PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

1. Evropské rozvojové fondy (ERF) jsou výsledkem mezinárodních úmluv nebo dohod (1)mezi Společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a některými africkými, karibskými a tichomořskými státy (státy AKT) na straně druhé a dále rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ).

2. Za řízení většiny výdajů ERF je odpovědná Komise, která toto řízení také vykonává. Investiční nástroj ERF řídí od 1. dubna 2003 v plném rozsahu Evropská investiční banka (EIB). Na tento nástroj se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (2) (3).

3. Strukturu ERF uvádí diagram 1 . Správa ERF probíhá v různých režimech: režimu centralizovaného, společného a decentralizovaného řízení (4). V režimu centralizovaného řízení Komise řídí postupy zadávání veřejných zakázek a platby konečným příjemcům sama. V režimu společného řízení jsou některými úkoly plnění pověřeny mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. V režimu decentralizovaného řízení zajišťuje běžnou správu vnitrostátní schvalující osoba (5)každé země, která je příjemcem financování, a Komise (viz diagram 2 ). Tyto subjekty jsou povinny: a) pravidelně kontrolovat, zda jsou činnosti prováděny řádně; b) přijímat náležitá opatření, aby předešly nesrovnalostem a závažnému nedodržování právních a správních předpisů, a v případě nutnosti zahajovat stíhání za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků.

Diagram 1 — Struktura ERF (podle hodnoty zakázky) Diagram 2 — Princip decentralizovaného řízení

4. V rámci Komise řídí téměř všechny programy ERF Úřad pro spolupráci EuropeAid (dále jen „úřad EuropeAid“), který také nese odpovědnost za řízení většiny výdajů v oblasti vnějších vztahů a rozvoje financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (6). Malá část projektů ERF (7)se týká humanitární pomoci a je řízena generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO).

KAPITOLA I – PROVÁDĚNÍ SEDMÉHO, OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO ERF

Finanční plnění

5. V roce 2008 se sedmý, osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Schvalující osoba pro ERF uzavřela 7. ERF dne 31. srpna 2008 (8). Při uzavření bylo vyplaceno 10 381 milionů EUR (98,3 % z 10 559 milionů EUR přidělených na opatření v oblasti pomoci). Zůstatek ve výši 178 milionů EUR byl převeden do 9. ERF. 5. V zájmu řádného finančního řízení ERF pokračovala Komise ve svém úsilí o postupné ukončení starých projektů a uzavřela sedmý ERF podle plánu dne 31. srpna 2008.

6. Desátý ERF, který pokrývá období let 2008–2013 a zajišťuje pomoc Společenství ve výši 22 682 milionů EUR, nabyl účinnosti dne 1. července 2008. Z uvedené částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 286 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR pro investiční nástroj, který EIB spravuje pro země AKT, resp. ZZÚ. Pro výdaje Komise na programování a provádění ERF se počítá s částkou 430 milionů EUR.

7. Údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění jsou uvedeny v tabulce 1. Grafy I a II ukazují kumulativní zdroje a rozhodnutí podle odvětví, do nichž směřuje pomoc. V roce 2008 byly překročeny všechny prognózy finančního plnění, které Komise stanovila pro souhrnné závazky, individuální závazky a platby, a bylo dosaženo rekordní výše souhrnných závazků (4 723 milionů EUR), individuálních závazků (2 649 milionů EUR) a čistých plateb (3 143 milionů EUR). Tento vývoj částečně vysvětluje skutečnost, že provádění desátého ERF začalo velmi rychle a se značným nárůstem operací rozpočtové podpory; souhrnné závazky dosáhly částky 2 583 milionů EUR a platby 606 milionů EUR. Neuhrazené platby vzrostly o 15 %, což je ale vzhledem k rekordní úrovni závazků dosažené v daném roce přiměřené. Zároveň staré a pozastavené neuhrazené platby poklesly o 33 %. 7. Komise si tento rok opět vedla neobyčejně dobře v oblasti závazků a plateb i při správě neuhrazených částek. To dokazuje, že úsilí vynaložené v posledních letech na urychlení provádění programu přineslo ovoce.

Výroční zpráva Komise o finančním řízení sedmého až desátého ERF

8. Finanční nařízení pro 10. ERF (9)Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů. Podle názoru Účetního dvora zpráva o finančním řízení přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2008.

Tabulka 1 — Kumulativní čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2008 (v milionech EUR) Stav na konci roku 2007 Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2008 Stav na konci roku 2008 Celková částka Míra plnění (40) 7. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celková částka 7. ERF uzavřený 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celková částka (41) Míra plnění (40) A – ZDROJE ( 39 ) 37 328,7 – 765,0 –53,4 725,4 21 260,1 21 167,1 0,0 10 785,9 16 631,8 21 260,1 48 677,7 B – ČERPÁNÍ 1. Finanční závazky 37 279,4 99,9 % – 765,0 –53,4 774,7 4 766,4 4 722,7 0,0 10 785,8 16 631,8 4 766,4 32 184,1 66,1 % 2. Individuální právní závazky 32 046,0 85,8 % – 699,2 54,6 3 163,2 130,4 2 649,1 0,0 10 539,2 14 207,4 130,4 2 649,1 51,1 % 3. Platby 26 700,0 71,5 % – 522,8 323,1 3 253,0 89,8 3 143,1 0,0 9 928,6 10 006,7 89,8 20 025,1 41,1 % C – Neuhrazené platby (B1–B3) 10 579,4 28,3 % 0,0 857,3 6 625,1 4 676,6 12 159,0 25,0 % D – Disponibilní zůstatek (A–B1) 49,3 0,1 % 0,0 0,0 0,0 16 493,7 16 493,7 33,9 % Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a finančních výkazů k 31. prosinci 2008.

KAPITOLA II — PROHLÁŠENÍ ÚČETNÍHO DVORA O VĚROHODNOSTI PRO ERF

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro sedmý, osmý, devátý a desátý Evropský rozvojový fond za rozpočtový rok 2008

I. V souladu s článkem 248 Smlouvy provedl Účetní dvůr audit: a) konečné účetní závěrky sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2008, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů (10) a konsolidované zprávy o finančním plnění sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu; b) legality a správnosti uskutečněných operací spadajících do právního rámce ERF u té části zdrojů ERF, za jejichž finanční řízení odpovídá Komise (11).

Odpovědnost vedení

II. Podle finančních nařízení pro sedmý, osmý, devátý a desátý ERF odpovídá za vypracování a věrnou prezentaci konečné účetní závěrky ERF a za legalitu a správnost uskutečněných operací vedení (12). a) Za konečnou účetní závěrku ERF odpovídá vedení. Součástí této odpovědnosti je navrhnout, zavést a zajistit vnitřní kontrolu nad sestavováním a věrnou prezentací účetní závěrky tak, aby neobsahovala významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou, zvolit a uplatňovat vhodné účetní metody na základě účetních pravidel přijatých účetním ERF (13) a provádět v dané situaci přiměřené účetní odhady. Konečnou účetní závěrku ERF schvaluje Komise. b) Způsob, jakým vedení realizuje svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací, závisí na způsobu provádění ERF. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění prováděny útvary Komise. Při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení ostatní subjekty. V případě společného řízení se o úkoly plnění dělí Komise a mezinárodní organizace. Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navržení, zavedení a zajištění účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob provádění nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka ERF sestavena, Komise.

Odpovědnost auditora

III. Účetní dvůr je na základě svého auditu povinen předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr provedl audit v souladu s mezinárodními účetními standardy a etickými kodexy IFAC a INTOSAI. Tyto standardy vyžadují, aby byl audit naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že konečná roční účetní závěrka ERF je prosta významných nesprávností a uskutečněné operace jsou ve svém souhrnu legální a správné.

IV. V kontextu popsaném v bodě III zahrnuje audit provedení postupů, kterými se získávají důkazní informace o částkách a údajích uvedených v konečné konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Zvolené postupy závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných nesprávností v konečné konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou, ať z důvodu podvodu nebo chyby, ve významné míře v souladu s požadavky právního rámce ERF. Při posuzování těchto rizik zkoumá auditor vnitřní kontrolu, která se vztahuje k přípravě a věrné prezentaci konečné konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jež slouží k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací, aby pak mohl navrhnout auditní postupy, jež jsou za daných okolností přiměřené. Při takto prováděném auditu se rovněž hodnotí vhodnost používaných účetních zásad a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konečné konsolidované účetní závěrky a výročních zpráv o činnosti.

V. Účetní dvůr neobdržel veškeré nutné informace a dokumentaci k deseti platbám ze vzorku, provedeným na účet mezinárodních organizací. Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti výdajů ve výši 190 milionů EUR, tj. 6,7 % ročních výdajů.

VI. Účetní dvůr konstatuje, že s výjimkou omezení popsaných v bodě V jsou získané důkazní informace dostatečné a přiměřené a že je na jejich základě schopen vydat prohlášení o věrohodnosti.

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

VII. Účetní dvůr je toho názoru, že konečná účetní závěrka sedmého, osmého, devátého a desátého ERF zobrazuje věrně a ve všech významných ohledech finanční situaci ERF k 31. prosinci 2008 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní.

VIII. Aniž by vyslovoval výhradu k výroku uvedenému v bodě VII, upozorňuje Účetní dvůr na skutečnost, že metoda používaná pro odhad rezervy na vzniklé náklady u některých typů smluv neplatí, a na rozhodnutí Komise tuto metodu od roku 2009 zlepšit.

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

IX. Podle názoru Účetního dvora byly příjmy a závazky sedmého, osmého, devátého a desátého ERF za rok 2008 prosty významných chyb.

X. Účetní dvůr, aniž by zpochybňoval výrok vyjádřený v bodě IX, upozorňuje na velký výskyt nevyčíslitelných chyb, k nimž došlo u závazků rozpočtové podpory; tyto chyby nebyly zahrnuty do odhadu celkové míry chyb.

XI. Podle názoru Účetního dvora obsahují platby sedmého, osmého, devátého a desátého ERF za rok 2008 významné chyby.

XII. Účetní dvůr si všímá podstatných zlepšení zavedených Komisí, pokud jde o její systémy dohledu a kontroly. Podotýká zároveň, že existuje stále prostor pro jasnější závěry o tom, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a pro zdokonalení návrhu a provádění některých systémů. Účetní dvůr dále zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise vytrvala ve svém v úsilí a zdůvodňovala rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory. K tomu je nutno strukturovaným a formálním způsobem prokázat, že přijímající země má příslušný reformní program.

16. a 17. září 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira předseda

Evropský účetní dvůr 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

9. Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, uvedené v bodech VII a VIII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu konsolidovaných finančních výkazů (14)a konsolidované zprávy o finančním plnění 7., 8., 9. a 10. ERF (15). Audit v odpovídajícím rozsahu zahrnul kontrolní postupy, jejichž cílem bylo na základě testů prověřit důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace konsolidované účetní závěrky.

10. Připomínky ke správnosti (16)operací, uvedené v bodech IX a XII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z těchto prvků: a) testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 225 položek, který odpovídal 45 finančním a individuálním právním závazkům a 180 platbám provedeným ústředními útvary úřadu EuropeAid a delegacemi včetně 40 zálohových plateb. Pokud to bylo třeba, prováděcí organizace a koneční příjemci byli navštíveni na místě, aby bylo možno ověřit uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo výkazech nákladů; b) posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a v delegacích včetně kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí hlavní připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti (viz příloha 2 ): i) kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami, ii) monitorování prováděcích organizací, iii) externích auditů, iv) monitorování ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid, v) interního auditu; c) posouzení výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid.

11. V rámci auditu bylo k provedení podrobné kontroly operací na místě navštíveno pět zemí: Angola, Konžská republika, Malawi, Mosambik a Mauritánie.

12. Audit Účetního dvora zahrnul přezkum existujících postupů v oblasti účetnictví a monitorování vydaných inkasních příkazů.

Spolehlivost účetní závěrky

13. Roční účetní závěrka za rok 2008 je čtvrtou účetní závěrkou sestavenou podle zásad akruálního účetnictví. Účetní dvůr ve svých předešlých výročních zprávách uvedl, že účetní systém ERF nemá všechny funkce nezbytné pro efektivní a účelné vykazování ekonomických informací na akruální bázi, což zvyšuje riziko účetních chyb v důsledku rozsáhlých manuálních operací nutných pro převádění účetních údajů založených na peněžních tocích do roční účetní závěrky sestavené podle zásad akruálního účetnictví. I přes toto riziko však Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že účetní závěrka neobsahuje významné chyby. 13. Zavedení nového účetního systému v roce 2009 překonalo dřívější omezení. Nový systém má všechny funkce nezbytné pro efektivní a účelné vykazování na akruální bázi. Stejně jako v předchozích letech je manuální zpracování v rozpočtovém roce 2008 podrobeno přísným kontrolám s cílem omezit rizika.

14. V únoru 2009 byl zprovozněn nový účetní systém Komise ASAC FED na bázi akruálního účetnictví. Do nového systému byly převedeny veškeré provozní, finanční a účetní údaje ERF. To by mělo účetní prostředí ERF dále posílit.

15. Roční účetní závěrka uvádí rezervu ve výši 2 113 milionů EUR na náklady, které vznikly v běžném účetním období, k nimž ale nebyly do konce roku obdrženy faktury. Tato rezerva se odhaduje na základě řady předpokladů, zejména linearity smluvních výdajů. Jak již Komise oznámila ve své odpovědi na výroční zprávu Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2007 (17), realizovala studii, která potvrdila, že tento předpoklad u některých typů smluv neplatí. Jak se uvádí v příloze k účetní závěrce, Komise se rozhodla od rozpočtového roku 2009 svou metodu vylepšit. 15. Byla provedena studie k ověření platnosti metody použité pro odhad rezervy na nevyrovnané faktury. Studie dospěla k závěru, že tato metoda je ve většině případů platná. Komise na základě závěrů studie zdokonalí metodu účetní závěrky za rok 2009.

Správnost operací

16. Hlavní prvky a výsledky testování věcné správnosti na základě vzorku uvádí příloha 1 .

Příjmy

17. Podle auditu příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto operace významné chyby.

Závazky týkající se projektů

18. Podle auditu závazků týkajících se projektů, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto závazky významné chyby.

Závazky týkající se rozpočtové podpory

19. Podle auditu závazků týkajících se rozpočtové podpory, který Účetní dvůr provedl, obsahují tyto závazky vysoký počet nevyčíslitelných chyb. V porovnání s předcházejícími lety Účetní dvůr zjistil, že hodnocení míry dodržování požadavků dohody z Cotonou, které provedla Komise, se zlepšují; prokazování je lépe strukturované a formalizované, zejména pro zakázky týkající se rozvojových cílů tisíciletí. Účetní dvůr však přesto zjistil časté případy, kdy Komise strukturovaným a formálním způsobem neprokázala, že řízení veřejných financí bylo dostatečně transparentní, odpovědné a účelné (viz body 44–46). 19. Komise vítá souhlas Účetního dvora s tím, že její trvalé a pokračující úsilí zlepšit jasnost a strukturu posouzení souladu s dohodou z Cotonou z hlediska způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové pomoci (článek 61 dohody) přináší významné výsledky. Komise se zaměřuje na pokračování procesu zlepšování s cílem vyloučit ve svých posouzeních jakékoli případy nejednoznačnosti. Toho se docílí dalším zlepšováním pokynů k rozpočtové podpoře, odbornou přípravou a zvyšováním povědomí o důležitosti prokázání způsobilosti strukturovaným a formálním způsobem. Pro další zlepšení své analýzy důvěryhodnosti programů reformy řízení veřejných financí příjemců vyvíjí Komise metodiku hodnocení pro použití v delegacích.

Platby na projekty

20. Podle auditu zálohových plateb, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto platby významné chyby.

21. I přes zásah Komise, který měl prováděnou auditní práci usnadnit, neobdržel Účetní dvůr všechny nezbytné informace a dokumentaci související s deseti operacemi řízenými mezinárodními organizacemi (18). Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti těchto operací. Účetní dvůr konstatuje, že ověřovatel pověřený Komisí provedením ověřovací návštěvy v jedné z uvedených organizací (19)nahlásil podobný problém. 21. Komise plně podporuje žádosti Účetního dvora o informace. Uznává, že v případě dvou organizací, které zastupovaly pět operací, byla požadovaná dokumentace přes intervenci Komise doručena příliš pozdě. Tyto organizace jsou však ochotnější spolupracovat. Komise těmto organizacím znovu připomněla důležitost včasného dodávání požadovaných informací vzhledem k velmi krátkým časovým lhůtám Účetního dvora.

22. Audit Účetního dvora odhalil významnou míru chyb s dopadem na částku plateb, které byly předmětem auditu (20). Četnost a typy chyb i dopad vyčíslitelných chyb uvádí příloha 1 ( část 1, 1.3 a 1.4 ). 22. Komise zavedla systém kontroly založený na práci externích auditorů, dohlížitelů a na vnitřních kontrolách, které umožňují předcházet chybám nebo chyby odhalovat a napravovat před provedením plateb. Je však třeba uznat, že některé delegace musí pracovat v mimořádně obtížné situaci, jak tomu bylo v případě Angoly, která byla součástí auditu Účetního dvora. Komise svůj systém kontroly nadále zlepšuje a hledá vhodnou rovnováhu mezi užitkem a náklady, která přinese přiměřenou jistotu.

23. Hlavní typy zjištěných vyčíslitelných chyb: a) způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období, překračující povolený rozpočet nebo týkající se nezpůsobilých položek; b) výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace; c) přesnost: chyby ve výpočtech.

24. Zjištěné nevyčíslitelné chyby se týkají zejména souladu s požadavky na bankovní záruky stanovenými právními předpisy, druhu použité smlouvy, zviditelnění finanční podpory ERF, schvalování dokumentace k zadávání zakázek předem a smluvních lhůt pro předkládání finančních zpráv. 24. Na základě doporučení Účetního dvora přijala Komise opatření ke zpřísnění kontrol bankovních záruk a dokončují se nové pokyny ke zviditelnění. Další body, na které Účetní dvůr upozornil, velmi úzce souvisejí s prováděním projektu, a tedy s omezeními přímo na místě.

25. Většinu chyb měly místní subjekty provádějící dohled nebo vnitrostátní schvalující osoby zjistit a opravit před schválením plateb (viz body 33 a 34). Většina případů chybějící podkladové dokumentace se týká uzavření starých projektů v rámci sedmého ERF v Angole, které byly prováděny v době ozbrojeného konfliktu a politických nepokojů. V důsledku této složité situace a doby, která od konce projektů uplynula, bylo pro delegaci, která navíc za řízení uvedených projektů nenesla odpovědnost, mimořádně obtížné shromáždit všechny nezbytné podkladové dokumenty. 25. Existují konkrétní rizika související s řízením spolupráce v zemích zasažených specifickými problémy, například válkou, nepokoji atd., jak tomu bylo v případě Angoly. Rozsah problému chybějící dokumentace, který Účetní dvůr zaznamenal v Angole, nelze v žádném případě považovat za obecné pravidlo v oblasti řízení spolupráce mezi všemi státy AKT, jak dokládají znamenité výsledky v ostatních kontrolovaných subjektech.

Platby týkající se rozpočtové podpory

26. Audit plateb rozpočtové podpory, který Účetní dvůr provedl, odhalil, že tyto platby obsahují vysoký počet nevyčíslitelných chyb. Zjištěné případy zahrnovaly chybějící důkazní informace o zaúčtování převodů v cizí měně v souladu s platnými ustanoveními, posouzení Komise ve věci splnění podmínek provedené na základě zastaralých údajů nebo neprovedené vůbec, nedostatečnou analýzu faktorů bránících provádění programu reformy správy veřejných financí a používání nesprávného referenčního období pro posouzení míry plnění ukazatelů (viz body 44–46). 26. Komise podotýká, že tyto nevyčíslitelné chyby jsou v řadě případů způsobeny nejasnostmi v dohodách o financování uzavřených dříve, než byly schváleny nejnovější pokyny v roce 2007. Novější dohody o financování uzavřené v souladu s pokyny z roku 2007 jsou strukturované jasněji. Očekává se, že platby provedené na základě těchto novějších dohod povedou k jasnějším posouzením a k podstatně menšímu počtu chyb. Komise kromě toho ve všech svých útvarech zvyšuje všeobecnou informovanost o potřebě strukturovanějšího a formálnějšího přístupu k posuzování plateb týkajících se rozpočtové podpory. V únoru 2009 Komise rovněž revidovala finanční okruhy pro platby týkající se rozpočtové podpory s cílem posílit úlohu finančního ověřování v procesu schvalování. Očekává se, že výsledkem bude další zpřísnění posuzování plateb, a tedy soulad s podmínkami stanovenými v dohodách o financování.

Výroční zpráva o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid

27. Při zkoumání výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid za rozpočtový rok 2008 Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry poskytují věrný obraz (tj. bez výrazných zkreslení) o účelnosti zavedených postupů. Zejména zkoumal, zda systémy dohledu a kontroly poskytují potřebnou jistotu, pokud jde o správnost operací.

28. Jak uvádí bod 4, posláním úřadu EuropeAid je provádět většinu nástrojů vnější pomoci (21)financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství a z ERF. Výroční zpráva o činnosti a prohlášení nijak nerozlišují mezi operacemi financovanými ze souhrnného rozpočtu a z ERF, které přinášejí stejná přirozená rizika a řídí se do velké míry podobnými prováděcími mechanismy. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně výroční zprávy o činnosti a prohlášení i ohledně systémů dohledu a kontroly týkají celé oblasti odpovědnosti úřadu EuropeAid.

29. Pokud jde o provádění a výsledky zavedených systémů dohledu a kontroly, je výroční zpráva o činnosti v souladu se zjištěními Účetního dvora. Účetní dvůr konstatuje, že ve srovnání s předchozími lety se kvalita výroční zprávy o činnosti výrazně zlepšila: je lépe strukturovaná, srozumitelnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu použití kvantitativních ukazatelů. Existuje zde však stále prostor pro konkrétnější závěry popisující, jak výsledky jednotlivých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele. Klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post by také generálnímu řediteli poskytl solidnější východisko, až bude rozhodovat o tom, zda tento dopad je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti. 29. Komise uznává, že její trvalá snaha o zlepšení celého systému vnitřní kontroly vyžaduje další práci na architektuře systémů kontroly, pokud jde o vnější pomoc a přínos pro prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. S ohledem na tuto skutečnost a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika zahájí EuropeAid přezkum své strategie kontroly v roce 2010.

30. Výroční zpráva o činnosti zmiňuje významná omezení související s pracovníky (22). Vysoký podíl zaměstnanců na krátkodobé smlouvy v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a s tím související fluktuace zaměstnanců vedou podle zprávy ke ztrátě institucionální paměti, což má škodlivý vliv na kontinuitu a zviditelnění provozního vedení a efektivní využívání zdrojů. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích je nebezpečně vysoká a má rostoucí tendenci. 30. Otázka fluktuace souvisí s omezením délky zaměstnání smluvních zaměstnanců v Bruselu nejvýše na tři roky. Aby se snížilo riziko ztráty institucionální paměti v důsledku fluktuace, zavedl EuropeAid řadu opatření: porady, povinné předávací zprávy v rámci standardů vnitřní kontroly, systematický dohled úředníků v delegaci nad smluvními zaměstnanci.

31. Ve své výroční zprávě o ERF za rozpočtový rok 2007 Účetní dvůr doporučil provést přezkum, který by posoudil, zda ústřední útvary úřadu EuropeAid a delegace mají dostatečné množství lidských zdrojů s požadovanou kvalifikací, které jsou nezbytné k zajištění kvality kontrol (23). Rovněž doporučil, aby byla vypracována politika pro oblast lidských zdrojů, která bude vycházet z analýzy kvalifikací a znalostí, jež jsou pro řízení rozpočtové podpory s ohledem na její rostoucí význam zapotřebí (24). 31. V prostředí nulového růstu pracovních míst v Komisi do roku 2013 řeší úřad EuropeAid personální oblast pomocí tří základních prvků: Důkladné každoroční posouzení potřeb založené na pracovním zatížení pro provozní, finanční, kontraktační i auditní oddělení delegací. Výběr a přijímání zaměstnanců, kteří mají kvalifikace a dovednosti nutné pro pokrytí potřeb; výběrové komise jsou složeny ze všech příslušných zeměpisných a tematických útvarů; rozsáhlý program odborné přípravy, který odpovídá současným potřebám správy vnější pomoci v delegaci i v ústředí. Uchazeči o pracovní místa spojená s rozpočtovou podporou podstupují zkoušku a jsou vybíráni na základě prokázaných znalostí a dovedností v oblasti rozpočtové podpory. Počet školení o rozpočtové podpoře v této oblasti se zvýšil ze 7 kurzů dostupných v roce 2006 na 14 v roce 2007 a na 24 v roce 2008. Tyto kurzy doplňují školení na ústředí, na nichž průměrná účast z delegací představuje 40 %. Také jsou organizovány každoroční regionální semináře pro odborníky v oblasti rozpočtové podpory.

32. Generální ředitel úřadu EuropeAid prohlašuje, že získal přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o správnost operací, audit Účetního dvora nicméně odhalil významnou míru chyb. Účetní dvůr zjistil, že v roce 2008, jakkoli i nadále docházelo k významnému pokroku, nebyl vliv některých opatření z nedávné doby dosud plně zřejmý a že stále existuje prostor pro zlepšení přípravy nebo provádění určitých kontrol (viz body 33–43). Shrnutí výsledků kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí klíčové připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti, kterou provedl Účetní dvůr, uvádí příloha 2 . 32. Úřad EuropeAid naplánoval kontroly pokrývající celý životní cyklus víceletých projektů, aby byl schopen předcházet většině finančních chyb nebo je objevovat a napravovat při běžném provádění svých kontrol. Kontroly Komise ex post potvrzují – a dále snižují – tuto velmi nízkou úroveň zbytkových chyb, což se projeví v prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid o věrohodnosti. Komise však připouští, že účinky posledního rozšíření celkové architektury kontrol nebyly v roce 2008 zatím plně zřetelné a že ještě existuje prostor pro další zlepšení.

Účelnost systémů

Kontroly ex ante, které provádí schvalující osoby

33. Účetní dvůr posoudil kontroly ex ante při zjišťování a opravě chyb jako částečně účelné, zejména pokud jde o výpočet nárokovaných částek, dostupnost požadované podkladové dokumentace a dodržování pravidel pro zadávání zakázek. Jak uvádí bod 25, chyby zjištěné v Angole zapříčinily výjimečné okolnosti, nezpochybňují proto systém kontroly ex ante příslušné delegace.

Monitorování prováděcích organizací

34. Stejně jako v předchozích letech byly zjištěny významné nedostatky ve finančních postupech a kontrolách prováděcích organizací, dohlížitelů a vnitrostátních schvalujících osob: a) hlavními nedostatky v prováděcích organizacích byly nevyhovující postupy pro podkladovou dokumentaci a archivaci a účetní systémy, které nezajišťují správnou evidenci a vykazování výdajů; b) v některých případech byla kvalita kontrol, které prováděli dohlížitelé u smluv na stavební práce, nedostatečná; c) nedostatečná kapacita či vlastnická odpovědnost většiny útvarů vnitrostátních schvalujících osob vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám. 34. Podpora organizacím zodpovědným za provádění projektů financovaných z ERF je již značná a zahrnuje poskytování tiskových pokynů, náležitě spravovanou internetovou stránku úřadu EuropeAid věnovanou financím a smlouvám, školení v této oblasti a doporučení finančních a kontraktačních pracovníků delegací na místě. V regionu AKT bylo v roce 2008 nabídnuto 150 dní školení na téma financí a smluv a 20 školení týkajících se auditu v této oblasti, přičemž 94 % míst bylo obsazeno vnitrostátními schvalujícími osobami, technickými ministerstvy a pracovníky podílejícími se na projektu. a) Komise vyvinula různé informační a řídící nástroje zaměřené především na technické asistenty (zvláštní příručka) a nevládní organizace (seminář k těmto otázkám se konal se skupinou Concord ve dnech 23. a 24. března 2009). Pokračuje ve svém úsilí poskytnout přijímacím organizacím v blízké budoucnosti nástroje pro finanční řízení. b) Komise definovala specifický referenční rámec pro technické audity infrastruktury, který je delegacím k dispozici od roku 2009. c) V roce 2009 byla podepsána nová smlouva o odborném vzdělávání za účelem zaručení kontinuity vzdělávání pro útvary vnitrostátních schvalujících osob. Kromě toho bylo vytvořeno velké množství programů na podporu vnitrostátních schvalujících osob s cílem posílit jejich způsobilost.

35. Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře. Rovněž přijaly příslušná opatření, aby zjištěné nedostatky řešily, zejména požadavkem na povinné audity a ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů, zadáváním technických auditů platných smluv na stavební práce a zajišťováním technické pomoci pro posílení kapacity útvarů vnitrostátních schvalujících osob. Úřad EuropeAid kromě toho v roce 2008 inicioval činnost, jejímž cílem je vypracovat lepší pokyny a komunikační nástroje k řešení opakujících se nedostatků na úrovni konečných příjemců a prováděcích organizací. 35. Komise vítá posouzení Účetního dvora týkající se opatření přijatých delegacemi pro řešení nedostatků zjištěných v útvarech vnitrostátních schvalujících osob a také podpůrné činnosti pro příjemce a prováděcí organizace.

Externí audity

36. Klíčovým prvkem systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou finanční audity a audity systémů prováděné u projektů před provedením konečné platby (25). Ačkoli v roce 2008 nebyla nová standardizovaná zadání dosud plně uplatňována, protože se jednalo o první rok jejich provádění, je jejich využití u zhruba dvou třetin zahájených auditů a zavedení systému informací o řízení auditů (CRIS Audit) důležitým krokem k zajištění větší konzistentnosti auditních zpráv a vhodného monitorování auditních činností a analýzy výsledků auditu (26). 36. Široké využívání standardizovaného zadání a systému CRIS Audit přispěje ke zvýšení jednotnosti kvality auditů a konsolidace výsledků auditů.

37. Audit Účetního dvora odhalil, že při přípravě plánu auditu na rok 2008 delegace nedodržovaly důsledně provozní pokyny úřadu EuropeAid a že nebylo zcela jasné, jak byly zvoleny audity prováděné na základě analýzy rizika, a proto nebyla jasná ani míra, v níž tyto audity přispěly k jistotě generálního ředitele. Úřad EuropeAid si je však v tomto ohledu dobře vědom nutnosti zlepšení; ve svém ročním plánu řízení na rok 2008 upřednostnil standard vnitřní kontroly č. 6 „Řízení rizik“ a přijal řadu opatření, zvláště v oblasti odborné přípravy zaměstnanců, aby zajistil účelnější provádění uvedeného standardu. 37. Aby byl přínos delegací k ročnímu plánu auditů více konzistentní, bude od ročního plánu auditů na rok 2010 povinný harmonizovaný formát. Analýza rizika předpokládá jistou pružnost, která je v souvislosti se složitou a neustále se měnící vnější pomocí nezbytná. Bude však nutné dodržovat základní zásady podrobně uvedené v metodice. Komise věří, že se díky těmto revizím zvýší transparentnost a úplnost ročního plánu auditů.

38. Míra plnění ročních plánů auditů byla nízká: 56 % auditů v plánu auditů na rok 2008 bylo zahájeno v daném roce, ostatní audity byly odloženy nebo v některých případech zrušeny a 67 % auditů v plánu auditů na rok 2007 bylo dokončeno do konce roku 2008. Tato situace je částečně způsobena nedostatečnou přípravou ročního plánu auditů, dobou trvání auditu a omezenou kapacitou delegací, pokud jde o organizaci auditů a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tyto audity. 38. Komise by ráda zdůraznila stálý pokrok dosahovaný při provádění ročních plánů auditů. V roce 2008 bylo skutečně dokončeno 455 auditů, což představuje zvýšení o 35 % oproti roku 2007 (337). Od června 2008 je provádění ročního plánu auditů pravidelně monitorováno vedením úřadu EuropeAid. Ústřední útvary úřadu EuropeAid budou nadále poskytovat pomoc delegacím s cílem zlepšit plánování auditů. V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů.

39. Přes četné upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid mnoho delegací neevidovalo údaje v systému CRIS Audit včas a v jejich úplnosti, což narušuje užitečnost tohoto systému IT. Tímto nedostatkem se zabývají pokyny úřadu EuropeAid z listopadu 2008 určené manažerům auditních úkolů. 39. Rok 2008 byl prvním rokem povinného používání systému CRIS Audit. Obecně byl systém CRIS Audit používán správně. Komise nicméně uznává, že je nutné učinit pokrok ve včasném poskytování dokumentů.

Monitorování prováděné ústředními útvary úřadu EuropeAid

40. Audity zadané ústředními útvary úřadu EuropeAid podléhají podle rámcové smlouvy přezkumu kvality. Úřad EuropeAid rovněž analyzuje výsledky těchto auditů a sleduje opatření přijatá na základě opakovaných zjištění na úrovni konečných příjemců a prováděcích partnerů, jak se uvádí v bodu 35. Úřad rovněž provedl přezkum kvality na základě vzorku auditů zadaných delegacemi. Dosud nebyla provedena žádná celková analýza zjištění a doporučení vyplývajících z auditů zadaných delegacemi 40. Od roku 2009 zaměří ústřední útvary úřadu EuropeAid svůj přezkum kvality zpráv o auditu na partnery, kteří nejsou stranami rámcové smlouvy. Kromě toho řada zlepšení, která je třeba začlenit do systému CRIS Audit, usnadní analýzu zjištění auditorů mimo rámcové smlouvy.

41. Zavedení systému CRIS Audit je třeba přivítat. I nadále jsou však nutná určitá vylepšení, aby bylo možno posoudit pokrytí auditu s ohledem na výdaje a efektivněji tento systém využívat při shromažďování a analýze údajů a přijímání opatření na základě zjištění a doporučení auditu. 41. Funkce systému CRIS Audit jsou neustále zlepšovány ve snaze optimalizovat využívání databáze.

42. V roce 2008 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid osm monitorovacích návštěv. Tyto návštěvy byly dobře připraveny a na jejich základě byla vyslovena příslušná doporučení s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích.

43. Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007 (27), systém úřadu EuropeAid pro kontroly operací ex post je účelným mechanismem, pokud jde o zjišťování chyb v dodržování předpisů, které ovlivňují operace; při zjišťování chyb, které mají dopad na částku platby, je však méně účelný. Účetní dvůr konstatoval, že pokud jde o operace v rámci ERF, odpovědné ředitelství v roce 2008 rozšířilo rozsah uvedených kontrol: provádělo systematické kontroly vzorku dokumentů dokládajících vykázané výdaje a přesnosti výpočtů u revizí cen. Dále zavedlo kontroly opatření, která delegace přijaly v návaznosti na zjištění uvedených kontrol, prováděné v šestiměsíčních intervalech. Tento přístup pravděpodobně zlepší relevantnost a účelnost kontrol ex post jak pro účely zkoumání správnosti operací, tak pro posouzení kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami. 43. Pokud jde o kontroly operací ex post, úřad EuropeAid v současné době hodnotí, zda by bylo možné rozšířit kontroly prováděné ředitelstvím pro AKT na další oblasti, ve kterých je EuropeAid činný. Bude to však záviset na přidělení priorit a omezení zdrojů.

Rozpočtová podpora

44. Dohoda z Cotonou stanoví, že rozpočtová podpora se poskytuje pouze tam, kde je řízení veřejných výdajů dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní (28)(pozn. překl.: anglický termín effective se dále v textu překládá jako „účelný“). Komise tuto podmínku vykládá dynamicky (29). Nedostatky v řízení veřejných financí v době přijetí rozhodnutí o financování podle jejího názoru nebrání zahájení programu rozpočtové podpory za předpokladu, že existuje snaha o reformy a tyto plánované reformy se považují za uspokojivé. Evropský parlament vznesl pochybnosti ohledně tohoto „dynamického výkladu“ Komise, pokud jde o kritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu, a prohlásil, že rozpočtová podpora by měla být poskytována pouze v zemích, které již minimální standard věrohodné správy veřejných financí splňují (30). 44. Komise obšírně odůvodnila svůj přístup k hodnocení způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové podpory v reakci na postoje přijaté Účetním dvorem a Parlamentem. Zejména dopis komisaře Michela ze dne 9. ledna 2009 Účetnímu dvoru, s kopií Evropskému parlamentu, podrobně uvádí souvislosti postoje Komise. Zdůrazňuje, že přístup Komise je v souladu s přístupem jiných klíčových dárců (např. Mezinárodního měnového fondu a Světové banky). Současně podotýká, že přístup založený na minimálních standardech by nebyl v souladu s pokyny OECD o podpoře reformy řízení veřejných financí nebo s pařížskými zásadami a zásadami z Akkry o zajištění účinnosti.

45. Ve svých výročních zprávách o ERF za rozpočtové roky 2006 (31)a 2007 (32)Účetní dvůr doporučil, aby referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou byly určité základní požadavky. Komise na toto doporučení nepřistoupila, protože je toho názoru, že stanovení společných minimálních standardů, které by byly jednotným způsobem uplatňovány na všechny země, není vhodné. Jak upozornil Evropský parlament ve své zprávě o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007 (33), tento přístup dává Komisi značnou volnost postupovat podle vlastního uvážení, kterou je ale třeba vyvážit stejně vysokou mírou transparentnosti. Jak uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (34), je proto zapotřebí, aby bylo dodržování dohody z Cotonou prezentováno strukturovaně a formalizovaně. 45. Komise chápe a bere na vědomí požadavek na ještě větší transparentnost při nakládání s rozpočtovou podporou. Komise v této souvislosti navrhuje zajistit zevrubnější pokrytí otázek rozpočtové podpory v příštích výročních zprávách o „politikách rozvoje a vnější spolupráce Evropského společenství a jejich provádění“. Komise uznává, že zlepšení lze dosáhnout více strukturovaným a formalizovaným přístupem k hodnocení způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové podpory v souladu s dohodou z Cotonou. Komise proto dále zdokonaluje své pokyny týkající se rozpočtové podpory s cílem posílit svůj přístup.

46. Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007 (35), dohody o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 9. ERF jsou často neúplné nebo nejasné, a neposkytují tak k provedení takového strukturovaného a formalizovaného posouzení dostatečně jasný rámec. V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval u dohod o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 10. ERF významné zlepšení. V některých případech existuje prostor pro další zlepšování v oblasti určování prioritních opatření v rámci řízení veřejných financí, která má přijímající země provádět, i zdrojů informací pro kontrolu dodržování dohodnutých podmínek. 46. Komise vítá, že Účetní dvůr uznal zlepšení jasnosti nových dohod o financování. Komise současně uznává, že lze provést další zlepšení, a proto své pokyny dále zdokonaluje, aby se vyřešily body, na něž Účetní dvůr upozornil, s ohledem na zjištění jasných očekávání týkajících se reformy v oblasti řízení veřejných financí a sledování pokroku v těchto oblastech.

Interní audit

47. Oddělení interního auditu (IAC) pracovalo účelně a v souladu se svým prvořadým cílem, kterým je poskytovat generálnímu řediteli jistotu ve věci účelnosti a efektivnosti postupů řízení rizik, kontroly a vnitřní správy v úřadu EuropeAid. Podle názoru IAC výsledky prací provedených v roce 2008 naznačují, že zde neexistují žádné podstatné systémové nedostatky, které by mohly nepříznivě ovlivnit fungování systému vnitřní kontroly jako celku. Účetní dvůr upozorňuje na to, že z auditu provedeného IAC nebylo možno odvodit plnou míru jistoty ohledně schopnosti systému CRIS FED poskytovat od ledna 2009 spolehlivé a přesné provozní informace. 47. Když oddělení interního auditu (IAC) provádělo audit, byl nový systém CRIS ještě ve fázi vývoje. Byla však přijata všechna nezbytná opatření k tomu, aby tento systém mohl být spuštěn na začátku roku 2009. Přechod na nový systém CRIS/ABAC byl proveden podle harmonogramu a operace byly normálně zahájeny začátkem roku 2009.

48. Útvar interního auditu Komise (IAS) provedl s oddělením IAC společný audit postupů finančního řízení ředitelství odpovědného za země AKT u jeho delegací s přenesenými pravomocemi a další audit zpětně získaných částek (36). Pokud jde o řízení bankovních záruk (viz bod 24), využívání systému CRIS Audit (viz bod 39) a centralizované kontroly opatření přijatých v návaznosti na audity zadané delegacemi (viz bod 40), jsou zjištění auditu v souladu se zjištěními Účetního dvora.

49. Útvar IAS provedl audit následných opatření týkajících se provádění finanční a správní rámcové dohody (FAFA) (37). Konstatuje, že kontrolní prostředí by mělo být posíleno na úrovni partnerů i projektů, zejména zlepšením koordinace a porozumění s institucemi OSN v oblasti ověřování a jistoty. 49. Zpráva uznala pokrok, jehož bylo při provádění většiny doporučení dosaženo. Otázka ověřování byla projednávána na šestém setkání pracovní skupiny pro finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA) v Bruselu (v dubnu 2009). Komise důsledně užívá zadání při ověřovacích návštěvách partnerů OSN.

Závěry a doporučení

50. Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2008 ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci ERF a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní. Účetní dvůr upozorňuje na připomínku uvedenou v bodě 15 ohledně rezervy na vzniklé náklady.

51. V důsledku okolností popsaných v bodě 21 nebyl Účetní dvůr schopen provést úplný audit deseti plateb ze vzorku, provedených na účet určitých mezinárodních organizací. Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti výdajů ve výši 190 milionů EUR, tj. 6,7 % ročních výdajů.

52. S výhradou omezení uvedeného v předcházejícím bodě a na základě auditu, který provedl, Účetní dvůr konstatuje, že v rozpočtovém roce 2008: 52.

a) neobsahovaly příjmy a závazky ERF významné chyby;

b) platby ERF obsahovaly významné chyby. Nejpravděpodobnější míra chyb se pohybuje v rozmezí mezi 2 % a 5 %. b) Komise podotýká, že celková míra chyb byla velmi silně ovlivněna jednou delegací, která musela pracovat v postkonfliktním prostředí.

53. Na základě své auditní práce Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou, pokud jde o správnost plateb, částečně účelné. Příloha 1 část 2 uvádí přehled posouzení systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid, které provedl Účetní dvůr (38).

54. V roce 2008 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitnil své systémy dohledu a kontroly. Začal používat nové zadání auditů a zavedl systém informací o řízení, tzv. CRIS Audit, který by měl zlepšit schopnost úřadu EuropeAid plánovat a monitorovat audity, jakož i schopnost analyzovat a provádět kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. Výroční zpráva o činnosti je lépe strukturovaná, jasnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu využití kvantitativních ukazatelů. Existuje však stále prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post. 54. Komise uznává, že její trvalá snaha o zlepšení celého systému vnitřní kontroly vyžaduje další práci na architektuře systémů kontroly, pokud jde o vnější pomoc a přínos pro prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. S ohledem na tuto skutečnost a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika zahájí EuropeAid přezkum své strategie kontroly v roce 2010.

55. Úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii a svou činností se snaží zajistit efektivnější a účelnější provádění kontrol. V této souvislosti je třeba uvážit následující doporučení: 55.

a) kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika; a) Kontroly ex ante každé jednotlivé operace před jejím schválením jsou mechanismem primárního zajištění legality a správnosti. Kontroly ex ante jsou důležité z toho důvodu, že zabraňují chybám a předcházejí nutnosti nápravného opatření ex post. Při prováděných zkouškách se bere v úvahu úroveň rizika. EuropeAid provedl řadu opatření, zejména pokud jde o odbornou přípravu, aby byla lépe zohledněna opakující se rizika.

b) roční plány auditu by měly být připravovány na základě strukturovanější analýzy rizik a realističtějšího posouzení zdrojů, které jsou k tomuto účelu k dispozici; b) Analýza rizika, která má být prováděna při přípravě ročního plánu auditů předpokládá jistou pružnost, která je v souvislosti se složitou a neustále se měnící vnější pomocí nezbytná. Bude však nutné dodržovat základní zásady podrobně uvedené v metodice. V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů.

c) provádění ročních plánů auditu je třeba v průběhu roku pečlivě monitorovat, aby mohly být zjištěny významné odchylky a byla včas přijata nápravná opatření; c) Od června 2008 je provádění ročního plánu auditů pravidelně monitorováno a předkládáno na zasedáních vedení. Rozdělení tohoto provádění podle zeměpisné oblasti a ústředí/delegací umožňuje přijmout vhodné nápravné opatření.

d) je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu; d) Systém CRIS Audit je pravidelně zdokonalován. Například od začátku roku 2009 je každý audit zadaný do systému CRIS automaticky spojen s číslem systému CRIS Audit, což doplňuje proces zaznamenávání v systému CRIS Audit. Na příští měsíce jsou naplánována další zlepšení, například přesnější zaznamenávání zjištění auditů a nezpůsobilých výdajů.

e) úřad EuropeAid by měl zajistit, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v jejich úplnosti a včas; e) Začátkem roku 2008 zaslal generální ředitel pokyn vyžadující, aby dotčené útvary (ústředí a delegace) vkládaly všechny audity do systému CRIS Audit. To bylo v roce 2009 sledováno a odpovědná oddělení tuto povinnost manažerům auditních úkolů pravidelně připomínala.

f) vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím odpovědným za země AKT by úřad EuropeAid měl provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné. f) Pokud jde o kontroly operací ex post, úřad EuropeAid v současné době hodnotí, zda by bylo možné rozšířit kontroly prováděné ředitelstvím pro AKT na další ředitelství. To však bude záviset na přidělení priorit a omezení zdrojů.

56. Co se týče rozpočtové podpory, Účetní dvůr doporučuje, aby úřad EuropeAid: 56.

a) vynaložil úsilí, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět; a) Komise souhlasí a dále reviduje své pokyny s cílem řešit tento bod. Dokončení se očekává do konce roku 2009. Komise má také v úmyslu dále zlepšovat transparentnost své rozpočtové podpory zlepšením vykazování.