V Bruselu dne 7.9.2004

KOM(2004) 590 v konečném znění

.

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Výzkum v otázkách bezpečnosti: Další kroky

.

VÝZKUM V OTÁZKÁCH BEZPEčNOSTI – DALšÍ KROKY

V říjnu roku 2003 evropští komisaři Busquin a Liikanen svolali ,,skupinu osobností výzkumu v otázkách bezpečnosti”, sestavenou z evropských vlád, akademických kruhů a výrobních odvětví. Hlavním posláním bylo ,,navrhnout zásady a priority Evropského programu výzkumu v otázkách bezpečnosti v souladu s cíli zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky Evropské unie a s jejím cílem vytvořit oblast svobody, bezpečnosti a spravedlnosti”.

Dne 15. března tato skupina předložila prezidentu Prodimu svoji zprávu nazvanou ,,Výzkum pro bezpečnou Evropu“. Tato zpráva popisuje základní prvky Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti a jeho přínos k řešení nových bezpečnostních úkolů měnícího se světa. Níže je uvedený komentář, který uvádí další kroky, jež má Komise v úmyslu učinit ve výzkumu v otázkách bezpečnosti. Stručný přehled a závěry a doporučení skupiny osobností jsou obsaženy v příloze.

Komise vítá zprávu skupiny osobností o výzkumu v otázkách bezpečnosti. Cítí se zavázána hlavními doporučeními a návrhy a ve spolupráci s účastníky podnikne nezbytné akce, jak je to uvedeno v článku 4 – Další kroky.

Komise vyzývá Radu a Evropský parlament k podpoře návrhů zprávy skupiny osobností o výzkumu v otázkách bezpečnosti a k podpoření návrhů uvedených v tomto sdělení a v příloze.

1. Úvod

Politický, společenský a technický vývoj vyústily v nestálé bezpečnostní prostředí, ve kterém jsou rizika a zranitelnost více rozmanitá a méně viditelná. Vznikly nové hrozby, které nerespektují státní hranice a mají za cíl evropské zájmy uvnitř i vně území Evropské unie.

Události, jako byly železniční útoky v Madridu v březnu roku 2004, podtrhují potřebu zvýšit bezpečnost občanů v celé Evropě. Kromě toho rozšíření na ,,evropskou pětadvacítku" vyžaduje další úsilí pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v celé Evropské unii, jejíž hranice se nyní rozšířily na východ a na jih.

Pro řešení rostoucích a měnících se bezpečnostních úkolů Evropa potřebuje zapojit spojené a relativně nevyužívané silné stránky souvisejících výrobních odvětví a koordinovat výzkumné společenství za účelem efektivního a inovačního řešení stávajících a budoucích problémů v otázkách bezpečnosti, zvýšení bezpečnosti občanů a sehrání účinné role v činnostech, které mají za cíl udržení míru. Bezpečnostní hrozby, které nyní existují, mohou být efektivně řešeny pouze v evropském měřítku.

Potřeba řešit novou bezpečnostní situaci a úloha silné průmyslové a technické základny byla zdůrazněna hlavami států a vlád při různých příležitostech:

- Zasedání Evropské rady v Kolíně nad Rýnem, které zdůraznilo potřebu konkurenceschopné a dynamické průmyslové a obranné základny,

- Zasedání Rady v Lisabonu vyzvalo ke konkurenceschopné společnosti založené na vědomostech,

- Zasedání Rady v Barceloně vyzvalo k podpoře všeobecného úsilí v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v Evropské unii,

- Rozhodnutí zasedání Rady v Soluni podniknout konkrétní kroky v oblasti obrany,

- Přijetí bezpečnostní strategie Evropské unie Radou, nazvané ,,Bezpečná Evropa v lepším světě",[1]

- Rozhovory na zasedání Rady v Bruselu ve dnech 25. – 26. března 2004, které vyplynuly v deklaraci o boji proti terorismu.

2. Potřeba výzkumu a techniky pro bezpečnost

Při řešení nových bezpečnostních úkolů hraje technika klíčovou roli. Evropa má potenciál pro výzkum, rozvoj a šíření širokého spektra bezpečnostní techniky. Nicméně, při čelení různým hrozbám potřebuje Evropa odstranit současné strukturální a funkční nedostatky: snížit rozdrobenost a zdvojení úsilí, zvýšit spolupráci a dosáhnout normalizace a součinnosti.

V Evropě po dlouhou dobu existovala silná rozdělení mezi výzkumem pro civilní účely a pro obranné cíle. Dnes patří mnoho technologií mezi tak zvané technologie ,,dvojího použití": vývoj v civilní oblasti přispívá k obranyschopnosti, vývoj původně zamýšlený pro obranné účely vede k velkým inovacím a výhodám v každodenním životě občanů. Kromě toho terorismus vedl k vymazání hranice mezi vnitřní (orientovanou na policii) a vnější bezpečností (armáda). V důsledku toho musí být toto rozdělení nyní odstraněno.

Ve svém sdělení[2] z března 2003 o společné politice obranných zařízeních Komise zdůraznila potřebu konkurenceschopné průmyslové základny na podporu Evropské bezpečnostní a obranné politiky: to přináší potřebu lepší koordinace na evropské úrovni, na níž lze konsolidovat řadu politických, hospodářských, průmyslových a regulačních akcí. Stejně tak společná zahraniční a bezpečnostní politika, která podporuje humanitární akce a intervence za Evropskou unii, závisí a v budoucnosti bude záviset na dostupnosti moderních technologií pro maximalizaci účinnosti prováděných akcí.

Soudržný program výzkumu v otázkách bezpečnosti na úrovni Evropské unie může přidat značnou hodnotu k optimálnímu využívání kompetentních výrobních odvětví. Takovýto výzkum by měl být poháněn schopnostmi, měl by se zaměřovat na rozvoj spolupracujících systémů, výrobků a služeb, které jsou užitečné pro ochranu evropských občanů, evropského území a důležitých infrastruktur i pro činnosti zaměřené na udržení míru. Bezpečnost je také dalším předpokladem pro správné fungování takových klíčových evropských činností, jako je doprava a dodávky energií, kde má výzkum důležitou roli při zajišťování vysoké úrovně ochrany.

V rámci evropské iniciativy pro výzkum v otázkách bezpečnosti musí být respektovány hodnoty Evropské unie v oblasti práv jednotlivců, demokratické hodnoty, etika a svoboda. Musí být vytvořena rovnováha mezi dohledem a kontrolou, aby se minimalizoval potenciální dopad teroristických činů a zároveň byla respektována lidská práva, soukromí, sociální a společenská soudržnost a úspěšná integrace menšinových společenství. Pokroky v oblasti techniky by měly přicházet ruku v ruce s tvorbou politiky a silná politika Evropské unie v oblasti technického rozvoje může přispět ke kvalitě právních předpisů a jiných politických iniciativ.

V otázce potřeby posíleného a lépe koordinovaného výzkumu v otázkách bezpečnosti Komise podnikla dva konkrétní kroky. Prvním z nich je zahájení přípravné akce pro výzkum v otázkách bezpečnosti[3], druhou je sestavení skupiny osobností na vysoké úrovni, která bude působit jako poradce pro dlouhodobou strategii výzkumu v otázkách bezpečnosti v Evropské unii. Přípravná akce byla zahájena a první fáze byla uzavřena dne 23. června, zatímco zpráva skupiny osobností byla předložena v březnu[4].

3. Zpráva skupiny osobností

Zpráva skupiny osobností vymezuje roli pro evropskou koordinaci a rozvoj vyspělých technologií jako sledování a kontrolu vnímaných hrozeb, předcházení významným nehodám jako jsou např. teroristické útoky a pro krizové řízení a humanitární operace. Zpráva hovoří o silném potenciálu pozitivního vlivu Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti a přínosu, který může znamenat pro řešení nových úkolů v otázkách bezpečnosti v měnícím se světě.

Mezi doporučení zprávy patří tato:

- Vytvoření Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti, který se bude soustředit zejména na otázky vnitřní bezpečnosti od roku 2007 dále, s financováním alespoň 1 miliardou eur ročně, kromě financování v současné době zajišťovaného Rámcovým programem Společenství pro výzkum, národními nebo jinými mezivládními zdroji

- Vytvoření ,,Evropského poradního výboru pro výzkum v otázkách bezpečnosti”, který bude mít za úkol definovat strategické linie akcí, zapojení uživatelů, mechanismy pro provádění a agendu strategického výzkumu pro Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti

- Potřeba spolupráce mezi evropskými institucemi a všemi ostatními zúčastněnými subjekty s ohledem na politický vývoj a mnoho současných iniciativ.

4. Další kroky

Komise vítá zprávu skupiny osobností. Cítí se zavázána hlavními doporučeními a návrhy a ve spolupráci se zúčastněnými subjekty podnikne nezbytné kroky, které je možné rozdělit do čtyř oblastí:

a) Konzultace a spolupráce se zúčastněnými subjekty

Komise na podzim roku 2004 vytvoří ,,Evropský poradní výbor pro výzkum v otázkách bezpečnosti", jehož úkolem bude vydávat rady týkající se obsahu Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti a jeho provádění s ohledem na návrhy skupiny osobností. Ve výboru by měli být zastoupeni odborníci s různých skupin zúčastněných subjektů: uživatelé, výrobní odvětví a výzkumné organizace. Výbor stanoví potřeby uživatelů a bude podporovat spolupráci mezi členskými zeměmi při výměně práv k duševnímu vlastnictví a tajných informací a při ochraně informací v otázkách bezpečnosti.

Komise zajistí efektivní koordinaci mezi Evropským programem pro výzkum v otázkách bezpečnosti a jejími vlastními vnitřními výzkumnými kapacitami a ostatními evropskými výzkumnými činnostmi, bez ohledu na to, zda jsou financovány na národní nebo mezivládní úrovni nebo na úrovni Společenství. Tato koordinace se týká také práce mezinárodních organizací jako jsou OSN, OBSE a NATO a činností evropských organizací, jako je Evropská vesmírná agentura (ESA).

b) Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti

Na základě doporučení vytvořit Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti, který má být zahájen v roce 2007, Komise iniciuje interinstitucionální diskusi s cílem dosáhnout konsensu o programu, který by byl vybudován na výsledcích přípravné akce pro výzkum v otázkách bezpečnosti, která bude pokračovat do konce roku 2006[5]. Výzkum v otázkách bezpečnosti byl zařazen do sdělení o finančních výhledech Evropské unie pro období 2007-2013[6].

Návrh programu bude předložen na začátku roku 2005 a bude zahrnovat jeho obsah, několikaletý finanční plán a institucionální rámec Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti jako součásti sedmého Rámcového programu Společenství pro výzkum[7]. Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl být prováděn jako specifický výzkumný program s vlastními postupy (např. přizpůsobenými požadavkům na utajení), pravidly účasti, dohodami a finančními opatřeními.

Komise zaznamenala doporučení skupiny osobností, že Evropskému programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měla být přidělena vhodná úroveň zdrojů a sdílí názor, že financování Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti by mělo být nad rámec jakéhokoli financování, které je v současné době zajišťováno Rámcovým programem Společenství pro výzkum, národními a jinými mezivládními zdroji. Toto stanovisko je v souladu s cílem Evropské unie dosáhnout nárůstu investic do výzkumu na 3 % HDP do roku 2010. Kromě tohoto by se mělo usilovat o doplňkovost s ostatními politickými nástroji a rozpočty, aby bylo zajištěno používání výsledků výzkumu.

c) Efektivní institucionální nastavení

Komise zajistí, aby požadavky Evropské bezpečnostní strategie, Společné zahraniční a bezpečnostní politiky, evropské bezpečnostní a obranné politiky a ostatních relevantních politik Komise souvisejících s vnitřní bezpečností, byly plně brány v úvahu při rozvoji výzkumu v otázkách bezpečnosti.

Komise je odhodlána rozvíjet spolupráci a vztahy mezi výzkumem v otázkách bezpečnosti Společenství a relevantními aspekty práce Evropské obranné agentury. Účast Komise v řídícím výboru této agentury a úzký pracovní vztah pomohou provádět cíle doplňkovosti s prací Evropské obranné agentury a ve vhodných případech umožní vzájemné využívání výsledků výzkumu. Komise nabádá členské země k práci s Komisí s cílem zlepšit koordinaci a optimalizovat využívání výsledků výzkumu a techniky pro občanské, bezpečnostní a obranné využití. Společné určování a plnění potřeb výzkumu a vývoje a techniky přispěje k podpoře spolupráce mezi příslušnými orgány na různých úrovních velmi pragmatickým a konkrétním způsobem.

d) Struktura řízení odpovídající naléhavosti a charakteru práce

Komise, na základě konzultace s členskými zeměmi a jinými zúčastněnými subjekty a na základě zkušeností s řízením programu VTR, vytvoří nejlepší mechanismus pro zajištění efektivního řízení Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti.

Komise na základě konzultace s zúčastněnými subjekty a zkušeností získaných z pravidel a postupů během přípravné akce uvede v činnost efektivní a flexibilní mechanismus pro uzavírání dohod, účast a financování – například mechanismus, který bude umožňovat spolufinancování nových technologií ze strany veřejných orgánů; tím bude zajištěna vysoká úroveň synergie nebo doplňkovosti.

5. ZÁVěR

Výše uvedený přístup zajistí výzkum v otázkách bezpečnosti v rámci Společenství, který může přinést silnou přidanou hodnotu pomocí:

Uznání, že dostupnost nových technologií je klíčovým prvkem boje proti terorismu; silný, strukturovaný program výzkumu v otázkách bezpečnosti na evropské úrovni je nezbytný pro ochranu evropských občanů a evropského hospodářství;

Snížení rozdrobenosti, řešení zdvojování činností, zvýšení spolupráce (včetně spolupráce mezi členskými zeměmi) s cílem řešit normalizaci a součinnost, vzájemného srovnávání výsledků, čímž bude lépe využita hodnota peněz vynaložených na evropské úsilí a odstraní se tím současné rozptýlení, s vlivem na vznik skutečného evropského trhu v této oblasti;

Reakce na úkoly a možnosti skýtané rozšířenou Evropskou unií s 455 miliony obyvatel v 25 členských zemích;

Uvědomění si, že bezpečnost je problémem všech členských zemí a všech obyvatel a proto by se mělo usilovat o sdílená a společná řešení s plným respektováním evropských lidských hodnot a etiky;

Budování na stávajících zkušenostech Společenství s řízením společných výzkumných programů a existence uznávaného a dobře známého právního rámce pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru prostřednictvím VTR.

PŘÍLOHA

Výzkum pro bezpečnou Evropu

Skupina osobností výzkumu v otázkách bezpečnosti

Stručný přehled a doporučení

STRUčNÝ PřEHLED

V DNEšNÍ GLOBÁLNÍ SPOLEčNOSTI se Evropská unie musí vyrovnat s novými možnostmi, ale také s novým nebezpečím. Politický, sociální a technický vývoj vyústily v nestálé bezpečnostní prostředí, ve kterém jsou rizika a zranitelnost více rozmanitá a méně viditelná. Vznikly nové hrozby, které nerespektují státní hranice a mají za cíl evropské zájmy uvnitř i vně území Evropské unie. Evropská Rada uznala tyto hrozby v prosinci roku 2003 s přijetím bezpečnostní strategie Evropské unie nazvané ,,Bezpečná Evropa v lepším světě“.

Tyto hrozby vyžadují evropskou reakci a ucelený bezpečnostní přístup, který bude řešit vnitřní a vnější bezpečnost a bude kombinovat občanské a vojenské prostředky. Čím užší bude spolupráce Evropské unie s OSN, OBSE, NATO a se všemi jejími mezinárodními partnery, tím efektivnější bude její příspěvek k mezinárodní bezpečnosti. Evropská unie zejména potřebuje vybudovat kapacity na ochranu svých obyvatel doma a rozdělit značné zdroje pro činnosti na udržení míru, humanitární pomoc a budování institucí v zahraničí.

Pro dosažení těchto cílů musí Evropa využít svých technických silných stránek. Technologie samotná nemůže zajistit bezpečnost, ale bezpečnost bez podpory technologie je nemožná. Technologie nám poskytuje informace o hrozbách, pomáhá nám budovat efektivní ochranu proti těmto nebezpečím a pokud je to nezbytné, umožňuje nám tato nebezpečí zneškodnit. Nové trendy v technologiích navíc nabízejí nové možnosti. Občanské, bezpečnostní a obranné aplikace jsou stále častěji postaveny na stejných technologických základech – to vytváří nová spojení mezi různými oblastmi výzkumu.

Používání technologie jako prostředků síly pro bezpečnou Evropu vyžaduje průmysl na vysoké technologické úrovni, silnou vědomostní infrastrukturu, vhodné financování a optimální využívání zdrojů. Evropa má vysoce kvalitní výzkumné instituce a značnou a rozmanitou průmyslovou základnu, ve které může řešit technické požadavky v oblasti bezpečnosti. Nicméně strukturální nedostatky na institucionální a politické úrovni Evropě překáží v rozvoji jejích vědeckých, technických a průmyslových silných stránek. Dělící čára mezi občanským výzkumem a výzkumem v otázkách obrany; neexistence specifických rámců pro výzkum v otázkách bezpečnosti na úrovni Evropské unie; omezená spolupráce mezi členskými zeměmi a nedostatečná koordinace mezi národními a evropskými snahami – to vše přispívá ke zhoršování financování veřejného výzkumu a představuje to velké překážky v dosažení nákladově efektivních řešení.

Aby Evropa tyto nedostatky překonala, potřebuje zvýšit financování a zlepšit soudržnost svého úsilí. To vyžaduje a) efektivní koordinaci mezi národními a evropskými výzkumnými činnostmi, b) systematické analyzování potřeb kapacity v oblasti bezpečnosti, od občanské bezpečnosti až po obranu, c) plné využití synergií mezi výzkumem v oblasti obrany, bezpečnosti a v občanské oblasti, d) specifické právní podmínky a nástroje financování pro výzkum v oblasti bezpečnosti na evropské úrovni a e) institucionální opatření, která jsou dostatečně efektivní i flexibilní, aby mohla kombinovat snahy členské země a Společenství a zapojit ostatní zúčastněné partnery.

Nedávné iniciativy prokázaly, že sílí vědomí nutnosti jednat. V této souvislosti je zejména důležité vytvoření ,,agentury v oblasti rozvoje obranných kapacit, výzkumu, akvizice a výzbroje“ a přípravné akce Komise pro výzkum v otázkách bezpečnosti. Úkolem bude prosadit tyto iniciativy a rozvinout je v ucelený přístup. Vytvoření Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti od roku 2007 dále bude zásadním příspěvkem k dosažení tohoto cíle.

Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl využít technologií dvojího užití a rostoucího přesahu bezpečnostních funkcí k překonání propasti mezi civilním výzkumem a výzkumem v oblasti obrany. Při podpoře uceleného bezpečnostního přístupu by tento program měl financovat výzkumné činnosti, které mají za cíl rozvoj systémů a výrobků, které jsou použitelné:

- zejména na ochranu území členského státu, svrchovanosti, domácího obyvatelstva a důležité infrastruktury proti mezinárodním hrozbám a

- pro mise Evropské unie mimo Evropskou unii za účelem udržení míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti v souladu se zásadami Charty Spojených národů.

Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl maximalizovat výhody víceúčelových aspektů technologií. Aby byla stimulována synergie, měl by se program soustředit na křižovatky mezi civilními a obranými aplikacemi a podporovat meziodvětvovou transformaci a integraci technologií. Program by se měl zaměřit na součinnost a propojitelnost jako na klíčové prvky přeshraniční a mezioborové spolupráce. V počáteční fázi by mělo být vypracováno jádro pravidel strukturálního složení a norem.

Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl na jedné straně doplňovat civilní programy Společenství a na druhé straně činnosti výzkumu v otázkách bezpečnosti a obrany prováděné na národní nebo mezivládní úrovni. Efektivní koordinace mezi Evropským programem pro výzkum v otázkách bezpečnosti a ostatními relevantními činnostmi je důležitá pro zajištění soudržnosti úsilí.

Kromě toho Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti musí vzít v úvahu specifické aspekty bezpečnostního trhu. To vyžaduje vytvoření nových nástrojů financování a pravidel pro převod technologií. Zákazníci musí být zároveň zapojeni v celém procesu, aby se zabránilo rozdělení výzkumu a zakázek.

Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti, vytvořený podle těchto zásad, představuje silný společenský zájem a může přinést značnou přidanou hodnotu. Program by pomohl zvýšit evropskou bezpečnost, která je sama o sobě předpokladem pro mnoho politik Společenství (doprava, energetika, telekomunikace, atd.). Program by podpořil přeshraniční spolupráci, zvýšil by konkurenceschopnost evropského průmyslu a posílil by evropskou výzkumnou základnu. Navíc by značně přispěl politice Evropské unie o růstu a konkurenceschopnosti, jak byla stanovena v Lisabonu a v Barceloně.

Ze všech těchto důvodů by Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti měl být financován Společenstvím. Program by měl mít minimální roční rozpočet ve výši 1 miliardy eur s možností jeho dalšího progresivního navýšení, pokud to bude vhodné. V souladu s cílem Evropské unie investovat 3 % HDP do výzkumu musí být financování Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti nad rámec jakéhokoliv financování, které je dnes zajišťováno rámcovým programem Společenství pro výzkum nebo z národních nebo mezivládních zdrojů. Takováto investice by byla důležitým příspěvkem ke zlepšení bezpečnosti Evropy a jejích obyvatel.

ZÁVěRY A DOPORUčENÍ

S uvážením rozsáhlých úkolů, kterým rozšířená Evropská unie čelí, poukázala tato zpráva na naléhavou potřebu přizpůsobit financování a organizaci evropských výzkumných činností nové bezpečnostní a technologické realitě.

Aby se výše uvedené podařilo uskutečnit, podporujeme:

a) co nejefektivnější spojení národního a mezivládního výzkumného úsilí a úsilí Společenství v celém spektru od civilní po vojenskou oblast;

b) rozvoj specifického Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti.

Zároveň trváme na tom, že všechny evropské výzkumné činnosti musí respektovat občanské svobody a etické zásady.

Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti může přidat hodnotu evropskému projektu a jeho vytvoření je v zájmu společnosti. Tento program má potenciál podpořit konkurenceschopnost výrobních odvětví a posílit evropskou výzkumnou základnu. Program by podporoval přeshraniční spolupráci a přispěl by k politice Evropské unie pro růst a konkurenceschopnost, jak byla stanovena v Lisabonu a v Barceloně. Nejdůležitější je, že by program zvýšil bezpečnost v Evropské unii, která je sama o sobě předpokladem pro mnoho politik Společenství (doprava, energetika, telekomunikace, atd.). Ze všech těchto důvodů by Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti měl být financován Společenstvím.

Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by neměl nahrazovat nebo zdvojovat snahy členských zemí. Jeho cílem by měla být jejich podpora, doplnění a nová soudržnost.Na základě výše uvedeného předkládáme tato doporučení:

1. Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti financovaný Společenstvím, do nějž by se zapojily všechny členské státy, by měl být zahájen již od roku 2007. Minimální financování programu by mělo představovat částku 1 miliardu eur ročně, nad rámec stávajícího financování. Této výše výdajů by mělo být dosaženo rychle, s možností jejího dalšího progresivního navyšování, pokud to bude vhodné, tak aby bylo docíleno celkové výše investic v Evropské unii (na úrovni Společenství, národní a mezivládní) do výzkumu v otázkách bezpečnosti, která by se blížila výši těchto investic ve Spojených státech.

2. Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl financovat kapacitní výzkumné projekty až do demonstrační úrovně, které jsou užitečné zejména pro vnitřní bezpečnost v Evropské unii a pro úkoly společné zahraniční a bezpečnostní politiky a evropské bezpečnostní a obranné politiky.

3. Při zmenšování rozdílů mezi civilním výzkumem a výzkumem v otázkách obrany by měl Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti usilovat o maximalizaci výhod víceúčelových aspektů technologie. Pro stimulaci synergií by tento program měl podporovat transformaci, integraci aplikací a převod technologií z jednoho odvětví do druhého.

4. Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by se měl zaměřovat na součinnost a propojitelnost, jako na klíčové prvky přeshraniční a mezioborové spolupráce. V této souvislosti by mělo být v počáteční fázi vypracováno jádro pravidel strukturálního složení a norem.

5. Pravidla, kterými se bude řídit Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti musí vyhovovat specifikům výzkumu v otázkách bezpečnosti. Komise by na základě konzultace se všemi relevantními účastníky měla vytvořit nezbytná pravidla pro práv duševního vlastnictví a převod technologií.

6. Protože si uvědomujeme, že mnoho požadavků bude specifikováno vládami, měly by být vytvořeny nové finanční nástroje, které umožní financování výzkumu až do výše 100% nákladů, pokud to bude odůvodněno.

7. Měl by být vytvořen ,,Poradní výbor pro výzkum v otázkách bezpečnosti", který by vypracoval strategické linie akcí pro přípravu výzkumné agendy Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti a poskytoval rady o zásadách a mechanismech jeho provádění. Navíc by měl tento výbor určit důležité oblasti techniky, ve kterých by Evropa měla usilovat o domácí konkurenční kapacitu. Výbor by měl být sestaven ze zástupců odborníků na vysoké úrovni z řady veřejných a soukromých zákazníků, průmyslu, výzkumných organizací a jiných zúčastněných subjektů.

8. Definování potřeb zákazníků bude klíčem k úspěšnému provádění Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti. Z tohoto důvodu by měl být na evropské úrovni vytvořen mechanismus pro určování dalších potřeb kapacity pro vnitřní bezpečnostní mise, po konzultaci s potencionálními zákazníky.

9. Efektivní spoluprací se musí zajistit, že Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti nezdvojuje, ale naopak doplňuje ostatní evropské výzkumné činnosti, bez ohledu na to, zda jsou financované na úrovni Společenství nebo na národní či mezivládní úrovni.

10. Komise a Rada by měly zajistit efektivní propojení mezi Evropským programem pro výzkum v otázkách bezpečnosti a budoucí ,,agenturou v oblasti rozvoje obranných kapacit, výzkumu, akvizice a výzbroje“.

11. Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl vzít v úvahu a v příslušných případech i koordinovat činnosti s výzkumnými snahami mezinárodních organizací odpovědných za globální nebo regionální bezpečnostní otázky.

12. Evropský program pro výzkum v otázkách bezpečnosti by měl mít za cíl podporovat konkurenceschopnost evropských bezpečnostních výrobních odvětví a stimulovat rozvoj trhu (veřejného a soukromého) pro bezpečnostní výrobky a systémy. Provádění návrhů akcí, uvedených ve sdělení Komise nazvaném ,,Směrem k evropskému trhu s obranným zařízením“ by značně napomohlo dosáhnout tohoto cíle a maximalizovat výhody Evropského programu pro výzkum v otázkách bezpečnosti.

[1] Strategie ,,Bezpečná Evropa v lepším světě", představená na zasedání Evropské Rady v Soluni ve dnech 19. – 20. června 2003 vysokým představitelem panem Javierem Solanou a podpořená Evropskou Radou dne 12. prosince 2003.

[2] ,,Směrem k politice Evropské unie pro obranná zařízení", KOM(2003) 113.

[3] Sdělení Komise ,,O provádění přípravné akce pro zvýšení evropského průmyslového potenciálu výzkumu v otázkách bezpečnosti, směrem k programu na zvýšení evropské bezpečnosti prostřednictvím výzkumu a techniky", KOM(2004) 72 v konečném znění, 3.2.2004 a rozhodnutí 2004/213/ES zveřejněné v Úř. věst. L 67, ze dne 5.3.2004.

[4] ,,Výzkum pro bezpečnou Evropu", zpráva skupiny osobností výzkumu v otázkách bezpečnosti, ISBN 92-894-6611-1, Luxemburg, Úřad pro úřední tisky Evropských Společenství, 2004. Dostupný na internetových stránkách Komise na adrese: http://europa.eu.int/comm/research/security

[5] Návrhy obdržené na základě výzvy k předložení návrhů na tuto přípravnou akci z roku 2004 představují žádosti, které patnáctkrát převyšují rozpočtové možnosti.

[6] Sdělení Komise ,,Budujeme vlastní budoucnost – Politické úkoly a rozpočtové požadavky v rozšířené Evropské unii, KOM(2004) 101, 10.2.2004.

[7] Sdělení Komise ,,Věda a technika, klíč k budoucnosti Evropy: orientace strategie Evropské unie na podporu výzkumu". KOM(2004) 353.