[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 29.10.2009

KOM(2009)595 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE

Soubor finančních opatření pro přístupová jednání s Chorvatskem

SDĚLENÍ KOMISE

Soubor finančních opatření pro přístupová jednání s Chorvatskem

I. Úvod

Ve svém sdělení Evropskému parlamentu a Radě ze dne 5. listopadu 2008 nazvaném „Strategie rozšíření a hlavní výzvy 2008–2009“ (KOM(2008) 674 v konečném znění) uvedla Komise, že pokud si Chorvatsko celkově udrží pokrok, kterého dosáhlo v přípravách na přistoupení, předloží Komise v průběhu roku 2009 sdělení o souboru finančních opatření pro přistoupení Chorvatska k EU.

Toto sdělení bere v úvahu všeobecný pokrok, jehož Chorvatsko dosud dosáhlo v přístupových jednáních, a poskytuje hlavní prvky potřebné pro vytvoření souboru finančních opatření týkajících se Chorvatska tak, aby Rada mohla projednat tyto otázky koncem roku 2009. Na základě toho Komise následně předloží Radě návrhy společných postojů pro jednání v oblastech zemědělství a rozvoje venkova, regionální politiky a koordinace strukturálních nástrojů a finančních a rozpočtových ustanovení. Toto sdělení současně hodnotí finanční dopad přistoupení Chorvatska na tyto oblasti politiky.

Pracovní hypotéza pro účely tohoto sdělení předpokládá, že k přistoupení Chorvatska dojde v lednu 2012, pokud budou splněny podmínky členství. Ty zahrnují i zajištění požadované kapacity řízení a kontroly finančních nástrojů Společenství[1]. Jelikož současný finanční rámec pokrývá období 2007–2013, soubor finančních opatření týkajících se Chorvatska pokrývá dvouleté období 2012–2013.

Návrhy Komise týkající se Chorvatska, předložené v oddílu II, vycházejí ze stávajícího acquis i ze zásad a metodiky, na jejichž základě byl vytvořen soubor finančních opatření pro jednání s dvanácti posledními novými členskými státy. Zahrnují desetiletý plán postupného zavádění přímých plateb v zemědělství a dvouleté zaváděcí období pro výdaje v oblasti politiky soudržnosti, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu. Jelikož v současnosti není stanoven finanční rámec pokrývající rok 2014, tedy třetí plánovaný rok členství, mělo by se k Chorvatsku ohledně dosud neurčených výdajových položek ve finančním výhledu od roku 2014 přistupovat stejně jako k ostatním členským státům.

Číselné údaje zahrnuté v tomto sdělení jsou vyjádřeny v běžných cenách.

II. Návrh souboru finančních opatření

Předkládaný návrh je rozčleněn podle okruhů současného finančního rámce na období 2007–2013.

Okruh 1 – Udržitelný růst

1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

Hlavní výdajové položky okruhu 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost představují sedmý Rámcový program pro výzkum (57 %), programy Celoživotní učení a Erasmus Mundus (9 %) a Transevropské sítě – energetika a doprava (8,2 %).

Chorvatsko by se po přistoupení mělo plně zapojit do opatření a programů Společenství. V rámci stávajících opatření a programů[2] okruhu 1a sice nebyly stanoveny žádné zvláštní finanční obálky pro jednotlivé země, prostředky okruhu 1a však bude nutné celkově navýšit, aby nebyl narušen stávající plán financování EU-27. V souladu s metodikou[3] použitou pro přistoupení dvanácti zemí pátého rozšíření, za jejíž pomoci se určovala úroveň zvýšení prostředků pro vnitřní politiky, bude pro první dva roky členství Chorvatska nezbytné dodatečné financování ve výši 187,2 milionu EUR.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 1a | 2012 | 2013 |

EU-27 | 14 203 | 15 433 |

Chorvatsko | 89,7 | 97,5 |

jako podíl EU-27 v % | 0,63 % | 0,63 % |

1b – Soudržnost pro růst a zaměstnanost

Okruh 1b – Soudržnost pro růst a zaměstnanost představují strukturální fondy (81 %) a Fond soudržnosti (19 %).

Prostředky přidělené členským státům na strukturální opatření se určují především podle metodiky a kritérií, jež vyplývají z nařízení upravujících strukturální fondy a Fond soudržnosti a zahrnují i omezení celkového financování z těchto fondů na předem určenou úroveň podle celkové výše HDP země v daném roce.

Komise se domnívá, že by celková finanční obálka na první dva roky členství Chorvatska měl být vypočítán podobným způsobem jako pro dvanáct posledních nových členských států, a především by měl zahrnovat postupné zavádění výdajů na strukturální opatření tak, aby bylo zohledněno postupné zvyšování absorpční kapacity Chorvatska. Počítá se proto s dvouletým zaváděcím obdobím o podílu 60 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013 a s plným zavedením do roku 2014. Třetina celkové finanční obálky na období dvou let by měla směřovat do Fondu soudržnosti, jelikož potřeby infrastruktury v odvětvích dopravy a životního prostředí jsou značné.

Pokud by se na Chorvatsko uplatnila současná kritéria rozdělování, došlo by k omezení celkového financování ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti na 3,524 % HDP. Pokud se na Chorvatsko uplatní stejné zaváděcí postupy jako na země pátého rozšíření, způsobí to omezení HDP na 2,1 % v roce 2012 a na 2,8 % v roce 2013. S přihlédnutím k článku 8 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006 by tyto stropy měly zahrnovat příspěvky z části Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova pocházející z orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, jakož i z Evropského rybářského fondu.

Tento přístup by měl zajistit hladký průběh zaváděcí fáze, při níž se příslušným způsobem zohlední úroveň absorpční kapacity země. Rovněž by se mělo přihlédnout k zacházení s členskými státy v rámci pátého rozšíření, jakož i ke krátkému dvouletému programovému období, takže by se v souvislosti s kapitolou 22, „Regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů“, mělo uvažovat o určité úrovni pružnosti prováděcích podmínek, především pokud jde o velké projekty.

Podle posledních dostupných údajů o HDP a odhadů růstu by celkové výdaje na financování ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti na tomto základě dosáhly v prvních dvou letech členství 2 205,1 milionu EUR.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 1b | 2012 | 2013 |

EU-27 | 52 425 | 54 188 |

Chorvatsko | 915,9 | 1 289,2 |

jako podíl EU-27 v % | 1,75 % | 2,38 % |

Pokud by, hypoteticky vzato, do roku 2013 došlo k plnému zavedení prostředků přidělených Chorvatsku na strukturální opatření a opatření týkající se soudržnosti, představovalo by to částku 1 612 milionů EUR a v rámci okruhu 1b by to znamenalo zvýšení celkových výdajů Společenství v této oblasti o 3 %.

Okruh 2 – Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi

Hlavní výdajové položky v rámci okruhu 2 – Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi představují výdaje související s trhem a přímé platby (73 %), rozvoj venkova (24 %), Evropský rybářský fond (1 %) a program ochrany životního prostředí Life+ (0,6 %).

Výdaje související s trhem

Co se týče opatření na trhu v rámci společné zemědělské politiky, předpokládá se, že po přistoupení k Unii se na Chorvatsko bude plně vztahovat acquis .

Tam, kde to bylo možné, byly výdaje související s trhem odhadnuty podle stávajících způsobů produkce a dostupných chorvatských statistik a s použitím právního rámce na podporu různých odvětví trhu.

S přihlédnutím k posledním prognózám vývoje na zemědělských trzích odhaduje Komise, že během prvních dvou let členství bude nutné vyčlenit pro Chorvatsko finanční obálka na opatření pro zemědělské trhy ve výši 45 milionů EUR.

Dále se odhaduje, že podpora Chorvatsku v rámci okruhu 2, zohledňující uplatňování opatření na trhu v oblasti rybolovu a zdraví zvířat a rostlin, dosáhne ročně 3 milionů EUR.

Celkové dodatečné výdaje související s trhem, zohledňující přistoupení Chorvatska, dosáhnou v roce 2012 částky 18 milionů EUR a v roce 2013 částky 33 milionů EUR.

Přímé platby

Národní finanční obálka na přímé platby, produkční kvóty a další nástroje řízení nabídky byl vyčíslen na základě posledních historických referenčních období, pro něž jsou v rozmezí let 2000–2007 k dispozici spolehlivé údaje. Protože od roku 2005 používá Chorvatsko statistické postupy změněné v souladu s metodikou Eurostatu a jelikož v roce 2004 nebylo provedeno sčítání, byly jako nejspolehlivější dostupné údaje použity revidované statistiky za roky 2005–2007. Zahrnuty nebyly zaminované oblasti a zemědělské oblasti, u nichž je podezření, že se v nich nacházejí miny, neboť Chorvatsko o nich dosud neposkytlo dostatečné informace.

Výpočty byly provedeny v souladu s přístupem použitým při pátém rozšíření; byly však také zohledněny nedávné reformy společné zemědělské politiky.

V souladu s přístupem Unie uplatňovaným pro členské státy pátého rozšíření určila EU ve svém postoji CONF-HR 11/09, že přímé platby by se v Chorvatsku měly zavádět po dobu deseti let podle následujícího harmonogramu zvyšování, vyjádřeného jako procentní podíl aktuálně použitelné úrovně těchto plateb v EU-15:

1. rok po přistoupení: 25 %

2. rok po přistoupení: 30 %

3. rok po přistoupení: 35 %

4. rok po přistoupení: 40 %

Poté bude navyšování probíhat po 10 % tak, aby bylo dosaženo úrovně podpory aktuálně uplatňované v EU-15.

Zavedení přímých plateb založených na procentuálních krocích místo absolutních částek poskytne Chorvatsku jasnou perspektivu, že se na ně v této oblasti začne plně uplatňovat acquis .

Podle odhadů dosáhnou finanční náklady na zavedení přímých plateb Chorvatsku tímto způsobem v prvních dvou letech po jeho přistoupení celkové výše 93,3 milionu EUR. V roce 2012 žádné výdaje nevzniknou, jelikož proplácení výdajů z rozpočtu EU na výdaje členských států pomocí přímých plateb v kterémkoli daném roce se provádí z rozpočtu na rok následující.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 2 Výdaje související s trhem a přímé platby | 2012 | 2013 |

Dílčí strop okruhu 2 před převody a modulacemi | 48 093 | 48 574 |

Chorvatsko | 18,0 | 126,3 |

jako podíl EU-27 v % | 0,04 % | 0,26 % |

Pokud by, hypoteticky vzato, bylo v roce 2013 k dispozici 100 % přímých plateb, představovaly by částku 373 milionů EUR. Spolu s výdaji souvisejícími s trhem by to v této oblasti představovalo zvýšení celkových výdajů Společenství v rámci dílčího stropu okruhu 2 o 0,83 %.

Částky určené pro Chorvatsko na výdaje související s trhem a přímé platby by musely být přičteny k dílčímu stropu okruhu 2 finančního rámce, jakož i k okruhu 2 celkově.

Politika rozvoje venkova

Co se týče politiky rozvoje venkova, přidělené prostředky jsou vypočítány v souladu s metodikou použitou při pátém rozšíření. Stejně jako u pátého rozšíření se celková finanční obálka prostředků na rozvoj venkova skládá ze dvou částí: první část tvoří takzvaný záruční zdroj a druhou takzvaný orientační zdroj .

Záruční zdroj byl vypočítán na základě relativních podílů využívané zemědělské plochy a zaměstnanosti v zemědělství v Chorvatsku ve srovnání s EU-12. Stejně jako při pátém rozšíření byla zohledněna rovněž velikost budoucího členského státu.

Orientační zdroj vychází z toho, že na opatření pro rozvoj venkova je vyčleněn stejný procentní podíl (14,11 %) celkové omezené finanční obálky pro oblast soudržnosti, jaký platil pro Bulharsko a Rumunsko (viz výše okruh 1b).

Aby se zohlednily hranice absorpční kapacity Chorvatska a zajistilo stabilní uplatňování politiky rozvoje venkova na tuto zemi, počítá se s dvouletým obdobím postupného zavádění o podílu 60 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013 a s plným zavedením do roku 2014. Použití tohoto přístupu povede k tomu, že celková finanční obálka na toto dvouleté období dosáhne 483,1 milionu EUR.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 2 Rozvoj venkova | 2012 | 2013 |

EU-27 před převody a modulacemi | 12 717 | 12 715 |

Chorvatsko | 201,6 | 281,5 |

jako podíl EU-27 v % | 1,58 % | 2,2 % |

Pokud by, hypoteticky vzato, byla opatření pro rozvoj venkova do roku 2013 plně zavedena, šlo by o částku 352 milionů EUR a prostředky přidělené Chorvatsku by představovaly zvýšení celkových výdajů Společenství v této oblasti o 2,8 %.

Evropský rybářský fond

Předpokládá se, že po přistoupení se Chorvatsko plně zapojí do Evropského rybářského fondu. Následující částky byly vypočteny s přihlédnutím k odstavci 8 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006. Byl uplatněn tentýž procentní podíl (1,64 %) celkové omezené finanční obálky pro oblast soudržnosti jako v případě Bulharska a Rumunska.

Aby se zohlednily hranice absorpční kapacity, počítá se s dvouletým obdobím postupného zavádění o podílu 60 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013 a s plným zavedením do roku 2014. Použití tohoto přístupu povede k tomu, že celková finanční obálka na toto dvouleté období dosáhne 42,9 milionu EUR.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 2 Evropský rybářský fond | 2012 | 2013 |

EU-27 | 672 | 688 |

Chorvatsko | 17,8 | 25,1 |

jako podíl EU-27 v % | 2,6 % | 3,6 % |

Pokud by, hypoteticky vzato, byly prostředky přidělené v rámci Evropského rybářského fondu plně zavedeny do roku 2013, šlo by o částku 31 milionů EUR a prostředky přidělené Chorvatsku by představovaly zvýšení celkových výdajů Společenství v této oblasti o 4,5%.

Další podpora společné rybářské politiky

Odhaduje se, že kromě Evropského rybářského fondu si přistoupení Chorvatska vyžádá zvýšení o 3 miliony EUR ročně na kontrolu a prosazování společné rybářské politiky a sběr údajů v rámci takzvaného druhého nástroje na podporu společné rybářské politiky (nařízení (ES) č. 861/2006).

Life+

Předpokládá se, že po svém přistoupení se Chorvatsko plně zapojí do programu Společenství Life+. Neexistují sice žádné předem určené zvláštní obálky pro jednotlivé země, bude však nutné celkové zvýšení současné finanční obálky, aby nebyl narušen stávající plán financování EU-27. V souladu s metodikou použitou pro přistoupení dvanácti zemí pátého rozšíření, za jejíž pomoci se určovala úroveň zvýšení prostředků pro vnitřní politiky, bude pro první dva roky členství Chorvatska nezbytné dodatečné financování ve výši 5 milionů EUR.

Okruh 3 – Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

Hlavní výdajové položky okruhu 3 – Občanství, svoboda, bezpečnost a právo představují opatření v oblasti solidarity a řízení finančních toků (31 %), financování decentralizovaných agentur (17 %) a program Mládež v akci (8 %).

3a – Svoboda, bezpečnost a právo

U většiny opatření a programů tohoto okruhu nebyly stanoveny žádné zvláštní finanční obálky pro jednotlivé země. Bude však nutné celkové zvýšení současné finanční obálky, aby nebyl narušen stávající plán financování EU-27. V souladu s metodikou použitou pro přistoupení dvanácti zemí pátého rozšíření, za jejíž pomoci se určovala úroveň zvýšení prostředků pro vnitřní politiky, bude pro oblasti výdajů okruhu 3a na první dva roky členství Chorvatska nezbytné dodatečné financování ve výši 8,4 milionu EUR (2012 – 4 miliony EUR, 2013 – 4,4 milionu EUR), aniž by přitom byly určeny zvláštní finanční obálky pro jednotlivé země.

Dále bude nutné počítat se zvláštními prostředky přidělenými jednotlivým zemím pro následující nástroje okruhu 3a – Svoboda, bezpečnost a právo:

– Evropský fond pro začlenění státních příslušníků třetích zemí

Na období 2007–2013 se počítá s částkou 825 milionů EUR, z čehož 758 milionů EUR se rozdělí mezi členské státy na základě objektivních kritérií odrážejících počet legálně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Uplatňování těchto kritérií na Chorvatsko[4] povede k tomu, že finanční obálka přidělená této zemi v roce 2013 dosáhne 1,3 milionu EUR.

– Evropský uprchlický fond

Na období 2008–2013 se počítá s částkou 628 milionů EUR, z čehož 566 milionů EUR se rozdělí mezi členské státy na základě objektivních kritérií odrážejících počet žadatelů o azyl a integrujících se osob požívajících mezinárodní ochrany (uprchlíci, osoby požívající doplňkové ochrany). Uplatňování těchto kritérií na Chorvatsko povede k tomu, že finanční obálka přidělená této zemi v roce 2013 dosáhne 1 milionu EUR.

– Evropský návratový fond

Na období 2008–2013 se počítá s částkou 676 milionů EUR, z čehož 629 milionů EUR se rozdělí mezi členské státy na základě objektivních kritérií odrážejících počet státních příslušníků třetích zemí, na něž se vztahují či vztahovala opatření týkající se návratu. Uplatňování těchto kritérií na Chorvatsko povede k tomu, že finanční obálka přidělená této zemi by v roce 2013 dosáhla 1 milionu EUR.

Schengenský nástroj

Podobně, jako to bylo dohodnuto u pátého rozšíření, by se mělo počítat s použitím Schengenského nástroje jakožto dočasného opatření na řešení specifických potřeb investování tak, aby došlo k udržení a posílení vnějších hranic Evropské unie zahrnující Chorvatsko, jakož na řešení dopadů případného vstupu Chorvatska do schengenského systému. V souladu s metodikou použitou pro přistoupení dvanácti zemí pátého rozšíření, za jejíž pomoci se určovala úroveň prostředků dostupných přijímajícím státům, by se mělo v prvních dvou letech po přistoupení Chorvatska počítat s vynaložením finančních prostředků ve výši 120 milionů EUR (2012 – 60 milionů EUR, 2013 – 60 milionů EUR). Způsoby provádění budou určeny v kapitole „Ostatní otázky“. V letech 2012 a 2013 se v rámci Fondu pro vnější hranice nepočítá s podporou pro Chorvatsko, protože by mělo mít možnost využít Schengenský nástroj.

3bObčanství

Podobně jako v případě okruhu 3a bude nutné současné oblasti výdajů celkově navýšit, aby v rámci okruhu 3a nebyl narušen stávající plán financování EU-27, aniž by přitom byly určeny zvláštní finanční obálky pro jednotlivé země. Proto bude v prvních dvou letech členství Chorvatska nezbytné dodatečné financování ve výši 8,9 milionu EUR (2012 – 4,4 milionu, 2013 – 4,5 milionu).

– Přechodný nástroj pro budování institucí

V průběhu přístupových jednání se v pravidelných zprávách a v přístupovém partnerství ukázalo nezbytné vytvořit odpovídající administrativní a soudní struktury a posílit administrativní a soudní kapacitu, aby bylo možno řádně provádět acquis , což má pro proces přistoupení zásadní význam. Chorvatsku by proto měly být přiděleny další prostředky na podporu opatření na budování institucí v souvislosti s jeho přistoupením, podobně jako to bylo dohodnuto při pátém rozšíření, a to především prostřednictvím „přechodného nástroje“. Pro tyto účely by měly být k dispozici prostředky v celkové výši 29 milionů EUR. Způsoby provádění přechodného nástroje pro budování institucí se bude zabývat kapitola „Ostatní otázky“. V této souvislosti bude věnována zvláštní pozornost tomu, aby byla zajištěna vhodná návaznost na plánovanou podporu administrativní reformy a rozvoje institucionální kapacity, poskytnutou z Evropského sociálního fondu.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 3 Občanství, svoboda, bezpečnost a právo | 2012 | 2013 |

EU-27 | 2 105 | 2 376 |

Chorvatsko | 97,4 | 72,2 |

jako podíl EU-27 v % | 4,6 % | 3 % |

Okruh 4 – EU jako globální hráč

V tomto okruhu se nepředpokládá vytvoření zvláštních finančních obálek pro jednotlivé země, co se týče závazků. Pro zohlednění přistoupení Chorvatska není nutné zvyšovat všeobecné výdaje EU v této oblasti. Po přistoupení přestane být Chorvatsko způsobilé pro financování z nástroje předvstupní pomoci v tomto okruhu.

Okruh 5 – Správní náklady

Stejně jako v případě nových členských států pátého rozšíření lze předpokládat, že ani pro Chorvatsko nebudou přímo určeny žádné správní výdaje. Dodatečné správní výdaje z důvodu přistoupení Chorvatska však budou nutné, zejména s ohledem na větší potřebu tlumočnických a překladatelských služeb. Odhaduje se, že dodatečné správní náklady vzniklé během prvních dvou let členství Chorvatska v EU dosáhnou výše 122 milionů EUR.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 5 Správní náklady | 2012 | 2013 |

EU-27 | 8 670 | 9 095 |

Chorvatsko | 45 | 77 |

jako podíl EU-27 v % | 0,52 % | 0,85 % |

Okruh 6 – Kompenzace

Při pátém rozšíření byly pro nové členské státy schváleny dvě mimořádné položky, spadající pod všeobecný okruh Kompenzace. První z nich byla nazvána „dočasné vyrovnání rozpočtu“ a druhá „zvláštní nástroj paušálního peněžního toku“.

Vzhledem ke všeobecné úrovni hospodářského rozvoje tehdejších kandidátských zemí byla při pátém rozšíření schválena zásada, že jakožto příjemce pomoci z předvstupních fondů se žádný členský stát nesmí v prvních letech po přistoupení dostat do situace, kdy by bylo jeho čisté rozpočtové postavení horší než v roce předcházejícím přistoupení. Odhadovalo se, že by k této rozpočtové situaci mohlo dojít u čtyř případů. Dotyčné čtyři členské státy tedy dostaly možnost dočasného vyrovnání rozpočtu .

Za účelem zmírnění dopadu plného uplatňování pravidel pro vlastní zdroje a prodlevy mezi prostředky na závazky a skutečným prováděním plateb na nové členské státy po jejich přistoupení, a to především v prvním roce jejich členství, mohly všechny nové členské státy ke zlepšení svého čistého rozpočtového postavení použít zvláštní dočasný nástroj paušálního peněžního toku .

V souladu s postupy schválenými pro země pátého rozšíření se předpokládá, že by se na Chorvatsko měla od prvního roku členství plně vztahovat pravidla pro vlastní zdroje.

Podle úrovně výdajů ve prospěch Chorvatska, s níž počítá toto sdělení, lze odhadnout, že jakožto příjemce pomoci z předvstupních fondů se Chorvatsko v prvních letech členství nedostane do čistého rozpočtového postavení, jež by bylo horší než v roce předcházejícím přistoupení. Pro Chorvatsko proto není navržena možnost dočasného vyrovnání rozpočtu.

Co se týče nástroje paušálního peněžního toku, navrhuje Komise dle metodiky podobné jako při pátém rozšíření následující částky: 170,4 milionu EUR v roce 2012 a 32,4 milionu EUR v roce 2013.

(v milionech EUR, v běžných cenách)

Okruh 6 Kompenzace | 2012 | 2013 |

EU-27 | neuvedeno | neuvedeno |

Chorvatsko | 170,4 | 32,4 |

**

Finanční dopad výše uvedených návrhů v období dvou let je popsán v připojené příloze. Lze shrnout, že celkové prostředky na závazky pro zohlednění přistoupení Chorvatska jsou na rok 2012 vyčísleny na 1 561 milionů EUR. To představuje 1,06 % celkových prostředků na závazky EU-27 z finančního rámce pro tento rok. Na rok 2013 se počítá s celkovými prostředky na závazky ve výši 2 007 milionů EUR. To představuje 1,32 % celkových prostředků na závazky EU-27 na rok 2013.

Uvedeny jsou dále odhady výše plateb, které vzniknou na základě tohoto nového výdaje. Tyto odhady byly vypočítány na základě metodiky použité při pátém rozšíření, upravené podle současných pravidel.

Finanční dopad přistoupení Chorvatska na EU-27 bude zmírněn očekávaným příspěvkem Chorvatska do rozpočtu EU v podobě vlastních zdrojů. Tyto příspěvky se odhadují na 609 milionů EUR v roce 2012 a na 647 milionů EUR v roce 2013.

Pro ilustraci, pokud by, hypoteticky vzato, byly do roku 2013 všechny výdaje ve prospěch Chorvatska plně zavedeny, roční náklady rozpočtu EU na přistoupení Chorvatska by dosahovaly zhruba 2 600 milionů EUR. Tento údaj představuje 1,7 % celkových výdajů EU předpokládaných na rok 2013.

III. Úprava finančního rámce na roky 2007–2013 zohledňující přistoupení Chorvatska

Bude nutné provést úpravu stávajícího finančního rámce na roky 2007–2013 tak, aby byly zohledněny výsledky přístupových jednání a přistoupení Chorvatska.

Článek 29 stávající interinstitucionální dohody[5] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení předpokládá, že přistoupí-li k Unii v období, na které se vztahuje tento finanční rámec, nové členské státy, upraví Evropský parlament a Rada na návrh Komise a v souladu s bodem 3[6] společně finanční rámec, aby zohlednily požadavky na výdaje vyplývající z výsledků přístupových jednání.

Následující tabulka ukazuje zvýšení výdajů podle okruhů, jež bude nezbytné pro zohlednění přistoupení Chorvatska v prvních dvou letech jeho členství:

PŘÍLOHA I Soubor finančních opatření týkajících se Chorvatska

(v milionech EUR, v běžných cenách)

2012 | 2013 | Celkem |

PROSTřEDKY NA ZÁVAZKY |

1. Udržitelný růst | 1 005,6 | 1 386,7 | 2 392,3 |

1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost | 89,7 | 97,5 | 187,2 |

1b – Soudržnost pro hospodářský růst a zaměstnanost | 915,9 | 1 289,2 | 2 205,1 |

2. Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi | 242,8 | 438,5 | 681,3 |

Z toho výdaje související s trhem a přímé platby | 18,0 | 126,3 | 144,3 |

3. Občanství, svoboda, bezpečnost a právo | 97,4 | 72,2 | 169,6 |

3a – Svoboda, bezpečnost a právo | 64,0 | 67,7 | 131,7 |

3b – Občanství | 33,4 | 4,5 | 37,9 |

4. EU jako globální hráč | - | - | - |

5. Správní náklady | 45,0 | 77,0 | 122,0 |

6. Kompenzace | 170,4 | 32,4 | 202,8 |

Prostředky na závazky celkem (Chorvatsko) | 1 561,2 | 2 006,8 | 3 568,0 |

Prostředky na závazky celkem EU-27 | 147 210 | 151 976 |

Další výdaje týkající se Chorvatska jako podíl EU-27 | 1,06 % | 1,32 % |

Prostředky na platby * | 985,1 | 1 001,4 | 1 986,5 |

* Na základě výše uvedených kategorií výdajů a metodiky použité při pátém rozšíření, upravené podle současných pravidel.

[1] Aby byly podniknuty všechny příslušné kroky na ochranu finančních zájmů Společenství, má Komise dále v úmyslu navrhnout, aby byla do přístupové smlouvy zahrnuta ochranná ustanovení.

[2] Kromě fondů na vyřazování jaderných zařízení z provozu pro Litvu, Slovensko a Bulharsko.

[3] Používá se klíč založený na kombinaci hodnot 50 % populace a 50 % HDP ve srovnání s EU-27.

[4] Pro země, jež přistoupí k EU v období 2007–2013, nepočítá právní základ pro Evropský fond pro začlenění státních příslušníků třetích zemí, Evropský uprchlický fond a Evropský návratový fond s výdaji v prvním roce jejich členství.

[5] 2006/C 139/01 ze dne 14. června 2006.

[6] Bod 3 zní: „Touto dohodou nejsou dotčeny rozpočtové pravomoci orgánů stanovené ve Smlouvách. Odkazuje-li se na tento bod, rozhoduje Rada kvalifikovanou většinou a Evropský parlament rozhoduje prostou většinou svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů v souladu s pravidly hlasování stanovenými v čl. 272 odst. 9 pátém pododstavci Smlouvy o založení Evropského společenství.“