Usnesení Evropského parlamentu o partnerství veřejného a soukromého sektoru a o právních předpisech Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí (2006/2043(INI))



Úřední věstník 313 E , 20/12/2006 S. 0447 - 0452



P6_TA(2006)0462 Partnerství veřejného a soukromého sektoru a právní předpisy Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí Usnesení Evropského parlamentu o partnerství veřejného a soukromého sektoru a o právních předpisech Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí (2006/2043(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na Zelenou knihu Komise o partnerství veřejného a soukromého sektoru a o právních předpisech Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí (KOM(2004)0327), - s ohledem na Smlouvu o založení Evropských společenství, zejména čl. 5 odst. 2 o zásadě subsidiarity a články 43 až 49 o svobodě usazování a volném pohybu služeb a dále na zásady průhlednosti, rovného zacházení, proporcionality a vzájemného uznávání, které z nich plynou, - s ohledem na nyní platné právní směrnice upravující oblast zadávání veřejných zakázek, - s ohledem na Evropskou chartu místní samosprávy Rady Evropy ze dne 15. října 1985, - s ohledem na článek I-5 Smlouvy o Ústavě pro Evropu, - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro dopravu a cestovní ruch a Výboru pro regionální rozvoj (A6-0363/2006), A. vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech Evropské unie byl v posledním desetiletí uzavřen velký počet smluv o partnerství veřejného a soukromého sektoru, B. vzhledem k tomu, že dosud neexistuje definice, která by platila na celém území EU, ani zvláštní ustanovení v platných právních předpisech ES, které by postihly nejrůznější formy partnerství veřejného a soukromého sektoru, C. vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru může být specifikováno jako dlouhodobá smluvní spolupráce mezi veřejnoprávními orgány a soukromým sektorem k plnění veřejných úkolů, při níž se v rámci společného řízení poskytují potřebné prostředky a v rámci řízení rizik se rizika projektů přiměřeným způsobem podle kompetencí rozdělí mezi partnery projektu, D. vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru má často z právního, finančního a obchodního hlediska složitou strukturu, kterou soukromé podniky a orgány veřejné správy vytvářejí v zájmu společné realizace a řízení projektů v oblasti infrastruktury nebo z důvodu poskytování veřejných služeb, E. vzhledem k tomu, že o projekty partnerství veřejného a soukromého sektoru usilují převážně orgány na místní a obecní úrovni, avšak tyto projekty jsou nutné i na evropské úrovni, v neposlední řadě k realizaci transevropských dopravních sítí, F. vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru není krokem k privatizaci veřejných služeb, G. vzhledem k tomu, že posláním smluv o partnerství veřejného a soukromého sektoru je získání prospěchu pro orgány veřejné správy ze schopností koncepce, vybudování a řízení soukromých podniků, a je-li to nezbytné, s jejich schopností financování, H. vzhledem k tomu, že spolupráce mezi veřejnoprávními orgány a odvětvími průmyslu může přinášet synergický účinek a veřejný prospěch, umožňuje účelné hospodaření s veřejnými prostředky a v dobách omezených rozpočtových prostředků může sloužit jako alternativa privatizace a přispívat k modernizaci státní správy pomocí know-how ze soukromého sektoru, I. vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru ze zásady podléhá působnosti právních předpisů Smlouvy v oblasti vnitřního trhu, zejména základním zásadám transpatentnosti, rovného zacházení, proporcionality a vzájemného uznávání, a dále sekundárním právním předpisům Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek, J. vzhledem k tomu, že je zapotřebí zaručit soukromým investorům, že se podmínky smluv nebudou po dobu jejich trvání měnit, K. vzhledem k tomu, že každý právní režim partnerství veřejného a soukromého sektoru by měl respektovat právo místní a regionální samosprávy, pokud je zakotveno ve vnitrostátních právních předpisech členských států, L. vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru představuje jednu z možností organizace plnění úkolů veřejného sektoru a orgány veřejné správy musejí mít i v budoucnu možnost rozhodovat o tom, zda budou úkoly plnit samy, prostřednictvím vlastních podniků nebo pomocí třetích osob ze soukromého sektoru, M. vzhledem k tomu, že povědomí občanů o dopadu partnerství veřejného a soukromého sektoru by se mělo zvýšit, Obecné poznámky 1. vítá, že Komise předložila výše zmíněnou Zelenou knihu o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právních předpisech Společenství o veřejných zakázkách a koncesích, zprávu o veřejné konzultaci o této zelené knize a dále sdělení o možných dalších opatřeních v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru (KOM(2005)0569); 2. považuje za předčasné hodnotit účinky směrnic o zadávání zakázek a je proto proti přezkumu těchto směrnic; staví se proti vytvoření samostatného právního režimu partnerství veřejného a soukromého sektoru, považuje však za nezbytnou zákonodárnou iniciativu v oblasti udělování koncesí, která respektuje zásady vnitřního trhu a prahové hodnoty a stanoví jednoduchá pravidla pro způsob vypsání soutěže, stejně jako objasnění v oblasti institucionalizovaných partnerství veřejného a soukromého sektoru; 3. vyzývá Komisi, aby se při přijímání právní úpravy budoucích partnerství veřejného a soukromého sektoru a v aktuálním hodnocení dopadu právní úpravy o koncesích vážně zabývala zájmy regionálních samospráv a aby do přípravy budoucích pravidel zapojila zástupce regionálních i místních zájmů; 4. podporuje zavedení přechodných lhůt pro stávající smlouvy, které byly uzavřeny v dobré víře v souladu s vnitrostátními právními předpisy; aby se předešlo vzniku právní nejistoty; 5. odmítá jakékoliv obcházení práva v oblasti veřejných zakázek a koncesí; 6. považuje v podstatě za nezbytné, aby se použilo právo v oblasti veřejných zakázek, kdykoliv má být za partnera vybrána soukromá společnost; 7. je toho názoru, že externí poskytování služeb obecného zájmu vyžaduje, aby zadávající orgán tuto smlouvu zadal na základě veřejné zakázky; 8. je toho názoru, že návrat k zadávání úkolů, které byly plněny za účasti soukromého investora, na obecní úroveň, nemůže být užitečnou alternativou k partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného v souladu s podmínkami hospodářské soutěže; 9. domnívá se, že obce a jejich dceřiné společnosti by mohly upustit od výběrového řízení pouze v případě, že se jedná čistě a pouze o místní úkoly, které nemají žádný vztah k vnitřnímu trhu; 10. zdůrazňuje význam transparentnosti, kterou je nutno dodržovat při zacházení s veřejnými prostředky, s tím, že by tato zásada měla znamenat také právo zvolených zástupců nahlédnout do smluv a do spisů; 11. doporučuje členským státům, aby vytvořily průhledné postupy, které zaručí soukromým investorům, že jejich právní a finanční zájmy budou po celou dobu trvání zakázky chráněny; 12. je toho názoru, že průhledné předpisy pro zadávání veřejných zakázek slouží k rozšíření účinné hospodářské soutěže a ochraně před korupcí, což je ku prospěchu občanů; 13. zdůrazňuje, že výraz "střet zájmů" by měl být v zájmu spravedlivého a rovnoměrného rozdělení rizika definován na úrovni EU; 14. doporučuje, aby se při uplatňování partnerství veřejného a soukromého sektoru stanovila závazná povinnost zodpovídat se občanům, čímž by bylo možno zajistit bezpečnost, efektivitu a kvalitativní standardy; 15. doporučuje členským státům, aby usnadnily práci orgánů veřejné správy zlepšením výcviku osob oprávněných rozhodovat o tom, které soukromé společnosti budou vybrány za partnery v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru; 16. očekává, že členské státy přijmou preventivní opatření, která zajistí, aby příslušné důsledky pro zaměstnance místních samospráv byly projednány včasným a citlivým způsobem a že řádné dohody o převodu pracovníků veřejného nebo soukromého sektoru a jejich pracovních podmínkách budou podporovány a dodržovány v souladu se směrnicí Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů [1]; 17. očekává, že veřejnoprávní orgány v členských státech budou dodržovat ustanovení směrnice 2001/23/ES; 18. staví se proti založení evropské agentury pro oblast partnerství veřejného a soukromého sektoru, vítá však jiné formy výměny zkušeností z osvědčených a neosvědčených postupů, např. kontakty státních a regionálních orgánů zodpovědných za řízení partnerství veřejného a soukromého sektoru; 19. vyzývá Komisi a Evropskou investiční banku, aby shromáždily své odborné poznatky z této oblasti a společně je šířily zvláště v těch členských státech, jejichž veřejnoprávní orgány nejsou s partnerstvím veřejného a soukromého sektoru obeznámeny; 20. zdůrazňuje, že shromážděné poznatky o partnerství veřejného a soukromého sektoru pomohou vyvarovat se opakování chyb a postupů, které se neosvědčily; 21. staví se proti vytvoření pravidel pro udělování smluv na veřejné zakázky pod určitou prahovou hodnotu na úrovni EU, zdůrazňuje odpovědnost členských států účinně uskutečňovat zásady transparentnosti, nediskriminace a svobody poskytovat služby zakotvené ve Smlouvě ve vztahu k veřejným zakázkám pod určitou prahovou hodnotu a potvrzuje svůj názor, že vytvoření pravidel pro veřejné zakázky na úrovni EU je výsadou Rady a Parlamentu; 22. vyzývá Komisi, aby prostřednictvím nástrojů dohledu Společenství nad veřejnou podporou zajistila, že poskytování dotací žádného ze zúčastněných subjektů nediskriminuje, ať už jde o subjekty soukromé, veřejnoprávní či smíšené; Uplatňování partnerství veřejného a soukromého sektoru formou zadávání veřejných zakázek 23. souhlasí s názorem Komise, že se má výběr a pověřování soukromých společností jako partnera při zadávání veřejných zakázek v oblasti stavebnictví a služeb zásadně řídit předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek, pokud probíhá výběr a zadávání veřejných zakázek souběžně; 24. domnívá se, že orgány veřejné správy musejí mít možnost výběru mezi veřejným a neveřejným postupem; 25. zastává názor, že z důvodu průhlednosti se musí postup jednání omezit na výjimečné případy, které jsou stanoveny v příslušných ustanoveních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek; 26. podporuje myšlenku, aby z důvodu flexibility probíhalo zadávání veřejných zakázek formou soutěžního dialogu, když se jedná o zakázku "právní a finanční komplexnosti", a žádá Komisi o konkretizaci podmínky uplatňování "právní a finanční komplexnosti" tak, aby zůstal pokud možno co největší prostor pro jednání; je toho názoru, že je možné vycházet z právní a finanční komplexnosti tam, kde existují typické znaky partnerství veřejného a soukromého sektoru, jako je koncepce životního cyklu a také trvalé převedení rizik na soukromý sektor; zastává názor, že v rámci postupu soutěžního dialogu je nutno vyloučit riziko, že se na veřejnost dostanou důvěrné informace některého z účastníků tohoto jednání; Uplatňování partnerství veřejného a soukromého sektoru formou koncesí 27. bere na vědomí, že Komise po provedení důkladného hodnocení vlivu má v úmyslu vyvíjet zákonodárnou činnost; domnívá se, že pokud Komise takové právní předpisy navrhne, měla by veřejnoprávním orgánům umožnit, aby flexibilním, průhledným a nediskriminačním postupem vybraly nejlepšího partnera podle předem stanovených kritérií; 28. očekává, že potenciální právní předpisy jasně vymezí, čím se liší koncese od veřejných zakázek a stanoví výběrová kritéria, která bude možné objektivně ověřit; 29. je toho názoru, že koncese by měly být časově omezené, ale proměnlivé v závislosti na délce amortizace soukromých investic, aby nebyli účastníci hospodářské soutěže z této soutěže vyčleněni zbytečně dlouho; je toho názoru, že doba trvání partnerských vztahů se má stanovit tak, aby se volná hospodářská soutěž v zásadě omezila jen do té míry, jak je to nutné, aby se zajistila amortizace investic, přiměřené zúročení vloženého kapitálu a refinancování budoucích investic; 30. je toho názoru, že zásada transparentnosti vyžaduje, aby prvky, o něž se stanovení doby trvání zakázky opírá, byly uveřejněny v podkladech pro zadávání veřejných zakázek, aby je předkladatel při vypracování své nabídky mohl vzít v úvahu; 31. domnívá se, že komplexní opatření k zajištění (koncepce životního cyklu) a inovační hospodářská soutěž na straně předkladatele nabídky pak povedou k efektivním ziskům, když se při společné realizaci projektů rizika optimálně rozdělí, předloží se funkční popisy výkonů a také optimálně stimulující platební mechanismus; 32. vyzývá Komisi, aby učinila závěry ze zkušeností získaných ze soutěžního dialogu za účelem vydání doporučení ohledně vhodného postupu v oblasti udělování koncesí, jelikož flexibilita soutěžního dialogu je vhodná z hlediska složitosti otázky udělování koncesí, aniž by byly zpochybněno dodržování zásad transparentnosti, rovného zacházení a proporcionality; 33. podporuje Komisi při zjišťování, zda je potřeba vytvořit jednotné předpisy pro udělování veřejných zakázek pro všechny případy partnerství veřejného a státního sektoru, nehledě na způsobilost uzavřít v jednotlivých případech smlouvu na veřejnou zakázku nebo získat koncesi; Institucionalizované partnerství veřejného a soukromého sektoru a vnitřní vztahy 34. podporuje snahu Komise vykonávat činnost vzhledem ke zjevně existující právní nejistotě v oblasti institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru; 35. chápe požadavek praxe vyjasnit použití práva v oblasti zadávání veřejných zakázek na zakládání smíšených podniků, které je spojeno se zadáváním veřejných zakázek nebo koncesí, a vyzývá Komisi k co nejrychlejšímu vyjasnění; 36. je toho názoru, že nelze dále rozšiřovat zadávání interních zakázek bez vypsání výběrového řízení, protože určité oblasti potom nebudou muset dodržovat pravidla vnitřního trhu a hospodářské soutěže; 37. vzhledem k zásadám transparentnosti a zákazu diskriminace považuje za nezbytné, aby se při založení nového institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru použilo právo v oblasti zadávání veřejných zakázek, pokud je věcně a časově spojeno s udělením smlouvy na veřejnou zakázku; 38. chápe vzhledem k množství případů judikatury růst všeobecné právní nejistoty při aplikaci kritérií vnitřních vztahů, a žádá proto Komisi, aby na základě platné judikatury Soudního dvora Evropských společenství vypracovala kritéria, která by zajistila stabilní referenční rámec pro rozhodování orgánů místní samosprávy; 39. je přesvědčen, že jakákoliv minimální prahová hodnota stanovující účast zadavatele veřejné zakázky v podniku se soukromým podílem by dlouhodobě umožnila vytvářet chráněné podíly, a proto je jakákoliv projednávaná výše prahové hodnoty spojena s problémy; 40. domnívá se, že pokud byla první veřejná soutěž na založení smíšeného podniku jasná a komplexní, další veřejná soutěž už není nutná; 41. požaduje přesnější definici pojmu "podobná kontrola", kterou provádí zadávající veřejnoprávní orgán nad poskytovatelem služeb, především pro případy, v nichž smíšené podniky poskytují jménem zadávajícího veřejnoprávního orgánu a v rámci výkonu jeho úkolů služby, které do značné míry financuje nebo za ně ručí zadávající veřejnoprávní orgán; Spolupráce mezi orgány veřejné správy 42. v zájmu místní samosprávy a účinného jednání správních orgánů v podstatě vítá možnosti spolupráce na obecní úrovni, aby bylo možno mimo jiné dosáhnout synergického působení, pokud to neumožní zneužívání, které vede k uzavření trhu; 43. považuje za nezbytné, aby Komise objasnila stav právní nejistoty pro vzájemnou spolupráci mezi orgány veřejné správy, která vyplývá z judikatury Soudního dvora; 44. sdílí stanovisko Soudního dvora vyjádřené v rozsudku ve věci C-84/03 Komise proti Španělsku [2], že dohody o spolupráci mezi orgány veřejné správy na základě vnitrostátních právních forem nemohou být obecně z práva v oblasti zadávání veřejných zakázek vyňaty; domnívá se, že je potřeba rozlišovat mezi čistě správními nebo organizačními opatřeními a veřejnými zakázkami mezi orgány veřejné správy; 45. je toho názoru, že spolupráci mezi orgány veřejné správy nelze brát v úvahu v souvislosti s právem v oblasti zadávání veřejných zakázek: - jedná-li se o spolupráci mezi obecními orgány, - spadají-li úkoly, jejichž plnění bylo převedeno na tyto obecní orgány, do rámce administrativnětechnické restrukturalizace nebo jsou-li dozorčí práva dotyčných místních orgánů podobná těm, které vykonávají nad vlastními podniky, a - jsou-li činnosti vykonávány v podstatě pro dotyčné místní orgány; 46. odmítá uplatňování práva v oblasti zadávání veřejných zakázek v případech, kdy obce zamýšlejí provádět úkoly v rámci své místní příslušnosti spolu s jinými obcemi jako opatření administrativní reorganizace, aniž by přitom nabízely provedení příslušných úkolů třetím subjektům na trhu; 47. domnívá se, že převod pravomocí v oblasti veřejných zakázek, které přísluší jednomu veřejnoprávnímu orgánu, na jiný orgán nespadá do oblasti působnosti právních předpisů Společenství o veřejných zakázkách; 48. považuje však uplatňování práva v oblasti zadávání veřejných zakázek za nezbytné v případech, kdy orgány veřejné správy nabízí služby v rámci spolupráce mezi takovými orgány veřejné správy jako soukromý subjekt na trhu nebo kdy veřejné úkoly plní soukromé subjekty, resp. obce mimo rámec spolupráce mezi obcemi; * * * 49. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. [1] Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16. [2] Sb. rozh. 2005, s. I-139. --------------------------------------------------