SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Východní partnerství: plán do podzimního summitu v roce 2013 /* JOIN/2012/013 final */





SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Východní partnerství: plán do podzimního summitu v roce 2013 ÚVOD Spolupráce mezi EU a jejími východoevropskými partnery – Arménskou republikou, Ázerbájdžánskou republikou, Běloruskou republikou, Gruzií, Moldavskou republikou a Ukrajinou – je zásadní součástí vnějších vztahů Unie. Čím více se partnerské země sbližují s EU, tím více se nabízí příležitostí k rozšíření politických, hospodářských a kulturních vazeb jak s Unií, tak mezi těmito zeměmi. Účelem tohoto sdělení je předložit plán pro Východní partnerství, o němž bylo rozhodnuto na summitu ve Varšavě ve dnech 29.–30. září 2011[1]. Jedná se o plán dalších prací do příštího summitu, který se bude konat na podzim roku 2013[2]. Zahrnuje jak dvoustranný, tak vícestranný rozměr Východního partnerství, a řídí se zásadami společné odpovědnosti, diferenciace a podmíněnosti. 1. POLITICKÉ SOUVISLOSTI 1.1. Východní partnerství: partnerství mezi rovnými založené na společných hodnotách Východní partnerství bylo zahájeno v roce 2009 na summitu v Praze[3] na popud Evropské unie a východoevropských partnerů s cílem podpořit politické a hospodářské reformy a pomoci zemím tohoto regionu přiblížit se k EU. Základem partnerství je společný závazek k důslednému uplatňování mezinárodních právních předpisů a základních hodnot, včetně demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod, stejně jako tržního hospodářství, udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných. Každá z těchto zemí sice rozvíjí své vlastní vztahy s EU, avšak pod záštitou Východního partnerství se EU a její partneři zavázali dále rozvíjet také mnohostranný rozměr partnerství, do něhož jsou zapojeny všechny členské státy EU a všechny partnerské země. Cílem tohoto mnohostranného rozměru je posílit a doplnit dvoustranou úroveň a usnadnit vypracovávání společných postojů a rozvoj společných aktivit. Na druhém summitu o Východním partnerství v září 2011 ve Varšavě byl potvrzen program dohodnutý v Praze a bylo oceněno, že v celé řadě oblastí bylo dosaženo významného pokroku. Účastníci summitu však rovněž zdůraznili, že je třeba posílit reformní úsilí, že tempo reforem bude mít vliv na intenzitu spolupráce a že partneři, kteří se nejvíce zasazují o reformy, budou mít ze svého vztahu s Evropskou unií co největší prospěch. Rovněž vyzvali k obnovení závazku ke společným hodnotám. Zásadní význam má provádění změn na místě, budování udržitelných demokratických institucí, mírové řešení vleklých konfliktů a budování pevného základu pro udržitelný hospodářský růst, který podporuje začlenění, a vytváření pracovních míst. Pro budoucí vztahy mezi EU a jejími východoevropskými partnery je nezbytně nutné dosáhnout pokroku při budování pevné a udržitelné demokracie. Za mimořádně důležitou byla považována potřeba zapojit společnosti jako celek. Občanská společnost je základním prvkem v dobře fungujícím demokratickém systému. Podpora a angažovanost ze strany EU ve prospěch občanské společnosti ve východoevropských zemích se proto výrazně posiluje. Na tyto aspekty se proto v navrhovaném plánu klade zvláštní důraz. 1.2. Cíle Hlavním cílem Východního partnerství je vytvořit podmínky pro urychlení politického přidružení a prohloubení hospodářské integrace mezi EU a východoevropskými partnerskými zeměmi. Na summitu o Východním partnerství ve Varšavě byly oceněny proevropské ambice a proevropská volba některých partnerů a jejich závazek budovat pevnou a udržitelnou demokracii. Zdůrazněna byla také mimořádná úloha Východního partnerství při podpoře těch partnerů, kteří usilují o stále těsnější vztah s EU[4]. Východní partnerství se rovněž zaměřuje na podporu regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů. Tyto cíle posilují společný závazek ve prospěch stability, bezpečnosti a prosperity jak EU, tak partnerských zemí. K uskutečnění těchto všeobecných cílů budou EU a její východoevropští partneři: · navazovat nové, hlubší smluvní vztahy mezi EU a partnerskými zeměmi v podobě dohod o přidružení, případně také prohloubených a komplexních zón volného obchodu tam, kde může sbližování právních předpisů posílit kladné účinky liberalizace obchodu a investic, což povede ke sbližování s právními předpisy a normami EU, · podporovat mobilitu občanů a vízovou liberalizaci v dobře spravovaném a bezpečném prostředí. Mobilita občanů partnerských zemí bude v první fázi podpořena dohodami o usnadnění udělování víz a readmisními dohodami, konečným cílem pak bude bezvízový režim, · zlepšovat odvětvovou spolupráci a usnadňovat účast partnerských zemí v programech a při činnostech agentur EU. Východní partnerství řeší otázku nedokončené transformace. Pomáhá partnerům dokončit jejich přechod k demokracii a tržně orientovanému hospodářství tím, že podporuje jejich reformní proces. 2. PROVÁDĚNÍ NOVÉHO PŘÍSTUPU Cílem plánu je uvádět do praxe zásadu obnovené evropské politiky sousedství (EPS) „více za více“. Čím většího pokroku partnerská země dosáhne, tím větší podporu od EU obdrží. Tato podpora zahrnuje navýšení finančních prostředků na sociální a hospodářský rozvoj, rozsáhlejší programy pro soudržné budování institucí, širší přístup partnerských zemí na vnitřní trh EU, větší objem prostředků z EU na investice, včetně půjček EIB a kombinace rozpočtových grantů EU s půjčkami EIB a dalších mezinárodních finančních institucí, a posílený politický dialog. Pokrok v oblasti reforem bude hodnocen ve výročních zprávách EPS o jednotlivých zemích. Toto hodnocení proběhne na základě specifických kritérií, která zohledňují závazky přijaté již v rámci stávajících dohod mezi EU a partnerskými zeměmi, včetně závazků uvedených v akčních plánech APS a programech přidružení. Na své vztahy s partnery bude EU pohlížet uceleně, přičemž bude usilovat o řešení nestability a konfliktů v regionu. V souvislosti s plánem budou podle zásady „více za více“ uvolněny dodatečné prostředky. Za tímto účelem se zavádí nový program pro integraci a spolupráci v rámci Východního partnerství (EaPIC – Eastern Partnership Integration and Cooperation) s orientačním přídělem 130 milionů EUR na roky 2012–2013. Tyto prostředky doplní závazek EU ve prospěch východoevropských partnerů na období 2010–13 ve výši 1,9 mld. EUR. Rozpočtový příděl na účast východoevropských partnerů v programech spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání (Erasmus Mundus a Tempus) se v případě programu Erasmus zdvojnásobí a v případě programu Tempus výrazně navýší. Program EaPIC se zaměří na podporu demokratické transformace, budování institucí, udržitelný růst, který podporuje začlenění, a posílení opatření k budování důvěry. 3. PLÁN: DYNAMICKÝ NÁSTROJ KE SLEDOVÁNÍ SPOLEČNÉHO ZÁVAZKU K REFORMĚ A POKROKU Plán pro Východní partnerství spolu s oběma tabulkami v přiložených dokumentech umožní jak EU, tak východoevropským partnerským zemím usměrňovat a sledovat reformy a pokrok. V samotném plánu se stanoví: · cíle společně dohodnuté Evropskou unií a jejími východoevropskými partnery v rámci Východního partnerství vyplývající z deklarací ze summitů v Praze v roce 2009 a ve Varšavě v roce 2011, · reformy a pokrok, na které by se partnerské země měly zaměřit, aby splnily cíle společně dohodnutých kroků, jež jsou obsaženy v příslušných programech přidružení a akčních plánech evropské politiky sousedství, · různé nástroje a podpora, kterou EU poskytne v rámci finanční spolupráce a politického dialogu, · míra pokroku, které EU a partnerské země dosáhnou při plnění cílů do konce druhé poloviny roku 2013, a to stanovením cílů, výsledků nebo harmonogramů. 4. ODDÍL PLÁNU TÝKAJÍCÍ SE DVOUSTRANNÝCH VZTAHŮ Složka plánu týkající se dvoustranných vztahů se zaměřuje na tyto hlavní společně dohodnuté cíle: – politické přidružení a hospodářská integrace – větší mobilita občanů v bezpečném a dobře spravovaném prostředí – rozšířená odvětvová spolupráce. Pro každý z těchto tří cílů jsou v oddíle plánu, jenž se týká dvoustranných vztahů, na základě stávajících společně dohodnutých dokumentů, jako jsou programy přidružení a akční plány evropské politiky sousedství, stanovena politická opatření, která by partnerské země měly přijmout, jakož i podpora, kterou může poskytnout EU. · Cíl 1: Politické přidružení a hospodářská integrace Prosazování společných hodnot Oddíl týkající se dvoustranných vztahů vyjmenovává klíčová kritéria pro posouzení toho, jak se prosazují společné hodnoty. Na jedné straně stanoví hlavní opatření, která by měly partnerské země přijmout na základě společně dohodnutých dokumentů, jako jsou programy přidružení, a na druhé straně podporu, kterou nabízí EU. Současný stav Východního partnerství Jednání s Ukrajinou o dohodě o přidružení, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, byla završena a dohodnuté znění bylo parafováno dne 30. března 2012. Jednání o dohodách o přidružení byla zahájena s Moldavskou republikou, Gruzií, Arménií a Ázerbájdžánem a již výrazně pokročila. Rozhodnutí zahájit jednání o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu[5] jako nedílné součásti dohod o přidružení bylo v případě Gruzie a Moldavska přijato v prosinci 2011 a v případě Arménie v únoru 2012. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Po ukončení jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Ukrajinou na summitu v prosinci 2011 se obě strany shodly na tom, že pro rychlost politického přidružení a hospodářskou integraci Ukrajiny s EU, zejména v souvislosti s uzavřením dohody o přidružení a jejím následném provádění, budou mít zásadní význam výsledky této země, především pokud jde o respektování společných hodnot a právní stát. Do podzimu 2013 by měla výrazně pokročit, případně být ukončena, jednání o dohodách o přidružení s Moldavskou republikou, Gruzií, Arménií a Ázerbájdžánem. Jednání o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu s Arménií, Gruzií a Moldavskou republikou by měla výrazně pokročit, případně být ukončena, a výrazného pokroku by se mělo v souladu s doporučeními Komise dosáhnout v oblasti sbližování právních předpisů. Ázerbájdžán by měl pokročit ohledně přistoupení k WTO, které je předpokladem pro zahájení jednání o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu. Aby se podpořil proces přípravy a provádění dohod o přidružení, případně také prohloubených a komplexních zón volného obchodu, měly by EU a Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie a případně Moldavská republika v roce 2013 schválit programy přidružení. Během procesu vyjednávání EU umožní partnerům politický dialog a poskytne finanční podporu, mimo jiné v rámci rozsáhlých programů pro budování institucí. Pokrok dosažený v oblasti politických reforem potřebných k provádění společných hodnot Východního partnerství a celková situace v oblasti vztahů EU s partnerskými zeměmi budou mít vliv na to, jak rychle partneři budou schopni těžit z těsnějšího vztahu s EU. Blížící se parlamentní volby v Arménii, Gruzii a na Ukrajině se stanou milníky pro konsolidaci demokracie v těchto zemích. EU očekává věrohodné a trvalé úsilí směřující k brzkému mírovému urovnání konfliktů v Gruzii, konfliktu v Podněstří v Moldavské republice a konfliktu v Náhorním Karabachu. EU potvrzuje, že je odhodlána i nadále se angažovat v úsilí o stabilizaci a vyřešení konfliktů v Gruzii a nadále se do něj zapojovat, mimo jiné i svým dalším působením ve funkci spolupředsedy ženevských jednání, prostřednictvím činnosti zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii a pokračující přítomnosti pozorovatelské mise EU. Pokud jde o konflikt v Podněstří, EU plně podporuje současné zprostředkovatelské úsilí ve složení 5+2 pod záštitou OBSE, kterého se účastní. EU rovněž plně podporuje zprostředkovatelské úsilí Minské skupiny OBSE při řešení konfliktu v Náhorním Karabachu, ve které EU není zastoupena. EU znovu potvrzuje svou podporu madridským zásadám a vyzývá Arménii a Ázerbájdžán, aby zintenzívnily své úsilí za účelem dosažení dohody založené na těchto zásadách, která by byla základem pro mír. EU upevňuje svou spolupráci s příslušnými partnerskými zeměmi a silněji podporuje opatření ke zvyšování důvěry a opatření zaměřená na zlepšení životních podmínek lidí postižených konflikty. Pokrok v oblasti hospodářské integrace a politického přidružení partnerů k Evropské unii bude přínosný pro úsilí o řešení konfliktů a stabilitu v regionu. EU je i nadále pevně odhodlána posilovat svou spolupráci s občany a občanskou společností Běloruska. S ohledem na stávající situaci ve vztazích mezi EU a Běloruskem Evropská unie posílí svou podporu běloruské občanské společnosti a demokratickým politickým silám v rámci cíleného „evropského dialogu o modernizaci“, který byl zahájen dne 29. března 2012 v Bruselu na důkaz pevného závazku EU podporovat demokratické úsilí běloruského lidu. EU bude i nadále pečlivě sledovat situaci v Bělorusku a je i nadále odhodlána prosazovat svou politiku kritické angažovanosti, zejména prostřednictvím dialogu a Východního partnerství. Další rozvoj dvoustranných vztahů bude jako doposud záviset na pokroku, kterého Bělorusko dosáhne při respektování zásad demokracie, právního státu a lidských práv. Zároveň je EU vzhledem k dalšímu vývoji v oblasti připravena v případě potřeby zvážit další cílená opatření ve všech oblastech spolupráce. · Cíl 2: Zvýšená mobilita v bezpečném a dobře spravovaném prostředí Současný stav Východního partnerství Moldavská republika a Ukrajina provádějí dohody o usnadnění udělování víz a readmisní dohody s EU od roku 2008 a nyní již plní akční plány vízové liberalizace. Partnerství mobility byla uzavřena s Gruzií a Moldavskou republikou a nedávno také s Arménií. Od března 2011 Gruzie úspěšně uplatňuje dohodu o usnadnění udělování víz a readmisní dohodu. V březnu 2012 Evropská komise – po obdržení mandátu od Rady ministrů EU v prosinci 2011 – zahájila jednání o obdobných dohodách s Arménií a Ázerbájdžánem. Podobná nabídka, kterou obdrželo Bělorusko v červnu 2011, by přinesla prospěch běloruskému lidu jako celku, avšak orgány v Minsku na ni nereagovaly. S cílem usnadnit udělování víz běloruským občanům usilují členské státy EU o optimální využití flexibility, kterou nabízí vízový kodex, zejména možnosti zrušit nebo snížit vízové poplatky pro určité kategorie běloruských občanů nebo v konkrétních případech. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Předpokládá se, že by mohla být završena jednání týkající se dohod o usnadnění udělování víz a readmisních dohod s Arménií a Ázerbájdžánem. EU je i nadále připravena zahájit jednání o těchto dohodách i s Běloruskem. Uvažovat lze také o zavedení partnerství v oblasti mobility s Ázerbájdžánem. Účinné uplatňování dohody o usnadnění udělování víz a readmisní dohody a účinná spolupráce v mnoha oblastech spravedlnosti a vnitřních věcí by mohlo vést k zahájení jednání o akčních plánech vízové liberalizace, a to v brzké době s Gruzií a později také s Arménií a Ázerbájdžánem. EU plánuje v brzké době zahájit s Gruzií také dialog o vízech. Předpokladem pro vízovou liberalizaci s Moldavskou republikou a Ukrajinou bude provádění příslušných akčních plánů v těchto dvou zemích. · Cíl 3: Prohloubení odvětvové spolupráce Následující výčet odvětví je informativní a nikoli vyčerpávající. Další podrobnosti o rozšíření odvětvové spolupráce jsou uvedeny v tabulkách. Neformální dialogy s partnerskými zeměmi v rámci Východního partnerství, které mají probíhat dvakrát ročně (podrobněji vysvětleno v oddíle 5), rovněž přispějí k rozšíření odvětvové spolupráce na dvoustranné úrovni. Účast v programech a agenturách EU Současný stav Východního partnerství EU podepsala s Moldavskou republikou a Ukrajinou protokoly, které jsou právním základem pro jejich účast v programech EU otevřených partnerům evropské politiky sousedství. Moldavská republika se od ledna 2012 účastní sedmého rámcového programu EU pro výzkum a technický rozvoj. Spolupráce či snahy rozšířit spolupráci mezi agenturami EU a východoevropskými zeměmi pokročily zejména v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a bezpečnosti letectví. Výsledky očekávané do podzimu 2013 EU usnadní účast partnerských zemí v činnostech agentur EU a v programech EU, které jsou jim otevřeny na základě příslušného sdělení Komise[6]. Do konce roku 2013 by měly být po vzájemné dohodě vyjednány protokoly umožňující dalším zemím Východního partnerství účastnit se programů EU. Komise bude partnerské země podporovat při plnění legislativních podmínek k účasti v agenturách EU a uvolňovat prostředky na krytí části nákladů spojených s účastí v činnosti agentur a v programech EU. Energie Současný stav Východního partnerství Odvětvové reformy zaměřené na zlepšení energetické bezpečnosti již probíhají. Byly podniknuty první kroky k integraci východoevropských zemí na trhy EU s energií, zlepšení propojení sítí mezi EU a zeměmi Východního partnerství, diverzifikaci zdrojů a tras dodávek, zlepšení energetické účinnosti a využívání obnovitelných zdrojů. Započalo se také se sbližováním odvětvových právních a správních předpisů s určitými pravidly vnitřního trhu EU s energií. Ukrajina i Moldavská republika jsou členy Energetického společenství, které je důležitým nástrojem pro integraci. Gruzie a Arménie mají status pozorovatele. Na Ukrajině a v Arménii dochází ke zlepšování jaderné bezpečnosti. Po katastrofě ve Fukušimě v roce 2011 se obě země dobrovolně rozhodly provést „zátěžové testy“ podle specifikací EU. Bělorusko se rovněž zavázalo, že v souvislosti se svou plánovanou jadernou elektrárnou provede posouzení jaderné bezpečnosti a rizik. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Aby se posílilo energetické partnerství, bude se vzhledem k energetické bezpečnosti, dopravě a dodávkám podporovat integrační a otevřená politika. Výrazně pokročit by se mělo s odvětvovými politickými reformami, aby bylo možné dosáhnout pokroku při integraci trhů s energií. Podporovat se budou další synergie s činnostmi v rámci Smlouvy o Energetickém společenství. Energetické sítě společného zájmu (zemní plyn, ropa, elektřina) by se měly dále rozvíjet, pokud jde o plánované a skutečné stavební činnosti, včetně konkrétních kroků směřujících k realizaci jižního koridoru pro přepravu plynu, strategicky důležité infrastruktury pro zajištění diverzifikace tras dodávek energie od Kaspického moře na evropský trh. Partneři by měli mít k dispozici účinnější politiky a lepší projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie. Ukrajina a Arménie by měly dále zvyšovat bezpečnost svých jaderných elektráren a ukončit „zátěžové testy“. Doprava Současný stav Východního partnerství Reformy v odvětví dopravy, jež se vztahují na všechny druhy dopravy, sice byly zahájeny, nejsou však zdaleka ukončeny. Většina zemí se postupně přizpůsobuje normám EU pro dopravu. Pro těsnější integraci partnerských zemí do dopravního systému EU má zásadní význam vysoká úroveň bezpečnostních a sociálních norem v dopravě. V odvětví letecké dopravy byla ukončena jednání o všeobecných dohodách o leteckých službách s Gruzií a Moldavskou republikou. Obdobná jednání s Ázerbájdžánem budou v brzké době zahájena. Jednání s Ukrajinou pokračují. Zlepšení námořní bezpečnosti zůstává výzvou, neboť vlajky většiny partnerských zemí jsou stále na černé listině Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, podle kterého je hodnocen výkon státu vlajky. Bezpečnost silničního provozu v partnerských zemích je problémem, neboť úmrtnost v důsledku zranění v silničním provozu je výrazně vyšší než v EU. Potenciál železniční dopravy by mohl být lépe využíván vyšší interoperabilitou s železničními systémy EU. Plynulé přepravě osob a zboží mezi EU a partnerskými zeměmi stojí v cestě překážky v infrastruktuře. Aby propojily své dopravní sítě, EU a partnerské země při plánování infrastruktury spolupracují. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Reformy odvětví dopravy by měly vést k většímu sblížení s dopravními normami EU. Jednání o dohodách o leteckých službách by měla být uzavřena s celou řadou zemí. Jednání s dalšími zeměmi by měla ještě probíhat nebo by měla být v brzké době zahájena a následně prováděna. Politické reformy by měly vést ke zlepšení námořní bezpečnosti a hodnocení vlajek by se mělo zlepšit podle Pařížského memoranda o státní přístavní inspekci. Partnerské země by měly být schopné prokázat lepší bilanci, pokud jde o bezpečnost silničního provozu, a konkrétní opatření ke zlepšení interoperability s EU v oblasti železniční dopravy. Ke zlepšení dopravního spojení s EU by mělo dojít na základě lepšího plánování sítí a prací na prioritních projektech infrastruktury, s jejichž pomocí budou partnerské země připojeny k transevropské dopravní síti. Svoboda, bezpečnost a právo Současný stav Východního partnerství V této oblasti se dvoustranná spolupráce rozvíjí postupně. Spolupráce byla zahájena nejprve s Ukrajinou, a to na základě zvláštního odvětvového akčního plánu EU-Ukrajina. Partnerství mobility s Moldavskou republikou a Gruzií se stala příkladem posilování vazeb a aktivit v širší oblasti migrace, což v říjnu 2011 vedlo k podpisu partnerství mobility s Arménií. Pokud jde o správu hranic, došlo k prohloubení regionální spolupráce v rámci mise EU pro pomoc na hranicích Moldavska a Ukrajiny (EUBAM) a projektu integrované správy hranic v oblasti Jižního Kavkazu. EUBAM i nadále pokračuje v náležitém sledování situace kolem Podněsterské oblasti Moldavské republiky. Na programu jednání EU a východoevropských partnerů byla v posledních letech témata, jako azyl, boj proti organizované trestné činnosti, obchod s lidmi a praní peněz, jakož i korupce, ochrana údajů a justiční spolupráce. Dialogy na téma drogy byly zahájeny v roce 2011 s Moldavskou republikou, Arménií a Ázerbájdžánem. V prosinci 2011 EU znovu potvrdila, že má v úmyslu dále posilovat odvětvovou spolupráci v rámci Východního partnerství, mimo jiné v boji proti drogám. Jak je uvedeno ve sdělení Evropské komise o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Východního partnerství, možnost svolávání pravidelných zasedání o otázkách SVV na ministerské úrovni, je-li to v zájmu spolupráce, může rovněž přispět k zajištění odpovídajícího politického vedení a koordinace, aby bylo v určitých oblastech práce dosaženo pokroku[7]. Výsledky očekávané do podzimu 2013 V souladu se sdělením Evropské komise o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Východního partnerství a příslušnými závěry Rady[8] lze očekávat pokrok při podpoře legální migrace prostřednictvím vhodné regulační činnosti a prosazování právních předpisů. V oblasti azylu by měly být zavedeny právní předpisy, správní struktury a postupy, které zajistí účinnou ochranu. Příslušný právní rámec pro boj proti nelegální migraci, včetně readmise, by měl být dokončen a opatření účinně prováděna. Pro boj proti obchodu s lidmi by měly být v plném rozsahu prováděny příslušné mezinárodní úmluvy spolu s integrovanou správou hranic prováděnou na základě osvědčených postupů a mezinárodních dohod. Zaváděním účinných právních předpisů a důsledných donucovacích opatření by se mělo dosáhnout pokroku v boji proti organizované trestné činnosti, finanční trestné činnosti, včetně financování terorismu, v boji proti nezákonnému obchodu s drogami a korupci, a při ochraně údajů. Regionální rozvoj, zemědělství a rozvoj venkova Současný stav Východního partnerství V oblasti regionální politiky se již vede dialog s Ukrajinou. Nedávno byly zahájeny dialogy a dohodnuty pracovní programy s Gruzií a Moldavskou republikou. Na Ukrajině a v Gruzii jsou již prováděny rozsáhlé programy regionální spolupráce a s vládami Arménie a Ázerbájdžánu probíhají diskuse o jejich strategiích regionálního rozvoje s cílem připravit pilotní programy regionálního rozvoje. V případě Moldavska se přípravy chýlí ke konci a program bude zahájen v roce 2012. V oblasti zemědělství a rozvoje venkova probíhají v příslušných podvýborech v rámci dohod o partnerství a spolupráci odvětvové dialogy. Pro posílení spolupráce s partnerskými zeměmi v oblasti zemědělství Komise započala s vypracováváním obecného přístupu na podporu tohoto odvětví prostřednictvím evropského programu sousedství pro rozvoj zemědělství a venkova (ENPARD). Výsledky očekávané do podzimu 2013 V oblasti regionálního rozvoje by mělo být dosaženo pokroku při provádění pracovních programů a mohly by být zahájeny dialogy s dalšími zúčastněnými stranami. Ve většině partnerských zemí se budou provádět pilotní programy regionálního rozvoje. Pokud jde o zemědělství a rozvoj venkova, měly by být ukončeny přípravné práce k přehledovým odvětvovým studiím před zahájením programu ENPARD. Očekává se, že tento program pomůže partnerským zemím účinněji fungovat na zahraničních trzích, plně využívat budoucích prohloubených a komplexních zón volného obchodu a podpořit domácí zemědělství. V této souvislosti Komise povede intenzívní politické dialogy s partnerskými zeměmi s cílem podpořit dlouhodobé zemědělské strategie a strategie rozvoje venkova v těsné spolupráci se všemi zúčastněnými stranami. Za tímto účelem bude vypracována studie, v jejímž rámci budou spolu s partnerskými zeměmi přezkoumány jejich politiky a strategie v oblasti zemědělství a rozvoje venkova a stanoveny případné oblasti budoucí podpory. Tím by měl být vybudován pevný základ pro další určení programů ENPARD ve východoevropských partnerských zemích. Současně má být v Gruzii dokončen rozsáhlý zemědělský program s rozpočtem 40 mil. EUR „Podpora v odvětví zemědělství – ENPARD Gruzie“. O dalších programech spolupráce ENPARD se bude uvažovat v rámci plánování programů, které bude zahájeno letos v létě, a to na základě hodnocení probíhajících programů rozvoje venkova, jako je výše uvedený program v Gruzii nebo programy v Ázerbájdžánu (Zemědělství a rozvoj venkova) a v Moldavské republice (Podpora rozvoje venkovských oblastí). Kromě toho je EU připravena těsněji spolupracovat s přímořskými partnerskými státy v oblasti námořní politiky, aby se mimo jiné zajistilo udržitelné využívání rybolovných zdrojů. Životní prostředí a změna klimatu Současný stav Východního partnerství Spolupráce v oblasti životního prostředí a změny klimatu se týká celé řady témat, jako je zelená ekonomika, biologická rozmanitost, systém sdílení informací o životním prostředí a posuzování vlivů na životní prostředí. Prvořadým cílem je podpořit regulativní sbližování, posílit správní kapacity a provádění mnohostranných dohod o životním prostředí. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Partnerské země by měly výrazně pokročit ve svých přípravách na sbližování s důležitými právními předpisy EU v oblasti životního prostředí. Měly by zlepšit své správní struktury a pokročit v budování uceleného systému pro sběr environmentálních údajů. 5. ODDÍL PLÁNU TÝKAJÍCÍ SE VÍCESTRANNÝCH VZTAHŮ Účelem vícestranného rozměru Východního partnerství je podpořit a posílit dvoustranné cíle partnerství. Nabízí fórum pro sdílení informací a zkušeností s opatřeními, která partnerské země přijaly v oblasti přechodu, reforem a modernizace. Jako prostředek k urychlení integrace s EU umožňuje partnerům využívat dodatečný nástroj na podporu reformního úsilí a snadnějšího sbližování právních předpisů. Jak bylo znovu potvrzeno v deklaraci ze summitu ve Varšavě, mělo by Východní partnerství rovněž podporovat stabilitu a vícestranný proces budování důvěry tam, kde vleklé konflikty stále brání snahám o spolupráci. Tato část plánu pozorně sleduje cíle stanovené v dvouletých pracovních programech mnohostranných platforem Východního partnerství. Tato fóra, kterých se účastní vysocí úředníci z členských států EU a z partnerských zemí, umožňují politický dialog o těchto tématech: o demokracii, řádné správě věcí veřejných a stabilitě, hospodářském rozvoji, energetické bezpečnosti, zapojení občanské společnosti a usnadnění přeshraničních kontaktů mezi lidmi. Doplňují dvoustrannou agendu vztahů mezi EU a partnerskými zeměmi. EU od vytvoření Východního partnerství zahájila celou řadu stěžejních iniciativ, o nichž se pravidelně diskutuje na příslušných mnohostranných platformách. Tyto iniciativy budou zhodnoceny v období 2012–13 a EU v době před dalším summitem o Východním partnerství a v rámci plánování na období 2014–2020 zváží případné nové stěžejní iniciativy, které mají být prováděny od roku 2014. Jako další prostředek k posílení vazby mezi dvoustrannými a mnohostrannými procesy, k posílení smyslu pro společnou odpovědnost za Východní partnerství a k podpoře regionální dynamiky se zahajují neformální dialogy v rámci Východního partnerství. Tyto neformální mnohostranné dialogy mezi ministry zahraničních věcí partnerských zemí a místopředsedkyní/vysokou představitelkou EU a komisařem pro politiku sousedství, které probíhají dvakrát ročně, nabídnou příležitost k neformálním diskusím na ministerské úrovni o vývoji v partnerských zemích a pokroku v reformním procesu a umožní sledovat provádění plánu pro Východní partnerství. V tomto rámci proběhnou rovněž neformální rozhovory mezi příslušnými ministry odpovědnými za jednotlivá odvětví a komisaři EU s cílem posílit mnohostrannou odvětvovou spolupráci mezi EU a východoevropskými partnery. · Demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita Současný stav Východního partnerství Pokroku již bylo dosaženo v těchto oblastech: boj proti korupci, demokracie a lidská práva, fungování soudnictví, kyberkriminalita a zlepšení volebních norem. V rámci platformy pro demokracii, řádnou správu věcí veřejných a stabilitu nedávno zahájily činnost nové skupiny odborníků pro reformu veřejné správy a pro migraci a azyl a byly přijaty jejich dvouleté pracovní plány. Platforma rozvíjí nápady, jak zlepšit společný postup donucovacích orgánů s cílem omezit přeshraniční trestnou činnost a zahájit spolupráci v oblasti otázek společné bezpečnostní a obranné politiky. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Při plnění hlavních dohodnutých cílů stávajícího pracovního programu na období 2012–2013, včetně dvou souvisejících stěžejních iniciativ, by mělo být dosaženo značného pokroku. Činnosti související se stěžejní iniciativou v oblasti integrované správy hranic by měly vést k proškolení více než 700 příslušníků pohraniční stráže a celních úředníků a provádění celé řady konkrétních pilotních projektů na hranicích partnerských zemí. V oblasti civilní ochrany by se za pomoci stěžejní iniciativy pro prevenci přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a připravenost a reakci na ně mělo dosáhnout významného pokroku při rozvoji elektronického atlasu rizik a měla vypracovat doporučení ke zlepšení kapacit partnerských zemí v oblasti prevence, připravenosti a reakce. Těsná spolupráce s Radou Evropy v rámci nástroje pro Východní partnerství financovaného z EU, činnosti platformy pro demokracii, řádnou správu věcí veřejných a stabilitu a souvisejících skupin odborníků by měly přispět k lepšímu dodržování evropských norem v oblasti voleb, reformy soudnictví a boje proti korupci, jakož i ke zvyšování kapacit pro boj proti kyberkriminalitě. Měly by se vyvíjet činnosti vedoucí k posílení úřadů veřejných ochránců práv. Za pomoci výměn, vzdělávacích akcí, seminářů a worshopů uskutečněných během let 2012–13 by mělo být dosaženo pokroku při reformě veřejné správy. Podpora poskytovaná prostřednictvím přeshraničních programů spolupráce a pilotních projektů územní spolupráce, činností Konference místních a regionálních orgánů (CORLEAP) a skupiny pro reformu veřejné správy by měla posílit kapacity partnerských zemí na úrovni regionální a místní správy. Nová skupina pro migraci a azyl by měla v souladu s osvědčenými postupy zlepšit azylové a migrační systémy. Díky zahájení projektu „EuroEast Police“ by se měla zlepšit spolupráce mezi donucovacími orgány. Rovněž by měla být zahájena výměna poznatků o tom, jak prohloubit spolupráci, pokud jde o otázky mezinárodní bezpečnosti a společné bezpečností a obranné politiky. · Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU Současný stav Východního partnerství Platforma pro hospodářskou integraci a soudržnost s politikami EU podpořila úsilí partnerů o sblížení obchodních nebo s obchodem souvisejících právních předpisů, zlepšení investičního prostředí a rozvoj malých a středních podniků. Skupina pro spolupráci v oblasti obchodních nebo s obchodem souvisejících právních předpisů ohledně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, která působí v rámci platformy, se zabývala širokou škálou témat s cílem podpořit obchodní jednání probíhající v rámci dvoustranné složky Východního partnerství. Skupina pro životní prostředí a změnu klimatu se zaměřuje na soudržnost s právními předpisy EU v oblasti životního prostředí, zelené ekonomiky a opatření k řešení změny klimatu. V rámci platformy byla zřízena skupina pro politiku malých a středních podniků a podporují se kontakty mezi podniky. V roce 2011 byla zřízena skupina pro dopravu s cílem zlepšit dopravní spojení se sousedními zeměmi tím, že se usnadní provádění opatření stanovených v příslušném sdělení Komise[9]. Uvažuje se o vytvoření skupiny pro trh práce a sociální politiku. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Práce v této oblasti by měly přispět k postupnému sbližování právních předpisů partnerských zemí s příslušným obchodním a s obchodem souvisejícím acquis EU v rámci probíhajících či budoucích jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu a jejího uplatňování. Celní spolupráce by měla vést k vytvoření průchodnějších a bezpečnějších obchodních cest, rozvoji systémů řízení rizik a podpoře celkové modernizace celních systémů, včetně sladění s normami EU v partnerských zemích a pokroku při boji proti podvodům, zejména pašování cigaret. Spoluprací v oblasti malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím stěžejní iniciativy, by se měl zlepšit jejich přístup k poradním službám a financování investic. V oblasti informační společnosti bude v rámci Východního partnerství zřízena síť regulačních orgánů. V oblasti dopravy by se úsilí mělo zaměřit na urychlení tržní integrace a zlepšení propojení, aby se usnadnila osobní a nákladní doprava. Posílený dialog o životním prostředí a změně klimatu by měl přispět k soudržnosti s právními předpisy EU v oblasti životního prostředí a mělo by se podpořit zavádění národních systémů pro obchodování s emisemi a provádění pilotních projektů týkajících se změny klimatu. Bude pokračovat dialog o harmonizaci daňových politik a řádné správě v daňové oblasti. Měl by být zahájen dialog o trhu práce a sociálních politikách, aby se podpořila výměna informací o politice zaměstnanosti, sociální ochrany a sociálního začlenění při současném zapojení veřejných služeb a sociálních partnerů jako zúčastněných stran. EU a partnerské země by rovněž měly pokračovat ve spolupráci při podpoře a šíření vysoce kvalitních statistik. Širší spolupráce s EIB (Evropská investiční banka), EBRD (Evropská banka pro obnovu a rozvoj) a dalšími evropskými finančními institucemi by měla vést k lepšímu využití finančních prostředků EU, zejména na financování klíčových projektů v oblasti dopravního propojení mimo jiné prostřednictvím nástroje EIB pro Východní partnerství. EU rozvíjí spolu s EIB, EBRD a dalšími evropskými finančními institucemi další možnosti na podporu operací rizikového kapitálu a systémů záruk ve Východním partnerství, přičemž se navazuje na pozitivní zkušenosti s podporou EU poskytovanou Evropskému fondu pro jihovýchodní Evropu (EFSE) a nástroji podpory malých a středních podniků. · Energetická bezpečnost Současný stav Východního partnerství V rámci platformy pro energetickou bezpečnost se pracuje na jejích čtyřech hlavních cílech: zlepšení rámcových podmínek a solidarity, podpora rozvoje infrastruktury, propojení a diversifikace dodávek, podpora vyšší energetické účinnosti a využívání obnovitelných zdrojů, regulační rámec a sbližování energetických politik. Na základě směrů vytýčených v deklaraci ze summitu ve Varšavě obsahuje pracovní program platformy na období 2012–13 také činnosti zaměřené na zavedení a další rozvoj regulačního rámce pro jadernou bezpečnost. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Práce v období 2012–13 by se měly zaměřit na prohlubování spolupráce při integraci konkurenceschopných trhů s energií na trhy EU za pomoci rozsáhlých reforem v odvětví energie (politiky, provádění právních předpisů a regulace). Pokračovat se bude rovněž v úsilí o příspěvek k diverzifikaci dodávek energie. Značné úsilí bude vyvíjeno při podpoře energetické účinnosti a využívání obnovitelných zdrojů. Ve všech těchto oblastech stěžejní iniciativa pro regionální trhy s elektřinou, energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie přispěje prostřednictvím programu INOGATE a Paktu primátorů ke splnění hlavních cílů. V rámci úsilí podpořit lepší kulturu jaderné bezpečnosti a rozvíjet pevný, právně závazný regulační rámec v souladu s mezinárodními smlouvami a úmluvami se očekává, že příslušné partnerské země ukončí „zátěžové testy“ v průběhu roku 2012. · Kontakty mezi lidmi Současný stav Východního partnerství Platforma pro kontakty mezi lidmi podporuje interakci mezi EU a občany partnerských zemí a zaměřuje se především na studenty, akademické pracovníky, výzkumné pracovníky, mladé lidi a kulturní činitele. Členské státy EU a partnerské země zahájily dialog o řadě politických oblastí, včetně politiky mládeže a kultury. Spolupráce je organizována na základě řady nových nebo již probíhajících unijních programů spolupráce v oblasti vzdělávání, vysokého školství, výzkumu a inovací, mládeže a kultury. Zvláštní pozornost je věnována otázkám modernizace, budování výzkumných a inovačních kapacit a mobilitě studentů, učitelů, výzkumných pracovníků a mladých lidí. Platforma kromě toho podporuje rozvíjení vztahů spolupráce s EU ve všech oblastech výzkumu, včetně výzkumných infrastruktur. Výsledky očekávané do podzimu 2013 Spolupráce při podpoře kontaktů mezi lidmi by měla vést k větší účasti studentů a učitelů z partnerských zemí v programech EU pro spolupráci v oblasti vysokoškolského vzdělávání. Očekává se například, že pro akademické roky 2012 a 2013 bude prostřednictvím programu Erasmus Mundus uděleno více než 2 300 stipendií studentům a akademickým pracovníkům z partnerských zemí. Posílí se rovněž sbližování systémů vysokoškolského vzdělávání a podpora spolupráce mezi školami a učení prostřednictvím spolupráce. Partnerské země by se měly ve větší míře účastnit programu EU „Mládež v akci“ (zavedením odpovídající složky pro Východní partnerství). Měly by být rozšířeny kompetence úředníků a aktérů z řad občanské společnosti v partnerských zemích, kteří se zabývají politikou mládeže. Spolupráce v oblasti kultury bude prohloubena prostřednictvím programu Kultura v rámci Východního partnerství a posíleného politického dialogu, včetně seminářů na úrovni odborníků a jednání na vysoké úrovni, na němž se setkají tvůrci politik a osobnosti kulturní scény a které se uskuteční v roce 2013. V tomto kontextu by spolupráce měla přispět ke zvyšování povědomí v partnerských zemích o potenciálu kultury v hospodářském a sociálním rozvoji a ke zlepšení mezirezortní spolupráce v oblasti kultury. V audiovizuálním sektoru by měla být zahájena spolupráce mezi tvůrci politik a zástupci tohoto odvětví. V letech 2012–13 by měla být rozšířena účast v sedmém rámcovém programu EU pro výzkum prostřednictvím budování výzkumných kapacit a lepšího šíření informací o možnostech financování, zejména za pomoci kontaktních míst určených na místě a sdílení osvědčených postupů, především v oblasti nezávislého posuzování návrhů na výzkum. Mělo by se usilovat o zlepšení vazeb mezi vnitrostátními sítěmi pro výzkum a vzdělání v partnerských zemích a sítí GEANT. Celkově se v letech 2012–13 bude pracovat na vytvoření společného prostoru pro znalosti a inovace. 6. PLNĚNÍ CÍLŮ VÝCHODNÍHO PARTNERSTVÍ: SOUČINNOST S DALŠÍMI ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI V rámci Východního partnerství byla značná pozornost věnována zapojení všech složek společnosti. Fórum občanské společnosti bylo zřízeno v roce 2009, aby se organizace občanské společnosti snadněji zapojily do provádění partnerství. Členské státy a partnerské země uznaly jeho úlohu přijetím rozhodnutí, že zástupci tohoto fóra budou pozváni jako stálí účastníci k činnostem čtyř mnohostranných platforem Východního partnerství. Strategie fóra přijatá na jeho výročním zasedání v Poznani v listopadu 2011 pomůže tomu, aby občanská společnost cíleně přispívala k práci partnerství. Byly zřízeny národní platformy Fóra občanské společnosti, které na vnitrostátní úrovni přispějí k debatě o cílech Východního partnerství v partnerských zemích. Aby se zvýšila finanční podpora pro organizace občanské společnosti v zemích sousedících s EU, byl v září 2011 zaveden nový nástroj sousedství pro občanskou společnost s počátečním rozpočtem ve výši 26 mil. EUR na rok 2011 na celé sousedství, přičemž na roky 2012 a 2013 se počítá s podobnými částkami. Kromě toho se Rada ministrů EU v prosinci 2011 shodla na hlavních zásadách pro vytvoření Evropské nadace pro demokracii. Tato nadace s počátečním, avšak nikoli výhradním zaměřením na země evropského sousedství přispěje k poskytování dodatečné podpory těm subjektům, které se v regionu zasazují o demokracii. Důležitou roli hraje Evropský hospodářský a sociální výbor, který přispívá k dialogu s občanskou společností ve východním sousedství. Obdobně přispívá k posilování dialogu s organizacemi zaměstnavatelů a odborovými organizacemi. S podporou pravidelných setkání zástupců jak občanské společnosti EU, tak občanských společností partnerských zemí se počítá i v dosud projednávané dohodě o přidružení. Parlamentní shromáždění EURONEST zřízené v květnu 2011 umožňuje setkávání poslanců parlamentů partnerských zemí s poslanci Evropského parlamentu. Jakožto orgán odpovědný za parlamentní konzultace, dohled a sledování přispívá shromáždění k posílení, rozvoji a zviditelnění Východního partnerství. Shromáždění EURONEST od svého zřízení přijalo řadu opatření k zefektivnění parlamentní debaty o agendě Východního partnerství. Konferencí místních a regionálních orgánů zřízenou v září 2011 byly položeny základy regionálního rozměru partnerství. Další rozvoj této konference přispěje k lepším vztahům mezi vnitrostátními orgány a občany při plnění cílů Východního partnerství. Podnikatelské fórum Východního partnerství, které zahájilo svou činnost v září 2011 v Sopotech, umožní obchodním kruhům EU a partnerských zemí toto fórum dále rozvíjet zejména nyní, kdy jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu byla s jedním partnerem již završena a s několika dalšími probíhají. Východní partnerství rovněž využívá odborného poradenství Rady Evropy, která provádí nástroj Rady Evropy pro Východní partnerství financovaný z EU. Na podporu rozhodujících politických reforem a s ohledem na příspěvek k uskutečnění velkých projektů infrastruktury spojujících východoevropské partnery s EU, povzbuzení rozvoje a řešení zásadních problémů v oblasti energetiky, životního prostředí a dopravy EIB a další regionální a národní rozvojové banky, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj, pomáhají zajistit dodatečné prostředky na podporu růstu a zaměstnanosti. V kontextu Východního partnerství sdružuje informační a koordinační skupina partnery ze třetích zemí a mezinárodní finanční instituce s cílem vyměňovat si informace o Východním partnerství a podporovat koordinaci dárců. 7. SLEDOVÁNÍ PROVÁDĚNÍ PLÁNU Plán má posloužit jako praktický nástroj pro sledování a hodnocení pokroku dosaženého ve Východním partnerství. Jedná se o jednotný soubor dokumentů určených stejnou měrou členským státům EU a východoevropským zemím, v nichž jsou popsány vzájemně dohodnuté cíle, nezbytné politické kroky, které musí partnerské země učinit, podpora, kterou EU nabízí k uskutečnění těchto kroků, a očekávané výsledky. Plán tudíž stanoví opatření, která mají umožnit dosažení konkrétního pokroku do podzimu 2013. EU a partnerské země budou mít možnost na výročních zasedáních ministrů zahraničních věcí partnerských zemí společně zhodnotit pokrok dosažený při uskutečňování cílů Východního partnerství. Neformální dialogy v rámci Východního partnerství, které mají probíhat na ministerské úrovni dvakrát ročně, poskytnou rovněž příležitost k výměně názorů na provádění plánu a řešení specifických odvětvových aspektů. Deklarací ze summitu ve Varšavě byla občanská společnost pověřena tím, aby podporovala demokracii, udržitelný sociálně-ekonomický rozvoj, řádnou správu věcí veřejných a právní stát. Od občanské společnosti se dále očekává, že podpoří transformační proces v partnerských zemích tím, že se bude zasazovat o reformy a podporovat hodnoty Východního partnerství. Zásadní význam pro sledování provádění partnerství a tempa reforem v partnerských zemích má rovněž příspěvek občanské společnosti v podobě každoročních hodnotících zpráv. Proto se očekává, že Fórum občanské společnosti a jeho národní platformy (spolupráce s nimi bude dále posilována prostřednictvím strukturovaného dialogu, který již zahájily delegace EU), jakož i parlamentní shromáždění EURONEST a konference místních a regionálních orgánů budou při plnění cílů partnerství a při sledování provádění plánu hrát významnější roli. Aby se podpořilo sledování provádění cílů Východního partnerství, bude se usilovat o větší zviditelnění činností v rámci Východního partnerství. 8. DALŠÍ POSTUP Při vypracovávání plánu byly vzaty v úvahu návrhy, které během řady konzultací předložily členské státy EU, východoevropské země a zástupci občanských společností. Očekává se, že díky této spolupráci se plán stane účinným a dynamickým nástrojem, jenž podpoří plnění cílů Východního partnerství. Plán pro Východní partnerství bude schválen vysokou představitelkou a Evropskou komisí v květnu 2012 a poté bude projednán na výročním zasedání ministrů zahraničních věcí zemí Východního partnerství, které má proběhnout v létě 2012. [1] Společná deklarace ze summitu o Východním partnerství, Varšava, 29.–30. září 2011. [2] Plánem nejsou dotčeny ambice jednotlivých východoevropských partnerských zemí nebo jejich programy evropské integrace. Obsahově se opírá o konzultace s členskými státy EU, východoevropskými partnerskými zeměmi a zástupci občanské společnosti. [3] Společná deklarace z pražského summitu o Východním partnerství, Praha, 7. května 2009. [4] Společná deklarace ze summitu o Východním partnerství, Varšava, 29.–30. září 2011. [5] Podmínkou jednání o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu je členství v Světové obchodní organizaci (WTO). [6] KOM(2006) 724, Sdělení Komise o obecném přístupu, který umožní účast partnerských zemí EPS v agenturách a programech Společenství, Brusel, 4. prosince 2006. [7] KOM(2011) 564, Sdělení Komise o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Východního partnerství, Brusel, 26. září 2011. [8] Závěry Rady o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Východního partnerství, Brusel, 13.–14. prosince 2011. [9] KOM(2011) 415, Sdělení Komise „EU a její sousední regiony: nový přístup ke spolupráci v oblasti dopravy“, Brusel, 7. červenec 2011.