EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 3.9.2020 COM(2020) 363 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ 31. výroční zpráva o ochraně finančních zájmů Evropské unie – boj proti podvodům – 2019



















































































{SWD(2020) 156 final} - {SWD(2020) 157 final} - {SWD(2020) 158 final} - {SWD(2020) 159 final} - {SWD(2020) 160 final}



OBSAH ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ 31. výroční zpráva o ochraně finančních zájmů Evropské unie – boj proti podvodům – 2019 1. Úvod 2. Harmonizace a posílení boje proti podvodům v rámci EU: průřezové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky v roce 2019 2.1. Legislativní akty přijaté orgány EU 2.1.1. Úřad evropského veřejného žalobce 2.1.2. Směrnice (EU) 2019/1937 o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie 2.2. Formování budoucnosti: legislativní a politické iniciativy evropských orgánů 2.2.1. Návrh Komise na revizi nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 2.2.2. Horizontální ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie ve všech návrzích Komise týkajících se víceletého finančního rámce 2.2.3. Boj proti korupci v EU 2.2.4. Mezinárodní spolupráce 2.2.5. Strategie Komise proti podvodům a nový balíček týkající se správy a řízení 2.2.6. Provádění programu Hercule a podpora prostřednictvím programu na podporu strukturálních reforem 2.3. Judikatura Soudního dvora EU 2.3.1. Vialto v. Komise 2.3.2. Dalli v. Komise 2.4. Opatření přijatá členskými státy

2.4.1. Provedení směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie členskými státy 2.4.2. Přehled opatření přijatých členskými státy 2.4.2.1. Posílení transparentnosti, boj proti korupci a střetu zájmů při zadávání veřejných zakázek 2.4.2.2. Provádění právních předpisů EU do vnitrostátního práva 2.4.2.3. Boj proti finanční a organizované trestné činnosti 2.4.2.4. Právní opatření za účelem posílení spolupráce s úřadem OLAF 2.4.3. Plnění doporučení za rok 2018 2.5. Shrnutí statistických údajů týkajících se odhalených nesrovnalostí a podvodů 2.5.1. Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru 2.5.2. Odhalené a oznámené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru 2.5.3. Vyšetřování úřadu OLAF 3. Politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky – příjmy 3.1. Opatření orgánů EU proti podvodům – příjmy 3.1.1. Vzájemná správní pomoc 3.1.1.1. Legislativní vývoj 3.1.1.2. Informační systém pro boj proti podvodům (AFIS) 3.1.1.3. Společné celní operace 3.1.2. Vzájemná pomoc a ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách 3.1.3. Boj proti nezákonnému obchodu s tabákovými výrobky 3.1.4. Kritéria finančních rizik

3.1.5. Společný celní systém pro řízení rizik 3.1.6. Iniciativy pro analýzu údajů 3.2. Opatření členských států proti podvodům – příjmy 3.2.1. Celní podvody 3.2.2. Daňové podvody 3.2.3. Celní a daňové podvody 3.3. Statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů – příjmy 3.3.1. Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru 3.3.2. Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru 4. Odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky – výdaje 4.1. Odvětvové politiky a opatření členských států v oblasti boje proti podvodům týkající se několika výdajových oblastí 4.2. Zemědělství – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.2.1. Zemědělství a rybolov – opatření členských států proti podvodům 4.2.2. Zemědělství – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů 4.2.2.1. Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru 4.2.2.2. Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru 4.3. Politika soudržnosti a rybolov – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.3.1. Politika soudržnosti a rybolov – opatření členských států proti podvodům 4.3.2. Politika soudržnosti a rybolov – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů 4.3.2.1. Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru

4.3.2.2. Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru 4.3.2.3. Evropské strukturální a investiční fondy a krize způsobená onemocněním COVID-19 4.4. Nepřímé řízení (předvstupní pomoc) – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů 4.5. Přímé řízení – odvětvové politiky a opatření v boji proti podvodům a jejich výsledky 4.5.1. Přímé řízení – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů 4.5.1.1. Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru 4.5.1.2. Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru 5. Zpětné získávání finančních prostředků a další preventivní a nápravná opatření 6. Spolupráce s členskými státy 6.1. Spolupráce s úřadem OLAF 6.2. Síť pro lepší výdaje 7. Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES) 8. Opatření přijatá v návaznosti na usnesení Evropského parlamentu o výroční zprávě za rok 2018 9. Interinstitucionální spolupráce 9.1. Interinstitucionální výměna názorů 9.2. Evropský účetní dvůr 9.2.1. Zvláštní zprávy o politice boje proti podvodům 9.2.2. Spolupráce mezi úřadem OLAF a Evropským účetním dvorem 10. Závěry a doporučení 10.1. Příjmy

10.2. Výdaje Seznam obrázků Obrázek 1: Provádění směrnice o ochraně finančních zájmů – současná situace (červen 2019) Obrázek 2: Strategie celních kontrol pro přeshraniční elektronický obchod Obrázek 3: Systematické odhalování potencionálně podhodnoceného nebo nesprávně deklarovaného zboží u zásilek nízké hodnoty osvobozených od cla Obrázek 4: Ověření, zda obchodníci dodržují pravidla Obrázek 5: Současná situace vnitrostátních strategií proti podvodům Obrázek 6: Nesrovnalosti podvodného charakteru oznámené v roce 2019 Obrázek 7: Oznámené nesrovnalosti podvodného charakteru a související částky, 2015–2019 Obrázek 8: Nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru oznámené v roce 2019 Obrázek 9: Společné celní operace v roce 2019 Obrázek 10: Tradiční vlastní zdroje – klíčové údaje a vzorce Obrázek 11: Míra odhalení podle složky SZP Obrázek 12: Zemědělská politika – klíčová fakta a číselné údaje Obrázek 13: Tržní opatření nejvíce zasažená nesrovnalostmi podvodného charakteru Obrázek 14: Opatření přijatá členskými státy v oblasti politiky soudržnosti Obrázek 15: Politika soudržnosti a rybářská politika – klíčová fakta a číselné údaje Obrázek 16: Struktura a podskupiny výboru COCOLAF



Shrnutí Ochrana finančních zájmů Evropské unie je úkol, který Komise sdílí s členskými státy. Tato ochrana, jejíž zásady jsou vymezeny v článku 325 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), se neustále zvyšuje pomocí opatření přijatých EU a jejími členskými státy, prostřednictvím právních předpisů a každodenního plnění rozpočtu EU. Rok 2019 byl rokem přelomovým, protože členské státy musely do července provést do svého vnitrostátního práva opatření stanovená ve směrnici o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (dále jen „směrnice o ochraně finančních zájmů“). Dvanáct členských států tak učinilo v dané lhůtě, s tím, že 22 členských států tak učinilo do června 2020. Spolunormotvůrci EU rovněž přijali směrnici, jejímž cílem je zlepšit prosazování práva a politik Unie v konkrétních odvětvích tím, že se zajistí vysoká úroveň ochrany osob, které v takových oblastech oznámí porušení (dále jen „směrnice o oznamování porušení práva EU“). V roce 2019 byla také paní Laura Codruța Kövesi jmenována evropskou nejvyšší žalobkyní a byl učiněn další pokrok v rámci zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. Evropská komise přijala v dubnu 2019 novou strategii Komise proti podvodům a od té doby pracuje na dosažení sedmi základních cílů strategie, zejména cílů týkajících se posílení vnitřní koordinace Komise v oblasti boje proti podvodům a zlepšení její analytické kapacity pro boj proti podvodům, včetně kvality údajů, z kterých vychází. Judikatura týkající se ochrany finančních zájmů EU byla doplněna o dvě zásadní rozhodnutí (Vialto v. Komise a Dalli v. Komise) Soudního dvora Evropské unie. Obě se týkala vyšetřování vedených Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Na vnitrostátní úrovni přijaly členské státy široké spektrum opatření za účelem zlepšení svých kapacit pro předcházení podvodům a jejich odhalování. Většina uváděných opatření se zaměřuje na správu a kontrolu fondů EU. Byla také oznámena průřezová opatření týkající se: ·posílení transparentnosti, boje proti korupci a střetu zájmů při zadávání veřejných zakázek, ·boje proti finanční a organizované trestné činnosti, ·provádění právních předpisů EU a ·zlepšení spolupráce s úřadem OLAF. Počet nesrovnalostí, které členské státy odhalily a oznámily Komisi (jejichž analýza tvoří základ statistik obsažených v této zprávě), je nižší než v předchozích letech. Tento trend je patrný zejména u nesrovnalostí podvodného charakteru, které během posledních 5 let nepřetržitě klesají. Pokud jde o výdaje, tak se nicméně zdá, že tento pokles souvisí spíše s cyklem výdajových programů fondů EU, než se skutečným poklesem v počtu odhalení. Analýza programových cyklů ukazuje, že odhalování podezření na podvod a podvodů zůstává stabilní. Pokud jde o výdaje na zemědělství, byla oblastí s vyšším rizikem „podpora tržních opatření“. Pokud jde o politiku soudržnosti, byl nejvyšší počet případů odhalen v souvislosti s projekty v oblasti „výzkumu a technologického rozvoje“. Vzhledem k tomu, že krize způsobená onemocněním COVID-19 si vyžádá v nadcházejících letech více finančních prostředků, zejména v odvětví zdravotnictví, zahrnuje tato zpráva také analýzu nesrovnalostí v oblasti „investic do infrastruktury v oblasti zdravotnictví“. Tato analýza svědčí o tom, že infrastruktura v oblasti zdravotnictví je zvláště ovlivněna porušováním pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Dalším hlavním zdrojem nesrovnalostí byly nezpůsobilost projektu/činnosti a porušení smluvních ustanovení/pravidel.

Na straně příjmů se příslušné finanční částky od roku 2018, což byl výjimečný rok, výrazně snížily. Zbožím, které bylo nejvíce zasaženo pokusy o podvod, byly opět solární panely. Významnou hrozbou zůstaly podvody v oblasti příjmů v důsledku podhodnocování zboží dováženého do EU, včetně elektronického obchodování. Úřad OLAF hrál klíčovou roli při odhalování takových podvodů. S ohledem na současnou zdravotní a hospodářskou krizi a plán na podporu oživení předložený Komisí tato zpráva doporučuje, aby se ve sledování a kontrole výdajů EU nepolevovalo, a zdůrazňuje, že zlepšení transparentnosti těchto výdajů by podvodům a nesrovnalostem mohlo pomoci zabránit.



1.Úvod Jedná se o 31. výroční zprávu Komise o ochraně finančních zájmů EU a o boji proti podvodům (dále jen „zpráva o ochraně finančních zájmů“). Odpovědnost za ochranu finančních zájmů Unie a boj proti podvodům nesou společně EU a členské státy. Orgány členských států spravují přibližně 74 % výdajů EU a vybírají tradiční vlastní zdroje EU. Komise na obě tyto oblasti dohlíží, stanoví standardy a ověřuje jejich dodržování. Komise a členské státy musí úzce spolupracovat na účinné ochraně finančních zájmů EU. Zpráva o ochraně finančních zájmů hodnotí tuto spolupráci v zájmu jejího zlepšení. Za tímto účelem: ·podává přehled o opatřeních, jež byla v boji proti podvodům přijata na úrovni EU a členských států, ·obsahuje analýzu nejdůležitějších výsledků vnitrostátních a evropských orgánů při odhalování podvodů a nesrovnalostí ve výdajích a příjmech EU. To je založeno zejména na odhalených nesrovnalostech a podvodech, které členské státy oznámily v souladu s odvětvovými předpisy. Spolu se zprávou je vydáváno pět pracovních dokumentů útvarů Komise. 2.Harmonizace a posílení boje proti podvodům v rámci EU: průřezové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky v roce 2019 2.1.Legislativní akty přijaté orgány EU 2.1.1.Úřad evropského veřejného žalobce Po vstupu nařízení Rady (EU) 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, dne 20. listopadu 2017 v platnost, dosáhla Komise v roce 2019 podstatného pokroku při zřizování Úřadu evropského veřejného žalobce. V říjnu 2019 se Rada a Evropský parlament dohodly na jmenování paní Laury Codruța Kövesi evropskou nejvyšší žalobkyní. Byla dokončena kola zadávání veřejných zakázek potřebná pro renovační práce v sídle Úřadu evropského veřejného žalobce v Lucemburku. Proces náboru zaměstnanců Úřadu pokračoval a do konce roku 2019 bylo přijato devět zaměstnanců. Kromě toho Komise podnikla nezbytné kroky k přípravě vývoje individualizovaného systému správy případů Úřadu. Bude to klíčový nástroj pro jeho fungování. Komise nadále úzce spolupracovala s členskými státy na úpravách jejich vnitrostátních právních předpisů za účelem přípravy na fungování Úřadu a konzultovala je v rámci různých kroků pro zřízení Úřadu v souladu s článkem 20 nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce. Komise se rovněž zapojila do jednání s členskými státy s cílem usnadnit uznávání evropského veřejného žalobce jako příslušného orgánu podle Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních z roku 1959 a jejích protokolů, jak je stanoveno v nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. Tím bude zajištěna hladká spolupráce Úřadu ve vztahu k zemím, které nejsou členy EU. 2.1.2.Směrnice (EU) 2019/1937 o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie Cílem směrnice (EU) 2019/1937 („směrnice o oznamování porušení práva EU“) je zlepšit prosazování práva a politik Unie v konkrétních odvětvích tím, že se zajistí vysoká úroveň ochrany osob, které oznámí porušení v oblastech, kde taková porušení mohou způsobit vážné poškození veřejného zájmu a kde taková porušení mohou být nebo jsou nejlépe odhalována zasvěcenými osobami. Mezi tyto oblasti patří ochrana finančních zájmů EU, předcházení praní špinavých peněz a financování terorismu, porušení týkající se vnitřního trhu, včetně mechanismů zneužívajících daňové povinnosti, jejichž účelem je získat daňové výhody, pokud jde o daň z příjmů, a vyhnout se daňovým právním povinnostem, a porušení práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Směrnice byla přijata dne 23. října 2019. Členské státy musí tuto směrnici provést do svých vnitrostátních právních řádů do prosince 2021.

2.2.Formování budoucnosti: legislativní a politické iniciativy evropských orgánů Tento oddíl poskytuje přehled hlavních událostí, k nimž došlo v rámci politických a legislativních iniciativ Komise v roce 2019. 2.2.1.Návrh Komise na revizi nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 Dne 23. května 2018 přijala Komise návrh na změnu nařízení č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (dále jen „nařízení o úřadu OLAF“) se dvěma hlavními cíli: přizpůsobit úřad OLAF zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce a zlepšit účinnost vyšetřování úřadu OLAF. Návrh Komise je cílenou revizí nařízení o úřadu OLAF, jejímž cílem je zajistit, aby změny byly v platnosti do doby, kdy Úřad evropského veřejného žalobce zahájí provoz. V roce 2019 zaujaly Evropský parlament a Rada své vyjednávací pozice k návrhu Komise (dne 16. dubna, resp. 12. června 2019). Jednání byla zahájena na konci roku 2019 a během finského předsednictví Rady se konala dvě třístranná jednání. 2.2.2.Horizontální ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie ve všech návrzích Komise týkajících se víceletého finančního rámce V roce 2019 se úřad OLAF v úzké spolupráci s útvary vydávajícími prostředky a ústředními útvary Komise dohodl se spolunormotvůrci, že standardní ustanovení o ochraně finančních zájmů Evropské unie budou součástí všech právních předpisů týkajících se výdajových programů na období po roce 2020 harmonizovaných podle oblastí (přímé, nepřímé a sdílené řízení). Tato ustanovení odrážejí požadavky stanovené ve finančním nařízení a upozorňují mimo jiné na to, že finanční zájmy Unie je třeba chránit přiměřenými opatřeními, včetně předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem a jejich odhalování, nápravy a vyšetřování. Všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, musí plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná přístupová práva a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. 2.2.3.Boj proti korupci v EU Předcházení korupci a boj proti ní budou podléhat pravidelnému sledování a hodnocení právního rámce členských států v rámci nově zavedeného mechanismu v oblasti právního státu. V rámci mechanismu v oblasti právního státu bude Komise sledovat významný vývoj, a to jak pozitivní, tak negativní, týkající se právního státu v členských státech. Mechanismus bude pokrývat čtyři pilíře: i) soudní systémy, ii) protikorupční rámec, iii) určité otázky týkající se plurality sdělovacích prostředků a iv) další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah. Mechanismus právního státu se bude vztahovat na všechny členské státy prostřednictvím objektivního a faktického ročního posouzení Evropskou komisí a bude působit jako preventivní nástroj, který prohloubí dialog a společné povědomí o otázkách právního státu v EU. V souvislosti s evropským semestrem správy ekonomických záležitostí se problémy v boji proti korupci posuzují se zvláštním zaměřením na rizikové oblasti, jako je zadávání veřejných zakázek, veřejná správa, podnikatelské prostředí a zdravotní péče. Výroční zprávy o jednotlivých zemích vypracované v rámci evropského semestru obsahují podrobné analýzy rizik korupce a souvisejících problémů. V příslušných případech se tato témata odrážejí také v doporučeních pro jednotlivé země, která každoročně schvalují národní představitelé v Evropské radě. Ve zprávách o jednotlivých zemích za rok 2019 zaměřila Komise svou analýzu na 15 členských států, které vykazují určité problémy. Osm z těchto členských států letos obdrželo relevantní doporučení. Rumunsko a Bulharsko obdržely v této oblasti kromě doporučení v rámci semestru také doporučení v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. V rámci programu EU pro sdílení zkušeností s bojem proti korupci uspořádala Komise v květnu, červnu a říjnu 2019 semináře o předcházení korupci ve státních podnicích, zaměřování se na korupční rizika při zadávání veřejných zakázek a korupci jako ohrožení bezpečnosti. Komise rovněž uspořádala setkání národních kontaktních míst pro boj proti korupci. V roce 2019 se EU stala pozorovatelem skupiny států proti korupci (GRECO) a Komise se aktivně účastnila několika evropských a mezinárodních fór pro boj proti korupci. Zastupovala EU na 9. konferenci smluvních států Úmluvy OSN proti korupci a na prosincovém plenárním zasedání skupiny GRECO. Komise rovněž pokračovala ve své práci v rámci pracovní skupiny pro boj proti korupci G20, která v roce 2019 vytvořila nejdůležitější zásady pro ochranu oznamovatelů porušení práva, jakož i přehled osvědčených postupů ke zlepšení předcházení korupce při rozvoji infrastruktury. Komise se rovněž zúčastnila příslušných pracovních činností v rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Evropských partnerů proti korupci / sítě kontaktních míst EU proti korupci (EPAC/EACN), v jejichž rámci bylo přijato Stockholmské prohlášení z prosince 2019, v němž byli Evropští činitelé s rozhodovací pravomocí vyzváni, aby posílili boj proti korupci. Úřad OLAF má mimo jiné jedinečný mandát k provádění vnitřních vyšetřování orgánů, institucí, úřadů a agentur EU za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nezákonné činnosti poškozující finanční zájmy Unie. Kromě vnitřních vyšetřování bojuje úřad OLAF s korupcí také prostřednictvím svých externích vyšetřování, protože případy podvodů proti rozpočtu EU by mohly zahrnovat korupci. 2.2.4.Mezinárodní spolupráce V zájmu účinnějšího boje proti podvodům v souvislosti s rozpočtem EU za hranicemi Unie Komise i nadále začleňovala ustanovení o boji proti podvodům do dohod s třetími zeměmi a do vzorů dohod o příspěvcích s mezinárodními finančními institucemi a dalšími mezinárodními organizacemi.

Při řešení složitých případů nadnárodních podvodů a sledování výnosů z podvodů úřad OLAF často spolupracuje s mezinárodními organizacemi a vnitrostátními orgány zemí, které nejsou členy EU. Úřad OLAF se každoročně schází se zástupci vyšetřovacích složek mezinárodních organizací pod záštitou Konference mezinárodních vyšetřovatelů. V roce 2019 uspořádal úřad OLAF konkrétní akce na podporu zemí, které nejsou členy EU, konkrétně: • setkání pilotní skupiny s partnerskými orgány z Afriky, které se koná jednou za dva roky, s cílem posílit vztahy s klíčovými africkými vyšetřovacími a kontrolními orgány a protikorupčními orgány, • každoroční seminář pro partnerské orgány v kandidátských zemích a potenciálních kandidátských zemích (tématem bylo propojení předcházení podvodům a jejich vyšetřování) a • studijní návštěvy partnerských orgánů ze Severní Makedonie a Albánie v úřadu OLAF. 2.2.5.Strategie Komise proti podvodům a nový balíček týkající se správy a řízení Nová strategie Komise proti podvodům byla přijata dne 29. dubna 2019. Je založena na propracovaném posouzení rizik vnitřních politik Komise a jsou v ní vymezeny dvě hlavní oblasti, které je třeba zlepšit. Jedná se o i) sběr a analýzu údajů o podvodech a analýzu údajů ii) a spolupráci a koordinaci mezi útvary Komise. Tyto aspekty se proto staly těžištěm nové strategie Komise proti podvodům. Vycházejí rovněž z interního hodnocení předchozí strategie. Zlepšení správy a řízení byla prováděna již v roce 2018, posílila úlohu řídící rady Komise v boji proti podvodům, a do konce roku 2019 posílila síť pro prevenci a odhalování podvodů (FPDNet) prostřednictvím zavedení tematických podskupin. Jednalo se o součást 63 opatření, která budou postupně prováděna v příštích několika letech v souladu s konkrétním akčním plánem, který doprovází novou strategii proti podvodům. 2.2.6.Provádění programu Hercule a podpora prostřednictvím programu na podporu strukturálních reforem Program Hercule III na období 2014–2020 podporuje činnosti, jež mají za cíl boj proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním jednáním poškozujícím finanční zájmy Unie. V roce 2019, což byl pátý rok jeho provádění, měl program rozpočet ve výši 15,89 milionu EUR určený na: •financování opatření k posílení operačních a technických kapacit vnitrostátních a regionálních orgánů v jednotlivých členských státech a informačně-technologické podpory (74 % rozpočtu programu) a •odbornou přípravu a konference, včetně školení o digitálních forenzních a analytických operacích pro pracovníky donucovacích orgánů v členských státech a partnerských zemích, jakož i na činnosti související se srovnávacím výzkumem a vědeckými publikacemi (24 % rozpočtu). Příjemci grantů z programu Hercule III oznámili významné úspěchy, jichž bylo dosaženo s pomocí zařízení, odborné přípravy a dalších opatření financovaných v rámci programu, například: •zabavení pašovaných a padělaných cigaret a tabáku, •zlepšení operací a rychlejší vyšetřování nesrovnalostí, podvodů a korupce poškozujících finanční zájmy EU, •posílení přeshraniční spolupráce a vytváření sítí, •sdílení osvědčených postupů při předcházení podvodům a protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Unie a při boji proti nim. Kromě toho Komise prostřednictvím programu na podporu strukturálních reforem vyčlenila finanční prostředky na poskytování technické podpory dvěma členským státům pro tyto cíle: •posílit fungování řecké koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS) v souladu s předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy, •podporovat španělské orgány při zlepšování dohledu nad vládními výdaji pomocí údajů a automatizovaných postupů a zvyšováním porozumění a schopnosti identifikovat a zmírňovat rizika podvodu související s granty v klíčových oblastech politiky.

2.3.Judikatura Soudního dvora EU V roce 2019 byla judikatura týkající se ochrany finančních zájmů EU doplněna o dvě zásadní rozhodnutí Tribunálu. 2.3.1.Vialto v. Komise Ve věci T-617/17, Vialto v. Komise, Tribunál zamítl žalobu na náhradu škody podanou žalobcem a poprvé v judikatuře EU potvrdil pravomoc úřadu OLAF a způsob, jakým provádí digitální forenzní operace v souvislosti s kontrolami na místě. Rozhodnutí Tribunálu jasně stanoví, že úřad OLAF má pravomoc mít během kontroly na místě přístup ke všem informacím a dokumentům vztahujícím se k rozsahu jeho vyšetřování a pořizovat si kopie všech dokumentů nezbytných k provedení dotyčné kontroly, v rámci které má prostor pro uvážení. Rozhodnutí rovněž potvrdilo, že právo na shromažďování dokumentů podle čl. 7 odst. 1 nařízení č. 2185/96 zahrnuje provedení forenzního nabytí a že provozovatel, který odmítl poskytnout požadované digitální informace úřadu OLAF, byl správně vyloučen z konsorcia za porušení jeho smluvní povinnosti s úřadem OLAF spolupracovat. V praxi je odvolání se na smluvní závazek provozovatele spolupracovat s úřadem OLAF velmi silným a účinným nástrojem pro vyšetřování úřadu OLAF, a to v uvnitř EU i za jejími hranicemi. Vialto se proti rozhodnutí soudu odvolal a odvolání se v současné době projednává. 2.3.2.Dalli v. Komise Tribunál zamítl žalobu na náhradu škody podanou žalobcem a zabýval se velkým počtem právních otázek a skutečností, o nichž se diskutovalo v posledních několika letech. Hlavní body rozhodnutí Tribunálu jsou: ·Působnost úřadu OLAF přesahuje ochranu finančních zájmů EU a neexistence dopadu na finanční zájmy EU nebrání úřadu OLAF zahájit vyšetřování. ·Kritéria pro zahájení vyšetřování uvedená v „Obecných zásadách vyšetřovacích postupů určených pro zaměstnance“ úřadu OLAF a nařízení č. 883/2013 nevyžadují podrobné posouzení těchto informací, protože k tomu může dojít pouze v rámci samotného vyšetřování. ·Nařízení č. 883/2013 nebrání generálnímu řediteli úřadu OLAF povolit rozšíření rozsahu probíhajícího vyšetřování z interního na externí a naopak. ·Pokud to okolnosti vyžadují, nelze generálnímu řediteli úřadu OLAF zabránit, aby dohlížel na zvláštní vyšetřovací tým nebo se přímo účastnil vyšetřovacích činností. ·Závěrečné zprávy úřadu OLAF nemusí plně reprodukovat důkazy, na nichž jsou založeny; tyto důkazy se případně zahrnou do přílohy těchto zpráv. ·Žádosti o výpis telefonických konverzací jsou legitimním vyšetřovacím opatřením a nevyžadují formální právní kontrolu oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování úřadu OLAF; takové formální stanovisko vyžadují pouze vyšetřovací opatření výslovně uvedená v článku 11.2 obecných zásad a uvedená v článcích 12.1 a 12.2 obecných zásad. ·Dotčená osoba má právo vyjádřit se ke všem skutečnostem, které se jí týkají, ale nikoliv k závěrům, které může úřad OLAF v souvislosti se svou závěrečnou vyšetřovací zprávou vyvodit; úřad OLAF není povinen požádat dotyčnou osobu, aby zaujala stanovisko ke každému důkazu, ale pouze ke skutečnostem, které se jí týkají. ·Jednací řád dozorčího výboru nemůže uložit úřadu OLAF povinnosti, které nejsou stanoveny mimo jiné nařízením č. 883/2013; dozorčí výbor nemůže bránit předání závěrečné zprávy vnitrostátním justičním orgánům. ·Při informování veřejnosti musí úřad OLAF nalézt přiměřenou rovnováhu mezi právem na respektování presumpce neviny dotyčné osoby a právem veřejnosti být informován v rámci práva na svobodu projevu – spočívajícím v co nejpřesnějším informování veřejnosti o opatřeních prováděných v souvislosti s možnými selháními nebo podvodem. ·Požadavek, aby úřad OLAF vykonával své vyšetřovací pravomoci zcela nezávisle, jak je stanoveno v článku 3 rozhodnutí č. 1999/352, pokud zaručuje nestrannost, spravedlivost a objektivnost jeho vyšetřování, přiznává práva jednotlivcům. ·Je legitimní, aby určitý orgán, instituce, úřad nebo jiný subjekt požádal generálního ředitele úřadu OLAF, aby případ řešil přednostně, protože taková žádost se netýká podstaty vyšetřování.

·Je legitimní, aby určitý orgán, instituce úřad nebo jiný subjekt požádal generálního ředitele úřadu OLAF o informaci týkající se fáze, která byla v rámci vyšetřování dosažena; pokud je však taková otázka pokládána opakovaně a vytrvale, lze ji považovat za pokyn nebo nátlak na úřad OLAF, který narušuje jeho nezávislost. Proti rozhodnutí Tribunálu bylo podáno odvolání a v současné době se projednává. 2.4.Opatření přijatá členskými státy 2.4.1.Provedení směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie členskými státy Směrnice o ochraně finančních zájmů nahrazuje Úmluvu o ochraně finančních zájmů Evropských společenství z roku 1995 a její protokoly (dál jen „Úmluva o ochraně finančních zájmů“) v případě 26 členských států, které jsou směrnicí vázány . Za účelem posílení ochrany finančních zájmů Evropské unie směrnice o ochraně finančních zájmů harmonizuje definice, sankce a promlčecí lhůty některých trestných činů ovlivňujících tyto zájmy (tj. podvod, korupce, praní špinavých peněz a zpronevěra). To zahrnuje případy přeshraničních podvodů s daní z přidané hodnoty (DPH), které způsobí celkovou škodu ve výši nejméně 10 milionů EUR. Směrnice o ochraně finančních zájmů kromě toho definuje věcnou pravomoc Úřadu evropského veřejného žalobce, protože Úřad evropského veřejného žalobce bude mít soudní příslušnost ve vztahu ke čtyřem trestným činům stanoveným ve směrnici. Vzájemná souvislost se zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce činí včasné provedení směrnice o ochraně finančních zájmů ještě důležitější. Lhůta pro provedení směrnice o ochraně finančních zájmů do vnitrostátního práva uplynula dne 6. července 2019. Do uvedeného data oznámilo úplné provedení dvanáct členských států. Do konce roku 2019 oznámilo 18 členských států úplné provedení, čtyři částečné provedení a čtyři žádná prováděcí opatření neoznámily (tři do června 2020, jak je uvedeno na obrázku 1 ). Komise zahájila řízení pro nesplnění povinnosti v případech, kdy žádná prováděcí opatření nebyla oznámena, a začala posuzovat soulad opatření, která byla oznámena. 2.4.2.Přehled opatření přijatých členskými státy Celkově bylo členskými státy oznámeno 27 průřezových opatření. Tato opatření mohou být rozdělena do čtyř podskupin podle jejich příslušné oblasti provedení. 2.4.2.1.Posílení transparentnosti, boj proti korupci a střetu zájmů při zadávání veřejných zakázek V oblasti posílení transparentnosti, boje proti korupci a předcházení střetu zájmů při zadávání veřejných zakázek členské státy oznámily osm opatření. Povaha těchto opatření je poměrně různorodá: zahrnují legislativní opatření zaměřená na zlepšení účinnosti a fungování správy a lepšího finančního řízení v oblasti zadávání veřejných zakázek, organizační opatření, jako je seminář týkající se manipulací s nabídkovým řízením, odborné vzdělávání a zvyšování povědomí o boji proti podvodům a správní opatření, jako jsou metodické vedení, finanční kontrola a audit. Dva členské státy oznámily strategie pro boj proti korupci na různých úrovních: jedna strategie se týká operativních opatření a druhá je kombinací operativních, organizačních a správních opatření. EU poskytuje cenné zdroje pro provádění projektů s cílem podpořit členské státy v úsilí o předcházení korupci (rovněž proti korupci poškozující finanční zájmy EU) a další trestné činnosti a boji proti nim. Cílem Fondu pro vnitřní bezpečnost a jeho budoucího nástupce ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 je podpora výměny informací a spolupráce mezi donucovacími orgány a dalšími veřejnými a soukromými subjekty při řešení problémů souvisejících s pachateli trestných činů. 2.4.2.2.Provádění právních předpisů EU do vnitrostátního práva V roce 2019 členské státy oznámily deset opatření legislativní povahy týkajících se provedení právních předpisů EU do vnitrostátního práva. Šest členských států oznámilo, že v roce 2019 provedly směrnici o ochraně finančních zájmů. Další opatření se týkají nařízení Rady (EU) 2017/1939 o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. Dva členské státy oznámily, že přijaly legislativní opatření týkající se nařízení.

Finsko oznámilo opatření vztahující se k provedení páté směrnice o boji proti praní špinavých peněz (směrnice EU 2018/843), zatímco Rumunsko provedlo směrnici EU 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu. 2.4.2.3.Boj proti finanční a organizované trestné činnosti V této oblasti bylo členskými státy oznámeno šest opatření. Itálie oznámila operativní opatření, jako je provedení nástroje ARACHNE, a Malta informovala o projektu na posílení kapacit vnitrostátní policie. Litva a Švédsko informovaly o koordinačních skupinách, které provedly organizační a operativní opatření: výroční setkání odborníků z útvaru pro vyšetřování trestných činů v oblasti daní a cel v pobaltských státech a švédské rady na ochranu finančních zájmů EU. Španělsko přijalo obdobné opatření prostřednictvím vytvoření poradní rady pro předcházení a boj proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Evropské unie. Přijalo také národní strategii proti organizovanému zločinu a závažným trestným činům. 2.4.2.4.Právní opatření za účelem posílení spolupráce s úřadem OLAF Belgie, Slovensko a Lotyšsko informovaly o legislativních opatřeních na posílení spolupráce mezi úřadem OLAF a vnitrostátními orgány. 2.4.3.Plnění doporučení za rok 2018 V předchozí zprávě o ochraně finančních zájmů předložila Komise členským státům dva soubory doporučení. Komise navázala na provedení doporučení uvedená ve zprávě o ochraně finančních zájmů za rok 2018. Pokud jde o příjmy, 12 členských států plně posílilo a realizovalo své strategie celních kontrol pro přeshraniční elektronický obchod, zejména pokud jde o možné podvody týkající se zásilek nízké hodnoty osvobozených od cla. Přijatá opatření se pohybovala od cílených rizikových profilů pro podhodnocování (které se vztahují na zásilky s nízkou hodnotou) až po zaktualizování a zlepšení celních systémů členských států. Zhruba polovina členských států plně zajistila, aby systémy elektronického celního prohlášení automaticky neuplatňovaly požadované osvobození od cla u zboží s deklarovanou hodnotou nad 150 EUR, u obchodních zásilek prohlášených za dárky a u zboží, na které se osvobození od cla nevztahuje. Kromě toho 15 členských států plně zajistilo systematické odhalování, pomocí rizikových profilů nebo náhodně, potenciálně podhodnoceného nebo nesprávně deklarovaného zboží u zásilek nízké hodnoty osvobozených od cla. Třináct členských států plně zajistilo, aby následné kontroly zahrnovaly ověřování, zda obchodníci dodržují pravidla pro osvobození od cla u zásilek nízké hodnoty. Dvacet čtyři členských států plně zajistilo, aby schválené hospodářské subjekty nebyly vyloučeny z kontrol souladu s pravidly pro osvobození od cla u zásilek nízké hodnoty.

Pokud jde o výdaje, následná opatření navazující na doporučení za rok 2018 ukázala, že deset členských států přijalo nebo aktualizovalo vnitrostátní strategii boje proti podvodům, kterou oznámily Komisi. Šestnáct členských států nepřijalo vnitrostátní strategii boje proti podvodům a čtyři zvažují přijetí takové strategie nebo připravují strategii novou. Kromě toho 16 členských států posílilo analýzu rizik s cílem odhalit podvody a nesrovnalosti, a to i pomocí nástrojů IT (jako je ARACHNE), a 13 využilo ARACHNE při své analýze rizik. Patnáct členských států sdílelo konkrétní výsledky plynoucí ze zjištění uvedených ve zprávě o ochraně finančních zájmů ve svých posouzeních rizik podvodu. Pokud jde o průřezové otázky, 13 členských států plně usnadnilo a posoudilo spontánní hlášení nesrovnalostí a posílilo ochranu oznamovatelů. Ve srovnání s loňskou kontrolou nedošlo k žádné významné změně, pokud jde o provádění tohoto doporučení. V letošním roce se však členské státy zaměřily na poskytování informací o své fázi provádění v letech 2018 a 2019. Několik členských států poukázalo na blížící se termín provedení směrnice EU o oznamování porušení práva EU do 17. prosince 2021. Některé členské státy přijaly právní předpisy o oznamovatelích již v roce 2019. Kromě toho 17 členských států plně podporovalo systematickou a včasnou spolupráci mezi justičními a správními orgány. Většina členských států poskytla aktualizované informace o iniciativách podniknutých v roce 2019, přičemž koordinační služby pro boj proti podvodům dostaly významnější roli koordinátora pro spolupráci v záležitostech boje proti podvodům mezi různými vnitrostátními orgány. 2.5.Shrnutí statistických údajů týkajících se odhalených nesrovnalostí a podvodů V roce 2019 bylo Komisi oznámeno celkem 11 726 nesrovnalostí, tj. o 2 % méně než v roce 2018. Tyto nesrovnalosti dosáhly celkové výše přibližně 1,6 miliardy EUR, což je o 34 % méně než předchozí rok. Odhalení a oznámení nesrovnalosti znamená, že byla přijata nápravná opatření k ochraně finančních zájmů EU a že v případě potřeby bylo zahájeno trestní řízení. 2.5.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru Počet oznámených nesrovnalostí podvodného charakteru (včetně případů podezření na podvod nebo potvrzeného podvodu) a související částky nepředstavují přímý ukazatel míry podvodů s dopadem na rozpočet EU. Jde především o ukazatel úrovně odhalování a oznámení potenciálních podvodů ze strany členských států a orgánů EU. V roce 2019 bylo jako podvod nahlášeno celkem 939 nesrovnalostí (tj. 8 % všech odhalených a nahlášených nesrovnalostí), s částkou ve výši 461,4 milionu EUR (což představuje 28 % celkových finančních částek ovlivněných nesrovnalostmi), přičemž tyto nesrovnalosti se týkaly výdajů i příjmů, jak ukazuje obrázek 6 . Počet nesrovnalostí podvodného charakteru oznámených v roce 2019 a související finanční částky v porovnání s rokem 2018 významně klesly. Při pohledu na pětileté období (2015–2019) byl počet oznámených nesrovnalostí podvodného charakteru o 40 % menší než v roce 2015 a 25 % pod pětiletým průměrem. Finanční dopad značně kolísá (viz obrázek 7 ) neboť může být výrazně ovlivněn jednotlivými případy, v nichž jde o velmi vysoké částky. Přehled všech nesrovnalostí podvodného charakteru, jež byly oznámeny v roce 2019, v členění podle členských států a rozpočtových oblastí, je uveden v příloze 1. 2.5.2.Odhalené a oznámené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru

V roce 2019 bylo Komisi oznámeno 10 787 nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru (což je ve srovnání s rokem 2018 stabilní). Dotčené finanční částky klesly o 8 % přibližně na 1,2 miliardy EUR, jak je uvedeno na obrázku 8 . Přehled všech nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru, jež byly oznámeny v roce 2019, v členění podle členských států a rozpočtových oblastí, je uveden v příloze 2. 2.5.3.Vyšetřování úřadu OLAF Konsolidované údaje o vyšetřováních úřadu OLAF v roce 2019 nebyly v době přijetí této zprávy k dispozici, ale budou zveřejněny ve výroční zprávě úřadu OLAF koncem tohoto roku. 3.Politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky – příjmy 3.1.Opatření orgánů EU proti podvodům – příjmy 3.1.1.Vzájemná správní pomoc 3.1.1.1.Legislativní vývoj Vzhledem k nadnárodní povaze celních podvodů je nezbytné, aby celní orgány členských států vzájemně spolupracovaly s cílem předcházet, vyšetřovat a stíhat porušování celních a zemědělských předpisů. Nařízení č. 515/97 o vzájemné správní pomoci v celních věcech je předpis, který stanoví, jak by správní orgány členských států měly v boji proti celním podvodům spolupracovat s Evropskou komisí a mezi sebou navzájem. Zvláštní důraz je kladen na vzájemnou výměnu informací, včetně informací o podezřelých pohybech zboží a dopravních prostředků a o místech, kde je zboží skladováno. Nařízení č. 1525/2015, kterým se mění nařízení č. 515/97, zavedlo dvě další databáze, rejstřík zpráv o stavu kontejneru (CSM) a rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu (IET). Kromě toho posiluje rámec spolupráce a urychluje vyšetřování úřadu OLAF stanovením lhůt, v nichž mají členské státy poskytnout dokumenty související s vyšetřováním, a usnadněním využívání informací získaných na základě vzájemné pomoci jako důkazu v rámci vnitrostátních justičních řízení. V roce 2019 byl zahájen proces hodnocení nařízení č. 515/97. Po zveřejnění cestovního plánu a zřízení meziútvarové řídící skupiny v rámci Komise byla zahájena cílená konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami, aby se vyhodnotilo, jak užitečné bylo v minulosti nařízení č. 515/97, pokud jde o předcházení celním podvodům. 3.1.1.2.Informační systém pro boj proti podvodům (AFIS) AFIS je zastřešující pojem pro soubor IT aplikací pro boj proti podvodům provozovaných Evropskou komisí, jejichž cílem je včasná a bezpečná výměna informací o podvodech mezi příslušnými vnitrostátními orgány a útvary EU, jakož i uchovávání a analýza příslušných údajů. Portál AFIS je jednotnou a společnou infrastrukturou pro poskytování služeb uvedených v dalším odstavci pro přibližně 9 000 registrovaných koncových uživatelů v téměř 1 400 příslušných službách členských států, partnerských třetích zemí, mezinárodních organizací, útvarů Komise a dalších orgánů EU. Program AFIS zahrnuje dvě důležité oblasti: vzájemnou pomoc v celních věcech a řízení nesrovnalostí. AFIS podporuje vzájemnou pomoc v celních věcech pomocí systému pro bezpečnou výměnu informací v reálném čase VOCU (koordinační jednotka virtuálních operací) používaným pro společné celní operace, zabezpečenou internetovou poštu (AFIS Mail), specifické moduly pro výměnu informací, jako je CIS+ (celní informační systém) a FIDE (databáze pro identifikaci souborů celního vyšetřování), databáze jako IET (rejstřík pro dovoz, vývoz a tranzit) a CSM (rejstřík zpráv o stavu kontejneru), analytické nástroje, jako je A-TIS (informační systém pro boj proti tranzitním podvodům) a aplikace pro řízení elektronických pracovních postupů například ToSMA (aplikace pro správu zabavení tabáku). AFIS rovněž poskytuje systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), což je zabezpečený elektronický nástroj, který podporuje řízení a analýzu nesrovnalostí a členským státům usnadňuje oznamování nesrovnalostí zjištěných v oblasti zemědělských a strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, rybářského fondu, Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (ISF) a Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), jakož i v oblasti předvstupní pomoci. 3.1.1.3.Společné celní operace

Kromě vyšetřování podvodů v oblasti příjmů koordinuje úřad OLAF rozsáhlé společné celní operace zahrnující EU a operativní partnery ze třetích zemí. Společné celní operace jsou cílené akce s omezenou dobou trvání, které mají za cíl bojovat proti podvodům a pašování citlivého zboží v konkrétních rizikových oblastech a/nebo na určených obchodních trasách. V roce 2019 byl OLAF zapojen do 13 společných celních operací, z nichž dvě byly úřadem OLAF vedeny. Zbývající část byla společně organizována nebo podporována úřadem OLAF ve spolupráci s členskými státy (Belgie, Francie a Polsko), Europolem, agenturou FRONTEX, hraniční asistenční misí Evropské unie v Moldavsku a na Ukrajině (EUBAM) nebo celní odbornou skupinou pro východní a jihovýchodní pozemní hranice (CELBET). Kromě toho, že úřad OLAF poskytuje dotčeným zemím nezbytnou podporu při provádění koordinovaných akcí prostřednictvím své stálé technické infrastruktury, IT a komunikačních nástrojů, poskytuje rovněž strategickou analýzu a administrativní a finanční podporu. Tyto operace pomáhají zlepšit účinnost celních služeb při provádění cílených kontrol na evropské úrovni, určují, kde jsou rizika na konkrétních obchodních trasách, chrání veřejné a zákonně jednající podniky tím, že brání vstupu nelegálních výrobků do EU a chrání veřejné finance EU. Obrázek 9 představuje shrnutí těchto operací. Operace Zúčastněné země / organizace Rozsah Výsledky Společná celní operace HYGIEA Zorganizovaná v rámci setkání Asie-Evropa (ASEM) a koordinovaná úřadem OLAF. Operace se zúčastnily všechny členské státy EU, Norsko, Bangladéš, Čínská lidová republika, Indonésie, Japonsko, Mongolsko, Malajsie, Pákistán, Filipíny, Singapur, Thajsko a Vietnam. Boj proti obchodu s padělky – mezinárodní obchod s rychloobrátkovým spotřebním zbožím (výrobky osobní hygieny, čisticí prostředky, kosmetika atd.). Asijské a evropské celní orgány zabavily přibližně 200 000 kusů padělaných parfémů, zubních past a kosmetických přípravků, 120 tun padělaných čisticích prostředků, šamponů a plenek a více než 4,2 milionu ostatního padělaného zboží (bateriové články, obuv, hračky, tenisové míčky, holicí strojky, elektronická zařízení atd.), stejně jako 77 milionů cigaret a 44 tun padělaného tabáku do vodní dýmky. Společná celní operace SNAKE II Vedená úřadem OLAF ve spolupráci s všeobecnou celní správou Čínské lidové republiky (úřad pro boj proti pašování (ASB)); účast členských států a Europolu. Styční důstojníci Číny, Řecka, Itálie, Nizozemska a Europolu pomáhali při koordinaci společné celní operace ze stálé operační koordinační jednotky úřadu OLAF. Podvody v oblasti příjmů Probíhá vyhodnocení. Společná celní operace POSTBOX II Společně organizovaná belgickými celními orgány a úřadem OLAF za účasti 22 členských států a Europolu. Nezákonný obchod s padělky, drogami a ohroženými druhy živočichů a rostlin (CITES) využívající otevřenou internetovou síť i černý trh na temném webu. Zadržení více než 2 000 zásilek, otevření 50 vyšetřovacích spisů a identifikace 30 podezřelých v členských státech. Společná celní operace DAPHNE Koordinována italskou celní správou a úřadem OLAF za účasti všech členských států a Europolu. Kontrola nesplnění povinnosti ohlásit peněžní hotovost a boj proti praní špinavých peněz a zločineckým organizacím zapojeným do teroristických aktivit. Probíhá vyhodnocení. Společná celní operace OPSON IX Organizována pod záštitou Interpolu a Europolu. OLAF vedl a koordinoval cílené donucovací opatření týkající se vína a alkoholických nápojů. Na této akci se podílely různé příslušné orgány členských států. Boj proti padělkům a nevyhovujícím potravinám a nápojům se zaměřením na výrobky, které představují riziko pro lidské zdraví. Probíhá vyhodnocení. Společná operace v rámci ochrany hranic SCORPION Společně organizována hraniční asistenční misí Evropské unie a úřadem OLAF. Pašování tabákových výrobků na východní hranici EU. Zabavení více než 15 milionů cigaret, 4 245 kg surového tabáku a 233 kg tabáku pro vodní dýmky. Společné akce celní odborné skupiny pro východní a jihovýchodní pozemní hranice – JCA6 Organizované celní odbornou skupinou pro východní a jihovýchodní pozemní hranice s podporou úřadu OLAF. Odhalení nezákonných cigaret a neznačkových „levných bílých“ cigaret, včetně zařízení a materiálu na nezákonnou výrobu cigaret v EU. Zabaveno více než 1 milion cigaret. Společná posílená činnost v oblasti analýzy rizik a operativních kontrol během uplatňování tranzitního režimu Organizované celní odbornou skupinou pro východní a jihovýchodní pozemní hranice s podporou úřadu OLAF. Hlavním cílem společné posílené činnosti bylo vyzkoušet konkrétní tranzitní postupy a prozkoumat možnosti systematického zneužívání těchto postupů organizovanými zločineckými skupinami, což by představovalo významné ohrožení finančních zájmů EU. Podpora spolupráce mezi členskými státy EU a třetími zeměmi a zvyšování povědomí všech zúčastněných stran o zranitelnosti režimu vnitřního tranzitu Unie. Společný zásah ARKTOS Veden agenturou FRONTEX a společně veden Estonskem a Finskem. Organizovaný v rámci cyklu politik EU / EMPACT, který slouží k potírání organizovaného a závažného mezinárodního zločinu. Úřad OLAF, Europol, Interpol a celní, policejní a pohraniční stráže Lotyšska, Litvy, Polska a Slovenska. Pašování zboží podléhajícího spotřební dani, nelegální přistěhovalectví a podvody s doklady. Společná operace HEXAGON Organizovaná celní a daňovou správou zemí Visegrádské skupiny (Česká republika, Maďarsko, Polsko a Slovensko), Rakouskem a Slovinskem, s podporou úřadu OLAF. Boj proti zneužití vyplývajícího z použití celního režimu 42. Bylo vydáno několik doporučení. 3.1.2.Vzájemná pomoc a ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách Spolupráce se zeměmi, které nejsou členy EU, za účelem předcházení, odhalování a potírání porušování celních předpisů je založena na dohodách o vzájemné správní pomoci v celních věcech. V současné době existují platné dohody s více než 80 zeměmi, včetně hlavních obchodních partnerů EU, jako jsou Spojené státy, Čína a Japonsko. V roce 2019 byla dokončena jednání s Andorrou, Ázerbájdžánem, Chile a Kyrgyzstánem; jednání s Austrálií, Indonésií a Uzbekistánem stále probíhají. Evropská komise předložila směrnice pro jednání o dohodě s Běloruskem, které Rada přijala v prosinci 2019. Dohody o volném obchodu obvykle obsahují doložku o boji proti podvodům, která umožňuje dočasné odnětí celní preference pro určitý produkt v případech závažného celního podvodu a přetrvávajícího nedostatku odpovídající spolupráce v boji proti němu. Takové ustanovení je povinnou podmínkou pro udělení celní preference zemím, které nejsou členy EU. Proto úřad OLAF přikládá těmto jednáním velký význam a aktivně se účastní procesu vyjednávání. V roce 2019 pokračovala jednání s Austrálií, Chile, Novým Zélandem, Indonésií a Tuniskem. Dohoda WTO o usnadnění obchodu (dohoda z Bali), jíž je EU smluvní stranou, je v platnosti od roku 2017. Článek 12 o celní spolupráci stanoví další možnosti pro výměnu informací s třetími zeměmi pro účely kontroly dovozního nebo vývozního prohlášení, pokud existují dostatečné důvody pro zpochybnění pravdivosti nebo správnosti prohlášení. 3.1.3.Boj proti nezákonnému obchodu s tabákovými výrobky Kromě své operativní úlohy v boji proti nezákonnému obchodu s tabákem pomáhá úřad OLAF rovněž posílit politiku EU v této oblasti. Dne 7. prosince 2018 předložila Evropská komise druhý akční plán, který Evropské unii umožní pokračovat v boji proti nezákonnému obchodu s tabákovými výrobky, což je jev, který každoročně připravuje Unii a její členské státy o zhruba 10 miliard EUR veřejných příjmů. Tento akční plán staví na strategii z roku 2013, která posiluje boj proti nezákonnému obchodu s tabákem, a zprávě z roku 2017 o jejím provádění. Tento akční plán navrhuje jak politická, tak operativní opatření v oblasti prosazování práva, neboť pouze kombinace těchto opatření může vést k udržitelnému snížení nezákonného obchodu s tabákovými výrobky. Nedávný vstup Protokolu o odstranění nezákonného obchodu s tabákovými výrobky k Rámcové úmluvě WHO o kontrole tabáku v platnost a zavedení systému EU pro sledování tabákových výrobků v roce 2019 jsou v tomto ohledu důležitými milníky a z dlouhodobého hlediska mají zůstat klíčovými prvky politických opatření EU v této oblasti. Provádění akčního plánu probíhá dobře, některé klíčové akce probíhají nebo jsou dokončeny. Komise hraje vedoucí úlohu na mnohostranné úrovni a rovněž dvoustranně spolupracuje se zdrojovými a tranzitními zeměmi. V tomto ohledu je významným krokem povolení zahájit jednání o dohodě o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci s Běloruskem. V rámci EU pomáhala Komise členským státům při zavádění nového systému sledování tabáku, který byl spuštěn dne 20. května 2019. Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti analýz a zpravodajských informací; v roce 2019 například nezávislá tabáková laboratoř vyřídila více než 100 žádostí. Studie s cílem určit metodiku pro měření nedovoleného trhu s tabákem má být dokončena do poloviny roku 2020 a Komise provedla průzkum veřejného mínění o nezákonném tabáku v celé EU, což je důležitý ukazatel na straně poptávky. Protokol k Rámcové úmluvě o kontrole tabáku vstoupil v platnost dne 25. září 2018. Od té doby se Komise v úzké spolupráci s členskými státy aktivně podílí na práci na mezinárodní úrovni, která se zaměřuje na zajištění dodavatelského řetězce tabákových výrobků a mezinárodní spolupráci. Komise zintenzivnila své úsilí přispět k práci na mezinárodní úrovni před druhým zasedáním smluvních stran naplánovaným na listopad 2021, a to i tím, že bude působit jako „klíčový zprostředkovatel“ pracovní skupiny pro vyhledávání a sledování. Dalším důležitým prvkem je mezinárodní spolupráce, protože Komise poskytuje své odborné znalosti jako aktivní člen pracovní skupiny pro pomoc a spolupráci Komise bude i nadále přispívat k této práci na mezinárodní úrovni. 3.1.4.Kritéria finančních rizik

V květnu 2018 přijala Komise v kontextu rámce pro řízení rizik v oblasti cel prováděcí rozhodnutí, kterým se stanoví opatření pro jednotné uplatňování celních kontrol zavedením společných kritérií a standardů finančních rizik. Kritéria finančních rizik jsou souborem pravidel, která umožňují systémům celního odbavení členských států systematicky identifikovat transakce, které představují potenciální finanční riziko, a proto vyžadují další přezkumná a/nebo kontrolní opatření. Kritéria finančních rizik zahrnují většinu známých finančních rizik a přispívají k jednotnějšímu přístupu k celním kontrolám. Rozhodnutí a pokyny k jejich provádění z roku 2019 jsou k dispozici pouze odborníkům v oblasti řízení celních rizik v členských státech. 3.1.5.Společný celní systém pro řízení rizik Společný celní systém pro řízení rizik je navržen tak, aby poskytoval rychlý a snadno použitelný mechanismus pro výměnu informací souvisejících s riziky přímo mezi operativními úředníky a středisky pro analýzu rizik v členských státech. Je klíčovým prvkem při rozvoji rámce Unie pro řízení rizik, protože usnadňuje celní intervence v EU, pokud jde o nejvyšší rizika na vnější hranici a uvnitř EU. Formulář pro oznamování rizik se vyplňuje online a je okamžitě k dispozici všem připojeným celním úřadům. Zajišťuje, aby informace o zjištěných nových a významných rizicích byly co nejrychleji distribuovány operativním celním úřadům ve všech členských státech, aby mohla být v celé EU přijata okamžitá opatření k řešení těchto rizik. Rovněž vytváří rovné podmínky pro obchodníky a bojuje proti zneužívání nebezpečného, nepravidelného nebo podvodného obchodu. V průběhu roku 2019 bylo vydáno 1 777 formulářů pro oznámení rizika. 3.1.6.Iniciativy pro analýzu údajů Práce v oblasti cel je nezbytná pro ochranu Unie před riziky v oblasti příjmů i těch, které se příjmů netýkají. Klíčovým prostředkem k dosažení tohoto cíle je integrovaný evropský přístup k posílení řízení rizik v oblasti cel a podpoře účinných kontrol prováděných členskými státy. Projekt INTELF4CUSTAF financovaný programem Hercule III byl vytvořen v roce 2018 úřadem OLAF se Společným výzkumným střediskem na základě žádostí členských států. Tento projekt sdružuje útvary Komise a celní orgány členských států s cílem určit způsoby, jak co nejlépe využít nové a nově vznikající zdroje údajů a analytické metody. V prvním roce provozu (2018) se úsilí zaměřilo převážně na identifikaci a porozumění analytickým potřebám a prioritám a vyústilo ve vytvoření společenství asi 100 odborníků. V roce 2019 bylo provedeno pět pilotních projektů, na nichž se sešli odborníci ze zúčastněných členských států, aby se podělili o zkušenosti a vyzkoušeli analýzu. Tito pilotní projekty vytvořily analýzu pro známé kategorie podvodů, jako je nepravdivý popis, podhodnocování, a pro nové experimentální přístupy, jako je pokus systematicky odhalovat elektronické obchodníky pomocí prohlášení o jednotném správním dokumentu, nebo nový přístup k identifikaci potenciálně podezřelých kontejnerů na základě hmotnosti. Výsledky těchto pilotních projektů, spolu s dalšími příklady národní celní analýzy boje proti podvodům byly sdíleny na čtvrtém semináři uspořádaném ve spolupráci s celní správou České republiky. Práce pokračují i v roce 2020. V roce 2019 byl proveden úspěšný pilotní projekt o společné analytické kapacitě mezi úřadem OLAF a příslušnými útvary Komise pro analýzu údajů o obchodních tocích prostřednictvím kombinace jejich odborných znalostí a několika zdrojů údajů dostupných v příslušných útvarech. Analýza zjistila vysoká rizika podávání nepravdivých prohlášení u několika produktů v rámci opatření na ochranu obchodu, kvůli nimž bylo vhodné přijmout operativní následná opatření, například informovat o rizicích členské státy (formuláře pro oznamování rizik). Tento pilotní projekt připravil půdu pro další rozvoj analytiky celních údajů v rámci Komise, rovněž s ohledem na navržení trvalejšího a ambicióznějšího rámce pro poskytování vrstev analytických údajů na úrovni EU v oblasti cel. 3.2.Opatření členských států proti podvodům – příjmy V roce 2019 bylo členskými státy oznámeno šestnáct opatření v oblasti příjmů. Lze je rozdělit podle příslušné oblasti provedení na celní podvody a daňové podvody (některá se týkají obou). 3.2.1.Celní podvody Členské státy oznámily osm opatření v oblasti celních podvodů. Tři jsou operativní, jako je sdílení osvědčených postupů v oblasti kontrol provedených po celním odbavení zboží mezi zeměmi Visegrádské skupiny, zavedení řízení individuálních a komoditních rizik a zavedení systému profilování a segmentace hospodářských subjektů. Dva členské státy ohlásily organizační opatření, například oběžník „spisy OLAF o tradičních vlastních zdrojích“ nebo zřízení ředitelství pro operativní plánování a koordinaci. Další dva členské státy oznámily správní opatření, a to odhalování nepravdivě deklarovaného zboží a opatření v oblasti daňových příjmů. Rumunsko informovalo o provedení souboru správních, organizačních a operativních opatření v oblasti pašování tabáku a tabákových výrobků. 3.2.2.Daňové podvody V oblasti daňových podvodů bylo členskými státy oznámeno pět opatření. Tři z nich jsou operativní: Chorvatsko oznámilo, že organizuje technické školení o „nástrojích pro sledování a audit elektronického obchodování a získávání nástrojů“, Estonsko zvýšilo kontroly subdodavatelů ve stavebnictví, zatímco Itálie zavedla IT aplikace pro boj proti podvodům s DPH. Polsko rovněž oznámilo dvě legislativní opatření v oblasti daňových podvodů, která se mimo jiné týkají změn zákona o DPH. 3.2.3.Celní a daňové podvody

Tři opatření se týkala jak celních, tak daňových podvodů. Bulharsko oznámilo nová ustanovení v zákoně o DPH a změnu celního zákona. Maďarsko provedlo soubor opatření organizační a operativní povahy, která byla přijata jeho celními úřady a úřady pro řízení rizik. 3.3.Statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů – příjmy Obrázek 10 představuje hlavní statistické údaje a zjištění o nesrovnalostech odhalených a oznámených pro tradiční vlastní zdroje. Pokud jde o nesrovnalosti podvodného i jiného než podvodného charakteru, snížení počtu oznámených případů ve srovnání s pětiletým průměrem je však doprovázeno zvýšením souvisejících částek. 3.3.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru V roce 2019 bylo oznámeno 425 nesrovnalostí jako nesrovnalostí podvodného charakteru v oblasti příjmů. To je o 21 % méně než pětiletý průměr, kdy bylo 541 nesrovnalostí za rok za období 2015–2019. Dotčená odhadovaná a vyměřená částka tradičních vlastních zdrojů (80 milionů EUR) byla v roce 2019 o 19 % nižší než pětiletý průměr, který činil 98 milionů EUR. Inspekce provedená útvary pro boj proti podvodům byla v roce 2019 nejúspěšnějším způsobem odhalování podvodných případů a souvisejících částek. Kontroly po propuštění zboží byly na druhém místě. Kontroly při propouštění zboží jsou i nadále velmi účinné při odhalování organizovaného zločinu v oblasti vyhýbání se clům a v oblasti nových forem podvodů, jako je podhodnocování. Zpráva o ochraně finančních zájmů z roku 2018 podrobně informovala o případech podhodnocení odhalených ve Spojeném království, jež měly dopad na příjmy z tradičních vlastních zdrojů. V důsledku vyšetřování prováděných úřadem OLAF ohledně podvodů v souvislosti s podhodnocováním textilního zboží a obuvi dovážených z Číny přes Spojené království a vyšetřování prováděných Komisí v rámci správy vlastních zdrojů existují závažné pochybnosti o přesnosti částek tradičních vlastních zdrojů (celních poplatků) převedených do rozpočtu EU Spojeným královstvím. Dne 7. března 2019 předložila Komise Soudnímu dvoru EU svou žalobu pro nesplnění povinnosti proti Spojenému království týkající se ztrát tradičních vlastních zdrojů způsobených podhodnoceným dovozem. Soudní řízení proti Spojenému království stále probíhá. S ohledem na velikost dotčených ztrát tradičních vlastních zdrojů provedla Komise v letech 2017 až 2019 inspekce na místě týkající se kontrolní strategie v oblasti celních hodnot ve všech členských státech s cílem ověřit dodržování povinnosti řádně vybírat a včas zpřístupnit tradiční vlastní zdroje v rozpočtu EU. Výsledkem je, že z několika inspekčních zpráv (poslední byla dokončena ke konci roku 2019) vyplývá, že finanční zájmy EU nebyly účinně chráněny, což vedlo k významným ztrátám tradičních vlastních zdrojů v rozpočtu EU. Úřad OLAF doposud rovněž vydal zprávy o vyšetřování s finančními doporučeními šesti členským státům (Maďarsko, Řecko, Slovensko, Česká republika, Malta a Francie). Členské státy obecně plně neprovedly nezbytná opatření k důslednému řešení podvodů v souvislosti s podhodnocováním. Již v roce 2018 požádala Komise všechny členské státy, aby posoudily své vlastní závazky a opravily částky stanovené od roku 2012. Komise ztráty tradičních vlastních zdrojů vyčíslí ve všech členských státech. 3.3.2.Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru V roce 2019 bylo odhaleno a oznámeno 4 237 nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru týkajících se roku 2019. To je o 6 % méně než pětiletý průměr (4 484 nesrovnalostí za rok za období 2015–2019). Dotčená odhadovaná a vyměřená částka tradičních vlastních zdrojů v roce 2019 byla 397 milionů EUR, což je o 3 % nižší než pětiletý průměr, kterým bylo 407 milionů EUR za rok. Nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru byly odhaleny především prostřednictvím kontrol po propuštění zboží. 4.Odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky – výdaje 4.1.Odvětvové politiky a opatření členských států v oblasti boje proti podvodům týkající se několika výdajových oblastí Členské státy oznámily čtyři opatření, která se zabývají různými fondy současně. Bulharsko oznámilo změnu svého nařízení o označování nesrovnalostí. Řecko ohlásilo soubor provozních a legislativních opatření souvisejících se zřízením Národního úřadu pro transparentnost. Maďarsko oznámilo soubor operativních opatření, který přišel s dalším rozvojem systému datového propojení příjemce, a soubor organizačních opatření souvisejících s několika vzdělávacími kurzy v rámci sítě institucí zabývajících se fondy EU.

4.2.Zemědělství – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.2.1.Zemědělství a rybolov – opatření členských států proti podvodům V této oblasti oznámily členské státy čtyři opatření. Rakousko oznámilo opatření týkající se převodu celkového provádění opatření v odvětví vína na platební agenturu. Itálie oznámila projekt spolupráce mezi správními úřady a justičními orgány. Litva oznámila opatření týkající se schválení legislativního opatření týkajícího se sankcí za porušení právních aktů při provádění programu pro rozvoj venkova. Dánsko oznámilo soubor organizačních a operativních opatření jako součást akčního plánu, jehož cílem je zabránit podvodům s využitím zdrojů ze zemědělských fondů. Kromě toho byla oznámena dvě opatření, která se týkala zemědělství a rybolovu. První z nich, správní opatření Německa, má za cíl zvýšit povědomí o střetu zájmů mezi příslušnými orgány, zatímco druhé, přijaté Slovinskem, se týkalo organizování specializovaného školení na téma předcházení a odhalování podvodů pro zaměstnance národní agentury. 4.2.2.Zemědělství – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů Společná zemědělská politika (SZP) zahrnuje dvě hlavní složky (viz obrázek 12 ): ·přímou podporu prostřednictvím přímých plateb zemědělcům („přímá podpora“) a opatření na podporu trhu („tržní opatření“), financovaná z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), a ·rozvoj venkova financovaný především Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV). EZZF sleduje roční cyklus provádění, zatímco EZFRV financuje víceleté programy. Po výrazném poklesu je počet nesrovnalostí souvisejících se SZP od roku 2017 stabilní. Počet odhalení vykazoval rovnoměrný vývoj, pokud jde o přímou podporu, zatímco pokud jde o rozvoj venkova, poklesl, a to kvůli poklesu počtu nesrovnalostí souvisejících s programovým obdobím 2007–2013. Ve finančních částkách souvisejících s nesrovnalostmi došlo k výrazným výkyvům. V roce 2019 byly celkové finanční částky relativně stabilní, ale přímá podpora a rozvoj venkova se vyvíjely opačně. Finanční částky související s nesrovnalostmi u posledně jmenovaného klesly, zatímco nepravidelné finanční částky u přímé podpory se zvýšily zejména kvůli několika nesrovnalostem významné hodnoty ovlivňujícím tržní opatření. Tato opatření také zaznamenala nejvyšší průměrné finanční částky zjištěné jako nesprávné. Obrázek 13 ukazuje nejvíce zasažená opatření. Odhalení byla soustředěna v několika členských státech, zejména u nesrovnalostí podvodného charakteru, nad rámec toho, co lze očekávat na základě rozdělení příslušných plateb. Mohlo by to být způsobeno mnoha různými faktory, včetně různých základních úrovní nesrovnalostí a podvodů, rozdílné kvality činností týkající se jejich předcházení a odhalování nebo různých postupů týkajících se fáze postupu, když byly oznámeny nesrovnalosti potenciálně podvodného charakteru. Soustředění odhalení bylo více zdůrazněno pro nesrovnalosti podvodného charakteru, což naznačuje, že různé přístupy k používání trestního práva k ochraně rozpočtu EU nebo postupy podávání zpráv o podezření z podvodu by mohly být dodatečnými a významnými faktory vedoucími k rozdílům mezi členskými státy. 4.2.2.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru Počet odhalení nesrovnalostí podvodného charakteru klesá a je soustředěn v několika členských státech. K výraznému poklesu nesrovnalostí podvodného charakteru, pokud jde o rozvoj venkova, došlo v důsledku poklesu odhalení souvisejících s programovým obdobím 2007–2013 v souladu s fází průběhu programového období a pomalého zahájení odhalování souvisejících s programovým obdobím 2014–2020, který by měl být sledován.

V důsledku poklesu v oblasti rozvoje venkova a přímé podpory se celkové finanční částky zasažené nesrovnalostmi, které byly v roce 2019 oznámeny jako podvodné, snížily o 62 %. V oblasti rozvoje venkova bylo odhaleno více nesrovnalostí podvodného charakteru než v oblasti přímé podpory. Tržní opatření však zaznamenala nejvyšší míru odhalení podvodů, 0,87 %, což je více než čtyřnásobek míry v oblasti rozvoje venkova (viz obrázek 11 ). V oblasti přímé podpory většina odhalení poukázala na použití padělaného písemného dokladu nebo žádosti o pomoc. Dalším běžným typem podvodu byly uměle vytvořené podmínky pro získání finanční podpory. V oblasti rozvoje venkova se mnoho odhalení týkalo provádění opatření. Vytváření umělých podmínek pro získání finanční podpory je také důvodem k obavám v této oblasti. 4.2.2.2.Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru Během posledních pěti let měl trend nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru v oblasti přímé podpory rovnoměrný vývoj, ale výrazně kolísal, pokud jde o finanční částky, v důsledku jedné třetiny nesrovnalostí v tržních opatřeních zahrnujících mimořádně vysoké finanční částky (oznámeny v letech 2015, 2017 a 2019). Od roku 2015 měly nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru v oblasti rozvoje venkova klesající trend, zejména pokud jde o finanční částky, v souladu s víceletým charakterem jeho programů. Oblast rozvoje venkova byla více zasažena nesrovnalostmi jiného než podvodného charakteru než oblast přímé podpory. Tržní opatření však zaznamenala nejvyšší míru odhalení nesrovnalostí, téměř dvakrát více než oblast rozvoje venkova (viz obrázek 11 ). Bylo to částečně (ale nejen) kvůli několika nesrovnalostem zahrnujícím mimořádné finanční částky v rámci tržních opatření. Nesrovnalostmi jiného než podvodného charakteru, které jsou nejčastěji odhalovány, jsou nesrovnalosti, které souvisejí s prováděním podporované akce, žádostmi o platby a písemnými doklady. Nejvyšší míru odhalení nesrovnalostí vykazují tržní opatření, za nimi následuje oblast rozvoje venkova. 4.3.Politika soudržnosti a rybolov – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.3.1.Politika soudržnosti a rybolov – opatření členských států proti podvodům Devět zemí oznámilo přijetí opatření v oblasti politiky soudržnosti. V této oblasti bylo přijato nejvíce iniciativ, zejména těch operativních, jak je shrnuto na obrázku 1 . Dánsko oznámilo zvláštní opatření v oblasti rybolovu zaměřené na zajištění zásady tržního odstupu mezi příjemcem a dodavatelem. 4.3.2.Politika soudržnosti a rybolov – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů

Analýza politiky soudržnosti je složitější než u jiných rozpočtových oblastí, neboť oznámené nesrovnalosti se týkají různých programových období a částečně odlišných pravidel. Kromě toho programová období jsou víceletá, což významně ovlivňuje základní trendy. Vzhledem k podobnostem v oblasti řízení jsou rybářská politika a politika soudržnosti analyzovány společně. Jak se očekávalo, počet odhalení v programovém období 2007–2013 nadále klesal z maxima v roce 2015, kdy bylo programové období ukončeno, zatímco počet odhalení v programovém období 2014–2020 vzrůstal. Tyto opačné trendy jsou způsobeny různými fázemi, v kterých se tato programová období nacházela. Nesrovnalosti oznámené v roce 2019 se týkají posledních tří programových období, přičemž více než tři čtvrtiny se týkaly programového období 2014–2020. Oznámené finanční částky jsou výrazně nižší než v roce 2018 (což byl výjimečný rok). S ohledem na dvě poslední programová období společně se potvrzuje pokračující vzestupný trend průměrné finanční částky pro Fond soudržnosti, zatímco v roce 2019 došlo ke zpomalení u ostatních fondů. 4.3.2.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru Obecně byly u všech fondů a období průměrné finanční částky nesrovnalostí podvodného charakteru výrazně vyšší než průměrné finanční částky nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru, což zdůrazňuje hrozbu, kterou podvody představují, a význam spolupráce s justičními orgány. Zdá se, že tendence členských států zaměřit se na nesrovnalosti podvodného charakteru je pro programové období 2014–2020 vyšší. I přes tuto tendenci, s výjimkou „výjimečných“ případů, finanční částky spojené s nesrovnalostmi podvodného charakteru klesaly u všech fondů, včetně programového období 2014–2020 v roce 2019. Tento pokles pro programové období 2014–2020 se neočekával a vyžaduje pozornost. Evropský fond pro regionální rozvoj byl fondem, který byl zasažen nejvyšším počtem případů oznámených jako podvodných, a nejvyšší související nepravidelnou finanční částkou. V roce 2019 však došlo k významnému poklesu, rovněž neočekávanému. Od roku 2015 se nesrovnalosti podvodného charakteru týkající se Evropského sociálního fondu snížily, s výjimkou izolovaného nárůstu v roce 2018. Od roku 2010 jsou nesrovnalosti podvodného charakteru týkající se Fondu soudržnosti pravidelně oznamovány. V souvislosti s těmito případy však dochází k výrazným výkyvům částek kvůli menšímu počtu případů a vysokým částkám. Členské státy vykazovaly různé vzorce oznamování, pokud jde o jejich tendenci odhalit nesrovnalosti podvodného charakteru s vysokými finančními částkami. Bez ohledu na předchozí úvahy a nehledě na vybočující hodnoty byl počet a finanční částky oznámené jako podvodné v programovém období 2014–2020 v souladu s těmi, které byly zjištěny v programovém období 2007–2013 ve srovnatelném čase, který uplynul od začátku programového období. Pokud jde o počty, k nejvíce dotčeným „prioritám“ patřily „výzkum a technologický rozvoj“, „zvýšení přizpůsobivosti pracovníků a firem, podniků a podnikatelů“ a „zlepšování přístupu k zaměstnanosti a udržitelnosti“. Pokud jde o finanční částky, byly to „výzkum a technologický rozvoj“, „doprava“, „regenerace měst a venkova“, „ochrana životního prostředí a prevence rizik“ a „cestovní ruch“. 4.3.2.2.Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru V programovém období 2014–2020 se odhalené nesrovnalosti, které nebyly oznámeny jako podvodné, a s nimi související finanční částky zvyšovaly u všech fondů, ale s ohledem na pokročilé stadium provádění tohoto programového období to bylo méně, než se očekávalo. Ve srovnání s předchozím programovým obdobím je pokles počtu a finančních částek vykazovaných 6 let od začátku programového období pozoruhodný a lze jej jen stěží vysvětlit opožděným prováděním. Rozdíl je významný u všech fondů, ale zejména u Evropského fondu pro regionální rozvoj. Řada pravidel, které platily v programovém období 2007–2013 se v programovém období 2014–2020 změnila (např. zavedení roční účetní závěrky), což mohlo přispět k posílení vnitřní kontroly na úrovni členských států. Společně s některými zpožděními při provádění může širší využívání zjednodušených možností pro náklady ve vztahu k Evropskému sociálnímu fondu přispět k poklesu nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru. Situace by však měla být pečlivě sledována. Také z hlediska nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru vykazovaly členské státy různé způsoby oznamování. 4.3.2.3.Evropské strukturální a investiční fondy a krize způsobená onemocněním COVID-19

Krize způsobená onemocněním COVID-19 by mohla v nadcházejících letech vyžadovat větší financování, zejména pro odvětví zdravotnictví. Za tímto účelem je v pracovním dokumentu útvarů Komise přiloženému k této zprávě věnována specializovaná analýza prioritě investovat do zdravotní infrastruktury. Patnáct členských států oznámilo nesrovnalosti v činnostech souvisejících se zdravotními infrastrukturami; 7 z nich také odhalilo podvod. Více než polovinu nesrovnalostí podvodného charakteru a souvisejících finančních částek oznámilo Rumunsko a Slovensko. Více než třetina nesrovnalostí jiného než podvodného charakteru byla oznámena Polskem, zatímco Slovensko oznámilo více než polovinu finančních částek souvisejících s nesrovnalostmi. Opatření související se zdravotní infrastrukturou jsou silně ovlivněna porušováním pravidel při zadávání veřejných zakázek. Mezi nesrovnalostmi podvodného charakteru se nejčastější zjištěné problémy týkají podpůrných dokumentů. Neoznámení nesrovnalostí v této oblasti jinými členskými státy nejsou znamením toho, že by se jich tato rizika netýkala. 4.4.Nepřímé řízení (předvstupní pomoc) – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů Pokud jde o nepřímé řízení, zaměřuje se tato zpráva na předvstupní nástroje. Oznámené nesrovnalosti se týkají dvou období (2007–2013 a 2014–2020), přičemž většina oznámených nesrovnalostí souvisejících s předvstupními nástroji se týkala období 2007–2013 (IPA I). Tato oblast politiky vykazuje mezi přijímajícími zeměmi značné rozdíly v oznamování. Turecko v průběhu let soustavně oznamovalo odhalené nesrovnalosti a podvody. Stejně jako v předchozích letech je hlavní oblastí poznamenanou nesrovnalostmi a podvody podpora na rozvoj venkova. Příslušné ukazatele (míra četnosti podvodů a míra rozsahu podvodů) jsou nejvyšší ze všech politik analyzovaných v tomto dokumentu (19 %, respektive 22 %). Identifikovanými typy nesrovnalostí jsou problémy s písemnými doklady a se způsobilostí. 4.5.Přímé řízení – odvětvové politiky a opatření v boji proti podvodům a jejich výsledky 4.5.1.Přímé řízení – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů Statistické údaje týkající se přímého řízení vycházejí z inkasních příkazů vydaných útvary Komise, které jsou zaznamenány v systému ABAC, v němž je vedeno akruální účetnictví. Oblastmi politiky, kterých se nesrovnalosti nejvíce týkaly, byly „komunikační sítě, obsah a technologie“ a „výzkum a inovace“. 4.5.1.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru V roce 2019 bylo za položky související s podvody v systému ABAC označeno 37 položek vymáhání odpovídajících částce 10,6 milionu EUR. 4.5.1.2.Odhalené nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru Pokud jde o nesrovnalosti jiného než podvodného charakteru, bylo v roce 2019 zaznamenáno 1 778 položek vymáhání v celkové výši 55,4 milionu EUR. 5.Zpětné získávání finančních prostředků a další preventivní a nápravná opatření Podrobné informace o zpětném získávání finančních prostředků, finančních opravách a jiných preventivních a nápravných opatřeních (přerušení a pozastavení plateb) jsou uvedeny ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti rozpočtu. Nesrovnalosti, které byly odhaleny a oznámeny, jak je uvedeno ve zprávě o ochraně finančních zájmů, jsou předmětem nápravných opatření, která mají zajistit, aby finanční prostředky EU nebyly využívány k financování neoprávněných nebo podvodných projektů. V případě potřeby vnitrostátní orgány zavedou a uplatňují postupy zpětného získávání prostředků v souladu s vnitrostátními regulačními rámci.

6.Spolupráce s členskými státy Zasedání Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům (COCOLAF) se účastní společně odborníci z Komise a členských států. Výbor představuje fórum pro projednání hlavního vývoje v oblasti boje proti podvodům a pro přípravu této zprávy, jak se vyžaduje v čl. 325 odst. 5 SFEU. Jeho činnost je strukturována na základě čtyř pracovních skupin a plenárního zasedání (viz obrázek 16 ). Podskupina pro podávání zpráv a analýzu výboru COCOLAF poskytla ideální fórum pro projednání a doladění analýz předložených v pracovním dokumentu útvarů Komise ke „statistickému hodnocení nesrovnalostí“ a sdílení znalostí, které jsou v něm uvedeny. V rámci podskupiny pro předcházení podvodům se práce v roce 2019 zaměřily na vypracovávání metodiky pro profily jednotlivých zemí popisující systémy členských států pro boj proti podvodům. Tento nástroj bude v následujících letech nadále rozvíjen. 6.1.Spolupráce s úřadem OLAF Z pohledu vyšetřování i tvorby politiky vede činnost úřadu OLAF k lepším výsledkům, když úřad OLAF v boji proti podvodům a korupci spojí síly s orgány členských států. Koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS) členských států zasedají za předsednictví úřadu OLAF jednou ročně. V roce 2019 jednal AFCOS s úřadem OLAF o vývoji jejich úlohy, zejména o příslušných ustanoveních projednávaných v probíhajících jednáních o změně nařízení č. 883/2013, o příležitostech nabízených programem Hercule III a doporučeních EÚD k rozšíření politické role AFCOS za účelem zlepšení koordinace. Na pořadu jednání byl také dopad rozsudků Soudního dvora Evropské unie na vyšetřování úřadu OLAF v členských státech, jakož i složité kontroly na místě, které úřad OLAF provádí. Komunikační síť OLAF pro boj proti podvodům (OAFCN) spojuje komunikační pracovníky a mluvčí operativních partnerů úřadu OLAF v členských státech. V roce 2019 uspořádal OLAF na sociálních médiích v řadě členských států společnou kampaň s vnitrostátními orgány, jíž podpořil program Hercule představením projektů a vybavení, které z tohoto programu získaly finance. Úřad OLAF rovněž podpořil lotyšský AFCOS zahájením 3. vydání jejich úspěšné kampaně, která vyzývala občany k odmítání podvodů. Členské státy a Komise si v roce 2019 vyměnily názory na záležitosti týkající se boje proti podvodům na schůzích pracovní skupiny Rady pro boj proti podvodům za rumunského a finského předsednictví a rovněž i v rámci interinstitucionální výměny názorů na úřad OLAF. 6.2.Síť pro lepší výdaje V říjnu 2019 uspořádala Komise konferenci se zástupci členských států za síť vnitřní kontroly ve veřejné správě, která byla později přejmenována na Síť pro lepší výdaje. Jedná se o platformu pro strukturovaný dialog mezi členskými státy a Evropskou komisí o systémech vnitřní kontroly, výměně informací a osvědčených postupech týkajících se lepšího využívání veřejných prostředků v celém veřejném sektoru. 7.Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES) Evropská komise řídí systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES), který je vymezen v článcích 135 až 145 finančního nařízení o rozpočtu EU. Systém EDES je účinným nástrojem pro posílení ochrany finančních zájmů EU proti nespolehlivým osobám a subjektům tím, že je vyloučí z účasti na postupech přidělování finančních prostředků EU. Je rovněž jedním z dobře zavedených systémů vylučování mezi systémy různých mezinárodních organizací a multilaterálních rozvojových bank. Systém EDES zahrnuje širokou škálu zakázaných praktik, jako jsou podvody, korupce a vážná profesní pochybení, jakož i nesprávný výkon funkce (např. významné nedostatky při plnění smluv). Systém EDES zajišťuje zejména: ·včasné odhalení osob nebo subjektů, jež ohrožují finanční zájmy EU, ·vylučování osob nebo subjektů z čerpání finančních prostředků EU a/nebo ukládání peněžitých sankcí, registraci výše uvedených informací do databáze EDES, kde jsou přístupné komunitě finančních subjektů pověřených prováděním fondů EU, ·v nejzávažnějších případech zveřejnění jmen dotčených osob nebo subjektů na internetových stránkách Komise.

Systém EDES umožňuje centralizované hodnocení situací vyloučení a zároveň chrání základní práva dotčených osob a subjektů, zejména jejich právo být vyslechnut. Jedinečnost a silná stránka systému EDES tkví v pravomoci jednat, která je svěřena orgánům a institucím EU, pokud neexistuje pravomocný vnitrostátní rozsudek nebo případně konečné správní rozhodnutí. Ukládání sankcí může být založeno na zjištěných „skutečnostech a zjištěních“ vyplývajících z auditů nebo kontrol prováděných na pokyn příslušné schvalující osoby, na vyšetřování prováděném úřadem OLAF nebo správních rozhodnutích vnitrostátních orgánů nebo mezinárodních organizací, jež nejsou konečná. Rozhodnutí o uložení sankce nespolehlivým osobám nebo subjektům může být přijato příslušnou schvalující osobou až po obdržení doporučení ústředního interinstitucionálního výboru, které předběžně stanoví právní kvalifikaci v případě neexistence pravomocného rozsudku nebo konečného správního rozhodnutí. Výbor nemá vyšetřovací pravomoci. Tvoří ho stálý nezávislý předseda na vysoké úrovni, dva stálí zástupci Komise jakožto vlastníka systému a jeden ad hoc zástupce schvalující osoby útvaru žádajícího o doporučení. Výbor odpovídá za zajištění dodržování práva na obhajobu prostřednictvím výměny stanovisek s dotčeným hospodářským subjektem a jeho doporučení jsou v souladu se zásadou proporcionality. V roce 2019 bylo prostřednictvím stálého sekretariátu výboru předloženo 19 případů, z nichž jeden byl předložen jiným orgánem než Komisí, jeden decentralizovanou agenturou a jeden společným podnikem. Kromě těchto 19 případů zaslaných sekretariátu výboru v roce 2019 byly do pracovního dokumentu útvarů Komise, který je přílohou této zprávy, zahrnuty tři případy předložené v roce 2018, neboť byly výboru předloženy až v roce 2019. V prvních šesti měsících roku 2019 bylo předloženo osm případů, z nichž jeden je uveden ve zmíněném pracovním dokumentu útvarů Komise. Komise musí informovat rovněž o rozhodnutích, která schvalující osoby přijaly ohledně: ·nevyloučení hospodářských subjektů, je-li to nezbytné k zajištění kontinuity činnosti po omezenou dobu a do přijetí nápravných opatření ze strany dotyčných hospodářských subjektů, ·nezveřejnění informací o správních sankcích na internetových stránkách Komise, a to kvůli nutnosti zachovat důvěrnost vyšetřování nebo dodržet zásadu proporcionality, pokud se jedná o fyzickou osobu, ·veškerých rozhodnutí schvalující osoby, která se odchylují od doporučení výboru. Od zahájení činnosti panelu v roce 2016 takové situace nikdy nenastaly. Každá dotyčná schvalující osoba se rozhodla plně dodržovat doporučení výboru. V roce 2018 provedl Útvar interního auditu Komise audit systému EDES, který vedl k pozitivnímu názoru na zavedený systém. V návaznosti na to Komise ve spolupráci s úřadem OLAF zejména pokračovala v pečlivém sledování systematické návaznosti na doporučení. Soudní dvůr znovu potvrdil platnost systému EDES (rozsudek Tribunálu ze dne 13. května 2020 ve věci T-290/18, „AGMIN“ v. Komise). Soudní dvůr ve svém rozsudku zejména potvrdil platnost příslušných funkcí výboru a schvalujících osob i to, že sporné řízení vedené výborem plně respektovalo právo dotčeného subjektu být vyslechnut . 8.Opatření přijatá v návaznosti na usnesení Evropského parlamentu o výroční zprávě za rok 2018 Usnesení Evropského parlamentu o zprávě o ochraně finančních zájmů z roku 2018 bylo přijato na parlamentním zasedání v červenci 2020 poté, co Výbor pro rozpočtovou kontrolu dne 7. května 2020 hlasoval pro jeho přijetí. 9.Interinstitucionální spolupráce 9.1.Interinstitucionální výměna názorů V souladu s článkem 16 nařízení č. 883/2013 se Evropský parlament, Rada, Komise a úřad OLAF každý rok scházejí, aby projednaly činnost úřadu OLAF v rámci interinstitucionální výměny názorů na politické úrovni. Výměna názorů v roce 2019 proběhla 11. prosince a předsedalo jí finské předsednictví Rady. Orgány projednávaly úlohu úřadu OLAF ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a potvrdily svou silnou podporu úřadu OLAF. 9.2.Evropský účetní dvůr 9.2.1.Zvláštní zprávy o politice boje proti podvodům Ve dvou zvláštních zprávách přijatých v roce 2019 Evropský účetní dvůr uznal pokrok, který byl učiněn v rámci této politiky, ale zároveň určil oblasti, v nichž je zapotřebí zlepšení. Většina z nich se opírá o závěry předložené ve zprávách o ochraně finančních zájmů, zatímco některé další vyžadují nová opatření. Strategie Komise proti podvodům z dubna 2019 se zabývá většinou obav Účetního dvora a usiluje o posílení analytické schopnosti a vnitřního koordinačního rámce Komise s cílem reagovat na nové výzvy, které představuje neustále se měnící prostředí. 9.2.2.Spolupráce mezi úřadem OLAF a Evropským účetním dvorem