(3) Ve smyslu článku 453 dohody o přidružení mezi EU a Moldavskou republikou přijmou její strany veškerá obecná nebo zvláštní opatření nutná k plnění svých povinností podle uvedené dohody a dohlédnou na to, aby cíle uvedené v dohodě byly dosaženy.

V návaznosti na závěry o Moldavsku, které dne 15. února 2016 přijala Rada Evropské unie, přináší tento dokument aktualizaci a úpravu priorit programu přidružení na období 2014–2016 a stanoví nové priority společné činnosti na období 2017–2019. Rozlišují se krátkodobé priority (u nichž by mělo dojít k výraznému pokroku do konce roku 2017) a střednědobé priority (u nichž byl měl být výrazný pokrok dosažen v následujících dvou letech).

Dne 27. června 2014 podepsaly Evropská unie a Moldavská republika (dále též „Moldavsko“), tedy „strany“, ambiciózní a inovativní dohodu o přidružení, která zahrnovala též prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu. Dohoda obsahuje závazná ustanovení založená na pravidlech a stanoví posílenou spolupráci; jde tudíž dále než tradiční dohody a týká se všech oblastí zájmu. Dohoda se prozatímně uplatňovala ode dne 1. září 2014 až do dokončení ratifikačního procesu, který umožnil její plné uplatňování ode dne 1. července 2016.

S ohledem na priority programu přidružení a v souladu se čtyřmi prioritami dohodnutými na summitu v Rize by se mělo prioritně přistoupit k těmto reformním opatřením:

opatření prováděná v rámci programu přidružení by měla být uskutečňována v duchu obecných cílů politického přidružování a hospodářské integrace,

Kromě toho mají občané Moldavska, kteří jsou držiteli biometrického pasu, od dubna 2014 možnost cestovat do zemí schengenského prostoru bez víza. Je třeba trvale plnit cíle akčního plánu na uvolnění vízového režimu, aby se zajistila udržitelnost bezvízového styku, a přispělo se tak k mobilitě a mezilidským kontaktům mezi EU a Moldavskem, jež patří mezi základní prvky politického přidružování a hospodářské integrace Moldavska s Evropskou unií, které předpokládá dohoda o přidružení.

Vypracovat posílenou vizi řešení podněsterského konfliktu, která by oběma stranám nabízela atraktivní a vzájemně přijatelnou společnou budoucnost v reintegrované zemi. Pokračovat v konstruktivním dialogu týkajícím se situace ve středním (podněsterském) úseku moldavsko-ukrajinské hranice se všemi příslušnými stranami.

Věnovat zvláštní pozornost genderovým otázkám, které by měly být průřezovou prioritou.

Provést strategii pro reformu veřejné správy a související strategie vypracované v roce 2016 v konzultaci s OECD / iniciativou SIGMA a společenstvím dárců. Reorganizovat vládní instituce, správní orgány a státní podniky s cílem zvýšit jejich odpovědnost, účelnost a efektivnost. Přezkoumat systém vypracování politik a koordinace s cílem zlepšit inkluzivnost, soudržnost, efektivnost, předvídatelnost a transparentnost rozhodovacího procesu. Zlepšit kvalitu a dostupnost veřejných služeb. Zajistit profesionální veřejnou službu a moderní systém řízení lidských zdrojů. Zahájit územní reformu, jež by umožnila maximalizaci zdrojů, které jsou občanům k dispozici na místní úrovni.

Provést stávající právní předpisy týkající se spravedlnosti a donucovacích orgánů s cílem zajistit nezávislost, nestrannost, profesionalitu a efektivnost soudů, státních zastupitelství a donucovacích orgánů, které by neměly být politicky ani jakýmkoli jiným nežádoucím způsobem ovlivňovány, a dále zajistit nulovou toleranci korupce a předcházet jakémukoli korupčnímu chování. Provádět transparentní nábor soudců a státních zástupců na základě jejich zásluh prostřednictvím jednoho správního místa do soudnictví s cílem obnovit jeho nezávislost.

Provést nový školský zákoník. Zvýšit správní kapacitu ministerstva školství a podřízených subjektů. Poskytnout ministerstvu školství potřebný rozpočet v závislosti na plnění průběžných cílů. Podporovat zapojení příslušných zúčastněných stran (včetně podniků a sociálních partnerů) do všech forem celoživotního učení pro trvalý profesní rozvoj s cílem přiblížit jejich kapacity potřebám trhu práce. Provést reformu odborného vzdělávání a přípravy, včetně právních předpisů o odvětvových výborech. Zaujmout strategický přístup k politice mládeže.

Provést reformu a program restrukturalizace odvětví železniční dopravy. Zintenzivnit úsilí o provádění právních předpisů EU v oblasti letectví s cílem plně využít výhod dohody o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem. Vytvořit volnou a spravedlivou hospodářskou soutěž v odvětví letectví, zejména zahrnout do koncese na provozování letiště v Kišiněvě doložky o nediskriminačním přístupu k tomuto letišti a obnovit účinnou hospodářskou soutěž v odvětví pozemního odbavení. Rozvíjet hospodářsky významné infrastruktury, mimo jiné dalším prováděním projektů zaměřených na rozvoj rozšířené indikativní sítě TEN-T.

Uvést právní předpisy Moldavska do souladu s celním kodexem Evropské unie a zlepšit výkonnost celní správy. Vypracovat plán přistoupení Moldavska k Úmluvě o společném tranzitním režimu.

Posílit usnadnění obchodu a vzít coby referenční hodnotu ukazatele usnadnění obchodu OECD. V oblasti technických norem rozvinout nebo posílit spolupráci a, je-li to nutné, získat členství v příslušných mezinárodních a unijních organizacích, jako je EURAMET, EA, CEN, CENELEC, ETSI a WELMEC. Pokud jde o sanitární a fytosanitární opatření, získat akreditaci všech laboratoří zapojených do úředních kontrol podle mezinárodních norem s cílem splnit sanitární a fytosanitární požadavky na vývoz a posílit bezpečnost potravin na moldavském vnitřním trhu.

zhodnotit možnost přímého financování aktivity politických stran, volebních kampaní / volebních kandidátů občany Moldavska z příjmů získaných mimo zemi a současně zabránit cizím státním příslušníkům, osobám a státům, aby se přímo či nepřímo vměšovali do politické činnosti v Moldavsku.

zahájit územní reformu, která by umožnila maximalizaci zdrojů, které jsou občanům k dispozici na místní úrovni,

v souladu s novým právním rámcem zajistit provádění transparentního systému pro nábor soudců a státních zástupců na základě jejich zásluh prostřednictvím jednoho správního místa do soudnictví,

ii) Další reforma soudnictví, zejména zajištění nezávislosti, nestrannosti, profesionality a účinnosti soudnictví, včetně státních zastupitelství, které by nemělo být politicky ani jakýmkoli jiným nežádoucím způsobem ovlivňováno. Některé prvky komplexní reformy systému soudnictví si mohou vyžádat ústavní změny:

pravidelně používat posouzení dopadu ex ante, zajistit, aby náklady na reformy byly systematicky odhadovány, a zřídit mezirezortní fóra pro řešení konfliktů na úrovni vysokých úředníků i na politické úrovni,

Více zapojovat občanskou společnost, včetně sociálních partnerů, do navrhování zákonů a dalších dokumentů veřejné politiky,

Zapojit organizace občanské společnosti, včetně zástupců organizací zaměstnavatelů a odborů, do sběru údajů a monitorování politik,

vypracovat posílenou vizi řešení podněsterského konfliktu, která by oběma stranám nabízela atraktivní a vzájemně přijatelnou společnou budoucnost v reintegrované zemi,

provádět Římský statut Mezinárodního trestního soudu a související nástroje, a to s náležitým ohledem na zachování jeho integrity.

Pokračovat v provádění strategie pro rozvoj policie na období 2016–2020 se zvláštním zaměřením na modernizaci a) řízení lidských zdrojů, b) techniky řízení a c) operativní schopnosti policejních sil (dodržování základních lidských práv ve styku s osobami zadržovanými policií, rozvoj účinných vztahů s širokou veřejností, aktualizace prostředí IKT, posílení kapacit pro vyšetřování na místě trestného činu a další propracování protikorupční strategie),

dále zlepšovat již zavedený vnitrostátní statistický nástroj pro měření kriminality a míry objasnění trestných činů. Měl by být účinně využíván jako nástroj řízení při vypracovávání nových politických priorit.

Dále rozvíjet automatizovanou centralizovanou databázi vyšetřování i stíhání (vnitrostátní elektronický systém správy případů) s cílem zamezit riziku překrývání u trestních případů a riziku nepropojení případů, které často mají značný geografický nebo dokonce mezinárodní rozsah. Tento systém by se měl ideálně vztahovat na všechny vrstvy řetězce vyšetřování/stíhání a obsahovat informace o vymáhání majetku, jeho zmrazení a konfiskaci,

Investovat do budování kapacit (včetně orgánů trestního soudnictví), know-how a specializace na boj proti kybernetické kriminalitě, rovněž s ohledem na souvislost s hybridními hrozbami (individualizované akce kyberkriminality, dvoustranné programy policie/justice),

provádět zákon, který vyžaduje, aby všichni příslušní úředníci předkládali majetkové přiznání a hlásili případy potenciálního střetu zájmů, a zajistit účinné provádění postupu jeho vymáhání. Správnost obsahu majetkových přiznání / prohlášení o možném střetu zájmů by měla být posuzována národním úřadem pro profesní bezúhonnost, přičemž související vyšetřování by mělo provádět národní protikorupční středisko. Posuzování by mělo probíhat na základě adekvátních priorit, s primárním zaměřením na přiznání/prohlášení vysoce postavených osob, včetně přiznání/prohlášení soudců a státních zástupců,

zajistit dostatečné sledování podezřelých přiznání/prohlášení a systematicky uplatňovat sankce (pokuty, disciplinární opatření a další) v případě nepravdivých nebo pozdě podaných přiznání/prohlášení nebo jestliže nebylo majetkové přiznání odevzdáno vůbec. Důkazní břemeno ohledně původu finančních prostředků nebo majetku musí nést příslušný úředník. Nadále zveřejňovat majetková přiznání,

přijmout zákony o přiměřených odrazujících sankcích za korupci a o omezení imunity v trestních a správních řízeních,

přijmout a začít účinně provádět novou protikorupční strategii coby strategický nástroj určený k předcházení korupce a jejímu snižování v souladu s hodnotami a standardy EU. Posílit kapacity monitorovací skupiny pro provádění národní protikorupční strategie v úzké spolupráci s parlamentem a občanskou společností,

zajistit účinnou spolupráci s příslušnými orgány a institucemi EU a pomoc těmto orgánům a institucím, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) v případě kontrol na místě a inspekcí týkajících se správy a kontroly finančních prostředků EU, které mají být poskytovány v souladu s příslušnými pravidly a postupy.

Střednědobé priority

Zlepšit mechanismus pro koordinaci a spolupráci v boji proti korupci mezi protikorupčními agenturami, jako je národní protikorupční středisko, národní úřad pro profesní bezúhonnost, nejvyšším státním zástupcem, službami pro vnitřní ochranu a boj proti korupci ministerstva vnitra a zpravodajskou a bezpečnostní službou,

zřídit účinný mechanismus koordinace financování boje proti korupci, praní peněz a terorismu v rámci veřejné správy na úrovni vládních institucí,

vytvořit transparentní mechanismus založený na zásluhách a profesních zkušenostech pro jmenování inspektorů do rady pro profesní bezúhonnost, inspektorů řízení a profesní bezúhonnosti národního úřadu pro profesní bezúhonnost s cílem zajistit, aby byl tento úřad nezávislý a nebyl vystavován politickému tlaku. Zajistit, aby národní úřad pro profesní bezúhonnost měl přístup k potřebným rejstříkům, včetně veškerých státních a právních záznamů, s cílem zajistit účinné ověřování majetku a osobních zájmů. Zajistit, aby v radě pro profesní bezúhonnost byla zastoupena občanská společnost,

posílit úlohu národního protikorupčního střediska s cílem dosáhnout konkrétních výsledků. Zajistit, aby toto středisko mělo k dispozici dostatečný rozpočet a počet pracovníků, jasně definovanou odpovědnost, dostatečnou kompetenci a potřebnou autonomii a aby bylo chráněno před nepřípustným politickým ovlivňováním a dobře spolupracovalo s ostatními orgány prosazování práva zapojenými do boje proti korupci, zejména s protikorupčním státním zastupitelstvím,