkolům souvisejícím s rozšířením, a zejména s přístupovými vyjednáváními s Chorvatskem a Tureckem a s procesem stabilizace a přidružení zemí západního Balkánu v rámci předvstupní strategie, navrhla Komise strategii pro opětovné zajištění shody o rozšiřování EU. Tuto strategii podpořila na svém prosincovém zasedání Evropská rada. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, Komise pečlivě sledovala přípravu těchto dvou zemí na přistoupení k EU a vytvořila zvláštní nařízení, pomocí něhož by dočasně mohla omezit výplaty podpory zemědělcům v případě, že by kritéria na použití těchto prostředků nebyla splněna. Dne 13. prosince přijala Komise rozhodnutí, pomocí nichž zřídila pro obě země mechanismus pro spolupráci a sledování pokroku v reformě soudnictví, boji proti korupci a organizovanému zločinu. Zároveň pokračovala přístupová jednání s Chorvatskem a Tureckem. Tzv. proces prověřování byl v případě obou zemí úspěšně zakončen v říjnu. Vzhledem k tomu, že Turecko nesplnilo svou povinnost plného a nediskriminačního provedení Dodatkového protokolu ke Smlouvě o přidružení, Komise dne 29. listopadu vydala doporučení o dalším průběhu vyjednávání o přistoupení, které Rada do velké míry podpořila. Komise také nadále sledovala pokrok Turecka , Chorvatska a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v snaze plnit přístupová kritéria i přístupové partnerství. Programy finanční spolupráce se zaměřovaly na podporu reforem souvisejících s přistoupením k EU. Závazky finanční pomoci kandidátským zemím v roce 2006 dosáhly částky 450 milionů EUR pro Turecko, 140 milionů EUR pro Chorvatsko a 43,6 milionů EUR pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie. Pokračovala snaha o ukončení izolace turecké komunity na Kypru a vytvoření podmínek pro budoucí sjednocení Kypru . Po přijetí nařízení o podpoře na počátku roku 2006 byly připraveny programové dokumenty a rozhodnutí Komise o programu pomoci v celkové výši 259 milionů EUR pro tureckou komunitu na Kypru. Práce na provádění procesu stabilizace a přidružení (SAP) v zemích západního Balkánu pokračovaly během celého roku 2006. V prosinci byla s Albánií , Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie , Černou Horou a Srbskem zahájena vyjednávání o dohodách usnadňujících udělování víz. Vyjednávání o dohodách o zpětném přebírání (tzv. readmisních dohodách) byla zahájena se stejnými zeměmi s výjimkou Albánie, v jejímž případě vstoupila takováto dohoda v platnost v květnu 2006. Dohoda o stabilizaci a přidružení (SAA) s Albánií byla podepsána v červnu 2006. Přechodná dohoda umožnila, že ustanovení týkající se obchodu vstoupily v platnost v prosinci 2006, tedy před ratifikací samotné dohody SAA. Pokud jde o dohodu o stabilizaci a přidružení se Srbskem a Černou Horou , vyjednávání byla zahájena v říjnu 2005. V prvních měsících roku 2006 bylo dosaženo značného pokroku. Jelikož však nebyly splněny závazky spolupracovat s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY), rozhodla se Komise vyjednávání o SAA dne 3. května 2006 přerušit. Komise v roce 2006 přispěla k bezproblémovému vývoji snahy o vymezení statusu Černé Hory jako státu. Po referendu a uznání nezávislosti Černé Hory ze strany EU přijala Rada návrh Komise na nový mandát pro vyjednání SAA s Černou Horou. Jednání byla zahájena v září a po technické stránce byla ukončena v prosinci. Dohoda bude podepsána, jakmile Černá Hora dosáhne dostatečného pokroku v oblastech, na které poukázala Komise. Jednání o SAA s Bosnou a Hercegovinou byla po technické stránce ukončena v prosinci. Dohoda bude podepsána, jakmile tato země dosáhne dostatečného pokroku hlavních v oblastech, na které poukázala Komise. Komise zesílila proces hodnocení reforem, a to zejména prostřednictvím tzv. monitoringu reformního procesu (RPM). Formálně také v lednu zahájila ekonomický dialog. Komise se také ve velkém rozsahu zapojila do příprav na posílení aktivit EU v Bosně a Hercegovině po uzavření Úřadu vysokého zástupce a aktivně se účastnila činnosti Rady pro nastolení míru. Proces vyjednávání o statusu Kosova pokračoval pod záštitou zvláštního vyslance OSN. Komise pokračovala v podpoře reformního úsilí v Kosovu prostřednictvím mechanismu pro sledování procesu stabilizace a přidružení (SAP Tracking Mechanism). Dne. 31. července 2006 přijala Evropská rada nový n ástroj předvstupní pomoci (IPA), který navrhla Komise v rámci finančních perspektiv na období 2007–2013 a jehož účelem je poskytování cílené a účinné předvstupní pomoci, a to jak kandidátským zemím, tak i potenciálním kandidátům. Tento jediný nástroj, který nahrazuje pět různých právních východisek pro předvstupní pomoc, je účinný od 1. ledna 2007. Komise zahájila související proces strategického plánování v posledních měsících roku 2006 tím, že sestavila návrhy víceletých plánů (MIPD) pro jednotlivé země a v prosinci 2006 předložila členským státům návrh prováděcího nařízení. Očekává se, že první programy nástroje předvstupní pomoci budou přijaty ve druhém čtvrtletí roku 2007. V roce 2006 se Generální ředitelství pro rozšíření zavázalo poskytnout prostředky ve výši 2,3 miliardy EUR a vyplatilo 2,0 miliardy EUR jako celkovou finanční pomoc zemím zapojeným do procesu rozšíření. Toto GŘ považovalo za prioritu komunikaci o rozšíření prostřednictvím strategických partnerství, včetně kontaktů s ostatními orgány EU, regionálními vládami a místními samosprávami, médii, nevládními organizacemi a dalšími subjekty formujícími veřejné mínění, přičemž toto úsilí vyvrcholilo na konci roku 2006 rozsáhlou mediální kampaní o přistoupení Bulharska a Rumunska k EU. Komise dále zejména v Turecku a Chorvatsku pokračovala v dialogu s občanskou společností , jehož cílem je posílit kontakty mezi organizacemi občanské společnosti v EU a v kandidátských zemích a zlepšit tak vzájemné pochopení a tozptýlit obavy vyvolané rozšířením. 1.2. Hlavní závěry zasedání Evropské rady v roce 2006 Jak ukazují následující citáty, Evropská rada na svém zasedání v Bruselu ve dnech 14. a 15. prosince 2006 potvrdila své závěry z 15. a 16. června[1], a podpořila tzv. balíček rozšíření 2006 jako východisko pro novou shodu o rozšíření: „Jak bylo dohodnuto na zasedání Evropské rady v červnu roku 2006, Evropská rada vedla podrobnou rozpravu o rozšíření na základě sdělení Komise o strategii rozšíření a její zvláštní zprávy o schopnosti EU integrovat nové členy. Evropská rada souhlasí s tím, že základem obnovené shody o rozšíření je strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností EU integrovat nové členy. EU potvrzuje své závazky vůči zemím, které jsou zapojeny do procesu přistoupení. […] Aby byla integrační kapacita EU zachována, musí být přistupující země připraveny a schopny v plném rozsahu převzít povinnosti vyplývající z členství v Unii a Unie musí být schopna efektivně fungovat a rozvíjet se. Oba tyto aspekty jsou nezbytné pro zajištění široké a udržitelné podpory veřejnosti, o niž je třeba usilovat i větší transparentností a lepší komunikací. Evropská rada potvrzuje, že EU dodrží své závazky ohledně probíhajících jednání o přistoupení. Nedávno zdokonalená pravidla, jimiž se proces přistoupení řídí, zahrnují přísné podmínky ve všech jeho fázích. Evropská rada souhlasí s vylepšeními navrhovanými Komisí, pokud jde o řízení a kvalitu jednání. […] Evropská rada znovu potvrzuje, že budoucnost západního Balkánu je v Evropské unii. Opakuje, že pokrok každé země na cestě k Evropské unii závisí na jejím úsilí o splnění kodaňských kritérií a podmínek procesu stabilizace a přidružení. […] Evropská rada zdůrazňuje význam zajištění schopnosti EU udržet a prohlubovat svůj vlastní rozvoj. Rychlost rozšiřování musí zohlednit schopnost Unie integrovat nové členy. Evropská rada vyzývá Komisi, aby ve svém stanovisku k žádosti příslušné země o členství a v průběhu přístupových jednání předkládala hodnocení dopadu na klíčové oblasti politik. S postupným rozšiřováním Unie úspěšná evropská integrace vyžaduje, aby orgány EU fungovaly efektivně a aby politiky EU byly dále rozvíjeny a financovány udržitelným způsobem.“ 2. VYTVÁřENÍ A PROVÁDěNÍ PROGRAMů: OBECNÝ PřEHLED 2.1. Phare a předvstupní programy pro Turecko Celková výše závazků dosahující 1 401,7 milionů EUR se skládá z těchto položek: Vnitrostátní programy | 1 086,5 milionů EUR | Přeshraniční spolupráce | 84,0 milionů EUR | Regionální a horizontální programy (včetně TAIEX) | 168,0 milionů EUR | Jaderná bezpečnost | 13,2 milionů EUR | Bulharsko – odstavení jaderné elektrárny Kozloduj | 50,0 milionů EUR | Vnitrostátní programy byly rozděleny takto: Bulharsko | 166,8 milionů EUR | Rumunsko | 408,6 milionů EUR | Chorvatsko | 61,1 milionů EUR | Turecko | 450,0 milionů EUR | Podrobné informace o programu Phare v jednotlivých zemích a o předvstupní finanční pomoci pro Turecko lze nalézt v příloze této zprávy, části I: jednotlivé země. 2.2. Přechodový nástroj Deset zemí, které dostávaly předvstupní finanční pomoc z programu Phare (nebo ze zvláštních předvstupních nástrojů v případě Kypru a Malty), poprvé v roce 2004 využily zvláštní přechodový nástroj pro budování institucí zaměřený tak, aby nové členské státy byly schopny posilovat a upevňovat svoji institucionální a správní kapacitu pro provádění acquis communautaire a pokračovat tak v opatřeních na budování institucí zahájených v rámci programu Phare. Tato zpráva popisuje závěrečný rok programu přechodového nástroje pro nové členské státy. Přechodový nástroj byl vytvořen na základě článku 34 aktu o přistoupení jako dočasný finanční nástroj pro období po přistoupení. Program vychází z potřeb definovaných v souhrnné monitorovací zprávě Komise (listopad 2003). V článku je uveden nevyčerpávající seznam příkladů klíčových acquis , kde stále mohou přetrvávat slabiny, ale vylučuje oblasti, které jsou způsobilé k financování ze strukturálních fondů. S ohledem na kontinuitu s podporou budování institucí financovanou z programu Phare byla část každé roční obálky z přechodového nástroje přidělena na některé programy pro více příjemců. Celková výše závazků dosahující 67,2 milionů EUR se skládá z těchto položek: Vnitrostátní programy | 63,1 milionů EUR | Nadnárodní a horizontální programy | 4,1 milionů EUR | Vnitrostátní programy byly rozděleny takto: Kypr | 3,2 milionů EUR | Lotyšsko | 4,0 milionů EUR | Česká republika | 7,2 milionů EUR | Litva | 4,0 milionů EUR | Estonsko | 3,7 milionů EUR | Polsko | 22,1 milionů EUR | Maďarsko | 6,7 milionů EUR | Slovinsko | 3,7 milionů EUR | Malta | 3,3 milionů EUR | Slovensko | 5,2 milionů EUR | 2.3. Přechod na rozšířený systém decentralizovaného provádění (EDIS) Cílem Komise je umožnit zemím přijímajícím pomoc z programu Phare spravovat finanční prostředky Společenství v rámci rozšířeného systému decentralizovaného řízení EDIS, aby před přistoupením získaly dostatečné praktické zkušenosti s řízením plně decentralizovaného systému a tím se připravily na účinné řízení strukturálních fondů po přistoupení (v prostředí sdíleného řízení). Komise přijme agentury provádějící program Phare, které fungující v rámci EDIS, až poté, co prokáží, že mají příslušné zdroje, struktury a systémy, aby mohly pomoc Společenství spravovat efektivně a aby mohly dodržovat náležité časové lhůty. Používání systému EDIS ve všech čtyřech prováděcích agenturách[2] v Bulharsku mělo zpoždění. Návrh zprávy z prosince 2006 naznačil, že je třeba zabývat se řadou problémů. Po bulharských orgánech se požaduje, aby dokončily akční plán, který se těmto zjištěním bude věnovat. K plné akreditaci EDIS by podle očekávání mělo dojít do poloviny roku 2007. Rumunsko v roce 2006 předložilo Komisi své žádosti o výjimku z tzv. kontroly ex ante a z akreditace podle systému EDIS. Jedna žádost se týkala Ministerstva pro evropskou integraci (MEI) a CFCU, jakožto hlavní prováděcí agentury. Zvláštní žádost byla předložena pro Ministerstvo práce, které zřídilo vlastní prováděcí agenturu pro předvstupní programy obdobné financování ze strukturálních fondů. MEI a CFCU byly akreditovány 14. prosince 2006. Rozhodnutí o EDIS obsahuje řadu zjištění tzv. typu 2, která vyžadují následná opatření a vylepšení systému v přísně stanovených časových lhůtách ode dne vydání tohoto rozhodnutí. Závěrečná zpráva a proces akreditace budou dokončeny v roce 2007. Rozhodnutí Komise částečně svěřit Chorvatsku řízení programu Phare a CARDS v rámci systému decentralizovaného provádění (DIS) bylo přijato 7. února 2006. Turecko přešlo na systém DIS v říjnu 2003 s orientačním cílem přejít na systém EDIS v roce 2007. 2.4. Koordinace předvstupní pomoci Společenství - SAPARD[3] (Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development, zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova) má za cíl pomoci kandidátským zemím řešit problémy v zemědělských odvětvích a venkovských oblastech týkající se strukturálního přizpůsobování a problémy se zaváděním acquis communautaire týkající se společné zemědělské politiky a příslušných právních předpisů. Podrobné informace o činnostech programu SAPARD jsou uvedeny ve výroční zprávě programu SAPARD. - ISPA[4] (Instrument for Structural Policies for Pre-Accession, nástroj předvstupních strukturálních politik) je převážně zaměřen na to, aby se kandidátské země přiblížily standardům pro infrastrukturu ve Společenství. ISPA rovněž financuje významnou infrastrukturu v dopravě a životním prostředí. Podrobné informace o činnostech programu ISPA jsou uvedeny ve výroční zprávě programu ISPA. - Koordinační výbor Komise pro tři předvstupní nástroje, který byl ustanoven na úrovni ředitelů, se v průběhu roku 2005 oficiálně nesešel, přesto se však uskutečnilo více zasedání, zejména v souvislosti s vytvořením nového nástroje předvstupní pomoci (IPA) a jeho příslušných složek[5]. Na zasedání řídícího výboru Phare dne 19. května 2006 byl předložen Dokument o všeobecné pomoci, ve kterém Komise informovala řídící výbor Phare o koordinaci předvstupní pomoci v roce 2005 a o pomoci plánované pro rok 2006. Tento dokument obsahoval zejména orientační finanční částky přidělené pro jednotlivé roky a jednotlivé země ve vztahu k uvedeným třem nástrojům, informace o koordinaci s EIB a mezinárodními finančními institucemi a o pokroku a výhledech decentralizovaného řízení. Podrobnější informace o koordinaci mezi programy PHARE, ISPA a SAPARD poskytuje samostatná výroční zpráva o koordinaci předvstupní pomoci. 3. SPOLUPRÁCE S EIB A MEZINÁRODNÍMI FINANčNÍMI INSTITUCEMI Komise v průběhu programovacího cyklu pravidelně konzultuje s mezinárodními finančními institucemi (dále jen „MFI“) a dvoustrannými dárci, aby určila rozsah společných činností a doplňujících se přístupů k řešení předvstupních priorit. Spolupráce a spolufinancování projektů s EIB a dalšími MFI, zvláště s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD), Světovou bankou a Rozvojovou bankou Rady Evropy (CEB; ve spolupráci s německou Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)), probíhá na základě pozměněného memoranda o porozumění mezi Evropskou komisí a zúčastněnými MFI pro státy zapojené do rozšíření ze dne 26. dubna 2006. V souvislosti s programem Phare nabízí provádění horizontálních programů značné možnosti spolupráce s MFI díky možnosti kombinovat úvěrování ze strany MFI s příspěvky EU flexibilněji, než je tomu u investičních projektů financovaných z vnitrostátních programů. Komise nicméně zajistila, aby se tyto dva typy programů doplňovaly. Co se týče horizontálních programů financovaných pomocí programu Phare, nové programy zahájené po roce 2005 se týkají Rumunska, Bulharska, Chorvatska a Turecka[6]. Technický charakter a mnohonárodní přístup následných horizontálních finančních nástrojů vyžadoval zapojení vysoce specializovaných finančních institucí, které mají dlouhodobé zkušenosti s mezinárodními financemi a s rozvojem odvětví malých a středních podniků a obcí. Přednost dostaly finanční instituce se statusem mezinárodních veřejnoprávních subjektů, které s EU sdílejí společné hodnoty, zejména ve vztahu k rozšíření, a mají podobné cíle v oblasti veřejné politiky, spíše než finanční instituce soukromého sektoru, které vyhledávají podmínky pro komerční investice. První program finančních nástrojů zahájila EBRD v roce 1999. CEB, která program provádí ve spolupráci s KfW, a EIB se k programům finančních nástrojů přidaly v následujících letech. Od roku 1999 iniciovala Komise vznik 32 programů finančních nástrojů. - 18 finančních nástrojů pro malé a střední podniky s celkovým objemem 376 milionů EUR podpory ze strany EU a 2 328,25 milionů EUR v podobě úvěrových linek od MFI. - 11 finančních nástrojů pro obce s celkovým objemem 117,8 milionů EUR podpory ze strany EU a 589 milionů EUR v podobě úvěrů od MFI. - 3 finanční nástroje efektivního využívání energie, které byly poprvé zavedeny v roce 2006, a jejichž objem dosahuje 53 milionů EUR podpory ze strany EU a 212 milionů EUR v podobě úvěrů od MFI. Tyto nástroje se začnou používat v dubnu 2007. Finanční nástroj pro malé a střední podniky je programem pro více příjemců, jehož účelem je posílit kapacity finančních zprostředkovatelů (tj. bank, leasingových společností) v přijímajících zemích, aby tyto společnosti mohly rozšířit a udržet finanční operace zaměřené na malé a střední podniky. Mechanismus finančního nástroje pro obce je podobný mechanismu finančního nástroje pro malé a střední podniky. Úvěry a nástroje na sdílení rizik ze zdrojů MFI se kombinují s nevratnými finančními pobídkami pro místní finanční zprostředkovatele. Rovněž se předpokládá, že se z programu Phare bude financovat omezené množství technické pomoci obcím, aby se posílila strana poptávky na komunálním kreditním trhu. Nástroj efektivního využívání energie byl zaveden v roce 2006 v reakci na Zelenou knihu o energetické účinnosti a na směrnici o energetické úspornosti budov. Jeho cílem je stimulovat investice do efektivního využívání energie ve všech typech budov a v průmyslu tím, že zpřístupní vhodné financování koncovým příjemcům úvěrů. Program kombinuje úvěrové linky MFI poskytované finančním zprostředkovatelům s pobídkami na zlepšení efektivity vynaložených prostředků u vybavení a na zatraktivnění investic do energií a s příspěvky místním finančním zprostředkovatelům, které mají posílit poskytování úvěrů na financování efektivního využití energie. EIB a Komise zřídily nástroj v příhraničních regionech, jak požadovalo zasedání Evropské rady v Nice a jak bylo uvedeno ve sdělení Komise o příhraničních regionech ze dne 25. července 2001. Tento projekt se zaměřuje na financování malé komunální infrastruktury v příhraničních regionech na podporu integrace se stávajícími regiony EU. Skládá se ze 2 programů pro komunální infrastrukturu v celkové hodnotě 40 milionů EUR v podobě příspěvků EU a 200 milionů EUR v podobě půjček od EIB. Tento program se stále provádí. Podíl příspěvků EU byl v roce 2006 snížen z 50 na 40 milionů EUR, aby se dosáhlo souladu mezi velikostí programu a potenciálními projekty. 4. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ Úkolem sledování a hodnocení je zaprvé prostřednictvím hodnocení úspěšnosti programů sledovat a vyhodnocovat finanční podporu poskytovanou přijímajícím zemím na dosažení předvstupních cílů a vyvozovat z toho závěry. Zadruhé zajišťuje odpovědnost z hlediska hodnoty peněz a využití předvstupních fondů. Třetím úkolem je podpořit rozvoj místních kapacit pro sledování a hodnocení v přijímajících zemích s cílem posílit jejich schopnost spravovat a řídit předvstupní pomoc. 4.1. Hodnocené ex ante Během roku 2006 bylo dokončeno hodnocení ex ante nástroje předvstupní pomoci (IPA) zaměřující se na víceleté plány. Závěry a doporučení vyplývající z tohoto hodnocení přispěly k diskuzi a výsledkům práce skupiny na podporu kvality (QSG) a k následnému přehodnocení obecných zásad a dokumentů víceletých plánů. 4.2. Sledování a průběžné hodnocení V roce 2006 bylo výsledkem průběžného hodnocení v Rumunsku, Bulharsku a Turecku 32 hodnotících zpráv o jednotlivých zemích, odvětvích a tématech, včetně ad hoc zpráv, týkajících se opatření programu Phare a jiných předvstupních finančních nástrojů. Zprávy z průběžných hodnocení finanční pomoci v roce 2006 celkově ukázaly, že výsledky Bulharska, Rumunska a Turecka v oblasti předvstupní pomoci byly poněkud smíšené a vykazovaly značné rozdíly. Konkrétní výsledky průběžných hodnocení v těchto třech zemích jsou popsány v části II.3.1. přílohy. 4.3. Hodnocení ex post V roce 2006 bylo dokončeno zásadní hodnocení programu Phare prováděné ex post a týkající se vnitrostátních programů, nadnárodních programů a konkrétních témat. Mezi výsledky tohoto hodnocení patří osm zpráv o nadnárodních programech, deset zpráv hodnotících jednotlivé země, sedm zpráv zaměřujících se na konkrétní témata a Konsolidovaná hodnotící zpráva. Výsledky tohoto hodnocení budou sloužit jako podklad pro rozhodování o současné předvstupní pomoci a pomoci zemím západního Balkánu. Hlavní výsledky a závěry tohoto hodnocení prováděného ex post lze nalézt v části II.3.2. přílohy. 5. DALšÍ čINNOSTI Útvary Komise podnikly řadu dalších kroků, jejichž účelem bylo zlepšení kvality programů na rok 2006 a zároveň podpora rozvoje místních monitorovacích a hodnotících kapacit. Konkrétní činnosti jsou popsány v části II.3 přílohy. [1] Úplné znění závěrů předsednictví z června 2006 naleznete na internetové stránce http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2004_2009/documents/dv/st10633-re01_12-15/st10633-re01_12-15cs.pdf. Úplné znění závěrů předsednictví z prosince 2006 naleznete na internetové stránce http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/CS/ec/92207.pdf. [2] CFCU, Ministerstvo pro regionální rozvoj a veřejné práce, Ministerstvo práce a sociální politiky a Ministerstvo hospodářství. [3] Všeobecné informace o programu SAPARD naleznete na internetové stránce generálního ředitelství pro zemědělství. [4] Všeobecné informace o programu ISPA najdete na internetové stránce generálního ředitelství pro regionální politiku. [5] Jedním ze 6 navržených nástrojů pro vnější vztahy, které se mají používat v období 2007–2013, je nový nástroj předvstupní pomoci IPA. Jako nástroj na spojnici vnější pomoci a vnitřních politik se IPA snaží usnadnit vstup do Unie kandidátským zemím (Turecku, Chorvatsku a Bývalé jugoslávské republice Makedonii) a potenciálním kandidátským zemím (Albánii, Bosně a Hercegovině, Černé Hoře a Srbsku včetně Kosova podle rezoluce číslo 1244 Rady bezpečnosti OSN). IPA bude přístupový nástroj, který bude plnit všechny požadavky vyplývající z procesu přistoupení, zejména pokud jde o priority, sledování a hodnocení. IPA nahradí stávající předvstupní nástroje, a to jmenovitě: Phare, který podporuje zavádění acquis communautaire při budování institucí a souvisejících investic, investic do hospodářské a sociální soudržnosti a přeshraniční spolupráce; ISPA, který je předchůdcem Fondu soudržnosti a řeší environmentální a dopravní infrastrukturu; SAPARD, předchůdce plánů rozvoje venkova, který se zabývá acquis v oblasti společné zemědělské politiky a rozvoje venkova, předvstupním nástrojem pro Turecko se stejným rozsahem působnosti jako Phare; CARDS, který se zabývá zeměmi západního Balkánu. [6] Na Turecko se vztahuje Předvstupní finanční pomoc pro Turecko.