CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 4.4.2011 
SEK(2011) 381 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
  
Průvodní dokument ke  
 
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
  
NA CEST Ě KE KOSMICKÉ STRATEGII EVROPSKÉ UNIE SLOUŽÍCÍ OB ČANŮM 
  
SEK(2011) 380 v kone čném znění 
KOM(2011) 152 v kone čném znění 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Toto posouzení dopad ů bude doprovázet sd ělení o budoucím zapojení EU v oblasti vesmíru. 
Sdělení nepředstavuje formální návrh. Jakýkoli takovýto návrh by muselo doprovázet další 
posouzení dopad ů, které by podrobn ě analyzovalo finan ční dopad.  
I když prvotními prioritami EU ve vesmíru z ůstávají programy Galileo a GMES, 
zaměřuje se toto posouzení dopad ů na jiné prioritní obla sti stanovené v usnesení 
Rady pro vesmír z roku 20081 o dosažení pokroku v evropské politice pro oblast 
vesmíru. 
Politické souvislosti sd ělení jsou zasazeny do rámce článku 189 Smlouvy o fungování EU, 
který výslovn ě zavádí pravomoc EU jednat v ot ázkách souvisejících s vesmírem. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Není zajišt ěna bezpečnost důležitých evropských vesmírných infrastruktur 
EU v sou časnosti nemá úplné a p řesné informace o družicích a odpadu obíhajících kolem 
Země, o vesmírném prost ředí (např. o radiačních výbojích) a o možných hrozbách z vesmíru 
(objekty v blízkosti Zem ě). Tento nedostatek informací p ředstavuje pro vesmírnou 
infrastrukturu velké riziko.  
2.2. Evropě chybí dlouhodobá strategie a kritické množství pro pr ůzkum vesmíru 
Průzkum vesmíru zviditel ňuje národy, které se na n ěm podílejí, na mezi národní politické 
scéně. Je také hnací silou technologických inovací , jejichž vedlejší pr odukty pozvedly životy 
občanů na úroveň, kterou si široká ve řejnost často neuv ědomuje. 
Průzkum vesmíru vyžaduje politickou síl u, vizi a strategii k jeho provád ění, což Evropa 
v současnosti postrádá. Činnosti v oblasti pr ůzkumu vesmíru jsou také rozt říštěné a izolované 
od jiných než vesmírných odv ětví. To Evrop ě škodí z mezinárodní ho hlediska, neumož ňuje to 
využívat potenciál pr ůzkumu vesmíru pro inovace a konkurenceschopnost a mohlo by to mít 
nepříznivý účinek na vědu a vzdělávání2. 
2.3. O politikách a investicích v oblasti vesmíru se rozhoduje na 
vnitrostátní/mezivládní úrovni 
Vesmírné odv ětví podporují p řevážně vnitrostátní ve řejné finan ční prostředky vydávané 
přímo nebo prost řednictvím p říspěvku na agenturu ESA3. V důsledku toho: 
– iniciativy v oblasti vesmíru reagují na širší evropské politické cíle pouze nep římo, 
                                                 
1 5. usnesení Rady pro vesmír – Dosažení pokro ku v evropské politice pro oblast vesmíru, 26. zá ří 2008. 
2 Záv ěry seminá řů Průzkum vesmíru a inovace, pr ůmyslová konkurenceschopnost a vývoj technologií 
a Věda a vzd ělávání v rámci pr ůzkumu vesmíru, 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
3 Evropské vesmírné velmoci (FR, DE, IT) p řispívají na agenturu ESA asi polovinou svých vnitrostátních 
rozpočtů pro vesmír, v ětšina ostatních zemí považuje agenturu ESA za svou kosmickou agenturu 
a přispívá na ni v ětšinou svého vnitrostátního rozpo čtu pro vesmír nebo celým tímto rozpo čtem. 
CS 3   CS – cílem vnitrostátních politik v oblasti vesmíru je vnitrostátní pr ůmysl, což m ůže škodit 
konkurenceschopnému rozvoji evropského kosmického pr ůmyslu, 
– hrozí překrývání, rozt říštění a diskontinuita činností v evropském vesmírném odv ětví. 
2.4. Vnitrostátní investice do sp ecializovaných kosm ických program ů nemohou 
dostatečně řešit potřeby politik a zásah ů EU 
Panuje široká shoda, že budoucí vývoj na poli  vesmíru v oblastech, jako je bezpe čnost nebo 
průzkum vesmíru, a využívání vesmírných infra struktur a vesmírných aplikací vyžadují 
koordinovaný p řístup k financování. 
Kvůli roztříštěnosti vnitrostátních rozhodovacích postup ů a řídících rámc ů pro oblast vesmíru 
a nedostate čné koordinaci mechanism ů financování nemohou investice do zásadních činností 
v oblasti vesmíru, jako je získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru4 nebo průzkum vesmíru, 
dosáhnout pot řebného kritického množství. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Tato iniciativa se nesnaží nahradit opat ření přijímaná členskými státy jednotliv ě nebo v rámci 
agentury ESA, ale spíše je doplnit a v p řípadě potřeby posílit koordinaci za ú čelem dosažení 
společných cílů. 
4. CÍLE 
Obecné cíle  Konkrétní cíle  
(1) Podporovat v ědecký a technický pokrok. 
(2) Podporovat inovace a pr ůmyslovou 
konkurenceschopnost. 
(3) Zajistit dobrou životní úrove ň občanů na 
základě vesmírných aplikací. 
(4) Zviditelnit EU v oblasti vesmíru na sv ětové 
úrovni. 
 (1) Zajistit dlouhodobou dostupnost a bezpe čnost 
evropských vesmírných infrastruktur a služeb. 
(2) Zajistit takové postavení EU, které jí umožní 
plnit koordina ční úlohu ve výzkumu, k níž 
vyzývá článek 189 Smlouvy, a využít 
potenciál pr ůzkumu vesmíru tak, aby 
přispíval k cíl ům strategie EU 2020. 
(3) Zajistit pot řebné podmínky, které zaru čí 
evropský p řístup do vesmíru 
a k infrastrukturám na ob ěžné dráze. 
(4) Zajistit konvergenci politik a investic 
jednotlivých členských stát ů a EU v oblasti 
získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru 
a průzkumu vesmíru a konvergenci mezi 
opatřeními v těchto dvou oblastech a jinými 
politikami EU. 
(5) Zajistit pro EU vedoucí a strategickou úlohu 
                                                 
4 Získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru jsou komplexní znalosti, pochopení a udržování pov ědomí 
o souboru vesmírných objekt ů (kosmické lod ě, družice nebo vesmírný odpad), vesmírném prost ředí 
a stávajících hrozbách/rizicích pro vesm írné operace. Systémy získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru 
se opírají o pozemní nebo vesmírná sledovací a monitorovací čidla. 
CS 4   CS v oblasti vesmíru na celosv ětové úrovni, 
a zejména p ři mezinárodních jednáních 
o získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru 
a o průzkumu vesmíru. 
 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
5.1. Možnost 1: Základní stav 
EU by neinvestovala do bezpe čnosti důležitých evropských vesmírnýc h infrastruktur ani by se 
nezapojovala do pr ůzkumu vesmíru. To by neovlivnilo provád ění ostatních st ěžejních 
iniciativ EU v oblasti vesmíru, systému Galileo a programu GMES, ale mohla by být ovlivněna jejich dlouhodobá bezpe čnost a udržitelnost. Situace popsaná v rámci vymezení 
problému by pravd ěpodobně přetrvala. 
5.2. Možnost 2: Bezpe čnost v rámci aspekt ů týkajících se vesmíru  
Tato možnost navrhuje evropský systém získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru, který by 
chránil důležité evropské vesm írné infrastruktury p řed riziky srážky mezi kosmickými lod ěmi 
nebo s vesmírným odpadem a objekty v blízkosti Zem ě
5 a před kosmickým po časím. Tato 
možnost zahrnuje sdružení stávajíc ích kapacit a získání složek pot řebných k dopln ění systému 
a k údržb ě a provozu pozemních a vesmírných systém ů získávání poznatk ů o situaci ve 
vesmíru. 
Významným prvkem p ři provádění této možnosti by byla mezinárodní spolupráce, zejména 
s USA. 
První orienta ční odhady pro plné nasazení evropského systému od roku 2014 činí 130 milion ů 
EUR ročně (v cenách za rok 2009). 
5.3. Možnost 3: Možnost 2 plus omezené zapojení do pr ůzkumu vesmíru  
EU by rozší řila činnosti a koordinaci v oblasti pr ůzkumu vesmíru v Evrop ě společně 
s členskými státy a agenturou ESA. Tento scéná ř má dvě hlavní složky: 
– Účast na ISS6 
                                                 
5 Objekty v blízkosti Zem ě, komety a asteroidy, jejichž ob ěžné dráhy je p řibližují k Zemi, p ředstavují pro 
Zemi vzácné, avšak významné nebezpe čí. 
6 Mezinárodní vesmírná stanice (ISS) je trvale obývaná vesmírná stanice, která obíhá Zemi ve výšce 
400 km pro mírové ú čely. Její koncepce, vývoj, provoz a využití vycházejí z mezivládní dohody 
podepsané v roce 1998 mezi 15 mezinárodními partnery. ISS řídí ESA (Evropa), NASA (USA), 
Roscosmos (Rusko), CSA (Kanada) a JAXA (Japonsko).  
CS 5   CS To by mohlo zajistit zvýšenou p řítomnost EU na ISS prost řednictvím evropského týmu 
kosmonaut ů založeného na stávajícím tý mu agentury ESA, jakož i v ětší možnosti misí, které 
by postupn ě přecházely pod p římou evropskou kontrolu a v kone čném důsledku vedly 
k evropskému systému p řepravy posádek. Tato možnost zahr nuje testování udržitelné lidské 
přítomnosti ve vesmíru mimo LEO7. Náklady se odhadují v řádu 300 milion ů EUR ročně. 
– Vypouštěcí infrastruktury 
EU by přispívala na adaptaci vypoušt ěcí infrastruktury, aby se p řizpůsobila vývoji nosné 
rakety Ariane-5, a na adaptaci a provozní údržbu evropského kosmického centra (kosmické 
centrum v Guyan ě). Průměrný příspěvek EU se odhaduje v řádu 100 milion ů EUR ročně. 
Obě složky bude provád ět ESA. 
5.4. Možnost 4: Možnost 3 plus podstatné investice do pr ůzkumu vesmíru 
Tato možnost p řidává k možnosti 3 rozvoj p řístupu člověka do vesmíru a robotický pr ůzkum 
Marsu. 
– Přístup člověka do vesmíru 
V rámci této možnosti by evropská kosmická p řepravní lo ď (automated transfer vehicle – 
ATV) byla vylepšena tak, aby dokázala bezpe čně vrátit na Zemi užite čné zatížení (tj. vysp ělý 
návratový modul – Advanced Re-entry Vehicle , ARV) za ú čelem lepšího využívání ISS 
a zajištění výměnné kapacity8. V druhém kroku by byl modul ARV vylepšen a modernizován 
pro přepravu posádky na dráhu LEO a zp ět (ARV-Crew). Finan ční příspěvek EU by v období 
2014–2020 činil asi 800 milion ů EUR ročně. 
– Mise s úkolem p řivézt vzorky z Marsu 
EU přispěje na první misi s úkolem p řivézt vzorky z Marsu, která má být zahájena do 
poloviny p říštího desetiletí. V období 2014–2020 by byl zapot řebí průměrný roční příspěvek 
EU ve výši asi 100 milion ů EUR ročně. Toto financování by mohlo pokrýt technické za řízení, 
do kterého by byly vzorky p řivezeny. 
Provádění činností EU v oblasti pr ůzkumu vesmíru by bylo sv ěřeno agentu ře ESA. 
U možností 3 i 4 by byla nezbyt ná mezinárodní spolupráce. 
6. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
6.1. Možnost 1: Základní scéná ř 
V rámci tohoto scéná ře by EU nefinancovala získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru 
ani průzkum vesmíru. Problémy spojené s neexistencí systému získávání poznatk ů 
o situaci ve vesmíru a s nedostate čným zapojením EU do pr ůzkumu vesmíru budou 
přetrvávat. 
                                                 
7 Nízká ob ěžná dráha ( Low Earth Orbit  – LEO), obecn ě se za ni považuje ob ěžná dráha ve výšce 400 až 
1 000 km. 
8 Partnerství ISS je založeno na nevym ěňování finan čních prost ředků; každý p říspěvek do ISS je v ěcný 
a nabízí vým ěnu letových p říležitostí, hardwaru a služeb.  
CS 6   CS 6.2. Možnost 2 
6.2.1.  Hospodářský dopad 
Výsledky tohoto zásahu sníží riziko hospodá řské ztráty zp ůsobené poškozením (v četně 
úplného zni čení) kosmické lodi a povedou k lepší bezpe čnosti ve vesmíru v četně bezpečnosti 
pro lidskou posádku ve vesmíru i obyvatele na  Zemi. Zásah v souvislosti s kosmickým 
počasím by mohl p řinést výhody v jiných odv ětvích, jako je odv ětví letectví a elektrické 
energie. 
Činnosti v oblasti získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru a zabezpe čování vesmírných 
infrastruktur p řed hrozbami mohou mít také dopa d na konkurenceschopnost evropského 
kosmického pr ůmyslu. 
6.2.2.  Dopad na životní prost ředí 
Lepší informace o kosmickém po časí mohou p řinést lepší znalosti zm ěny klimatu a po časí na 
Zemi. Přesnější informace o meteorech sníží nep říznivé vlivy dopad ů vesmírného odpadu 
a meteorů na Zemi. 
6.2.3.  Sociální dopad 
Ochrana vesmírných prost ředků zajistí, že d ůležité služby budou stále fungovat i v p řípadě 
významného narušení pozemních systém ů. 
6.3. Možnost 3 
6.3.1.  Hospodářský dopad 
• Činnosti předpokládané v rámci možnosti 3 budou zahrnovat výdaje na celou řadu oblastí, 
včetně technologických demonstrací a vývoje hardwaru nebo proces ů. Tyto výrobky 
a služby dodává a využívá celá řada veřejných i soukromých institucí a výrobc ů v Evropě. 
Lze očekávat, že se vý daje EU na pr ůzkum vesmíru p římo projeví v obratu pro kosmický 
průmysl, a to podle odhad ů minimáln ě 2,3krát, z čehož vyplývá, že 100 milion ů EUR 
vydaných na pr ůzkum vesmíru povede k 230 milion ům EUR v podob ě dodávek pro výrobní 
odvětví a nových výrobk ů. Nejvýznamn ější příznivé vedlejší ú činky pro jiná než vesmírná 
odvětví se očekávají v oblasti systém ů podpory života, zdravot nictví a prosperity9. 
6.3.2.  Dopad na životní prost ředí 
• Průzkum vesmíru zlepší pochopení našeho vlastního životního prost ředí, což zase povede 
k lepšímu vyty čení politik životního prost ředí. Bude mít p říznivé účinky v oblastech, jako 
je řízení a regenerace kvality ovzduší, technol ogie výroby, skladování a distribuce energie 
a vodohospodá řství. 
                                                 
9 Pr ůzkum vesmíru a inovace, pr ůmyslová konkurenceschopnost a vývoj technologií, záv ěry 
a doporučení seminá ře, 29.–30. dubna 2010, Harwell (Spojené království); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
CS 7   CS 6.3.3.  Sociální dopad 
• Předpokládá se, že zapojení EU do pr ůzkumu vesmíru povede k sociálním dopad ům 
z hlediska zam ěstnanosti, struktury trhu práce, vzd ělávání a zdravotnictví. Program 
raketoplán ů USA zvýšil zam ěstnanost 2,8krát. 
• Vesmírné prost ředí nabízí jedine čné možnosti studování zdravotních problém ů spojených 
s různými nemocemi, stárnutím nebo nepohyblivostí. Další spole čenské výhody se projeví 
v oblastech energetiky, zdravotnictví , biotechnologie, životního prost ředí nebo 
bezpečnosti. 
6.4. Možnost 4  
6.4.1.  Hospodářský dopad 
• Zdůvodnění hospodá řského dopadu popsané v rámci možnosti 3 platí také pro možnost 4. 
Potenciální hospodá řské dopady budou odpovídat vyššímu financování. 
Programy v oblasti pr ůzkumu vesmíru jsou nezbyt né, má-li být zachována 
konkurenceschopnost sou časných evropských nosných raket a evropských nosných raket 
příští generace. 
• Vzhledem k četným pot řebným technologiím se p ředpokládá velký po čet technologicky 
vyspělých aplikací v odv ětví biotechnologie a ve farmaceutickém pr ůmyslu, 
např. uzavřené prostory pro pokusné ú čely, operace na dálku v četně mikrorobotiky na 
dálkové ovládání, automatizované manipula ční a skladovací systémy a mikroanalytické 
systémy10. 
• Dojde k výraznému zviditeln ění EU na celosv ětové úrovni. 
6.4.2.  Dopad na životní prost ředí 
Řešením témat, jako je komparativní pl anetární klimatologi e nebo pozorování Zem ě z ISS, by 
výzkum spojený s pr ůzkumem vesmíru pomohl pochopit zm ěnu klimatu na Zemi. 
6.4.3.  Sociální dopad 
Průzkum vesmíru p řispěje k rozvoji celosv ětového vedoucího postavení Evropy ve v ědecké 
oblasti. Činnosti v oblasti pr ůzkumu vesmíru podpo ří zájem ve řejnosti o vesmírnou v ědu 
a technologie a p řiměje mladé lidi v ěnovat se v ědě, technologii, strojírenství a matematice. 
• Dojde k výraznému p říznivému dopadu na tvorbu novýc h kvalifikovaných pracovních 
míst. ESA11 odhaduje, že investice v rozsahu navrhovaném v rámci možnosti 4 povedou 
k vytvoření 3 000 vysoce kvalifikovaných p římých pracovních míst. Dojde-li 
                                                 
10 Pr ůzkum vesmíru a inovace, pr ůmyslová konkurenceschopnost a vývoj technologií, záv ěry 
a doporučení seminá ře, 29.–30. dubna 2010, Harwell (Spojené království); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
11 Údaje poskytnuté Evropskou kosmickou agenturou. 
CS 8   CS k 2,8násobnému12 zvýšení zam ěstnanosti, mohla by celková zam ěstnanost vytvo řená touto 
možností činit více než 8 000 pracovních míst. 
                                                 
12 Jerome Schnee, Hospodá řský dopad kosmického programu Spojených stát ů (The Economic Impact of 
the US Space Programme), Ru tgersova univerzita.  
 
CS 9   CS 7. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Možnosti  Účinnost  Účelnost  Soudržnost  
Možnost 1  • Možnost 1 nedosáhne konkrétních cíl ů 
tohoto opat ření. Financování by bylo 
dostupné pro jiné iniciativy.  Nevztahuje se na tuto možnost.  Tato možnost není v souladu se strategií r ůstu EU 2020, 
která zdůrazňuje klíčový význam inovací a pr ůmyslové 
konkurenceschopnosti a odkazuje na vypracování politiky pro oblast vesmíru jakožto nástroje k dosažení cíl ů této 
strategie. 
 
Možnost 2  Tato možnost dosahuje konkrétního cíle 1, co 
se týče dlouhodobé dostupnosti a bezpe čnosti 
evropských vesmírných infrastruktur a služeb, 
a částečně cíle 4, pokud jde o konvergenci 
politik jednotlivých členských stát ů a EU a o 
investice do získávání poznatk ů o situaci ve 
vesmíru a o propojení t ěchto politik s jinými 
politikami EU.  Možnost 2 vyžaduje výdaje 130 milion ů EUR ro čně. 
Systém získávání poznatk ů o situaci ve vesmíru by mohl 
ušetřit minimáln ě více než 240 milion ů EUR ro čně. Tato 
možnost snižuje riziko dominového efektu v d ůsledku 
zničení kosmické lodi. Má významné sociální výhody, které 
plynou ze zabrán ění narušení družicových služeb a z lepšího 
předcházení výpadku elektrické sít ě a dopad ům objekt ů 
v blízkosti Zem ě. Příznivý dopad na životní prost ředí 
zejména díky tomu, že se více dozvíme z kosmického po časí. Tato možnost je částečně, ale ne pln ě koherentní se 
strategií r ůstu EU 2020. I když získávání poznatk ů 
o situaci ve vesmíru p ředstavuje ur čitý potenciál pro 
inovace a r ůst, jeho hlavním ú čelem je ochrana vesmírné 
infrastruktury. Tato možnost se nezabývá inova čním 
potenciálem p ři průzkumu vesmíru.  
Možnost 3  Tato možnost dosahuje cíl ů 1, 2 a 4, ale pouze 
částečně cílů 3 a 5. Nezaru čuje plně nezávislý 
přístup k infrastrukturám na ob ěžné dráze. 
Možnost 3 zviditelní EU v otázkách 
souvisejících s vesmírem, ale neposkytne jí vedoucí a strategickou úlohu uvedenou 
v rámci cíle 5.
 Možnost 3 vyžaduje další výdaje 400 milion ů EUR ročně. 
Celkově tato možnost p ředstavuje 530 milion ů EUR 
ročně. Podle konzervativních odhad ů činí míra návratnosti 
investic do pr ůzkumu vesmíru 2,3 a zam ěstnanost se zvýší 
2,8krát. Dále má výrazné dopady na zviditeln ění a inova ční 
potenciál Evropy a na tvorbu vysoce kvalifikovaných 
pracovních míst a prosp ěšné vedlejší ú činky. Možnost 3 je pln ě v souladu se strategií EU 2020; p řispěje 
k inovacím a p řinese výhody, které se projeví v mnoha 
dalších oblastech a politikách EU v četně zdravotnictví a 
životního prost ředí. 
Možnost 4  Tato možnost dosáhne p ěti určených cílů. Odůvodnění popsané pro možnost 3 platí pro možnost 4. 
Tato možnost si vyžádá dalších 900 milion ů EUR ro čně, 
celkově bude tedy p ředstavovat 1,43 miliardy EUR ro čně. 
Možnost 4 p ředstavuje obrovskou technologickou výzvu, 
která zrychlí tempo technol ogického pokroku a znásobí 
příznivé vedlejší p řínosy pro naše hospodá řství a občany. Z hlediska soudržnosti je tato možnost podobná možnosti 
3. 
 
 
CS 10   CS 8. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Toto posouzení dopad ů bude doprovázet sd ělení o budoucím zapojení EU v oblasti vesmíru, 
které by mohlo p řipravit půdu pro návrh evropského kosmického programu. Podrobnými 
ustanoveními pro monitorování a ho dnocení se bude zabývat posouzení dopad ů pro uvedený 
návrh. 
***