EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.5.2018 COM(2018) 382 final 2018/0206(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Evropa se nachází v kritickém okamžiku, kdy její význam a úspěch v příštích desetiletích bude záviset na její schopnosti zachovat si konkurenceschopnost ve světovém hospodářství a zajistit vysokou úroveň zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy, zdraví, sociálního začleňování a aktivní účasti ve společnosti. Aby byla Evropa v budoucnu konkurenceschopná, soudržná a odolná, musí již dnes investovat do svých občanů: do jejich vzdělávání a odborné přípravy, dovedností, kreativity, potenciálu vytvářet nové podniky a inovace a do jejich zdraví. Množství problémů navíc zůstává nadále značné. I přes dosažená zlepšení zůstává prioritou boj proti nezaměstnanosti a trvale vysoké míře chudoby v celé EU. Sociální otázky a otázky zaměstnanosti jsou hlavním problémem evropských občanů a oblastí, ve které se od Unie očekává více. Další výzvy, kterým Unie čelí, se týkají: ·nedostatků v úrovni dovedností, ·nedostatků v aktivní politice trhu práce a ve vzdělávacích systémech, ·problémů vyplývajících z nových technologií, jako je automatizace a s ní související nové formy práce, ·sociálního vyloučení marginalizovaných skupin včetně Romů a migrantů ·a nízké pracovní mobility. K řešení těchto problémů je zapotřebí jak politických iniciativ, tak cílených podpůrných akcí. V reakci na výzvu našich občanů k posílení sociálního rozměru Unie Evropský parlament, Rada a Komise dne 17. listopadu 2017 společně vyhlásily evropský pilíř sociálních práv. Nyní je důležité, aby evropské instituce a členské státy spolupracovaly a dodržovaly zásady a práva zakotvená v tomto pilíři. Dne 2. května 2018 přijala Komise návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Tento návrh odráží současný společenský a hospodářský kontext a přináší konkrétní odpověď na výzvu evropské veřejnosti k vytvoření sociálnější Evropy a k posílení investic do občanů Evropské unie. Jako hlavní nástroj EU pro realizaci investic do občanů a provádění evropského pilíře sociálních práv zahrnuje tento návrh v tomto kontextu Evropský sociální fond plus (ESF+). ESF+ spojuje následující fondy a programy: –Evropský sociální fond (ESF) a Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI), –Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), –program pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) a –program činnosti Unie v oblasti zdraví (program Zdraví). Sloučení výše uvedených fondů vede ke třem cílům:

–Zlepšení soudržnosti a součinnosti mezi doplňkovými nástroji EU, které občanům poskytují důležitou podporu a jejichž cílem je zlepšit jejich životní úroveň pomocí integrovanějších přístupů k programování a provádění. –Zvýšení flexibility a zavedení možností, aby fondy mohly lépe reagovat na problémy zjištěné v cyklu správy ekonomických záležitostí a na priority na úrovni EU. –Zjednodušení programování a řízení fondů, čímž se sníží administrativní zátěž orgánů a příjemců. ESF+ proto pomůže vytvořit silnější sociální Evropu a přispěje k hospodářské, sociální a územní soudržnosti v souladu s článkem 174 SFEU, která je nezbytnou podmínkou pro řádné fungování EU jako stabilní a životaschopné hospodářské a politické unie. Tento celkový návrh stanoví jako datum použitelnosti 1. leden 2021 a je předkládán pro Unii 27 členských států v souladu s oznámením záměru Spojeného království vystoupit z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky ESF+ podporuje politiky a priority, jejichž cílem je plná zaměstnanost, vyšší kvalita a produktivita práce, větší geografická a profesní mobilita pracovníků v rámci Unie, kvalitnější systémy vzdělávání a odborné přípravy a podpora sociálního začleňování a zdraví. Zastřešujícím politickým cílem nařízení o ESF+ je přispět ke vytvoření účinnější a odolnější sociální Evropy a provést evropský pilíř sociálních práv, jakož i sociální a zaměstnanecké priority schválené procesem evropské správy ekonomických záležitostí. ESF+ přispěje k provádění integrovaných hlavních směrů přijatých v souladu s článkem 121 a čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a relevantních doporučení pro jednotlivé země přijatých v kontextu evropského semestru a poslouží jako podklad pro plnění celkového cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění po roce 2030 (cíle OSN pro udržitelný rozvoj) a pro vzestupnou konvergenci. ESF+ dále přispěje ke zlepšení pracovních příležitostí, zvýšení životní úrovně a zdraví, zvýšení mobility pracovní síly a hospodářské, sociální a územní soudržnosti tak, jak stanoví SFEU a Listina základních práv EU. Cílem ESF+ je rovněž přispět k cílům agendy dovedností pro Evropu a integraci státních příslušníků třetích zemí. Stanovení minimálního podílu a částek pro ESF+ v rámci sdíleného řízení jako jednoho ze strukturálních fondů zajistí, aby se priority EU popsané výše přiměřeně odrazily v objemu investic, které se přímo zaměřují na evropské občany. •Soulad s ostatními politikami Unie Cílem ESF+ je zlepšit součinnost a soudržnost s dalšími fondy, které investují do rozvoje lidského kapitálu. ESF+ by měl zajistit zejména doplňkovost a součinnost s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Fondem soudržnosti, Evropským námořním a rybářským fondem, Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), programem Erasmus a Evropským sborem solidarity, Azylovým a migračním fondem (AMIF), jakož i s programem Horizont Evropa a programem Digitální Evropa, programem na podporu reforem včetně nástroje pro provádění reforem. ESF+ a EFG se budou i nadále vzájemně doplňovat, neboť ESF+ bude i nadále podporovat preventivní a předběžná opatření, zatímco EFG zůstane i nadále reaktivním nouzovým fondem mimo víceletý finanční rámec. ESF+ a Erasmus působí v podobných oblastech, zejména lidem pomáhají získat nové dovednosti, tyto dovednosti zdokonalovat, a reagovat tak na potřebu průmyslových odvětví, zlepšovat digitální dovednosti a kvalitu vzdělávání a odborné přípravy. Spolupráce mezi ESF+ a programem Erasmus bude proto posílena. Přesná povaha spolupráce bude dále upřesněna v pracovních programech a programových průvodcích pro ESF+ a pro program Erasmus, čímž se umožní účinná a efektivní součinnost. ESF+ bude i nadále podporovat střednědobou a dlouhodobou integraci státních příslušníků třetích zemí, přičemž bude doplňovat AMF, který bude pokrývat krátkodobé potřeby. Složka ESF+ v rámci sdíleného řízení bude i nadále součástí politiky soudržnosti a bude řízena zejména nařízením o společných ustanoveních. Proto pro ni budou platit stejná pravidla pro řízení, programování, monitorování, audit atd. jako pro většinu ostatních fondů v rámci sdíleného řízení. Programy v členských státech mohou i nadále kombinovat financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a financování z fondu ESF+ prostřednictvím programů financovaných z několika fondů. Pokud jde o složku Zdraví, přiměřená struktura řízení poskytne strategické směry a technická stanoviska týkající se opatření na podporu a provádění uvedené složky. Přispěje rovněž ke koordinaci doplňkových položek na podporu výzkumu, digitálního trhu, regionálních fondů a fondů soudržnosti atd. Návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 předložený Komisí stanoví ambicióznější cíl pro zohledňování oblasti klimatu ve všech programech EU, přičemž obecným cílem je, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Příspěvek tohoto programu k dosahování zmíněného obecného cíle bude sledován prostřednictvím systému klimatických ukazatelů EU na odpovídající úrovni rozčlenění, mimo jiné s využitím přesnějších metodik, pokud budou k dispozici. Komise bude nadále každoročně předkládat informace v podobě prostředků na závazky v souvislosti s návrhem ročního rozpočtu. Aby Komise podpořila využívání plného potenciálu programu pro plnění cílů v oblasti klimatu, bude se snažit identifikovat příslušná opatření během postupů přípravy, provádění, přezkumu a hodnocení programu. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ

Hlavy IX (Zaměstnanost), X (Sociální politika) a XIV (Veřejné zdraví) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), zejména články 46, 149, 153, 162 až 166, 168, 174, 175 a 349 SFEU poskytují právní rámec pro opatření, na která se vztahuje tento návrh. ESF+ obsahuje tři složky. První složka prováděná v rámci sdíleného řízení se týká (bývalého) fondu ESF, který je založen na článcích 162 a 164 SFEU, a základní materiální pomoci nejchudším osobám na základě čl. 175 odst. 3 SFEU. Druhá složka prováděná v rámci přímého a nepřímého řízení se týká opatření zaměřených na podporu zaměstnanosti a sociálních inovací (EaSI) na základě čl. 175 odst. 3 SFEU. Třetí složka, která je prováděna v rámci přímého řízení, se týká pobídkových opatření určených k ochraně a zlepšování lidského zdraví podle článku 168 SFEU. Tento návrh vymezuje obecné cíle ESF+ a působnost podpory, která se promítá do specifických cílů. Stanoví obecná ustanovení použitelná na všechny tři složky a zvláštní ustanovení pro každou složku. Kromě toho Komise přijala dne 29. května 2018 návrh nařízení o společných ustanoveních, aby se zlepšila koordinace a harmonizace provádění podpory v rámci sdíleného řízení, jehož hlavním cílem je zjednodušit provádění politik. Tato společná ustanovení se vztahují i na složku ESF+ v rámci sdíleného řízení. Různé fondy v rámci sdíleného řízení sledují doplňkové cíle a sdílejí stejný režim řízení, a proto nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních] stanoví řadu společných obecných cílů a obecných zásad, jako je například partnerství a víceúrovňová správa věcí veřejných. Uvedené nařízení obsahuje rovněž společné prvky strategického plánování a programování, včetně ustanovení o dohodě o partnerství, která má být uzavřena s každým členským státem, a stanoví společný přístup k zaměření činnosti fondů. Zahrnuje tedy základní podmínky, přezkum výkonnosti a opatření v oblasti monitorování, podávání zpráv a hodnocení. Společná ustanovení jsou stanovena také s ohledem na pravidla způsobilosti, přičemž pro finanční nástroje, využívání fondu InvestEU, komunitně vedený místní rozvoj a finanční řízení jsou vymezena zvláštní ustanovení. Některé řídicí a kontrolní mechanismy jsou také společné pro všechny fondy. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) V oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti a veřejného zdraví má EU buď sdílenou pravomoc s členskými státy (článek 4 SFEU), pravomoc stanovit ujednání, v rámci kterých musí koordinovat svou činnost (článek 5 SFEU), nebo pravomoc provádět činnosti, jimiž podporuje, koordinuje nebo doplňuje opatření členských států (článek 6 SFEU). Složka ESF+ v rámci sdíleného řízení je podpořena zásadou subsidiarity. V rámci sdíleného řízení deleguje Komise strategické úkoly v oblasti programování a provádění na členské státy a regiony EU. Omezuje rovněž činnost EU na to, co je nezbytné k dosažení daných cílů, jak je stanoveno ve Smlouvách. Smyslem sdíleného řízení je zajistit, aby se rozhodnutí přijímala co nejblíže občanům a aby činnost na úrovni EU byla odůvodněna s ohledem na možnosti a specifičnosti na celostátní, regionální nebo místní úrovni. Sdílené řízení přibližuje Evropu jejím občanům a propojuje místní potřeby s evropskými cíli. Kromě toho zvyšuje pocit odpovědnosti za cíle EU, jelikož členské státy a Komise sdílejí rozhodovací pravomoc a odpovědnost. Zásada subsidiarity rovněž podporuje uvedené dvě složky pod přímým a nepřímým řízením. Složka EaSI se zaměří na projekty s inovativním rozměrem, u nichž existuje jasná přidaná hodnota EU, což znamená, že opatření EU je účinnější než opatření přijímaná na celostátní, regionální nebo místní úrovni pro účely dosažení kritického množství a snížení administrativní zátěže. Složka Zdraví uznává rozměr EU, pokud jde o zdraví, a doplňuje a podporuje politiky členských států v oblasti zdraví a zároveň respektuje jejich kompetence v této oblasti v souladu s článkem 168 SFEU. •Proporcionalita V souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje tento návrh rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cílů. Zásada proporcionality řídí návrh Komise, protože navrhuje další zjednodušení v souladu s doporučeními skupiny na vysoké úrovni monitorující zjednodušení pro příjemce prostředků z ESI fondů. Návrh splňuje zásadu proporcionality, neboť obsahuje jednotná a konsolidovaná pravidla a slučuje fondy, což vede ke snížení zátěže zúčastněných stran. Administrativní zátěž Unie a vnitrostátních orgánů byla omezena pouze na činnosti nezbytné k tomu, aby byla Komise schopna uplatňovat svou odpovědnost za plnění rozpočtu Unie. •Volba nástroje Zvoleným nástrojem je nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus. 3.VÝSLEDKY ZPĚTNÝCH HODNOCENÍ, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Zpětná hodnocení / kontroly účelnosti platných právních předpisů –Evropský sociální fond (ESF) Silné stránky: Hodnocení ex post za období 2000–2006 a 2007–2013 uznávají investice fondu ESF za relevantní, účinné a efektivní. Fond byl efektivní v tom, že pomohl významnému počtu občanů EU, zejména těch, kteří to nejvíce potřebují. ESF totiž poskytl značné finanční prostředky na řešení problémů zaměstnanosti a sociálních problémů v členských státech a rozšířil stávající opatření tím, že podpořil oblasti politiky nebo skupiny, které by jinak zůstaly bez podpory. ESF navíc podpořil místní/regionální inovace, které byly poté zavedeny na vnitrostátní úrovni. V letech 2014–2020 intervenční logika programů posílila a získala jasnější a specifičtější cíle, standardizovanější definice ukazatelů a pevnější základy a cíle. Nedostatky: –Sladění politik: zatímco v průběhu programového období 2014–2020 se výrazně zlepšilo propojení fondu s evropským semestrem, situace ještě není zcela optimální.

–Programování: bylo prokázáno, že v letech 2014–2020 byla posílena orientace na výsledky, ale výkonnostní rámec se pro členské státy neukázal být dostatečným podnětem. Programové požadavky byly kritizovány pro své administrativní zatížení. –Provádění programů: studie ukazují, že navzdory určitému pokroku zůstává řízení a provádění ESF i nadále příliš složité. I přes zlepšení dosažená v letech 2014–2020 se přechod od logiky založené na vstupních hodnotách k logice založené na výsledcích plně neuskutečnil. –Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI) Silné stránky: YEI zvýšila viditelnost politiky zaměstnanosti mladých lidí a v řadě členských států působila jako hnací motor politických reforem v souvislosti se zaváděním a prováděním systémů záruk pro mladé lidi. Členské státy uvádějí, že YEI má u nich zásadní význam pro pokrytí a tvorbu politiky zaměstnanosti. Nedostatky: Hlavní potíže souvisejí s jejím finančním řízením (je financována ze dvou zdrojů financování – zvláštním příspěvkem pro YEI a fondem ESF) a s dalšími požadavky týkajícími se vykazování. Tyto prvky jsou příjemci a prováděcími orgány vnímány jako zvýšení administrativní zátěže. –Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) Silné stránky: Předběžné výsledky hodnocení FEAD v polovině období včetně výsledků konzultací se zúčastněnými stranami ukazují, že opatření v oblasti potravinové a hmotné pomoci a sociálního začleňování, která tento fond podporuje, mají důležitý význam pro nejchudší osoby ve společnosti včetně těch, které by jinak běžná sociální podpora vynechala nebo které potřebují okamžitou pomoc. Nedostatky: Regulační rámec EU a jeho výklad nebo vnitrostátní požadavky mohou vést k potížím při provádění fondu. Obtíže zahrnují prodlevy v počáteční fázi programu a administrativní překážky, které jsou spojeny převážně s vnitrostátními politikami zadávání veřejných zakázek a dodatečnými požadavky, jako je zaznamenávání údajů/informací o operacích a koncových příjemcích pro účely sledování a nadměrné a zdlouhavé postupy. –Program pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) Silné stránky: Z hodnocení v polovině období vyplývá, že v letech 2014–2016 byl program EaSI účinný a efektivní při zvyšování povědomí o politických přínosech EU v oblasti sociálního začleňování a snižování chudoby. Z hodnocení rovněž vyplynulo, že program EaSI zlepšil vnímání přeshraničního potenciálu zaměstnanosti a přispěl k rychlému testování a provádění inovativních opatření a zvýšil dostupnost mikroúvěrů a podpory pro podnikatele. EaSI rovněž usnadnil změnu politiky šířením srovnávacích a analytických znalostí, budováním kapacit, vzájemným učením a dialogem, což různé zúčastněné strany pozitivně ovlivnilo při formulování a provádění sociálně-ekonomických politik. Nedostatky: Mohlo být učiněno více pro zlepšení relevance a dopadu EaSI. Osa programu PROGRESS by měla zlepšit úsilí při provádění experimentů v oblasti sociální politiky prostřednictvím revize postupů hodnocení a výběru projektů a vytvořením podmínek pro jejich rozšíření. U sítě EURES může delší prováděcí období spolu s opatřeními ke snížení administrativní zátěže umožnit zúčastněným stranám řádně rozvíjet, provádět, měřit efektivitu a zajišťovat udržitelnost projektů.

–Program pro oblast zdraví Silné stránky: Hodnocení v polovině období potvrdilo přidanou hodnotu opatření EU, zejména ve formě zvýšené kapacity členských států pro řešení přeshraničních zdravotních hrozeb, dodržování technických pokynů a doporučení týkajících se rakoviny, HIV/AIDS a prevence tuberkulózy, dodatečné podpory právních předpisů EU týkajících se léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, jakož i činnosti sítě elektronického zdravotnictví a hodnocení zdravotnických technologií. Hodnocení rovněž uznalo přidanou hodnotu nástrojů pro zvládání infekcí spojených se zdravotní péčí a pro zintenzivnění koordinovaného úsilí v boji proti antimikrobiální rezistenci a přidanou hodnotu rozsáhlých podkladů získaných díky společným akcím organizovaným za účelem identifikace a předávání osvědčených postupů pro prevenci a zvládání nemocí. Rovněž uznalo pozitivní přínos akcí, které podporují interoperabilní a standardizovanou přeshraniční výměnu zdravotních údajů a opatření, která usilují pro tento účel vytvořit digitální infrastrukturu EU. Nedostatky: V nelegislativních oblastech, kde činnosti mohou být otevřeněji nebo šířeji definované, odhalilo hodnocení v polovině období existenci nebezpečí, že tyto činnosti nejsou dostatečně cílené. Existuje prostor pro zefektivnění kritérií přidané hodnoty k zaměření na tři klíčové oblasti: řešení přeshraničních zdravotních hrozeb, zlepšení úspor z rozsahu a podpora výměny a zavádění osvědčených postupů. V souvislosti s monitorováním údajů o provádění existují i některé neefektivnosti a nedostatky, které mohou programovým manažerům ztížit udržování aktuálního přehledu o dosažených výsledcích programu. •Konzultace se zúčastněnými stranami Konzultace se zúčastněnými stranami byly založeny na mapování zúčastněných stran, které zahrnuje hlavní organizace a instituce EU působící v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti a příslušných investic – veřejných orgánů na všech vládních úrovních, sociálních partnerů, organizací občanské společnosti, příjemců finančních prostředků a konečných uživatelů, jakož i občanů celé EU. Konzultace se zúčastněnými stranami využila celou řadu metod a nástrojů, aby se dosáhlo dostatečné rozmanitosti a dostatečného počtu zúčastněných stran a porovnání jednotlivých názorů. Konzultační činnosti zahrnovaly několik otevřených veřejných konzultací prováděných jako součást víceletého finančního rámce, hodnocení ex post fondu ESF, hodnocení FEAD v polovině období a hodnocení programu EaSI v polovině období. Konzultace rovněž zahrnovaly konference a schůzky zúčastněných stran, skupinové diskuse, rozhovory, cílené konzultace online a analýzy stanovisek. Více informací o konzultacích se zúčastněnými stranami je uvedeno v posouzení dopadů. K hlavním závěrům konzultací se zúčastněnými stranami patří: –Přidaná hodnota fondů je spojena s podporou efektivních a účinných veřejných investic, zefektivněním výměny znalostí mezi zeměmi a regiony, zlepšením sociální integrace a vytvořením inkluzivnější Evropy, podporou politických experimentů a inovací, snižováním regionálních rozdílů a usnadněním konvergence. Fondy poskytují přidanou hodnotu rovněž prostřednictvím pákového efektu politiky soudržnosti na veřejné a soukromé investice. –Za nejdůležitější překážku úspěšného dosahování cílů fondů se považují složité postupy. –Zazněla výzva zjednodušit a snížit administrativní zátěž pro příjemce včetně méně zatěžujících požadavků na shromažďování údajů od účastníků.

–Je zapotřebí posílit sociální rozměr. –Pravidla pro jednotlivé fondy EU by měla být sladěna. –Zazněla výzva posílit synergie a zabránit duplicitě a překrývání nástrojů EU. Zjistilo se, že sloučení fondů je nejlepším způsobem, jak tohoto cíle dosáhnout, za předpokladu, že sloučení rovněž přispěje ke zjednodušení nástrojů EU. –Politické dokumenty vykazují velký zájem o zlepšení vazeb mezi fondy a evropským semestrem. –Současné potíže týkající se veřejného zdraví lze účinně řešit pouze prostřednictvím spolupráce na úrovni EU. Existuje přidaná hodnota v tom, že EU bude řešit společné problémy, jako jsou nerovnosti v oblasti zdraví, migrace, stárnutí obyvatelstva, bezpečnost pacientů, vysoce kvalitní zdravotní péče, řešení zdravotních hrozeb včetně nepřenosných nemocí, infekčních nemocí a antimikrobiální rezistence. Hlavní návrhy týkající se zpětné vazby zúčastněných stran jsou uvedeny níže: –Fond ESF, iniciativa YEI, fond FEAD, program EaSI a Program pro oblast zdraví budou sloučeny do jednoho fondu (fond ESF+) s cílem zlepšit součinnost a zabránit překrývání nástrojů financování, které investují do lidí a jejich potřeb. Zjednoduší se tak přístup příjemců k finančním prostředkům a kombinování různých druhů opatření a zjednoduší se správa financování. –Reakce na výzvu k posílení sociálního rozměru: ·Rozsah podpory pro fond ESF+ je v souladu s evropským pilířem sociálních práv. Sloučení různých nástrojů v rámci ESF+ rovněž umožní lepší sdílení zdrojů nutných k provádění zásad tohoto pilíře. ·Dimenze sociálního začleňování fondu ESF+ bude posílena integrací FEAD a ESF. To umožňuje snadnější kombinaci poskytování potravinové/hmotné pomoci s podporou sociálního začleňování a aktivních opatření. ·Nejméně 25 % vnitrostátních zdrojů z ESF+ bude vyčleněno na podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě. Kromě toho však členské státy budou muset vyčlenit nejméně 2 % svých zdrojů z ESF+ na opatření zaměřená na nejchudší osoby. Tím se zajistí, že pro osoby, které to nejvíce potřebují, bude určeno základní minimální množství prostředků. –Do nařízení o společných ustanoveních bylo přidáno několik ustanovení s cílem zjednodušit provádění ESF+, snížit administrativní zátěž příjemců a přesunout důraz na dosahování výsledků. Nařízení o ESF+ stanoví však rovněž opatření pro řešení materiální deprivace s cílem vyřešit žádost zúčastněných stran o zachování mírnějších požadavků pro tento druh pomoci a zjednodušené shromažďování údajů a požadavky na monitorování a podávání zpráv. –Za účelem zajištění většího souladu s procesem evropského semestru bude na provádění úkolů stanovených v procesu evropského semestru vyčleněno přiměřené množství prostředků z vnitrostátních zdrojů ESF+. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Komise svá rozhodnutí založila na odborných znalostech shromážděných prostřednictvím řady studií, jakož i na zprávách o provádění ESF od členských států. Studie využily řadu metod včetně hodnocení literatury, cílených průzkumů, rozhovorů, skupinových diskusí a ekonomického modelování. Zprávy a studie jsou uvedeny v posouzení dopadů. Návrh ESF+ zohlednil doporučení ze studií tím, že zlepšil synergie a doplňkovost mezi fondy, posílil propojení s politickými prioritami EU a současně zvýšil pružnost tím, že zavedl řadu opatření ke snížení administrativní zátěže, jako je rozšíření zjednodušeného vykazování nákladů a zjednodušené požadavky na monitorování a podávání zpráv. •Posouzení dopadů Tento návrh je podpořen posouzením dopadů. Dne 25. dubna 2018 se konalo slyšení Výboru pro kontrolu regulace, na němž posouzení dopadů obdrželo kladné stanovisko s výhradou. Níže uvedená tabulka shrnuje hlavní obdržené připomínky a informace o tom, jak bylo posouzení dopadů změněno, aby tyto připomínky odráželo. Hlavní úvahy Výboru pro kontrolu regulace Změny ve zprávě o posouzení dopadů 1) Stanovení politických priorit opatření není jasné, zejména v souvislosti s evropským pilířem sociálních práv a také v souvislosti s přizpůsobením se potenciálnímu omezení finančních prostředků. Dokument objasňuje, že potenciální omezení finančních prostředků by se řešilo omezením působnosti ESF+ v oblasti správní reformy a zvýšením míry spolufinancování členských států. 3) Zpráva dostatečně neprokazuje, že je systém monitorování a hodnocení solidní a že včas zajistí nezbytné informace. Další informace o systému monitorování a hodnocení byly vloženy do bodu 5. Další připomínky a požadavky na korekci 1) Získané zkušenosti by měly zcela vycházet z hlavních obecných výzev a výzev, které jsou specifické pro fondy, jež byly zjištěny ve zveřejněných hodnoceních a předběžných výsledcích hodnocení. Ve zveřejněných hodnoceních, předběžných výsledcích hodnocení a v rámci konzultací se zúčastněnými stranami byly identifikovány specifické výzvy pro každý z fondů. Z jejich analýzy vyplynulo, že mohou být seskupeny do čtyř celkových výzev víceletého finančního rámce, mezi něž patří interakce a součinnost mezi fondy, soulad s politikami a flexibilita, zjednodušení a výkonnost a orientace na výsledky. Průřezové výzvy víceletého finančního rámce jsou tudíž převedeny do každého fondu (oddíl 2.1.2.2). 2) Objasnit hlavní důvod pro sloučení fondů a rizika takového sloučení. Začleněna byla další vysvětlení s cílem vysvětlit důvody pro sloučení příslušných fondů a pro ponechání EFG mimo tento nový fond. Hlavní riziko, o němž se zúčastněné strany zmínily a které spočívá v tom, že sloučený fond by zvýšil administrativní zátěž, je zmírněno, jelikož bývalý FEAD a opatření typu EaSI budou i nadále podléhat jednodušším pravidlům (oddíl 4.1.1). 3) Základní linie programu ESF+ musí odrážet dopad brexitu. Základní linie po brexitu je uvedena v textu v oddílu 2.1.1. 4) Větší transparentnost při stanovování priorit ESF+. Objasnit klíčové změny politických priorit ESF+, a to i pokud jde o vazbu na evropský pilíř sociálních práv. Vysvětlit, zda a jakým způsobem se bude ESF+ vztahovat na všechny nebo na některé rozdílné oblasti pilíře. Lépe vysvětlit souvislost mezi strukturálními reformami a procesem evropského semestru. V textu zprávy bylo upřesněno, že sloučený fond jako takový nezmění priority finančního nástroje, jenž je ve výsledku souhrnem politických priorit, které se týkaly různých fondů a v minulosti se částečně překrývaly. ESF+ bude podporovat politické priority evropského pilíře sociálních práv, které jsou součástí jeho oblasti působnosti. Text dále vyjasňuje, jaká práva a jaké zásady pilíře budou spadat do působnosti ESF+. Otázka prioritizace je vyjasněna na stranách 30–31. 5) Upřesnit, zda a v jakém rozsahu se ESF+ zaměří na reformu veřejné správy. Odkázat na budoucí podporu z ostatních programů financování (např. z programu na podporu strukturálních reforem). Text v co největší míře vyjasňuje oblast působnosti ESF+ v souvislosti s reformou veřejné správy, neboť v době přípravy tohoto posouzení dopadů není ještě oblast působnosti budoucího programu na podporu reforem známa. 6) Vymezit hlavní změny v prováděcích mechanismech ESF+. Navrhované změny v prováděcích mechanismech řeší různé otázky, a proto jsou různé povahy. Zásadní změnou při přípravě programů je například to, že se prostřednictvím zefektivnění programových dokumentů sladí financování s politickým procesem. Pokud jde o provádění, hlavní změna spočívá v pružnějším uplatnění územních pravidel pro ESF a v zavedení kontinuálních podmínek (oddíl 4). 8) Vyjasnit návaznost mezi ESF+ a EFRR a programem Erasmus+. Aspekty soudržnosti mezi ESF+ a EFRR a programem Erasmus+ byly zařazeny do hlavní části zprávy. Další informace jsou uvedeny v příloze 4. 9) Vysvětlit, jak se systém monitorování bude zabývat kritickými názory vyjádřenými během období 2007–2013. Plánování hodnocení by mělo zahrnovat průběžné hodnocení každého fondu. Vysvětlit, jak byly zohledněny názory zúčastněných stran. Pokud jde o monitorování a hodnocení, viz hlavní úvahy, bod 3. Názory zúčastněných stran jsou shrnuty v hlavní části zprávy (oddíl 1.2.2) a jsou podrobněji popsány v příloze 2, viz zejména oddíl 6.2, který vysvětluje, jak byly zohledněny názory zúčastněných subjektů. V posouzení dopadů byl vyhodnocen nejlepší způsob, jak maximalizovat podporu na úrovni EU a jak zlepšit součinnost mezi různými nástroji, zejména s cílem lepšího naplnění zásad evropského pilíře sociálních práv. Posuzované možnosti byly tyto:

Možnost 1: sloučení fondu ESF, iniciativy YEI, fondu FEAD, programu EaSI a Programu pro oblast zdraví. –Jak z výsledků hodnocení, tak konzultací se zúčastněnými stranami vyplývá, že se jednalo o upřednostňovanou možnost. Z pohledu řídicích orgánů by široká integrace fondů zlepšila efektivitu jejich strategických zásahů ve všech oblastech sociální politiky. Tím by se zvýšila jejich flexibilita při plánování intervencí a usnadnilo by se dodržování zásad evropského pilíře sociálních práv. Příjemci potvrdili, že stále existuje nevyužitý potenciál k posílení synergií mezi programy a financovanými projekty. Možnost 2: sloučení fondu ESF, iniciativy YEI, fondu FEAD, programu EaSI, Programu pro oblast zdraví a fondu EFG –Tato možnost by vedla pouze k umělému snížení počtu fondů. Po sloučení s fondem ESF+ by došlo ke ztrátě velmi specifických cílů fondu EFG, jeho vysoké politické viditelnosti a rozpočtové flexibility. Zúčastněné strany to potvrdily během konzultací. Možnost 3: sloučení fondů v rámci sdíleného řízení (tj. bez programu EaSI a Programu EU pro oblast zdraví, ale včetně fondu EFG) –Tato možnost by znamenala obětovat vysokou viditelnost fondu EFG jako nouzového nástroje EU na vyrovnání nepříznivých vedlejších účinků globalizace. Došlo by ke ztrátě flexibility a synergie, které lze získat, pokud se s fondem ESF+ sloučí rovněž program EaSI. Možnost 4: zachování FEAD jako samostatného fondu, ale sloučení hmotné pomoci a sociálního začleňování do programů FEAD –Tato možnost by umožnila více synergií mezi druhy podpory na hmotnou pomoc a opatřeními sociálního začleňování a zároveň by zachovala stávající prováděcí pravidla. Nezajistila by však dostatečně vymezení ve vztahu k opatřením sociálního začleňování typu ESF. Možnost 5: sloučení všech ESI fondů –Tato možnost by zhoršila provádění politiky, neboť by nebylo možné přizpůsobit prováděcí pravidla konkrétním požadavkům podporovaných politik. Nezvýšily by se synergie a soudržnost s dalšími fondy lidského kapitálu. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Nařízení o společných ustanoveních (společné pro mnoho oblastí politiky s režimem sdíleného řízení) zjednoduší složku sdíleného řízení fondu prostřednictvím využití společných a zjednodušených pravidel týkajících se ujednání v oblasti programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly, informací a komunikace a finančního řízení. Budou zavedena ustanovení usnadňující využití možností zjednodušeného vykazování nákladů, jakož i nové možnosti využití financování, které není spojeno s náklady. Bude zefektivněna koncepce auditu, aby se větší pozornost věnovala auditnímu vzorku založenému na analýze rizika a aby se dodržovala zásada „jediného auditu“. Úkoly a odpovědnosti různých subjektů v systému řízení a kontroly jsou stanoveny jasněji. Také bude posílena pružnost, neboť zpočátku se plánování bude týkat pouze prvních pěti let. Při přidělování prostředků na poslední dva roky se bude vycházet z významného a hloubkového přezkumu v polovině období, což povede k odpovídající úpravě plánování v roce 2025. Obsah programů bude efektivnější a strategičtější. •Základní práva Nařízení o ESF+ zajišťuje dodržování základních práv a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie. Členské státy musí při používání tohoto nařízení dodržovat tato práva a zásady. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Celkový rozpočet přidělený na ESF+ činí 101 miliard EUR (v běžných cenách) na období 2021–2027, z toho 100 miliard EUR na složku ESF+ v rámci sdíleného řízení. Finanční krytí složky ESF+ v rámci přímého řízení činí 1 174 milionů EUR v běžných cenách, z toho 761 milionů EUR na Zaměstnanost a sociální inovace a 413 milionů EUR na Zdraví. Podrobnosti o finančních a personálních potřebách jsou uvedeny v legislativních finančních zprávách fondu ESF+. Tento návrh stanoví minimální částku pro ESF+ s cílem zajistit odpovídající výši finančních prostředků pro investice do lidí v Unii.

5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv V rámci sdíleného řízení budou cíle společných výstupních ukazatelů a výsledků a, pokud to bude nutné, i cíle výstupních ukazatelů a výsledků konkrétního programu definovány na úrovni programu. Orgány členských států elektronicky předají Komisi šestkrát ročně údaje týkající se výstupních ukazatelů a výsledků. Jejich konzistentnost se bude kontrolovat. Bude se prověřovat spolehlivost systému při shromažďování, zaznamenávání a uchovávání údajů za účelem monitorování, hodnocení, finančního řízení a ověřování. Za účelem zjednodušení shromažďování údajů a minimalizace zátěže účastníků a příjemců budou orgány moci v co největší míře shromažďovat údaje určené k monitorování ze stávajících administrativních rejstříků. Citlivé údaje nebudou shromažďovány přímo od účastníků a budou se opírat o rejstříky nebo informované odhady. Hodnocení zůstane ve sdílené odpovědnosti členských států a Komise. Kromě hodnocení provedených členskými státy provede Komise hodnocení v polovině období a retrospektivní hodnocení složky ESF+ v rámci sdíleného řízení s podporou členských států. V rámci přímého a nepřímého řízení budou vypracovány výkonnostní rámce vycházející z příslušných postupů bývalých rámců programu EaSI a Programu v oblasti zdraví, aby se zajistilo účinné, efektivní a včasné shromažďování údajů. Komise vyhodnotí složky v rámci přímého a nepřímého řízení tak, aby bylo možné je využít při různých rozhodovacích postupech. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Mnoho prováděcích a realizačních pravidel složky ESF+ v rámci sdíleného řízení upravuje nařízení o společných ustanoveních. Hlavní prvky nařízení by proto měly být vykládány ve spojení s nařízením o společných ustanoveních. Nařízení o ESF+ má následující strukturu: Část I – Obecná ustanovení (platná pro všechny složky) Tato část obsahuje předmět, definice, obecné cíle a metody provádění a specifické cíle. Zahrnuje rovněž ustanovení týkající se zásad rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, které musí Komise a členské státy při provádění ESF+ dodržovat. Tato část je použitelná na všechny složky fondu ESF+. Specifické cíle, které mají být podpořeny z ESF+, jsou založeny na zásadách vytyčených v evropském pilíři sociálních práv. Část II – Provádění spadající do složky ESF+ v rámci sdíleného řízení Tato část obsahuje ustanovení, která platí pro složku v rámci sdíleného řízení včetně bývalého fondu ESF, bývalého programu YEI a bývalého fondu FEAD. Tato ustanovení doplňují pravidla stanovená v nařízení o společných ustanoveních. Kapitola I: Společná ustanovení o programování (v rámci sdíleného řízení) Tato kapitola podrobně popisuje konzistenci a tematické zaměření složky ESF+ v rámci sdíleného řízení. Stanoví především: –Ustanovení posilující sladění s evropským semestrem – k posílení vazby na evropský semestr obsahuje návrh nové ustanovení ve smyslu, že pokud členský stát dostal příslušné doporučení pro jednotlivou zemi, měl by na ně přidělit odpovídající část svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení. –Požadavky na tematické zaměření:

Boj proti chudobě a podpora sociálního začleňování: sociální nerovnosti zůstávají závažným problémem. Nejméně 25 % zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení bude proto přiděleno na podporu sociálního začleňování, aby bylo zajištěno řádné prosazování sociální dimenze v Evropě tak, jak je stanoveno v evropském pilíři sociálních práv, a aby byly vyčleněny základní minimální prostředky pro osoby, které to nejvíce potřebují. Navíc je vhodné, aby členské státy přidělily základní minimální finanční prostředky na opatření zaměřená na hmotnou deprivaci. Zlepšení pracovních příležitostí pro mladé lidi: ačkoliv se nezaměstnanost mladých lidí v EU snížila (z nejvyšší hodnoty 24 % v lednu 2013 na 15,6 % v březnu 2018), jedná se stále o vysokou hodnotu – více než dvojnásobek celkové míry nezaměstnanosti (15,9 % oproti 7,1 % v únoru 2018). Zejména ve všech nejvzdálenějších regionech je 40 % mladých lidí bez práce. Počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), je rovněž stále velmi vysoký. V roce 2017 to bylo 13,4 %. Proto by měly členské státy, které mají míru NEET (věková skupina 15–29 let) vyšší, než je stanovená maximální hodnota, přidělit 10 % svých zdrojů ESF+ ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na cílené akce a strukturální reformy na podporu mladých lidí. V případě nejvzdálenějších regionů, které mají míru NEET vyšší, než je stanovená maximální hodnota, se výše přidělených finančních prostředků zvyšuje na 15 %. Kapitola II: Obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení Tato kapitola se vztahuje na veškerou podporu poskytovanou ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení s výjimkou podpory zaměřené na hmotnou deprivaci. Stanoví pravidla týkající se způsobilosti a monitorování, jež doplňují nařízení o společných ustanoveních. Obsahuje rovněž ustanovení o inovačních činnostech, které vybízejí členské státy k podpoře sociálních inovací a sociálních experimentů, jež posilují přístupy odzdola nahoru založené na partnerství. Kapitola III: Podpora ESF+ při řešení hmotné deprivace Kapitola III se zaměřuje pouze na hmotnou pomoc z bývalého fondu FEAD. Je to odůvodněno skutečností, že tyto typy operací mají nižší prahové hodnoty pro účast, a jsou tedy méně administrativně zatěžující. Zúčastněně strany požadovaly, aby tento přístup zůstal zachován a nezaváděla se náročnější pravidla ESF (např. pro vykazování údajů o ukazatelích nebo pravidla o auditní stopě). Tato kapitola uvádí zásady pro podporu, pravidla týkající se podávání zpráv, způsobilosti, ukazatelů a auditu. Část III – Provádění v rámci přímého a nepřímého řízení Kapitola I: Zvláštní pravidla pro složku Zaměstnanost a sociální inovace Tato kapitola se zaměřuje na složku v rámci přímého a nepřímého řízení týkající se složky Zaměstnanost a sociální inovace. Obsahuje ustanovení o operačních cílech, způsobilých akcích a způsobilých subjektech. Kapitola II: Zvláštní ustanovení platná pro složku Zdraví Tato kapitola se zaměřuje na složku v rámci přímého řízení týkající se složky Zdraví. Obsahuje ustanovení o operačních cílech, způsobilých akcích a subjektech a o řízení. Kapitola III: Společná pravidla použitelná pro složku Zaměstnanost a sociální inovace a složku Zdraví Tato kapitola se zaměřuje na pravidla platná pro obě složky v rámci přímého řízení: přidružené třetí země, formy financování EU a metody provádění, pracovní program, sledování a podávání zpráv, hodnocení, ochrana finančních zájmů Unie, audity, informace a komunikace a propagace. Část IV – Závěrečná ustanovení Část IV obsahuje závěrečná ustanovení platná pro všechny složky: výkon přenesené pravomoci, postup projednávání ve výborech pro ESF+ v rámci sdíleného řízení, výbor podle článku 163 SFEU, přechodná ustanovení a datum vstupu v platnost. Přílohy –Příloha I – Společné ukazatele pro obecnou podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení

–Příloha II – Společné ukazatele pro podporu z ESF+ pro potřeby řešení materiální deprivace –Příloha III – Ukazatele pro složku Zdraví 2018/0206 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a), článek 164, čl. 168 odst. 5, čl. 175 odst. 3 a článek 349 této Smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Dne 17. listopadu 2017 byl Evropským parlamentem, Radou a Komisí společně vyhlášen evropský pilíř sociálních práv jako reakce na sociální problémy v Evropě. Dvacet klíčových zásad pilíře je rozděleno do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce; spravedlivé pracovní podmínky; sociální ochrana a začleňování. Podle těchto dvaceti zásad evropského pilíře sociálních práv by se měly řídit činnosti v rámci Evropského sociálního fondu plus (ESF+). Aby se přispělo k provádění evropského pilíře sociálních práv, měl by ESF+ podporovat investice do lidí a systémů v oblastech politiky, jako je zaměstnanost, vzdělávání a sociální začleňování, a tím podpořit hospodářskou, územní a sociální soudržnost v souladu s článkem 174 SFEU. (2)Na úrovni Unie je rámcem pro určování priorit reforem jednotlivých států a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Členské státy vypracovávají na podporu uvedených priorit reforem své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní projekty pro investice, jež mají být podpořeny vnitrostátními finančními prostředky a/nebo prostředky Unie. Měly by rovněž sloužit k využívání finančních prostředků Unie soudržným způsobem a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, která bude poskytnuta zejména z programů podporovaných Unií v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu plus, Evropského námořního a rybářského fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a, v příslušných případech, evropské funkce investiční stabilizace a fondu InvestEU. (3)Rada dne […] přijala revidované hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, aby se jejich znění sladilo se zásadami evropského pilíře sociálních práv, s cílem zvýšit konkurenceschopnost Evropy, její přitažlivost pro investice, její schopnost vytvářet pracovní místa a podpořit sociální soudržnost. Aby se zajistilo plné sladění ESF+ s cíli těchto hlavních směrů, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odbornou přípravu a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF+ podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušným doporučením pro jednotlivé země přijímaným podle čl. 121 odst. 2 SFEU a čl. 148 odst. 4 SFEU a případně na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi. ESF+ by měl rovněž přispívat k důležitým aspektům provádění klíčových iniciativ a činností Unie, zejména agendy dovedností pro Evropu a Evropského prostoru vzdělávání, příslušných doporučení Rady a dalších iniciativ, jako je záruka pro mladé lidi, cesty prohlubování dovedností a začleňování dlouhodobě nezaměstnaných. (4)Dne 20. června 2017 schválila Rada reakci Unie na „Agendu OSN pro udržitelný rozvoj do roku 2030“ – udržitelnou budoucnost Evropy. Rada zdůraznila význam dosažení udržitelného rozvoje ve všech třech směrech (ekonomický, sociální a environmentální) vyváženým a integrovaným způsobem. Je nezbytné, aby byl udržitelný rozvoj začleněn do všech oblastí vnitřní i vnější politiky Unie a aby Unie byla ambiciózní v politikách, které používá při řešení globálních výzev. Rada uvítala sdělení Komise nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“ ze dne 22. listopadu 2016 jako první krok k začlenění cílů udržitelného rozvoje a používání udržitelného rozvoje jako nejdůležitější zásady pro všechny politiky Unie, a to rovněž prostřednictvím jejích finančních nástrojů. (5)Unie se potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, řízení migračních toků a nárůstu bezpečnostních hrozeb, z přechodu na čistou energii, technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, které se týkají dovedností a pracovní síly v některých odvětvích a regionech, zejména v případě malých a středních podniků. S přihlédnutím k měnícím se skutečnostem ve světě práce by Unie měla být připravena na současné a budoucí výzvy investováním do příslušných dovedností, intenzivnějším začleňováním růstu a zlepšováním zaměstnanosti a sociálních politik včetně pracovní mobility. (6)Nařízení (EU) č. […] stanoví rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Fondu soudržnosti, Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF), Azylového a migračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a Nástroje pro správu hranic a víza (BMVI) jako součásti Fondu pro integrovanou správu hranic (IBMF) a stanoví zejména cíle politiky a pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných v rámci sdíleného řízení. Proto je nutné specifikovat obecné cíle ESF+ a stanovit zvláštní ustanovení týkající se typu činností, které mohou být z fondu ESF+ financovány.

(7)Nařízení (EU, Euratom) č. [nové finanční nařízení] (dále jen „finanční nařízení“) stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého plnění, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk. Finanční nařízení se vztahuje na činnosti, které mají být realizovány v rámci přímého nebo nepřímého řízení v rámci fondu ESF+, aby byla zajištěna soudržnost při provádění programů financování Unie. (8)Formy financování a metody provádění v rámci tohoto nařízení by měly být zvoleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolu, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V případě grantů je třeba zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je stanoveno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. K provedení opatření souvisejících se socioekonomickou integrací státních příslušníků třetích zemí a v souladu s článkem 88 nařízení o společných ustanoveních může Komise hradit příspěvky členským státům s použitím zjednodušeného vykazování nákladů, včetně využití paušálních částek. (9)Aby bylo zajištěno zjednodušení a zefektivnění struktury financování a vytvořily se další příležitosti pro synergie prostřednictvím integrovaných přístupů financování, měly by být činnosti, které byly podporovány Fondem evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), programem Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a programem činnosti Unie v oblasti zdraví, začleněny do jediného fondu ESF+. ESF+ by proto měl zahrnovat tři složky: složku ESF+ v rámci sdíleného řízení, složku Zaměstnanost a sociální inovace a složku Zdraví. To by mělo přispět ke snížení administrativní zátěže spojené s řízením různých fondů, a to zejména pro členské státy, při zachování jednodušších pravidel pro jednodušší operace, jako je distribuce potravin a/nebo základní hmotné pomoci. (10)Vzhledem k širší oblasti působnosti ESF+ je vhodné počítat s tím, že cíle, kterými jsou zvýšení účinnosti trhů práce, podpora přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, zlepšení přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě a zvýšení jejich kvality, jakož i podpora sociálního začleňování a zdraví a snižování chudoby, jsou prováděny nejen v rámci sdíleného řízení, ale také v rámci přímého a nepřímého řízení v rámci složky Zaměstnanost a sociální inovace a složky Zdraví v případě opatření vyžadovaných na úrovni Unie. (11)Začlenění programu činnosti Unie v oblasti zdraví do ESF+ rovněž vytvoří synergie mezi vývojem a testováním iniciativ a politik, jejichž cílem bude zvýšit účinnost, odolnost a udržitelnost systémů zdravotní péče, které byly vyvíjeny v rámci složky Zdraví programu ESF+, a jejich provádění v členských státech prostřednictvím nástrojů, které poskytly ostatní složky nařízení o ESF+. (12)Toto nařízení stanoví finanční krytí pro ESF+. Části tohoto finančního krytí by měly být použity pro činnosti, které mají být prováděny v rámci přímého a nepřímého řízení složek Zaměstnanost a sociální inovace a Zdraví. (13)ESF+ by se měl zaměřit na podporu zaměstnanosti prostřednictvím aktivních zásahů umožňujících (opětovnou) integraci na trh práce, zejména pro mladé lidi, dlouhodobě nezaměstnané a neaktivní osoby, jakož i podporou samostatně výdělečné činnosti a sociální ekonomiky. ESF+ by se měl zaměřit na zlepšení fungování trhů práce tak, že bude podporovat modernizaci institucí trhu práce, jako jsou veřejné služby zaměstnanosti, aby se zlepšila jejich schopnost poskytovat intenzivnější cílené poradenství a vedení při hledání zaměstnání a během přechodu do zaměstnaneckého poměru a aby se zlepšila mobilita pracovníků. ESF+ by měl podporovat účast žen na trhu práce pomocí opatření, jejichž cílem je mimo jiné zajistit lepší rovnováhu mezi pracovním a osobním životem a zajistit přístup k péči o děti. ESF+ by měl rovněž usilovat o zajištění zdravého a vhodně přizpůsobeného pracovního prostředí, aby bylo možné reagovat na zdravotní rizika související s měnícími se formami pracovní náplně a potřebami stárnoucí pracovní síly. (14)ESF+ by měl poskytovat podporu ke zvyšování kvality, účinnosti a relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce, aby bylo usnadněno získávání klíčových kompetencí, zejména pokud jde o digitální dovednosti, které každý jednotlivec potřebuje k osobnímu naplnění a rozvoji, získání zaměstnání, sociálnímu začleňování a aktivnímu občanství. ESF+ by měl přispívat k pokroku v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a při přechodu do zaměstnaneckého poměru, měl by podporovat celoživotní učení a zaměstnatelnost a pozitivně ovlivňovat konkurenceschopnost a společenské a ekonomické inovace tím, že bude napomáhat rozšiřitelným a udržitelným iniciativám v těchto oblastech. Toho by bylo možné dosáhnout například pomocí výuky na pracovišti a učňovského vzdělávání, celoživotního poradenství, předvídání potřeb v oblasti dovedností ve spolupráci s příslušným odvětvím, aktualizovaných školicích materiálů, předvídání potřeb, pokud jde o absolventy, a sledování jejich uplatnění, vzdělávání pedagogů, validace výsledků vzdělávání a uznávání kvalifikací. (15)Podpora prostřednictvím fondu ESF+ by měla být využita k propagaci rovného přístupu pro všechny, zejména pro znevýhodněné skupiny, ke kvalitnímu nesegregovanému a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě, od vzdělávání a péče v raném dětství, přes všeobecné a odborné vzdělávání a přípravu až po terciární úroveň a rovněž ke vzdělávání a učení dospělých, čímž se podpoří propustnost mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, předejde se předčasným odchodům ze vzdělávání, zlepší se zdravotní gramotnost, posílí se vazba mezi neformálním a informálním učením a usnadní se vzdělávací mobilita pro všechny. V tomto kontextu by se měla podporovat součinnost s programem Erasmus, s cílem zejména usnadnit účast znevýhodněných studentů na vzdělávací mobilitě. (16)V souladu s agendou dovedností pro Evropu by ESF+ měl podporovat flexibilní příležitosti pro zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci pro všechny, zejména pokud jde o digitální dovednosti a klíčové základní technologie, s cílem poskytnout lidem dovednosti, které jsou přizpůsobené digitalizaci, technologickým změnám, inovacím a sociálním a ekonomickým změnám, usnadňují kariérní změny a mobilitu a podporují zejména dospělé osoby s nízkou a/nebo špatnou kvalifikací. (17)Součinnost s programem Horizont Evropa by měla zajistit, aby ESF+ mohl začleňovat a ve větším měřítku využívat inovativní učební osnovy podporované programem Horizont Evropa, aby lidé získali dovednosti a kompetence, které jsou potřebné pro pracovní místa budoucnosti. (18)ESF+ by měl podporovat úsilí členských států bojovat proti chudobě s cílem překonat znevýhodnění mezi generacemi a podporovat sociální začleňování tak, že zajistí rovné příležitosti pro všechny, bude bojovat proti diskriminaci a nerovnostem v oblasti zdraví. Je tedy nutné mobilizovat řadu politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, marginalizovaných komunit, jako jsou Romové, a chudých pracujících. ESF+ by měl podporovat aktivní začleňování osob, které jsou daleko od trhu práce, s cílem zajistit jejich socioekonomickou integraci. ESF+ by měl být rovněž využíván k posílení včasného a rovného přístupu k cenově dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, jako je zdravotní a dlouhodobá péče, zejména péče poskytovaná na úrovni rodin a komunit. ESF+ by měl přispět k modernizaci systémů sociální ochrany, a to zejména s cílem podpořit jejich přístupnost. (19)ESF+ by měl přispět ke snížení chudoby podporou národních programů zaměřených na zmírnění potravinové a hmotné deprivace a podporovat sociální integraci osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením a nejchudších osob. S ohledem na to, že na úrovni Unie jsou nejméně 4 % zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení určeny na podporu nejchudších osob, měly by členské státy vyčlenit alespoň 2 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení forem extrémní chudoby s největším dopadem na sociální vyloučení, jako je například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze. Vzhledem k povaze operací a typu koncových příjemců je nezbytné, aby se na podporu řešení hmotných nedostatků nejchudších uplatňovala jednodušší pravidla. (20)S ohledem na trvalou potřebu posílit úsilí v oblasti řešení řízení migračních toků v Unii jako celku a s cílem zajistit soudržnou, silnou a důslednou podporu pro solidaritu a sdílení odpovědnosti by ESF+ měl zajistit podporu socioekonomické integraci státních příslušníků třetích zemí, která by doplňovala akce financované z Azylového a migračního fondu. (21)ESF+ by měl podporovat reformy politiky a systémové reformy v oblasti zaměstnanosti, sociálního začleňování, zdravotní péče a dlouhodobé péče a vzdělávání a odborné přípravy. V zájmu posílení souladu s evropským semestrem by členské státy měly vyčlenit odpovídající část svých finančních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země týkajících se strukturálních problémů, které je vhodné řešit prostřednictvím víceletých investic spadajících do oblasti působnosti fondu ESF+. Komise a členské státy by měly zajistit soulad, koordinaci a doplňkovost mezi složkami ESF+ v rámci sdíleného řízení a složkou Zdraví a programem na podporu reforem, včetně nástroje pro provádění reforem a nástroje pro technickou podporu. Komise a členské státy by měly ve všech fázích procesu zajistit zejména účinnou koordinaci s cílem zaručit soudržnost, soulad, doplňkovost a součinnost zdrojů financování, včetně související technické pomoci. (22)Aby se zajistilo, že sociální dimenze Evropy bude prosazována tak, jak je stanoveno v evropském pilíři sociálních práv, a aby byly vyčleněny základní minimální prostředky pro osoby, které to nejvíce potřebují, měly by členské státy vyčlenit minimálně 25 % svých vnitrostátních zdrojů ESF+ ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu sociálního začleňování. (23)Vzhledem k přetrvávající vysoké míře nezaměstnanosti a nečinnosti mladých lidí v řadě členských států a regionů postihující zejména mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, je nutné, aby uvedené členské státy i nadále investovaly dostatečné zdroje ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na činnosti na podporu zaměstnanosti mládeže včetně provádění systémů záruk pro mladé lidi. Na základě činností podporovaných Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí v programovém období 2014–2020 a zaměřených na jednotlivce by členské státy měly dále podporovat způsoby opětovného začlenění do zaměstnání a vzdělávání a opatření zaměřená na mladé lidi tak, že v relevantních případech budou dávat přednost dlouhodobě nezaměstnaným, neaktivním a znevýhodněným mladým lidem prostřednictvím práce s mládeží. Členské státy by rovněž měly investovat do opatření zaměřených na usnadnění přechodu ze školy do zaměstnání, jakož i na reformu a přizpůsobení služeb zaměstnanosti s cílem poskytnout mladým lidem podporu na míru. Dotčené členské státy by proto měly přidělit alespoň 10 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu zaměstnatelnosti mladých lidí. (24)Členské státy by měly zajistit koordinaci a doplňkovost mezi opatřeními, která jsou z těchto prostředků podporována. (25)V souladu s článkem 349 SFEU a článkem 2 Protokolu č. 6 k aktu o přistoupení z roku 1994 mají nejvzdálenější regiony a severní řídce osídlené regiony nárok na zvláštní opatření v rámci společných politik a programů EU. Vzhledem k trvalým omezením těchto regionů je nutná zvláštní podpora. (26)Efektivní a účinné provádění činností podporovaných fondem ESF+ závisí na řádné správě a partnerství mezi všemi subjekty příslušných územních úrovní a sociálně-ekonomickými subjekty, zejména sociálními partnery a občanskou společností. Je proto nezbytné, aby členské státy při provádění ESF+ v rámci sdíleného řízení podporovaly účast sociálních partnerů a občanské společnosti.

(27)Pro zajištění lepší reakce politik na sociální změny a propagaci inovativních řešení je zásadní podpora sociálních inovací. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF+. (28)Členské státy a Komise by měly zajistit, aby ESF+ přispíval k prosazování rovnosti mezi muži a ženami v souladu s článkem 8 SFEU, za účelem podpory rovného zacházení a rovných příležitostí pro muže a ženy ve všech oblastech včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a profesního postupu. Rovněž by měly zajistit, aby ESF+ v souladu s článkem 10 SFEU podporoval rovné příležitosti pro všechny bez diskriminace, prosazoval začleňování osob se zdravotním postižením do společnosti na rovnoprávném základě s ostatními a přispíval k provádění Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením. Tyto zásady by měly být zohledněny ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení programů včasným a konzistentním způsobem, přičemž bude zajištěno přijetí konkrétních opatření na podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí. ESF+ by měl podporovat přechod od rezidenční/ústavní péče do péče poskytované na úrovni rodin a komunit, zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícenásobnou diskriminací. ESF+ by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení. Nařízení (EU) č. [budoucí nařízení o společných ustanoveních] stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o složku ESF+ v rámci sdíleného řízení. (29)Členské státy by měly umožnit řídicím orgánům shromažďovat údaje z rejstříků, pokud jsou tyto údaje v rejstřících k dispozici, za účelem snížení administrativní zátěže při shromažďování údajů. (30)Pokud jde o zpracovávání osobních údajů v rámci tohoto nařízení, vnitrostátní správci údajů by měli plnit své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679. (31)Sociální experimentování je testování ve formě drobných projektů, které umožňuje shromažďovat důkazy o proveditelnosti sociálních inovací. S finanční podporou z ESF+ i z jiných zdrojů by mělo být možné uskutečnit proveditelné nápady v širším měřítku nebo v jiných kontextech. (32)ESF+ obsahuje ustanovení směřující k dosažení volného pohybu pracovníků na nediskriminačním základě tak, že zajistí úzkou vzájemnou spolupráci mezi ústředními službami zaměstnanosti členských států navzájem a s Komisí. Evropská síť služeb zaměstnanosti by měla podporovat lepší fungování trhů práce usnadněním přeshraniční mobility pracovníků a zvýšením transparentnosti informací na trzích práce. Oblast působnosti ESF+ rovněž zahrnuje rozvoj a podporu cílených programů mobility s cílem obsadit volná pracovní místa, kde byly zjištěny nedostatky na trhu práce. (33)Nedostatečný přístup k finančním prostředkům pro mikropodniky, sociální ekonomiku a sociální podniky je jednou z hlavních překážek při vytváření podniků, zejména u osob nejvíce vzdálených od trhu práce. Nařízení o ESF+ obsahuje ustanovení za účelem vytvoření tržního ekosystému pro zvýšení nabídky a přístupu k financování pro sociální podniky, aby byly uspokojeny potřeby těch, kteří to nejvíce potřebují, zejména potřeby nezaměstnaných, žen a zranitelných osob, které si chtějí založit nebo rozšířit mikropodnik. Tento cíl bude plněn rovněž prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci okna pro sociální investice a dovednosti fondu InvestEU. (34)Při dosahování několika cílů ESF+ mohou hrát klíčovou roli účastníci trhu se sociálními investicemi včetně dobročinných organizací, neboť nabízejí jak financování, tak inovativní a doplňkové přístupy v boji se sociálním vyloučením, chudobou a snížením nezaměstnanosti a přispívají k cílům OSN pro udržitelný rozvoj. Dobrodinci, jako jsou nadace a dárci, by proto měli být zapojeni do vhodných činností ESF+, a to zejména činností, jejichž cílem je rozvíjet ekosystém trhu se sociálními investicemi. (35)V souladu s článkem 168 SFEU musí být při vymezení a provádění všech politik a činností Unie zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Unie má doplňovat a podporovat zdravotní politiky členských států, podněcovat spolupráci mezi členskými státy a podporovat koordinaci jejich programů a zároveň plně uznávat odpovědnost členských států za vymezení jejich zdravotních politik a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. (36)Pokud se obyvatelé budou udržovat zdraví a déle aktivní a bude jim umožněno, aby se aktivně podíleli na řízení svého zdraví, pozitivně se to odrazí na zdraví, nerovnostech v oblasti zdraví, kvalitě života, produktivitě, konkurenceschopnosti a inkluzivitě a současně se sníží tlak na národní rozpočty. Komise se zavázala pomáhat členským státům dosáhnout jejich cílů udržitelného rozvoje, zejména cíle č. 3 „Zajistit zdravé životy a podporovat dobré životní podmínky pro všechny osoby každého věku“. (37)Důkazy a společné hodnoty a zásady ve zdravotnických systémech Evropské unie uvedené v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 by měly podporovat rozhodovací procesy pro plánování a řízení inovativních, účinných a odolných systémů zdravotní péče, podpůrné nástroje pro zajištění všeobecného přístupu ke kvalitní zdravotní péči a dobrovolné zavádění osvědčených postupů v širším měřítku. (38)Pomocí složky Zdraví v rámci ESF+ by se mělo přispět k předcházení nemocem během celého života občanů Unie a k podpoře zdraví tím, že se budou řešit rizikové faktory související se zdravím – jako je například konzumace tabáku a pasivní kouření, nadměrná konzumace alkoholu, užívání nedovolených drog, snižování škodlivých účinků drog na zdraví, nezdravé stravovací návyky a nedostatek tělesné aktivity – a mělo by se vytvořit prostředí příznivé pro zdravý životní styl s cílem doplnit opatření členských států v souladu s příslušnými strategiemi. Složka Zdraví v rámci ESF+ by měla zahrnovat účinné modely prevence, inovativní technologie a nové obchodní modely a řešení, aby se přispělo k vytváření inovativních, účinných a udržitelných systémů zdravotní péče členských států a zlepšila se dostupnost kvalitnější a bezpečnější zdravotní péče pro evropské občany. (39)Nepřenosné nemoci v Unii způsobují více než 80 % předčasných úmrtí a účinná prevence vyžaduje několik přeshraničních rozměrů. Evropský parlament a Rada současně zdůraznily potřebu minimalizovat dopady závažných přeshraničních zdravotních hrozeb, jako jsou přenosné nemoci a další biologické, chemické, environmentální a neznámé hrozby, na veřejné zdraví, a to podporou připravenosti a zvyšováním reakceschopnosti. (40)V zájmu efektivity zdravotních systémů a pro zdraví občanů je nezbytné snížit zatížení odolnými infekcemi a infekcemi spojenými se zdravotní péčí a zajistit dostupnost účinných antimikrobiálních látek. (41)Komise nedávno předložila návrh týkající se hodnocení zdravotnických technologií, aby podpořila spolupráci při hodnocení zdravotnických technologií na úrovni Unie s cílem zlepšit dostupnost inovativních zdravotnických technologií pro pacienty v celé Unii, lépe využívat dostupných zdrojů a zlepšit obchodní předvídatelnost. (42)Vzhledem ke specifické povaze některých cílů, na něž se ve fondu ESF+ vztahuje složka Zdraví a určitá opatření uvedené složky, jsou k provádění souvisejících činností nejlépe připraveny příslušné orgány členských států. Uvedené orgány, které určí samy členské státy, by proto měly být považovány za označené příjemce pro účely článku [195] [nového finančního nařízení] a granty by měly být těmto orgánům udělovány bez předchozího zveřejnění výzvy k podávání návrhů. (43)Evropské referenční sítě jsou sítě mezi poskytovateli zdravotní péče v celé Evropě, které mají řešit vzácné, málo rozšířené a komplexní onemocnění a choroby, které vyžadují vysoce specializovanou zdravotní péči a soustředění poznatků a zdrojů. Evropské referenční sítě schválila jako sítě rada členských států evropských referenčních sítí v souladu s postupem schvalování stanoveným v prováděcím rozhodnutí Komise č. 2014/287/EU ze dne 10. března 2014. Uvedené sítě by proto měly být považovány za označené příjemce pro účely článku [195] [nového finančního nařízení] a granty pro evropské referenční sítě by měly být poskytnuty bez předchozího zveřejnění výzvy k podávání návrhů. (44)Právní předpisy EU v oblasti zdraví mají bezprostřední dopad na životy občanů, na účinnost a odolnost systémů zdravotní péče a na dobré fungování vnitřního trhu. Regulační rámec pro zdravotnické výrobky a technologie (léčivé přípravky, zdravotnické prostředky a látky lidského původu) i pro právní předpisy o tabákových výrobcích, právech pacientů v oblasti přeshraniční zdravotní péče a vážných přeshraničních zdravotních hrozbách je zásadní pro ochranu zdraví v EU. Nařízení, jakož i jeho provádění a prosazování, musí držet krok s inovacemi, pokrokem ve výzkumu a se společenskými změnami v této oblasti při dosahování cílů v oblasti zdraví. Je proto nutné neustále rozvíjet důkazní základnu potřebnou k provádění právních předpisů takové vědecké povahy. (45)Za účelem co nejvyšší efektivity a účinnosti opatření na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni by měla být rozvíjena spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Organizace spojených národů a její specializované agentury, především se Světovou zdravotnickou organizací (WHO), jakož i s Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), s cílem provádět složku Zdraví. (46)S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj bude toto nařízení přispívat k začleňování oblasti klimatu do politik Unie a k dosahování obecného cíle vyčlenit 25 % výdajů EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění a budou přehodnoceny v rámci hodnocení v polovině období.

(47)Podle článku [94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k financování, které podléhá pravidlům a cílům složek Zaměstnanost a sociální inovace a Zdraví a možným ujednáním platným pro členský stát, se kterým jsou dotčené zámořské země a území spojeny. (48)Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené v rámci Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí podle uvedené dohody. Tímto nařízením by měla být zavedena zvláštní ustanovení pro udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Evropskému účetnímu dvoru, aby mohli komplexně vykonávat své pravomoci. (49)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v souladu s finančním nařízením a dalšími příslušnými pravidly, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Konkrétně to znamená, že v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jiným trestným činům ohrožujícím finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce v EU vyšetřovat a stíhat podvody a další trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí veškeré osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit nezbytná práva a přístup Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) a zajistit, aby veškeré třetí strany podílející se na provádění fondů Unie udělily rovnocenná práva. (50) Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a stanoví zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání zakázek, cen a nepřímého provádění a stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se týkají rovněž ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, jelikož právní stát je zásadním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování ze strany EU. (51)Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je zlepšení účinnosti trhů práce a podpora přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, zlepšení dostupnosti a kvality vzdělávání a odborné přípravy, podpora sociálního začleňování a zdraví a snižování chudoby, jakož i opatření v rámci složky Zaměstnanost a sociální inovace a složky Zdraví, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, (52)Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změnu a doplnění příloh týkajících se ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (53)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Prováděcí pravomoci týkající se vzoru pro strukturovaný průzkum u konečných příjemců by měly být s ohledem na povahu tohoto vzoru vykonávány v souladu s poradním postupem podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Část I Obecná ustanovení Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+). Stanoví cíle ESF+, rozpočet na období let 2021–2027, způsoby provádění, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování těchto finančních prostředků. Článek 2 Definice 1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1) „doprovodnými opatřeními“ činnosti, které přesahují rámec distribuce potravinové a/nebo základní materiální pomoci a jejichž cílem je zmírnění sociálního vyloučení – například tak, že je dotyčné osobě doporučeno obrátit se na sociální služby, – a poskytování sociálních služeb nebo poradenství při řízení domácího rozpočtu;

2) „přidruženou zemí“ třetí země, která je stranou dohody, jež byla uzavřena s Unií a jež umožňuje účastnit se složky Zaměstnanost a sociální inovace a složky Zdraví v rámci ESF+ v souladu s článkem 30; 3) „základní materiální pomocí“ zboží, jímž jsou uspokojeny základní potřeby osoby a zajištěny důstojné životní podmínky a mezi něž patří například oblečení, hygienické potřeby a školní potřeby; 4) „operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; 5) „společnými ukazateli pro okamžité výsledky“ společné ukazatele výsledků, které zachycují účinky do čtyř týdnů ode dne, kdy účastník opustil operaci (datum ukončení); 6) „společnými ukazateli pro dlouhodobé výsledky“ společné ukazatele výsledků, které zachycují účinky šest měsíců poté, co účastník opustil operaci; 7) „náklady na nákup potravinové a/nebo základní materiální pomoci“ skutečné náklady, které příjemci vzniknou v souvislosti s nákupem potravinové a/nebo základní materiální pomoci a které nezahrnují pouze nákupní cenu potravinové a/nebo základní materiální pomoci; 8) „konečným příjemcem“ nejchudší osoba nebo osoby, jež obdrží pomoc uvedenou v čl. 4 odst. 1 bodě xi); 9) „zdravotní krizí“ jakákoli krize, která je obecně vnímána jako hrozba, má zdravotní rozměr a vyžaduje naléhavé opatření ze strany orgánů v podmínkách nejistoty; 10) „právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti; 11) „mikrofinancováním“ záruky, mikroúvěry, vlastní a kvazivlastní kapitál ve spojení s doprovodnými službami pro rozvoj podnikání, jako je individuální poradenství, školení a mentorování, které jsou poskytovány osobám a mikropodnikům, jež mají potíže se získáním úvěru pro profesní činnosti a/nebo činnosti vytvářející příjmy; 12) „mikropodnikem“ podnik s méně než 10 zaměstnanci a ročním obratem nebo rozvahou nižšími než 2 000 000 EUR; 13) „nejchudšími osobami“ fyzické osoby, ať již jednotlivci, rodiny, domácnosti nebo skupiny složené z takových osob, jejichž potřeba pomoci je stanovena v souladu s objektivními kritérii, která jsou vymezena příslušnými vnitrostátními orgány v konzultaci s relevantními zúčastněnými stranami, aniž by došlo ke střetu zájmů, a která jsou uvedenými příslušnými vnitrostátními orgány schválena a mohou zahrnovat prvky umožňující zaměřit se na nejchudší osoby v určitých zeměpisných oblastech; 14) „referenční hodnotou“ hodnota, která slouží k vymezení cílů týkajících se společného ukazatele výsledků a ukazatele výsledků specifického pro jednotlivé programy a která je založena na podobných intervencích, ať již právě probíhajících, nebo předchozích; 15) „sociálním podnikem“ podnik, bez ohledu na jeho právní formu, nebo fyzická osoba, jehož a)hlavním společenským cílem je – v souladu s jeho zakladatelskou smlouvou, stanovami nebo jiným právním dokumentem vytvářejícím odpovědnost podle pravidel členského státu, v němž se nachází, – dosáhnout měřitelných, pozitivních sociálních dopadů spíše než vygenerovat zisk pro jiné účely a jenž poskytuje služby nebo zboží vytvářející společenskou návratnost a/nebo používá způsoby výroby zboží nebo poskytování služeb přestavujících sociální cíle; b)využívá své zisky především k dosažení svého hlavního sociálního cíle a má zavedeny předem definované postupy a pravidla pro veškeré rozdělování zisku, jimiž se zajistí, aby takové rozdělování zisku hlavní sociální cíl neohrozilo; c)je řízen podnikatelským, odpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků a zúčastněných subjektů, kterých se jeho podnikatelská činnost týká; 16) „sociálními inovacemi“ činnosti, které mají co do výsledků a prostředků sociální povahu, a zejména činnosti, které se týkají vývoje a realizace nových nápadů (ohledně produktů, služeb a modelů), jež současně naplňují sociální potřeby a vytvářejí nové sociální vztahy nebo spolupráci, čímž jsou pro společnost prospěšné a zvyšují její schopnost jednat; 17) „sociálními experimenty“ opatření v oblasti politiky, která inovativně reagují na sociální potřeby, jsou prováděna v malém měřítku a v podmínkách, které umožňují měřit jejich dopad předtím, než budou provedena v jiném kontextu či v širším měřítku, pokud se ukáže, že jsou jejich výsledky přesvědčivé; 18) „klíčovými kompetencemi“ znalosti, dovednosti a kompetence, které každý jednotlivec potřebuje, a to ve všech fázích svého života, pro osobní naplnění a rozvoj, zaměstnanost, sociální začlenění a aktivní občanství. Klíčovými kompetencemi se rozumí: gramotnost; mnohojazyčnost; matematika, přírodní vědy, technologie a inženýrství; digitální kompetence; osobní a sociální kompetence a schopnost učit se; občanství; podnikavost; kulturní povědomí a projev;

19) „třetí zemí“ země, která není členským státem Evropské unie. 2. Definice v článku [2] [budoucího nařízení o společných ustanoveních] se použijí také na složku ESF+ v rámci sdíleného řízení. Článek 3 Obecné cíle a způsoby provádění Cílem ESF+ je podpořit členské státy v tom, aby dosáhly vysoké úrovně zaměstnanosti, spravedlivé sociální ochrany a disponovaly kvalifikovanou a odolnou pracovní silou připravenou pro budoucí svět práce v souladu se zásadami stanovenými v evropském pilíři sociálních práv, který vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise dne 17. listopadu 2017. ESF+ podporuje, doplňuje a zvyšuje hodnotu politik členských států s cílem zajistit rovné příležitosti, přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky, sociální ochranu a začlenění, jakož i vysokou úroveň ochrany lidského zdraví. Provede se: a) v rámci sdíleného řízení, pokud jde o část pomoci, která odpovídá zvláštním cílům uvedeným v čl. 4 odst. 1 („složka ESF+ v rámci sdíleného řízení“), a b) v rámci přímého a nepřímého řízení, pokud jde o část pomoci, která odpovídá cílům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a článku 23 („složka Zaměstnanost a sociální inovace“), a o část pomoci, která odpovídá cílům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a 3 a článku 26 („složka Zdraví“). Článek 4 Specifické cíle 1. ESF+ podporuje následující specifické cíle v oblastech politiky, jako je zaměstnanost, vzdělávání, sociální začleňování a zdraví, čímž se rovněž přispěje k obecnému cíli, kterým je „Sociálnější Evropa – provádění evropského pilíře sociálních práv“ a který je stanoven v článku [4] [budoucího nařízení o společných ustanoveních]: i) zlepšit přístup k zaměstnání pro všechny uchazeče o zaměstnání, zejména mladé lidi a dlouhodobě nezaměstnané a neaktivní osoby, podporovat samostatně výdělečné činnosti a sociální ekonomiku; ii) modernizovat instituce a služby trhu práce s cílem posoudit a předvídat potřeby dovedností a zajistit včasnou, individuálně uzpůsobenou pomoc i podporu při vytváření souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce, jakož i během přechodů mezi zaměstnáními a během mobility; iii) prosazovat účast žen na trhu práce, lepší rovnováhu mezi prací a osobním životem – včetně přístupu k péči o děti, zdravého a přiměřeného pracovního prostředí s ohledem na zdravotní rizika a přizpůsobení pracovníků, podniků a podnikatelů změnám – a aktivní a zdravé stárnutí; iv) zvýšit kvalitu, účinnost a relevantnost systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce, aby se podpořilo získávání klíčových kompetencí včetně digitálních dovedností; v) podporovat rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě a jejich úspěšnému ukončení, a to zejména pro znevýhodněné skupiny, od předškolního vzdělávání a péče, přes všeobecné vzdělávání a odborné vzdělávání a přípravu až po terciární úroveň, jakož i vzdělávání a studium dospělých, včetně usnadnění vzdělávací mobility pro všechny; vi) podporovat celoživotní učení, zejména flexibilní možnosti rozšiřování dovedností a rekvalifikace pro všechny s ohledem na digitální dovednosti, lépe předvídat změny a nové požadavky na dovednosti vycházející z potřeb trhu práce, usnadnit přechody mezi zaměstnáními a podporovat profesní mobilitu; vii) posílit aktivní začleňování občanů, a podpořit tak jejich rovné příležitosti a aktivní účast a nabídnout jim lepší zaměstnatelnost; viii) podporovat sociálně-ekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí a marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;

ix) zvyšovat rovný a včasný přístup ke kvalitním, udržitelným a cenově dostupným službám; modernizovat systémy sociální ochrany včetně podpory přístupu k sociální ochraně; zlepšit dostupnost, účinnost a odolnost systémů zdravotní péče a služeb dlouhodobé zdravotní péče; x) podporovat sociální začlenění osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením včetně nejchudších osob a dětí; xi) řešit materiální deprivaci poskytnutím potravinové a/nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, včetně doprovodných opatření. 2. Prostřednictvím činností, které spadají pod složku ESF+ v rámci sdíleného řízení a jimiž se má dosáhnout specifických cílů uvedených v odstavci 1, ESF+ přispívá rovněž k dalším cílům politiky uvedeným v článku [4] [budoucího nařízení o společných ustanoveních], zejména cílům týkajícím se: 1. inteligentnější Evropy tak, že se budou rozvíjet dovednosti pro inteligentní specializaci, dovednosti potřebné pro klíčové základní technologie a průmyslovou transformaci, dále odvětvová spolupráce zaměřená na dovednosti a podnikavost, odborná příprava výzkumných pracovníků, navazování kontaktů a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, institucemi odborného vzdělávání a přípravy, výzkumnými a technologickými středisky a podniky a klastry, a poskytne se podpora mikropodnikům, malým a středním podnikům a bude se prosazovat sociální ekonomika; 2. dosažení zelené a nízkouhlíkové Evropy tak, že se zlepší systémy vzdělávání a odborné přípravy nezbytné pro přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvýší se kvalifikace všech, včetně pracovní síly, a vytvoří se nová pracovní místa v odvětvích souvisejících s životním prostředím, klimatem, energií a biohospodářstvím. 3. V rámci složky Zdraví podporuje ESF+ zdraví a prevenci nemocí, přispívá k účinnosti, dostupnosti a odolnosti systémů zdravotní péče, usiluje o bezpečnější zdravotní péči, dále snižuje nerovnosti v oblasti zdraví, chrání občany před přeshraničními zdravotními hrozbami a podporuje právní předpisy EU v oblasti zdraví. Článek 5 Rozpočet 1.Celkové finanční krytí pro ESF+ pro období 2021–2027 činí 101 174 000 000 EUR v běžných cenách. 2.Část finančního krytí pro složku ESF+ v rámci sdíleného řízení spadající pod cíl Investice pro zaměstnanost a růst činí 100 000 000 000 EUR v běžných cenách nebo 88 646 194 590 v cenách z roku 2018, z čehož je 200 000 000 EUR v běžných cenách nebo 175 000 000 EUR v cenách z roku 2018 přiděleno na nadnárodní spolupráci na podporu inovativních řešení, jak je uvedeno v čl. 23 bodě i), a 400 000 000 EUR v běžných cenách nebo 376 928 934 EUR v cenách z roku 2018 jako dodatečné financování pro nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 SFEU a regiony úrovně NUTS 2 splňující kritéria stanovená v článku 2 protokolu č. 6 k aktu o přistoupení z roku 1994. 3.Finanční krytí pro složku Zaměstnanost a sociální inovace a složku Zdraví pro období 2021–2027 činí 1 174 000 000 EUR v běžných cenách. 4.Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 3 je následující: a)761 000 000 EUR na provádění složky Zaměstnanost a sociální inovace; b)413 000 000 EUR na provádění složky Zdraví. 5.Částky uvedené v odstavcích 3 a 4 lze použít také na technickou a správní pomoc určenou pro provádění programů, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace. Článek 6 Rovnost mužů a žen a rovné příležitosti a nediskriminace 1. Všechny programy prováděné ve složce ESF+ v rámci sdíleného řízení, jakož i operace podporované složkou Zaměstnanost a sociální inovace a složkou Zdraví zajistí rovnost mužů a žen v průběhu jejich přípravy, provádění, monitorování a hodnocení. V průběhu jejich přípravy, provádění, monitorování a hodnocení rovněž podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.

2. Členské státy a Komise rovněž podporují konkrétní cílená opatření, kterými se budou prosazovat zásady uvedené v odstavci 1 v rámci kteréhokoli z cílů ESF+, včetně přechodu od rezidenční péče v institucionálním prostředí k rodinné a komunitní péči. Část II – Provádění spadající do složky ESF+ v rámci sdíleného řízení Kapitola I Společná ustanovení o programování Článek 7 Provázanost a tematické zaměření 1. Členské státy soustředí zdroje ESF+ v rámci sdíleného řízení na intervence, kterými se řeší problémy zjištěné v jejich národních programech reforem, v rámci evropského semestru, jakož i v příslušných doporučeních pro jednotlivé země přijatých v souladu s čl. 121 odst. 2 SFEU a čl. 148 odst. 4 SFEU, a zohledňují zásady a práva stanovená v evropském pilíři sociálních práv. Členské státy a případně Komise podporují součinnost a zajišťují koordinaci, doplňkovost a soudržnost mezi fondy ESF+ a ostatními fondy, programy a nástroji Unie, jako je Erasmus, Azylový a migrační fond a program na podporu reforem, včetně nástroje pro provádění reforem a nástroje pro technickou podporu, a to jak ve fázi plánování, tak během provádění. Členské státy a případně Komise optimalizují mechanismy koordinace, aby zabránily zdvojování úsilí a zajistily úzkou spolupráci mezi osobami odpovědnými za provádění, a zajistily tak provádění soudržných a efektivních podpůrných opatření. 2. Členské státy přidělí odpovídající část svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení problémů uvedených v příslušných doporučeních pro jednotlivé země přijatých v souladu s čl. 121 odst. 2 SFEU a čl. 148 odst. 4 SFEU a v rámci evropského semestru, které spadají do oblasti působnosti ESF+, jak je uvedeno v článku 4. 3. Členské státy přidělí nejméně 25 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na specifické cíle v oblasti politiky sociálního začleňování, které jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 bodech vii) až xi), včetně podpory sociálně ekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí. 4. Členské státy přidělí nejméně 2 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na specifický cíl řešení materiální deprivace stanovený v čl. 4 odst. 1 bodě xi). V řádně odůvodněných případech lze zdroje, které jsou přiděleny na specifický cíl stanovený v čl. 4 odst. 1 bodě x) a zaměřeny na nejchudší osoby, zohlednit při ověřování toho, zda byl dodržen minimální příděl ve výši 2 %, který je uveden v prvním pododstavci tohoto odstavce. 5. Členské státy, u kterých je počet mladých lidí ve věku 15 až 29, kteří jsou bez zaměstnání a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy, v roce 2019 na základě údajů Eurostatu vyšší než průměrný počet v rámci Unie, přidělí alespoň 10 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení pro období 2021–2025 na cílené činnosti a strukturální reformy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a přechod ze školy do zaměstnání, na podporu způsobů opětného začlenění do vzdělávání nebo odborné přípravy a vzdělávání druhé šance, a to zejména v rámci provádění systému záruk pro mladé lidi. Při programování zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na roky 2026 a 2027 v polovině období v souladu s článkem [14] [budoucího nařízení o společných ustanoveních] přidělí členské státy, u kterých je počet mladých lidí ve věku 15 až 29, kteří jsou bez zaměstnání a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy, v roce 2024 na základě údajů Eurostatu vyšší než průměrný počet v rámci Unie, na uvedené činnosti alespoň 10 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení pro období 2026–2027. Nejvzdálenější regiony, které splňují podmínky stanovené v prvním a druhém pododstavci, přidělí alespoň 15 % zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení ve svých programech na cílené činnosti uvedené v prvním pododstavci. Toto přidělení se zohlední při ověřování, zda bylo minimální procento stanovené v prvním a druhém pododstavci na vnitrostátní úrovni dodrženo. Členské státy musí při provádění těchto činností dávat přednost neaktivním a dlouhodobě nezaměstnaným mladým lidem a zavádět cílená informační opatření. 6. Odstavce 2 až 5 se nepoužijí na zvláštní dodatečný příděl, který obdržely nejvzdálenější regiony a regiony úrovně NUTS 2 splňující kritéria stanovená v článku 2 protokolu č. 6 aktu o přistoupení z roku 1994.

7. Odstavce 1 až 5 se nepoužijí na technickou pomoc. Článek 8 Partnerství 1. Každý členský stát zajistí přiměřenou účast sociálních partnerů a organizací občanské společnosti při provádění politik v oblasti zaměstnání, vzdělávání a sociálního začleňování, které jsou podporovány složkou ESF+ v rámci sdíleného řízení. 2. Členské státy přidělí každému programu odpovídající část zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na budování kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. Článek 9 Řešení materiální deprivace Zdroje uvedené v čl. 7 odst. 4 se plánují v rámci vyhrazené priority nebo vyhrazeného programu. Článek 10 Podpora zaměstnanosti mladých lidí Podpora podle čl. 7 odst. 5 se plánuje v rámci vyhrazené priority a prosazuje specifický cíl stanovený v čl. 4 odst. 1 bodě i). Článek 11 Podpora příslušných doporučení pro jednotlivé země Činnosti určené k řešení problémů zjištěných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země a v rámci evropského semestru, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 2, se plánují v rámci jedné nebo více vyhrazených priorit. Kapitola II Obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení

Článek 12 Oblast působnosti Tato kapitola se použije na podporu z ESF+ podle čl. 4 odst. 1 bodů i) až x), pokud se provádí v rámci sdíleného řízení („obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení“). Článek 13 Inovační činnosti 1. Členské státy podporují činnosti v oblasti sociálních inovací a sociálních experimentů nebo posilují přístupy zdola nahoru založené na partnerství mezi veřejnými orgány, soukromým sektorem a občanskou společností, jako jsou například místní akční skupiny vytvářející a provádějící strategie komunitně vedeného místního rozvoje. 2. Členské státy mohou podporovat rozšiřování inovativních přístupů testovaných v malém měřítku (sociálních experimentů), které byly vytvořeny v rámci složky Zaměstnanost a sociální inovace a dalších programů Unie. 3. Inovativní činnosti a přístupy mohou být plánovány v rámci jakéhokoli ze specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 bodech i) až x). 4. Každý členský stát si stanoví alespoň jednu prioritu na provádění odstavců 1 nebo 2 nebo obou odstavců. Maximální míra spolufinancování pro tyto priority může být zvýšena na 95 %, pokud je na tyto priority vyčleněn příděl v maximální výši 5 % částky, kterou ESF+ přidělí danému členskému státu v rámci sdíleného řízení. Článek 14 Způsobilost 1. Kromě nákladů uvedených v článku [58] [budoucího nařízení o společných ustanoveních] nejsou pro obecnou podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení způsobilé následující náklady: a)náklady na nákup pozemků a nemovitostí a zajištění infrastruktury a b)náklady na nákup nábytku, vybavení a vozidel, s výjimkou případů, kdy je nákup nezbytný pro dosažení cíle operace, nebo pokud jsou tyto položky plně odepsány, nebo je pořízení těchto položek nejhospodárnější možností. 2. Příspěvky ve formě věcného plnění, jež mají podobu dávek nebo platů a jsou ve prospěch účastníků operace vyplaceny třetí stranou, mohou být způsobilé pro příspěvek z obecné podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, pokud uvedené věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly včetně účetních pravidel a jejich výše nepřesahuje náklady, které nese třetí strana. 3. Zvláštní dodatečný příděl, který obdržely nejvzdálenější regiony a regiony úrovně NUTS 2 splňující kritéria stanovená v článku 2 protokolu č. 6 aktu o přistoupení z roku 1994, se použije na podporu dosažení specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1. 4. Přímé náklady na zaměstnance jsou způsobilé pro příspěvek z obecné podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, pokud jejich výše není vyšší než 100 % obvyklé odměny, která je podložena údaji Eurostatu, za výkon dotyčného povolání v členském státě. Článek 15 Ukazatele a podávání zpráv 1. U programů využívajících obecnou podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení se pro účely monitorování pokroku v provádění použijí společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze 1 tohoto nařízení. Programy mohou využívat také ukazatele specifické pro jednotlivé programy.

2. Výchozí hodnota společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, v absolutních číslech se pro tyto ukazatele nastaví souhrnné kvantifikované milníky a cílové hodnoty. Vykazované hodnoty ukazatelů výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech. 3. U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž je nastaven souhrnný kvantifikovaný milník pro rok 2024 a souhrnná kvantifikovaná cílová hodnota pro rok 2029, se referenční hodnota stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Cíle pro společné ukazatele výsledků jsou stanoveny v absolutních číslech nebo v procentech. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně. Vykazované hodnoty společných ukazatelů výsledků musí být vyjádřeny v absolutních číslech. 4. Údaje o ukazatelích pro účastníky se předají pouze tehdy, jsou-li veškeré údaje požadované v bodě 1a přílohy 1 a týkající se uvedeného účastníka k dispozici. 5. Jsou-li údaje k dispozici v rejstřících nebo rovnocenných zdrojích, členské státy umožní, aby řídicí orgány a další subjekty pověřené sběrem údajů, které jsou nezbytné pro monitorování a hodnocení celkové podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, uvedené údaje získaly z rejstříků údajů nebo rovnocenných zdrojů v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. c) a e) nařízení (EU) 2016/679. 6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38 s cílem změnit ukazatele v příloze I, pokud se to považuje za nezbytné k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění programů. Kapitola III Podpora z ESF+ pro řešení materiální deprivace Článek 16 Oblast působnosti Tato kapitola se použije na podporu z ESF+ podle čl. 4 odst. 1 bodu xi). Článek 17 Zásady 1. Podpory z ESF+ lze pro účely řešení materiální deprivace využít pouze na podporu distribuce potravin a zboží v souladu s právem Unie týkajícím se bezpečnosti spotřebních výrobků. 2. Členské státy a příjemci vybírají potravinovou a/nebo základní materiální pomoc na základě objektivních kritérií týkajících se potřeb nejchudších osob. Kritéria výběru potravin, a případně zboží, rovněž zohledňují klimatické a environmentální aspekty, zejména s ohledem na omezení plýtvání potravinami. Ve vhodných případech se při výběru typu potravin, které mají být distribuovány, přihlíží k jejich přínosu k vyváženému stravování nejchudších osob. Potravinová a/nebo základní materiální pomoc může být poskytnuta přímo nejchudším osobám nebo nepřímo prostřednictvím elektronických poukázek nebo karet, pokud je možné je vyměnit pouze za potravinovou a/nebo základní materiální pomoc, jak je stanoveno čl. 2 odst. 3. Potraviny poskytnuté nejchudším osobám mohou být získány použitím, zpracováním či prodejem produktů, s nimiž se nakládá v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin nejchudším osobám. Kromě částek, které jsou pro daný program již k dispozici, se ve prospěch nejchudších osob použije také každá částka získaná z uvedené transakce. 3. Komise a členské státy zajistí, aby pomoc poskytovaná v rámci podpory z ESF+, která je určena na řešení materiální deprivace, respektovala důstojnost a zabránila stigmatizaci nejchudších osob. 4. Dodávku potravinové a/nebo materiální pomoci mohou doprovázet také přesměrování na příslušné služby a další doprovodná opatření zaměřená na sociální začlenění nejchudších osob.

Článek 18 Obsah priority Priorita týkající se podpory podle čl. 4 odst. 1 bodu xi) stanoví: a) typ podpory; b) hlavní cílové skupiny; c) popis národních nebo regionálních režimů podpory. V případě programů omezených na tento typ podpory a související technickou pomoc jsou součástí priority rovněž kritéria pro výběr operací. Článek 19 Způsobilost operací 1 Potravinová a/nebo základní materiální pomoc poskytovaná nejchudším osobám může být pořízena příjemcem nebo jeho jménem nebo může být příjemci bezplatně poskytnuta. 2. Potravinová a/nebo základní materiální pomoc se nejchudším osobám poskytuje bezplatně. Článek 20 Způsobilost výdajů 1. Způsobilými náklady na podporu z ESF+ pro řešení materiální deprivace jsou: a) náklady na nákup potravinové a/nebo základní materiální pomoci včetně nákladů spojených s přepravou potravinové a/nebo základní materiální pomoci příjemcům, kteří potravinovou a/nebo základní materiální pomoc dodají konečným příjemcům; b) pokud se na přepravu potravinové a/nebo základní materiální pomoci příjemcům, kteří ji dodají konečným příjemcům, nevztahuje písmeno a), náklady, které nese nákupní subjekt a které se týkají přepravy potravinové a/nebo základní materiální pomoci do skladů a/nebo k příjemcům, a náklady na skladování v paušální sazbě ve výši 1 % nákladů zmíněných v písmeni a), nebo v řádně odůvodněných případech skutečně vynaložené a uhrazené náklady; c) správní náklady, náklady na přepravu a na skladování, které nesou příjemci podílející se na distribuci potravinové a/nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, v paušální sazbě ve výši 5 % nákladů zmíněných v písmeni a); nebo 5 % hodnoty potravin, s nimiž se nakládá v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1308/2013; d) náklady na sběr, přepravu, skladování a distribuci potravinových darů a s t