DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. 1. Souvislosti návrhu

· Odůvodnění a cíle návrhu

Na tresku obecnou, sledě obecného a šprota obecného se v Baltském moři zaměřuje značná část rybolovu. Vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES[1]) uvádí, že stávající míra využívání není u některých z těchto populací v souladu s cílem dosažení maximálního udržitelného výnosu. Plán řízení pro populace tresky obecné v Baltském moři existuje od roku 2007[2], ale na populace sledě obecného a šprota obecného se doposud žádný plán řízení nevztahuje. To brání udržitelnému řízení tohoto rybolovu a zajištění stabilních rybolovných práv pro rybáře, kteří jej provozují.

Treska obecná, sleď obecný a šprot obecný tvoří nejen základ rybolovu, ale jsou i důležitou součástí baltského ekosystému a existují mezi nimi i silné biologické interakce. Treska obecná je predátorem pro šproty obecné a sledě obecné, což znamená, že velikost populace tresky obecné má vliv na velikost populací sledě obecného a šprota obecného a naopak. Odborné analýzy naznačují, že biologické interakce v rámci těchto druhů a mezi nimi v Baltském moři mohou znamenat, že mohou být udržitelné vyšší rybolovné tlaky, než se doporučují v současné době. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR)[3] však upozorňuje[4], že aby bylo možno pochopit rizika rybolovu v rámci těchto vyšších hodnot, je třeba další vědecká práce.

Produktivita rybích populací Baltského moře, zejména tresky obecné a šprota obecného, může být silně ovlivněna ekologickými podmínkami v Baltském moři. Tření tresky obecné ve východním Baltském moři se omezuje na hluboké vody, kde je salinita hlubších vod dostatečně vysoká, aby umožnila oplodnění jiker a aby voda oplodněné jikry nadnášela. Omezený přítok oceánských vod ze Severního moře způsobil, že od poloviny 80. let ubývá v těchto hlubokých slaných vodách kyslík a reprodukce tresky obecné probíhá úspěšně pouze v jižních oblastech, kde dochází ke tření. Pokud by přítok ze Severního moře do východního Baltského moře byl výrazný, mohlo by to vést k většímu přírůstku tresky obecné, než tomu bylo v posledních letech. Pokud jde o šprota obecného, existuje vazba mezi přírůstkem a teplotou, přičemž přírůstek mladých ryb je větší u populací žijících v teplejších podmínkách. Tato vazba znamená, že například výskyt dvou po sobě jdoucích tuhých zim by mohl mít pro populaci šprota obecného vážné důsledky.

S ohledem na silný vliv biologických interakcí a ekologických dopadů na populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři je žádoucí, abychom byli schopni přizpůsobit míru a schéma využívání těchto populací v souvislosti s lepším vědeckým pochopením interakcí a změn environmentálních podmínek. Tento přístup by byl rovněž v souladu s ekosystémovým přístupem k řízení rybolovu. Prvním krokem k tomuto přizpůsobivému řízení by bylo zahrnutí všech příslušných populací do jediného plánu řízení. To by zahrnovalo cílové míry úmrtnosti vyjádřené v rozmezích pro každou populaci, které by se staly základem pro stanovení celkových přípustných odlovů pro tyto populace. Přizpůsobení by pak bylo výsledkem aktualizace úmrtnosti způsobené rybolovem a referenčních bodů velikosti populace u každé populace, u níž by to vědecké poradenství uznalo za vhodné.

Cílem návrhu je vytvořit plán řízení pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři. Plán zajistí udržitelné využívání těchto populací a přinese stabilitu rybolovných práv, přičemž zajistí, aby se řízení opíralo o nejaktuálnější odborné informace o interakcích v rámci populací a mezi nimi a s dalšími aspekty ekosystému a životního prostředí. Specifickým cílem iniciativy by mělo být, aby populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři byly využívány udržitelným způsobem v souladu se zásadami maximálního udržitelného výnosu a ekosystémového přístupu k řízení rybolovu. Tyto populace by měly být za tímto účelem odlovovány na úrovni, která může přinést maximální udržitelný výnos.

Při lovu tresky obecné a při pelagickém rybolovu dochází k vedlejším úlovkům platýsovitých ryb, zejména platýse evropského, platýse bradavičnatého, pakambaly velké a pakambaly východoatlantské. Využívání populací tresky obecné a pelagických populací by nemělo ohrožovat udržitelnost populací platýsovitých ryb v Baltském moři.

Plán se bude týkat všech rybářských plavidel Unie v Baltském moři bez ohledu na jejich celkovou délku, neboť je to v souladu s pravidly společné rybářské politiky (SRP) a odpovídá to vlivu plavidel na dotčené rybí populace.

· Obecné souvislosti

1. Populace tresky obecné ve východní a západní části Baltského moře jsou považovány za dvě samostatné populace. V Baltském moři se nachází řada různých populací sledě obecného, přičemž hlavní populace se nachází ve východní pánvi Baltského moře. Menší populace se vyskytují v Botnickém moři, v Botnickém zálivu, v Rižském zálivu a v západní části Baltského moře. Tato posledně jmenovaná populace se tře v západní části Baltského moře a poté migruje do oblasti Skagerrak a do východní oblasti Severního moře, kde se krmí. V těchto oblastech se mísí se severomořskými sledi a loví se jako součást smíšeného rybolovu. V Baltském moři se nachází jedna populace šprota obecného.

2. Na obě populace tresky obecné v Baltském moři se v současné době vztahuje plán řízení2 a mezi řídící opatření týkající se rybolovu těchto populací patří stanovení ročních celkových přípustných odlovů, omezení intenzity rybolovu a technická opatření, včetně minimální velikosti ok, pravidel pro složení úlovku a minimální velikosti při vykládce a uzavřených oblastí/období zákazu rybolovu. Nynější řízení rybolovu sledě obecného a šprota obecného zahrnuje roční celkové přípustné odlovy a technická opatření, včetně velikosti ok a pravidel pro složení úlovku.

3. O malé populaci sledě obecného v Botnickém zálivu existuje podle ICES málo údajů, takže momentálně není možné kompletně posoudit stav populace jako základ poradenství pro rybolov. Plán z tohoto důvodu nezahrnuje pravidla odlovu pro tuto populaci. S ohledem na malý objem této populace a na rybolov, který ji využívá, je nepřiměřené stanovovat pro tuto populaci zvláštní celkový přípustný odlov. Pro úlovky z této populace je místo toho zavedeno ustanovení, podle nějž jsou součástí celkového přípustného odlovu sledě obecného z kombinované oblasti Botnického moře a Botnického zálivu.

4. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice stanoví od 1. ledna 2014 pravidla společné rybářské politiky (SRP) včetně ustanovení o víceletých plánech a stanoví povinnost vykládky pro populace, na něž se vztahuje celkový přípustný odlov. V článku 9 a 10 jsou vyjmenovány zásady, cíle a obsah víceletých plánů. Podle článku 15 se povinnost vykládky v Baltském moři bude týkat pelagického rybolovu, rybolovu lososa a druhů charakteristických pro daný rybolov od roku 2015 a všech ostatních druhů, na něž se vztahuje celkový přípustný odlov, od 1. ledna 2017.

5. Cíle odpovídající maximálnímu udržitelnému výnosu jsou vyjádřeny jako hodnoty v rozmezí doporučovaném ICES. Tato rozmezí umožňují u dotčených populací řízení na základě maximálního udržitelného výnosu a zdá se, že v případě změn vědeckého poradenství umožňují přizpůsobení a zároveň zachovávají vysokou míru předvídatelnosti. Tyto cíle jsou doplněny o ochranná opatření spojená s aktivačním referenčním bodem pro zachování zdrojů. U dotčených populací jsou tyto referenční body vyjádřeny jako biomasa reprodukující se populace, která byla získána při posledním referenčním srovnávání provedeným ICES. Jelikož neexistují doporučení v oblasti biomasy reprodukující se populace, měl by být spouštěčem okamžik, kdy vědecké poradenství konstatuje, že populace je v ohrožení.

6. Podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 je povinnost vykládky všech úlovků tresky obecné, sledě obecného, šprota obecného a platýse evropského při lovu tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři součástí plánu, jak přispět k uplatňování zákazu výmětů, s výjimkou okolností, kdy je zřejmé, že je vysoká míra přežití. Podle čl. 16 odst. 7 nařízení (EU) č. 1380/2013 mají členské státy přidělovat celkové přípustné odlovy plavidlům plujícím pod jejich vlajkou s přihlédnutím k pravděpodobnému složení úlovku a k povinné vykládce všech úlovků. Aby toho bylo dosaženo, mohou členské státy přijmout vnitrostátní opatření, například zachování určité rezervy u dostupného celkového vnitrostátního přípustného odlovu nebo výměnu kvót s jinými členskými státy.

7. V souladu s vědeckým poradenstvím VTHVR4 nejsou součástí tohoto plánu roční limity pro intenzitu rybolovu.

8. V souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. 1380/2013 členské státy, které mají přímý zájem na řízení, mohou předkládat společná doporučení, která se týkají mimo jiné určitých opatření, která by měla být přijata, přičemž Komisi je přiznána pravomoc přijímat prováděcí akty nebo akty v přenesené pravomoci v zájmu dosažení cílů víceletého plánu. Plán za tímto účelem ustavuje regionální spolupráci týkající se přijímání technických opatření, ustanovení pro povinnost vykládky a konkrétní opatření pro zachování zdrojů týkající se vedlejších úlovků při rybolovu dotčených populací.

9. V souladu s celkovou ambicí SRP v oblasti zachování rybolovných zdrojů a se zvláštním ohledem na články 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, které vyžadují vypracování víceletých plánů, jsou hlavními prvky plánu:

– cíle (dosáhnout takové úmrtnosti ryb, která bude v souladu se zásadou maximálního udržitelného výnosu),

– referenční body pro zachování vyjádřené v úrovních biomasy reprodukující se populace a konkrétní opatření pro zachování zdrojů,

– ustanovení týkající se povinnosti vykládky,

– rámec technických opatření,

– pravidelné vyhodnocování plánu na základě vědeckého poradenství.

· Platné předpisy EU vztahující se na oblast návrhu

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES[5] stanoví obecný rámec pro SRP a určuje situace, kdy Rada přijímá víceleté plány.

Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97, stanoví pravidla pro udržitelný lov tresky obecné v Baltském moři.

Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98, stanoví technická opatření pro zachování druhů v Baltském moři, tj. pravidla složení úlovků, minimální velikost ok, minimální velikost při vykládce, uzavřené oblasti a období zákazu rybolovu lososa. Stanoví rovněž zákaz lovu unášenými tenatovými sítěmi v Baltském moři.

Každoroční nařízení Rady, kterým se stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři, stanoví úrovně celkových přípustných odlovů dotčené populace (tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného) a platýse evropského (např. pro rok 2014 nařízení Rady (EU) č. 1180/2013 ze dne 19. listopadu 2013, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři).

Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 stanoví obecné kontrolní požadavky pro rybolov a zvláštní kontrolní požadavky pro víceleté plány.

· Soulad s ostatními politikami a cíli Unie

Návrh a jeho cíle jsou v souladu s politikami Unie, zejména politikou v oblasti životního prostředí, sociální politikou a politikou v oblasti trhu a obchodu.

2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

· Konzultace se zúčastněnými stranami

Metody konzultací, hlavní odvětví, na něž se konzultace zaměřují, a obecný profil respondentů

Vzhledem k tomu, že populace tresky obecné, sledě obecného, šprota obecného a platýsovitých ryb v Baltském moři jsou významné především pro obchodní rybolov, soustředily se konzultace na Poradní sbor pro Baltské moře (BSAC) a na orgány pro rybolov členských států v oblasti Baltského moře. BSAC se skládá ze zástupců odvětví rybolovu a dalších zájmových skupin, na něž se vztahuje společná rybářská politika. Odvětví rybolovu zahrnuje rybářská sdružení, organizace producentů, zpracovatele a tržní organizace. Mezi další zájmové skupiny patří nevládní organizace zaměřující se na životní prostředí, spotřebitelé, ženské sítě, rekreační a sportovní rybáři a rybáři samozásobitelé.

Konzultace a rozvoj této iniciativy probíhaly podle postupu stanoveného GŘ MARE pro rozvoj a hodnocení dlouhodobých plánů řízení. Postup má dvě etapy. První etapou je retrospektivní hodnocení, pohled zpět na výkonnost stávajícího plánu řízení v minulosti. V případě potřeby následuje výhledové hodnocení, výhled na případné náhradní víceleté plány a jejich případné dopady. Každá etapa zahrnuje celou řadu zasedání odborných skupin Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Tato zasedání jsou organizována s cílem řešit referenční požadavky stanovené GŘ MARE. Všech těchto zasedání se mohou účastnit zástupci poradních sborů a členských států, kteří jsou schopni poskytnout podněty a zabývat se záležitostmi, které považují za důležité. V tomto případě proběhla i další konzultace s BSAC a s členskými státy, která se týkala konkrétních prvků plánu poté, co VTHVR dokončil proces hodnocení.

Dotčená vědecká/odborná odvětví

Jak je výše uvedeno, odborníci VTHVR poskytovali poradenství po celou dobu průběhu hodnocení. Jeho součástí byly údaje poskytnuté vědci zabývajícími se oblastí rybolovu, ale i odborníky z jiných oborů, včetně ekonomie a sociálních věd. Vědecké poradenství poskytl i ICES.

Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu

V návaznosti na výhledové hodnocení plánu řízení pelagických populací[6] a retrospektivní[7] i výhledové hodnocení[8] stávajícího plánu týkajícího se tresky obecné v Baltském moři bylo v červnu 2011 rozhodnuto přejít na vícedruhový plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři. Rozhodnutí bylo přijato v rámci konzultace s členskými státy a zúčastněnými stranami na zasedání regionálního fóra BALTFISH. Rozhodnutí bylo dále formalizováno na zasedání Výboru pro rybolov v říjnu 2011[9]. Toto rozhodnutí bylo přijato v souvislosti s požadavkem stanoveným již dříve v rámci reformy SRP v souvislosti s plány řízení, jehož cílem je všude, kde je to možné, postihnout více populací.

Rozhodnutí vypracovat pro populace v Baltském moři vícedruhový plán vyžadovalo zahájení nového kola zasedání VTHVR. Aby GŘ MARE poskytlo základnu pro výhledové hodnocení, zorganizovalo řadu setkání odborníků, z nichž většina se konala společně s VTHVR a ICES. Všechna tato setkání byla otevřená zúčastněným stranám a všech se zúčastnili členové BSAC. Setkání byla organizována takto:

zasedání odborné pracovní skupiny VTHVR k víceletým plánům řízení v Edinburghu, Spojené království, ve dnech 28. listopadu až 2. prosince 2011[10],

seminář ICES o integrovaném/vícedruhovém poradenství pro rybolov v Baltském moři, který se konal v Charlottenlundu, Dánsko, ve dnech 6.–8. března 2012[11],

zasedání odborné pracovní skupiny VTHVR k víceletým plánům řízení v Rostocku, Německo, ve dnech 26.–30. března 2012[12].

Po sérii výše uvedených zasedání VTHVR uvedl, že plán řízení založený na stávajících cílech maximálního udržitelného výnosu pro jeden druh by splňoval kritéria vysokého dlouhodobého výnosu s minimálním rizikem pro populaci. Stručně řečeno, takový plán by byl v souladu se zásadami maximálního udržitelného výnosu. Uvedl rovněž, že rozsáhlejší vícedruhový přístup by mohl u některých populací umožnit vyšší cílovou míru úmrtnosti, ale k vyhodnocení rizika spojeného s tímto přístupem bude zapotřebí další vědecká práce. V souvislosti s tímto doporučením byl vypracován diskusní dokument, který představil obě tyto možnosti a jejich dopady. Záležitost byla projednána v polovině června 2012 s členskými státy na zasedání BALTFISH a s BSAC.

Na základě přijetí nařízení o reformě společné rybářské politiky v roce 2013 a zveřejnění závěrečné zprávy pracovní skupiny k víceletým plánům, kterou zřídil Evropský parlament a Rada v dubnu 2014[13], byly vedeny další konzultace se zúčastněnými stranami v rámci BSAC a se správními orgány členských států na zasedání BALTFISH. Jednání probíhala od března do června 2014.

Způsoby zveřejnění odborného poradenství

Zprávy ze všech důležitých schůzí odborníků VTHVR lze nalézt na internetové stránce VTHVR: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/.

Po celou dobu konzultací byly navíc zúčastněné strany aktivně zapojeny do každé etapy následného vývoje iniciativy.

· Posouzení dopadů

· Dříve, než byl víceletý plán navržen, bylo provedeno rozsáhlé posouzení dopadů. Při posuzování byly analyzovány biologické, environmentální a hospodářsko-společenské aspekty tří možností. Možnost s nejpříznivějším dopadem byla poté rozvedena do stávajícího víceletého plánu, aby se zajistil udržitelný rybolov na úrovni maximálně udržitelného výnosu u dotčených populací do roku 2015 a dosáhlo biologického a environmentálního přínosu. Pravděpodobné snížení celého objemu rybolovu by znamenalo rovněž snížení emisí z lodních motorů.

· Co se týče hospodářsko-společenského dopadu, uplatnění plánu řízení na populace sledě obecného a šprota obecného by představovalo systematický základ pro stanovení ročních celkových přípustných odlovů způsobem, který by přinesl do odvětví pelagického rybolovu předvídatelnost úlovků, což by podpořilo plánování obchodu a stabilitu dodávek. To by přineslo i přidanou hodnotu, neboť plány řízení jsou obvykle základním předpokladem pro to, aby rybolov obdržel certifikaci od Rady pro správu moří. Ryby ulovené v rámci tohoto certifikovaného rybolovu pak mohou mít na trhu vyšší cenu.

· Důsledkem omezení rybolovných práv by mohlo být malé snížení zisku pro rybáře a zpracovatelský průmysl a v krátkodobém horizontu by mohlo mít negativní dopad na spotřebitele, avšak obnovení stavu populací zajistí dlouhodobý prospěch, co se týče zisku a udržitelného rybolovu. Dočasné snížení kvót navíc obvykle vede ke zvýšení ceny u dané populace.

· Zrušení systému intenzity rybolovu a požadavku na rybolov v jediné oblasti zjednoduší právní rámec a sníží administrativní zátěž kladenou na členské státy a na odvětví rybolovu.

3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

· Právní základ

Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

· Zásada subsidiarity

Ustanovení návrhu se týkají zachování mořských biologických zdrojů, jedná se o opatření, jež spadají do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

· Zásada proporcionality

Navrhovaná opatření jsou v souladu se zásadou proporcionality, neboť jsou přiměřená a nezbytná a neexistují žádná méně omezující opatření, kterými by mohlo být dosaženo požadovaných cílů politiky.

· Volba nástroje

Navrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady.

4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky.

2014/0285 (COD)

Návrh

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace, mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a ruší nařízení Rady (ES) č. 1098/2007

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[14],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[15],

po postoupení návrhu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Úmluva OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982[16], jíž je Unie smluvní stranou, stanoví povinnosti v oblasti zachování zdrojů, včetně zachování nebo obnovení populací lovených druhů na úrovních, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos.

(2) Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se Unie a její členské státy zavázaly postupovat proti pokračujícímu úbytku populací ryb. Proto je nezbytné přizpůsobit míry využívání tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři, aby bylo zajištěno, že při využívání těchto populací dochází k jejich obnovení a k jejich zachování nad úrovní, která může přinést maximální udržitelný výnos.

(3) Společná rybářská politika má přispívat k ochraně mořského prostředí, k udržitelnému řízení všech komerčně využívaných druhů, a zejména k dosažení dobrého stavu životního prostředí nejpozději do roku 2020, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES[17].

(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 stanoví pravidla společné rybářské politiky (SRP) v souladu s mezinárodními povinnostmi Unie. Cíle SRP mají mimo jiné zajistit, aby rybolov a akvakultura byly dlouhodobě ekologicky udržitelné, uplatnit přístup předběžné opatrnosti k řízení rybolovu a zavést ekosystémový přístup k řízení rybolovu.

(5) Poslední vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTVHR) uvedla, že využívání populace tresky obecné a šprota obecného a některých populací sledě obecného je vyšší, než je vyžadováno k dosažení maximálního udržitelného výnosu.

(6) Plán řízení pro populace tresky obecné v Baltském moři existuje od roku 2007[18], ale na populace sledě obecného a šprota obecného se doposud žádné podobné plány nevztahují. Vzhledem k tomu, že mezi treskou obecnou a pelagickými populacemi existují silné biologické interakce, může velikost populace tresky obecné ovlivnit velikost populace sledě obecného a šprota obecného a naopak. Členské státy a zúčastněné strany navíc vyjádřily podporu rozvoji a provádění plánů řízení pro hlavní populace v Baltském moři.

(7) Víceletý plán stanovený tímto nařízením by měl být podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013 založen na vědeckém, technickém a hospodářském poradenství a jeho součástí by měly být cíle, vyčíslitelné cíle s jasnými časovými rámci, referenční body pro zachování zdrojů a ochranné mechanismy.

(8) Je vhodné stanovit vícedruhový plán rybolovu zohledňující dynamiku mezi populacemi tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného, který bere u těchto populací v úvahu i druhy ulovené jako vedlejší úlovek, zejména populace platýse evropského, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého a pakambaly velké v Baltském moři. Cílem tohoto plánu by měla být snaha dosáhnout u dotčených populací maximálních udržitelných výnosů a zachovat je.

(9) Využívání tresky obecné a pelagických populací by nemělo ohrozit udržitelnost populací, které jsou při tomto rybolovu považovány za vedlejší úlovky, zejména populace platýse evropského, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého a pakambaly velké v Baltském moři. Plán by proto měl zajistit i zachování těchto populací považovaných za vedlejší úlovky nad úrovněmi biomasy odpovídajícími přístupu předběžné opatrnosti.

(10) Vzhledem k tomu, že článek 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 zavedl povinnost vykládky i u všech druhů podléhajících celkovým přípustným odlovům, mělo by být cílem plánu přispět rovněž k provádění povinnosti vykládky u tresky obecné, sledě obecného, šprota obecného a platýse evropského.

(11) Ustanovení čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 vyžaduje, aby byla stanovena rybolovná práva v souladu s cíli stanovenými ve víceletých plánech.

(12) Tyto cíle by tak měly být stanoveny a vyjádřeny na základě vědeckého poradenství[19] jako míry úmrtnosti způsobené rybolovem.

(13) Je důležité stanovit referenční body pro zachování zdrojů, aby bylo možno uplatňovat dodatečná preventivní opatření v případě, že velikost populace je snížena na určitou kritickou míru, která s sebou nese závažné riziko. Tyto referenční body pro zachování zdrojů by měly být stanoveny na minimální úrovni biomasy reprodukující se populace, která odpovídá plné reprodukční kapacitě. Pokud se velikost populace sníží pod minimální úroveň biomasy reprodukující se populace, mělo by se přistoupit k nápravným opatřením.

(14) V případě populací lovených jako vedlejší úlovky, pokud neexistuje vědecké poradenství pro minimální úroveň biomasy reprodukující se populace, jakmile vědecké poradenství konstatuje, že populace je v ohrožení, měla by se přijmout zvláštní opatření pro zachování zdrojů.

(15) Ryby ulovené při rybolovu pomocí vězencových sítí, vrší a košů mají díky povaze těchto zařízení, která rybám nezpůsobují žádnou újmu, vysokou míru přežití, jak potvrdily experimentální rybářské výjezdy. Kromě případů uvedených v čl. 15 odst. 4 písm. a) až c) nařízení (EU) č. 1380/2013 je proto vhodné vyjmout při tomto rybolovu i tresku obecnou, sledě obecného, platýse evropského a šprota obecného z povinné vykládky.

(16) Aby byla splněna povinnost vykládky stanovená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, měl by plán zajistit další řídící opatření, která jsou stanovena v čl. 15 odst. 4 písm. a) až c) uvedeného nařízení. Tato opatření by měla být stanovena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.

(17) Plán by měl pomocí aktů v přenesené pravomoci rovněž zajistit přijetí určitých doprovodných technických opatření s cílem přispět k dosažení cílů plánu, zejména co se týče ochrany nedospělých ryb nebo ryb ve tření. Až do doby, než bude provedena revize nařízení Rady (ES) č. 2187/2005[20], by se mělo počítat s tím, že je-li to nezbytné pro dosažení cílů plánu, mohou se taková opatření odchýlit od určitých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení.

(18) Za účelem včasného a přiměřeného přizpůsobení se technickému a vědeckému pokroku, zajištění flexibility a umožnění rozvoje určitých opatření by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o doplnění tohoto nařízení o nápravná opatření týkající se platýse evropského, platýse bradavičnatého, pakambaly velké a pakambaly východoatlantské, provádění povinnosti vykládky a technických opatření. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracování aktů ve svěřené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a řádné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

(19) Podle článku 18 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud byla Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci týkající se některých opatření pro zachování zdrojů, jak je stanoveno v plánu, členské státy s přímým zájmem na řízení v oblasti rybolovu v Baltském moři by měly mít možnost předložit společná doporučení týkající se těchto opatření, aby tato opatření byla řádně vypracována tak, aby odpovídala zvláštnostem Baltského moře a rybolovu v něm. Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 uvedeného nařízení, měla by být stanovena lhůta k předkládání těchto doporučení.

(20) Aby byl zajištěn soulad s opatřeními stanovenými v tomto nařízení, měla by být kromě opatření, která stanoví nařízení Rady (ES) č. 1224/2009[21], přijata ještě zvláštní kontrolní opatření.

(21) Vzhledem ke skutečnosti, že Baltské moře je poměrně malá rybolovná oblast, ve které se pohybují především malá plavidla, jejichž rybářské výjezdy jsou krátké, povinnost předchozího oznámení podle článku 17 nařízení (ES) č. 1224/2009 by se měla rozšířit na všechna plavidla o celkové délce osm metrů nebo větší a předchozí oznámení by mělo být předloženo hodinu před odhadovaným časem vplutí do přístavu. Vezmeme-li však v úvahu výsledek rybářských výjezdů, které se týkají velmi malého množství ryb z dotčených populací, a s nimi související administrativní zátěž spojenou s předchozím oznamováním, je vhodné stanovit jako prahovou hodnotu pro tato předchozí oznámení, jestliže je na plavidle uchováváno nejméně 300 kg tresky obecné nebo dvě tuny ryb z pelagických populací.

(22) Měly být stanoveny prahové hodnoty pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného, které rybářské plavidlo musí v souladu s článkem 43 nařízení (ES) č. 1224/2009 vyložit v určeném přístavu nebo na určeném místě poblíž pobřeží. Při určování těchto přístavů nebo míst poblíž pobřeží musí členské státy navíc uplatnit kritéria stanovená v čl. 43 odst. 5 uvedeného nařízení, a to tak, aby zajistily účinnou kontrolu populací, na něž se vztahuje toto nařízení.

(23) Podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013 by měla být stanovena opatření, podle nichž by Komise pravidelně hodnotila přiměřenost a účinnost uplatňování tohoto nařízení. Toto hodnocení by se mělo řídit srovnávacím hodnocením dotčených populací, které provádí ICES a které by mělo být jeho základem.

(24) Podle čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by před předložením návrhu plánu mělo být provedeno řádné posouzení jeho hospodářského a společenského dopadu[22].

(25) Co se týče časového rámce, očekává se, že u dotčených populací by mělo být dosaženo maximálního udržitelného výnosu do roku 2015. Od té doby by měl být dále udržován.

(26) Jelikož neexistuje režim intenzity rybolovu, je nezbytné vypustit konkrétní pravidla týkající se zvláštních povolení k rybolovu a náhrady plavidel nebo motorů platná v Rižském zálivu. Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

(27) Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007[23] by mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1. Tímto nařízením se zavádí víceletý plán (dále jen „plán“) pro následující populace (dále jen „dotčené populace“) ve vodách Unie v Baltském moři a pro rybolov využívající dotčené populace:

a) treska obecná (Gadus morhua) v subdivizích ICES 22–24 (treska obecná v západní části Baltského moře);

b) treska obecná (Gadus morhua) v subdivizích ICES 25–32 (treska obecná ve východní části Baltského moře);

c) sleď obecný (Clupea harengus) v subdivizích ICES 25, 26, 27, 28.2, 29 a 32 (sleď obecný ve střední části Baltského moře);

d) sleď obecný (Clupea harengus) v subdivizi ICES 28.1 (sleď obecný v Rižském zálivu);

e) sleď obecný (Clupea harengus) v subdivizi ICES 30 (sleď obecný v Botnickém moři);

f) sleď obecný (Clupea harengus) v subdivizi ICES 31 (sleď obecný v Botnickém zálivu);

g) sleď obecný (Clupea harengus) v divizi ICES IIIa a v subdivizích ICES 22–24 (sleď obecný v západní části Baltského moře);

h) šprot obecný (Sprattus sprattus) v subdivizích ICES 22–32.

2. Plán se vztahuje i na platýse evropského, platýse bradavičnatého, pakambalu velkou a pakambalu východoatlantskou v subdivizích ICES 22–32 ulovené při rybolovu dotčených populací.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definic uvedených v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013, článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 použijí tyto definice:

a) „pelagickými populacemi“ se rozumí populace uvedené v čl. 1 písm. c) až h) tohoto nařízení a jakákoli jejich kombinace;

b) „vězencovou sítí“ se rozumí velké sítě, ukotvené, připevněné na kůlech nebo příležitostně plovoucí, směrem k hladině otevřené a vybavené různými druhy naháněcích a zádržných systémů, které jsou obvykle rozděleny na jednotlivé komory uzavřené směrem ke dnu síťovinou;

c) „vršemi a koši“ se rozumí malé pasti určené k lovu korýšů nebo ryb, které mají tvar klece nebo koše vyrobeného z různých materiálů, jež se kladou na mořské dno, samostatně nebo v řadách. Lany (řady bójí) jsou připojeny k bójím na hladině, které vyznačují jejich polohu, a mají jeden nebo více otvorů nebo vstupů;

d) „dotčenými členskými státy“ se rozumí Dánsko, Estonsko, Finsko, Německo, Lotyšsko, Litva, Polsko a Švédsko.

KAPITOLA II CÍLE A ÚKOLY

Článek 3

Cíle

1. Úkolem plánu je přispět k cílům společné rybářské politiky uvedeným v článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, zejména:

a) dosažení a zachování maximálního udržitelného výnosu u dotčených populací a

b) zajištění zachování populací platýse evropského, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého a pakambaly velké v souladu s přístupem předběžné opatrnosti.

2. Cílem plánu je přispět k provádění povinnosti vykládky stanovené v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 u dotčených populací a u platýse evropského.

Článek 4

Cílové hodnoty

1. Do roku 2015 musí být dosaženo cílových hodnot úmrtnosti způsobené rybolovem, které musí být u dotčených populací nadále zachovávány v následujících rozmezích:

Populace || Cílové rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem

Treska obecná v západní části Baltského moře || 0,23–0,29

Treska obecná ve východní části Baltského moře || 0,41–0,51

Sleď obecný ve střední části Baltského moře || 0,23–0,29

Sleď obecný v Rižském zálivu || 0,32–0,39

Sleď obecný v Botnickém moři || 0,13–0,17

Sleď obecný v Botnickém zálivu || není stanoveno

Sleď obecný v západní části Baltského moře || 0,25–0,31

Šprot obecný v Baltském moři || 0,26–0,32

2. Rybolovná práva se podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví v souladu s cíli stanovenými v odstavci 1.

KAPITOLA III REFERENČNÍ BODY PRO ZACHOVÁNÍ ZDROJŮ

Článek 5

Minimální úrovně biomasy reprodukující se populace

1. Referenční body pro zachování zdrojů vyjádřené jako minimální úroveň biomasy reprodukující se populace, která odpovídá plné reprodukční kapacitě, je u dotčených populací následující:

Populace || Minimální úrovně biomasy reprodukující se populace (v tunách)

Treska obecná v západní části Baltského moře || 36 400

Treska obecná ve východní části Baltského moře || 88 200

Sleď obecný ve střední části Baltského moře || 600 000

Sleď obecný v Rižském zálivu || nejsou stanoveny

Sleď obecný v Botnickém moři || nejsou stanoveny

Sleď obecný v Botnickém zálivu || nejsou stanoveny

Sleď obecný v západní části Baltského moře || 110 000

Šprot obecný v Baltském moři || 570 000

2. Je-li úroveň biomasy reprodukující se populace dotčené populace za určitý rok nižší, než minimální úroveň biomasy reprodukující se populace stanovená v odstavci 1, jsou přijata nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat dotčené populace na preventivní úroveň. Odchylně od čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení a v souladu s čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 se zejména rybolovná práva stanoví na úrovni nižší, než je úroveň, na jejímž základě je stanoveno rozmezí cílové úmrtnosti ryb způsobené rybolovem stanovené v čl. 4 odst. 1. Nápravná opatření mohou v případě potřeby zahrnovat rovněž předložení legislativních návrhů ze strany Komise a naléhavá opatření přijatá Komisí podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013.

KAPITOLA IV

ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ platýse evropského, platýse bradavičnatého, pakambalY velkÉ a pakambalY východoatlantské

Článek 6

Opatření v případě ohrožení platýse evropského, platýse bradavičnatého, pakambaly velké a pakambaly východoatlantské

1. Konstatuje-li vědecké poradenství, že zachování kterékoli populace platýse evropského, platýse bradavičnatého, pakambaly velké a pakambaly východoatlantské v Baltském moři je ohroženo, je Komisi svěřena pravomoc přijmout v souladu s článkem 15 akty v přenesené pravomoci týkající se zvláštních opatření pro zachování ohrožené populace a kterékoli z následujících skutečností:

c) a) přizpůsobení rybolovné kapacity a intenzity rybolovu;

d) b) technických opatření včetně

1) vlastností lovného zařízení, zejména velikosti ok, síly vlákna, velikosti zařízení;

2) používání lovného zařízení, zejména doby ponoření, hloubky, v níž se zařízení používá;

3) zákazu nebo omezení rybolovu v určitých oblastech;

4) zákazu nebo omezení rybolovu v určitých obdobích;

5) minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů.

2. Účelem opatření uvedených v odstavci 1 je dosažení cíle stanoveného v čl. 3 odst. 1 písm. b) na základě vědeckého poradenství.

3. Dotčené členské státy mohou podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 předkládat společná doporučení konkrétních opatření pro zachování zdrojů, jak je uvedeno v odstavci 1.

KAPITOLA V

POVINNOST VYKLÁDKY

Článek 7

Odchylka pro vězencové sítě, vrše a koše

Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky nevztahuje na dotčené populace a na platýse evropského, pokud jsou ryby uloveny následujícím zařízením: vězencovými sítěmi, vršemi a koši.

Článek 8

Provádění povinnosti vykládky

1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15, pokud jde o:

a) seznam druhů, jejichž rybolov je zakázán, pro účely výjimky z povinnosti vykládky stanovené v čl. 15 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013;

b) výjimky z povinnosti vykládky stanovené v čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 pro druhy, u kterých vědecké podklady prokazují vysokou míru přežití, přičemž se zohledňují charakteristiky lovného zařízení, rybolovných postupů a ekosystému, a

c) výjimky de minimis uvedené v čl. 15 odst. 4 písm. c) nařízení (EU) č. 1380/2013.

2. Účelem opatření uvedených v odstavci 1 je dosažení cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 a tato opatření vychází z případného vědeckého poradenství. Výjimky de minimis musí být v souladu s čl. 15 odst. 5 písm. c) nařízení (EU) č. 1380/2013.

3. Dotčené členské státy mohou k opatřením uvedeným v odstavci 1 předkládat společná doporučení podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013.

KAPITOLA VI TECHNICKÁ OPATŘENÍ

Článek 9

Rámec technických opatření

1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15, pokud jde o následující technická opatření:

a) specifikace vlastností lovných zařízení a pravidla týkající se jejich používání;

b) specifikace úprav nebo doplňkových lovných zařízení;

c) omezení nebo zákaz používání určitých lovných zařízení a provádění rybolovných činností v určitých oblastech nebo obdobích;

d) minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů u všech populací, na něž se vztahuje toto nařízení.

2. Cílem opatření uvedených v odstavci 1 je dosažení cílů stanovených v článku 3, a zejména ochrana nedospělých ryb nebo ryb ve tření.

3. Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 se mohou odchýlit od následujících ustanovení nařízení (ES) č. 2187/2005 v případě, že je to nezbytné k dosažení cílů uvedených v odstavci 2:

a) specifikace cílových druhů a velikostí ok stanovených v přílohách II a III uvedených v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 2187/2005;

b) struktury, vlastnosti a pravidla, jimiž se řídí používání aktivních zařízení uvedených v čl. 5 odst. 2, 3 a 4 a v článku 6 uvedeného nařízení;

c) struktury, vlastnosti a pravidla, jimiž se řídí používání pasivních zařízení uvedených v článku 8;

d) souřadnice zakázaných oblastí a období uplatňování zákazu stanovené v článku 16 uvedeného nařízení;

e) druhy, zeměpisné oblasti a období platnosti omezení lovu některých populací stanovená v čl. 18a odst. 1 uvedeného nařízení a technické podrobnosti odchylky stanovené v čl. 18a odst. 2 uvedeného nařízení;

f) zákaz vlečných sítí v Rižském zálivu stanovený v článku 22 uvedeného nařízení.

4. Dotčené členské státy mohou k opatřením uvedeným v odstavci 1 předkládat společná doporučení podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013.

KAPITOLA VII REGIONALIZACE

Článek 10

Regionální spolupráce

1. Na opatření uvedená v této kapitole se použije čl. 18 odst. 1 až 6 nařízení (EU) č. 1380/2013.

2. Dotčené členské státy mohou v následujících lhůtách předkládat společná doporučení podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013:

a) opatření stanovená v čl. 6 odst. 1 a týkající se daného kalendářního roku nejpozději do 1. září předchozího roku;

b) opatření stanovená v čl. 8 odst. 1 a čl. 9 odst. 1 poprvé nejpozději šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté šest měsíců po každém předložení hodnocení plánu podle článku 14.

KAPITOLA VIII KONTROLA A PROSAZOVÁNÍ

Článek 11

Vztah k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009

Nestanoví-li tato kapitola jinak, použijí se kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 kontrolní opatření stanovená v této kapitole.

Článek 12

Předchozí oznámení

1. Odchylně od čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 se povinnost předchozího oznámení stanovená v uvedeném článku použije na velitele rybářských plavidel Unie o celkové délce osm metrů nebo větší, která uchovávají na palubě nejméně 300 kg tresky obecné nebo dvě tuny ryb z pelagických populací.

2. Odchylně od čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 musí být lhůta pro předchozí oznámení stanovená v uvedeném článku nejméně jednu hodinu před odhadovaným časem vplutí do přístavu.

Článek 13

Určené přístavy

Prahová živá hmotnost druhu, na který se vztahuje víceletý plán, při jejímž překročení je rybářské plavidlo povinno vyložit své úlovky v určeném přístavu nebo na určeném místě poblíž pobřeží, jak je stanoveno v článku 43 nařízení (ES) č. 1224/2009, je:

a) 750 kg tresky obecné;

b) 5 tun ryb z pelagických populací.

KAPITOLA IX NÁVAZNÁ OPATŘENÍ

Článek 14

Hodnocení plánu

Šest let po vstupu tohoto plánu v platnost a poté každých dalších šest let Komise zajistí hodnocení dopadu tohoto plánu na populace, na něž se vztahuje toto nařízení, a na rybolov využívající tyto populace, zejména s cílem zohlednit změny ve vědeckém poradenství. Výsledky těchto hodnocení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě.

KAPITOLA X PROCESNÍ USTANOVENÍ

Článek 15

Výkon přenesené pravomoci

1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 6, 8 a 9 je Komisi svěřena na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 6, 8 a 9 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 6, 8 a 9 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o 2 měsíce.

KAPITOLA XI ZMĚNY

Článek 16

Změny nařízení Rady (ES) č. 2187/2005

Články 20 a 21 nařízení (ES) č. 2187/2005 se zrušují.

KAPITOLA XII ZRUŠENÍ

Článek 17

Zrušení nařízení Rady (ES) č. 1098/2007

Nařízení (ES) č. 1098/2007 se zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

KAPITOLA XIII Závěrečná ustanovení

Článek 18

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament Za Radu

předseda předseda

[1] http://www.ices.dk/aboutus/aboutus.asp

[2] Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97 (Úř. věst. L 248, 22. 9. 2007).

[3] Rozhodnutí Komise ze dne 26. srpna 2005, kterým se zřizuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (2005/629/ES).

[4] Zpráva ze zasedání odborné skupiny VTVHR: Vícedruhové plány řízení pro Baltské moře (VTVHR-12-06).

[5] Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.

[6] MRAG, září 2009: Hospodářské a společenské dopady navrhovaných scénářů víceletého plánu řízení pelagického rybolovu v Baltském moři, FISH/2006/09 — Lot 4.

[7] Zpráva podskupiny pro cíle a strategii řízení (VTVHR SGMOS 10-06). Část e) Hodnocení víceletého plánu pro tresku obecnou v Baltském moři.

[8] Zpráva ze zasedání odborné skupiny VTVHR: Posouzení dopadu víceletých plánů pro tresku obecnou v Baltském moři (VTVHR 11-05).

[9] Rada Evropské unie, dokument 16684/11 ADD 1, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16684-ad01.en11.pdf.

[10] Zpráva ze zasedání odborné skupiny VTHVR: Vymezení rozsahu posouzení dopadu baltických víceletých vícedruhových plánů a plánů tresky obecné v oblasti Kattegat, v Severním moři, v západním Skotsku a v Irském moři. (VTHVR-12-05).

[11] Zpráva ze semináře o integrovaném/vícedruhovém poradenství pro rybolov v Baltském moři (WKMULTBAL), 6.–8. března 2012, Charlottenlund, Dánsko, ICES CM 2012/ACOM:43.

[12] Zpráva ze zasedání odborné skupiny VTHVR: Vícedruhové plány řízení pro Baltské moře (VTHVR-12-06).

[13] http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/pech/dv/taskfor/taskforce.pdf

[14] Úř. věst. C , , s. .

[15] Úř. věst. C , , s. .

[16] Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 3.

[17] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

[18] Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97 (Úř. věst. L 248, 22. 9. 2007, s. 1).

[19] Technické služby ICES, září 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

[20] Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98 (Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1).

[21] Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

[22] Posouzení dopadu zveřejněné… (bude doplněno).

[23] Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97 (Úř. věst. L 248, 22. 9. 2007, s. 1).