Zvláštní zpráva č. 7/2013 „Přispěl Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci k opětovnému profesnímu začlenění propuštěných pracovníků přidanou hodnotou EU?“





GLOSÁŘ EGF : Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci ESF : Evropský sociální fond EÚD : Evropský účetní dvůr (nebo "Účetní dvůr") GŘ pro rozpočet : Generální ředitelství pro rozpočet GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování : Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, členy OECD je v současné době 21 členských států EU. Podpora příjmu pracovníků : Hotovostní výdaje kompenzující nezaměstnanost. Sem patří podpora vyplácená z veřejných prostředků při propuštění z důvodu nadbytečnosti i důchody příjemců před dosažením "standardního" věku pro odchod do důchodu, pokud jsou tyto prostředky vypláceny, protože jejich příjemci jsou bez práce, či na základě politiky pro trh práce. Viz An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (Výkladový pokyn OECD k databázi sociálních výdajů), OECD, 2007. Přidaná hodnota EU : Přidaná hodnota EU je hodnota, jíž akce EU přispívá k hodnotě, jež by byla vytvořena, pokud by členské státy jednaly samostatně. SHRNUTÍ I. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) byl zřízen v roce 2006 jako projev solidarity EU s pracovníky, kteří ztratili zaměstnání při masovém propouštění. EGF by měl podporovat opětovné profesní začlenění těchto pracovníků poskytováním finančních příspěvků na časově omezené a koordinované balíky individualizovaných služeb, jež zahrnují aktivní opatření na trhu práce, jako je odborná příprava, pomoc při zahájení samostatné výdělečné činnosti, koučing a pomoc při převedení do jiného zaměstnání (outplacement). Jejich součástí často bývá i podpora příjmu a jiné příspěvky vyplácené pracovníkům. II. Propuštění pracovníci mohou rovněž čerpat podporu z Evropského sociálního fondu, zejména prostřednictvím programů celoživotního učení. Avšak zatímco cílem ESF je řešit dlouhodobé strukturální nevyváženosti, EGF je koncepčně zaměřen na krátkodobé a jednorázové nouzové situace. III. Do 31. prosince 2012 připadlo na základě 89 schválených žádostí členských států na balíky podpory z EGF 627 milionů EUR. Míra spolufinancování z EGF činí 50 % nebo 65 %, přičemž zůstatek doplácí příslušný členský stát. IV. Účetní dvůr dospěl k těmto závěrům: a) Téměř všem pracovníkům způsobilým podle EGF byla nabídnuta personalizovaná a dobře koordinovaná opatření. b) Každé opatření EGF může být způsobilé i pro podporu z ESF a některé členské státy využívají ESF raději než EGF. c) Nebyly stanoveny žádné kvantitativní cíle pro opětovné profesní začlenění. Stávající údaje dále nedostačují na to, aby bylo možné účelnost opatření při opětovném profesním začlenění posoudit. d) EGF vytvářel přidanou hodnotu EU, pokud byl využíván ke spolufinancování služeb pro propuštěné pracovníky nebo dávek, které v rámci stávajícího systému členského státu pro podporu v nezaměstnanosti neexistují. e) U všech případů auditovaných intervencí Účetní dvůr zjistil opatření, jež financují podporu příjmů, kterou by členské státy vyplatily tak jako tak. Opatření na podporu příjmu přitom začlenilo do svých balíků šestnáct z 19 členských států, které využily podpory z EGF. Tato opatření představovala 33 % nákladů proplacených na všechny intervence EGF. f) Schvalovací řízení EGF, jehož nutnou součástí jsou jednorázová rozpočtová řízení, je velmi zdlouhavé, což omezuje solidaritu EU s propuštěnými pracovníky, kteří jsou cílovou skupinou EGF. V. Účetní dvůr doporučuje, aby: a) členské státy a Komise podnikly nutné kroky a zajistily dostupnost aktuálních a spolehlivých údajů, jež jim umožní monitorovat dosahování cílů a srovnávat efekt jednotlivých opatření. b) Evropský parlament, Rada a Komise místo financování stávajících vnitrostátní systémů podpory příjmů pracovníků uvážily, zda financování neomezit na opatření, u nichž je pravděpodobné, že vytvoří přidanou hodnotu EU. c) Evropský parlament, Rada a Komise jako alternativu režimu EGF uvážily možnost upravit rámec ESF a rozdělování finančních prostředků tak, aby poskytování podpory pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání v důsledku masového propuštění, mohlo probíhat rychleji. ÚVOD 1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) byl zřízen v roce 2006 jako projev solidarity EU s pracovníky, kteří ztratili zaměstnání při masovém propouštění. EGF by měl podporovat opětovné profesní začlenění těchto pracovníků poskytováním finančních příspěvků na časově omezené a koordinované balíky individualizovaných služeb [1], jež zahrnují aktivní opatření na trhu práce, jako je odborná příprava, pomoci při zahájení samostatné výdělečné činnosti, koučing a pomoci při převedení do jiného zaměstnání (outplacement). Jejich součástí často bývá i podpora příjmu a jiné příspěvky vyplácené pracovníkům. 2. EGF nespadá do víceletého finančního rámce. Každá žádost o podporu z EGF podaná členským státem musí být vyhodnocena Komisí a schválena rozpočtovým orgánem EU (Radou a Parlamentem). Komise sdílí řízení EGF s členskými státy. 3. Propuštění pracovníci mohou rovněž čerpat podporu z Evropského sociálního fondu, zejména prostřednictvím programů celoživotního učení. Avšak zatímco cílem ESF je řešit dlouhodobé strukturální nevyváženosti, EGF je koncepčně zaměřen na řešení krátkodobých nouzových situací ad hoc. 4. EGF poskytuje podporu pracovníkům dotčených propouštěním v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací (500 nebo více propuštěných [2] v jednom nebo více podnicích v EU) v případech, kdy toto propouštění má značný negativní dopad na regionální nebo místní ekonomiku ("kritérium účinku na obchod"). V tomto ohledu musí členské státy žádající o podporu prokázat, že propouštění souvisí se značným nárůstem dovozu do Evropské unie, s rychlým poklesem podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo s přemísťováním do třetích zemí. 5. Odchylně od výše uvedeného poskytoval EGF od 1. května 2009 do 31. prosince 2011 podporu rovněž pracovníkům propuštěným bezprostředně v důsledku světové finanční a hospodářské krize ("kritérium krize") [3]. 6. Krize například zdevastovala dánský loďařský průmysl a vedla k propouštění. V tomto členském státě se z EGF poskytovala podpora propuštěným pracovníkům poslední dánské loděnice (viz fotografie 1). Jiným příkladem je německý automobilový dodavatelský průmysl, který byl obzvláště zasažen v Dolním Sasku a v Severním Porýní-Vestfálsku (viz fotografie 2). 7. Od 9. března 2007 (datum podání první žádosti) do 31. prosince 2012 činil celkový objem schválené podpory z EGF na období 2007–2013 627 milionů EUR na 89 schválených žádostí [4] v rámci maximálního ročního stropu ve výši 500 milionů EUR (379 milionů EUR z rozpočtu EU a 247 milionů EUR z rozpočtů členských států). EGF spolufinancuje opatření z 50 % nebo 65 % [5], přičemž rozdíl doplácí členský stát. 8. Podle aktuálního plánu má EGF fungovat do 31. prosince 2013. Komise však navrhuje pokračovat s novým nařízením EGF do 31. prosince 2020 [6]. Fotografie 1 +++++ TIFF +++++ © Lindø Industrial Park A/S. Fotografie 2 +++++ TIFF +++++ © Evropský účetní dvůr. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 9. Obecným cílem auditu bylo posoudit, zda EGF vytvořením přidané hodnoty EU přispěl k brzkému návratu propuštěných pracovníků na pracovní trh. Účetní dvůr se zabýval především těmito otázkami: a) Mohli všichni dotčení pracovníci profitovat z personalizovaných opatření EGF a byla aktivní opatření na trhu práce spolufinancovaná z EGF koordinována s jinými podobnými opatřeními (např. s opatřeními z ESF a opatřeními členských států)? b) Byl EGF z hlediska opětovného profesního začlenění účelný? c) Je pravděpodobné, že povaha opatření EGF povede ke vzniku přidané hodnoty EU? d) Probíhalo schvalovací řízení EGF v souladu s časovým rámcem? 10. Osm intervencí ve čtyřech členských státech (dva případy v každém z těchto států: Dánsko, Německo, Irsko a Litva), v nichž EGF působil, bylo auditováno na místě. Celková částka těchto intervencí činila 67 milionů EUR z 627 milionů EUR (10,7 %) podpory z prostředků EGF, k nimž byly přijaty závazky do 31. prosince 2012. Vzorek osmi případů zahrnoval pouze realizované případy a zohledňoval různou velikost ekonomik EU, rozmanitost zasažených hospodářských odvětví a důležité rozdíly mezi kritérii pro intervence EGF (viz tabulka 1). TABULKA 1 PŘEHLED AUDITOVANÝCH INTERVENCÍ EGF [1001] Zdroj: Evropská komise. Členský stát | Název intervence | Číslo intervence | Sektor | Kritérium | Měsíc platby | Německo | Nokia | EGF/2009/002 | Telekomunikace | účinek na obchod | 12/2009 | Karmann | EGF/2009/013 | Automobilový průmysl | účinek na obchod | 06/2010 | Dánsko | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Mechanika | krize | 11/2010 | Odense Steel Shipyard (I) | EGF/2010/025 | Loďařský průmysl | krize | 08/2011 | Irsko | Dell | EGF/2009/008 | Počítače | krize | 03/2010 | SR Technics | EGF/2009/021 | Letecký průmysl | krize | 12/2010 | Litva | AB Snaige | EGF/2009/010 | Domácí spotřebiče | krize | 06/2010 | Stavebnictví | EGF/2009/017 | Stavebnictví | krize | 06/2010 | 11. Audit pokrýval období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2012. Prováděl se formou pohovorů, prověrky dokumentů v držení Komise a orgánů čtyř kontrolovaných členských států a analýzy údajů o míře opětovného profesního začlenění. V rámci auditu v členských státech bylo také uspořádáno osm jednání tematických pracovních skupin, během nichž se různí místní aktéři zainteresovaní na EGF (pracovníci z akademické sféry a státních správ a sociální partneři) mohli podělit o své názory (viz fotografie 3). 12. Kromě výše uvedeného se analyzovaly i výsledky hodnocení EGF v polovině období provedeného Komisí [7]. Zpráva o hodnocení v polovině období z prosince 2011 obsáhla prvních 15 intervencí [8] spolufinancovaných EGF v osmi členských státech. Jedna z nich (Nokia, Německo) byla zahrnuta do vzorku auditovaného na místě Účetním dvorem. 13. Na závěr Účetní dvůr provedl průzkum formou dotazníků zaslaných členským státům (Bulharsko, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Slovensko a Spojené království), aby zjistil, proč tyto státy EGF nevyužily. Fotografie 3 +++++ TIFF +++++ © Evropský účetní dvůr. PŘIPOMÍNKY TÉMĚŘ VŠEM PRACOVNÍKŮM BYLA NABÍDNUTA PERSONALIZOVANÁ A DOBŘE KOORDINOVANÁ OPATŘENÍ 14. Jako projev solidarity se všemi dotčenými pracovníky by měla být personalizovaná opatření nabízena nejen propuštěným pracovníkům hlavního dotčeného podniku, ale i zaměstnancům jeho dodavatelů. 15. U auditovaných případů intervencí mohli z opatření EGF profitovat téměř všichni dotčení pracovníci. Nebyly zaznamenány žádné případy záměrného vyloučení možných příjemců. 16. U případů Karmann a Dell Účetní dvůr nicméně zjistil, že nezjištěný počet propuštěných pracovníků dříve zaměstnaných u dodavatelů dotčených podniků nebyl začleněn do žádného opatření podpory z EGF [9]. Hlavním důvodem pro nezařazení těchto osob byly obtíže členských států při posuzování toho, kteří dodavatelé byli dotčeni. SLUŽBY BYLY PERSONALIZOVANÉ 17. Služby nabízené potenciálním příjemcům byly obvykle na míru uzpůsobeny jejich potřebám, a bylo tedy pravděpodobné, že budou mít výsledky. Tento pozitivní aspekt, který byl zmíněn již ve zprávě o hodnocení v polovině období, potvrdilo i posouzení osmi auditovaných případů provedené Účetním dvorem. Konkrétní příklady personalizovaných služeb jsou uvedeny v rámečku 1. 18. V Irsku nebyla v žádostech vždy určena vazba mezi personalizovanými službami a skutečnými potřebami trhu práce. V této fázi se tak nezjišťovalo, zda mají předkládaná opatření ty nejlepší předpoklady podpořit opětovné profesní začlenění propuštěných pracovníků. OPATŘENÍ EGF BYLA VěTŠINOU DOBŘE KOORDINOVÁNA S VNITROSTÁTNÍMI OPATŘENÍMI A S ESF 19. Nařízení EGF uvádí, že opatření EGF by měly vždy mít podobu koordinovaného balíku personalizovaných služeb, aby se jejich účinky maximalizovaly. Tím se rozumí koordinace s opatřeními, která personalizovaným službám spolufinancovaným z EGF předchází nebo jsou s nimi souběžná [10]. Členské státy by měly rovněž koordinovat své intervence se strukturálními fondy [11], zejména s ESF. 20. Účetní dvůr zjistil, že koordinace opatření EGF s opatřeními ESF a s vnitrostátními opatřeními na trhu práce prováděná členskými státy byla účelná. Dodatečná opatření EGF, konkrétně koncipovaná pro řešení potřeb pracovníků, obvykle doplňovala stávající opatření ESF. 21. U osmi auditovaných případů Účetní dvůr dále nezjistil stav, kdy by se různá opatření překrývala nebo kdy by jednotlivci získávali finanční prostředky ze dvou zdrojů. RÁMEČEK 1 TŘI PŘÍPADY BALÍKŮ PERSONALIZOVANÝCH SLUŽEB V IRSKU A V DÁNSKU V případě Dell irské orgány poskytovaly podporu na zařízení poskytující péči o děti a služby distančního vzdělávání. Okresní a městské rady pro podnikání pořádaly specializované kurzy pro propuštěné zaměstnance firmy Dell ("Rozjeďte vlastní firmu") i mentorskou pomoc se zvládnutím správních postupů. V případě SR Technics byly některé kurzy speciálně navrženy, například kurzy odborné přípravy pro obory souvisejících s leteckým průmyslem při Irském leteckém úřadu. Pokud nebylo možné nabídnout relevantní kurzy určené výhradně pro propuštěné zaměstnance, byly uvolněny prostředky ve formě grantů, které těmto zaměstnancům umožnily účastnit se příslušných kurzů organizovaných pro širokou veřejnost (v 80 % šlo o technické kurzy nebo kurzy související s leteckým průmyslem). Vůbec poprvé v irské historii spolupracoval Úřad pro odbornou přípravu a zaměstnanost s ministerstvem obrany a ministerstvem školství na zřízení učňovských míst pro civilisty. V Dánsku (Odense Steel Shipyard (I)) se z EGF podporovala realizace opatření odborné přípravy vysoké kvality. Tato opatření měla dlouhodobější povahu, byla více personalizována a ve výsledku vedla k získání kvalifikace, jež svou úrovní vysoce převyšuje úroveň kvalifikace obvykle nabízené nezaměstnaným, a možnost zcela změnit obor své působnosti. Podle několika účastníků jednání tematické skupiny organizovaného auditory šly personalizované služby nad rámec vnitrostátních personalizovaných opatření a byly chápány jako jedinečná příležitost, neboť propuštěným zaměstnancům daly pocit vlastní odpovědnosti za jejich opětovné profesní začlenění. NĚKTERÉ ČLENSKÉ STÁTY UPŘEDNOSTŇOVALY ESF PŘED EGF 22. Ačkoliv není úkolem ESF zabývat se nepředvídanými událostmi, všechna opatření v rámci nařízení EGF lze rovněž uplatňovat z ESF [12]. Zda je možné spolufinancovat podporu pro pracovníky, kteří ztratili zaměstnání při masovém propouštění v důsledku nepředvídané události či nikoliv, v podstatě závisí na vnitrostátních pravidlech způsobilosti a na obsahu operačních programů. 23. Z průzkumu Účetního dvora mezi členskými státy, jež intervence z EGF nikdy nevyužily, vyplynulo, že před EGF upřednostňují ESF z těchto důvodů: a) Vyšší míra spolufinancování u ESF (až do 85 %) než u EGF (do 65 %) funguje u žádostí o podporu z EGF jako záporný stimul. Tento důvod uvedlo šest členských států [13] a Komise ho uznala již v roce 2010 [14]. b) Podporu z ESF lze realizovat rychleji než podporu z EGF nebo jsou orgány státní správy členský států s ESF [15] lépe obeznámeny. c) Nedostatek předběžného financování u EGF [16]. d) Délka schvalovacího řízení u žádostí o podporu z EGF [17]. 24. Dalším důvodem pro upřednostnění ESF před EGF jsou restriktivnější podmínky EGF, zejména kritérium účinku na obchod. V případě masového propouštění může být pro některé členské státy snazší přesměrovat finanční prostředky z ESF na podporu propuštěných pracovníků než žádat o podporu z EGF. Například britské orgány nikdy o podporu z EGF nežádaly, i když bylo identifikováno 18 případů, které se pro ni mohly kvalifikovat [18]. OPĚTOVNÉ PROFESNÍ ZAČLENĚNÍ PRACOVNÍKŮ, JIMŽ SE DOSTALO PODPORY Z EGF, NELZE SPOLEHLIVĚ ZHODNOTIT 25. Pro účely hodnocení výkonnosti fondu je nutné monitorovat a zhodnotit jeho výsledky a dopady a porovnat je s jinými režimy s podobnými cíli. Vzhledem k cílům EGF je jeho nejrelevantnějším ukazatelem výkonnosti jeho schopnost opětovně profesně začleňovat propuštěné pracovníky. 26. Účetní dvůr ověřil, že údaje o míře opětovného začlenění počítané jako procento opětovně profesně začleněných pracovníků z celkově propouštěním dotčených pracovníků byly k dispozici u všech osmi auditovaných případů. Tabulka 2 uvádí tato procenta pro různá standardní období. TABULKA 2 MÍRA OPĚTOVNÉHO PROFESNÍHO ZAČLENĚNÍ U OSMI AUDITOVANÝCH PŘÍPADŮ Poznámky: - Veškeré údaje vycházejí z údajů členských států. Údaje o opětovném začlenění nejsou přesné. - Opětovně profesně začlenění pracovníci v dané době buď na pracovním trhu fungovali jako osoby samostatně výdělečně činné, nebo jako zaměstnanci. - "—" = Počet pracovníků ani jejich procenta nejsou k dispozici. Zdroj:Členské státy. | Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | Stavebnictví | DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Dotčení pracovníci, z nichž: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | | účastníci opatření financovaných z EGF | 1305 | 98 % | 1740 | 70 % | 385 | 38 % | 568 | 42 % | 2606 | 92 % | 756 | 67 % | 457 | 61 % | 773 | 48 % | Kumulované údaje o opětovném začlenění účastníků: | | | | | | | | | | | | | | | | | v době ukončení podpory z EGF | 385 | 30 % | 636 | 37 % | 89 | 23 % | 198 | 35 % | 560 | 21 % | — | — | 162 | 35 % | 453 | 59 % | mezi 3 a 12 měsíci po ukončení podpory z EGF | 627 | 48 % | — | — | — | — | — | — | 1272 | 49 % | 334 | 44 % | 159 | 35 % | 410 | 53 % | 12 měsíců po ukončení podpory z EGF | — | — | 1178 | 68 % | 136 | 35 % | — | — | — | — | — | — | 191 | 42 % | 458 | 59 % | 27. Zatímco údaje o opětovném začlenění po skončení opatření EGF byly k dispozici u všech zaměstnavatelů s výjimkou SR Technics, u dalších období uvedených v tabulce 2 tyto údaje často chyběly (—). V případě Odense Steel Shipyard (I) nebyly z důvodu načasování opatření EGF [19] k dispozici žádné údaje o situaci dotčených pracovníků po jednom roce. Kompletní přehled bylo možno získat pouze u Litvy. Z tabulky vyplývá, že EGF určitou měrou přispěl k opětovnému profesnímu začlenění propuštěných pracovníků. 28. U nejúspěšnější intervence (případ stavebnictví, Litva) bylo po ukončení opatření EGF opětovně profesně začleněno 59 % všech propuštěných pracovníků. Nejnižší míra opětovného profesního začlenění pracovníků v době těsně po ukončení pomoci z EGF byla 21 % (případ Dell, Irsko). Dvanáct měsíců po ukončení opatření EGF činila nejvyšší míra opětovného začlenění 68 % (případ Karmann, Německo). Údaje k této fázi však byly k dispozici pouze u čtyř z osmi případů. NEEXISTENCE CÍLŮ PRO OPěTOVNÉ ZAČLENěNÍ A NEDOSTATEČNÉ KONKRÉTNÍ ÚDAJE O VÝKONNOSTI EGF 29. Kvalitu a dostupnost údajů o opětovném začlenění negativně ovlivnila celá řada faktorů. Zaprvé, členské státy obvykle pro opětovné začlenění nestanovovaly kvantitativní cíle. Z osmi případů byl takový prvek zjištěn pouze u jedné intervence [20]. Není proto možné posoudit účelnost opatření z hlediska dosahování cílů. 30. Zadruhé, v Německu, Dánsku a Irsku veřejné ani soukromé orgány a subjekty činné v oblasti zaměstnanosti při sběru údajů o opětovném začlenění systematicky nerozlišovaly mezi EGF, ESF a dalšími vnitrostátními opatřeními koncipovanými konkrétně pro pracovníky, kteří ztratili zaměstnání při masovém propouštění. 31. Například v Německu bylo kvůli kombinaci několika modulů odborné přípravy financovaných z ESF a EGF obtížné určit dopad jednotlivých opatření či skupin opatření na opětovné začlenění [21]. Externí faktory (celková ekonomická situace, účast firmy Volkswagen v případu Karmann, dotace na pracovní místa) rovněž měly na opětovné začlenění významný dopad. 32. Zatřetí, orgány členských států obvykle nerozlišovaly mezi dvěma hlavními typy opatřeními EGF: a) aktivními opatřeními na trhu práce, jako odborná příprava, podpora samostatné výdělečné činnosti, koučing a outplacement; b) podporou příjmů vyplácených pracovníkům. 33. Zatímco v případě Německa, Dánska a Irska toto rozlišení chybělo, litevský řídicí orgán šel tak daleko, že ke každému z opatření poskytl údaje o opětovném začlenění na úrovni jednotlivých pracovníků. 34. Navíc nebyly k dispozici konkrétní informace, jež by umožnily identifikovat ty projekty spolufinancované z ESF, které skutečně mohly splňovat intervenční kritéria EGF. Identifikace takových projektů mohla být užitečná při srovnání dosažené míry opětovného začlenění s prostředky poskytnutými v rámci různých rozpočtových, právních a operačních mechanismů, což by zpětně přispělo k měření dopadu EGF. Na nedostatečnou kvalitu (nepřesnost, neúplnost a nekonzistentnost) dostupných informací z monitorování ESF poukázaly již předchozí audity výkonnosti Účetního dvora. Komise nedisponuje konzistentními a spolehlivými údaji o výkonnosti ve vztahu k cílům podporovaným EU a její hodnocení a dohled se v současné době neorientují na výkonnost [22]. BYLO OBTÍŽNÉ ÚDAJE O OPěTOVNÉM ZAČLENěNÍ POROVNÁVAT 35. Srovnání údajů o opětovném začlenění je obtížné vždy. Jak se uvádí již ve zprávě k hodnocení EGF v polovině období, výsledky opětovného začlenění ovlivňovaly faktory jak na straně nabídky (kvalifikace propuštěných pracovníků), tak na straně poptávky (místní hospodářská situace a stav místního pracovního trhu) [23]. 36. V kontextu EGF však srovnání ztěžovala další skutečnost. Šlo o rozdíly mezi načasováním EGF a načasováním ostatních akcí na pracovním trhu, jelikož ti pracovníci, kteří pomoc potřebovali nejvíce, zbyli na EGF, jehož provádění probíhá pomaleji (viz rámeček 2 a bod 42). 37. Zejména vzhledem k tomu, že ESF i EGF podporují odbornou přípravu a opětovné profesní začlenění nezaměstnaných, je takové srovnání důležité pro řádné finanční řízení, neboť může upozornit na možné strukturální problémy. To ilustruje příklad uvedený níže (rámeček 2). 38. Výše uvedené příklady ukazují, že chce-li fond s cíli v oblasti opětovného profesního začleňování dosáhnout nějakého úspěchu, je načasování jedno z nejdůležitějších kritérií. Z případu Nokia rovněž vyplývá, že EGF a ESF podporovaly tutéž cílovou skupinu, ale z důvodů diametrálně odlišných od účelu, pro něž byl příslušný fond zřízen. Strukturální fond ESF poskytoval pomoc v naléhavé situaci a EGF, fond pro mimořádné situace, podporoval osoby, jejichž opětovné profesní začlenění bylo obtížné. 39. EGF a ESF se ve skutečnosti vzájemně doplňují a poskytují buď dlouhodobou strategickou pomoc, nebo reagují jednorázově a s časovým omezením na jednotlivé naléhavé případy restrukturalizace. RÁMEČEK 2 PŘECHODOVÉ SPOLEČNOSTI FIRMY NOKIA – RŮZNÁ VÝKONNOST KVŮLI ROZDÍLŮM V NAČASOVÁNÍ Výrobce mobilních telefonů Nokia uzavřel 30. června 2008 svou továrnu v Bochumi (Severní Porýní-Vestfálsko). Byly založeny tři přechodové společnosti (název podle německého práva), do nichž byli převedeni dočasně nadbyteční pracovníci. První přechodová společnost (podporovaná výhradně prostředky z ESF) byla založena v červnu 2008, sedm měsíců před tím, než Německo podalo žádost o podporu z EGF. Míra opětovného profesního začlenění, které tato společnost dosáhla, činila 66 %. Třetí a poslední přechodová společnost byla zřízena až po podání žádosti o pomoc z EGF, v únoru 2009; míra opětovného začlenění, jíž dosáhla, činila 4,35 %. Intervence v případě společnosti Nokia je velmi výmluvná – nikoliv proto, že výkonnost financování z ESF byla o tolik lepší než výkonnost EGF, ale proto, že mobilizace prostředků z ESF byla rychlejší než v případě EGF, a při opětovném profesním začleňování proto ESF dosáhl lepších výsledků. Navíc se z EGF poskytovala podpora osobám, které byly v obtížnějších situacích a které se předchozím přechodovým společnostem nepodařilo znovu profesně začlenit. NĚMECKO 40. Řídicí orgán se nedomníval, že by srovnání různých souborů dat k opětovnému začlenění bylo realizovatelné. Proto neurčil statistickou skupinu obyvatelstva srovnatelnou se skupinou příjemců prostředků z EGF, ani neprovedl srovnání s celkovými mírami opětovného začlenění na federální úrovni. DÁNSKO 41. Kvůli chybějícím údajům nebylo možné provést srovnání výsledků v oblasti opětovného profesního začlenění účastníků projektů financovaných z EGF a obecných ukazatelů pro opětovné profesní začlenění u jiných než auditovaných případů. IRSKO 42. Z průzkumů provedených řídicím orgánem vyplynulo, že v témže časovém rámci byla míra zaměstnanosti propuštěných pracovníků, kteří nedostali pomoc z EGF, vyšší než míra zaměstnanosti u příjemců podpory z EGF. Rozdíl v mírách zaměstnanosti může částečně vysvětlovat skutečnost, že někteří účastníci kurzu odbornou přípravu či vzdělávání nedokončili. 43. Podle řídicího orgánu jsou nicméně pravděpodobnou příčinou nižší míry opětovného profesního začlenění příjemců podpory z EGF v Irsku rozdíly mezi profily propuštěných pracovníků; nejlépe kvalifikovaní pracovních si našli práci i bez pomoci EGF. LITVA 44. Výsledky opětovného profesního začlenění příjemců podpory z EGF se u jednotlivých projektů EGF značně lišily v závislosti na provedených opatřeních a příslušné cílové skupině, což znemožnilo přímé srovnání. KOMISE 45. Pokud jde o informace z monitorování, Komise měla k dispozici pouze závěrečné zprávy EGF, a to až šest měsíců po skončení prováděcího období. Tyto zprávy však z důvodu nekonzistentnosti a nespolehlivosti údajů o opětovném začlenění (viz body 25–44) neumožňují řádně srovnat různé intervence EGF ani opatření uplatněná v jednotlivých případech. 46. Závěrečné zprávy zejména neuvádí podrobnou analýzu povahy a procenta dávek vyplacených či přidělených na všechny zatím schválené intervence EGF. Databáze Komise navíc neumožňuje identifikovat jednotlivá opatření EGF a prostředky, jež na ně byly přiděleny, ani ukazatele výkonnosti jako údaje o účasti nebo míry opětovného začlenění. Rovněž se neposkytují žádné informace o jednotlivých opatřeních ESF či národních opatřeních, která opatřením z EGF předcházela nebo je doplňovala. JEDNA TŘETINA FINANCOVÁNÍ Z EGF NAHRAZUJE VNITROSTÁTNÍ REŽIMY PODPORY PŘÍJMŮ PRACOVNÍKŮ A NEVYTVÁŘÍ PŘIDANOU HODNOTU EU 47. Přidaná hodnota EU jde nad rámec konceptu prosté přidané hodnoty. Lze ji definovat jako hodnotu, kterou akce EU přidává k hodnotě, kterou by jinak vytvořily samostatně jednající členské státy. Zvláště výdaje z rozpočtu musí EU a jejím občanům generovat jasné a viditelné přínosy, jichž lze díky rozsahu či účinkům navrhované akce lépe dosáhnout na úrovni Unie [24]. 48. Účetní dvůr odkazuje zejména na definici programů aktivního pracovního trhu formulovanou OECD [25] Za opatření splňující podmínky přidané hodnoty EU se proto považují opatření, která usilují o zlepšení vyhlídek příjemců na výdělečnou činnost či jiné zvýšení jejich výdělečné kapacity a jsou klasifikována jako aktivní. K těmto opatřením patří nejen služby jako odborná příprava, podpora samostatné výdělečné činnosti, koučing a outplacement, ale také příspěvky na mobilitu, granty na vzdělání a příspěvky udělované v kontextu EGF, které se normálně v rámci systému členského státu pro podpory v nezaměstnanosti neposkytují. 49. Oproti tomu opatření podpory příjmů pracovníků, sestávající z podpory v nezaměstnanosti a programů pro předčasný odchod do důchodu, nelze považovat za opatření vytvářející přidanou hodnotu EU. Podpora příjmů pracovníků totiž není "aktivním" opatřením pracovního trhu [26] a navíc podíl těchto opatření v balíku EGF snižuje. Komise již v hodnocení v polovině období uvedla, že na opatření odborné přípravy šlo v průměru pouze 26 % výdajů z EGF [27]. 50. Jak vyplývá z níže uvedené tabulky 3, společným rysem všech osmi auditovaných případů je, že zahrnují opatření EGF, která financují podporu příjmů, kterou by členské státy vyplatily tak jako tak, bez ohledu na intervenci z EGF. Dopad tohoto typu intervence se projevuje jako kompenzace části nákladů systémů členských států pro výplatu podpor v nezaměstnanosti. Z takové intervence nevzniká žádná přidaná hodnota. EU pouze poskytuje členským států dodatečné finanční prostředky. TABULKA 3 ROZDěLENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ Z EGF PODLE TYPU PERSONALIZOVANÝCH OPATŘENÍ U OSMI AUDITOVANÝCH PŘÍPADŮ EGF Zdroj: EÚD na základě údajů od GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a orgánů členských států. | Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | Stavebnictví | DE | DK | IE | LT | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | EUR | % | Aktivní opatření | Odborná příprava/rekvalifikace ve formě odborné přípravy | 1926538 | 20 % | 2324115 | 24 % | 2368478 | 31 % | 6877045 | 33 % | 6596330 | 50 % | 2307271 | 52 % | 70283 | 19 % | 96040 | 9 % | Pomoc s hledáním práce a obecné informace | 661139 | 7 % | 1126894 | 12 % | 100256 | 1 % | 1530203 | 7 % | 192412 | 1 % | 24748 | 1 % | — | — | — | — | Pobídky pro zaměstnanost a najímání pracovníků | — | — | — | — | — | — | 612081 | 3 % | — | — | — | — | 17073 | 5 % | 51426 | 5 % | Podporovaná zaměstnanost a návrat na pracovní trh | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 136407 | 37 % | 450720 | 43 % | Pobídky k podnikání a zakládání nových firem | 22159 | 0 % | 7198 | 0 % | 2488 | 0 % | 1369129 | 7 % | 3283375 | 25 % | 586570 | 13 % | 33963 | 9 % | 322552 | 31 % | Ostatní opatření | — | — | — | — | — | — | — | — | 218090 | 2 % | 27420 | 1 % | — | — | 661 | 0 % | | Podpora příjmu | 7117315 | 73 % | 6076406 | 64 % | 5294117 | 68 % | 10485906 | 50 % | 2940682 | 22 % | 1464435 | 33 % | 109457 | 30 % | 135123 | 13 % | | Celkem | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % | NA OPATŘENÍ PODPORY PŘÍJMŮ PRACOVNÍKŮ PŘIPADÁ VěTŠINA SPOLUFINANCOVANÝCH VÝDAJŮ V POLOVINě AUDITOVANÝCH PŘÍPADŮ 51. Ke každému z těchto případů z auditovaného vzorku vyčíslil Účetní dvůr částky finančních prostředků EGF přidělených na různé typy opatření, a zejména na podporu příjmů pracovníků (viz tabulka 3). 52. U šesti z osmi případů uvedených v tabulce 3 obsahovaly balíky EGF relativně vysoký podíl příjmové podpory. V Německu a Dánsku a v jednom případě v Irsku a dalším v Litvě sestávala více než jedna třetina celkové hodnoty příslušných balíků personalizovaných opatření z příjmové podpory. 53. U konkrétních případů v Německu a Dánsku opatření odborné přípravy zaměřená na rekvalifikaci nebo zvýšení kvalifikace propuštěných pracovníků představovala pouze třetinu příslušných balíků EGF nebo méně, zatímco opatření podpory příjmů v podobě podpory v nezaměstnanosti a jejích ekvivalentů tvořila 50 až 73 %. V těchto případech navíc nebylo možné systematicky stanovit vazbu mezi podporou příjmu propuštěného pracovníka a jeho faktickou účastí na nějakém opatření pracovního trhu financovaném z EGF, např. kurzu odborné přípravy. OBECNě PŘIPADÁ NA OPATŘENÍ PŘÍJMOVÉ PODPORY PRACOVNÍKŮ JEDNA TŘETINA HRAZENÝCH NÁKLADŮ 54. Protože EGF nevede uspokojivou databázi jednotlivých případů, prošetřoval Účetní dvůr údaje z žádostí členských států, jež ke každému z 89 případů intervencí EGF, k nimž byly k dispozici relevantní informace, shromáždila Komise. Bylo zjištěno (viz tabulka 4), že 33 % podpory z EGF určené pracovníkům (což vylučuje technickou pomoc členským státům) připadá na opatření podpory příjmů, jako je podpora v nezaměstnanosti. 55. Šesti členským státům bylo přiděleno 29 % z celkových prostředků EGF na spolufinancování a 89 % prostředků na dosud schválená opatření podpory příjmů. Kromě Německa a Dánska do této skupiny patřilo Rakousko, Itálie, Francie a Malta [28]. 56. Účetní dvůr upozorňuje, že Komise ve svém návrhu příštího víceletého finančního rámce usiluje o omezení podpory z EGF ve formě dávek, k nimž patří i příjmová podpora pracovníků, na maximálně 50 % každého balíku EGF [29]. TABULKA 4 ROZDĚLENÍ FINANCOVÁNÍ Z EGF PODLE TYPU PERSONALIZOVANÝCH OPATŘENÍ A PODLE ČLENSKÝCH STÁTŮ Poznámky: - Všechny částky jsou v eurech k 31. prosinci 2012. - Zamítnuté nebo stažené případy intervencí nejsou zahrnuty. Zdroj: EÚD na základě údajů Komise, jež byly k dispozici pro 89 schválených žádostí. Členský stát | Opatření EGF | Aktivní opatření | Podpora příjmu | Celkem | EUR | % | EUR | % | EUR | Rakousko | 8234726 | 23 % | 27602090 | 77 % | 35836816 | Německo | 26038835 | 36 % | 46985923 | 64 % | 73024758 | Itálie | 26736900 | 36 % | 46753250 | 64 % | 73490150 | Francie | 25857836 | 42 % | 35239500 | 58 % | 61097336 | Malta | 792920 | 62 % | 476942 | 38 % | 1269862 | Dánsko | 59405375 | 68 % | 27871817 | 32 % | 87277192 | Česká republika | 353171 | 74 % | 121292 | 26 % | 474463 | Litva | 3273610 | 77 % | 969200 | 23 % | 4242810 | Španělsko | 61810966 | 88 % | 8288900 | 12 % | 70099866 | Polsko | 1637795 | 92 % | 137050 | 8 % | 1774845 | Irsko | 86027249 | 92 % | 7153436 | 8 % | 93180685 | Řecko | 3956000 | 93 % | 310000 | 7 % | 4266000 | Rumunsko | 4036200 | 93 % | 310000 | 7 % | 4346200 | Švédsko | 29242680 | 93 % | 2151000 | 7 % | 31393680 | Portugalsko | 13739582 | 97 % | 464000 | 3 % | 14203582 | Finsko | 3783575 | 98 % | 94500 | 2 % | 3878075 | Nizozemsko | 35500765 | 100 % | — | — | 35500765 | Belgie | 27864008 | 100 % | — | — | 27864008 | Slovinsko | 3325370 | 100 % | — | — | 3325370 | | Celkem | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 | ROZDÍLNÁ MÍRA SPOLUFINANCOVÁNÍ Z EGF ZA OBDOBNÝCH EKONOMICKÝCH PODMÍNEK 57. Účetní dvůr zjistil u opatření podpory příjmů pracovníků v případě Německa v porovnání s Rakouskem [30] rozdílné efekty za obdobných ekonomických podmínek. Jde o země, které tento typ podpory z EGF využívají nejintenzivněji. 58. Pro účely financování z EGF mělo Německo za to, že doba trvání opatření odborné přípravy a opatření zaměřených na kvalifikaci odpovídá necelé polovině běžného plného pracovního úvazku [31]. Oproti tomu Rakousko počítalo obdobná opatření jako 100 % běžné pracovní doby. Důvodem je skutečnost, že Rakouský režim krátkodobě vyplácených dávek pracuje s definicí práce na plný úvazek, která umožňuje za takovou práci považovat i práci s pracovní dobou sníženou až na 50 % běžné pracovní doby. 59. V důsledku těchto rozdílných rozhodnutí členských států je spolufinancování krátkodobě vyplácených dávek z EGF v případě rakouských intervencí v porovnání s intervencemi v Německu dvojnásobné. Účetní dvůr nicméně podotýká, že rozdíl v rozhodnutí o financování z EGF neměl v důsledku dopad na jednotlivce, neboť ti obdrželi dávky vyplývající z příslušných vnitrostátních režimů podpory v plné výši. SCHVALOVACÍ ŘÍZENÍ EGF JE PRO FOND URČENÝ PRO MIMOŘÁDNÉ UDÁLOSTI PŘÍLIŠ ZDLOUHAVÉ 60. Aby maximalizoval svůj dopad, měl by EGF být schopen poskytovat finanční pomoc rychle a umožnit postiženým pracovníkům profitovat z financovaných opatření co možná nejdříve po propuštění ze zaměstnání. 61. Po stanovení průměrné délky schvalovacího řízení Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry je po zohlednění různých právních ustanovení a pravidel, jež je nutno respektovat, možné ji zkrátit. 62. Schvalovací řízení EGF je proces, jenž začíná oficiální žádostí členského státu a končí závazkem Komise a rozpočtového orgánu poskytnout finanční příspěvek na intervenci EGF. Řízení je možné rozdělit do po sobě jdoucích fází (dále ve zprávě označovaných jako posuzovací řízení, rozpočtové řízení a zmocňovací řízení), které dohromady trvají v průměru 41 týdnů. DIAGRAM SCHEMATIZOVANÝ PŘEHLED SCHVALOVACÍHO ŘÍZENÍ EGF +++++ TIFF +++++ POSUZOVACÍ ŘÍZENÍ JE MOŽNÉ ZKRÁTIT 63. Posuzovací řízení zahrnuje hodnocení a interní konzultační postupy Komise, jež vedou k přijetí návrhu rozhodnutí rozpočtovým orgánem. Tento proces trvá v průměru 30 týdnů. 64. Hodnocení trvá v průměru 15 týdnů, pokud za jeho zahájení považujeme datum podání oficiální žádosti členského státu. Vezme-li ale v úvahu neformální výměnu informací mezi odpovědným orgánem členského státu a Komisí, je tato fáze mnohem delší. 65. Jedním z faktorů, které přispívají k délce hodnocení, je možnost členských států, zakotvená v nařízení EGF, žádosti po jejich oficiálním podání kdykoliv doplnit. Omezení této možnosti lhůtou a využitím nabytých zkušeností lze dobu 15 týdnů nutnou pro hodnocení žádostí členských států, které jsou v mimořádné situaci, zkrátit. Následné interní konzultace v rámci Komise rovněž trvají v průměru 15 týdnů. ROZPOČTOVÉ A ZMOCŇOVACÍ ŘÍZENÍ MAJÍ DOPAD NA VČASNOST 66. Jelikož EGF funguje vně víceletého finančního rámce, je pro každou intervenci EGF vedeno zvláštní rozpočtové řízení, jehož cílem je získat související rozpočtové prostředky. V praxi to znamená, že jakmile Komise nalezne v mezích celkového výdajového stropu výdajů dostatečné prostředky anebo zrušené prostředky na závazky, musí rozpočtový orgán přijmout rozhodnutí o jejich použití [32]. Rozpočtové řízení si tak vyžádá další časové období, které trvá přibližně sedm týdnů a které nelze zkrátit. 67. Zmocňovací řízení doplňuje schvalovací řízení a vede k přijetí formálního rozhodnutí vyplatit finanční příspěvek. Jeho délka, v průměru čtyři týdny, úzce souvisí s ustanoveními jednacího řádu Komise [33]. Po schválení je finanční příspěvek vyplacen příslušnému členskému státu. SCHVALOVACÍ ŘÍZENÍ EGF NENÍ Z ČASOVÉHO HLEDISKA DOBŘE NASTAVENO 68. Lze shrnout, že schvalovací řízení je příliš zdlouhavé, zvláště s ohledem na skutečnost, že EGF má být fondem pro naléhavé situace. Ve zprávě o hodnocení v polovině období hodnotitelé Komisi již v roce 2011 upozorňovali, že dlouhé schvalovací řízení EGF lze považovat za příliš pomalé, než aby mohlo skutečně fungovat jako mechanismus "rychlé reakce" v krizové situaci. 69. Celé schvalovací řízení trvá v průměru o 11 týdnů déle než přijetí běžného rozhodnutí Komise o financování. ROZPOČTOVÝ ORGÁN NAKONEC SCHVÁLIL VŠECHNY PROJEKTY PŘEDLOŽENÉ KOMISÍ 70. Rozpočtový orgán schválil všechny návrhy předložené Komisí. Pouze jedna ze 114 žádostí byla zamítnuta. Pravděpodobným důvodem je velmi účinná podpora členským státům ve fázi podání žádosti ze strany Komise. Ve všech osmi auditovaných případech totiž Účetní dvůr nalezl o účinné podpoře členských států dostatečné důkazní informace. 71. Žádný z auditovaných či v rámci průzkumu dotazovaných orgánů členského státu navíc nevyjádřil nespokojenost s útvary Komise odpovědnými za EGF. Orgány poukazovaly spíše na otázky související s postupy EGF jako celku, nikoliv na kvalitu podpory. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 72. Účetní dvůr si je vědom potřeby projevů solidarity EU s pracovníky, kteří ztratili zaměstnání při masovém propouštění v důsledku změn ve struktuře světového obchodu. Účetní dvůr nicméně není přesvědčen, že všechny prvky stávajícího mechanismu EGF jsou pro poskytování specifické podpory propuštěným pracovníkům, jež by měla přidanou hodnotu EU, ty nejvhodnější. TÉMĚŘ VŠEM ZPŮSOBILÝM PRACOVNÍKŮM BYLA NABÍDNUTA PERSONALIZOVANÁ A DOBŘE KOORDINOVANÁ OPATŘENÍ 73. Z personalizovaných opatření EGF mohli profitovat téměř všichni způsobilí pracovníci. V některých případech však propuštění pracovníci dříve zaměstnaní u dodavatelů dotčených podniků nebyli do opatření podpory zařazeni (body 14–18). 74. Obecně platí, že podpora z EGF byla dobře koordinována s podporou z ESF a s vnitrostátními opatřeními pracovního trhu v tom smyslu, že stávající opatření ESF obvykle doplňovala dodatečná opatření EGF, konkrétně koncipovaná pro řešení potřeb pracovníků (body 19–21). 75. Zatímco úkolem ESF je zabývat se dlouhodobými strukturálními nevyváženostmi, EGF byl koncipován pro řešení krátkodobých, jednorázových naléhavých situací. I když úkolem ESF není zabývat se nepředvídanými událostmi, veškerá opatření v rámci nařízení EGF lze uplatnit i v rámci ESF. Některé členské státy kvůli vyšší míře spolufinancování, rychlejší implementaci a dostupnosti předběžného financování raději využívaly ESF než EGF s jeho delším schvalovacím řízením s restriktivnějšími podmínkami (body 22–24). OPĚTOVNÉ PROFESNÍ ZAČLENěNÍ PRACOVNÍKŮ, JIMŽ SE DOSTALO PODPORY Z EGF, NELZE SPOLEHLIVě POSOUDIT 76. Údaje o opětovném profesním začlenění existují, ale nejsou dostatečně přesné, konzistentní a podrobné, aby z nich bylo možno vyvozovat nějaké závěry. Nebylo proto možné provést žádná přínosná srovnání mezi opatřeními EGF v rámci dané intervence EGF, mezi jednotlivými intervencemi EGF a intervencemi EGF a jakýmikoliv jinými aktivními programy pracovního trhu, ani jejich srovnání s referenčními hodnotami. Nebyly stanoveny žádné kvantitativní cíle pro opětovné profesní začlenění (body 25–46). DOPORUČENÍ 1 Aby se zlepšila kvalita informací o úspěšnosti různých intervenčních případů a o účelnosti opatření podpory propuštěných pracovníků, měly by členské státy a Komise podniknout nutné kroky a zajistit dostupnost aktuálních a spolehlivých údajů, jež jim umožní monitorovat dosahování cílů a srovnávat efekt jednotlivých opatření. JEDNA TŘETINA FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EGF KOMPENZUJE VNITROSTÁTNÍ REŽIMY PODPORY PŘÍJMŮ, A TO BEZ PŘIDANÉ HODNOTY EU 77. Pokud se prostředky z EGF využívají ke spolufinancování služeb pro propuštěné pracovníky či dávek, které v rámci stávajícího systému členského státu pro podporu v nezaměstnanosti neexistují, EGF vytváří přidanou hodnotu EU. Tím se míní zejména opatření, která mají zlepšit vyhlídky příjemců na výdělečnou činnost nebo jinak zvýšit jejich výdělečnou kapacitu jako odborná příprava, podpora samostatné výdělečné činnosti, koučing a outplacement, ale také příspěvky na mobilitu a granty na vzdělání (body 47–49). 78. U všech případů auditovaných intervencí Účetní dvůr zjistil opatření EGF, jež financují podporu příjmů, kterou by členské státy vyplatily tak jako tak, bez ohledu na intervenci z EGF. Účetní dvůr se proto domnívá, že pouze odborná příprava a přímá aktivní opatření podpory propuštěných pracovníků vytvářejí přidanou hodnotu EU, a nejsou pouhým dodatečným financováním členských států. Opatření na podporu příjmu přitom začlenilo do svých balíků šestnáct z 19 členských států, které využily podpory z EGF. Tato opatření představovala 33 % nákladů proplacených na všechny intervence EGF (body 50–56). 79. Komise dostatečně nemonitorovala váhu opatření na podporu pracovníků (viz body 45–46). Různá rozhodnutí v různých členských státech navíc mohou vést k tomu, že spolufinancování obdobných opatření podpory příjmů z EGF se bude lišit (body 57–59). DOPORUČENÍ 2 Evropský parlament, Rada a Komise by měly místo financování stávajících vnitrostátní systémů podpory příjmů pracovníků uvážit, zda financování neomezit na opatření, u nichž je pravděpodobné, že vytvoří přidanou hodnotu EU. SCHVALOVACÍ ŘÍZENÍ EGF JE PRO FOND PRO MIMOŘÁDNÉ SITUACE PŘÍLIŠ ZDLOUHAVÉ 80. Schvalovací řízení EGF je velmi zdlouhavé. To potenciální uživatele podpory odrazuje, což omezuje solidaritu EU s propuštěnými pracovníky, kteří jsou cílovou skupinou EGF. 81. Nutnost rozpočtového řízení celý proces schvalování dále prodlužuje (body 60–69). DOPORUČENÍ 3 Evropský parlament, Rada a Komise by měly jako alternativu režimu EGF uvážit možnost upravit rámec ESF tak, aby poskytování podpory pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání v důsledku masového propuštění, mohlo probíhat rychleji. Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Harald NOACK, člen Účetního dvora, dne 10. června 2013. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009 (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26) – dohromady označované jako nařízení EGF. Viz článek 3 "Způsobilé akce". [2] Do 30. května 2009 byla prahová hodnota 1000 propuštěných pracovníků. [3] Články 1 a 2 nařízení EGF. Kritérium krize se fakticky uplatňovalo pouze podle nařízení (ES) č. 546/2009 od 18. června 2009 do 31. prosince 2011. [4] K 31. prosinci 2012 podaly členské státy 114 žádostí, z toho deset bylo neúspěšných (jednu zamítla Komise a devět žádostí žádající členské státy stáhly) a u 15 žádostí schvalovací řízení stále probíhalo. [5] Podle článku 1 a 10 nařízení EGF činila míra spolufinancování pro všechny žádosti podané mezi 1. květnem 2009 a 31. prosincem 2011 65 %. Před tímto obdobím a po něm to bylo 50 %. [6] KOM(2011) 608/3 v konečném znění ze dne 6. října 2011. [1001] O všech názvech případů intervencí EGF uvedených výše rozhodovala výhradně Komise. Názvy jsou uvedeny na internetové stránce EGF Generálního ředitelství Komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (http://ec.europa.eu/social/), ale i ve statistickém přehledu EGF (2007–2011) zveřejněným Komisí. V případech, kdy názvy intervencí EGF přímo či nepřímo odkazují na názvy podniků, by si čtenář tyto podniky neměl spojovat s tvrzeními uvedenými v této zvláštní zprávě, ani s žádnými prohlášeními Účetního dvora v souvislosti s touto zvláštní zprávou. Jmenované podniky nejsou příjemci podpory z EGF, ani manažery auditovaných intervencí z EGF. [7] Hodnocení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci v polovině období: závěrečná zpráva podaná společností GHK GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, 2011 (http://ec.europa.eu/social). [8] BenQ (Německo), Nokia (Německo), Kastilie a León a Aragonie (Španělsko), Katalánie (Španělsko), DELPHI (Španělsko), Perlos (Finsko), Dodavatelé PSA (Francie), Lombardie (Itálie), Piemont (Itálie), Sardinie (Itálie), Toskánsko (Itálie), Alytus tekstile (Litva), Textilní sektor (Malta), Lisabon-Alentejo (Portugalsko) a Sever-Střed (Portugalsko). [9] O určitých obtížích dosáhnout na propuštěné pracovníky dotčených dodavatelů se zmiňuje již hodnocení v polovině období. Viz hodnocení v polovině období, s. 100. [10] Viz článek 5 nařízení EGF o koordinaci informací požadovaných ve fázi podání žádosti a článek 6 o doplňkovosti a koordinaci. [11] Čl. 5 odst. 3 a čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1927/2006. [12] Odpověď člena Komise odpovědného za zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování ze dne 19. dubna 2010 na parlamentní otázku E-1230/2010. [13] Bulharsko, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko a Slovensko. Vyšší příspěvek členského státu byl chápán jako jasná nevýhoda žádosti o podporu v rámci EGF. Odpovědi členských států, které nevyužily financování z EGF, v rámci průzkumu EÚD, říjen 2012. Viz také tematická zpráva o trvalých změnách nařízení (ES) č. 1927/2006 provedených v roce 2009, "Procedurální změny", 25.– 26. ledna 2011. [14] Odpověď člena Komise odpovědného za zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování ze dne 19. dubna 2010 na parlamentní otázku E-1230/2010. [15] Bulharsko, Kypr a Maďarsko. [16] Bulharsko, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko a Slovensko. [17] Uvedlo Estonsko, Lotyšsko a Maďarsko. Viz také tematická zpráva o trvalých změnách nařízení (ES) č. 1927/2006 provedených v roce 2009, "Procedurální změny", 25.– 26. ledna 2011. [18] Podle Komise byl ESF ve Spojeném království po masových propouštěních přeorientován na poskytování odborné přípravy pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání. [19] Žádost o podporu z EGF byla podána 6. dubna 2011 a závěrečná zpráva nebude předložena před 5. březnem 2014. [20] Intervence Odense Steel Shipyard (I): Účetním dvorem provedený audit vzorku jednotlivých příjemců, kteří čerpali podporu z EGF, tuto připomínku potvrdil. Stanovenou cílovou hodnotou bylo 25 % účastníků v zaměstnaneckém poměru šest měsíců po ukončení opatření EGF. Tento cíl by téměř splněn o jedenáct měsíců dříve. [21] Tuto připomínku potvrdila i v rámci auditu provedená analýza vzorku jednotlivých příjemců, kterým se dostalo podpory z EGF v Německu, i hodnocení z 16. září 2012, které zadal řídicí orgán, s. 4; Spolkové ministerstvo pro práci a sociální záležitosti, Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale, říjen 2012, s. 2, 9, 10, 72, 88 (www.bmas.de). [22] Viz bod 51 zvláštní zprávy č. 17/2009 o akcích odborného vzdělávání pro ženy spolufinancovaných Evropským sociálním fondem, body 63 a 64 zvláštní zprávy č. 25/2012 "Byly zavedeny nástroje pro monitorování účelnosti výdajů Evropského sociálního fondu na starší pracovníky?" (http://eca.europa.eu). [23] Hodnocení v polovině období, s. 101–102. [24] Stanovisko EÚD č. 1/2010 Zlepšování finančního řízení rozpočtu Evropské unie: rizika a výzvy (http://eca.europa.eu). [25] Aktivní programy pracovního trhu – zahrnují veškeré sociální výdaje (kromě výdajů na vzdělání), které mají zlepšit vyhlídky příjemců na výdělečnou činnost nebo jinak zvýšit jejich výdělečnou kapacitu. Tato kategorie zahrnuje výdaje na veřejné zaměstnanecké služby a správu, odbornou přípravu pro pracovní trh, zvláštní programy pro mládež zaměřené na přechod mezi školní docházkou a prací, programy pracovního trhu zaměřené na podporu zaměstnanosti nezaměstnaných a jiných osob (včetně mládeže a osob se zdravotním postižením) a zvláštní programy pro zdravotně postižené An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (Výkladový pokyn OECD k databázi sociálních výdajů), OECD, 2007, s. 14). [26] Zde se míní veškeré hotovostní výdaje vyplácané v nezaměstnanosti. Patří sem podpora vyplácená z veřejných zdrojů při propuštění z důvodu nadbytečnosti a penze příjemců, kteří odejdou do důchodu před dosažením standardního důchodového věku, pokud se tak stane z důvodu nezaměstnanosti nebo z důvodu politiky na trhu práce. An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (Výkladový pokyn OECD k databázi sociálních výdajů), OECD, 2007, s. 15). [27] Viz zpráva o hodnocení v polovině období z 8. prosince 2011, s. 42. Hodnocení v polovině období provedené pro účely Komise vycházelo ze vzorku 15 případů schválených před vstupem změny nařízení EGF z roku 2009 v platnost. [28] Viz také tabulka 4. [29] Čl. 7 odst. 1 KOM(2011) 608 v konečném znění. [30] Případ Štýrsko. [31] Touto sazbou byl koeficient vypočítaný na základě telefonického průzkumu provedeného u žádosti k případu Nokia. Tento koeficient byl následně použit u všech ostatních případů intervencí EGF v Německu. [32] Bod 28 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (Úř. věst. C 139, 16.6.2006, s.1). [33] Viz články 13 až 15 jednacího řádu Komise (K(2000) 3614 ze dne 8. prosince 2000) ve znění rozhodnutí Komise 2010/138/Euratom ze dne 24. února 2010 (Úř. věst. L 55, 5.3.2010, s. 60). --------------------------------------------------