Sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu o podpoře přizpůsobování rybářských loďstev Evropské unie hospodářským důsledkům vysokých cen paliv /* KOM/2008/0453 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 8.7.2008 KOM(2008) 453 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o podpoře přizpůsobování rybářských loďstev Evropské unie hospodářským důsledkům vysokých cen paliv SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o podpoře přizpůsobování rybářských loďstev Evropské unie hospodářským důsledkům vysokých cen paliv 1. Úvod Evropská unie (EU) má mimořádný zájem na zachování udržitelnosti odvětví rybolovu. Rybolov je totiž klíčovou složkou hospodářského života několika pobřežních regionů. Evropský rybolov také významně přispívá k zabezpečení potravin a zdraví obyvatelstva, neboť poskytuje spotřebitelům EU celou řadu vysoce kvalitních místních produktů. Odvětví rybolovu EU se již dlouho potýká s bludným kruhem nízké hospodářské výnosnosti a nadměrného využívání zdrojů v důsledku značně nadměrné kapacity. Od reformy společné rybářské politiky z roku 2002 bylo přijato několik opatření, aby byla nalezena cesta z tohoto bludného kruhu. Nadměrná kapacita a intenzita rybolovu však zůstávají problémem pro mnoho složek loďstva EU a nadále ohrožují hospodářskou životaschopnost tohoto odvětví. Úlovky ryb v EU se od roku 1993 stále snižují, v průměru o 2 % ročně, což vedlo k trvalému snížení výnosů (-25 % od počátku devadesátých let). Úbytek zaznamenala v posledních letech zejména většina populací ryb žijících při dně a jejich stav v současné době není udržitelný. Kromě toho tržní ceny zůstaly konstantní nebo dokonce poklesly. V důsledku klesajících výnosů a nadměrného množství investovaného kapitálu (odhadem přibližně 40 %) dochází v souvislosti se změnami v provozních nákladech k pákovému efektu, který již několik let v tomto odvětví snižuje marži. Z důvodu nedostatečné návratnosti kapitálu se zpomalila modernizace a dále snížila konkurenceschopnost odvětví rybolovu. V kontextu tohoto strukturálního oslabení byl ostrý nárůst světových cen ropy tvrdým zásahem. Mezinárodní cena ropy Brent dosáhla více než pětinásobku, když se z 20 USD za barel v roce 2002 zvýšila na více než 130 USD za barel v červnu 2008, a neexistují žádné náznaky, že by se tento trend zastavil. Cena surové ropy se od ledna 2008 zvýšila o 35 % (v USD) a o 22 % (v EUR). Ceny lodních paliv v EU se od roku 2002 zvýšily o 240 % (zvýšení bylo částečně zmírněno posilováním eura vůči americkému dolaru) a v mnoha případech nyní dokonce překročily 0,70 EUR za litr, ačkoliv lodní paliva používaná při rybolovu jsou již osvobozena od spotřební daně. Nárůstem cen paliv byla nejvíce postižena vlečná zařízení (tj. trawlery), jež mají zpravidla silné motory. Náklady na palivo v některých případech (např. u plavidel Spojeného království a Nizozemska lovících pomocí vlečných sítí vlečených výložníky) představují až 60 % hodnoty vykládky. Dopad na plavidla využívající pasivní lovná zařízení (např. pasti, tenatové sítě na chytání ryb za žábry a dlouhé lovné šňůry) je s ohledem na charakter rybolovu výrazně nižší, náklady na palivo však i zde mohou činit 5–20 % hodnoty vykládky. Do této kategorie bude spadat mnoho loďstev pro drobný rybolov. Tyto rostoucí náklady by se v zásadě měly promítnout v ceně ryb. Prvotní prodejní ceny ryb však v posledních deseti letech stagnují a rybáři tudíž nemohou přenést rostoucí ceny přes obchodní řetězce na zákazníky. Částečně je to způsobeno velkou kupní silou zpracovatelů a obchodních řetězců, které mohou na světovém trhu nakupovat ryby za nízké dovozní ceny, včetně velkého množství z nezákonného, neregulovaného a nehlášeného rybolovu. Jak bylo řečeno v nedávném sdělení Komise o cenách ropy[1] a na posledním evropském summitu, odvětví rybolovu není jediným odvětvím, které je postiženo problémy způsobenými vysokými cenami ropy. Komise také poukázala na to, že vysoké ceny ropy jsou převážně strukturálním jevem a že ani v budoucnu nelze očekávat jejich pokles. Evropská rada ve svých závěrech z červnového summitu zdůraznila, že v odvětví rybolovu je tento problém obzvlášť složitý. Příčinou toho je tlak ze dvou stran, ze strany zdrojů a ze strany trhu, což oslabuje odolnost odvětví vůči ekonomickému tlaku. Kromě toho téměř celé odvětví sestává z malých a středních podniků, které jsou soustředěny převážně v okrajových oblastech, jež jsou silně závislé na rybolovu jak z hlediska příjmů, tak z hlediska zaměstnanosti. Komise roku 2006 vydala sdělení, v němž potvrdila tyto ekonomické potíže a nastínila několik dostupných politických nástrojů k řešení těchto problémů na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Od té doby se však ceny paliv dramaticky zvýšily a situace se dále vyostřila. Proto je nyní nezbytně nutné využít příležitosti a jednat rozhodněji, aby byla vážná krize odvětví rybolovu v EU odvrácena a tolik potřebná restrukturalizace urychlena. Komise proto navrhuje balíček mimořádných opatření, jejichž cílem je řešit současné hospodářské a sociální těžkosti a také dlouhodobě přispět k odbourání systémové nadměrné kapacity. Tato opatření musí být koordinovaná a mít dosah po celé EU, aby zabránila narušení hospodářské soutěže mezi členskými státy či loďstvy. 2. Zásady vyplývající z balíčku opatření Zajistit rozsáhlé přizpůsobení loďstva EU požadavkům hospodářské a ekologické udržitelnosti Vzhledem ke krizi vyvolané vysokými cenami paliv je více než kdy jindy nutné radikálně řešit strukturální problémy odvětví. Balíček se proto zaměří v prvé řadě na snižování nadměrné kapacity rybářského loďstva a zajištění toho, aby rybářská plavidla mohla provádět své činnosti účinněji a s vyšší produktivitou, což danému odvětví pomůže zvýšit konkurenceschopnost. Opatření ke zvyšování kapacity nebo intenzity rybolovu nebudou přípustná. Balíček rovněž řeší problém vysoké závislosti na palivu, kterou lze snížit modernizací a přechodem na techniky rybolovu a zařízení s nízkou spotřebou pohonných hmot. Řada navrhovaných opatření zlepší energetickou účinnost a sníží emise rybářského loďstva jako celku. Tímto způsobem lze navíc omezit techniky rybolovu, které také výrazně poškozují životní prostředí (např. trawlery lovící u dna). Balíček se v neposlední řadě zaměří i na zvýšení hodnoty ryb při prvním prodeji. Poskytnout okamžitou podporu odvětví s cílem zmírnit sociální a hospodářské obtíže Současná situace není pro velké části odvětví udržitelná. Stále větší počet rybářských plavidel zůstává v přístavu, neboť se jim za současné situace nevyplatí vyplout na moře. Zejména členové posádek, jejichž příjmy se v posledních měsících snížily, potřebují dočasnou podporu. Pomoc potřebují také majitelé plavidel, jimž je třeba poskytnout oddechový čas, než provedou restrukturalizaci, která je jedinou cestou, jak dosáhnout dlouhodobé nápravy. Součástí balíčku tak je několik naléhavých, časově omezených opatření převážně sociálního charakteru. Zaměřit převážnou část úsilí na nejsilněji postižené části loďstva prostřednictvím programů pro přizpůsobování loďstva Je nezbytně nutné, aby EU a členské státy zaměřily své úsilí a zdroje tam, kde jsou nejvíce potřeba, a na ty, kteří jsou nejvíce ohroženi. Tato zásada by pak měla být prováděna ve formě konkrétních opatření, jež by se týkala především výběru příjemců a odchylek od dosud platných limitů v rámci nařízení o ERF. Problém vysokých cen paliv se dotýká celého odvětví rybolovu, potenciál pro zvýšení účinnosti je však největší v nejvíce postižených oblastech tohoto odvětví. Balíček je proto zaměřen především na části loďstva, u nichž náklady na pohonné hmoty tvoří velkou část celkových výrobních nákladů (nejméně 30 %). Tyto části loďstva mohou získat různé podpory, pokud předloží souhrnný program pro přizpůsobování loďstva obsahující mj. podstatné trvalé snížení kapacity rybářského loďstva (nejméně o 30 %) a výrazné zlepšení jeho energetické účinnosti. Zajistit koordinovaný postup EU cestou lepšího využívání Evropského rybářského fondu (ERF) a případně dalších fondů a nástrojů EU Protože jde o naléhavý problém, který se týká celé EU, žádá si situace koordinované postupy na úrovni EU. Jelikož má EU společné zdroje ryb a společný trh s rybami, je třeba se vyhnout nekoordinovaným vnitrostátním iniciativám, které by mohly vést k pouhému přesunu problémů, což by mohlo narušit spravedlivé podmínky hospodářské soutěže mezi členskými státy. Z tohoto důvodu balíček vychází v zásadě z lepšího využívání Evropského rybářského fondu (ERF), neboť tento fond je nástrojem společné rybářské politiky vytvořeným na podporu tohoto odvětví. Balíček předpokládá výjimečnou a dočasnou úpravu platných pravidel a postupů ERF, aby byly lépe použitelné za současné situace. Tím by se měly uvolnit prostředky pro okamžité použití na strukturální zásahy a přechodná doprovodná opatření, jak to vyžaduje nynější hospodářská krize. Komise vyzývá členské státy, aby přepracovaly své operační programy ERF tak, aby upravily stávající přidělování prostředků mezi prioritními osami, které by v následujících dvou letech umožnilo soustředit více prostředků na opatření v rámci prioritní osy 1. Komise rovněž navrhne odchylky od nařízení o ERF, aby členské státy mohly získat vyšší předběžné platby na operační programy a aby byl zvýšen strop pro účast ERF na opatřeních financovaných v této souvislosti. Vzhledem k rozsahu krize a objemu potřebných opatření však budou zapotřebí dodatečné finanční prostředky. Komise proto předpokládá poskytnutí dodatečných prostředků EU na financování těchto opatření, jak bude popsáno v části 6 tohoto sdělení. Také by se mohlo usnadnit poskytování státních podpor, které by doprovázely tento proces. K tomu by bylo nutné upravit stávající pravidla, aniž by však byly dotčeny základní právní zásady v této oblasti. Balíček bude navržen pečlivě, aby byl zajištěn soulad s pravidly WTO a s probíhajícími jednáními o dotacích na rybolov. 3. Balíček opatření Balíček budou tvořit především opatření založená na časově omezených odchylkách od pravidel ERF, aby se podpořilo rychlejší přizpůsobení loďstva Společenství současné situaci a poskytla se dočasná podpora ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků během přechodného období. Členským státům se tak nabídne možnost vypracovat programy pro přizpůsobení loďstva u plavidel, která jsou nejvíce závislá na palivech a nejsilněji postižená nadměrnou kapacitou. Balíček bude mít v prvé řadě podobu návrhu nařízení Rady, kterým se zavede zvláštní dočasný ad hoc režim s odchylkami od některých ustanovení nařízení o ERF na období do konce roku 2010. 4. Opatření Předpokládá se pět hlavních typů opatření: mimořádná opatření, restrukturalizační opatření, horizontální opatření, tržní opatření a opatření usnadňující využívání ERF. 4.1. Mimořádná opatření 4.1.1. Výjimečná mimořádná podpora při dočasném zastavení rybolovných činností Aby se členským státům a rybářským podnikům dala možnost vypracovat potřebné restrukturalizační a adaptační iniciativy, navrhuje Komise dovolit členským státům poskytovat mimořádné podpory na financování dočasného odstavení rybářských plavidel na období nepřesahující tři měsíce (které musí začít před 30. listopadem 2008). S těmito prostředky lze financovat výdaje na posádku a fixní náklady na plavidla. Toto opatření se použije pouze v případech, kdy se podnik přijímající podporu výslovně zaváže, že se bude podílet na restrukturalizaci vedoucí ke snížení kapacity a intenzity rybolovu např. v rámci programů pro přizpůsobení loďstva (viz níže), plánů k přizpůsobení intenzity rybolovu, vnitrostátních režimů vyřazování lodí z provozu, plánů rybolovu či jiných restrukturalizačních a modernizačních opatření. Tato restrukturalizace musí být zahájena během šesti měsíců od data, kdy vstoupí v platnost nařízení Rady zmiňované v odstavci 3 (jinak musí být podpora vrácena). Celkový finanční příspěvek z veřejných zdrojů na toto opatření nepřesáhne 400 milionů EUR a členským státům bude schválen podle poměru přidělování vnitrostátních finančních prostředků z ERF. Při stanovení limitů (doby trvání a rozpočtu) předpokládaných v nařízení o ERF na opatření související s dočasným odstavením z provozu se toto dočasné odstavení z provozu nebude brát v úvahu. Toto dočasné odstavení plavidel z provozu je třeba přizpůsobit tak, aby se zvýšil hospodářský prospěch podpořením obnovy rybích populací a/nebo prosazováním výhodnějších tržních podmínek. Z tohoto důvodu se členským státům doporučuje, aby v souvislosti s obdobím dočasného odstavení zvážily otázky biologické dynamiky, sezónnosti a tržních aspektů. 4.2. Restrukturalizační opatření (programy pro přizpůsobování loďstva) Loďstva mohou využít zvláštních podpůrných opatření při vypracovávání programů pro přizpůsobování loďstva, které přijmou členské státy. Programy pro přizpůsobování loďstva musí splňovat tyto závazné požadavky: - náklady na palivo představují v průměru nejméně 30 % výrobních nákladů loďstva, - zajistí se trvalé snížení kapacity rybářského loďstva nejméně o 30 %. Balíček bude obsahovat opatření, která zajistí soulad s podmínkami a výsledky programů pro přizpůsobování loďstva, včetně požadavku na snížení kapacity o 30 %. Za výjimečných okolností a pouze pro členské státy, jejichž loďstvo má méně než 100 plavidel, lze tento limit snížit, pokud by snížení kapacity o 30 % neúměrně ovlivnilo životaschopnost hospodářských odvětví souvisejících s rybolovem závislých na tomto loďstvu. Komise zajistí, že budou zřízeny vhodné kontrolní mechanismy, které zaručí dodržování závazků přijatých členskými státy a podniky v souvislosti s prováděním balíčku. V případě nedodržení budou uloženy sankce, tzn. že podpory poskytnuté v rozporu s podmínkami a požadavky stanovenými ve výše uvedeném nařízení Rady se budou muset vrátit. Komise bude zejména přísně sledovat provádění závazných požadavků souvisejících s trvalým snížením kapacit, jehož má být dosaženo v rámci programů pro přizpůsobování loďstva. Z tohoto důvodu musí lodě určené k trvalému odstavení definitivně ukončit svou rybářskou činnost během šesti měsíců od přijetí programu pro přizpůsobování plavidel. Následující opatření jsou přípustná pouze pro lodě a/nebo rybáře, kteří se podílejí na programech pro přizpůsobování loďstva. 4.2.1. Snadnější přístup k prémiím ERF za trvalé odstavení plavidel, pro loďstva, která se restrukturalizují Komise navrhuje odchylku od pravidel ERF, aby zrušila všechna omezení přístupu k prémiím za trvalé odstavení plavidel pro loďstva, která se podílejí na programu pro přizpůsobování loďstva, za předpokladu, že lodě, jež tuto prémii získaly, co nejrychleji ukončí svou rybolovnou činnost. Orgány členských států musí zajistit, aby po úspěšné restrukturalizaci loďstva byly vytvořeny dostatečné řídící mechanismy, které do budoucnosti zaručí rovnováhu mezi kapacitou a zdroji. 4.2.2. Dodatečná podpora na dočasné odstavení plavidel Komise navrhuje, aby plavidla zapojená do programu pro přizpůsobování loďstva mohla získat podporu na další měsíce, ve kterých je plavidlo dočasně odstavené, pokud bude odstavení provedeno před 31. prosincem 2009. Ve vztahu k limitům (době trvání a rozpočtu) předpokládaným v nařízení o ERF se toto dočasné odstavení z provozu nebude brát v úvahu. Podpora má pomoci financovat výdaje na posádku a fixní náklady na plavidlo během odstávky. Podporu lze poskytnout v rámci těchto omezení: - na 3 měsíce na lodě, jež budou vyřazeny nebo jim bude vyměněn motor; maximálně na další 3 měsíce po 1. lednu 2010, pokud restrukturalizace ještě není dokončena, - na šest týdnů na ostatní plavidla zapojená do dalších restrukturalizačních opatření v rámci programu pro přizpůsobování loďstva. Celkový finanční příspěvek z veřejných zdrojů na toto opatření nepřesáhne 400 milionů EUR a členským státům bude schválen podle poměru přidělování vnitrostátních finančních prostředků z ERF. Při stanovení limitů (doby trvání a rozpočtu) předpokládaných v nařízení o ERF na opatření související s dočasným odstavením z provozu se toto dočasné odstavení z provozu nebude brát v úvahu. 4.2.3. Zvýšení míry podpory na modernizaci plavidel V současné době představuje povinný podíl soukromé finanční účasti v případě finančních investic do plavidel 60 % u nových lovných zařízení a 80 % při výměně motoru. Aby byly rybářské společnosti výrazným způsobem dodatečně motivovány k využívání efektivnějších plavidel a lovných zařízení, navrhuje Komise snížit povinný podíl soukromých investorů na nákladech na modernizaci lodí, pokud se investice týkají zařízení, motorů či lovných zařízení s nižší spotřebou energie. Skutečný procentní podíl stanoví členské státy na základě objektivních kritérií, jako jsou stáří plavidla, zvýšení energetické účinnosti a míra snížení kapacity předpokládaná v programu pro přizpůsobování loďstva. Minimální povinný podíl soukromé finanční účasti by však neměl být nižší než 40 % investičních nákladů. Povolené by měly být rovněž podpory na modernizaci lovných zařízení a vybavení plavidel mladších 5 let, pokud přinesou výrazné snížení spotřeby energie. 4.2.4. Přípustnost podpor na částečné vyřazení z provozu v případech, kdy se staré lodě nahradí novými menšími a energeticky účinnějšími plavidly Komise navrhuje, aby vlastník lodí, který odstaví jednu nebo více lodí a nahradí je novými, které jsou menší a mají nižší spotřebu paliva, mohl v souvislosti s rozdílem mezi kapacitou odstavených plavidel a kapacitou nového plavidla získat prémii na částečné vyřazení z provozu. V případě částečného odstavení mohou členské státy nahradit maximálně 25 % celkové kapacity trvale zrušené v rámci programu pro přizpůsobování loďstva, na kterou se částečné odstavení vztahuje. Tento návrh umožňuje pružnější postup při odstavování plavidel. Opatření však musí být připravena pečlivě, aby měla přínos nejen pro restrukturalizaci loďstva, ale také pro základní politické cíle zachování stavu. Kapacita nové lodě musí být menší, než zrušená kapacita; maximální poměr nové a staré kapacity u jednoho plavidla nesmí být vyšší než 2:5. Kromě toho by opatření mělo být přípustné pouze tehdy, pokud program pro přizpůsobování plavidel zahrnuje vysoké procento plavidel v homogenním loďstvu. 4.3. Horizontální opatření (mimo programy pro přizpůsobování loďstva) 4.3.1. Zvýšení míry podpory z ERF na zařízení s nízkou spotřebou paliv Komise navrhuje snížit povinný podíl soukromé finanční účasti (40 %) na investicích do zařízení lodí, která přispívají k výraznému snížení spotřeby paliva. 4.3.2. Poradenství týkající se energetických auditů a vypracování plánů restrukturalizace Komise navrhuje přizpůsobit pravidla ERF o společných opatřeních, aby členské státy měly jistotu, že mohou poskytovat finanční pomoc vlastníkům lodí, kteří chtějí získat odborné znalosti ohledně energetických auditů a odbornou pomoc při vypracovávání plánů restrukturalizace či modernizace. 4.3.3. Rozšíření okruhu oprávněných příjemců, kteří mohou využívat sociálně-ekonomická opatření financovaná z ERF Podpory v rámci ERF při předčasném ukončení činnosti v odvětví či předčasném odchodu do důchodu se v současné době poskytují pouze rybářům. Komise navrhuje povolit tyto podpory také ostatním zaměstnancům činným v oblastech souvisejících s rybolovem (např. v dražebních halách, v přístavních službách atd.) s cílem řešit problémy vyplývající z uzavírání a konsolidace v důsledku omezení rybářských činností. 4.3.4. Podpora výzkumu na technická zlepšení pro lodě/motory/vybavení/lovná zařízení s cílem snížit spotřebu energie a rozšířit způsobilost pilotních projektů Výzkumné činnosti v oblasti energetické účinnosti v odvětví rybolovu mají klíčový význam i z dlouhodobého hlediska, tudíž by se této oblasti mělo dát k dispozici více finančních prostředků na technický vývoj. Komise proto navrhuje upravit pravidla způsobilosti pro čerpání z ERF, aby členské státy mohly podpořit pilotní projekty zaměřené na technická zlepšení vedoucí ke snížení spotřeby energie. Výzkumné projekty v rámci celé EU již byly zahájeny a po jejich dokončení by se o nich mělo rozšířit dostatečné povědomí[2]. Komise bude nadále hledat způsoby, jak podpořit další výzkumné programy a studie v této oblasti, jakož i v jiných hospodářských odvětvích. Odvětví rybolovu by mohlo také povzbudit vnitrostátní subjekty financující výzkum, aby zvážily případné výzkumné činnosti v této oblasti prostřednictvím sítí, jako je např. ERA-NET[3]. V této souvislosti je v plánovaném sdělení Komise o „ strategii pro mořský a námořní výzkum v Evropě “ navrhován strategičtější přístup, který překračuje hranice stávající koordinace několika činností sítě ERA-NET týkajících se mořského výzkumu. 4.4. Tržní opatření Komise vyzývá členské státy, aby zúčastněným stranám daly příležitost a finanční prostředky na podporu opatření zaměřených na zvýšení hodnoty rybích produktů zejména při prvním prodeji. Toho je možné dosáhnout využitím jak dosud téměř nevyužívaných možností nabízených ERF, tak příležitostí v rámci společné organizace trhu podle nařízení Rady (ES) č. 104/2000. Komise navrhuje podporovat iniciativy zaměřené na tyto cíle: - Společnými silami zlepšit tržní postavení rybářů v rámci větších výrobních organizací nebo místních odbytových sdružení. - Zlepšit plánování výroby EU a její přizpůsobení poptávce. - Podpořit iniciativy zaměřené na kvalitu, např. označení, opatření nálepkou a lepší zacházení a zpracování. - Zlepšit informovanost spotřebitelů (zdraví, výživa, zodpovědný rybolov atd.). - Rozvíjet nástroje pro analýzu hodnotového řetězce a cen: audit / hodnocení trhu, zavedení systému sledování cen, který má být v souladu s probíhajícími opatřeními Komise ke sledování cen potravin. - Posílit dohled s cílem zajistit dodržování předpisů o označování a bojovat proti nezákonnému, neregulovanému a nehlášenému rybolovu. 4.4.1. Opatření v rámci Společné organizace trhu Odvětví výroby musí najít způsoby, jak úspěšně a účinně přizpůsobit nabídku požadavkům trhu, a zejména potřebám odvětví distribuce, a jak ji regulovat. Jediným řešením, jak prosadit ceny, které by zaručily komerční životaschopnost, je nabídnout trhu, co v souvislosti s množstvím, kvalitou a pravidelností dodávek požaduje. Nadměrné vykládky během rybářského hospodářského roku, kdy je na trhu období snížené poptávky, mohou být z hlediska obchodního vedení a komerční návratnosti kontraproduktivní. V tomto směru mají výrobní organizace k dispozici operační programy, které představují výkonný nástroj pro regulaci trhu. Jedná se o strategie, jak přizpůsobit nabídku poptávce, což znamená, že výrobní organizace musí v předstihu naplánovat, co jejich členové mají dodat, a musí prověřit způsoby, jak mohou rybáři dosáhnout vyšších zisků za své úlovky. Komise za současné situace doporučuje výrobním organizacím, aby přesměrovaly některá svá opatření a ve vztahu ke svým členům a k trhu zaujaly nový postoj. Za účelem zvýšení hodnoty při prvním prodeji úlovků jsou výrobní organizace vyzývány k tomu, aby zahájily zvláštní iniciativy, např. přesměrovaly výrobky na jiná odbytiště na trhu, zlepšily jejich kvalitu, zavedly dobrovolné iniciativy zaměřené na označování výrobků nebo vyvinuly další propagační činnosti a soustředily produkci v odvětví rybolovu do období, kdy jsou ceny vyšší. V případě výrobků, které jsou na trh uváděny čerstvé, musí výrobní sektor najít prostředky ke zlepšení kvality, a vytvořit tak přidanou hodnotu. Plány ohledně zvyšování kvality jsou prostředkem, jehož účelem je povzbudit výrobní organizace k tomu, aby zlepšovaly kvalitu výrobků ve všech fázích výroby a prodeje. Navzdory dostupným finančním prostředkům z ERF se však tato opatření dosud nesetkala s velkým zájmem. Komise proto vyzývá členské státy, aby podpořily výrobní organizace v jejich úsilí připravovat a provádět plány ke zvyšování kvality. Dále je nezbytně nutné, aby výrobci Společenství vzali v úvahu měnící se spotřební návyky a změny v odbytu. Většina výrobků je nyní uváděna na trh prostřednictvím velkých distribučních řetězců, jejichž strategie zpravidla spočívá v tom, že určují objem nákupu v souladu s předpovídanou poptávkou. Veškeré nejistoty ohledně vykládek a roztříštěnosti odvětví prvního uvádění na trh jsou důvodem, proč se tyto velké řetězce mohou vyhýbat nákupu výrobků Společenství. Ke zlepšení situace může přispět zavedení mezioborových organizací. Tyto organizace sdružují zástupce výroby, obchodu a zpracovatelského průmyslu, kteří mohou provádět opatření, jež by prospěla celému odvětví. Většinu těchto opatření lze financovat z prostředků ERF. Přesto se tyto organizace dosud nesetkaly s velkou odezvou. Komise proto vyzývá členské státy, aby podporovaly zřizování mezioborových organizací, aby se posílila spolupráce mezi různými subjekty obchodního řetězce. 4.4.2. Observatoř / systém sledování cen Komise zavede nezbytná opatření ke zřízení systému sledování cen produktů rybolovu a akvakultury na všech stupních obchodního řetězce, který má být v souladu s probíhajícími opatřeními Komise ke sledování cen potravin. Na tomto základě bude vyvíjen nástroj pro usnadnění analýz a rozhodování s cílem zlepšit znalosti o tvorbě cen a lépe chápat, jak lze od prvního prodeje vytvářet přidanou hodnotu. Některé studie z nedávné doby ukázaly, že ohledně cen i mechanismů přenosu přidané hodnoty existují v závislosti na skupině produktů a obchodním řetězci značné rozdíly. Systém sledování cen se bude týkat produktů rybolovu a akvakultury, které se loví, překládají, vykládají nebo importují. Cílem takového analytického nástroje není přímo ovlivňovat ceny, avšak měl by umožnit lépe předvídat výkyvy cen. Dále se očekává, že lepší informace o tržních mechanismech by měly výrobcům pomoci přizpůsobit svou nabídku tak, aby za své produkty dostali více peněz. Komise nyní provádí studii o nabídce a prodeji produktů rybolovu a akvakultury v rámci EU, která bude věnovat zvláštní pozornost cenovým mechanismům. Tato studie poskytne také metodické podněty k zavedení systému sledování cen. První konsolidované výsledky a doporučení by měly být předloženy zúčastněným stranám počátkem roku 2009 a poté by s nimi měly být projednány. Různé prvky cenové analýzy se již řeší v rámci společné organizace trhu a při nadcházející revizi společné organizace trhu plánované na rok 2009 mohou být přezkoumány. 4.4.3. Projekty specifických iniciativ zúčastněných stran Komise přezkoumá možnost změnit druhý finanční nástroj odvětví rybolovu, aby bylo možné financovat přímo iniciativy organizací zúčastněných stran v oblasti sledování trhu, označování atd. prostřednictvím výzev k podávání návrhů. 4.5. Opatření usnadňující využití ERF 4.5.1. Přizpůsobení programů Členské státy se naléhavě vyzývají čerpat v co největším možném rozsahu prostředky ERF tím, že případně přizpůsobí své operační programy, aby iniciativy zaměřené na řešení krize v oblasti pohonných hmot získaly co největší finanční podporu. Za tímto účelem by členské státy mohly v rámci svých operačních programů zvážit výrazný převod již přidělených prostředků z ostatních os ERF do osy 1 (přizpůsobení rybářského loďstva Společenství). V některých případech může posílení podpory ERF na tyto iniciativy vyžadovat pouze přerozdělení prostředků mezi opatřeními v rámci osy 1, přičemž taková rozhodnutí mohou učinit členské státy samostatně. Ve většině případů bude třeba upravit program. Komise se zavazuje přezkoumat a schválit všechny takové úpravy v co nejkratší možné době, aby umožnila jejich rychlé provedení. Takové přizpůsobení programů by bylo nezbytným předpokladem pro to, aby byl členským státům umožněn přístup k případným dodatečným možnostem financování, které by mohlo Společenství dát k dispozici v pozdější fázi. 4.5.2. Usnadnění využívání finančních prostředků ERF Aby se členským státům, jež mohou mít problémy s rychlým poskytnutím státních prostředků na spolufinancování opatření osy 1, usnadnil postup, Komise navrhuje zvýšit přípustnou sazbu spolufinancování z ERF na akce v rámci navrhovaného opatření ad hoc až na 95 % celkových veřejných výdajů. Komise dále navrhuje zdvojnásobit částky předběžného financování z ERF vyplácené Komisí po přijetí operačních programů ze 7 % na 14 % celkového příspěvku ERF na operační programy těm členským státům, které o to požádají. Tím se výrazně zvýší finanční prostředky, které mají členské státy okamžitě k dispozici na rychlé zaplacení mimořádných opatření ihned po ukončení všech nezbytných rozpočtových převodů. 4.5.3. Zpětná použitelnost Na opatření dočasného zastavení rybolovné činnosti platné od 1. června 2008 lze poskytnout podporu z ERF. 5. Ostatní opatření 5.1. Podpora de minimis V současné době platí pro podpory de minimis maximální částka ve výši 30 000 EUR na podnik, což vede ke značným rozdílům v částkách, které mohou rybáři získat v rámci vnitrostátních režimů financovaných podle prahových hodnot de minimis . Na základě dalších hospodářských analýz Komise zváží, zda lze tento režim upravit pro odvětví rybolovu tak, aby umožňoval podporu de minimis ve výši 30 000 EUR na plavidlo namísto na podnik, přičemž horní hranice by činila 100 000 EUR na podnik. Komise se zavazuje provést potřebné hospodářské analýzy ve velmi krátkém čase. 5.2. Sociální podpory ve formě snížení příspěvků na sociální zabezpečení Vzhledem k velkému významu zachovávání pracovních míst Komise prostřednictví úpravy Pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury členským státům umožní přebírat za rybáře část sazby příspěvků na sociální zabezpečení. Tato úprava se má týkat pouze příspěvků placených rybáři (nikoliv příspěvků placených podniky, jež je zaměstnávají) za předpokladu, že zaměstnavatel v této souvislosti nesníží obvyklé platy zaměstnanců. Vztahuje se rovněž na zvláštní případy rybářů, kteří provozují činnost na svých vlastních lodích jako jediní zaměstnanci. To přinese přímý prospěch zaměstnaným rybářům, včetně rybářů samostatně výdělečně činných, kteří tak mohou nadále požívat výhod sociálního zabezpečení, zatímco na něj platí snížený příspěvek. Toto opatření by bylo možné využívat po dobu nejvýše dvou let. 6. Dodatečné finanční prostředky Je naprosto zásadní, aby se balíček použil způsobem, který zaručí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže po celé Unii. Hospodářská soutěž mezi rybáři EU nesmí být narušena tím, že členské státy jsou schopné v různém rozsahu poskytovat veřejné finanční prostředky nebo prostředky Společenství. Rovněž nesmí dojít k diskriminaci členských států, které svá loďstva již restrukturalizovaly. Nejlepším řešením, jak strukturálně přizpůsobit loďstva EU, je využívat jako hlavní nástroj ERF. Proto ERF bude nadále do tohoto balíčku nejvíce přispívat. Zůstává ovšem několik důležitých problémů, které pouhým využíváním stávajícího ERF nelze vyřešit: - Několik členských států má jen velmi malé příděly z ERF. Je to způsobeno tím, že klíč, podle něhož jsou prostředky z ERF zemím přidělovány, nesouvisí přímo s velikostí loďstva, ale spíše s obecnějšími kritérii z oblasti strukturálních fondů. Pokud by byl balíček prováděn výhradně s pomocí prostředků z ERF, mohlo by dojít k neoprávněnému narušení ke škodě těchto členských států. - V rámci některých členských států je velký podíl prostředků z ERF v souladu s obecnou logikou platnou pro strukturální fondy EU zaměřen na konvergenční regiony. Tato situace vedla k tomu, že na restrukturalizaci loďstev mimo konvergenční regiony není k dispozici dostatek finančních prostředků z ERF. - Některé členské státy využívají vyšších přídělů z ERF, avšak tyto stále nejsou dostatečné pro provedení všech nezbytných opatření potřebných k rozsáhlé restrukturalizaci loďstev postižených krizí. - Několik členských států ve svých operačních programech v rámci ERF předpokládalo významné plány restrukturalizace, které však platí pro celé období (2007–2013). Aby současnou krizi překonaly, musí zkrátit dobu platnosti těchto plánů, čímž dojde ke značnému zvýšení jejich krátkodobých a střednědobých finančních potřeb. - Rozsah krize vyžaduje restrukturalizační úsilí dosud nevídaného rozsahu. Pro provádění balíčku tak budou potřeba finanční prostředky ve značné výši. Odhaduje se, že jen finanční prostředky potřebné na trvalé nebo dočasné zastavení rybolovných činností souvisejících s částmi loďstva, která jsou krizí nejvíce postižena, dosáhnou výše 1,6 miliardy EUR. Připočítají-li se dodatečné finanční prostředky na investice vedoucí ke snížení spotřeby energie, na tržní a sociálně-ekonomická opatření, společné akce a pilotní projekty, které jsou všechny součástí dočasných zvláštních opatření na podporu restrukturalizace rybářských loďstev postižených hospodářskou krizí, dosáhne částka v tomto regionu odhadem 2 miliard EUR. Podle stávajícího programu osy 1 ERF je na tato opatření k dispozici odhadem 600 milionů EUR, přičemž se počítá s dalšími asi 250 miliony EUR, kterými budou opatření spolufinancovat členské státy. Komise také odhaduje, že 550 milionů EUR se bude muset získat přizpůsobením operačních programů v rámci ERF. Zbývající částka se odhaduje na cca 600 milionů EUR. Část tohoto obnosu by mohla být financována z nepřidělených prostředků z okruhu 2 finančního rámce na rok 2009 a 2010, přičemž větší část připadne na rok 2009. Tím nebude dotčena skutečná výše výdajů na SZP. Všechny další částky by mohly být schváleny pouze tehdy, pokud výše výdajů na SZP v těchto letech zůstane výrazně pod příslušnými dílčími stropy, a budou podrobně zanalyzovány a odůvodněny. Než budou dodatečné prostředky k dispozici, Komise zajistí, aby členské státy uvolnily výše uvedené vysoké částky úpravou operačních programů a uvolněním prostředků ze svých rozpočtů. Ohledně provádění prověří Komise možnost zavedení ad hoc finančního nástroje. Tento nástroj by byl časově omezený a sladěný s opatřeními v rámci ERF zavedenými k řešení krize způsobené vysokými cenami paliv. Finanční zdroje z tohoto nového ad hoc nástroje by byly členským státům přidělovány podle specifických kritérií. Pro získání této dodatečné podpory by členské státy měly předem výrazně přispět svými prostředky přidělenými z ERF na opatření potřebná k řešení krize, a to přerozdělením prostředků určených na jejich operační programy ve prospěch osy 1, nebo by měly vypracovat ambiciózní programy pro přizpůsobování loďstva, které by se týkaly významné části loďstva daného státu. 7. Časový průběh Opatření podle nařízení Rady musí být přijata před 31. prosincem 2010. [1] Řešení problému vyšších cen ropy, KOM(2008) 384, Brusel, 13.6.2008. [2] Studie Evropské komise „Energetické úspory v odvětví rybolovu“ (ESIF) FISH/2006/17, internetová stránka Evropské komise o energetické účinnosti v odvětví rybolovu (plánované zahájení od září roku 2008), projekty 6. výzkumného programu Evropské komise „HOP – Macro-economic impact of High Oil Price in Europe“ a „Superior life-time operation economy of ship propellers“. www.hop-project.eu, http://canal.etsin.upm.es/superprop/. [3] Úkolem sítě ERA-NET je podporovat koordinaci a spolupráci mezi vnitrostátními a regionálními výzkumnými programy.