ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Sedmá zpráva Komise o fungování systému kontroly tradičních vlastních zdrojů (2010–2012) (čl. 18 odst. 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000) /* COM/2013/0829 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Sedmá zpráva Komise o fungování systému kontroly tradičních vlastních zdrojů (2010–2012) (čl. 18 odst. 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000) 1. Komise pravidelně vypracovává zprávu Evropskému parlamentu a Radě o fungování systému kontroly tradičních vlastních zdrojů (dále jen „TVZ“)[1]. Základem kontroly TVZ jsou rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007[2], nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000[3] a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1026/1999 ze dne 10. května 1999[4]. || Tradiční vlastní zdroje (TVZ): cla a zemědělské dávky splatné při dovozu produktů ze třetích zemí a dávky z cukru. V období 2010–2012 byla poskytnuta částka v (čisté) výši více než 48,8 miliard EUR. || Tato zpráva, v pořadí sedmá, popisuje a analyzuje fungování systému kontroly TVZ v období let 2010 až 2012. Informuje o kontrolní činnosti Komise během tohoto období, hodnotí prováděná opatření a vyvozuje závěry[5]. Zpráva rovněž podává informace o finančních, právních a správních opatřeních navazujících na tyto kontroly. Cíle kontrol a způsob fungování kontrolního systému na úrovni EU jsou popsány v příloze 1 této zprávy. 2. Kontrolní činnost Komise v období 2010–2012 Kontroly na místě prováděné Komisí se řídí přesnou metodikou, jejímž cílem je zkontrolovat soulad postupů s normami EU. Plánují se v rámci ročního programu kontrol, který na základě analýzy rizik vymezuje několik tematických oblastí, jež mají být v jednom nebo více členských státech kontrolovány. Provádějí se s využitím standardizovaných postupů pro všechny kontroly a využívají individuálně přizpůsobené nástroje auditu, tj. dotazníky zasílané členským státům předem a kontrolní seznamy používané na místě. Tím se zajistí, že se kontroly provádějí a zprávy vypracovávají jednotným způsobem. 2.1. Hlavní výsledky kontrolní činnosti V období 2010–2012 Komise provedla 94 kontrol podle článku 18 nařízení č. 1150/2000[6]. V šesti případech byl uplatněn přístup společného auditu[7]. Z celkového počtu 372 zjištění se ve 120 případech jednalo o zjištění s přímými finančními důsledky (32,2 %) a ve 125 případech o zjištění se správními důsledky (33,6 %). Komise přijala příslušná opatření, aby byly finanční důsledky zjištění vyřešeny. || 94 kontrol vedlo k 372 zjištěním. Přístup společného auditu: zvláštní druhy společné kontroly, kdy útvary interního auditu členského státu provedou audit v souladu s metodou schválenou Komisí. 2.1.1. Kontroly v celní oblasti V roce 2010 pokračovala kontrolní opatření týkající se vnitrostátních strategií celních kontrol v těch členských státech, kde nebyla provedena před rokem 2010. Jejich cílem bylo ověřit, že členské státy zavedly v oblasti TVZ obecnou, efektivní a účinnou strategii celních kontrol, jakož i příslušné struktury a postupy, které umožní prováděním účinných celních kontrol na základě analýzy rizik chránit finanční zájmy Unie. Nedostatky, které byly zjištěny při celním odbavení a rovněž během následné kontroly, měly být napraveny a měla být přijata opatření nezbytná pro zlepšení účinnosti celních kontrol. Generální ředitelství pro rozpočet vypracovalo tematickou zprávu o strategii celních kontrol v členských státech, která byla dne 7. července 2011 předložena členským státům v Poradním výboru pro vlastní zdroje Společenství (ACOR) a dne 30. června 2011 skupině pro celní politiku (CPG)[8]. Výsledky kontrol provedených v letech 2009 a 2010 ukázaly, že členské státy obecně vyvíjely snahu o vytvoření strategií celní kontroly, které jsou v souladu s požadavky právních předpisů a chránily finanční zájmy EU. Členským státům však bylo sděleno 163 zjištění, včetně problémů v oblasti souladu s právními předpisy a žádostí o zlepšení kontrolních postupů. Většina zjištění již byla vyřešena nebo se v současnosti řeší, což naznačuje, že členské státy usilují o zlepšení svých systémů celní kontroly. Kontroly týkající se výběru antidumpingových a vyrovnávacích cel v letech 2010, 2011 a 2012 ukázaly, že ve většině členských států byl výběr těchto cel a související kontrolní strategie v souladu s právními předpisy EU a s nutností zajistit odpovídající ochranu finančních zájmů EU. V některých členských státech však byly zjištěny nedostatky, pokud jde o zaúčtování prozatímních cel, z nichž se stanou cla konečná, a o analýzu rizik. Komise vyzvala dotčené členské státy, aby urychleně zjednaly nápravu situace. Kontroly místního celního řízení v roce 2011 poukázaly na závažné nedostatky v řízení a kontrole tohoto postupu. Tyto kontroly navazovaly na zjištění Komise a Evropského účetního dvora v předchozích letech a měly za cíl posoudit soulad s právními předpisy EU a rozhodnout, zda byly finanční zájmy EU náležitě chráněny. Generální ředitelství pro rozpočet vypracovalo tematickou zprávu o této otázce, která byla dne 6. prosince 2012 předložena výboru ACOR a dne 12. prosince 2012 skupině CPG. Ukázalo se, že členské státy vyvinuly úsilí o zavedení elektronických oznámení a celních prohlášení a o přehodnocení a úpravu starých povolení ve vztahu k novým právním požadavkům. Tím byla řada dřívějších zjištění vyřešena. Některé problémy však nadále vyžadují zvláštní pozornost. Kontroly závazných informací o sazebním zařazení zboží (ZISZ) ve čtyřech členských státech v roce 2011 ukázaly obecně vysokou úroveň dodržování právních předpisů EU. Byly zjištěny závažné nedostatky, pokud jde o výběr TVZ po propuštění zboží v případě zrušení ZISZ nebo o neexistenci kontrolních strategií za účelem ověření použití doby odkladu. Kontroly v oblasti tranzitu EU, které byly v roce 2012 provedeny v 21 členských státech, byly odůvodněny vysokým počtem nedostatků zjištěných během kontrol zaměřených na tuto otázku v roce 2006 a počtem podvodů zjištěných v této oblasti. Komise zjistila, že situace se ve většině členských států zlepšila, zejména pokud jde o monitorování (včetně finančního monitorování) tranzitních operací, které nebyly ukončeny ve stanovené lhůtě. Byly zjištěny nedostatky týkající se výpočtu záruky na tranzitní přepravu, obsahu tranzitních prohlášení a počtu provedených kontrol tranzitní přepravy a schválených odesílatelů a příjemců. Generální ředitelství pro rozpočet připravuje tematickou zprávu na toto téma, která bude předložena výboru ACOR dne 5. prosince 2013. || Místní celní řízení: postup umožňující učinit celní prohlášení, aniž jsou k dispozici všechny požadované údaje a dokumenty a/nebo aniž je nutné předložit zboží celnímu úřadu. Situaci je posléze třeba uvést do souladu s předpisy. ZISZ: písemné informace vydané celními orgány o zařazení zboží do kombinované nomenklatury nebo nomenklatury, která z ní vychází, např. TARIC. Doba odkladu: období prodlouženého používání zneplatněné ZISZ, které za určitých podmínek poskytnou celní orgány. Tranzit EU: postup umožňující přepravu zboží ze třetích zemí mezi dvěma body na území EU beze cla a poplatků. Neukončený tranzit: tranzitní přeprava, u které nebylo prokázáno, že zboží bylo dopraveno na místo určení. Následně je třeba přistoupit k výběru cla a daně. 2.1.2. Kontroly v oblasti účetnictví Komise ve všech členských státech opakovaně provádí kontroly vedení zvláštního účtu[9]. Tento účet je bohatým zdrojem informací o způsobu, jakým správní orgány plní své úkoly v oblasti správy TVZ (stanovení nároků, správa záruk, monitorování výběru, zrušení, odepisování nevymahatelných pohledávek). Kontroly provedené v této oblasti v období 2010–2012 potvrdily, že většina chyb byla jednorázového charakteru a systematické chyby se vyskytly jen výjimečně. Členské státy přijaly finanční důsledky zaznamenaných zjištění. Kontroly Komise potvrdily, že celková situace se zlepšuje díky tlaku, který vyvíjejí kontroly Komise, a také díky zavedení celních nebo účetních počítačových nástrojů ve většině členských států, což umožňuje snížit riziko jednorázových chyb. V sedmi členských státech proběhly komplexnější kontroly s cílem vyhodnotit jejich systémy výběru TVZ. Výsledky kontrol vedly k závěru, že členské státy obecně zavedly přiměřené systémy výběru, přestože byly zjištěny určité systémové i jednorázové chyby. Zvláštní důraz byl kladen na systém TVZ v Belgii, neboť se objevily pochybnosti o spolehlivosti belgických automatizovaných postupů celního odbavení a účetních postupů, a tím o správnosti částek TVZ, které Belgie převádí do rozpočtu EU. Vzhledem k těmto pochybnostem generální ředitel pro rozpočet ve svém prohlášení o věrohodnosti ve výročních zprávách o činnosti za roky 2011 a 2012 učinil výhradu. Komise provedla několik kontrol na místě a požadovala přijetí opatření, která zahrnovala zlepšení interních kontrol a úplný externí audit účetního systému. Belgické orgány postoj Komise přijaly a zadaly rozsáhlý externí audit, jehož provádění začalo dne 17. ledna 2013. Tento audit by měl být dokončeno v roce 2013 a jeho výsledky budou před případným zrušením výhrady generálního ředitele přezkoumány. Dále bylo provedeno několik zvláštních kontrol s cílem zjistit, jak členské státy postupují v případě nevymahatelných částek TVZ. Byly zjištěny závažné nedostatky (částky, u nichž nebyl důvod ke zproštění povinnosti, částky neoznámené Komisi atd.). Některé z nich měly finanční důsledky. || Členské státy zaúčtují TVZ na jeden ze dvou účtů: – na standardní účet částky vybrané nebo zaručené (tyto částky se odvádějí do rozpočtu EU), – na zvláštní účet částky, které nebyly vybrány, nebo zaručené částky, které byly zpochybněny. Systém výběru TVZ: soubor systémů a postupů zavedených členskými státy za účelem stanovení, zaúčtování, výběru a vyplacení TVZ. Veškeré nevymahatelné částky se odepíší ze zvláštního účtu. Částky musí být poskytnuty (vyplaceny) Komisi, ledaže nemohou být vybrány z důvodů vyšší moci nebo z důvodů, které nemohou být přičítány těmto členským státům (zproštění povinnosti). 2.2. Důsledky kontrolní činnosti Komise 2.2.1. Regulatorní aspekty Jestliže kontroly v členských státech odhalí nedostatky nebo mezery ve vnitrostátních právních či správních předpisech, je členský stát vyzván, aby přijal příslušná opatření, včetně opatření právní nebo správní povahy, k jejich uvedení do souladu s požadavky EU. Tato nápravná opatření jsou důležitým výsledkem kontrolní činnosti Komise. Příslušná zjištění navíc představují významný zdroj informací o problémech, s nimiž se členské státy při uplatňování celních předpisů setkávají, a o jejich dopadu na TVZ. 2.2.2. Výsledky sporů Některá ustanovení pravidel mohou vést k neshodám mezi členskými státy a Komisí, která v takových případech nemá jinou možnost než zahájit řízení o nesplnění povinnosti (článek 258 Smlouvy o fungování Evropské unie). Ke dni 31. prosince 2012 byly v různých fázích řízení o nesplnění povinnosti dva případy. V období 2010–2012 vynesl Soudní dvůr v řízeních o nesplnění povinnosti zahájených z podnětu Komise řadu významných rozsudků. V případě nutnosti musely dotčené členské státy přijmout finanční důsledky. U některých z těchto rozsudků stále ještě probíhá posouzení či vypořádání příslušných finančních důsledků. Ve svých rozsudcích ze dne 17. června 2010[10], 1. července 2010[11] a 7. dubna 2011[12] Soudní dvůr potvrdil stanovisko Komise týkající se následků opožděného zaúčtování dlužných částek cla v případech výběru cla po propuštění zboží nebo v případech, kdy orgány vyvážející třetí země poskytly informaci, že vyvážené zboží není způsobilé pro preferenční zacházení a že průvodní osvědčení bylo vydáno neoprávněně. Ve svém rozsudku ze dne 17. března 2011[13] Soudní dvůr potvrdil stanovisko Komise a uvedl, že systematickým přijímáním celních prohlášení s návrhem na propuštění čerstvých banánů do volného oběhu v situaci, kdy celní orgány věděly nebo měly a mohly vědět, že uváděná hmotnost banánů neodpovídá jejich skutečné hmotnosti, dotčené celní orgány nedodržují celní předpisy EU. Členský stát by měl v takové situaci ztrátu TVZ kompenzovat. Ve svém rozsudku ze dne 8. července 2010[14] Soudní dvůr rovněž potvrdil stanovisko Komise a uvedl, že jestliže k (včasnému) stanovení či výběru TVZ nedošlo z důvodu nezákonného jednání celních úředníků, tato skutečnost by měla být přičítána členskému státu, k němuž celní úředníci patří. V takové situaci by členský stát měl ztrátu TVZ kompenzovat, přičemž úroky z prodlení by se počítaly od data, kdy měly být TVZ poskytnuty Komisi, pokud by byly správně stanoveny ve vztahu ke vzniku celního dluhu. || Zaúčtování cla: zápis částek cla do celních účetních záznamů. Preferenční zacházení: preferenční sazební opatření obsažená v dohodách, které EU uzavřela nebo je jednostranně přijala, pokud jde o zboží pocházející ze zvýhodněné země. Průvodní osvědčení: doklad původu. Poskytnutí: vlastní vyplacení Komisi. 2.2.3. Finanční aspekty V průběhu referenčního období (2010–2012) byly Komisi vyplaceny dodatečné částky v celkové výši více než 249 milionů[15] EUR na základě připomínek v jejích kontrolních zprávách a při dalších kontrolních činnostech nebo jako výsledek opatření přijatých v návaznosti na zjištění Účetního dvora a rozhodnutí Soudního dvora v řízeních o nesplnění povinnosti ve věci TVZ[16]. Kromě toho musely členské státy uhradit úroky z prodlení za pozdní poskytnutí TVZ. Celková částka těchto úroků vyplacených členskými státy činila více než 484,5 milionu EUR[17]. 2.3. Opatření Komise pro zlepšení výběru tradičních vlastních zdrojů Kromě kontrol na místě v členských státech má Komise k dispozici další prostředky, které jí umožňují monitorovat výběr TVZ. Vhodným využíváním těchto prostředků se výběr účinně zlepšuje. 2.3.1. Přezkum nevymahatelných nároků, které byly odepsány Členské státy musí přijmout opatření nezbytná k poskytnutí TVZ s výjimkou případů, kdy je výběr zdrojů nemožný z důvodů vyšší moci nebo z důvodů, které nemohou být přičítány těmto členským státům (čl. 17 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000). Podle pravidel EU může být členský stát osvobozen od povinnosti poskytnout nevymahatelnou částku, která přesahuje 50 000 EUR, pouze Komisí. Pro částky nižší, než je tato prahová hodnota, rozhodnou o tom, zda jsou splněny podmínky pro zproštění povinnosti, samy členské státy (aniž jsou dotčeny kontroly na místě prováděné Komisí). S cílem pomoci členským státům při jejich rozhodování byl členům výboru ACOR předán dokument (kompendium) poskytující přehled o způsobu, jakým Komise v období 1992–2012 posuzovala, zda jsou podmínky pro zproštění povinnosti splněny. Veškeré žádosti o osvobození od povinnosti poskytnout nevymahatelné nároky se mají Komisi předávat prostřednictvím mnohojazyčné databáze nazvané WOMIS (správní a informační systém pro odpisy), která byla spuštěna dne 1. ledna 2010. Tento nástroj byl vytvořen s cílem umožnit efektivní a bezpečnou správu žádostí členských států. || Žádost o zproštění povinnosti poskytnout nevymahatelné nároky, které byly odepsány: postup, který Komisi umožňuje zjistit, zda je nárok nevymahatelný z důvodů, které lze připsat členskému státu. V případě zamítnutí žádosti musí být dotčená částka Komisi vyplacena. Účelem posouzení oznámených případů ze strany Komise je vyhodnotit míru úsilí, které členský stát při výběru nároků vynaložil. V období 2010–2012 bylo zasláno 424 žádostí o zproštění povinnosti, které zahrnovaly hrubou částku ve výši více než 114 milionů EUR. V reakci na žádosti posouzené během tohoto období (probíhající řízení i nové žádosti) Komise udělila 395 zproštění povinnosti týkajících se více než 153 milionů EUR. Na druhou stranu zamítla 268 žádostí o zproštění, které zahrnovaly (hrubou) částku ve výši více než 90 milionů EUR, kterou musí dotčené členské státy poskytnout. Zhruba v jedné třetině posuzovaných případů si Komise musela vyžádat od členských států doplňující informace. 2.3.2. Postup v případě chyb při stanovení nároků, které vedou ke ztrátě TVZ Ve svém rozsudku ze dne 15. listopadu 2005[18] Soudní dvůr potvrdil stanovisko Komise a uznal, že povinnost členských států stanovit nárok EU na TVZ (a poskytnout je) nastává k okamžiku splnění podmínek stanovených v celních předpisech. Není tedy nutné, aby byl nárok formálně stanoven. Jelikož členské státy jsou zproštěny povinnosti poskytnout TVZ pouze v případě, že výběr nedobytné pohledávky je nemožný z důvodů vyšší moci nebo z důvodů, které nemohou být přičítány těmto členským státům, musí tudíž přijmout finanční důsledky chyb, jichž se dopustily. Na základě této judikatury učinila Komise v období 2010–2012 následné kroky v případech administrativních chyb, kterých se dopustily členské státy a v jejichž důsledku došlo k poškození finančních zájmů Unie (kontroly na místě, sdělení o vnitrostátních rozhodnutích o vrácení nebo prominutí cla v důsledku administrativní chyby atd.). Na základě těchto kroků Komise v období 2010–2012 požadovala od členských států poskytnutí (hrubé) částky ve výši více než 88 milionů EUR. V návaznosti na rozsudek ze dne 8. července 2010 uvedený v bodě 2.2.2 výše je nyní nutno úroky z prodlení počítat od data, kdy částka měla být poskytnuta, pokud by k žádné správní chybě nedošlo. 2.3.3. Databáze OWNRES Podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 musí členské státy zasílat Komisi informace o podvodech a nesrovnalostech souvisejících s nároky, jejichž výše přesahuje 10 000 EUR. Tyto informace se sdělují prostřednictvím databáze OWNRES. Tato databáze poskytuje Komisi informace nezbytné k monitorování výběru nároků a k přípravě kontrol na místě. Sdělené údaje rovněž slouží pro účely různých analýz Úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). 2.4. Monitorovací opatření zaměřená na přistupující státy V rámci přípravy na přistoupení Chorvatska provedla Komise v letech 2010, 2011 a 2012 monitorovací kontroly zaměřené konkrétně na oblast TVZ. Tyto monitorovací návštěvy a provedené účetní simulace umožnily Komisi nabýt uspokojivé jistoty, pokud jde o kapacitu správních orgánů Chorvatska uplatňovat acquis ve vztahu k TVZ. 3. Vyhodnocení kontrolního systému Stejně jako v předchozích letech zjištění z období 2010–2012 potvrzují přínosy, které mohou pro Komisi z kontrolního systému TVZ plynout. Evropský účetní dvůr ve svých výročních zprávách shledal, že tento systém je účinný. Finanční dopady kontrol jsou zcela zřejmé, nejde však o jejich jediný účel. Hlavním smyslem těchto různých kontrol je zajistit řádné financování evropského rozpočtu, pokud jde o TVZ. Díky veškerým informacím získaným od členských států mohou tyto kontroly rovněž zlepšit dodržování pravidel EU a dokonce i ovlivnit proces zlepšování těchto pravidel tak, aby byly lépe chráněny finanční zájmy Unie. Ve dnech 27. a 28. října 2011 se v Berlíně uskutečnil seminář o kontrolách TVZ s cílem diskutovat s členskými státy o tom, jak kontroly TVZ fungují a jak by se mohly v budoucnosti vyvíjet. Na základě jeho závěrů byla přijata opatření, která měla zlepšit přípravu těchto kontrol (program, vyplnění dotazníku před kontrolou, sdělení kontrolního seznamu atd.). Kromě toho se členské státy při přípravě ročního kontrolního programu nyní vyzývají, aby navrhovaly témata kontrol. Dále pak bylo rozhodnuto přijmout opatření k posílení kontrol/auditů prováděných v oblasti TVZ členskými státy, do nichž se může Komise zapojit v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000. V tomto ohledu byla v roce 2012 v souladu s koncepcí akčního plánu Clo 2013 zřízena projektová skupina, v níž je zastoupeno 13 členských států. Očekává se, že skupina vypracuje doporučení pro společné cíle a nástroje auditu pro útvary interního auditu (nebo útvary kontroly TVZ) celních správ, aby se posílila odpovědnost členských států při provádění inspekcí TVZ. Závěry a doporučení skupiny mají být předloženy všem členům výboru ACOR do konce roku 2013. 4. Závěr Výsledky z let 2010 až 2012 ukazují, že je nutné, aby Komise prováděla kontroly TVZ a systematické následné kroky u zjištěných nedostatků. To bylo doloženo zlepšením souladu s právními předpisy EU, jakož i finančním dopadem (dodatečná čistá částka poskytnutá do rozpočtu EU činila přibližně 733,5 milionu EUR). Tato kontrolní činnost umožňuje mimo jiné zajistit rovné zacházení se všemi členskými státy, a to jak na úrovni uplatňování celních a účetních pravidel, tak na úrovni ochrany finančních zájmů EU. Komise proto v budoucnu hodlá: · pokračovat ve svých činnostech při kontrolách na místě, · nadále posilovat monitorování opatření pro výběr v členských státech, · nadále provádět monitorování v přistupujících zemích, · posilovat schopnost a ochotu členských států, pokud jde o kontroly TVZ, které jsou prováděny samotnými členskými státy. [1] Ustanovení čl. 18 odst. 5 nařízení č. 1150/2000. [2] Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17. [3] Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1, ve znění nařízení Rady č. 105/2009 ze dne 26. ledna 2009 (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 1). [4] Úř. věst. L 126, 20.5.1999, s. 1. [5] Zpráva se zaměřuje na kontroly provedené orgány EU (Komisí a Účetním dvorem). Netýká se kontrol provedených členskými státy, protože jejich podrobné výsledky jsou zahrnuty do výroční zprávy podle článku 325 Smlouvy o fungování Evropské unie. [6] Rozdělení témat kontroly podle jednotlivých členských států viz příloha 2. [7] Kontroly provedené v Dánsku, Nizozemsku a Rakousku. Nizozemsko svou účast od roku 2012 ukončilo. [8] Členy CPG jsou generální ředitelé vnitrostátních celních správ. [9] Každá kontrola zahrnuje kromě hlavního tématu i tuto oblast. [10] Věc C-423/08. [11] Věc C-442/08. [12] Věc C-405/09. [13] Věc C-23/10. [14] Věc C-334/08. [15] Včetně více než 103 milionů EUR v souvislosti s opatřeními navazujícími na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 15. prosince 2009 o dovozu vojenského vybavení zmíněné v šesté zprávě o kontrole TVZ (KOM(2010) 219). [16] Tento údaj nezahrnuje částky požadované od členských států, které nebyly dosud poskytnuty. [17] Včetně více než 302 milionů EUR v souvislosti s opatřeními navazujícími na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 15. prosince 2009 o dovozu vojenského vybavení. [18] Případ C 392/02. PŘÍLOHY ZPRÁVY KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Sedmá zpráva Komise o fungování systému kontroly tradičních vlastních zdrojů (2010–2012) (čl. 18 odst. 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000) PŘÍLOHA 1 1. Cíle kontrol Kontroly výběru TVZ mají tři konkrétní cíle: · zachovat rovné podmínky mezi hospodářskými subjekty bez ohledu na to, kde v Evropské unii bylo zboží procleno. Komise musí zajistit, aby členské státy uplatňovaly pravidla EU jednotně tak, aby v důsledku chybného fungování nedocházelo k narušení hospodářské soutěže, · zlepšovat situaci v oblasti výběru. Komise musí kontrolovat, že členské státy plní své povinnosti související s výběrem TVZ. Tento cíl zajišťuje, aby členské státy plnily své povinnosti vůči rozpočtu EU a rovněž aby finanční zátěž byla mezi nimi správně rozložena, · informovat rozpočtový orgán. Z výsledků kontrol může Komise posoudit efektivnost a péči, s níž se členské státy výběru věnují, činit opatření nezbytná k nápravě situace a v konečném důsledku podávat zprávy rozpočtovému orgánu. 2. Fungování systému kontrol na úrovni EU Odpovědnost za výběr TVZ je přenesena na členské státy. Ty jsou odpovědné za uplatňování tohoto systému a mohou si coby náklady na výběr ponechat 25 % všech částek TVZ poskytovaných Komisi[1]. Členské státy jsou povinny samy provádět kontroly a podávat zprávy Komisi. Skutečnost, že tyto kontroly jsou prováděny na vnitrostátní úrovni, však neznamená, že Komise nemusí v této oblasti uplatňovat své pravomoci. Pro dohled nad systémem výběru TVZ existuje v rámci Komise několik druhů kontrol: kontroly předpisů, kontroly dokladů a kontroly na místě. Komise musí rovněž reagovat na zjištění Účetního dvora, jež jsou obsažena v jeho výroční zprávě, zvláštních zprávách nebo dopisech o předběžných zjištěních, a také na žádosti Evropského parlamentu v průběhu udělování absolutoria, pokud jde o plnění rozpočtu. Komise zajišťuje, aby členské státy správně uplatňovaly pravidla EU, a podává zprávy rozpočtovému orgánu. || Druh kontrol: Kontroly předpisů: kontroly ustanovení členských států, která se týkají systému výběru TVZ. Kontroly dokladů: analýza účetních výkazů a veškerých účetních dokladů a spisů členských států, včetně žádostí o zproštění povinnosti poskytnout nevymahatelné nároky. Kontroly na místě: kontrola toho, zda jsou vnitrostátní systémy a příslušné podklady v souladu s právními předpisy EU jak z účetního, tak z celního hlediska. Tyto kontroly se provádějí buď společně s dotčeným členským státem, nebo nezávisle na něm. PŘÍLOHA 2 Téma kontroly || Navštívené členské státy (období 2010–2012) Strategie celních kontrol || BE, BG, DK, AT, RO Přezkum vrácení a jednotlivých případů zaúčtovaných na zvláštním účtu || 1 kontrola v DK, CY, LU, MT, AT 2 kontroly v EE, NL 3 kontroly v BG, CZ, IE, LV, LT, HU, PL, PT, RO, SI, SK, FI, SE 4 kontroly v EL, ES 5 kontrol v BE, DE, IT 6 kontrol v FR, UK Správa nevymahatelných pohledávek || BE, DE, IE, EL, ES, FR, IT, PT, FI, SE, UK Vedení standardních a zvláštních účtů || BE, DE (2 kontroly), IE, FR, IT, NL, UK Kontroly zboží, které podléhá antidumpingovým a vyrovnávacím clům, a výběru těchto cel || Všechny členské státy kromě LU, NL, RO Aktivní zušlechťovací styk || NL Místní celní řízení || Všechny členské státy kromě BG, EE, EL, CY, MT, PT Závazné informace o sazebním zařazení zboží || BE, DE, FR, UK Funkce vnitřního auditu || EL Vrácení/prominutí cla a nevybrání cla || DK, NL, AT Tranzit EU || Všechny členské státy kromě DK, IE, CY, LU, MT, AT [1] Na zasedání Evropské rady dne 8. února 2013 bylo dohodnuto, že od 1. ledna 2014 si členské státy coby náklady na výběr budou ponechávat 20 % z vybraných částek.