CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 27.1.2011 
KOM(2011) 15 v kone čném znění 
  
ZELENÁ KNIHA 
o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek 
Směrem k efektivn ějšímu evropskému trhu ve řejných zakázek 
CS 2   CS OBSAH 
1. Co je podstatou pravidel pro zadávání ve řejných zakázek?......................................... 5 
1.1. Nákupní činnosti .......................................................................................................... 6 
1.2. Ve řejné zakázky........................................................................................................... 6 
1.3. Zadavatelé ve řejných zakázek...................................................................................... 9 
2. Zlepšit nástroje pro ve řejné zadavatele...................................................................... 12 
2.1. Modernizovat postupy................................................................................................ 13 2.2. Zvláštní nástroje pro drobné ve řejné zadavatele........................................................ 19 
2.3. Vzájemná spolupráce ve řejných orgán ů.................................................................... 20 
2.4. Vhodné nástroje pro slu čování poptávky a spole čné zadávání zakázek.................... 23 
2.5. Reagovat na obavy týkající se provád ění zakázek..................................................... 24 
3. P řístupnější evropský trh ve řejných zakázek ............................................................. 26 
3.1. Lepší p řístup pro malé a st řední podniky a nov ě vznikající podniky ........................ 27 
3.2. Zajišt ění spravedlivé a efektivní hospodá řské soutěže .............................................. 29 
3.3. Zadávání zakázek v p řípadě neexistence ve řejné soutěže nebo  
v případě výlučných práv........................................................................................... 32 
4. Strategické využívání zadávání ve řejných zakázek v reakci na nové výzvy ............. 33 
4.1. „Jak nakupovat“ za ú čelem dosažení cíl ů strategie Evropa 2020.............................. 34 
4.2. „Co nakupovat“ za ú čelem podpory politických cíl ů strategie Evropa 2020 ............ 41 
4.3. Inovace ................................................................................................................... .... 44 
4.4. Sociální služby ........................................................................................................... 47 
5. Zajišt ění řádných postup ů.......................................................................................... 48 
5.1. P ředcházení st řetům zájmů........................................................................................ 49 
5.2. Boj proti protekcioná řství a korupci .......................................................................... 50 
5.3. Vylou čení „neseriózních“ uchaze čů.......................................................................... 51 
5.4. Zabrán ění nespravedlivým výhodám ......................................................................... 53 
6. P řístup dodavatel ů ze třetích zemí na trh EU............................................................. 53 
CS 3   CS ZELENÁ KNIHA 
o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek 
Směrem k efektivn ějšímu evropskému trhu ve řejných zakázek 
Strategie Evropa 2020 pro in teligentní a udržitelný r ůst podporující za členění1 stanoví vizi 
konkurenceschopného evropského sociáln ě tržního hospodá řství v příštích deseti letech, která 
spočívá na třech vzájemn ě propojených a vzájemn ě se podporujících prioritách: rozvoj 
ekonomiky založené na znalostech  a inovacích; podpora nízkouhlíkového, 
konkurenceschopného hospodá řství, které ú činně využívá zdroje, a podpora hospodá řství 
s vysokou zam ěstnaností, které se vyzna čuje sociální a územní soudržností. 
Zadávání ve řejných zakázek hraje ve strategii Evropa 2020 rozhodující úlohu jako jeden 
z tržních nástroj ů, které je nutno k dosažení t ěchto cílů využívat. Konkrétn ě, strategie Evropa 
2020 požaduje, aby zadávání ve řejných zakázek: 
° zlepšilo rámcové podmínky pro inovace v podnicích p ři plném využití politiky 
orientované na poptávku2,  
° podporovalo posun sm ěrem k hospodá řství méně náročnému na zdroje a s nízkou 
produkcí uhlíku, nap říklad podn ěcováním k širšímu využívání ekologických ve řejných 
zakázek,  
° zlepšilo podnikatelské prost ředí, zejména pro inovativní malé a st řední podniky. 
Strategie Evropa 2020 také zd ůrazňuje, že politika zadávání ve řejných zakázek musí zajistit 
co nejefektivn ější využívání ve řejných financí a trhy pro zadávání ve řejných zakázek musí 
být otev řené v celé EU. Získání optimálních výsledk ů zadávání ve řejných zakázek 
prostřednictvím ú činných postup ů má zásadní význam v souvislosti se zna čnými 
rozpočtovými omezeními a hospodá řskými obtížemi v mnoha členských státech EU. 
Vzhledem k t ěmto výzvám je více než kdy d říve nezbytný fungující a ú činný evropský trh 
veřejných zakázek, který m ůže pomoci tyto ambiciózní cíle splnit.  
Mnoho zú častněných stran vyjád řilo své požadavky na p řezkoumání systému EU pro 
zadávání ve řejných zakázek, aby se zvýšila jeho ú činnost a efektivita. Komise proto v Aktu 
o jednotném trhu3 vyhlásila, že povede rozsáh lé konzultace, aby nejpozd ěji v prvních 
měsících roku 2012 p ředložila legislativní návrhy s cílem zjednodušit a zmodernizovat 
evropské právní p ředpisy o zadávání ve řejných zakázek tak, aby zadávání zakázek bylo 
pružnější a aby se ve řejné zakázky mohly výrazn ěji využívat k podpo ře jiných politik. 
                                                 
1 Viz sd ělení Komise ze dne 3. b řezna 2010 – KOM(2010) 2020. 
2 Toto p řebírá i sdělení Komise „Unie inovací“ – SEK(2010) 1161, které p ředstavuje jednu ze st ěžejních 
iniciativ strategie Evropa 2020, jež se zabývá strategickým využíváním zadávání ve řejných zakázek 
k podpoře výzkumu a inovací. Vyzývá členské státy, aby vyhradily část svého rozpo čtu v oblasti 
veřejných zakázek na výzkum a inovace, a informuje, že Komise bude ve řejným zadavatel ům 
poskytovat pokyny a podp ůrné mechanismy. 
3 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Hospodá řskému a sociálnímu výboru a Výboru 
regionů: Na cest ě k Aktu o jednotném trhu – Pro vysoce konkurenceschopné sociáln ě tržní 
hospodářství, ze dne 27. října 2010 – KOM(2010) 608. 
CS 4   CS Současná generace sm ěrnic o zadávání ve řejných zakázek, konkrétn ě směrnice 2004/17/ES4 
a 2004/18/ES5, jsou posledním krokem v rámci dlouhého vývoje, který za čal v roce 1971 
přijetím sm ěrnice 71/305/EHS6. Tím, že zaru čují transparentní a nediskrimina ční postupy, se 
tyto směrnice především snaží zajistit, aby hospodá řské subjekty mohly pln ě těžit ze 
základních svobod v oblasti zadávání ve řejných zakázek. Sou časné směrnice také uvád ějí 
řadu cílů týkajících se za členění dalších politik do tohoto rámce, nap říklad ochrany životního 
prostředí a spole čenských norem7 nebo boje proti korupci8.  
Vzhledem k rozhodující úloze zadávání ve řejných zakázek p ři řešení dnešních výzev je nutno 
stávající nástroje a metody mode rnizovat, aby se lépe hodily k řešení vyvíjející se politické, 
sociální a hospodá řské situace. Je t řeba dosáhnout n ěkolika dopl ňkových cíl ů: 
Prvním cílem je zvýšit ú činnost vynakládání ve řejných finan čních prost ředků. Sem pat ří na 
jedné stran ě snaha o dosahování co nejlepších výsledk ů veřejných zakázek (nejlepšího 
poměru hodnoty k cen ě). K dosažení tohoto cíle má zásadní význam co nejv ětší možná 
veřejná sout ěž u veřejných zakázek zadávaných na vnit řním trhu. Uchaze či musejí dostat 
příležitost sout ěžit za rovných podmínek a je t řeba zamezit narušením hospodá řské soutěže. 
Zároveň má klí čový význam zvýšit ú činnost zadávacích řízení jako takových. 
Zracionalizovaná zadávací řízení s cílenými zj ednodušujícími opat řeními splňujícími zvláštní 
potřeby drobných ve řejných zadavatel ů by mohla ve řejným zadavatel ům pomoci dosahovat 
co nejlepších výsledk ů veřejných zakázek p ři co nejnižších množstvích vynaloženého času 
a veřejných finan čních prost ředků. Efektivn ější postupy budou ku prosp ěchu všech 
hospodářských subjekt ů a usnadní ú čast malých a st ředních podnik ů i zahrani čních uchaze čů. 
Přeshraniční účast v řízeních o ve řejných zakázkách v rámci EU z ůstává ve skute čnosti 
nízká9. Srovnání se soukromým sektorem, kde je p řeshraniční obchod mnohem vyšší, 
ukazuje, že stále existuje zna čný potenciál, který je nutno  využít. Tomuto cíli spo čívajícímu 
v efektivn ějším zadávání ve řejných zakázek jsou v ěnovány zejména otázky v částech 2 
(zlepšit nástroje pro ve řejné zadavatele) a 3 (p řístupnější evropský trh ve řejných zakázek) 
zelené knihy. 
Dalším zám ěrem je umožnit zadavatel ům lépe využívat ve řejné zakázky na podporu obecných 
společenských cíl ů. Mezi ně patří ochrana životního prost ředí, účinnější využívání zdroj ů 
                                                 
4 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. b řezna 2004 o koordinaci postup ů při 
zadávání zakázek subjekty p ůsobícími v odv ětví vodního hospodá řství, energetiky, dopravy 
a poštovních služeb (Ú ř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1). Sm ěrnice naposledy pozm ěněna nařízením 
Komise (ES) č. 1177/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se m ění směrnice Evropského parlamentu 
a Rady 2004/17/ES, 2004/18/ES a 2009/81/ES ohledn ě prahových hodnot používaných p ři postupech 
zadávání ve řejných zakázek (Ú ř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 64). 
5 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. b řezna 2004 o koordinaci postup ů při 
zadávání ve řejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Ú ř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114). 
Směrnice naposledy pozm ěněna nařízením Komise (ES) č. 1177/2009.  Následující text vychází 
z ustanovení sm ěrnice 2004/18/ES; pokud však není výslovn ě uvedeno jinak, m ůže být chápán rovn ěž 
jako odkaz – mutatis mutandis  – na odpovídající ustanovení sm ěrnice 2004/17/ES. Lze tudíž mít za to, 
že výrazem „ve řejný zadavatel“ se rozumí jak subjek ty, jejichž zadávání zakázek podléhá sm ěrnici 
2004/18/ES, tak i „zadavatelé“ podléhající sm ěrnici 2004/17/ES. 
6 Sm ěrnice 71/305/EHS ze dne 26. července 1971 o koordinaci postup ů při zadávání ve řejných zakázek 
(Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 5). 
7 Viz 5. a 46. bod od ůvodnění směrnice 2004/18/ES a 12. a 55. bod od ůvodnění směrnice 2004/17/ES. 
8 Viz 43. bod od ůvodnění směrnice 2004/18/ES a odpovídající 40. bod od ůvodnění směrnice 2004/17/ES. 
9 Podle nedávných studií je pouze 1,6 % ve řejných zakázek zadáváno subjekt ům z jiných členských stát ů. 
Nepřímá přeshraniční účast – prost řednictvím p řidružených spole čností nebo partnerských firem se 
sídlem v zemi ve řejného zadavatele – je častější. Nicmén ě i množství zakázek zadaných do zahrani čí 
nepřímo zůstává pom ěrně nízké (11 %). 
CS 5   CS a energie a boj proti zm ěně klimatu, podpora inovací a sociálního za čleňování a zajišt ění co 
nejlepších podmínek pro poskytování vysoce kvalitních ve řejných služeb. Sledování tohoto 
cíle může také p řispět k prvnímu cíli, tj. efektivn ějším veřejným výdaj ům v dlouhodobém 
horizontu, nap ř. posunem t ěžiska od nejnižší po čáteční ceny na nejnižší náklady životního 
cyklu10. Otázky související s tímto cílem jsou rozebrány ve 4. části zelené knihy (strategické 
využívání zadávání ve řejných zakázek). 
Lze rovněž předpokládat, že další vývoj právních p ředpisů EU o zadávání ve řejných zakázek 
se bude týkat d ůležitých otázek, které zatím zdaleka nejsou dostate čně řešeny, jako jsou 
například předcházení korupci a protekcioná řství a boji proti nim ( část 5) a zlepšení p řístupu 
evropských podnik ů na trhy t řetích zemí ( část 6). Přezkum legislativního rámce bude navíc 
rovněž příležitostí zjistit, zda by nem ěly být přepracovány n ěkteré základní pojmy a pojetí, 
aby byla zajišt ěna lepší právní jistota pro zadavatele a podniky ( část 1). V této souvislosti 
může revize poskytnout ur čité příležitosti ke zvýšení konvergence mezi aplikací pravidel EU 
pro zadávání ve řejných zakázek a pravidel EU pro státní podporu.  
Zelená kniha odráží řadu nápad ů, jak by mohlo být t ěchto různých cílů lépe dosaženo. Je však 
nezbytné si uv ědomit, že mohou existovat st řety mezi jednotlivými cíli (nap říklad 
zjednodušení postup ů versus zohled ňování dalších politických cíl ů). Tyto rozdílné cíle se 
někdy promítají do politických variant, které mohou mí řit různými sm ěry a které budou 
v pozdějším stádiu vyžadovat dob ře zdůvodněnou volbu.  
Prostor pro možné legislativní úpravy není navíc neomezený. Zm ěny právních p ředpisů 
budou muset být v souladu s mezinárodními závazky EU nebo mohou vyžadovat zahájení 
vhodných jednání se všemi doty čnými partnery ohledn ě možných žádostí o kompenzaci. Tyto 
závazky, jak jsou definová ny v mnohostranné dohod ě11 a v sedmi dvoustranných dohodách12, 
tudíž mohou ve svém d ůsledku omezit rozsah p řípadných legislativních p řizpůsobení. To se 
týká zejména prahových hodnot pro aplikaci pravidel EU pro ve řejné zakázky, definic 
pořizovacích činností a zadavatel ů a některých procedurálních otázek jako t řeba stanovení 
technických specifikací a lh ůt.  
Koncese nejsou v rámci této konzultace řešeny; byly p ředmětem dřívějších samostatných 
konzultací a posouzení dopad ů. Komise hodlá navrhnout právní p ředpis s cílem zajistit v ětší 
právní jistotu pro regionál ní a místní orgány a hospodá řské subjekty v celé Evrop ě a usnadnit 
rozvoj partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem. Otázkám elektronického zadávání 
veřejných zakázek se v ěnuje samostatná zelená kniha, která byla zve řejněna dne 
18. října 201013.  
Souběžně s touto zelenou knihou provádí Komise  komplexní hodnocení dopadu a rentability 
politiky EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek. V rámci tohoto hodnocení budou 
shromážd ěny tržní podklady o fungování sou časných právních p ředpisů o zadávání ve řejných 
zakázek s cílem poskytnout empirický vhled do oblastí, které je t řeba zlepšit. Výsledky tohoto 
nového výzkumu budou zve řejněny v létě roku 2011. 
                                                 
10 Klasickým p říkladem je to, že se neprovád ějí výnosné investice do energetické ú činnosti, nebo ť 
investice a provozní výdaje se spravují odd ěleně v rámci r ůzných rozpo čtových postup ů. 
11 Dohoda WTO o vládních zakázkách (GPA), viz 
http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/international_en.htm . 
12 Ohledn ě dvoustranných dohod: http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/bilateral-relations/ . 
13 Zelená kniha o rozší řeném využití elektronického zadávání ve řejných zakázek v EU, SEK(2010) 1214 
ze dne 18. října 2010. 
CS 6   CS Společně s výsledky tohoto hodnocení budou využity i p říspěvky zúčastněných stran do této 
zelené knihy, které se týkají budoucí re formy pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek, 
což povede k návrhu legislativní reformy.  
1. CO JE PODSTATOU PRAVIDEL PRO ZADÁVÁNÍ VE ŘEJNÝCH ZAKÁZEK ? 
Při vynakládání ve řejných finan čních prost ředků musí zadavatelé ve řejných zakázek zvažovat 
různé podněty od těch manažer ů soukromých podnik ů, kteří nesou riziko ztrát a v kone čném 
důsledku i úpadku a p římo podléhají tržním silám.  
Z těchto důvodů stanoví pravidla pro zadávání ve řejných zakázek konkrétní postupy zadávání 
veřejných zakázek, aby ve řejné nákupy probíhaly co nejracionáln ějším, nejtransparentn ějším 
a nejspravedliv ějším způsobem. Jsou zavedena opat ření ke kompenzaci možného nedostatku 
obchodní kázn ě při zadávání ve řejných zakázek, jakož i na ochranu proti nákladnému 
preferenčnímu zacházení ve prosp ěch národních nebo místních hospodá řských subjekt ů. 
Proto se evropská pravidla pro zadávání ve řejných zakázek vztahují na všechny ve řejné 
zakázky, které jsou potenciáln ě zajímavé pro subjekty v rámci vnit řního trhu, což zajiš ťuje 
rovný přístup a spravedlivou hospodá řskou sout ěž o veřejné zakázky v rámci evropského trhu 
veřejných zakázek. 
1.1. Nákupní činnosti 
V podstat ě mají pravidla pro zadávání ve řejných zakázek regulovat nákupní činnosti 
veřejných zadavatel ů. Směrnice EU o zadávání ve řejných zakázek však výslovn ě neomezují 
jejich rozsah jen na ná kupy pokrývající zvláštní pot řeby veřejného zadavatele.14 To vyvolalo 
diskusi o použitelnosti sm ěrnic v situacích, kdy ve řejné orgány uzavírají dohody, které 
stanovují právn ě závazné povinnosti pro ú čely, jež nesouvisejí s je jich vlastními nákupními 
potřebami.  
To se týká t řeba případů, kdy dohoda o grantu na poskyt nutí pomoci obsahuje právn ě závazný 
závazek p říjemce, že poskytne konkrétní služ by. Tyto závazky se obvykle stanoví 
k zabezpe čení náležitého využití ve řejných prost ředků; nejsou ur čeny ke spln ění potřeb 
veřejného orgánu, který pomoc poskytuje. 
Orgány členských stát ů a další zú častněné strany si st ěžovaly na nedostate čnou právní jistotu, 
pokud jde o rozsah p ůsobnosti pravidel pro zadávání ve řejných zakázek v t ěchto situacích, 
a vyzvaly k objasn ění účelu těchto pravidel. Ve své nejnov ější judikatu ře Soudní dv ůr 
rozhodl, že pojetí ve řejných zakázek vyžaduje, aby staveb ní práce, dodávky nebo služby, 
které jsou p ředmětem zakázky, byly provád ěny pro bezprost řední hospodá řský prosp ěch 
veřejného zadavatele.15  
Otázka: 
1. Domníváte se, že by m ěl být rozsah p ůsobnosti sm ěrnic o zadávání ve řejných 
zakázek omezen na nákupní činnosti? M ělo by jakékoli takové omezení prost ě jen 
                                                 
14 Viz rozsudek ze dne 18.11.2004 ve v ěci C-126/03 Komise v. N ěmecko, bod 18. 
15 Rozsudky ze dne 25.3.2010 ve v ěci C-451/08 Helmut Müller GmbH, body 47–54, a ze dne 15.7.2010 
ve věci Komise v. N ěmecko, bod 75.  
CS 7   CS kodifikovat kritérium bezprost ředního hospodá řského prosp ěchu rozpracované 
Soudním dvorem, nebo by m ělo poskytnout dodate čné či alternativní podmínky 
a pojetí? 
1.2. Veřejné zakázky 
Současné třídění veřejných zakázek – na zakázky na stavební práce, zakázky na dodávky 
a zakázky na služby – je částečně výsledkem historického vývoje. Pot řeba zatřídit veřejné 
zakázky do jedné z t ěchto kategorií na samém po čátku může vyústit v obtíže, nap říklad 
v případě zakázek na nákup softwarových aplikací,  jež lze v závislosti na okolnostech 
považovat bu ď za dodávky nebo za služby. Sm ěrnice 2004/18/ES obsahuje zvláštní pravidla 
pro smíšené zakázky, jež jsou dále rozvinuta judikaturou. Podle názoru Soudního dvora, 
pokud zakázka obsahuje prvky týkající se r ůzných druh ů, je nutno p říslušná pravidla ur čit 
zjištěním hlavního ú čelu zakázky. 
Některým z t ěchto problém ů by bylo možno zabránit zjednodušením stávající struktury. Lze 
si například představit, že by byly stanoveny pouze dva druhy ve řejných zakázek, jako 
v případě systému Dohody o vládních zakázkách (GPA), který rozlišuje pouze mezi 
zakázkami na dodávky a zakázkami na služby, p řičemž stavební práce jsou považovány za 
formu služeb („zakázka na stavební služby“). Lze také p ředpokládat možnost použití 
jednotného pojetí ve řejné zakázky a rozlišování podle p ředmětu pouze tam, kde je to nezbytn ě 
nutné (nap říklad v ustanoveních o prahových hodnotách). 
Otázka: 
2. Považujete sou časnou strukturu v ěcné působnosti, s jejím rozd ělením na zakázky na 
stavební práce, zakázky na dodávky a zak ázky na služby, za odpovídající? Pokud ne, 
jakou alternativní strukturu byste navrhovali? 
Nezávisle na p řípadné restrukturalizaci druh ů zakázek by mohlo být nezbytné p řezkoumat 
a zjednodušit sou časné definice r ůzných druh ů zakázek. 
To se týká p ředevším definice „ve řejných zakázek na stavební práce“ v čl. 1 odst. 2 písm. b) 
směrnice 2004/18/ES, která obsahuje t ři alternativní podmínky, jež jsou komplexní a částečně 
se překrývají. Pojetí ve řejných zakázek na stavební práce zahrnuje provedení, nebo projekt 
i provedení zvláštních  stavebních prací n ěkterého z druh ů uvedených v p říloze směrnice, 
provedení, nebo projekt i provedení  stavebních prací vymezených v čl. 1 odst. 2 písm. b) 
směrnice, a kone čně „provedení stavby, která odpovídá požadavk ům stanoveným ve řejným 
zadavatelem, jakýmikoli prost ředky“. Poslední podmínka byla dopln ěna proto, aby se 
zajistilo, že definice zahrnuje i p řípady, kdy stavební práce neprovádí samotný zhotovitel, 
nýbrž třetí osoby jednající jeho jménem. 
Lze předpokládat zjednodušení de finice nahrazením sou časné struktury mnohem jednodušším 
a jasnějším souborem podmínek pokrývající ch všechny druhy stavebních činností bez ohledu 
na jejich povahu a ú čel, včetně činností spojených s realizací ur čitých děl, provád ěných 
případně i třetími osobami.  
Otázka: 
CS 8   CS 3. Domníváte se, že definice „zakázky na stavební práce“ by m ěla být přezkoumána 
a zjednodušena? Pokud ano, navrhli byste vypustit odkaz na zvláštní seznam 
uvedený v p říloze směrnice? Jaké prvky by váš návrh definice obsahoval? 
Služby podle p říloh A/B 
Ještě důležitější záležitostí je pokrytí, co se tý če zakázek na služby.  
Současné směrnice rozlišují mezi tzv. „službami podle p říloh A“16 a „službami podle p říloh 
B“17. Zatímco služby podle p říloh A podléhají postup ům uvedeným ve sm ěrnicích v plném 
rozsahu, zadávání zakázek na služby podle p říloh B musí pouze spl ňovat ustanovení 
o technických specifikacích a zasílán í oznámení o výsledcích zadávacího řízení18. Avšak 
podle judikatury Evropského soudního dvora musí ve řejní zadavatelé p ři zadávání zakázek na 
služby podle p říloh B dodržovat základní pravidla pr imárního práva EU, zejména zásady 
nediskriminace, rovného zacházení a transparentnosti, pokud dot čené smlouvy p ředstavují 
určitý přeshraniční zájem.19 To znamená povinnost  zajistit dostate čnou míru zve řejnění, aby 
se zainteresované hospodá řské subjekty z jiných členských stát ů mohly rozhodnout, zda cht ějí 
vyjádřit svůj zájem o zakázku. 
Zpočátku bylo úmyslem zákonodárce na p řechodnou dobu omezit plné uplat ňování směrnice 
na některé zakázky na služby, u nichž se m ělo za to, že p ředstavují vyšší potenciál pro 
přeshraniční obchod.20 Je nutno si uv ědomit, že vzhledem k otev řené povaze seznamu „služeb 
podle příloh B“ (viz kategorie 27: „jiné služby“) je plné uplat ňování sm ěrnic na služby 
vlastně výjimkou, zatímco za řazení mezi „služby podle p říloh B“ je pravidlem. 
Existují ur čité pochybnosti, zda je  tato situace ješt ě vhodná s ohledem na hospodá řský 
a právní vývoj vnit řního trhu. U n ěkterých služeb výslovn ě uvedených v seznamu „služeb 
podle příloh B“, jako jsou dopravní služby, hotelové  služby, služby personálních agentur nebo 
bezpečnostní služby, se skute čně zdá být obtížné p ředpokládat, že p ředstavují menší 
přeshraniční zájem než služby v seznamu „služeb podle p říloh A“. 
Rozlišení mezi „službami podle p říloh A“ a „službami podle p říloh B“ je navíc zdrojem obtíží 
a možných chyb p ři uplatňování příslušných pravidel. Podobn ě jako v případě třídění zakázek 
jsou i zde problémy spo čívající v hrani čních situacích a smíšených zakázkách.21 Toto 
rozlišení navíc v systémech v ětšiny obchodních partner ů neexistuje. Stávající právní situace 
činí tudíž obtížn ějším získat další závazky ohledn ě přístupu na trh od obchodních partner ů, 
neboť EU není s to poskytnout reciprocitu, zejména  u služeb, jež se staly relevantními pro 
obchod na vnit řním trhu a pro p řeshraniční obchod. 
Nejdůslednějším řešením by bylo odstranit rozlišení m ezi stávajícími „službami podle p říloh 
B“ a „službami podle p říloh A“ a používat pro všechny zakáz ky na služby standardní režim22. 
To by mělo výhodu zjednodušení stávajíc ích pravidel. Pokud sou časná konzultace ukazuje, že 
obecný režim je t řeba zjednodušit, toto zjednodušení by také mohlo usnadnit zrušení 
současného zvláštního režimu pro služby podle p říloh B.  
                                                 
16 Služby uvedené v p říloze II A sm ěrnice 2004/18/ES nebo v p říloze XVII A sm ěrnice 2004/17/ES. 
17 Služby uvedené v p říloze II B sm ěrnice 2004/18/ES nebo v p říloze XVII B sm ěrnice 2004/17/ES. 
18 Viz články 20 a 21 sm ěrnice 2004/18/ES a články 31 a 32 sm ěrnice 2004/17/ES. 
19 Viz rozsudek ze dne 13.11.2007 ve v ěci C-507/03 Komise v. Irsko, body 24–31. 
20 Viz 19. bod od ůvodnění směrnice 2004/18/ES. 
21 Viz článek 22 sm ěrnice 2004/18/ES. 
22 Co se tý če sociálních služeb, srov. oddíl 4.4 níže. 
CS 9   CS Otázky: 
4. Myslíte si, že je nezbytné p řezkoumat rozlišení mezi službami podle p říloh A 
a službami podle p říloh B? 
5. Domníváte se, že sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek by se m ěly vztahovat na 
všechny služby, možná na základ ě pružnějšího standardního režimu? Pokud ne, 
uveďte prosím, které služby by m ěly i nadále podléhat sou časnému režimu pro 
služby podle p říloh B a pro č. 
Prahové hodnoty  
V současné dob ě považují n ěkteré zúčastněné strany prahové hodnoty stanovené ve 
směrnicích za p říliš nízké, a požadují proto jejich zvýšení z d ůvodů, že přeshraniční zájem se 
považuje za p říliš omezený na od ůvodnění administrativní zát ěže postupu zadávání zakázek u 
zakázek relativn ě nízké hodnoty, které v sou časnosti spadají do p ůsobnosti sm ěrnic.  
Zvýšení prahových hodnot by však vedlo k tomu, že by se více zakázek osvobodilo od 
požadavku zve řejnění oznámení o zakázce v celé EU, což by snížilo obchodní p říležitosti pro 
podniky v celé Evrop ě.  
V každém p řípadě je třeba poznamenat, že všechny mezi národní závazky EU zahrnují 
prahové hodnoty, které jsou stanoveny v p řesně stejné výši jako v sou časných sm ěrnicích, 
s výjimkou tzv. služeb podle p říloh B (a zejména sociálních služeb)23. Tyto prahové hodnoty 
určují příležitosti k p řístupu na trh a jsou jedním z nejd ůležitějších prvk ů ve všech t ěchto 
dohodách. Jakékoli zvýšení p říslušných prahových hodnot v EU by automaticky vyžadovalo 
odpovídající zvýšení ve všech dohodách uzav řených Evropskou unií (což znamená nejen 
v GPA, ale také ve všech ostatních mezinár odních dohodách). Tato si tuace by zase mohla 
spustit vlnu žádostí o kompenzaci ze strany našich partner ů. Tyto požadavky by mohly být 
dosti podstatné.  
Otázka: 
6. Přimlouvali byste se za to, že by se prahové hodnoty pro použití sm ěrnic EU m ěly 
zvýšit, a to navzdory skute čnosti, že by to na mezinárodní úrovni m ělo výše popsané 
důsledky?  
Vynětí z působnosti sm ěrnic 
Oddíl, který je ve sm ěrnici 2004/18/ES24 věnován zakázkám, jež jsou z její p ůsobnosti 
vyňaty, je dosti nesourodý: N ěkterá z vyn ětí jsou založena na výjimkách nebo omezeních 
rozsahu p ůsobnosti Smlouvy ( článek 14) nebo na hlediscích souladu s mezinárodním právním 
řádem (článek 15) nebo s jinými právními obory ( čl. 16 písm. c) a e)),  zatímco jiná jsou 
výsledkem politických rozhodnutí ( čl. 16 písm. a, b, d a f, článek 17). To zt ěžuje zavedení 
zastřešujícího pojetí p ři posuzování pot řeby přezkumu t ěchto ustanovení. V každém p řípadě 
je nutno zvážit p řezkum těchto vynětí s ohledem na mezinárodní závazky Evropy, které 
v současné době odrážejí výjimky a odc hylky zahrnuté ve sm ěrnicích. Zavedení jakéhokoli 
nového vyn ětí by z tohoto hlediska jist ě bylo důvodem k obavám. Mezinárodní závazky však 
                                                 
23 Co se tý če sociálních služeb, srov. oddíl 4.4 níže. 
24 Články 12–18 sm ěrnice 2004/18/ES. 
CS 10   CS přesto ponechávají ur čitý prostor pro aktualizaci nebo vyjasn ění obsahu a prezentaci vyn ětí. 
Lze také zvážit zrušení t ěch vynětí, která již nejsou nezbytná z d ůvodu právního, politického 
nebo hospodá řského vývoje. 
Otázky: 
7. Považujete sou časná ustanovení o vy ňatých zakázkách za vhodná? Myslíte si, že by 
se měla struktura p říslušného oddílu zm ěnit nebo že jednotlivá vyn ětí potřebují 
objasnit?  
8. Domníváte se, že ur čitá vynětí je nutno zrušit, znovu pos oudit nebo aktualizovat? 
Pokud ano, která? Co byste navrhli? 
1.3. Zadavatelé ve řejných zakázek 
Zadávání zakázek subjekty pat řícími do státní sféry 
Směrnice 2004/18/ES se vztahuje na zakázky zadávané státem (v četně všech jeho sou částí), 
regionálními nebo místními orgány a ve řejnoprávními subjekty, jakož i sdruženími tvo řenými 
jedním nebo více t ěmito subjekty.25  
Zatímco pojmy „stát“ a „místní a regionální orgány“ jsou pom ěrně jednozna čné, pojem 
„veřejnoprávní subjekty“ je složit ější. Má zahrnovat právn ě nezávislé organizace, které mají 
úzké vazby na stát a v podstat ě působí jako státní subjekty. Mezi p říklady pat ří veřejnoprávní 
vysílací subjekty, univerzity, ve řejné zdravotní pojiš ťovny a obecní podniky. 
Definice uvedená ve sm ěrnici 2004/18/ES je p ředmětem celé řady rozsudk ů ESD. Vzhledem 
k této judikatu ře lze podmínky shrnout takto: 
(1) subjekt má zvláštní ú čel uspokojovat pot řeby obecného zájmu, jež nemají 
průmyslovou nebo obchodní povahu; 
(2) má vlastní právní subjektivitu (podle soukromého nebo ve řejného práva); 
(3) je silně závislý, co se tý če jeho financování, řízení nebo dohledu, na státních, 
regionálních nebo místních  orgánech nebo jiných ve řejnoprávních su bjektech (viz 
přesné podmínky v čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec, písm. c)).  
Správné uplat ňování těchto prvk ů vyžaduje podrobný rozbor p řípad od případu s přihlédnutím 
k takovým faktor ům, jako je stupe ň hospodářské soutěže na trhu a to, zda subjekt vyvíjí svou 
činnost za ú čelem zisku a nese ztráty a rizika spojená s jeho činností.  
Otázka: 
9. Považujete sou časný přístup k definování ve řejných zadavatel ů za vhodný? Zejména, 
domníváte se, že pojetí „ve řejnoprávního subjektu“ je nutno vyjasnit a aktualizovat 
s ohledem na judikaturu ESD? Pokud ano, jaký druh aktualizace byste považovali za 
vhodný? 
                                                 
25 Subjekty, které jsou povinny používat sm ěrnici 2004/17/ES, jsou uvedeny níže v bodu 7. 
CS 11   CS Veřejné služby 
V rámci sou časného režimu zadávání ve řejných zakázek upravuje zadávání ve řejných 
zakázek v odv ětvích vodního hospodá řství, energetiky, dopravy a poš tovních služeb zvláštní 
směrnice 2004/17/ES. Tato odv ětví mají n ěkteré spole čné rysy: jsou to sí ťová odvětví, tzn. že 
zahrnují použití fyzické nebo „virtuální“ sít ě (například potrubí, elektrických rozvodných sítí, 
poštovní infrastruktury, železni čních tratí apod.)  nebo využívají zem ěpisné oblasti, obvykle na 
výhradním základ ě, k poskytování terminálových za řízení nebo k vyhledávání a nakonec 
k těžbě nerostů (ropy, plynu, uhlí apod.).  
Další charakteristikou t ěchto odvětví je to, že doty čné činnosti provád ějí nejen orgány ve řejné 
správy, ale také – a v n ěkterých členských státech p ředevším – obchodní spole čnosti, ať už 
jde o veřejné podniky nebo soukromé spole čnosti, které p ůsobí na základ ě zvláštních nebo 
výlučných práv. Hlavním d ůvodem pro zavedení pravidel zadávání ve řejných zakázek 
v těchto odv ětvích byl uzav řený charakter trh ů, na kterých subjekty p ůsobí, způsobený 
existencí zvláštních nebo výlu čných práv ud ělovaných členskými státy na dodávky, 
obstarávání nebo využívání sítí pro poskytování doty čné služby. Rozší ření oblastí ve řejných 
zakázek, aby zahrnovaly ve řejné i soukromé (komer ční) provozovatele sítí, bylo považováno 
za nezbytné vzhledem k zna čnému množství zp ůsobů, jimiž mohou vnitrostátní orgány 
ovlivňovat jednání t ěchto subjekt ů, zejména prost řednictvím ud ělení (nebo neud ělení) 
zvláštních či výlučných práv nebo prost řednictvím kapitálové ú časti nebo zastoupením 
v jejich správních, řídících nebo dozor čích orgánech.  
Jinými slovy, v p řípadě neexistence dostate čného konkuren čního tlaku byla disciplína 
zavedená uplat ňováním procesních pravidel sm ěrnice o ve řejných službách považována za 
nezbytnou, aby bylo zajišt ěno, že bude zadávání ve řejných zakázek pro výkon doty čných 
činností provád ěno transparentním a nediskrimina čním způsobem. P ři neexistenci zvláštních 
pravidel panovala obava, že rozhodování provozovatel ů sítí při zadávání ve řejných zakázek 
by mohlo být ovlivn ěno protekcioná řstvím, místními preferencemi nebo jinými faktory.  
Od té doby došlo bu ď na úrovni EU nebo na vnitr ostátní úrovni u mnoha z t ěchto odvětví 
k liberalizaci (nap říklad co se tý če elektřiny a plynu, pr ůzkumu a t ěžby uhlovodík ů, 
poštovních služeb apod.). Zkušenosti však ukazují , že „liberalizace“, tj. proces, jehož cílem je 
získat volný p řístup k doty čné činnosti, nemusí nutn ě či automaticky vést  k silné hospodá řské 
soutěži – „zavedené subjekty“ si často udržují velmi významné podíly na trhu a v n ěkterých 
členských státech m ůže přítomnost státem vlastn ěných podnik ů rovněž narušit fungování trhu. 
Současná směrnice obsahuje ustanovení, článek 30, který Komisi umož ňuje vyjmout n ěkteré 
zakázky z p ůsobnosti této sm ěrnice, pokud úrove ň hospodá řské soutěže (na trzích, na n ěž 
existuje neomezený p řístup) je taková, že konkuren ční tlak zajistí nezb ytnou transparentnost 
a nediskriminaci p ři zadávání ve řejných zakázek v rámci výkonu t ěchto činností. Do dnešního 
dne Komise p řijala šestnáct takových roz hodnutí týkajících se devíti r ůzných členských stát ů 
a jedno podání bylo staženo. Mezi dosud dot čená odvětví patří odvětví elektřiny (výroba 
a prodej), plynárenství (prodej), odv ětví ropy a (zemního) plynu, jakož i r ůzné části 
poštovního odv ětví (zejména logistika, balíkové a finan ční služby).  
A posledním bodem ke zvážení je, že st ále více soukromých subjekt ů získává právo 
provozovat svou činnost poté, co prošly otev řenými a transparentními řízeními, a nemají tudíž 
zvláštní nebo výlu čná práva ve smyslu sm ěrnice. 
CS 12   CS Je také nutno poznamenat, že sm ěrnice o ve řejných zakázkách je v plném rozsahu zakotvena 
v mezinárodním m ěřítku, a to bu ď v GPA nebo v dvoustranných dohodách. Možná omezení 
pokrytí by mohla mít za následek zm ěnu mezinárodních závazk ů EU, což by mohlo vést 
k žádostem o kompenzaci. 
Otázky: 
10. Domníváte se, že jsou i nadále pot řebná pravidla EU upravující zadávání ve řejných 
zakázek pro tato odv ětví? Vysv ětlete prosím d ůvody své odpov ědi. 
10.1. Pokud ano: M ěla by některá odv ětví, na něž se v sou časné době směrnice vztahuje, 
být z její p ůsobnosti vy ňata, nebo by naopak m ěla jiná odv ětví rovněž podléhat jejím 
ustanovením? Vysv ětlete prosím, která odv ětví by měla spadat do p ůsobnosti této 
směrnice, a svou odpov ěď zdůvodněte. 
11. V současné době je oblast p ůsobnosti sm ěrnice vymezena na základ ě činností, jež 
dotyčné subjekty provád ějí, jejich právního statutu (ve řejných nebo soukromých 
subjektů) a pokud jsou soukromé, na základ ě existence, nebo naopak neexistence 
zvláštních nebo výlu čných práv. Považujete tato kr itéria za relevantní, nebo by se 
měla používat jiná kritéria? Uve ďte prosím d ůvody své odpov ědi.  
12. Lze snahu o dosahování zisku ne bo obchodní étos soukromých spole čností 
považovat za dostate čnou záruku objektivního a sprave dlivého zadávání zakázek 
těmito subjekty (dokonce i v p řípadech, kdy p ůsobí na základ ě zvláštních nebo 
výlučných práv)? 
13. Představuje sou časné ustanovení článku 30 sm ěrnice efektivní zp ůsob, jak 
přizpůsobit oblast p ůsobnosti sm ěrnice m ěnícím se zp ůsobům regulace 
a hospodá řské soutěže na příslušných (vnitrostátních a odv ětvových) trzích?  
2. ZLEPŠIT NÁSTROJE PRO VE ŘEJNÉ ZADAVATELE  
Veřejní zadavatelé si n ěkdy stěžují, že regula ční nástroje poskytované pravidly EU nejsou 
zcela přizpůsobeny jejich nákupním pot řebám. Zejména uvád ějí, že jsou zapot řebí štíhlejší 
a/nebo pružn ější postupy. Krom ě toho argumentují, že v n ěkterých p řípadech není použití 
celého souboru pravidel možné (zejména v p řípadě veřejných zakázek zadávaných velmi 
malými ve řejnými zadavateli); jiné situace (n ěkteré formy vzájemné spolupráce ve řejných 
orgánů) by měly být zcela vy ňaty z uplat ňování těchto pravidel. Existují rovn ěž oblasti 
veřejných nákup ů, kde nástroje poskytované pr avidly EU pro zadávání ve řejných zakázek 
nemusí být dostate čné (společné zadávání ve řejných zakázek, specifické problémy vznikající 
po zadání zakázky).  
Tyto otázky budou probrány v následujícím oddílu. Ze zp ětné vazby poskytnuté 
hospodářskými subjekty je jasné, že musí existovat n ěkteré základní požadavky obsažené 
v pravidlech EU k zajišt ění rovných podmínek v Evrop ě, zatímco n ěkterá podrobn ější 
pravidla sou časných sm ěrnic by mohla být p řezkoumána. Je však t řeba poznamenat, že 
omezení pravidel EU naráží na ur čité hranice. Řada procesních požadavk ů pochází p římo 
z GPA a z dvoustranných dohod uzav řených Evropskou unií, nap říklad lhůty pro různé 
postupy, podmínky pro používání vyjednávacího řízení bez zve řejnění oznámení o zakázce 
nebo pro zve řejňování oznámení o zadání zakázky. Zrušení nebo zm ěny těchto požadavk ů by 
nebyly možné bez nového projednání mezinárodních závazk ů EU. Je rovn ěž třeba mít na 
CS 13   CS paměti, že pravidla EU jsou dopln ěna rozsáhlým souborem pravid el na vnitrostátní nebo 
regionální úrovni. Na řízení, které se zrušuje na úrovni EU, m ůže být nahrazeno na jiných 
úrovních, čímž vniká nebezpe čí vzniku rozmanit ějších vnitrostátních právních p ředpisů 
a možná i v ětšího rozsahu nadbyte čných vnitrostátních právních  úprav (tzv. gold-plating)26. 
Revizi procesních pravidel je t řeba zkoumat i ve vztahu k cíli zajistit co nejv ětší soudržnost 
mezi právem zadávání ve řejných zakázek a jinými oblastmi práva EU, jako jsou t řeba 
pravidla pro státní podporu.  
Otázky:  
14. Domníváte se, že sou časná úrove ň podrobnosti pravidel EU pro zadávání ve řejných 
zakázek je vhodná? Pokud ne, jsou tato pravidla p říliš podrobná, nebo nedostate čně 
podrobná?  
2.1. Modernizovat postupy 
Jedním z hlavních témat ve řejné diskuse je, zda postupy stanovené sm ěrnicemi jsou stále 
zcela vyhovující pro pot řeby veřejných zadavatel ů a hospodá řských subjekt ů, nebo zda by se 
měly změnit – a pokud ano, jak – zejména s cílem snížit složitost a administrativní zát ěž 
a zároveň zajistit spravedlivou hospodá řskou sout ěž o veřejné zakázky a optimální výsledky 
zadávání ve řejných zakázek. 
Obecné postupy  
Současné směrnice stanovují širokou škálu nástroj ů a postupů. Jak směrnice 2004/17/ES, tak 
směrnice 2004/18/ES poskytují zadavatel ům svobodnou volbu mezi otev řeným27 
a omezeným28 řízením. Situace je pon ěkud odlišná, pokud jde o vyjednávací řízení 
s předběžným zve řejněním29 oznámení o zakázce. Sm ěrnice o ve řejných službách poskytuje 
větší pružnost30, takže poskytovatelé služeb se mohou svobodn ě rozhodnout zadat své 
zakázky ve vyjednávacím řízení, pokud zve řejnili výzvu k ú časti v sout ěži. Na druhé stran ě, 
podle sm ěrnice 2004/18/ES lze vyjednávací řízení s předchozím zve řejněním oznámení 
o zakázce použít výhradn ě za zvláštních okolností uvedených v článku 30. V obou sm ěrnicích 
                                                 
26 Pojem „gold-plating“ popisuje situaci, kdy vnitrostátní právní p ředpisy p řidávají k normám 
vyžadovaným p říslušnými pravidly EU ješt ě další pravidla nebo požadavky. 
27 V otev řeném řízení veřejní nebo soukromí zadavatelé zve řejní oznámení o zak ázce, na jehož základ ě 
mohou všichni zájemci p ředložit své nabídky. Ze zájemc ů, kteří splňují kvalitativní kritéria výb ěru, 
zadavatel vybere zájemce, jehož nabídka nejlépe spl ňuje kritérium pro zadání zakázky uvedené 
v oznámení o zakázce (nejnižší cena nebo hospodá řsky nejvýhodn ější nabídka). Tento postup 
představuje tém ěř 3/4 všech řízení spadajících do rámce p ůsobnosti sm ěrnic. 
28 V omezeném řízení mohou všechny hospodá řské subjekty odpov ědět na oznámení o zakázce a vyjád řit 
svůj zájem zú častnit se, ale jen n ěkteří zájemci, vybraní na základ ě kritérií uvedených v oznámení 
o zakázce, jsou vyzváni k p ředložení nabídek.  
29 Při vyjednávacím řízení veřejní nebo soukromí zadav atelé konzultují hospodá řské subjekty podle svého 
výběru a s jedním nebo více z nich vyjednávají podmínky zakázky, která má být zadána. Takové 
sjednání podmínek nabídky není možné v otev řeném ani v omezeném řízení. 
30 Zvýšená pružnost podle sm ěrnice o ve řejných službách je d ůsledkem skute čnosti, že se vztahuje nejen 
na orgány ve řejné správy, ale i na obchodní spole čnosti, ať už jde o ve řejné podniky, nebo soukromé 
společnosti, které p ůsobí na základ ě zvláštních nebo výlu čných práv. Její postupy jsou proto zam ěřeny 
tak, aby se blížily obchodním praktikám, i když takovým, které zachovávají alespo ň minimum 
transparentnosti a rovného zacházení. 
CS 14   CS je použití vyjednávacího řízení bez zve řejnění oznámení o zakázce omezeno na výjime čné 
situace, které jsou taxativn ě uvedeny31 a restriktivn ě vykládány. 
V oblasti služeb mohou zad avatelé využívat rovn ěž veřejné soutěže na určitý výkon32. V roce 
2004 byly do sm ěrnic zavedeny n ěkteré zvláštní procesní možnosti a nástroje, nap říklad 
soutěžní dialog33, dynamické nákupní systémy34 nebo elektronické dražby35. Další ustanovení 
zvyšující procesní pružnost, zavedené v ro ce 2004, zahrnuje možnost centralizovat zadávání 
veřejných zakázek získáním p ředmětu zakázky od úst ředního nákupního subjektu nebo jeho 
prostřednictvím36 nebo uzavíráním rámcových dohod37. V souvislosti s finan ční krizí navíc 
Komise usoudila, že používání urychleného řízení38 je oprávn ěné při provádění velkých 
veřejných investi čních projekt ů v roce 2009 a 2010. 
Tento zvýšený rozsah procesních možností je nyní t řeba prozkoumat a posoudit, zda postupy 
podle sou časné směrnice stále ješt ě představují nejlepší sadu nástroj ů pro účinné zadávání 
veřejných zakázek, a to rovn ěž s ohledem na rostoucí význam partnerství mezi ve řejným 
a soukromým sektorem. Podoba r ůzných druh ů řízení jako takových i r ůzné požadavky 
stanovené sm ěrnicemi pro jednotlivé fáze řízení39 by měly být důkladně sledovány, pokud jde 
o jejich ú činnost při zajišťování optimálních výsledk ů zadávání ve řejných zakázek p ři co 
nejmenší administrativní zát ěži40. 
Otázky: 
15. Myslíte si, že postupy stanovené v sou časných sm ěrnicích umož ňují veřejným 
zadavatel ům získat co nejlepší výsledky zadávání ve řejných zakázek? Pokud ne: Jak 
by se měly postupy zlepšit, aby se zmírnila administrativní zát ěž nebo snížily 
transakční náklady a trvání řízení a zárove ň se zaručilo, aby zadavatelé získali co 
nejlepší pom ěr hodnoty k náklad ům? 
                                                 
31 Článek 31 sm ěrnice 2004/18/ES, čl. 40 odst. 3 sm ěrnice 2004/17/ES. 
32 Ve řejné sout ěže na určitý výkon jsou řízení, která ve řejnému zadavateli umož ňují získat plán nebo 
projekt vybraný porotou v sout ěži, například v sout ěži pro získání p ředstav o návrhu komunitního 
centra ve čtvrti, v níž má prob ěhnout urbanistická obnova. Ve řejnou sout ěž na určitý výkon lze použit i 
v jiných oblastech, nap říklad k získání plán ů možné budoucí struktury komunika ční sítě mezi správními 
orgány na r ůzných úrovních. 
33 V rámci tohoto postupu pro zvlášt ě složité zakázky lze podr obné podmínky zakázky ur čit 
prostřednictvím dialogu mezi zadavatelem a zájemci; viz článek 29 sm ěrnice 2004/18/ES (pouze ve 
směrnici 2004/18/ES). Podle posledních statistik byl však sout ěžní dialog použit v mén ě než 0,4 % 
řízení. 
34 Článek 33 sm ěrnice 2004/18/ES. 
35 Článek 54 sm ěrnice 2004/18/ES. 
36 Článek 11 sm ěrnice 2004/18/ES. 
37 V tomto ohledu bylo nové pružn ější ustanovení zavedeno pouze do sm ěrnice 2004/18/ES (viz 
článek 32), jelikož již existující (a odlišná) ustanovení sm ěrnice o ve řejných službách ( článek 14) byla 
v konkrétním kontextu zadávání zakázek na ve řejné služby považována za vyhovující. 
38 Tento postup p ředpokládá čl. 38 odst. 8 sm ěrnice 2004/18/ES v p řípadech, kdy je z d ůvodu naléhavosti 
neproveditelné použít b ěžné lhůty. Srov. tiskové prohlášení IP/08/2040 ze dne 19. prosince 2008. 
39 Nap říklad pravidla týkající se zve řejňování oznámení o zakázce, obsahu zadávací dokumentace, lh ůt 
pro řízení, důkazů pro kritéria výb ěru, dokumentace a komunikace se zájemci. 
40 Aktuální informace a komunika ční technologie mají samoz řejmě značný potenciál k rozší ření postup ů 
pro všechny strany a pomáhají odstra ňovat byrokracii, zejména u opat řování a poskytování osv ědčení. 
Stávající zelená kniha se však nezabývá tím to aspektem rozpravy  o modernizaci, nebo ť se jej týká 
samostatná konzultace, Zelená kniha o rozší řeném využití elektonického zadávání ve řejných zakázek v 
EU, SEK(2010) 1214, 18.10.2010. 
CS 15   CS 16. Napadají vás jiné druhy postup ů, které nejsou podle sou časných sm ěrnic dostupné 
a které by podle vašeho názoru m ohly zvýšit rentabilitu zadávání ve řejných zakázek?  
17. Domníváte se, že postu py a nástroje, které sm ěrnice stanoví pro řešení konkrétních 
potřeb a k usnadn ění účasti soukromých subjekt ů v oblasti ve řejných investic 
prostřednictvím partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem (nap říklad 
dynamický nákupní systém, sout ěžní dialog, elektronické dražby, ve řejné soutěže na 
určitý výkon), by m ěly být zachovány ve své sou časné podob ě, upraveny (pokud 
ano, tak jakým zp ůsobem), nebo zrušeny?  
18. Na základ ě své zkušenosti s používáním urychleného řízení v roce 2009 a 2010, 
podporovali byste zobecn ění této možnosti zkrácení lh ůt za určitých okolností? Bylo 
by to podle vašeho názoru možné bez ohrožení kvality nabídek? 
Více vyjednávání 
Zúčastněné strany často navrhují, že je nezbytná v ětší pružnost zadávacích řízení a zejména 
že by veřejní zadavatelé m ěli mít možnost vyjednávat o podmínkách smlouvy s potenciálními 
uchazeči.  
Používání vyjednávání je povoleno v GPA za p ředpokladu, že je to uvedeno v oznámení 
o zakázce. Taková možnost by mohla být tudíž otev řena v obecných právních p ředpisech EU 
o zadávání ve řejných zakázek, a to za podmínky dodržování zásad nediskriminace 
a spravedlivého řízení. To by vskutku m ohlo poskytnout zadavatel ům větší pružnost, která by 
jim umožnila získat  takové výsledky ve řejných zakázek, které skute čně odpovídají jejich 
potřebám. 
Tuto variantu je nutno d ůkladně probrat se všemi zainteresovanými stranami, ve řejnými 
zadavateli a hospodá řskými subjekty. Možné výhody v ětší pružnosti a potenciálního 
zjednodušení je t řeba posuzovat s ohledem na zvýšené riziko protekcioná řství a obecn ěji příliš 
subjektivního rozhodování vyplývající z v ětšího prostoru pro vlas tní uvážení, které mají 
veřejní zadavatelé ve vyjednávacím řízení. Tato subjektivita zase ztíží prokazování toho, že 
výsledná zakázka nezahrnuje státní podporu. Poskytnutí v ětšího prostoru ve řejným 
zadavatel ům navíc p řinese užite čné výsledky pouze tehdy, pokud tito budou mít pot řebné 
odborné poznatky, znalost trhu a dovednosti pro vyjednání výhodných podmínek s dodavateli.  
A konečně, je třeba rovn ěž pečlivě posoudit, u kterého druhu a velikosti zakázek by 
vyjednávání dávalo smysl. Zú častněné strany často tvrdí, že vyje dnávání by bylo vhodné 
zejména p ři zadávání menších zakázek. Na druhou stranu, mohlo by to rovn ěž – nebo spíše – 
být vhodné zejména p ři zadávacích řízeních na rozsáhlé pr ojekty, zejména prost řednictvím 
partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem. Vzhledem  ke složitosti zakázek na tyto 
projekty m ůže existovat ješt ě větší potřeba zvláš ť pružných postup ů a velkého prostoru pro 
vyjednávání a vyšší úrovn ě technických znalostí na stran ě veřejného zadavatele, aby mohl 
taková jednání vést. 
Otázky: 
19. Byli byste pro, aby se v rámci řízení na zadávání ve řejných zakázek povolilo více 
vyjednávání a/nebo všeobecné využívání vyjednávacího řízení s p ředchozím 
zveřejněním oznámení o zakázce?  
CS 16   CS 20. Pokud souhlasíte s druhým z výše uvedených řešení, domníváte se, že by tato 
možnost m ěla být povolena u všech druh ů zakázek a pro všechny druhy ve řejných 
zadavatel ů, nebo pouze za ur čitých podmínek?  
21. Souhlasíte s názorem, že všeobecné využívání vyjednávacího řízení by s sebou 
mohlo nést ur čitá rizika zneužití nebo diskriminace? Domníváte se, že krom ě 
opatření již stanovených ve sm ěrnicích pro vyjednávací řízení by byla nezbytná další 
opatření zaručující transparentnost a nediskrimin aci, aby se tím kompenzovala vyšší 
úroveň volnosti p ři rozhodování? Pokud ano, jaká by mohla tato další opat ření být? 
Obchodní zboží a služby 
Dohoda o vládních zakázkách stanoví n ěkterá zvláštní pravidla pro „zboží a služby takového 
druhu, jaké se obecn ě prodávají nebo nabízejí k prodeji na komer čním trhu nevládním 
kupujícím pro nevládní ú čely a jaké tito kupující zpravidla nakupují“. Obchodní zboží 
a služby se považují za dostupné na trhu ve standardizované podob ě, a pořízení takového 
zboží a služeb je tudíž zjednodušeno skute čností, že ceny, kvalita a podmínky jsou na trzích 
široce zavedené. Pro nákup takové ho zboží a služeb by mohlo m ít smysl zavést zjednodušené 
postupy (nap říklad zracionalizované postupy s kratšími lh ůtami). 
Otázka: 
22. Myslíte si, že by bylo vhodné stanovit zjednodušené postupy pro nákup obchodního 
zboží a služeb? Pokud ano, které fo rmy zjednodušení byste navrhli? 
Výběr a zadání  
Podle sou časných sm ěrnic je nutno provést výb ěr vítězného uchaze če ve dvou etapách. 
Během fáze výb ěru hodnotí ve řejný zadavatel sch opnosti a vhodnost hospodá řských subjekt ů. 
To se provádí na základ ě kritérií pro vylou čení a kritérií hospodá řských a finan čních 
předpokladů, odborných a technických znalostí a zp ůsobilosti. Ve fázi zadání zakázky ve řejný 
zadavatel p řezkoumá nabídky a vybere nejlepší nabí dku. To se provádí na základ ě 
objektivních kritérií týkajících se kvality nabízených produkt ů a služeb.  
Podle judikatury ESD41 musí ve řejní zadavatelé striktn ě rozlišovat mezi kritérii výb ěru 
a kritérii pro zadání zakázky. Rozhodnutí o zadá ní zakázky musí být založeno výhradn ě na 
kritériích týkajícíc h se nabízených produkt ů a služeb. Hlediska související se schopností 
uchazeče provést zakázku, jako jsou nap říklad jeho zkušenosti, pracovní síly a za řízení, 
nejsou povolena.  
Dohoda o vládních zakázkách také rozlišuje mezi výb ěrem a rozhodnutím o zadání zakázky. 
Toto rozlišení je však mén ě přísné než ve výše citované judikatu ře, neboť GPA výslovn ě 
nezakazuje zohled ňovat ve fázi zadání zakázky kritéria, která nesouvisejí s nabízeným zbožím 
a službami, a tudíž umož ňuje brát v úvahu i kritéri a související s uchaze čem. 
Veřejní zadavatelé si n ěkdy stěžují na administrativní zát ěž vyplývající z nutnosti nejprve 
ověřit kritéria výb ěru u všech zájemc ů a uchaze čů před prozkoumáním kritérií pro zadání 
zakázky. Tvrdí, že za ur čitých okolností by jim možnost nejprve p řezkoumat kritéria pro 
                                                 
41 Viz rozsudky ze dne 20.9.1988 ve v ěci 31/87 Beentjes, body 15–19, ze dne 24.1.2008 ve v ěci C-532/06 
Lianakis, bod 30, a ze dne 12.11.2009 ve v ěci C-199/07 Komise v. Řecko, body 51–55. 
CS 17   CS zadání zakázky pomohla postupovat rychleji, jelikož kritéria výb ěru by bylo nutno 
přezkoumat jen s ohledem na vít ězného uchaze če.  
V této souvislosti by mohl  existovat argument pro p řehodnocení organizace a po řadí 
zkoumání kritérií výb ěru a kritérií pro zadání zakázky v procesním rámci. Náznak mí řící 
tímto směrem lze nalézt v nov ější judikatu ře ESD, která stanoví, že sm ěrnice o zadávání 
veřejných zakázek „teoreticky nevylu čují, že potvrzení vhodnosti uchaze čů a zadání zakázky 
mohou probíhat soub ěžně,“ za předpokladu, že „se tyto dv ě operace... od se be liší a že se řídí 
rozdílnými pravidly“.42 To nazna čuje, že nezáleží tolik na po řadí procedurálních krok ů, nýbrž 
na zásadním rozlišení mezi kritérii výb ěru a kritérii pro zadání zakázky. 
Vhodnost této možnosti by však bylo nutno pe člivě analyzovat. Za ur čitých okolností 
představit si lze skute čné zmírnění administrativní zát ěže. Zkoumání kritérií výb ěru teprve po 
kritériích pro zadání zakázky by m ělo smysl pouze tehdy, pokud by kritéria pro zadání 
zakázky mohla být posouzena snadno a rychle u všech nabídek. Tak by tomu mohlo být 
zejména v p řípadě zadávání zakázek týkajících se ná kupu standardního zboží za nejnižší cenu. 
Kromě toho by bylo obtížné zavést tento p řístup v omezeném nebo vyjednávacím řízení, kde 
se zájemci, kte ří mají být vyzváni k podání nabídky ne bo k vyjednávání, obvykle vybírají na 
základě kritérií pro kvalitativní výb ěr, stejně jako při použití kvalifika čních systém ů. 
Některé zúčastněné strany p ředkládají dalekosáhlejší návrh y, které by zpochybnily zásadní 
rozlišení mezi kritérii výb ěru a kritérii pro zadání zakázky. Tvrdí, že možnost brát v úvahu 
kritéria týkající se uchaze če, například zkušenosti a kvalifikaci, jakožto kritéria pro zadání 
zakázky by mohla pomoci zlep šit výsledky zadávání ve řejných zakázek. 
Je však nutno si uv ědomit, že vytvo ření takové možnosti by vedlo k významné zm ěně 
procedurálního systému stanoveného ve sm ěrnicích o zadávání ve řejných zakázek. Odd ělení 
kritérií výb ěru od kritérií pro zadání zakázky zaru čuje spravedlnost a objektivitu p ři 
porovnávání nabídek. Povolení zahrnout mezi krité ria pro zadání zakázky i kritéria týkající se 
uchazeče, jako jsou zkušenosti a kvalifikace,  by mohlo ohrozit srovnatelnost faktor ů, které je 
třeba brát v úvahu, a v kone čném důsledku by mohlo znamenat porušení zásady rovného 
zacházení. Spoléhání na krit éria týkající se uchaze če by tudíž potenciáln ě mohlo také vést 
k narušením hospodá řské soutěže. Návrhy v tomto sm ěru by tedy m ěly být – pokud v ůbec – 
zvažovány jen v omezených p řípadech, nap říklad u zvláštních druh ů zakázek, kde jsou 
kvalifikační předpoklady a životopisy pracovník ů, kteří jsou dispozici, zvlášt ě důležité.  
V každém p řípadě by všechny zm ěny, které mají vliv na zásadu odd ělení kritérií výb ěru od 
kritérií pro zadání zakázky, musely být velmi pe člivě zváženy. M ůže být nezbytné stanovit 
další opat ření, aby byla zaru čena spravedlnost a objektivita zadávacích řízení.  
Otázky: 
23. Byli byste pro pružn ější přístup k organizaci a po řadí zkoumání kritérií výb ěru 
a kritérií pro zadání zakázky v rámci zadávacího řízení? Pokud ano, myslíte si, že by 
mělo být možné p řezkoumat kritéria pro zadání zakázky d říve než kritéria výb ěru? 
24. Domníváte se, že by mohlo být ve výjime čných případech od ůvodněno, aby ve řejní 
zadavatelé brali ve fázi zadání zakázky v úvahu kritéria týkající se samotných 
uchazečů? Pokud ano, v jakých p řípadech a která další opat ření by byla podle vašeho 
                                                 
42 Viz rozsudky ve v ěci Lianakis, bod 27, a ve v ěci Komise v. Řecko, bod 51. 
CS 18   CS názoru nezbytná k zaru čení spravedlnosti a objektivit y rozhodnutí o zadání zakázky 
v takovém systému? 
Přihlédnutí k p ředchozím výkon ům 
Zúčastněné strany také nazna čují, že sou časné směrnice neposkytují vhodné nástroje 
k zohledn ění dosavadních zkušeností, které ve řejný zadavatel m ůže mít s p ředchozími výkony 
uchazečů. Je pravdou, že zohledn ění takových zkušeností by  mohlo poskytnout cenné 
ukazatele vypovídající o kvalit ě uchazeče a jeho budoucí práce. Tato možnost by však s sebou 
nesla zřejmá rizika diskriminace mezi uchaze či. Bylo by tedy nut né zavést vhodná opat ření 
k zajištění rovného zacházení s uchaze či, transparentnosti a spravedlivého řízení. 
Otázka: 
25. Myslíte si, že by sm ěrnice měla výslovn ě povolit zohledn ění předchozích zkušeností 
s jedním nebo více uchaze či? Pokud ano, jaká opat ření by byla nezbytná k zabrán ění 
diskrimina čním praktikám? 
Zvláštní nástroje pro ve řejné služby 
Procesní nástroje sm ěrnice o ve řejných službách se v řadě bodů podstatn ě liší od nástroj ů 
směrnice 2004/18/ES. Jedním aspektem je to, že se vyzna čují větší procesní pružností pro 
veřejné zadavatele. Krom ě výše uvedené možnosti zvolit vyjednávací řízení s výzvou k ú časti 
v soutěži mají provozovatelé ve řejných služeb k dispozici rovn ěž dva zvláštní nástroje pro 
organizaci zadávacího řízení, a to: kvalifika ční systémy43 a pravidelná p ředběžná oznámení44. 
Podle podmínek sou časné sm ěrnice o ve řejných službách lze oznámení o existenci 
kvalifikačního systému použít jako výzvu k ú časti v sout ěži, pokud jde o zadávání zakázek na 
jakýkoli daný druh stavebních prací , dodávek nebo služeb, které budou po řízeny v pr ůběhu 
trvání kvalifika čního systému, a to bez ohledu na po čet jednotlivých zadávacích řízení, která 
budou k tomuto ú čelu použita. Pokud je za zp ůsob výzvy k ú časti v sout ěži zvoleno oznámení 
o existenci kvalifika čního systému, pak mohou být doty čné zvláštní zakázky zadány pouze 
v rámci omezených nebo vyjednávacích řízení, v nichž jsou ú častníci vybíráni z řad těch – 
a pouze těch – zájemc ů, kteří jsou již kvalifikováni podle pravidel, jimž se doty čný systém 
řídí. Kvalifika ční systémy mohou být užite čným nástrojem v souvislosti se zadáváním 
zakázek na technicky náro čné stavební práce, dodávky nebo služby,45 které zahrnují tak 
časově náročné řízení pro kvalifikování hospodá řských subjekt ů,46 že je pro všechny 
zúčastněné strany výhodné použ ít tentýž kvalifika ční postup pro více jednotlivých zadávacích 
řízení, spíše než kvalifika ční postup pro každé zadávací řízení opakovat.  
Pravidelná p ředběžná oznámení lze používat jako prost ředek výzvy k ú časti v sout ěži 
v souvislosti se zadáváním zakázek na ur čitý druh stavebních prací, dodávek nebo služeb, 
které mají být po řízeny v pr ůběhu dvanáctim ěsíčního období, a to bez ohledu na po čet 
jednotlivých zadávacích řízení, která budou k tomuto ú čelu použita. Když je jako prost ředek 
výzvy k ú časti v sout ěži zvoleno pravidelné p ředběžné oznámení, pak mohou být doty čné 
zvláštní zakázky zadány pouze v rámci omezených nebo vyjednávacích řízení, v nichž jsou 
                                                 
43 Viz zejména článek 53.  
44 Srov. čl. 42 odst. 3. 
45 Nap říklad železni ční kolejová vozidla, vysokotlaké plynovody apod. 
46 V n ěkterých případech delší než šest m ěsíců. 
CS 19   CS účastníci vybíráni z řad těch – a pouze t ěch – zájemc ů, kteří vyjádřili svůj zájem v reakci na 
pravidelné p ředběžné oznámení. Pravidelná p ředběžná oznámení se často používají jako 
výzva k ú časti v sout ěži v souvislosti s opakovanými nákupy podobného jednotného zboží, 
služeb nebo stavebních prací, a proto mohou usnadnit každodenní činnost provozovatel ů 
veřejných sítí. 
Otázka: 
26. Domníváte se, že jsou nezbytná zvláštní pravidla pro zadávání zakázek provozovateli 
veřejných služeb? Domníváte se, že r ůzná pravidla vztahujíc í se na provozovatele 
veřejných služeb a na ve řejné podniky dostate čně zohledňují zvláštní povahu 
zadávání ve řejných zakázek na ve řejné služby?  
2.2. Zvláštní nástroje pro drobné ve řejné zadavatele 
Zejména drobní ve řejní zadavatelé si často stěžují, že použití úplného režimu procesních 
pravidel a opat ření pro zadávání jejich pom ěrně malých zakázek vyžaduje nep řiměřené 
množství času a úsilí. V souvislosti s malými zakázkami nedosahujícími prahových hodnot 
stanovených ve sm ěrnicích si rovn ěž stěžují na právní nejistotu s ouvisející s tím, zda musí, 
nebo naopak nemusí dodržovat požadavky vyplývající z primárního práva. Ob ě tyto otázky 
lze vyřešit takto: 
Mírnější procedurální rámec pro místní a regionální ve řejné zadavatele pro zadávání zakázek 
nad prahovými hodnotami ze sm ěrnic 
Mohlo by mít smysl stanovit mírn ější procedurální rámec pro místní a regionální ve řejné 
zadavatele, aby se pln ě využily možnosti pružn ějšího postupu, jež jsou k dispozici v rámci 
Dohody o vládních zakázkách pro orgány na nižších úrovních, než je úst řední úrove ň veřejné 
správy, a provozovatele ve řejných služeb, aniž by tím byl a ohrožena transparentnost. 
Současné směrnice stanoví tyto možnosti pružn ějšího postupu pouze pro provozovatele 
veřejných služeb, ale nikoli pro místní a regionální ve řejné zadavatele. Takový diferencovaný 
systém by místním orgán ům poskytl v ětší volnost p ři zadávání ve řejných zakázek a snížil by 
administrativní zát ěž právě v těch oblastech, kde m ůže být nep řiměřená. Vytvo ření různých 
úrovní procedurálních požadavk ů by na druhé stran ě mohlo zvýšit složitost celkového 
právního rámce a mohlo by být obtížné p řevoditelné do vnitros tátních právních p ředpisů 
a uplatnitelné v praxi, zejména pokud jde o uplat ňování pravidel pro státní podporu47.  
Jedním z prvk ů takového mírn ějšího procesního rámce by mohly být mén ě přísné požadavky 
na zveřejňování: Podle GPA m ůže veřejný zadavatel na nižší než úst řední úrovni zadat 
zakázku bez zve řejnění jednotlivého oznámení o zakázce, pokud oznámil sv ůj záměr 
a zveřejnil konkrétní informace v pravidelném p ředběžném oznámení nebo v oznámení 
o existenci kvalifika čního systému48. Tato možnost by mohla výrazn ě snížit administrativní 
zátěž pro veřejné zadavatele. Možnou nevýhodou m ůže být snížená p řístupnost zakázek pro 
hospodářské subjekty vedoucí ke snížení hospodá řské soutěže u jednotlivých zakázek.  
                                                 
47 Pravidla pro státní podporu jsou zam ěřena na poskytnutou kompenzaci, a nikoli na velikost ve řejného 
zadavatele. Možnou revizí ve smyslu  zjednodušeného rámce nesmí být dot čena použitelnost pravidel 
pro státní podporu. 
48 Podrobné vysv ětlení těchto nástroj ů je uvedeno v části 2.1. 
CS 20   CS Jinou možností by mohlo být povolit všeobecné využívání vyjednávacího řízení s předchozím 
zveřejněním oznámení o zakázce. Možnost povolit vyjednávání všeobecn ě je již probrána 
výše (v oddílu 2.1). Vhodnost této možnosti speciáln ě pro místní a regionální ve řejné 
zadavatele je nutno pe člivě analyzovat. M ůže to být dobrý zp ůsob, jak p řizpůsobit zakázku 
s ohledem na zvláštní obavy a pot řeby těchto orgán ů. Na druhou stranu není jisté, že drobní 
veřejní zadavatelé mají vždy kupní sílu a techni cké znalosti, aby vedli jednání s uchaze či jako 
rovný s rovným. 
Otázky: 
27. Myslíte si, že celý režim zadávání ve řejných zakázek je vhodný, anebo naopak 
nevhodný pro pot řeby menších ve řejných zadavatel ů? Vysvětlete prosím svoji 
odpověď. 
28. Pokud ano, byli byste pro zjed nodušený režim zadávání ve řejných zakázek 
u poměrně malých zakázek zadávaných místními a regionálními orgány? Jaké 
charakteristické rysy by podle vašeho názoru m ěl takový zjednodušený režim mít?  
Větší právní jistota u zakázek nedosahujících prahových hodnot uvedených ve sm ěrnicích 
Mnohé ze zakázek zadávaných drobnými místními a regionálními ve řejnými zadavateli mají 
hodnotu nedosahující prahových hodnot uvedených ve sm ěrnicích. Avšak podle judikatury 
ESD se p ři zadávání t ěchto zakázek musí dodržovat zákla dní zásady práva EU, jako je 
nediskriminace a transparentnost, pokud p ředstavují p řeshraniční zájem. Komise vyjád řila 
svůj názor na požadavky vyplývající z judikatury Soudního dvora ve svém Interpreta čním 
sdělení o právních p ředpisech Spole čenství použitelných pro zadáv ání zakázek, na které se 
plně nebo částečně nevztahují sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek49.  
Mnoho zadavatel ů však tvrdí, že up řesnění obsažené v tomto sd ělení nemusí být v praxi vždy 
dostačující, zejména pokud jde o ur čení, zda se jedná,  nebo nejedná o p řeshraniční zájem. 
Nejistota, zda se normy základních zásad musí v konkrétních p řípadech dodržovat, či nikoli, 
by ztěžovala situaci zejména menším ve řejným zadavatel ům. Důležitost této otázky je rovn ěž 
zřejmá z opat ření přijatých členskými státy v tomto ohledu v souvislosti s finan ční krizí.  
Přestože by se budoucí legislativní návrh nejpravd ěpodobněji neměl vztahovat na zakázky 
nedosahující prahových hodnot, bylo by mo žné zvážit další pokyny na pomoc ve řejným 
zadavatel ům při posuzování existence, či naopak neexistence ur čitého přeshraničního zájmu 
v konkrétních p řípadech. 
Otázka: 
29. Myslíte si, že judikatura Soudního dvora, jak je vysv ětlena v interpreta ční sdělení 
Komise, poskytuje dostate čnou právní jistotu pro zadávání zakázek nedosahujících 
prahových hodnot uvedených ve sm ěrnicích? Nebo se domníváte, že mohou být 
zapotřebí další pokyny, nap říklad ohledn ě známek možného p řeshraničního zájmu, 
                                                 
49 Interpreta ční sdělení Komise o právních p ředpisech Spole čenství použitelných pro zadávání zakázek, na 
které se pln ě nebo částečně nevztahují sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek, ze dne 1.8.2006 (Ú ř. 
věst. C 179, 1.8.2006, s. 2). Srov. též rozhodnutí Tribunálu ze dne 20. kv ětna 2010 ve v ěci T-258/06, 
Německo v. Komise. 
CS 21   CS nebo jakákoli jiná iniciativa EU? K jakým bod ům byste toto pokládali za relevantní 
nebo nezbytné? 
2.3. Vzájemná spolupráce ve řejných orgán ů 
Dalším problémem, který byl p ředmětem kontroverzní debaty v posledních desetiletích, je 
otázka, zda a do jaké míry by se m ěla pravidla pro zadávání ve řejných zakázek vztahovat na 
smlouvy uzavírané mezi orgány ve řejné správy.  
Zásada spravedlivé a otev řené hospodá řské soutěže zabraňuje, aby smlouvy uzavírané mezi 
orgány ve řejné správy byly automaticky  vyňaty z působnosti sm ěrnic EU o zadávání 
veřejných zakázek. Je však pravdou, že uplat ňování těchto pravidel není vhodné u n ěkterých 
forem spolupráce mezi orgány ve řejné správy, a proto Evropský soudní dv ůr nepovažuje tyto 
případy za zadávání ve řejných zakázek.  
V podstat ě je nutno rozlišovat na jedné stran ě ujednání mezi ve řejnými orgány uzavírajícími 
smlouvu o zakázce za ú čelem pln ění svých úkol ů, na něž se vztahuje jejich právo na 
samosprávu, a na druhé stran ě zadávání ve řejných zakázek, které by m ělo těžit z otev řené 
soutěže mezi hospodá řskými subjekty. Evropský soudní dv ůr rozlišuje u vzájemné spolupráce 
veřejných orgán ů zejména mezi dv ěma scénáři, na něž se nevztahují sm ěrnice EU o zadávání 
veřejných zakázek:  
Interní zakázky: Zakázky zadané subjektu ve ve řejném vlastnictví se nepovažují za ve řejné 
zakázky, pokud je tento subjekt kontrolován ve řejnými zadavateli podobným zp ůsobem, 
jakým tito zadavatelé řídí své vlastní organiza ční složky, a pokud provádí podstatnou část 
svých činností s ve řejnými zadavateli50. Několik veřejných zadavatel ů může využívat jediný, 
společně kontrolovaný interní subjekt (vertikální/institucionalizovaná spolupráce). Tato 
judikatura Soudního dvora však ponechává řadu otázek otev řených, jako nap říklad co se 
přesně rozumí „obdobnou kontrolou“, otázku zadáv ání zakázek kontrolovaným subjektem 
svému mate řskému subjektu (subjekt ům) nebo internímu sesterském u subjektu (tj. subjektu, 
kontrolovanému stejným mate řským subjektem). 
„Horizontální spolupráce“: V pozd ějším rozsudku51 Soudní dv ůr konstatoval, že využívání 
společně kontrolovaných interních subjekt ů není jediným zp ůsobem vzájemné spolupráce 
mezi veřejnými orgány a že taková spolupráce m ůže zůstat na čistě smluvní úrovni 
(horizontální/neinstitucionalizovan á spolupráce). Na tento druh uspo řádání se nevztahují 
pravidla EU pro zadávání ve řejných zakázek v p řípadě společného plnění veřejného úkolu 
výhradně veřejnými subjekty s použi tím vlastních zdroj ů, za účelem dosažení spole čného 
záměru a při existenci vzájemných práv a povinnos tí jdoucích nad rámec „vykonání úkolu za 
úplatu“ při plnění cílů ve veřejném zájmu. 
Kromě těchto dvou forem spolupráce je nutno zmínit ješt ě jeden další p řípad, který se netýká 
„spolupráce“ v úzkém slova smyslu mezi n ěkolika ve řejnými zadavateli, ale spíše p řenesení 
pravomoci provést ur čitý veřejný úkol z jednoho ve řejného zadavatele na druhého. Takový 
převod pravomocí z ůstává mimo rámec sm ěrnic EU o zadávání ve řejných zakázek, pokud je 
odpovědnost za daný úkol jako taková p řenesena v plném rozsahu (na rozdíl od prostého 
pověření jiného orgánu vlastním  provedením daného úkolu). 
                                                 
50 Viz nap říklad věci C-107/98, Teckal; C-324/07, Coditel,  a C-573/07, Sea . 
51 Věc C-480/06, Komise v. N ěmecko. 
CS 22   CS Vyvíjející se judikatura  ESD má za následek pom ěrně složitý obraz možných výjimek 
v případě vzájemné spolupráce ve řejných orgán ů a zkušenosti ukazují, že ve řejní zadavatelé 
nemají vždy jasno, zda a za jakých pod mínek jejich vztahy spadají do p ůsobnosti právních 
předpisů EU o zadávání ve řejných zakázek. V reakci na tuto pot řebu brzkého objasn ění 
poskytnou útvary Komise pokyny ohledn ě výkladu judikatury, a to v podob ě pracovního 
dokumentu útvar ů Komise, který má být zve řejněn v roce 2011.  
Hlavní otázkou však je, zda a jak by m ěla tento problém řešit legislativní pravidla, která by 
stanovila zejména jasnou definici t ěch forem spolupráce, které jsou mimo oblast p ůsobnosti 
směrnic EU o zadávání ve řejných zakázek. 
Mohlo by být užite čné prozkoumat, zda existuje  prostor pro pojetí s ur čitými spole čnými 
kritérii pro vzájemnou spolupráci ve řejných orgán ů vyňatou z působnosti sm ěrnic. Takové 
pojetí by m ělo být navrženo tak, aby jasn ě odlišilo na jedné stran ě moderní formy organizace 
(společného) pln ění veřejných úkol ů veřejnými zadavateli, kt eré jsou vedeny výhradn ě 
z hlediska ve řejného zájmu (tj. formy, na než se nevztahují pravidla zadávání ve řejných 
zakázek), a na druhé stran ě čistý (komer ční) prodej a nákup zboží a služeb na trhu (na n ějž se 
tato pravidla vztahují). Je nutno pe člivě analyzovat, jak lze tento rozdíl zavést do praxe, také 
s ohledem na to, co ESD vynesl ve své nedávné judikatu ře. V této souvislosti se jako zvláš ť 
důležité zdají tyto aspekty:  
Za prvé se z judikatury Soudního dvora52 zdá jasné, že jakákoli vzájemná spolupráce 
veřejných orgán ů vyňatá z působnosti pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek musí 
zůstat čistě veřejná. Účast soukromého kapitálu v jednom  ze spolupracujících subjekt ů tudíž 
zabrání tomu, aby byla daná spolupráce jako taková vy ňata z působnosti pravidel pro 
zadávání ve řejných zakázek.  
Dalším prvkem, který se zdá být d ůležitý, je kritérium „omezené tržní orientace“ doty čných 
subjektů, jak je v poslední dob ě formuloval ve své judikatu ře ESD53. Pokud jsou doty čné 
subjekty tržn ě orientované, jsou aktivní na trhu v p římé hospodá řské soutěži se soukromými 
subjekty, sledují stejné nebo podobné obchodní cíle  a používají stejné nástroje. Spolupráce, 
která je vy ňata z působnosti pravidel pro zadávání ve řejných zakázek a je zam ěřena na 
splnění veřejného úkolu, by v zásad ě neměla tyto subjekty zahrnova t. Interní dodavatelé, kte ří 
jsou orientováni tržn ě, by také mohli zavdávat p říčinu k úvahám ve vztahu k hospodá řské 
soutěži a státní podpo ře. 
A konečně, je třeba se zabývat rovn ěž druhem spojení mezi spolupracujícími subjekty. P ři 
institucionalizované spolupráci by p řítomnost (spole čné) interní kontroly mohla vést k tomu, 
že bude vy ňata z jeho p ůsobnosti i dohoda, na kterou by se za normálních okolností režim 
zadávání ve řejných zakázek vztahoval. V p řípadě neexistence takové kontroly, a aby se 
odlišila neinstitucionalizovaná spolupráce od b ěžné veřejné zakázky, se zdá být d ůležité, že 
neinstitucionalizovaná spolupráce by m ěla zahrnovat vzájemná práva a povinnosti jdoucí nad 
rámec „vykonání úkolu za úplatu“ a že hlav ní cíl spolupráce není obchodní povahy. 
Otázky: 
                                                 
52 Věc C-26/03, m ěsto Halle. 
53 Věc C-573/07, SEA, bod 73. Požadavky uvedené v rozsudku ve v ěci C-480/06, že spolupráce se musí 
řídit pouze ohledy a požadavky souvisejícími se sledováním cíl ů ve veřejném zájmu a že musí být 
dodržována zásada rovného zacházení s dot čenými subjekty, ukazují stejným sm ěrem. 
CS 23   CS 30. S ohledem na výše uvedené, myslíte si, že je užite čné stanovit na úrovni EU 
legislativní pravidla ohledn ě rozsahu a kritérií pr o vzájemnou spolupráci ve řejných 
orgánů?  
31. Souhlasili byste s tím, že by m ělo být vypracováno pojetí s ur čitými spole čnými 
kritérii pro ty formy vzájemné spolupráce ve řejných orgán ů, které jsou vy ňaty 
z působnosti sm ěrnic o zadávání ve řejných zakázek? Jaké by podle vašeho názoru 
byly důležité prvky takového pojetí? 
32. Nebo byste dali p řednost zvláštním pravidl ům pro r ůzné formy spolupráce 
v návaznosti na judikaturu ESD (nap říklad pro interní a horizontální spolupráci)? 
Pokud ano, vysv ětlete prosím pro č, a jaká pravidla by to m ěla být. 
33. Měla by pravidla EU upravovat rovn ěž převody kompetencí? Vysv ětlete prosím 
důvody. 
2.4. Vhodné nástroje pro slu čování poptávky a spole čné zadávání zakázek 
Jednou z v ěcí, na kterou si zú častněné strany často stěžují jako na p říklad nedostate čnosti 
nástrojů na úrovni EU, je problematika slu čování poptávky a koordinace mezi ve řejnými 
zadavateli p ři zadávání ve řejných zakázek.  
Ti, kteří jsou pro takové slu čování poptávky, zd ůrazňují značné pozitivní ú činky pro 
dodavatele i ve řejné zadavatele, mezi n ěž patří: úspory z rozsahu, nižší výrobní náklady 
k užitku podnik ů a evropských da ňových poplatník ů, zvýšená kupní síla na stran ě veřejných 
orgánů a možnost, aby slu čovaly dovednosti a odborné znalosti a sdílely náklady a rizika 
související se zadáváním zakázek. Zejména sdílení náklad ů a rizik by rovn ěž usnadnilo 
strategické nákupy nových, inovativních produkt ů a služeb, čímž by podpo řilo rozvoj nových 
produktů a trhů54. 
Zejména p řeshraniční spolupráce mezi ve řejnými zadavateli z r ůzných členských stát ů by 
mohla přispět k další integraci trh ů veřejných zakázek, podpo řit odstran ění roztříštěnosti 
evropských trh ů napříč hranicemi jednotlivých stát ů, a tím vytvo řit životaschopnou, 
mezinárodn ě konkurenceschopnou evropskou pr ůmyslovou základnu.  
Současné směrnice již poskytují řadu nástroj ů pro slučování poptávky, v četně ústředních 
nákupních subjekt ů55. Existují i další nástroje , které sice nejsou pro slu čování poptávky 
výslovně určeny, ale lze je pro tento ú čel použít, nap říklad možnost uz avírání rámcových 
smluv, na kterých se podílí n ěkolik veřejných zadavatel ů. Zadavatelé samoz řejmě mohou 
rovněž koordinovat zadávání ve řejných zakázek tím, že prost ě sdílejí své zkušenosti nebo 
koordinují ur čité fáze zadávacího řízení. 
Je však zapot řebí projednat opakovaný požadavek na konkrétn ější nástroje na úrovni EU ke 
slučování poptávky, a to zejména p řeshraniční společné zadávání zakázek. Takové nástroje 
a mechanismy by musely být správn ě vyvážené, aby na jedné stran ě umožnily v ětší slučování 
poptávky ve strategických odv ětvích a na druhé stran ě neomezovaly hospodá řskou sout ěž na 
                                                 
54 Proto st ěžejní iniciativa „Unie inovací“ – SEK(2010) 1161, jejímž cílem je oživit evropskou politiku 
v oblasti inovací a výzkumu v rámci strategie Evropa 2020, rovn ěž vyzývá k iniciativ ě EU týkající se 
společného zadávání ve řejných zakázek.  
55 Srov. čl. 1 odst. 10 sm ěrnice 2004/18/ES. 
CS 24   CS trzích veřejných zakázek (zejména na úkor malých a st ředních podnik ů), například dělením 
zakázek na části. 
Pokud jde o p řeshraniční společné zadávání ve řejných zakázek, mohou se  vyskytnout další 
právní problémy, které je t řeba řešit, jako nap říklad: určení, které vnitros tátní právní p ředpisy 
upravují zadávání ve řejných zakázek a samotné zakázky, schopnost ve řejných zadavatel ů 
používat jiné než své vlastn í vnitrostátní právní p ředpisy, rozhodování o p říslušném subjektu 
a pravidlech platných pro p řezkum rozhodnutí o zadání ve řejných zakázek apod. 
Otázky: 
34. Jste obecn ě pro větší slučování poptávky a v ětší využívání spole čného zadávání 
zakázek? Jaké to má podle vašeho názoru výhody a/nebo nevýhody?  
35. Existují podle vašeho názoru p řekážky, které brání ú činnému slu čování poptávky 
a společnému zadávání zakázek? Myslíte si , že nástroje, které tyto sm ěrnice stanoví 
pro slučování poptávky (úst řední nákupní subjekty, rámcové smlouvy), fungují dob ře 
a jsou dostate čně? Pokud ne, jak by se m ěly tyto nástroje pozm ěnit? Jaké další 
nástroje nebo ustanovení by byly podle vašeho názoru zapot řebí? 
36. Myslíte si, že v ětší slučování poptávky a spole čné zadávání zakázek by mohlo 
s sebou nést ur čitá rizika, pokud jde o omezení hospodá řské soutěže a zabrán ění 
malým a st ředním podnik ům v přístupu k ve řejným zakázkám? Pokud ano, jak lze 
možná rizika zmírnit?  
37. Myslíte si, že spole čné zadávání ve řejných zakázek by bylo pro n ěkteré konkrétní 
oblasti produkt ů vhodnější než pro jiné? Pokud ano, konkretizujte prosím n ěkteré 
z těchto oblastí a uve ďte důvody.  
38. Vidíte nějaké zvláštní problémy pro p řeshraniční společné zadávání zakázek 
(například ve smyslu platných právních p ředpisů a přezkumných řízení)? Konkrétn ě, 
domníváte se, že by vaše vnitrostátní pr ávo umožnilo, aby byl zadavatel podroben 
přezkumnému řízení v jiném členském stát ě? 
2.5. Reagovat na obavy týkající se provád ění zakázek  
Kromě požadavku p ředběžné transparentnosti u ustanovení  o provedení zakázky (povinnost 
uvedení v oznámení o zakázce ne bo v zadávací dokumentaci) sou časné směrnice provedení 
zakázky nijak neupravují. N ěkteré problémy, které se vyskytují ve fázi provád ění zakázky, 
však mohou mít vážné d ůsledky, pokud jde o nediskriminaci mezi uchaze či a pokud jde 
o poctivost zadávání ve řejných zakázek obecn ě. Vyvstává otázka, zda by pravidla EU nem ěla 
stanovit zvláštní regula ční nástroje, které by mohly umož nit uzavírání smluv, aby se tyto 
problémy daly efektivn ěji řešit. 
Podstatné zm ěny 
Zvláště složitou otázkou je problém následného vývoje, který má vliv na zakázku samotnou 
nebo na její provedení. 
CS 25   CS Změny ustanovení ve řejné zakázky v pr ůběhu její platnosti vyžadují podle judikatury ESD 
nové zadávací řízení, pokud jsou podstatn ě odlišné povahy oproti p ůvodní zakázce56.  
Evropský soudní dv ůr již poskytl n ěkteré náznaky ohledn ě toho, kdy je nutno zm ěny 
považovat za podstatné. Tak je tomu zejména v p řípadě, kdy tyto zm ěny zavádějí podmínky, 
jež by bývaly umožnily ú čast nebo úsp ěch jiných uchaze čů, pokud výrazn ě rozšiřují rozsah 
zakázky nebo pokud zm ění hospodá řskou vyváženost zakázky.57 Veřejní zadavatelé však 
uvedli, že u ur čitých druh ů změn se judikatura nezdá být dostate čně jasná, pokud jde o ur čení, 
zda je nutné nové zadávací řízení.  
Stávající konzultace se snaží zjist it, zda je nezbytné právní objasn ění na úrovni EU, které by 
stanovilo podmínky, za kterých zm ěna zakázky vyžaduje nové zadávací řízení. Takové 
objasnění by také mohlo řešit možné d ůsledky takových zm ěn (například stanovit mírn ější 
zadávací řízení pro zadání pozm ěněné zakázky)58.  
Otázky:  
39. Měly by sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek upravovat problematiku 
podstatných zm ěn zakázky, která je stále platn á? Pokud ano, jaké prvky objasn ění 
byste navrhli?  
40. Pokud musí být v návaznosti na zm ěnu jedné nebo více základních podmínek 
uspořádáno nové zadávací řízení, bylo by od ůvodněné použít pružn ější postup? Jaký 
postup by to mohl být? 
Změny týkající se zhotovitele a ukon čení platnosti zakázek 
Složitější otázky také vyplývají ze zm ěn týkajících se samotného zvoleného zhotovitele. 
Podle judikatury ESD nahrazení nového smluvního partnerem tím, kterému ve řejný zadavatel 
původně zakázku zadal, p ředstavuje podstatnou zm ěnu, a proto vyžaduje nové zadávací 
řízení, pokud ovšem nebylo toto nahrazení stanoveno v podmínkách p ůvodní zakázky, 
například vložením ustanovení o subdodávkách. Toto však neplatí v p řípadech, kdy je 
zakázka v rámci vnit řní reorganizace p řevedena na jiného z hotovitele, který pat ří do stejné 
skupiny.59 Na druhou stranu, ve výjime čných situacích lze zm ěnu subdodavatele považovat za 
podstatnou zm ěnu zakázky, i když je možnost zm ěny stanovena v podmínkách zakázky.60 
Zkušenosti zú častněných stran navíc ukazují,  že nejen nahrazení zhot ovitele jinou právnickou 
osobou, ale rovn ěž změny jeho právního postavení mohou mít významný dopad na 
vyváženost zakázky nebo její řádné provedení (nap říklad události mající dopad na schopnost 
zakázku provést, jako je nap říklad úpadek, odchod rozhodujících odborník ů z firmy apod.). 
                                                 
56 Viz rozsudky ze dne 5.10.2000 ve v ěci C-337/98 Komise  v. Francie , body 44 a 46, ze dne 19.6.2008 ve 
věci C-454/06 pressetext Nachrichtenagentur , body 34–37, a ze dne 13.4.2010 ve v ěci C-91/08, Wall 
AG, bod 37. 
57 Viz rozsudek ve v ěci pressetext Nachrichtenagentur, body 35–37. 
58 Řešení pro n ěkteré konkrétní zm ěny je již dnes stanoveno v čl. 31 odst. 4 sm ěrnice 2004/18/ES, který 
za určitých okolností umož ňuje použití vyjednávacího řízení bez p ředchozího zve řejnění oznámení 
o zakázce pro provedení dodate čných stavebních prací nebo služeb. 
59 Rozsudek ve v ěci pressetext Nachrichtenagentur, bod 40. 
60 Viz rozsudek ve v ěci Wall AG, bod 39. 
CS 26   CS Opět by měla proběhnout debata, která by ur čila, zda jsou v takových p řípadech zapot řebí 
nástroje na úrovni EU, které by pomohly zadavatel ům tyto situace vhodným zp ůsobem řešit, 
například právo zadavatele ukon čit platnost zakázky v p řípadě významných zm ěn týkajících 
se zhotovitele a/nebo nové zjednodušené řízení k nahrazení p ůvodního zhotovitele61. 
Taková výslovná možnost, aby ve řejní zadavatelé ukon čili platnost zakáz ky, by mohla být 
potřebná také pro p řípady, kde ESD rozhodne, že byla konkrétní zakázka zadána v rozporu 
s pravidly EU pro zadávání ve řejných zakázek. P řestože jsou členské státy povinny ukon čit 
platnost zakázek, které byly zad ány v rozporu s pravidly EU62, některé vnitrostátní právní 
předpisy nestanoví žádné prá vo takové zakázky zrušit, což ve řejným zadavatel ům ztěžuje – 
ne-li de facto znemož ňuje – přijmout vhodná opat ření k dosažení souladu s rozsudky ESD 
vynesenými v řízeních pro porušení práva.  
Otázky: 
41. Myslíte si, že pravidla EU týkající se zm ěn v souvislosti s provád ěním zakázek by 
měla nějakou přidanou hodnotu? Pokud ano, jaká by byla p řidaná hodnota takových 
pravidel na úrovni EU? Zejména, m ěla by pravidla EU st anovit výslovnou povinnost 
nebo právo ve řejných zadavatel ů za určitých okolností zm ěnit dodavatele nebo 
ukončit platnost zakázky? Pokud ano, za jakých okolností? M ěla by EU rovn ěž 
stanovit zvláštní postupy, jejichž prost řednictvím musí nebo m ůže být vybrán nový 
dodavatel?  
42. Souhlasíte s tím, že by sm ěrnice EU o zadávání ve řejných zakázek m ěly vyžadovat, 
aby členské státy ve svých vnitrostátních právních p ředpisech stanovily právo zrušit 
platnost zakázek, které byly zadány v rozporu s právními p ředpisy o zadávání 
veřejných zakázek? 
Obecněji řečeno, vnitrostátní právní úprava provád ění zakázek je v mnoha členských státech 
poměrně podrobná a m ůže být zdrojem administrativní zát ěže (například pravidla týkající se 
záruk za provedení zakázky, dodací podmínky, zpožd ění, oceňování úprav apod.). Po čet 
vnitrostátních p ředpisů v této oblasti by mohl být pravd ěpodobně snížen zavedením 
společných norem pro n ěkteré aspekty na úrovni EU. 
Otázka:  
43. Domníváte se, že n ěkteré aspekty provád ění zakázek – a které aspekty – by m ěly být 
upraveny na úrovni EU? Vysv ětlete prosím. 
Subdodávky 
Stávající právní p ředpisy obsahují pouze velmi omezený okruh pravidel ohledn ě subdodávek. 
Článek 25 sm ěrnice 2004/18/ES stanoví, že ve řejní zadavatelé mohou zavázat uchaze če, aby 
poskytl informace o plánovaných subdodávkách. Av šak podle judikatury ESD je uchaze č 
v zásadě oprávněn využít subdodavatele pro provedení zakázky, i když to znamená, že 
subdodavatelé provedou velkou část zakázky nebo celou zakázku. Zadání podstatných částí 
                                                 
61 Takový postup by rovn ěž mohl poskytnout p řechodná řešení, nap říklad možnost pov ěřit druhého 
nejlepšího uchaze če z původního zadávacího řízení nebo znovu zahájit sout ěž jen mezi uchaze či, kteří 
se účastnili původního řízení, za p ředpokladu, že od p ůvodního řízení neuplynula p říliš dlouhá doba. 
62 Viz v ěc C-503/04, Komise v. Německo . 
CS 27   CS zakázky subdodavatel ům může být omezeno nebo zakázáno v p řípadech, kdy ve řejný 
zadavatel nebyl schopen si ov ěřit technické a hospodá řské kapacity subdodavatel ů. 
Některé zúčastněné strany vyzývají k v ětšímu omezení subdodávek, aby mohli ve řejní 
zadavatelé více ovliv ňovat provedení zakázky. Obhajují nap říklad možnost subdodávky zcela 
nebo alespo ň u podstatných částí zakázky vylou čit nebo je omezit na ur čitý procentuální podíl 
z celé zakázky nebo stanovit obecné právo ve řejného zadavatele od mítnout navrhované 
subdodavatele. 
Otázka: 
44. Myslíte si, že ve řejní zadavatelé by m ěli mít více možností, jak ovliv ňovat zadávání 
subdodávek vybraným uchaze čem? Pokud ano, jaké nástroje byste navrhli? 
3. PŘÍSTUPNĚJŠÍ EVROPSKÝ TRH VE ŘEJNÝCH ZAKÁZEK  
Jedním z hlavních cíl ů právních p ředpisů EU o zadávání ve řejných zakázek je umožnit 
hospodářským subjekt ům efektivn ě soutěžit o veřejné zakázky v jiných členských státech. Od 
zavedení prvních sm ěrnic o zadávání ve řejných zakázek v roce 1970 bylo v tomto ohledu 
dosaženo zna čného úspěchu. Nicmén ě se zdá, že stále ješt ě existuje ur čitý prostor pro zlepšení 
a vytvoření skute čného evropského trhu ve řejných zakázek, který je pln ě přístupný všem 
evropským podnik ům. To se týká zejména lepšího p řístupu malých a st ředních podnik ů 
a konkurenceschopn ějších trhů veřejných zakázek obecn ě. 
Otázka: 
45. Myslíte si, že sou časné směrnice umož ňují hospodá řským subjekt ům plně využít 
svých příležitostí k získávání zakázek v rámci vnit řního trhu? Pokud ne: Která 
ustanovení podle vašeho názoru nejsou správn ě přizpůsobená pot řebám 
hospodářských subjekt ů a proč?  
3.1. Lepší přístup pro malé a st řední podniky a nov ě vznikající podniky  
Účelem směrnic o zadávání ve řejných zakázek je otev řít trh veřejných zakázek pro všechny 
hospodářské subjekty bez ohledu na jejich ve likost. Zvláštní pozornost je však t řeba věnovat 
otázce přístupu malých a st ředních podnik ů (MSP)63 na tyto trhy.  
Malé a střední podniky jsou považovány za páte ř hospodářství EU a mají obrovský potenciál 
pro vytvá ření pracovních míst, r ůst a inovace. Snadný p řístup na trhy ve řejných zakázek jim 
může pomoci uvolnit tento r ůstový a inova ční potenciál p ři současném kladném dopadu na 
evropské hospodá řství. Silná ú čast malých a st ředních podnik ů v oblasti ve řejných zakázek 
navíc zadavateli umož ňuje podstatn ě rozšířit základnu potenciálních dodavatel ů, což má 
kladné účinky spočívající ve vyšší sout ěži o veřejné zakázky a v tom, že tyto podniky p ůsobí 
jako protiváha dominantních subjekt ů na trhu.  
                                                 
63 Viz též požadavek Evropského  parlamentu, že by Komise m ěla vyvinout v ětší úsilí, aby malým 
a středním podnik ům usnadnila p řístup na trhy ve řejných zakázek, uvedený ve Zpráv ě o novém vývoji 
v oblasti ve řejných zakázek ( 2009/2175(INI) ).  
CS 28   CS Aby zadávání ve řejných zakázek všech velikostí co nejvíce zp řístupnila pro malé a st řední 
podniky, zve řejnila Komise v roce 2008 „Evropský kodex osv ědčených postup ů 
usnadňujících p řístup malých a st ředních podnik ů k veřejným zakázkám“64. Kodex 
zdůrazňuje a rozvíjí řadu postup ů v předpisovém rámci EU, které optimalizují zadávací řízení 
pro účast malých a st ředních podnik ů a zajišťují této skupin ě uchazečů rovné příležitosti. 
Nedávná studie vypracovaná z pov ěření Evropské komise65 odhaluje, že od roku 2006 do 
roku 2008 se podíl malých a st ředních podnik ů mezi spole čnostmi, které získaly ve řejné 
zakázky přesahující prahové hodnoty st anovené Evropskou unií , pohyboval v EU-27 od 58 % 
do 61 %. Pokud jde o celkovou odhadovanou hodnotu zakázek, malé a st řední podniky 
získaly 31 % až 38 % ve řejných zakázek, zatímco jejich celkový podíl v hospodá řství 
vypočítaný na základ ě jejich celkového obratu činí 52 %.  
V této souvislosti stojí za to analyzovat, zda je nezbytné po čítat s legislativními opat řeními na 
úrovni EU, která by zajistila, aby ve řejní zadavatelé mohli p ři zadávání ve řejných zakázek 
plně využívat hospodá řský a inova ční potenciál malých a st ředních podnik ů.  
Snižování administrativní zát ěže ve fázi výb ěru 
Zpětná vazba od malých a st ředně velkých hospodá řských subjekt ů naznačuje, že hlavní 
překážky účasti MSP ve ve řejných sout ěžích je třeba hledat ve fázi výb ěru. Na jedné stran ě to 
souvisí s d ůkazy, které je nutno  poskytnout. Velký po čet osvědčení, která jsou často 
vyžadována ve fázi výb ěru, představuje administrativní zát ěž, s níž se mohou malé a st řední 
podniky obtížn ě vyrovnávat, a to zejména v p řeshraničním kontextu, kdy se osv ědčení 
dokonce musejí p řekládat. Na druhou stranu, samotná kritéria výb ěru jsou často nastavena tak 
vysoko (nap říklad požadavky na obrat nebo po čet požadovaných referen čních zakázek), že je 
prakticky nemožné, aby je malé a st řední podniky splnily. 
Co se tý če prvního problému (d ůkazů pro kritéria výb ěru), řešením, které je často 
navrhováno, by mohlo být obecn ě povolit podnik ům předložit jen souhrn d ůležitých 
informací pro výb ěr a/nebo jakožto první krok p ředložit vlastní prohlášení o spln ění kritérií 
výběru. V zásad ě by pak byl ve fázi zadání zakázky vyzván pouze úsp ěšný uchaze č nebo 
uchazeči k předložení skute čných doklad ů (osvědčení). Veřejný zadavatel by však m ěl 
možnost požádat o dokumenty kdykoli v pr ůběhu zadávacího řízení nebo i po jeho skon čení, 
aby se zabránilo podvod ům. Tím by se snížila administrativní zát ěž, zejména pro malé 
a střední podniky, aniž by byly ohroženy záruky umož ňující správnou volbu. 
Co se týče druhého problému (p říliš náročných kritérií výb ěru), mohlo by být od ůvodněné 
zavést do pravidel EU u n ěkterých požadavk ů pro kvalitativní výb ěr určitý strop, zejména 
pokud jde o finan ční předpoklady. To by mohlo zabrá nit zadavateli stanovit p říliš náročná 
kritéria výb ěru (například u obratu), která nevyhnuteln ě vylučují malé a st řední podniky. 
Takové opat ření by dále rozvinulo již existující povinnost uplat ňovat přiměřená kritéria 
výběru. Na druhou stranu by to omez ilo volnost, kterou mají ve řejní zadavatelé p ři určování, 
které normy považují za nezbytné k zajišt ění toho, že zakázka bude řádně provedena. 
Další návrhy 
                                                 
64 Pracovní dokument útvar ů Komise, SEK(2008) 2193. 
65 Vyhodnocení p řístupu malých a st ředních podnik ů na trhy ve řejných zakázek v EU (aktualizovaná 
verze z roku 2009), p ředloženo v zá ří 2010. Z pov ěření Generálního ředitelství pro podniky a pr ůmysl. 
Konzultant: GHK.  
CS 29   CS Zúčastněné strany také n ěkdy navrhovaly zavést opat ření spočívající v pozitivní diskriminaci 
ve vztahu k malým a st ředním podnik ům, například možnost p ředem stanovit kvóty ve řejných 
zakázek vyhrazených pouze pro malé a st řední podniky. Na rozdíl od n ěkterých našich 
obchodních partner ů, kteří taková opat ření zavedli, EU není zastáncem vyhrazování trh ů pro 
konkrétní podniky. Taková opat ření by rovn ěž byla v rozporu se zásadou rovného zacházení 
s uchazeči, která je základním pilí řem režimu EU pro zadávání ve řejných zakázek, 
zakotveným Soudním dvorem ve sv obodách stanovených ve Smlouv ě.  
Avšak vnit řní správní opat ření, která by ve řejné zadavatele povzbuzovala k tomu, aby u činili 
vše, co je v jejich silách, pro zlepšení p řístupu MSP k jejich ve řejným zakázkám, by mohla 
být životaschopnou možností. Jedn ím nápadem by mohlo být nap říklad stanovit cílové 
hodnoty podílu malých a st ředních podnik ů v celkovém zadávání ve řejných zakázek. Takový 
systém by neobsahoval vyhrazení zvláštních zakázek  pro malé a st řední podniky, prost ě by se 
jednalo pouze o pobídku pro ve řejné zadavatele, aby co nejlépe využívali dostupných nástroj ů 
k tomu, aby bylo zadávání ve řejných zakázek ohleduplné k malým a st ředním podnik ům. 
Další možností by bylo umožnit ve řejným zadavatel ům požadovat, aby úsp ěšný uchaze č zadal 
určitou část hodnoty zakázky t řetím stranám v podob ě subdodávek. Taková povinnost již 
existuje podle sm ěrnice 2004/18/ES u koncesí na stavební práce ( článek 60) a podle sm ěrnice 
2009/81/ES o zadávání ve řejných zakázek v oblasti obrany a bezpe čnosti (článek 21).  
Otázky: 
46. Myslíte si, že pravidla a politika EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek jsou již 
dostatečně ohleduplné k malým a st ředním podnik ům? Nebo se domníváte, že je 
nutno některá pravidla p říslušné sm ěrnice přezkoumat nebo zavést další opat ření na 
podporu ú časti malých a st ředních podnik ů v zadávacích řízeních na ve řejné 
zakázky? Vysv ětlete prosím svoji volbu.  
47. Byli byste toho názoru, že n ěkterá z opat ření stanovených v Kodexu osv ědčených 
postupů by měla být pro ve řejné zadavatele povinná, nap říklad dělení zakázek do 
dílčích položek (s ur čitými výhradami)? 
48. Myslíte si, že pravidla týkající se výb ěru uchaze če představují pro MSP neúm ěrnou 
administrativní zát ěž? Pokud ano, jak by se tato prav idla dala zmírnit bez ohrožení 
záruk transparentnosti, nediskriminace a vysoce kvalitního provád ění zakázek? 
49. Byli byste pro řešení, které by požadovalo p ředkládání a ov ěřování důkazů pouze 
předběžně vybranými uchaze či nebo vít ězným uchaze čem?  
50. Domníváte se, že vlastní prohlášení jsou vhodným zp ůsobem, jak zmírnit 
administrativní zát ěž, co se tý če důkazů pro kritéria výb ěru, nebo nejsou dostate čně 
spolehlivá, aby nahradila osv ědčení? V souvislosti s kterými otázkami by mohla být 
vlastní prohlášení užite čná (zejména pokud jde o skute čnosti týkající se samotného 
podniku) a s kterými nikoli?  
51. Souhlasíte s tím, že p říliš přísné požadavky na prokázání finan čních předpokladů 
jsou pro malé a st řední podniky problematické? M ěly by právní p ředpisy EU stanovit 
maximální pom ěr, aby byla zajišt ěna přiměřenost kritérií výb ěru (např. že maximální 
požadovaný obrat nesmí p řesáhnout ur čitý násobek hodnoty zakázky)? Navrhli byste 
jiné nástroje, které zajistí, aby kritéria výb ěru byla p řiměřená hodnot ě a předmětu 
zakázky? 
CS 30   CS 52. Jaké jsou p řednosti a nevýhody možnosti, že by členské státy mohly povolit nebo 
požadovat, aby jejich ve řejní zadavatelé zavázali úsp ěšného uchaze če, že musí 
určitou část hlavní zakázky zadat t řetím stranám v podob ě subdodávek? 
3.2. Zajištění spravedlivé a efektivní hospodá řské soutěže  
Veřejní zadavatelé často nakupují na trzích, jejich ž struktura narušuje hospodá řskou sout ěž66. 
Na takových trzích m ůže být obtížné dosáhnout cíle  pravidel pro zadávání ve řejných zakázek 
– jmenovit ě otevřené a efektivní hospodá řské soutěže – prostým používáním procesních 
pravidel stanovených sou časnými sm ěrnicemi. Rozhodnutí p ři zadávání ve řejných zakázek, 
která jsou p řijímána bez ohledu na strukturu trhu, p řestože jsou pln ě v souladu s pravidly 
směrnic, s sebou nesou riziko udržení nebo dokonce upevn ění struktur narušujících 
hospodářskou sout ěž. To platí zejména v p řípadě vysokých hodnot zakázky a v odv ětvích, kde 
jsou veřejné orgány hlavními klienty a soukromá poptávka není dostate čně velká, aby 
kompenzovala dopad nákup ů veřejných orgán ů na trhu.  
Inteligentní zadávání ve řejných zakázek zam ěřené na maximalizaci hospodá řské soutěže na 
těchto trzích by v prvé řadě vyžadovalo, aby si zadavatelé byli v ědomi struktury doty čných 
trhů. Kromě toho by m ěli odpovídajícím zp ůsobem přizpůsobit své strategie zadávání 
veřejných zakázek (návrh zakázek a volbu procedurálních krok ů). Veřejní zadavatelé by 
například nem ěli zadávat zakázky, které m ůže provést pouze jeden subjekt nebo malý po čet 
subjektů na trhu, protože by to upevnilo  oligopolní struktury a tém ěř zcela znemožnilo vstup 
nových subjekt ů na trh. V nejhorším p řípadě by zadavatel mohl nakonec mít jen jednoho 
dominantního dodavatele, který by si mohl diktovat smluvní podmínky a ceny. 
Správná podoba zakázek o čividně závisí na struktu ře příslušného trhu. Pokud jsou menší 
soutěžitelé na trhu schopni dodat doty čné služby nebo výrobky v menším m ěřítku, může mezi 
účinné způsoby, jak maximalizovat hospodá řskou sout ěž, patřit snížení objemu nebo trvání 
zakázek. Ú činné hospodá řské soutěže lze rovn ěž dosáhnout rozd ělením zakázek na části, 
případně s určením maximálního po čtu částí, které mohou být zadány jednomu uchaze či. 
Pokud není dostatek sout ěžitelů mezi menšími firmami, alternativní zp ůsob, jak zajistit 
účinnou hospodá řskou sout ěž, by mohl spo čívat v seskupení n ěkolika nákup ů do jedné 
zakázky s cílem p řilákat potenciální sout ěžitele z jiných členských stát ů.  
Jako užite čné záruky ú činné hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek jsou často 
zmiňovány mnohé další nástroje, které by mohly být  zavedeny na úrovni EU jako volitelné 
možnosti pro členské státy nebo ve řejné zadavatele. Jak již bylo uvedeno výše, mén ě náročná 
kritéria výb ěru obvykle zvýší po čet platných nabídek67. Nevýhodným smlouvám vynuceným 
dominantními dodavateli lze zabránit p ředběžným stanovením maximální nabídkové ceny, p ři 
jejímž překročení nebude zakázka zadána, ne bo možností zrušit zadávací řízení, pokud fází 
výběru projde jen nabídka (nabídky) jednoho uchaze če.  
                                                 
66 Trhu v oblasti nakládání s odpady v mnoha členských státech dominuje jeden nebo dva velké subjekty. 
Odvětví stavebnictví je, alespo ň pokud jde o velké infrastrukturní projekty, oligopolní a náchylné 
k vytváření kartel ů. Dalšími p říklady jsou dodávka IT, trh s elekt řinou v některých členských státech, 
jak dokládají rozhodnutí podle článku 30 o trhu s elekt řinou v České republice, Špan ělsku a Itálii, a trh 
některých poštovních služeb v řadě členských stát ů, jak dokládají rozhodnutí podle článku 30 
o poštovním odv ětví ve Švédsku, Finsku a Rakousku. 
67 Nižší požadavky na obrat usnad ňují účast malých firem, nižší požadavky týkající se p ředchozích 
zkušeností zvýhod ňují nové subjekty na trhu atd. 
CS 31   CS Obecněji řečeno, je rovn ěž nezbytné pokud možno zvažovat opat ření zaměřená na usnadn ění 
účasti uchaze čů z jiných členských stát ů. Jak již bylo zd ůrazněno, existuje zna čný nevyužitý 
potenciál pro zvýšení vnitroe vropského obchodu v oblasti ve řejných zakázek umož ňující 
vytvořit skutečně celoevropský trh ve řejných zakázek. To by znásobilo obchodní p říležitosti 
pro evropské podniky a zárove ň zvýšilo základnu poten ciálních dodavatel ů pro veřejné 
zadavatele. Opat ření k usnadn ění přeshraniční účasti mohou zahrnovat lepší vzájemné 
uznávání osv ědčení (nebo dokonce zavedení spole čného evropského systému p ředběžné 
kvalifikace). N ěkteré zúčastněné strany dokonce nazna čují, že u ur čitých zakázek vysoké 
hodnoty by mohlo být užite čné vypracování zadávací dokumentace v druhém jazyce nebo 
přijímání nabídek v cizích jazycích. U n ěkterých krok ů zadávacího řízení by se rovn ěž mohlo 
zvážit použití systému automatického p řekladu – alespo ň pro předběžné informativní ú čely. 
Všechna opat ření zaměřená na posílení hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek 
předpokládají, že ve řejní zadavatelé se podrobn ě seznámí s trhy, na nichž nakupují (nap říklad 
prostřednictvím studií o struktu ře a tvaru cílového trhu vypracovaných p řed vlastním zadáním 
veřejné zakázky). Uvedení t ěchto (či jiných) opat ření do praxe by vyžadovalo další úsilí ze 
strany ve řejných zadavatel ů, které by pravd ěpodobně bylo od ůvodněné pouze u velkých 
zakázek se zna čným potenciálním dopadem na strukturu trhu.  
Otázky: 
53. Souhlasíte s tím, že zadávání ve řejných zakázek m ůže mít významný dopad na tržní 
struktury a že zadavatelé by se pokud možno m ěli snažit p řizpůsobit své strategie 
zadávání ve řejných zakázek tak, aby bojovali pro ti strukturám trhu, které narušují 
hospodářskou sout ěž? 
54. Myslíte si, že evropská pravidla a politika zadávání ve řejných zakázek by m ěly 
poskytnout (volitelné) nástroje na podporu takových strategií zadávání ve řejných 
zakázek, které posilují hospodá řskou sout ěž? Pokud ano, jaké nást roje byste navrhli? 
55. Domníváte se, že v této souvislosti jsou zapot řebí specifi čtější nástroje nebo 
iniciativy k podpo ře účasti uchaze čů z jiných členských stát ů? Pokud ano, popište je 
prosím. 
56. Myslíte si, že je nutno zlep šit vzájemné uznávání osv ědčení? Byli byste pro 
vytvoření celoevropského systému p ředběžné kvalifikace?  
57. Jak byste navrhli řešit otázku jazykových bariér? Jste toho názoru, že ve řejní 
zadavatelé by m ěli být povinni vypracovávat zad ávací dokumentaci u zakázek 
vysoké hodnoty i ve druhém jazyce nebo p řijímat nabídky v cizích jazycích? 
58. Jaké nástroje by mohla pravidla zadávání ve řejných zakázek zavést, aby se zabránilo 
vzniku dominantních dodavatel ů? Jak by mohli být ve řejní zadavatelé lépe chrán ěni 
proti síle dominantních dodavatel ů?  
Prevence chování narušujícího hospodá řskou soutěž 
Souvisejícím tématem je problém chování narušujícího hospodá řskou sout ěž na trzích 
veřejných zakázek. Zdá se, že trhy ve řejných zakázek jsou krom ě jiných faktor ů obzvláště 
náchylné k podvodnému chování ú častníků (jako jsou kartelové dohody mezi uchaze či, 
CS 32   CS rozdělení trhu…)68, z důvodu stability a p ředvídatelnosti ve řejné poptávky. N ěkteří analytici 
se rovněž domnívají, že transparentnost řízení vlastn ě k vytváření kartelů přispívá.  
Přestože po čet porušení p ředpisů o hospodá řské soutěži při zadávání ve řejných zakázek není 
ani zdaleka zanedbatelný69, současná pravidla EU pro zadávání ve řejných zakázek tento 
problém konkrétn ě neřeší. Dosud panoval názor, že tento problém lze ú činně řešit na základ ě 
současných pravidel, nap říklad poskytováním pokyn ů zástupcům zadavatel ů ohledně toho, jak 
předcházet podvodnému chová ní a odhalovat je.  
Měla by však prob ěhnout debata o tom, zda jsou takové pokyny dostate čné pro účinný boj 
proti nekalým praktikám na trzích ve řejných zakázek, nebo zda jsou zapot řebí zvláštní právní 
nástroje jako nap říklad: přísnější vylučování v p řípadě kartelových dohod mezi uchaze či, 
možnost nezve řejnit některé informace nebo povinné  používání vyjednávacího řízení 
v odvětvích s vysokou pravd ěpodobností vytvá ření kartel ů, používání potvrzení o nezávislém 
vypracování nabídky, povinnost zadavatel ů konzultovat ú řady pro hospodá řskou sout ěž 
v případě podezřelých trend ů v nabídkách apod.  
Zkušenosti také ukazují, že by mohlo být užite čné zvýšit odolnost v ůči podvod ům 
u některých nástroj ů, které p ředstavují zvláštní riziko zn eužití ke kartelovým dohodám. 
Oblíbeným zp ůsobem, jakým vít ězný uchaze č odměňuje členy kartelu za dodržení kartelové 
dohody, je nap říklad postoupení n ěkterých části zakázky v podob ě subdodávek. Jedním 
z možných zp ůsobů řešení tohoto problému by mohlo být zakázat za ur čitých podmínek 
zadávání subdodávek podnik ům, které se ú častnily zadávacího řízení70.  
Je jasné, že k zachování zdravé hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek by mohla 
přispět dodatečná opatření proti chování narušujícímu hospodá řskou sout ěž. Opět platí, že 
tuto výhodu je nutno pe člivě zvážit v porovnání s dodate čnou administrativní zát ěží, kterou 
by tato pravidla s sebou p řinesla pro zadavatele a podniky. 
Otázka:  
59. Myslíte si, že by do prav idel EU pro zadávání ve řejných zakázek m ěla být zavedena 
silnější opatření proti chování narušujícímu hospodá řskou sout ěž v rámci zadávacích 
řízení? Pokud ano, jaké n ové nástroje nebo ustano vení byste navrhli?  
3.3. Zadávání zakázek v p řípadě neexistence ve řejné sout ěže nebo v p řípadě 
výlučných práv 
V praxi ve řejní zadavatelé často potřebují nakupovat od jednoho konkrétního hospodá řského 
subjektu, protože daný podnik má výlu čná práva na výrobu doty čného zboží nebo 
poskytování doty čných služeb. V takových p řípadech nep řichází běžná soutěž o dotyčné 
zakázky v úvahu. Proto sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek povolují použití 
vyjednávacího řízení bez p ředchozího zve řejnění oznámení o zakázce v p řípadech, kdy 
                                                 
68 Viz také rozsáhlá práce OECD, nap říklad pokyny pro boj proti kartelovým dohodám mezi uchaze či 
o veřejnou zakázku: 
http://www.oecd.org/document/29/0,3343,en_2649_40381615_42230813_1_1_1_1,00.html 
69 Některé „slavné“ kartelové dohody na trzích ve řejných zakázek viz nap říklad „stravenkový p řípad“ 
v Itálii nebo francouzský p řípad „Lycées de l'Ile-de-France“. 
70 Účast uchaze čů však lze z d ůvodu rizika uzavírání tajných dohod omezit pouze p ři splnění poměrně 
úzkého okruhu podmínek, srov. rozsudek ESD ze dne 19. kv ětna 2009 ve v ěci C-538/07, Assitur 
(ohledně dočasných skupin podnik ů).  
CS 33   CS „zakázka m ůže být z technických či uměleckých d ůvodů nebo z důvodů spojených s ochranou 
výlučných práv zadána pouze ur čitému hospodá řskému subjektu“71. 
Je pravdou, že vzhledem k existenci výlu čného práva by výzva k podávání nabídek byla 
čistou formalitou bez jakékoli praktické hodnoty. Je ovšem nepopiratelné, že p řístup 
k dotyčné veřejné zakázce je znemožn ěn předchozím ud ělením výlu čného práva, čímž se 
eliminuje jakákoli možnost hospodá řské soutěže ještě předtím, než zadávací řízení vůbec 
začalo.  
Otázku, jak bylo samotné výlu čné právo ud ěleno, a zejména zda došlo k spravedlivé 
hospodářské soutěži ve fázi ud ělení výlu čného práva (které p ředem zaru čuje výsledek 
pozdějšího rozhodování o zadávání ve řejných zakázek) sou časné směrnice o zadávání 
veřejných zakázek ne řeší, pokud jde o zakázky zadávané soukromým subjekt ům. 
Tato otázka je řešena pouze v souvislosti se vzájemnou spoluprací ve řejných orgán ů, kdy 
zakázky na ve řejné služby mezi ve řejnými zadavateli jsou vylou čeny z oblasti p ůsobnosti této 
směrnice, pokud mají být zadány na základ ě výlučného práva – avšak jen pod podmínkou, že 
toto výlučné právo je v souladu se zásadami Smlouvy.72  
Toto zvláštní ustanovení pravd ěpodobně již nebude nadále pot řeba, jakmile bude nalezeno 
celkové řešení otázek týkajících se  vzájemné spolupráce ve řejných orgán ů. Je však nutno 
zvážit, zda by v zájmu řádné hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek nem ěla být 
zobecněna základní myšlenka tohoto článku. Tato zásada by um ožnila, aby byly zakázky 
zadávány bez zadávacího řízení na základ ě výhradních práv, pouze pokud tato výhradní práva 
byla rovn ěž předmětem zadávacího řízení. 
Otázky: 
60. Může podle vašeho názoru ud ělení výlu čných práv ohrozit spravedlivou 
hospodářskou sout ěž na trzích ve řejných zakázek? 
61. Pokud ano, jaké nástroje byste navrhli ke snížení t ěchto rizik a zajišt ění spravedlivé 
hospodářské soutěže? Myslíte si, že prav idla EU pro zadávání ve řejných zakázek by 
měla umožnit zadávání zakázek bez výb ěrového řízení na základ ě výlučných práv 
jen pod podmínkou, že doty čné výlučné právo, o které se jedná, bylo ud ěleno v rámci 
transparentního zadávacího řízení? 
4. STRATEGICKÉ VYUŽÍVÁNÍ ZADÁVÁNÍ VE ŘEJNÝCH ZAKÁZEK V  REAKCI NA NOVÉ 
VÝZVY  
Orgány ve řejné správy mohou významn ě přispět k dosažení strategických cíl ů stanovených 
v dokumentu Evropa 202073, a to využíváním své kupní síly k nakupování zboží a služeb 
s vyšší „spole čenskou“ hodnotou z hlediska podpory inovací, ohled ů na životní prost ředí 
a boje proti zm ěně klimatu, snižování spot řeby energie, zvyšování zam ěstnanosti, ve řejného 
zdraví74 a sociálních podmínek a podporování rovnosti a sou časně zlepšování za členění 
                                                 
71 Čl. 31 odst. 1 písm. b) sm ěrnice 2004/18/ES. 
72 Článek 18 sm ěrnice 2004/18/ES. 
73 Viz sd ělení Komise ze dne 3. b řezna 2010 – KOM(2010) 2020. 
74 Viz Záv ěry Rady ze dne 13. zá ří 2010 o pou čení z pandemie A/H1N1. 
CS 34   CS znevýhodn ěných skupin do spole čnosti75. Značná poptávka ve řejných orgán ů po 
„zelenějších“, nízkouhlíkových, inovativn ějších a spole čensky odpov ědnějších druzích zboží 
a služeb m ůže také formovat trendy výroby a spot řeby pro nadcházející roky. Řešení 
společenských problém ů by samoz řejmě nemělo snižovat ú činnost zadávání ve řejných 
zakázek. Zohled ňování politických hledisek p ři zadávání ve řejných zakázek by m ělo probíhat 
tak, aby se zabránilo vytvá ření nepřiměřené další administrativní zát ěže pro ve řejné 
zadavatele nebo narušování hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek. 
Existují dva možné zp ůsoby využívání zadávání ve řejných zakázek k dosažení politických 
cílů strategie Evropa 2020:  
° poskytovat ve řejným zadavatel ům prostředky umož ňující zohled ňovat tyto cíle 
v rámci procesních pravidel pro zadávání ve řejných zakázek („jak nakupovat“),  
° na řídit závazné požadavky pro ve řejné zadavatele nebo stanovit pobídky, které ovlivní 
jejich rozhodování o tom, které zboží a služby by se m ěly pořizovat („co nakupovat“). 
Směrnice o zadávání ve řejných zakázek poskytují spole čný rámec pro ve řejné zakázky tím, že 
stanoví procesní pravidla ohledn ě toho „jak nakupovat“  a ponechávají ve řejným zadavatel ům 
volnost p ři základním rozhodování o tom „co nakupovat“, aby tito mohli vymezit vlastnosti 
stavebních prací, výrobk ů nebo služeb, které budou nejlépe odpovídat jejich pot řebám, 
a stanovit podmínky, které jsou nejvhodn ější pro dosažení sledovaných politických cíl ů 
(pokud jsou transparen tní a nediskrimina ční).  
Právní předpisy EU o zadávání ve řejných zakázek rovn ěž povolují pobídky pro zadávání 
veřejných zakázek v souladu s cíli stra tegie Evropa 2020 nebo uložení povinností ve řejným 
zadavatel ům ohledn ě toho „co nakupovat“, a to bu ď na evropské nebo vnitrostátní úrovni, aby 
se zajistilo, že strategie zadávání ve řejných zakázek bude v souladu s celkovými politickými 
cíli.  
V posledních letech byla zahájena řada konkrétních politických iniciativ, a to jak na evropské, 
tak na vnitrostátní úrovni, které mají p řispět k využívání ve řejných zakázek na podporu výše 
uvedených politických cíl ů, jako jsou nap říklad probíhající prác e týkající se podpory 
ekologických ve řejných zakázek (GPP)76, sociálních hledisek p ři zadávání ve řejných 
zakázek77 a inovací78.  
                                                 
75 Taková reflexe je zejména v souladu s článkem 9 SFEU, který vyzývá Unii k zohledn ění vysoké úrovn ě 
zaměstnanosti, záruky odpovídající sociální ochrany a boje proti sociálnímu vylou čení. 
76 Srov. Sd ělení Komise „Zadávání ve řejných zakázek v zájmu lepšího životního prost ředí“ – KOM(2008) 
400, které stanovilo cíle pro zavád ění GPP v členských státech a zahájilo postup vypracování 
společných dobrovolných evropských kritérií GPP. Srov. též „Příručka ekologického zadávání 
veřejných zakázek (Zelené nakupování)“, http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
77 Srov. p říručka „Sociální nakupování – P říručka zohled ňování sociálních otázek p ři zadávání ve řejných 
zakázek“ , SEK(2010) 1258.   
78 V návaznosti na závazek č. 17 uvedený ve sd ělení „Unie inovací“ Evropská komise v sou časné době 
sleduje studii (probíhající od listopadu 2010 do listopadu 2011), jejímž zám ěrem je vypracovat nový 
podpůrný mechanismus pro zadávání ve řejných zakázek v oblasti inovací. Tento program bude 
poskytovat poradenství a z řídí (finan ční) podpůrné mechanismy na pomoc ve řejným zadavatel ům, aby 
mohli zadávat zakázky nediskrimina čním a otev řeným způsobem, slu čovat poptávku, vypracovávat 
společné specifikace a podporovat p řístup malých a st ředních podnik ů. Co se tý če zadávání zakázek 
v předobchodní fázi, srov. sd ělení Komise „Zadávání ve řejných zakázek v p ředobchodní fázi: Podpora 
inovace za ú čelem zajišt ění udržitelné vysoké kvality ve řejných služeb v Evrop ě“ - KOM(2007) 799. 
CS 35   CS Zejména ekologické ve řejné zakázky (GPP) se v n ěkterých členských státech praktikují více 
než desetiletí. V ětšina členských stát ů přijala národní ak ční plány pro GPP s dobrovolnými 
nebo povinnými cíli a konkrétní opat ření na podporu a provád ění GPP. EU vyvinula kritéria 
GPP u 18 skupin produkt ů a služeb79; další budou následovat.  
Následující část se zabývá tím, zda a jaké zm ěny pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek 
jsou nezbytné k zajišt ění soudržnosti a vhodnosti r ůzných opat ření, která jsou nebo by mohla 
být přijímána na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. 
4.1. „Jak nakupovat“ za ú čelem dosažení cíl ů strategie Evropa 2020 
Hlediska týkající se ochrany životního prost ředí, sociálního za čleňování nebo podpory inovací 
mohou být d ůležitá v různých fázích zadávacího řízení v závislosti na jejich povaze. Ne 
všechna r ůzná hlediska týkající se t ěchto politických cíl ů lze brát v úvahu v každé fázi. 
Následující oddíl se zabývá tím, jak lze každý z jednotlivých politických cíl ů zohledňovat 
v postupných fázích zadávacího řízení.  
Popis předmětu zakázky a tec hnických specifikací 
Podle sou časných pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek musí ve řejní zadavatelé 
zajistit jasný a nediskrimina ční popis p ředmětu zakázky a musí vymezit technické 
specifikace, které nesm ějí mít za následek zvýhodn ění určitých podnik ů.  
Požadavky týkající se procesu a výr obních metod se musí vztahovat k výrob ě produktu 
a přispívat k jeho vlastnostem, aniž by nutn ě byly viditelné. Podle sou časných pravidel nelze 
požadovat proces a výrobní metody, které se nevztahují k výrob ě produktu a neodrážejí se ve 
vlastnostech produktu.  
Veřejné orgány a zú častněné subjekty n ěkdy tvrdí, že z d ůvodů souvisejících s životním 
prostředím a zdravím by n ěkteré výrobky nutn ě musely nebo m ěly být pořizovány z místních 
zdrojů. V této souvislosti je t řeba zdůraznit, že tyto požada vky porušují právo EU, pokud 
vedou k neoprávn ěnému přímému nebo nep římému rozlišování mezi dodavateli. Lze je 
odůvodnit pouze ve výjime čných případech, kdy oprávn ěné a objektivní pot řeby, které 
nesouvisejí s ryze hospodá řskými hledisky, mohou splnit pouze produkty z ur čité oblasti.  
Otázky: 
62. Domníváte se, že pravidla týkající se technických sp ecifikací dostate čně umožňují 
brát v úvahu hlediska týkajíc í se dalších politických cíl ů? 
63. Sdílíte názor, že možnost vymezit technické specifikace, pokud jde o výkon nebo 
funkční požadavky, by mohla ve řejným zadavatel ům umožnit dosáhnout svých 
politických pot řeb lépe než jejich vymezením ve smyslu p řísně detailních 
technických požadavk ů? Pokud ano, byli byst e pro to, aby požadavky týkající se 
výkonu nebo funkce byly za ur čitých podmínek povinné? 
                                                 
79 Sr. sd ělení Komise „Zadávání ve řejných zakázek v zájmu lepšího životního prost ředí“ – KOM(2008) 
400, jež vyty čilo cíle pro rozmach GPP v členských státech a zahájil o proces vývoje spole čných 
dobrovolných evropských kritérií GPP. Sr. též p říručku pro ekologické zadávání ve řejných zakázek 
„Handbook on Environmental Public Procurement (Buying Green)“, 
http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
CS 36   CS 64. Myslíte si, že ve řejní zadavatelé nap říklad dostate čně využívají možnosti nabízené 
podle článku 23 sm ěrnice 2004/18/ES, co se tý če kritérií p řístupnosti80 pro zdravotn ě 
postižené osoby nebo navržení pro všechny už ivatele? Pokud ne, co je nutno ud ělat? 
65. Myslíte si, že n ěkteré z postup ů stanovených podle sou časných sm ěrnic81 (například 
soutěžní dialog, ve řejné sout ěže na ur čitý výkon) jsou obzvlášt ě vhodné pro 
zohlednění politik týkajících se životního prost ředí, sociálních otázek, p řístupnosti 
a inovací?  
66. Jaké změny v postupech stanovených v rámci sou časných sm ěrnic byste navrhovali, 
aby byla v ěnována co nejv ětší pozornost výše uvedeným politickým cíl ům a zárove ň 
bylo zajišt ěno dodržování zásady nediskrimi nace a transparentnosti zajiš ťující rovné 
podmínky pro evropské podniky? Mohlo by používání inovativních informa čních 
a komunika čních technologií konkrétn ě pomoci zadavatel ům při plnění cílů strategie 
Evropa 2020? 
67. Víte o případech, kdy by omezení na místní nebo regionální dodavatele mohlo být 
odůvodněno legitimními a objektivními d ůvody, které nejsou založeny na ryze 
hospodářských hlediscích? 
68. Myslíte si, že povolení používat vyjednávací řízení s předchozím zve řejněním 
oznámení o zakázce jako standardní pos tup by mohlo pomoci lépe zohlednit 
politická hlediska, jako jsou environmentá lní a sociální otázky, inovace apod.? Nebo 
by riziko diskriminace a omezení hospodá řské soutěže bylo příliš vysoké? 
Vyžadování co nejrelevantn ějších kritérií výb ěru 
Při posuzování schopnosti uchaze čů provést zakázku mohou ve řejní zadavatelé zohlednit 
zvláštní zkušenosti a zp ůsobilost týkající se sociálních a environmentálních aspekt ů, které 
jsou důležité pro p ředmět zakázky.  
Otázka: 
69. Co byste doporu čovali jako užite čné příklady technické zp ůsobilosti nebo jiných 
kritérií výb ěru zaměřených na podporu dos ažení takových cíl ů, jako je ochrana 
životního prost ředí, podpora sociálního za čleňování, zlepšení p řístupu pro zdravotn ě 
postižené osoby a posílení inovací? 
Používání nejvhodn ějších kritérií pro zadání zakázky 
Aby byla zajišt ěna účinná hospodá řská soutěž mezi hospodá řskými subjekty a aby se 
zamezilo svévolným rozhodnutím ve řejných orgán ů, současná pravidla EU pro zadávání 
veřejných zakázek stanoví, že kritéria pro zadání zakázky musejí souviset s p ředmětem 
zakázky, nesm ějí veřejným zadavatel ům poskytovat neomezenou volnost výb ěru a musejí být 
výslovně uvedena v zadávací dokumentaci.  
Veřejní zadavatelé si mohou sami zvolit pom ěrnou váhu každého z kritérií používaných 
k určení hospodá řsky nejvýhodn ější nabídky. To jim umož ňuje zohlednit p ři hodnocení 
                                                 
80 Přístupností se v této souvislosti rozumí p řístupnost pro osoby s funk čními omezeními (postiženími). 
81 Popis postup ů je uveden v oddílu 2.1 výše. 
CS 37   CS význam, který cht ějí přisoudit environmentálním nebo so ciálním kritériím ve srovnání 
s ostatními kritérii v četně ceny.  
U standardního zboží a služeb je už v mnoha p řípadech možné sta novit v technických 
specifikacích nebo podmínkách provedení zakázky náro čné environmentální a sociální 
požadavky a p řitom zadat zakázku na základ ě kritéria nejnižší ceny. Tímto zp ůsobem mohou 
veřejní zadavatelé získat produkty a služby spl ňující náro čné požadavky za nejlepší cenu. 
Ovšem použití kritérií, které se týkají životního prost ředí, energetické ú činnosti, dostupnosti 
nebo inovací, ve fázi zadání, a nikoli pouze jen v technických specifikacích nebo jako 
podmínky provedení zakázky, m ůže mít tu výhodu, že podnítí firmy k podání nabídek, které 
jdou nad rámec úrovn ě stanovené v technických specifikacích, a tím podpo ří uvedení 
inovativních produkt ů na trh. Mohlo by být rovn ěž užitečné používat taková kritéria ve fázi 
zadání zakázky v p řípadech, kdy existuje nejistota, pokud jde o produkty nebo služby 
dostupné na trhu.  
Otázky: 
70. Kritérium hospodá řsky nejvýhodn ější nabídky se zdá být nejvhodn ější pro 
dosahování dalších politických cíl ů. Myslíte si, že za ú čelem co nejlepšího 
zohlednění takových politických cíl ů by bylo užite čné změnit stávající pravidla (pro 
některé druhy zakázek / n ěkterá konkrétní odv ětví / za ur čitých okolností): 
70.1.1.  k odstranění kritéria pouze nejnižší ceny; 
70.1.2.  k omezení používání cenového kritéria nebo váhy, kterou mohou ve řejní zadavatelé 
ceně přisoudit; 
70.1.3.  k zavedení t řetího možného kritéria pro zad ání zakázky vedle nejnižší ceny 
a hospodá řsky nejvýhodn ější nabídky? Pokud ano, jaké alternativní kritérium byste 
navrhli, které by umož ňovalo jednak ú činněji sledovat další polit ické cíle a jednak 
zaručit rovné podmínky a spravedlivou hospodá řskou sout ěž mezi evropskými 
podniky? 
71. Myslíte si, že po čet bodů přidělený například environmentálním a sociálním kritériím 
nebo kritériu týkajícímu se inovací, by m ěl být v každém p řípadě omezen na 
stanovené maximum, aby se toto kritérium nestalo d ůležitějším než kritéria týkající 
se výkonu nebo náklad ů? 
72. Myslíte si, že možnost zahrnout do fáze zad ání zakázky environmentální a sociální 
kritéria je správn ě chápána a využívána? M ěla by být podle va šeho názoru ve 
směrnici lépe vyjád řena?  
73. Měly by se p ři určování hospodá řsky nejvýhodn ější nabídky podle vašeho názoru 
povinně zohledňovat náklady za celý životní cyklus p ředmětu zakázky, a to zejména 
v případě velkých projekt ů? Považovali byste v tomto p řípadě za nezbytné nebo 
vhodné, aby útvary Komise vypracovaly metodiku pro stanovení náklad ů za celý 
životní cyklus p ředmětu zakázky?  
Stanovení doložek o řádném provedení zakázky  
CS 38   CS Podle sou časných pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek musí ustanovení o provedení 
zakázky souviset s úkoly, které jsou nez bytné pro výrobu a poskyt ování kupovaného zboží 
nebo služeb. Takové podmínky týkající se prove dení zakázky mohou brát v úvahu i další 
politická hlediska, jako jsou so ciální a environmentální otázky82. Ta mohou nap říklad 
spočívat ve vyžadování kompenzace emisí u konkrétních zadaných dodávek s významným 
objemem emisí uhlíku. Podle zkušenosti n ěkterých členských stát ů při opatřování taxislužby 
nebo jiných dopravních služeb lze požadovat, aby vozidla používaná pro tyto služby byla 
vozidly z nejefektivn ějších kategorií. Ustanovení o provedení zakázky by rovn ěž mohla 
sloužit k povzbuzení inovací b ěhem provád ění zakázky, nap říklad poskytováním pobídek pro 
další vyvíjení produkt ů a služeb b ěhem provád ění zakázky. 
V této fázi mohou ve řejní zadavatelé uložit úsp ěšnému uchaze či určité povinnosti, které 
souvisejí s dosažením r ůzných cíl ů v oblasti životního prost ředí nebo sociálních cíl ů a které 
nelze zohlednit v d řívějších fázích zadávacího řízení. 
Otázky: 
74. Ustanovení o provedení zakázky jsou nejvhodn ější fází zadávacího řízení, do níž lze 
začlenit sociální hlediska týkající se zam ěstnávání a pracovních podmínek 
pracovník ů zapojených do provedení zakázky.  Souhlasíte? Pokud ne, navrhn ěte 
prosím, jaké by mohlo být nejlepší alternativní řešení. 
75. Jaký druh ustanovení o provedení zakázky by byl podle vašeho názoru zvlášt ě 
vhodný, pokud jde o zohledn ění sociálních a environmentálních aspekt ů a otázek 
energetické ú činnosti? 
76. Měla by některá obecná ustanovení o provedení zak ázky, zejména ta, která se týkají 
zaměstnávání a pracovních podmínek pracovník ů zapojených do provedení zakázky, 
být stanovena již na úrovni EU?  
Ověřování požadavk ů 
Veřejní zadavatelé by mohli stanovit envi ronmentální nebo sociální požadavky p ři 
sestavování technických specifik ací nebo navrhování kritérií výb ěru nebo kritérií pro zadání 
zakázky nebo p ři vypracování ustanovení o provedení zakázky. V t ěchto případech normáln ě 
sestaví seznam údaj ů (osvědčení, dokumentace a/nebo konkrétních závazk ů), které mají 
zájemci nebo uchaze či předložit, aby prokázali, že jsou schopni splnit environmentální nebo 
sociální požadavky. Podle sou časných pravidel lze jako možné d ůkazní prost ředky akceptovat 
specifické certifika ční systémy (nap říklad systémy certifikace les ů, sociální osv ědčení apod.), 
avšak akceptovány musí být také i jiné, rovnocenné prost ředky. Obecným problémem, který 
vzniká při zadávání ve řejných zakázek je, jak tyto požadavky ov ěřit v rámci dodavatelského 
řetězce. Problematika ov ěřování je zvlášt ě důležitá v p řípadech, kdy se část dodavatelského 
řetězce nachází ve t řetí zemi. 
Při posuzování žádostí o ú čast a nabídek zadavatel zkontroluje, zda informace a dokumenty, 
jež zájemci nebo uchaze či předložili, jsou v souladu s po žadavky. Pokud požadované údaje 
chybí nebo jsou-li poskytnuté informace pov ažovány za nevyhovující, bude zájemce nebo 
uchazeč z řízení vylou čen. 
                                                 
82 Viz článek 26 sm ěrnice 2004/18/ES.  
CS 39   CS Otázky: 
77. Myslíte si, že by sou časný rámec EU pro zadávání ve řejných zakázek m ěl stanovit 
zvláštní řešení problematiky ov ěřování požadavk ů v celém dodavatelském řetězci? 
Pokud ano, jaká řešení tohoto problému byste navrhli? 
78. Jak by bylo možno ve řejným zadavatel ům co nejlépe pomoci požadavky ov ěřit? 
Usnadnilo by jim práci vytvo ření „standardizov aných“ program ů posuzování shody 
a dokumentace, jakož i etiket? Co lze p ři přijímání tohoto postupu u činit pro 
minimalizaci administrativní zát ěže?  
Souvislost s p ředmětem nebo provedením zakázky 
Jak bylo uvedeno výše, v sou časném právním rámci EU pro zadávání ve řejných zakázek je 
souvislost s p ředmětem zakázky základní podmínkou, kter ou je nutno vzít v úvahu p ři 
zavádění jakýchkoli hledisek týkajících se jiných politik do postupu zadávání ve řejných 
zakázek. To platí pro všechny po sob ě jdoucí fáze postupu zadávání ve řejných zakázek i pro 
různé aspekty (technické specifikace, kritéria výb ěru, kritéria pro zadání zakázky). V p řípadě 
ustanovení o provedení zakázky se vyžaduje souvislost s pln ěním úkol ů nezbytných 
k výrobě/poskytnutí produkt ů/služeb, které jsou p ředmětem zadávacího řízení.  
Zmírnění tohoto požadavku by orgán ům veřejné správy umožnilo  jít dále v pln ění politických 
cílů strategie Evropa 2020 prost řednictvím zadávání ve řejných zakázek. Mimo jiné by to 
veřejným zadavatel ům umožnilo ovlivnit chování podnik ů bez ohledu na po řizovaný produkt 
či službu, nap říklad s cílem podpo řit větší zodpov ědnost za životní prost ředí nebo v ětší 
pozornost v ěnovanou sociální odpov ědnosti firem. To by mohl být silný nástroj na podporu 
politických cíl ů strategie Evropa 2020. 
Při zvažování této možnosti je však nutno pe člivě posoudit vzájemnou spojitost s dalšími 
politickými hledisky. Souvislost s p ředmětem zakázky zajiš ťuje, že samotný nákup z ůstane 
ústředním prvkem postupu, ve kterém se používají peníze da ňových poplatník ů. To je důležitá 
záruka, která zajistí, aby ve řejní zadavatelé získali nejlepší možnou nabídku umož ňující 
účinné využití ve řejných finan čních prost ředků. Jak je vysv ětleno výše, tento cíl je rovn ěž 
vyzdvižen ve strategii Evropa 2020, která zd ůrazňuje, že politika zadávání ve řejných zakázek 
musí zajistit co nejefektivn ější využívání ve řejných finan čních prost ředků. Zároveň tato 
záruka nákupu za nejlepší cenu p ředstavuje m ěřítko souladu mezi politikou EU v oblasti 
zadávání ve řejných zakázek a pravidly v oblasti státní podpory, jelikož zajiš ťuje, aby 
hospodářské subjekty prost řednictvím ve řejných zakázek nezískávaly žádné nepat řičné 
hospodářské výhody. Uvoln ění souvislosti s p ředmětem zakázky by tudíž mohlo vyvolat 
nebezpečí, že se uplat ňování pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek vzdálí od pravidel 
státní podpory a nakonec se m ůže dostat do rozporu s cílem spo čívajícím ve v ětším sblížení 
pravidel státní podpory s pravidly zadávání ve řejných zakázek. 
Souvislost s p ředmětem zakázky m ůže rovněž pomoci p ředejít situaci, kdy by n ěkteré 
hospodářské subjekty z ur čité země mohly být up řednostňovány na úkor hospodá řských 
subjektů z jiných členských stát ů. Přestože se to týká zejména n ěkterých druh ů hledisek 
(například některých sociálních požadavk ů), protože je u nich v ětší pravděpodobnost, že jsou 
založena na vnitrostátní, regi onální nebo dokonce místní realit ě, platí to i pro další politická 
hlediska, jako jsou otázky životního prost ředí. Nap říklad v p řípadě dodání zboží by 
požadavek, aby administrativní budovy používané uchaze či byly vyh řívány výhradn ě sluneční 
CS 40   CS energií, mohl zvýhodnit podniky z členských stát ů se zvláštními meteorologickými 
podmínkami p říznivými pro solární technologii.  
Souvislost mezi politickými hledisky a p ředmětem zakázky má také zajistit jistotu 
a předvídatelnost pro podniky. Jinak, v p řípadě neexistence takové souvislosti (a 
harmonizovaných požadavk ů na úrovni EU), by mohlo být po hospodá řských subjektech 
požadováno, aby dodržovaly r ůzné požadavky (týkající se pr ocentuálního podílu žen, po čtu 
nezaměstnaných najatých na provedení zakázky, za řízení péče o děti, jež mají mít 
zaměstnanci k dispozici, opat ření v oblasti životního prost ředí nebo nakládání s odpady, 
ekoznaček atd.) u každého zadávacího řízení nebo u každého ve řejného zadavatele.  
Splnění různých požadavk ů veřejných zadavatel ů by mohlo být obzvlášt ě obtížné pro malé 
a střední podniky, protože nemusejí mít pot řebné hospodá řské a lidské zdroje, které jsou 
případ od případu nezbytné ke spln ění nejrůznějších spole čenských požadavk ů. 
A konečně, požadavky nesouvisející s po řizovaným produktem či službou by mohly jít proti 
cíli strategie Evropa 2020 podpor ovat inovace, jelikož hospodá řská soutěž mezi podniky by 
již neprobíhala na základ ě vyvinutí nejlepšího (možná inov ativního) produktu nebo služby, 
nýbrž na základ ě firemní politiky. 
Otázky: 
79. Některé zúčastněné strany navrhují zm ěkčení nebo dokonce zrušení podmínky, že 
požadavky stanovené ve řejným zadavatelem musí souviset s p ředmětem zakázky (to 
by mohlo umožnit nap říklad požadovat, aby uchaze či uplatňovali politiku 
rovnoměrného zam ěstnávání osob obou pohlaví nebo aby zam ěstnávali ur čité kvóty 
jednotlivých kategorií osob, nap říklad uchaze čů o zaměstnání, osob se zdravotním 
postižením apod.). Souhlasíte s tímto návrhem? Jaké výhody nebo nevýhody by 
podle vašeho názoru mohlo mít zmírn ění nebo zrušení požada vku souvislosti kritérií 
s předmětem zakázky? 
80. Pokud má být povinnost souvislosti s p ředmětem zakázky zmírn ěna, které nápravné 
mechanismy, pokud n ějaké, by m ěly být zavedeny ke snížení rizika vzniku 
diskriminace a zna čného omezení hospodá řské soutěže? 
81. Domníváte se, že malé a st řední podniky by mohly mít obtíže s pln ěním různých 
požadavk ů? Pokud ano, jak by se podle vás m ěl tento problém řešit?  
82. Pokud se domníváte, že povinnost souvislosti s p ředmětem zakázky by se m ěla 
zmírnit nebo odstranit, ve kt eré z postupných fází zadávacího řízení by k tomu m ělo 
dojít? 
82.1. Domníváte se, že p ři vymezování technických specifikací je od ůvodněné zmírnit 
požadavek, že specifikace t ýkající se procesu a výrobní ch metod musí souviset 
s vlastnostmi produktu, aby zahrnovaly i pr vky, které se neodráže jí ve vlastnostech 
produktu (jako nap říklad – p ři nákupu kávy – požadavek, aby dodavatel zaplatil 
producent ům příplatek, který má být investován do činností zam ěřených na posílení 
sociálně-ekonomického rozvoje místních komunit)?  
82.2. Myslíte si, že právní p ředpisy EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek by m ěly 
umožnit ve řejným zadavatel ům používat kritéria výb ěru na základ ě charakteristik 
podniků, které nesouvisejí s p ředmětem zakázky (nap říklad požadavek, že uchaze či 
CS 41   CS musí uplat ňovat politiku rovnom ěrného zam ěstnávání osob obou pohlaví nebo 
obecnou politiku zam ěstnávání ur čitých kvót jednotlivých kategorií osob, nap říklad 
uchazečů o zaměstnání, osob se zdravotním postižením apod.)? 
82.3. Domníváte se, že povinnost souvislosti s p ředmětem zakázky by se m ěla ve fázi 
zadání zakázky zmírnit nebo odstranit, a by byla vzata v úvahu další politická 
hlediska (nap říklad body navíc pro zájemce, kte ří zaměstnávají uchaze če 
o zaměstnání nebo osoby se zdravotním postižením)? 
82.3.1.  Jiná kritéria pro zadání zakázky než nejnižší cena nebo hospodá řsky nejvýhodn ější 
nabídka nebo kritéria, která nesouvisejí s p ředmětem zakázky by mohla odlou čit 
uplatňování pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek od uplat ňování pravidel 
státní podpory v tom smyslu, že zadání zakázek na základ ě jiných než hospodá řských 
kritérií by mohlo mít za následek ud ělení státních podpor, jež by mohlo být podle 
pravidel EU pro oblast státní podpory problematické. Sdílíte tuto obavu? Pokud ano, 
jak by se m ěl tento problém řešit? 
82.4. Myslíte si, že právní p ředpisy EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek by m ěly 
umožnit ve řejným zadavatel ům uplatňovat ustanovení o provedení zakázky, která 
nejsou přísně vázána na poskytnutí doty čného zboží a služeb (nap říklad ustanovení, 
která požadují, aby dodavatel zavedl pro své zam ěstnance služby pé če o děti nebo 
aby vyčlenil určitou částku na odm ěny na sociální projekty)? 
4.2. „Co nakupovat“ za ú čelem podpory politických cíl ů strategie Evropa 2020  
Dalším zp ůsobem, jak dosáhnout politických cíl ů prostřednictvím zadávání ve řejných 
zakázek, by mohlo být uložit ve řejným zadavatel ům povinnosti ohledn ě toho „co nakupovat“. 
To lze provést nap říklad zavedením povinných požadavk ů nebo kritérií ur čujících vlastnosti 
zboží nebo služeb, jež mají být poskytnuty (nap ř. maximální úrovn ě pro vynaložení energie a 
zdrojů, maximální úrovn ě látek poškozujících životní prost ředí, minimální úrovn ě recyklace), 
nebo případně stanovením cíl ů (například 60 % ve řejných nákup ů musí představovat produkty 
nebo služby šetrné k životnímu prost ředí)83. 
Současné evropské právní p ředpisy specifické pro jednotlivá odv ětví na úrovni EU: 
• zavedly povinnost ve řejných zadavatel ů požadovat u svých ve řejných zakázek ur čitou 
úroveň energetické ú činnosti 84; 
• zavedly povinnost ve řejných zadavatel ů zohledňovat při svém rozhodování o zadávání 
veřejných zakázek také energetické nebo jiné dopady na životní prost ředí85; 
• vyzvaly ve řejný sektor, aby hrál p říkladnou úlohu v oblasti energetické ú činnosti přijetím 
minimálního po čtu opatření zaměřených na energetickou úspornost p ři zadávání ve řejných 
                                                 
83 Nap říklad v oblasti ekologických ve řejných zakázek n ěkolik členských stát ů, jako je Nizozemsko, 
Finsko, Slovinsko, Rakousko nebo Belgie, si na národní úrovni stanovilo ambiciózní cíle. 
84 Na řízení (ES) č. 106/2008, (Ú ř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 1) (tzv. na řízení EU o programu Energy Star). 
85 Sm ěrnice 2009/33/ES o podpo ře čistých a energeticky ú činných silni čních vozidel. 
CS 42   CS zakázek86 a podporou ve řejných budov ú činně využívajících zdroje (nap říklad budov 
s nízkou nebo nulovou primární spot řebou energie87);  
• vyzvaly ve řejné zadavatele, aby se snažili opat řovat pouze takové výrobky, jež náleží do 
nejvyšší kategorie energetické ú činnosti88. 
V nedávném sd ělení „Energie 2020 – Strategi e pro konkurencesch opnou, udržitelnou a 
bezpečnou energii“89 Komise prohlásila, že u všech ve řejných zakázek na práce, služby nebo 
dodávky by se m ěla používat energetická kritéria (ohledn ě účinnosti, obnovitelných zdroj ů 
energie a vytvá ření inteligentních sítí). 
U výrobk ů by se také m ěla ve větším měřítku používat metoda pen ěžního vyčíslení, jak byla 
vypracována v sm ěrnici o čistých vozidlech90. Povinnost zahrnout provoz ní náklady životního 
cyklu do nákupního rozhodnutí u výrobk ů a služeb (jak se to už vyžaduje u vozidel) m ůže 
zajistit nižší celkové náklady. To by však vyžadovalo ur čit obecnou metodu použitelnou u 
všech skupin výrobk ů. 
Obecněji řečeno, zavedení povinných požadavk ů do pravidel EU pro zadávání ve řejných 
zakázek prost řednictvím právních p ředpisů založených na aktech v p řenesené p ůsobnosti je 
obhajováno jako další prost ředek pro podporu inovací nebo jiných politických cíl ů v rámci 
strategie Evropa 202091. 
Pokud jde o sociální za členění, nová evropská strategie pr o pomoc osobám se zdravotním 
postižením 2010–202092 uvádí, že Komise bude zkoumat vhodnost p řijetí regula čních 
opatření k zajišt ění dostupnosti výrobk ů a služeb, v četně opatření pro zvýšené používání 
veřejných zakázek k tomuto ú čelu. 
Uložení takových povinností m ůže být velmi ú činným nástrojem pro dosažení politických cíl ů 
strategie Evropa 2020 prost řednictvím podpory uvád ění zboží a služeb s vysokou 
společenskou hodnotou na trh. Centralizace ro zhodování o nákupních strategiích m ůže navíc 
zabránit rozt říštění politiky zadávání ve řejných zakázek a zvýšit p ředvídatelnost ku prosp ěchu 
hospodářských subjekt ů. Například u ve řejných zakázek v ekologické oblasti mohou rozdílné 
přístupy členských stát ů o GPP vést k problém ům pro dodavatele, zejména pro MSP, jež se 
musejí přizpůsobovat r ůzným rámc ům v různých zemích, čímž se komplikuje vývoj a prodej 
ekologických výrobk ů a služeb. 
Na druhou stranu, byly zmín ěny určité obavy, pokud jde o ul ožení povinností ohledn ě toho, 
co se má nakupovat.  
                                                 
86 Sm ěrnice 2006/ 32/ ES o energetické ú činnosti u kone čného uživatele a o energetických službách. 
87 Sm ěrnice 2009/28/ES o podpo ře využívání energie z obnovitelných zdroj ů (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 
16) a směrnice 2010/31/EU o energetické náro čnosti budov (Ú ř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).  
88 Sm ěrnice 2010/30/EU o uvád ění spotřeby energie a jiných zdroj ů na energetických štítcích výrobk ů 
spojených se spot řebou energie a v normalizovaný ch informacích o výrobku (Ú ř. věst. L 153, 
18.6.2010, s. 6) 
89 KOM(2010)639. 
90 Na podporu zavád ění této povinnosti zohlednit náklady životního cyklu, jež vyplývá ze sm ěrnice, 
vypracovala Komise portál „Clean  Vehicle Portal“ (týkající se čistých vozidel), který poskytuje veškeré 
nezbytné informace k pen ěžnímu vy číslení náklad ů životního cyklu podle sm ěrnice: 
http://www.cleanvehicle.eu/ ; http://ec.europa.eu/transport/urban/v ehicles/directive/directive_en.htm. 
91 Zpráva Maria Montiho p ředsedovi Evropské komise ze dne 9. kv ětna 2010, „Nová strategie pro 
jednotný trh“, bod 3.4, s. 78.  
92 KOM(2010) 636. 
CS 43   CS Jedním z d ůležitých aspekt ů, které je t řeba zvážit, je riziko, že zavedení takových povinností 
může vést k diskriminaci nebo omezení hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek, 
s možným následkem v podob ě menšího po čtu uchaze čů a vyšších cen, což by mohlo být 
v době hospodá řských potíží a rozpo čtových omezení v mnoha členských státech 
problematické. Aby se toto riziko zmírn ilo, musí být stanovené požadavky a kritéria 
objektivní a nediskrimina ční a měly by se používat pouze tehdy, pokud existuje v rámci celé 
EU dostate čný rozvoj trhu, který zajistí ú činnou hospodá řskou sout ěž. Mělo by se také 
zohlednit, že n ěkteré požadavky na vyšší environmentální ochranu mohou nicmén ě vést ke 
střednědobým nebo dlouhodobým ekonomickým úsporám (nap ř. v oblasti energetické 
účinnosti).  
Některé druhy povinností mohou mít na hospodá řskou sout ěž na trzích ve řejných zakázek 
větší dopad než ostatní. 
- Technické specifikace, pokud jde o požadavky na výkon, budou mít pravd ěpodobně 
méně omezující ú činek na hospodá řskou sout ěž než podrobné specif ikace technických 
parametrů zboží, které má být po řízeno.  
- Závazné normy týkající se technických parametr ů zboží, které má být po řízeno, by 
mohly zna čně omezit možnost výb ěru a hospodá řskou sout ěž na trzích ve řejných zakázek 
nebo je dokonce zcela odstranit,  zatímco závazná ustanovení t ýkající se rozhodnutí o tom, 
která z různých kritérií pro zadání zakázky by m ěla být brána v úvahu (nap říklad energetická 
účinnost, náklady b ěhem celého životního cyklu, p řístupnost), by pravd ěpodobně měla méně 
omezující ú činky na hospodá řskou sout ěž na trzích ve řejných zakázek.  
Dalším důsledkem uložení povinností ve řejným zadavatel ům ohledn ě toho „co nakupovat“ je 
snížení jejich manévrovacího prostoru p ři zadávání ve řejných zakázek. To m ůže ovlivnit 
jejich schopnost nakupovat zboží a služby, které jsou dokonale p řizpůsobené specifickým 
potřebám jednotlivých ve řejných zadavatel ů. Toto riziko by se dalo zmírnit stanovením 
povinnosti na odpovídající úrovni. 
Rovněž se tvrdí, že centráln ě uložené povinnosti ohledn ě toho co nakupovat by vytvo řily další 
administrativní zát ěž pro veřejné zadavatele a hospodá řské subjekty, jako je zvýšená pracovní 
zátěž nezbytná k ov ěření, že podniky spl ňují dané požadavky. Další vzd ělávání a odpovídající 
školení, jakož i specifické nástroje93 by mohly ve řejným zadavatel ům pomoci se s tímto 
pracovním zatížením ú činně vyrovnat. Standardizované požadavky na úrovni EU nap ř. 
nakupovat špi čkové kategorie ozna čených výrobk ů by mohlo u ve řejných zadavatel ů odstranit 
potřebu mít odpovídající odborné znalosti p ři koncipování specifikací, a tudíž zjednodušit 
v některých případech úkol zohlednit tato kritéria na místní, regionáln í i celostátní úrovni. 
Méně dalekosáhlým řešením by bylo poskytovat pobídky pro zadávání ve řejných zakázek na 
určité druhy zboží nebo slu žeb, ale neukládat je povinn ě. Takové pobídky by mohly spo čívat 
ve finančních výhodách pro ve řejné zadavatele po řizující zboží a služby, které jsou šetrné 
k životnímu prost ředí, přispívají k sociálnímu za čleňování nebo jsou inovativní, dále 
v mechanismech pro vým ěnu osvědčených postup ů mezi veřejnými zadavateli nebo v jiných 
podpůrných mechanismech pro ve řejné zadavatele, kte ří chtějí sledovat cíle strategie Evropa 
2020 prost řednictvím zadávání ve řejných zakázek. 
Otázky: 
                                                 
93 Jako výše uvedený portál pro čistá vozidla „Clean Vehicle Portal“. 
CS 44   CS 83. Myslíte si, že povinnosti ohledn ě toho „co nakupovat“ stanovené na úrovni EU jsou 
dobrým zp ůsobem k dosažení dalších politických cíl ů? Jaké by byly hlavní výhody 
a nevýhody takového p řístupu? Pro které konk rétní oblasti produkt ů nebo služeb 
nebo pro které konkrétní politiky by podl e vašeho názoru byl y povinnosti ohledn ě 
toho „co nakupovat“ užite čné? Vysv ětlete prosím svoji volbu. Uve ďte prosím 
příklady vnitrostátních praktik u ve řejných zakázek, jež by se mohly p řevzít na 
úrovni EU. 
84. Myslíte si, že další povinnosti ohledn ě toho „co nakupovat“ sta novené na úrovni EU 
by měly být zakotveny v právních p ředpisech upravujících konkr étní oblast politiky 
(životní prost ředí, energetické záležitosti, sociální aspekty, p řístupnost apod.), nebo 
by naopak m ěly být uloženy v rámci obecných právních p ředpisů EU pro zadávání 
veřejných zakázek? 
85. Domníváte se, že povinnosti ohledn ě toho „co nakupovat“ by m ěly být uloženy na 
úrovni členských stát ů? Domníváte se, že takové vnitrostátn ě stanovené povinnosti 
by mohly vést k potenciá lnímu rozdrobení vnit řního trhu? Pokud ano, jaký by byl 
nejvhodnější způsob, jak toto riziko zmírnit? 
86. Myslíte si, že povinnosti ohledn ě toho co nakupovat by m ěly spočívat spíše 
v povinnostech ve řejných zadavatel ů, pokud jde o úrove ň pořizování (nap říklad 
GPP), vlastnosti zboží, služeb nebo stavebních prací, jež by m ěli pořizovat, nebo ve 
zvláštních kritériích, která je t řeba brát v úvahu jako jeden z mnoha prvk ů nabídky?  
86.1. Jaký manévrovací prostor by m ěl být ponechán ve řejným zadavatel ům při 
rozhodování o nákupu?  
86.2. Měly by závazné požadavky stanovit pouze minimální úrove ň, aby jednotliví ve řejní 
zadavatelé mohli stanovit ambiciózn ější požadavky? 
87. Jaký by byl podle vašeho názoru nejlepší nástroj, který by umožnil vyrovnat se 
s technickým vývojem, co se tý če nejmodern ějších technologií (nap říklad pov ěřit 
nějaký subjekt, aby sledoval, která technologie dosp ěla do nejpokro čilejší fáze, nebo 
požadovat po ve řejných zadavatelích, aby brali v úvahu nejvysp ělejší technologii 
jako jedno z kritérií pro zadání zakázky, nebo n ějaký jiný zp ůsob)? 
88. Zavedení povinných krité rií nebo závazných cíl ů ohledně toho co nakupovat by 
nemělo vést k vylou čení hospodá řské soutěže na trzích ve řejných zakázek. Jak lze p ři 
stanovování t ěchto kritérií nebo cíl ů zohlednit cíl nevylou čit hospodá řskou sout ěž?  
89. Domníváte se, že uložení povinností ohledn ě toho „co nakupovat“ by zvýšilo 
administrativní zát ěž, zejména pro malé a st řední podniky? Pokud ano, jak lze toto 
riziko zmírnit? Jaký druh provád ěcích opatření a/nebo pokyn ů by měl tyto povinnosti 
doprovázet? 
90. Pokud nejste pro zavedení povinností ohledn ě toho „co nakupovat“ , považovali byste 
za vhodné n ějaké jiné nástroje (nap říklad doporu čení nebo jiné pobídky)?  
4.3. Inovace 
Evropa má obrovský, doposud nevyužitý poten ciál k povzbuzování inovací prost řednictvím 
zadávání ve řejných zakázek, a zárove ň k povzbuzování p řeshraniční hospodá řské soutěže, 
CS 45   CS prosazování hospodá řství s nízkými emisemi uhlíku a k dosahování optimální hodnoty za 
peníze vynaložené ve řejnými zadavateli. Zadávání ve řejných zakázek na inovativní výrobky a 
služby má rozhodující význam pro zl epšování kvality a efektivity ve řejných služeb v dob ě 
rozpočtových omezení.  
Současné směrnice EU o zadávání ve řejných zakázek zaujímají pružný p řístup, který 
veřejným zadavatel ům umožňuje využívat zadávací řízení orientované na inovace, což m ůže 
povzbudit pr ůmysl k hledání nových pokro čilých řešení. 
Veřejné sout ěže na určitý výkon94 umožňují veřejným zadavatel ům získávat plány nebo 
projekty v takových oblastech, jako je architektura, stavební inženýrství či zpracování dat: 
v rámci takového řízení jsou ú častníci vyzváni, aby navrhl i projekty jdoucí za p řísné hranice 
zadání, mohou tedy bez p ředložit inovativní nápady, které lze využít p ři budoucím zadávání 
veřejných zakázek. 
V případě zvláště složitých zakázek, kdy se ve řejní zadavatelé domnívají, že použití 
otevřeného nebo omezeného řízení neumožní zakázku zadat, stanoví sm ěrnice jiný postup, 
a to soutěžní dialog95. Při tomto postupu m ůže veřejný zadavatel navázat dialog s uchaze či, 
aby určil a vymezil prost ředky, které jsou nejvhodn ější ke spln ění jeho pot řeb. Účastníci mají 
navrhnout nápady a řešení, která projednají s ve řejnými zadavateli.  
Cílem sou časných pravidel EU pro zadávání ve řejných zakázek je chránit inovativní řešení, 
i když nejsou sou částí práv k duševnímu vlastnictví. Navrhovaná řešení a jiné d ůvěrné 
informace nesm ějí veřejní zadavatelé sd ělit ostatním ú častníkům bez souhlasu uchaze če96. 
Účelové využívání pouze ur čitých částí práv k duševnímu vlastnictví nebo samotných 
inovativních řešení bylo nicmén ě vzneseno jako d ůležitý problém, který si zaslouží pozornost, 
zejména s ohledem na sout ěžní dialog: pokud ú častník prozradí jedine čné rysy svého řešení, 
mohou se je dozv ědět ostatní uchaze či. Současná pravidla sice vyžadují zachování d ůvěrné 
povahy těchto informací, ve řejný zadavatel má nicmén ě dilema mezi povinností chránit 
důvěrné informace a pot řebou některé informace zve řejnit, aby bylo možno nalézt řešení, 
která nejlépe vyhovují jeho pot řebám. Ve řejní zadavatelé mohou být v pokušení vyvíjet tlak 
na uchaze če, aby souhlasili se zve řejněním. Skute čnost, že nejlepší řešení (vybrané ve řejným 
zadavatelem), je nevyhnuteln ě předloženo všem ú častníkům, kteří jsou pak vyzváni k podání 
svých nabídek na základ ě tohoto řešení, může navíc ú častníky odradit od toho, aby navrhli 
vysoce inovativní řešení, nebo ť nemají jistotu, zda budou za vypracování tohoto řešení 
„odměněni“ zadáním samotné zakázky. 
Při přípravě výzvy k podávání nabídek se mohou ve řejní zadavatelé také rozhodnout, že 
povolí uchaze čům předkládat varianty. V takovém p řípadě může být nabídnuto zboží nebo 
služby, které neodpovídají t ěm, jež ve řejný zadavatel ur čil, nýbrž které spl ňují minimální 
technické požadavky uvedené v zadávací dokumentaci. P říležitost podávat nabídky, které se 
liší od technických specifikací p ůvodně stanovených ve řejnými zadavateli, povzbuzuje 
                                                 
94 Viz články 66 až 74 sm ěrnice 2004/18/ES. 
95 Viz článek 29 sm ěrnice 2004/18/ES a 31. bod od ůvodnění směrnice 2004/18/ES. Sout ěžní dialog není 
v rámci sm ěrnice 2004/17/ES stanoven. Ve řejnému zadavateli, který se rozhodl pro vyjednávací řízení 
s předchozí výzvou k ú časti v sout ěži, však nic nebrání, aby v zadáv ací dokumentaci stanovil, že postup 
bude odpovídat postupu pro sout ěžní dialog podle sm ěrnice 2004/18/ES. 
96 Ustanovení čl. 29 odst. 3 sm ěrnice 2004/18/ES. Tato záruka je dalším pravidlem dopl ňujícím 
ustanovení o ml čenlivosti obsažené v článku 6 uvedené sm ěrnice. 
CS 46   CS hospodářské subjekty, aby navrhovali inovativn ější služby nebo produkty. To m ůže 
stimulovat výzkum nových technologií a umožnit uživatel ům využít technického pokroku.  
Další důležitý způsob, jak stimulovat inovace, spo čívá v tom, že si ve řejní zadavatelé vyžádají 
vývoj produkt ů nebo služeb, které dosud nejsou na trhu k dispozici. Podle sou časného 
právního rámce tak lze u činit postupem ozna čovaným jako „zadávání ve řejných zakázek 
v předobchodní fázi“97, který spo čívá v zadání zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje 
nových řešení98, s cílem možného zakoupení kone čného produktu nebo služby 
prostřednictvím b ěžného zadávacího řízení provedeného v pozd ější fázi. Tento p řístup 
umožňuje orgán ům veřejné moci sdílet rizika a výhody projektování, vývoje prototyp ů 
a testování omezeného množství nových produkt ů a služeb s dodavateli, bez zapojení státní 
podpory.  
Zadávání ve řejných zakázek v p ředobchodní fázi m ůže pomoci ve řejným zadavatel ům 
radikálně zlepšit kvalitu a ú činnost ve řejných služeb tím, že vytvo ří rozhodující trhy and 
nastartují vývoj nových pr ůlomových řešení, která mohou řešit problémy ve řejného sektoru, 
pro něž dosud nejsou na trhu k dispozic i žádné hotové produkty a služby.  
Navzdory t ěmto různým možnostem prohlubování inovací prost řednictvím zadávání 
veřejných zakázek zú častněné strany tvrdí, že v Evrop ě je na inovace zam ěřeno příliš málo 
veřejných zakázek. To by šlo vysv ětlit řadou faktor ů, kupříkladu: špatnými pobídkami, jež 
zvýhodňují řešení s nízkými riziky; nedostatkem znalostí a schopností ohledn ě úspěšného 
opatřování nových technologií a inovací; ztrátou vazby mezi zadáváním ve řejných zakázek a 
politickými cíli a nedostatkem strategického p řístupu. V reakci na zjišt ěnou potřebu pokyn ů je 
tudíž třeba veřejné rozpravy o tom, jak by ap likace pravidel pro zadávání ve řejných zakázek a 
možná další opat ření mohla ve řejným zadavatel ům pomoci podn ěcovat inovace. Zvláštní 
pozornost by se m ěla věnovat měření výkonnosti, nebo ť to hraje klí čovou úlohu p ři 
vyhodnocování dopadu zadávání ve řejných zakázek na inovace, p ři zlepšování výkonnosti a 
dosáhování faktického cíle inovací. 
Otázky: 
91. Myslíte si, že existuje pot řeba dalšího prosazování a stimulace inovací 
prostřednictvím zadávání ve řejných zakázek? Jaké pobídky/opat ření by podpo řily a 
urychlily p řijímání inovací ve řejnoprávními subjekty?  
92. Myslíte si, že sout ěžní dialog umož ňuje dostate čnou ochranu práv k duševnímu 
vlastnictví a inovativních řešení, aby bylo zajišt ěno, že uchaze či nebudou p řipraveni 
o výhody plynoucí z jejich inovativních nápad ů?  
93. Myslíte si, že jiné postupy by lépe vyhovovaly požadavku na  posílení inovací tím, že 
budou chránit p ůvodní řešení? Pokud ano, jaký druh postup ů by byl nejvhodn ější? 
                                                 
97 Další pokyny viz Sd ělení Komise a související pracovní dokument útvar ů Komise „Zadávání ve řejných 
zakázek v p ředobchodní fázi: Podpora inovace za ú čelem zajišt ění udržitelné vysoké kvality ve řejných 
služeb v Evrop ě“, KOM(2007) 799 a SEK (2007)  1668. Další informace o nejnov ějším vývoji 
a novinkách v oblasti zadávání ve řejných zakázek v p ředobchodní fázi jsou uvedeny na internetových 
stránkách: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/pcp/home_en.html. 
98 Zadávání zakázek, na n ěž se na základ ě čl. 16 písm. f) sm ěrnice 2004/18/ES nevztahují sm ěrnice EU 
o zadávání ve řejných zakázek. 
CS 47   CS 94. Je podle vašeho názoru p řístup založený na zadávání ve řejných zakázek 
v předobchodní fázi, který zahrnuje zadávání zakázek ve řejnými zadavateli na služby 
v oblasti výzkumu a vývoje produkt ů, které dosud nejsou na trhu k dispozici, vhodný 
pro podporu inovací? Je zapot řebí další sdílení osv ědčených postup ů a/nebo 
srovnávání postup ů zadávání zakázek na služby v oblasti výzkumu a vývoje 
používaných v r ůzných členských státech, aby se usna dnilo širší využívání zadávání 
veřejných zakázek v p ředobchodní fázi? Mohou existovat n ějaké jiné zp ůsoby 
výslovně neupravené ve stávajícím právním rámci, jak by ve řejní zadavatelé mohli 
požadovat vývoj produkt ů nebo služeb, které nejsou dosud na trhu k dispozici? 
Vidíte nějaké konkrétní zp ůsoby, jak by ve řejní zadavatelé mohli povzbudit malé 
a střední podniky a nov ě vznikající podniky k ú časti při zadávání ve řejných zakázek 
v předobchodní fázi? 
95. Jsou nezbytná další opat ření na podporu inova ční kapacity malých a st ředních 
podniků? Pokud ano, jaký druh zvláštních opat ření byste navrhli?  
96. Jaký druh opat ření zaměřených na výkonnost byste navrhovali k monitoringu 
postupu a dopadu inovativního zadávání ve řejných zakázek? Jaké údaje by se m ěly 
pro tato opat ření zaměřená na výkonnost vyžadovat a jak by se m ěly zjišťovat, aniž 
by se vytvá řela další zát ěž pro veřejné zadavatele a/nebo hospodá řské subjekty? 
4.4. Sociální služby 
Sociální služby jsou uvedeny v p říloze II B sm ěrnice 2004/18/ES. Proto, jak bylo vysv ětleno 
výše, se na zakázky na sociální služby v hodnot ě přesahující prahové hodnoty pro použití 
směrnic o zadávání ve řejných zakázek, vztahuje pouze n ěkolik specifických pravidel sm ěrnic 
(která se týkají technických specifikací a zve řejňování výsledk ů zadávacího řízení) a základní 
zásady práva EU, jako je nediskriminace a transparentnost99. Jak bylo vysv ětleno výše, 
zakázky nedosahující prahových hodnot podléhají pouze základním zásadám práva EU – jako 
je nediskriminace a transparentnost – pokud p ředstavují p řeshraniční zájem.  
Proto při externím zajiš ťování sociálních služeb prost řednictvím zakázek na ve řejné služby 
mají veřejné orgány již nyní zna čnou volnost, pokud jde o postupy, které je nutno dodržovat. 
Kromě toho mohou orgány ve řejné moci zavád ět požadavky týkající se zejména kvality, 
komplexnosti a kontinuity doty čných služeb, jakož i požadavky týkající se zapojení uživatel ů 
a jejich ú časti na poskytování služeb a hodnocení nebo zajišt ění toho, aby se poskytovatelé 
služeb seznámili s místní situací p ři provádění služby100. 
Nicméně, některé zúčastněné strany tvrdí, že p řizpůsobení sou časných pravidel jsou nezbytná, 
aby se lépe zohlednily zvlášt nosti sociálních služeb. Vyskytu jí se zejména výzvy ke zvýšení 
prahových hodnot pro ty to služby. Je t řeba poznamenat, že v p řípadě sociálních služeb by 
                                                 
99 Sociální služby pat ří mezi služby uvedené v p říloze II B sm ěrnice 2004/18/ES, na n ěž se vztahuje pouze 
omezený okruh pravidel uvedené sm ěrnice (rozlišování mezi službami uvedenými v p říloze II A 
a službami uvedenými v p říloze II B viz články 20 a 21 uvedené sm ěrnice). 
100 Konkrétní pokyny ohledn ě uplatňování pravidel pro zadávání ve řejných zakázek na sociální služby se 
zohledněním značného prostoru pro volné uvážení, který mají ve řejné orgány v této oblasti k dispozici, 
byly poskytnuty v „Pokynech pro uplat ňování pravidel EU pro st átní podporu, zadávání ve řejných 
zakázek a vnit řního trhu na služby obecného hospodá řského zájmu, a zejména na sociální služby 
obecného zájmu“ (SEK(2010) 1545), jimiž byl aktualizován pracovní dokument útvar ů Komise Často 
kladené dotazy týkající se uplat ňování pravidel pro zadávání ve řejných zakázek na sociální služby 
obecného zájmu – SEK(2007) 1514, 20.11.2007. 
CS 48   CS zvýšení p říslušných prahových hodnot nevedlo k omezení rozsahu a možných požadavk ů 
o kompenzaci podle Dohody o vládních zak ázkách a jiných mezinárodních dohod, nebo ť na 
služby podle p říloh B se tyto nást roje nevztahují.  
Otázky: 
97. Domníváte se, že specifické rysy sociálních služeb by se m ěly v právních p ředpisech 
EU o zadávání ve řejných zakázek brát více v úvahu? Pokud ano, jak toho dosáhnout? 
97.1. Myslíte si, že n ěkteré aspekty týkající se zadávání ve řejných zakázek na sociální 
služby by m ěly být regulovány ve v ětší míře na úrovni EU, aby se ješt ě více zvýšila 
kvalita těchto služeb? Zejména: 
97.1.1.  Měly by směrnice zakázat kritérium nejn ižší ceny pro zadávání ve řejných zakázek / 
omezit využívání cenového kritéria / omezit váhu, kterou mohou ve řejní zadavatelé 
přisoudit cen ě / kromě nejnižší ceny a hospodá řsky nejvýhodn ější nabídky zavést 
ještě třetí možné kritérium pro zadání zakázky? 
97.1.2.  Měly by sm ěrnice umožnit vyhradit zakázky, které zahrnují sociální služby 
neziskovým organizacím / m ěla by existovat jiná privilegia pro tyto organizace 
v rámci zadávání zakázek na sociální služby?  
97.1.3.  Změkčení kritérií pro p řidělení zakázky nebo vyhrazení zakázek pro n ěkteré druhy 
organizací by mohlo narušit zp ůsobilost postup ů zadávání ve řejných zakázek 
k zajišťování těchto služeb „za nejmenší náklady pro spole čnost“, a tudíž obsahovat 
riziko, že by výsledné zakázky zahrnovaly ve řejnou podporu. Sdílíte tyto obavy?  
97.2. Myslíte si, že jiné aspekty zadávání ve řejných zakázek na sociální služby by m ěly 
být méně regulovány (nap říklad prost řednictvím vyšší prahové hodnoty nebo pomocí 
pravidel typu de minimis pro tyto služby)? Jaké by bylo zd ůvodnění takového 
zvláštního zacházení se sociálními službami? 
5. ZAJIŠTĚNÍ ŘÁDNÝCH POSTUP Ů 
Finanční rizika, která jsou v sázce, a úzká interakce mezi ve řejným a soukromým sektorem 
činí ze zadávání ve řejných zakázek rizikovou oblast, kde hrozí nekalé  obchodní praktiky, jako 
je střet zájmů, protekcioná řství a korupce. V podobném smyslu zmi ňuje Stockholmský 
program101 zadávání ve řejných zakázek jako oblast, které je v souvislosti s bojem proti 
korupci nutno v ěnovat zvláštní pozornost.  
Efektivní mechanismy k p ředcházení nekalým obchodním praktikám p ři zadávání ve řejných 
zakázek jsou nejen nezbytné pro zajišt ění spravedlivé hospodá řské soutěže na rovnoprávném 
základě a zajištění účinného využívání pen ěz daňových poplatník ů, ale mohou také významn ě 
přispět k úspěchu celkového boje proti hospodá řské kriminalit ě. 
Požadavky stanovené ve sm ěrnicích ohledn ě transparentnosti řízení, aby bylo zaru čeno rovné 
zacházení se všemi uchaze či, již minimalizují rizika nekalých obchodních praktik. Sou časné 
směrnice však nezahrnují konkrétn ější pravidla k p ředcházení a trestání st řetu zájm ů 
                                                 
101 Dokument Rady 17024/09 p řijatý na zasedání Evropské rady ve dnech 10. až 11. prosince 2009. 
CS 49   CS a obsahují málo konkrétních prav idel pro trestání protekcioná řství a korupce p ři zadávání 
veřejných zakázek. Tyto otázky jsou podrobn ěji řešeny ve vnitrostátních právních p ředpisech, 
ale úroveň zvláštních ochranných opat ření, které vnitros tátní právní p ředpisy nabízejí, se mezi 
různými členskými státy zna čně liší.  
Zvýšení procesních záruk prot i nekalým obchodním praktikám na  úrovni EU by mohlo zlepšit 
celoevropskou úrove ň ochrany proti t ěmto praktikám, zvýšit celkovou spravedlnost postup ů 
a zajistit, aby zadávací řízení byla mén ě náchylná k podvod ům a korupci. Takové další záruky 
by však s sebou často nesly další administrativní zát ěž pro zadavatele a podniky a jejich 
přidanou hodnotu v boji proti nekalým obchodním praktikám je t řeba pečlivě zvážit 
v porovnání s možným negativním dopadem na celkový cíl spo čívající ve zjednodušení 
postupů.  
5.1. Předcházení st řetům zájmů 
Pojem „st řet zájmů“ charakterizuje situaci, kdy osoby podí lející se na rozhodování o zadání 
zakázky mají protich ůdné profesní či osobní závazky nebo osobní či finanční zájmy, které by 
mohly zp ůsobit, že pro n ě bude obtížné plnit své povinnosti spravedliv ě a nestrann ě, nebo 
situaci, kde je ur čitá osoba schopna ovlivnit rozhodovací proces ve řejného zadavatele s cílem 
prosadit své vlastní zájmy. Takový st řet zájmů nemusí nutn ě vést ke korupci, avšak m ůže vést 
ke korupčnímu jednání. Identifikovat a řešit střety zájmů je proto klí čové, aby se zabránilo 
podvodům. Je třeba zdůraznit, že st řet zájmů představuje objektivn ě a sám o sob ě závažnou 
nesrovnalost bez ohledu na zám ěry dotyčných osob i na to, zda jednaly v dobré, nebo špatné 
víře.102 
Měla by prob ěhnout diskuse, zda jsou nezbytná zákla dní pravidla na úrovni EU, jako je 
například spole čné vymezení situací nep řijatelného st řetu zájmů a určitých opat ření, která 
zajistí, aby k takovým situacím nedocházelo, nebo je vy řeší.103 Mezi tato opat ření by mohlo 
patřit vyžadování prohlášení o neexistenci st řetu zájm ů, jakož i o ur čitém stupni 
transparentnosti a odpov ědnosti úředníků podílejících se na zadávání ve řejných zakázek 
s ohledem na jejich osobní situaci, samoz řejmě plně v souladu s pravidly a normami ochrany 
údajů. Například by pravidla EU m ohla stanovit povinnost sd ělit jména členů hodnotící 
komise kontrolnímu orgánu nebo zavést požadavek, že zadavatel musí p ři sestavení hodnotící 
komise ov ěřit, že neexistují žádné st řety zájmů.  
Otázky: 
98. Byli byste pro to, aby byla na úrovni EU zavedena definice st řetu zájmů při zadávání 
veřejných zakázek? Jaké činnosti nebo situace skrýva jící možná rizika by m ěla tato 
definice zahrnovat (osobní vztahy, obchodní zájmy, jako jsou majetkové podíly, 
neslučitelnost s externími činnostmi / apod.)? 
                                                 
102 Viz rozsudek ze dne 15. června 1999 ve v ěci T-277/97 Ismeri Europa Srl v. Ú četní dvůr, bod 123, který 
se týká pravidel zadávání zakázek orgány EU. 
103 Viz nap říklad pravidla poskytnutá pro zadávání zakázek orgány EU: článek 52 na řízení Rady 
č. 1605/2002, kterým se stanoví finan ční nařízení o souhrnném rozpo čtu Evropských spole čenství, 
a příslušná judikatura, zejména rozsudky ze dne 9. července 2002 ve v ěci T-21/01 Zavvos v. Komise, 
a ze dne 17. b řezna 2005 ve v ěci T-160/03 AFCon Management Consultants v. Komise. 
CS 50   CS 99. Myslíte si, že jsou nutná opat ření která by umožnila na úrovni EU ú činně předcházet 
situacím st řetu zájmů, identifikovat je a řešit? Pokud ano, jaký druh opat ření byste 
považovali za užite čný? 
5.2. Boj proti protekcioná řství a korupci 
Trhy s ve řejnými zakázkami, a to zejména s velkými stavebními projekty, jsou často 
považovány za lukrativní cí l pro potenciální úplatká řství. Je t řeba rovn ěž zdůraznit, že 
celistvost řízení je ohrožena nejen v p řípadě korupce, což je zcela z řejmé, ale obecn ěji rovněž 
ve všech p řípadech protekcioná řství, i když to nemusí nutn ě zahrnovat korup ční jednání, 
například při poskytnutí protekce místnímu uchaze či. Nejčastější scénáře korupce, které by 
mohly nastat p ři zadávání ve řejných zakázek, jsou takzvané „nezákonné provize“ (tj. 
zaplacení úplatku jako odm ěny úředníkovi, který ovlivnil zadávací řízení), manipulace se 
zadávací dokumentací ve prosp ěch konkrétního uchaze če a využívání 
krycích/zprost ředkovatelských spole čností k zakrytí nezákonného jednání zkorumpovaného 
úředníka. 
Pravidla mnoha členských stát ů pro zadávání ve řejných zakázek obsahují mechanismy zvláš ť 
navržené k prevenci a boji proti korupci a protekcioná řství. Stejn ě jako v souvislosti 
s problematikou st řetu zájmů je nutno provést rozbor, zda by m ěla být do právních p ředpisů 
EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek za členěna určitá zvláštní protiopat ření, ovšem za 
předpokladu, že nedojde k vytvo ření nepřiměřené administrativní zát ěže. Je však nutno mít na 
paměti nejen to, že korupce je pro členské státy velmi citlivou otázkou, ale také, že faktické 
problémy v této oblasti a také možná řešení závisí na vnitrostátní správní a podnikatelské 
kultuře – jejíž úrove ň se v jednotlivých zemích navzájem zna čně liší. V d ůsledku toho by 
mohlo být obtížné najít univerzální řešení, které by m ělo být zavedeno na úrovni EU. 
Často se navrhuje, že korupci p ři zadávání ve řejných zakázek je nutno řešit zvýšením úrovn ě 
transparentnosti, zejména pokud jde o rozhodnutí p řijímaná b ěhem celého řízení úředníky 
podílejícími se na zadávání ve řejných zakázek. To by uchaze čům a případně i široké 
veřejnosti umožnilo kontrolovat rozhodnutí ú ředníků veřejné správy, a tudíž p ůsobit jako 
účinný nástroj proti korupci. Takové zvýšení transparentnosti by mohlo být nap říklad 
zavedeno pro otevírání na bídek nebo povinné zve řejňování zpráv dokumentujících postup 
zadávacího řízení. Další administrativní zát ěž vyplývající z takového opat ření by byla 
poměrně omezená, nebo ť veřejní zadavatelé jsou beztak ji ž povinni tyto zp rávy vypracovávat 
104. Stejným zp ůsobem by zve řejnění uzavřených smluv (s vypušt ěním obchodn ě citlivých 
informací) mohlo vést k lepší demokra tické kontrole rozhodování o zadávání ve řejných 
zakázek.  
V úvahu by také p řicházelo vyvinost specif ické nástroje jako t řeba systémy pro ohlašování 
podvodů, jimiž by ú častníci nebo jiné osoby mohly na b ezplatné telefonní linky nebo po 
internetu podávat informace o protiprávním jednání nebo nesrovnalostech. Vyhlášení 
zakázky, internetová stránka ve řejného zadavatele nebo jiné publikace by mohly obsahovat 
odkazy na takový systém, jímž mohou zadavatel  nebo orgány dohledu získávat informace 
z anonymních nebo identifikovaných zdroj ů. 
Je nutno podporovat použ ívání takových postup ů, jako jsou stávající sady nástroj ů, které 
přispívají k řádnému, transparentnímu řízení celého cyklu zadávání ve řejných zakázek. V této 
                                                 
104 Článek 43 sm ěrnice 2004/18/ES. 
CS 51   CS souvislosti by vypracovávání seznam ů varovných p říznaků pro veřejné zadavatele mohlo být 
i přes známá omezení užite čné105. Podpora jasných pravidel ohledn ě požadavk ů týkajících se 
podávání zpráv a ohledn ě ochrany oznamovatel ů by mohla být užite čná pro prosazení 
efektivnějších postup ů podávání zpráv. Využívání externích pozorovatel ů (například 
odborníků na řízení, nevládních organizací apod.) m ůže zvýšit hodnotu nástroj ů vnitřní 
kontroly p ři hodnocení výkonnosti dodavatel ů, jakož i p ři odhalování a nahlašování 
podezřelých případů. 
Rovněž je možno zvážit využívání stávajících mechanism ů hodnocení ke sledování 
dodržování p říslušných mezinárodních dokument ů obsahující ustanovení o korupci p ři 
zadávání ve řejných zakázek106. 
A konečně, omezení volnosti ve řejných zadavatel ů při rozhodování v p řípadě některých 
aspektů by mohlo zp ůsobit, že by bylo obtížn ější realizovat rozhodnu tí, která nejsou 
podložena objektivními d ůvody, a tím by se zabránilo protekcioná řství (například omezením 
volnosti ve řejných zadavatel ů při rozhodování o zrušení řízení). Taková opat ření však nesmí 
odebrat ve řejným zadavatel ům nezbytný manévrovací prostor,  který požadují, aby mohli 
pořizovat zboží a služby p řizpůsobené jejich specifickým pot řebám. 
Otázky: 
100. Sdílíte názor, že trhy ve řejných zakázek jsou vystaveny riziku korupce 
a protekcioná řství? Myslíte si, že jsou v této oblasti nezbytná opat ření EU, nebo by 
toto mělo být ponecháno na samotných členských státech? 
101. Jaká jsou podle vašeho názoru hlavní rizika ohrožující celistvost v každé 
z jednotlivých fází postupu zadávání ve řejných zakázek (vymezení p ředmětu, 
příprava výb ěrového řízení, fáze výb ěru, fáze zadání, provedení zakázky)?  
102. Které z rozpoznaných rizik je podle vašeho názoru nutno řešit zavedením 
konkrétnějších nebo dalších pravidel v rámci sm ěrnic EU o zadávání ve řejných 
zakázek, a jak (jaká pravidla nebo opat ření)?  
103. Jaké další nástroje by mohly sm ěrnice poskytovat pro boj pr oti organizované trestné 
činnosti v oblasti zadávání ve řejných zakázek? Byli byste nap říklad pro zavedení 
předběžné kontroly zadávání subdodávek? 
5.3. Vyloučení „neseriózních“ uchaze čů 
Vyloučení uchaze čů, kteří se provinili  korupcí a obecn ěji profesním pochybením je mocná 
zbraň k trestání – a také do jisté míry k prevenci – nekalého obchodního chování. Článek 45 
směrnice 2004/18/ES již stanoví povinnost vylou čit uchaze če usvědčené z některých 
uvedených trestných činů (zejména korupce), jakož i možnost vylou čení uchaze čů pro řadu 
dalších nekalých obchodních praktik (v četně „vážného profesního pochybení“).  
                                                 
105 Politická výzkumná zpráva Sv ětové banky č. 5243, 29. b řezna 2010. 
106 Zejména Úmluvy OECD o bo ji proti podplácení zahrani čních veřejných činitelů při mezinárodních 
podnikatelských transakcích a Úmluvy OSN o boji proti korupci. 
CS 52   CS Řada otázek týkajících se  rozsahu, výkladu, provád ění a praktického uplat ňování tohoto 
ustanovení však z ůstává otev řená a členské státy i ve řejní zadavatelé volají po dalším 
objasnění.  
Mělo by se zkoumat zejména to, zda d ůvody pro vylou čení uvedené v článku 45 jsou vhodné, 
dostatečně jasné (zejména vylou čení z důvodu „profesního pochybení“) a dostate čně 
vyčerpávající, nebo zda by m ěly být zavedeny další d ůvody pro vylou čení. Zdá se také, že 
veřejní zadavatelé čelí praktickým obtížím, když se snaží získat všechny d ůležité informace 
o osobní situaci uchaze čů a zájemc ů se sídlem v jiných členských státech a jejich zp ůsobilosti 
podle jejich vnitrostá tních právních p ředpisů.  
Kromě toho zřejmě bude třeba vyjasnit prostor pro provád ění vnitrostátních právních p ředpisů 
týkajících se d ůvodů pro vylou čení. Stanovení možnosti, že členské státy mohou ve svých 
vnitrostátních právních p ředpisech zavést další d ůvody pro vylou čení, by jim mohlo pomoci 
efektivněji řešit specifické problémy nekalého obc hodního chování v souvislosti s jejich 
vnitrostátní situací. Na druhou stranu, specifické vnitrostátní d ůvody pro vylou čení s sebou 
vždy nesou riziko diskriminace zahrani čních zájemc ů a mohly by ohrozit zásadu 
celoevropských rovných podmínek.  
Důležitou otázkou, k níž se sou časné směrnice EU o zadávání ve řejných zakázek nevyjad řují, 
je to, co se ozna čuje jako „samo čisticí“ opat ření, tj. opat ření přijatá zainteresovaným 
hospodářským subjektem k náprav ě nepříznivé situace, která nežádoucím zp ůsobem ovliv ňuje 
jeho způsobilost. Jejich efektivita závisí na jejich p řijetí členskými státy. Problematika 
„samočisticích opat ření“ vychází z pot řeby nalézt rovnováhu mezi uplat ňováním d ůvodů pro 
vyloučení a respektováním proporcionality a rovného zacházení. Hledisko samo čisticích 
opatření může veřejným zadavatel ům pomoci p ři realizaci cíle a úpln ějším posouzení 
individuální situace zájemce nebo uchaze če za účelem rozhodnutí o jeho vylou čení ze 
zadávacího řízení. 
Článek 45 umož ňuje členským stát ům zohled ňovat samo čisticí opat ření, pokud tato opat ření 
ukazují, že byly odstran ěny obavy o profesní bezúhonnost,  solventnost a spolehlivosti 
zájemce nebo uchaze če. Neexistují však žádná jednotná pravidla ohledn ě „samočištění“, 
přestože opat ření přijatá hospodá řským subjektem k náprav ě situace vylou čení jsou tak jako 
tak brána zadavateli v n ěkterých členských státech v úvahu. 
Navíc vyvstává otázka, zda by EU m ěla výslovn ě stanovit sankce za pokusy ohrozit 
transparentnost a nestrannost zadávacího řízení (nap říklad když se zájemci nebo uchaze či 
snaží získat p řístup k důvěrným informacím nebo nep řípustně ovlivnit činnost ve řejného 
zadavatele, nap říklad fáze výb ěru a zadání zakázky). Takové sankce by mohly spo čívat 
například v odmítnutí uchaze čství nebo nabídky, pokud je dané rozhodnutí řádně odůvodněné. 
Některé závažné formy protiprávního chování, jako jsou korupce nebo zám ěrně zamlčené 
střety zájmů, by také m ěly postihovány p řísněji, například prost řednictvím trestního postihu. 
Členské státy jsou ji ž povinny stanovit trestn ěprávní sankce v p řípadě korupce svých 
úředníků. Vhodnost stanovení minimálních norem co do sankcí je nutno posoudit s ohledem 
na závažnost skutku a na zásady oficia lity, subsidiarity  a proporcionality107. 
Otázky: 
                                                 
107 Co se tý če EU funk ční trestně právní pravomoci, viz v ěc C-440/05, Komise v. Rada , bod 66. 
CS 53   CS 104. Myslíte si, že článek 45 sm ěrnice 2004/18/ES ohledn ě vyloučení uchaze čů je 
užitečným nástrojem k trestání  nekalého obchodní chování ? Jaká zlepšení tohoto 
mechanismu a/nebo alternativní mechanismy byste navrhli? 
105. Jak by bylo možné posílit spolupráci mezi ve řejnými zadavateli p ři získávání 
informací o osobní situaci zájemc ů a uchazečů?  
106. Myslíte si, že problematika „samo čisticích opat ření“ by m ěla být výslovn ě řešena 
v článku 45, nebo by m ěla být upravena pouze na vnitrostátní úrovni? 
107. Je odůvodněné rozhodnutí o zamítnutí nabídky nebo p řihlášky přiměřenou sankcí ke 
zlepšení dodržování zásady rovného zacházení? 
108. Myslíte si, že na základ ě Lisabonské smlouvy by se na úrovni EU m ěly vypracovat 
minimální normy pro trestn ěprávní sankce za ur čitých okolností, jako je korupce 
nebo zaml čené střety zájmů? 
5.4. Zabránění nespravedlivým výhodám  
A konečně, mohou nastat situace, kdy p ři neexistenci jakékoli situace st řetu zájmů nebo 
nekalých obchodních praktik m ůže být ohrožena nestrannost řízení, protože n ěkteří uchazeči 
jsou ve výhodné pozici. Nap říklad předchozí zapojení zájemce nebo uchaze če do přípravných 
činností souvisejících s vývoj em služby, která má být po řízena (nap říklad výzkum a/nebo 
návrh) m ůže danému uchaze či poskytnout zna čné výhody, pokud jde o výlu čné informace, 
a proto m ůže vést k obavám ohledn ě dodržování zásady rovného zacházení108.  
Otázkou je, do jaké míry by mohly být výhody kompenzovány bez diskriminace doty čného 
uchazeče. Jednoduše vylou čit uchaze če, kteří se podíleli na p řípravě projektu, by bylo 
pravděpodobně nepřiměřenou reakcí a nemuselo by to ani být prakticky proveditelné, 
zejména pokud existuje jen málo kvalifikovaných sout ěžitelů na daném trhu. Smysluplná 
kompenzace by mohla spo čívat například v povinnosti poskytnout všem sout ěžícím 
uchazečům veškeré výlu čné informace, které mohl zvýhodn ěný uchaze č získat díky svému 
předchozímu vztahu k projektu.  
Ještě citlivější záležitostí je problém p řirozených výhod tradi čních uchaze čů, které je ješt ě 
obtížnější jasně určit a kompenzovat. Op ět platí, že povinné zve řejňování některých 
výlučných informací m ůže být vhodné ke zmírn ění rizik diskriminace, ovšem za p ředpokladu, 
že obchodn ě citlivé informace jsou dostate čně chráněny. 
Otázky: 
109. Měla by existovat zvláštní pravidla na úrovni EU k řešení problematiky výhod 
některých uchaze čů z důvodu jejich p ředchozího spojení s návrhem projektu, který je 
předmětem výzvy k podávání nabídek? Jaká opat ření byste navrhli? 
110. Myslíte si, že problém možných výhod tradi čních uchaze čů je nutno řešit na úrovni 
EU, a pokud ano, jakým zp ůsobem? 
                                                 
108 Viz spojené v ěci C-21/03 a C-34/03, Fabricom. 
CS 54   CS 6. PŘÍSTUP DODAVATEL Ů ZE TŘETÍCH ZEMÍ NA TRH EU  
Mezinárodní závazky EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek se odrážejí v r ůzných 
ustanoveních p říslušných sm ěrnic.  
Sedmý bod od ůvodnění směrnice 2004/18/ES a 14. bod od ůvodnění směrnice 2004/17/ES 
výslovně odkazují na rozhodnutí Rady 94/800/ES, kt erým byla schválena Dohoda WTO o 
vládních zakázkách. V n ěm se uvádí, že „opatření, která se mají vztahovat na uchaze če 
a výrobky ze signatá řských třetích zemí, jsou stanoveny Dohodou“ . Kromě toho se podmínky, 
jež se týkají GPA, odrážejí v článku 5 sm ěrnice 2004/18/ES a článku 12 sm ěrnice 
2004/17/ES. V d ůsledku toho by se hospodá řským subjekt ům původem ze signatá řských zemí 
GPA mělo dostávat stejného zacházení jako evropským hospodá řským subjekt ům za 
podmínek stanovených v GPA,  zejména v dodatek EU č. 1, který zahrnuje všechny závazky 
EU v rámci Dohody.  
V oblastech, které nejsou p ředmětem mezinárodních závazk ů EU, navíc článek 58 sm ěrnice 
2004/17/ES zavádí preferenci Spole čenství pro zadávání zakázek na zboží a článek 59 téže 
směrnice připouští možnost omezení p řístupu na trh EU se zakázkami v oblasti ve řejných 
služeb. 
V poslední dob ě mnohé zú častněné strany upozornily, že trh EU s ve řejnými zakázkami je 
otevřenější než trhy ve řejných zakázek našich mezinárodních partner ů. V důsledku toho 
společnosti z EU ne vždy sout ěží se zahrani čními firmami na stejné výchozí úrovni. Rovn ěž 
tato situace má nep říznivý vliv na vyjednávací pozici EU p ři mezinárodních jednáních 
o větším přístupu na trhy. Je proto nezbyt né uvažovat o politice EU v ůči třetím zemím 
v oblasti zadávání ve řejných zakázek a o využívání výš e uvedených ustanovení a také 
o případných zdokonaleních. 
To souvisí s probíhající diskusí o možných zp ůsobech, jak posílit vliv  EU v mezinárodních 
jednáních s cílem zajistit vyvážen ější a vzájemný p řístup na unijní a zahrani ční trhy ve řejných 
zakázek. Komise v sou časné době provádí posouzení dopad ů, jež zkoumá možné politické 
alternativy, jež vyplývají z prove dení našich mezinárodních závazk ů, jako je t řeba Dohoda 
o vládních zakázkách, jakož i v vztahu ke t řetím zemím, s nimž EU takové dohody nemá.  
Otázky: 
111. Jaké jsou vaše zkušenosti s mechanismy stanovenými v článcích 58 a 59 sm ěrnice 
2004/17/ES a/nebo vaše názory na n ě?  
111.1.  Domníváte se, že je nutno tato ustanovení dále zdokonalit? Pokud ano, jak? Bylo by 
vhodné rozší řit rozsah p ůsobnosti t ěchto ustanovení nad rámec zadávání zakázek 
v oblasti ve řejných služeb? 
112. Jaké jiné mechanismy byste navrhli, abyste dosáhli v ětší symetri čnosti v přístupu na 
trhy veřejných zakázek? 
*** 
Tato zelená kniha se za bývá otázkami, které byly ur čeny Komisí jako d ůležité aspekty 
budoucí reformy politiky EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek. Mohou existovat i jiná 
důležitá témata, kterým se výše uvedená zelená kniha nev ěnuje. Bylo by rovn ěž zajímavé 
dozvědět se od zú častněných stran, která z výše uvedených témat považují za nejd ůležitější 
CS 55   CS a které otázky se zdají být s ohledem na budoucí reformu mén ě významné. Proto se všechny 
zúčastněné strany vyzývají, aby odpov ěděly na níže uvedené otázky. 
Otázky: 
113. Existují n ějaké další otázky, jež by podle vašeho názoru m ěly být řešeny v rámci 
budoucí reformy sm ěrnic EU o zadávání ve řejných zakázek? Které otázky to jsou, 
jaké jsou – podle vašeho názoru – problémy, jež je nutno řešit, a jak by mohla 
vypadat možná řešení těchto problém ů? 
114. Uveďte prosím po řadí důležitosti jednotlivých otázek vznesených v této zelené knize 
a dalších problém ů, které považujete za d ůležité. Pokud byste m ěli vybrat t ři 
nejdůležitější otázky, jež je nutno řešit jako první, které byste vybrali? Vysv ětlete 
prosím svoji volbu. 
*** 
Komise vyzývá všechny zú častněné strany, aby zaslaly své p říspěvky před 18. dubnem 2011, 
nejlépe elektronickou poštou ve formátu MS Word na adresu MARKT-CONSULT-PP-
REFORM@ec.europa.eu . 
Tyto příspěvky se nemusí týkat všech otázek vz nesených v tomto dokumentu. Mohou se 
omezit na otázky, které jsou pro vás zvláš ť významné. Uve ďte prosím jasn ě aspekty, jichž se 
vaše příspěvky týkají. 
Došlé příspěvky budou zve řejněny na internetu spolu s uvedením autora p říspěvku, s 
výjimkou p řípadů, kdy autor p říspěvku vznese námitku v ůči zveřejnění svých osobních údaj ů 
z důvodu, že by jejich zve řejnění poškodilo jeho oprávn ěné zájmy. V takovém p řípadě může 
být příspěvek zveřejněn bez uvedení jména autora. V ostatních p řípadech nebude p říspěvek 
zveřejněn a ani nebude v zásad ě přihlíženo k jeho obsahu.