d)„ošetřovného“ pro osoby samostatně výdělečně činné, kterým byl kompenzován ušlý výdělek osob samostatně výdělečně činných v důsledku potřeby vykonávání péče o děti nebo o osoby vyžadující péči z důvodu uzavření zařízení péče o děti a zařízení sociální péče. Denní výše podpory byla stanovena na 424 CZK v březnu 2020 a 500 CZK v období od dubna do června 2020. Program byl následně prodloužen v období od října 2020 do května 2021, kdy byla poskytována podpora ve výši 400 CZK.

b)opatření k poskytnutí kompenzační podpory ve formě daňových bonusů pro osoby samostatně výdělečně činné. V rámci prvního opatření – programu „Pětadvacítka“ – byl poskytován kompenzační bonus 500 CZK na osobu ve formě daňového bonusu za každý kalendářní den bonusového období osobám samostatně výdělečně činným, které byly nuceny pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost nad rámec běžné volatility podnikání v důsledku ohrožení veřejného zdraví onemocněním COVID-19 nebo krizových opatření orgánů veřejné správy. Program „Pětadvacítka“ byl aktivní od 12. března 2020 do 8. června 2020. „Podzimní kompenzační bonus“ byl s určitými změnami parametrů faktickým prodloužením programu „Pětadvacítka“ v období od 5. října 2020 do 15. února 2021; v rámci tohoto rozšíření byl poskytován daňový bonus ve výši 500 CZK za každý kalendářní den osobám samostatně výdělečně činným, které byly nuceny pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost v důsledku ohrožení veřejného zdraví nebo krizových opatření orgánů veřejné správy. Program „nový kompenzační bonus pro rok 2021“ navrhl navýšení podpory na 1 000 CZK na osobu a den a probíhal od 1. února 2021 do 31. května 2021. V rámci posledního programu, tzv. kompenzačního bonusu pro rok 2022, byl osobám samostatně výdělečně činným rovněž poskytován kompenzační bonus ve výši 1 000 CZK denně; tento program probíhal od 22. listopadu 2021 do 31. ledna 2022;

a)režimu zkrácené pracovní doby, tzv. programu „Antivirus“. Program byl navržen tak, aby částečně kompenzoval mzdové náklady soukromých zaměstnavatelů, kteří byli nuceni pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost v přímém důsledku opatření orgánů veřejné správy (režim „A“) nebo nepřímo v důsledku negativních hospodářských následků pandemie (režim „B“), například pokud zaměstnanci nemohli vykonávat práci z důvodu omezení cestování. Režim „A plus“ byl zaveden v říjnu 2020 s cílem poskytnout plnou kompenzaci mzdových nákladů zaměstnavatelům, kteří byli nuceni pozastavit nebo omezit svou činnost v důsledku opatření přijatých orgány veřejné správy. Došlo k několika prodloužením programu a jeho podprogramů. Režim „A“ byl aktivní od 12. března 2020 do 28. února 2022, režim „A plus“ od 1. října 2020 do 31. května 2021 a režim „B“ od 12. března 2020 do 31. května 2021 a od 1. listopadu 2021 do 31. prosince 2021;

V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení SURE Komise konzultovala české orgány, aby ověřila náhlý a prudký nárůst skutečných a plánovaných výdajů v důsledku pandemie COVID-19 a v přímé souvislosti s českými opatřeními na trhu práce. Týká se to zejména stávajících opatření uvedených v prováděcím rozhodnutí Rady (EU) 2020/1345:

Nařízení Rady (EU) 2020/672 (dále jen „nařízení SURE“) stanoví právní rámec pro poskytování finanční pomoci Unie členským státům, které zažívají vážné narušení ekonomiky v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 nebo jimž toto narušení hrozí. Podpora v rámci nástroje SURE slouží především k financování režimů zkrácené pracovní doby nebo podobných opatření, jejichž cílem je ochránit zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné, a tím snížit výskyt nezaměstnanosti a ztrátu příjmů, jakož i doplňkově k financování některých opatření souvisejících se zdravím, a to zejména na pracovišti.

Komise by měla mít možnost sjednávat na finančních trzích výpůjčky a ty následně dále poskytnout členskému státu, který požádá o finanční pomoc v rámci nástroje SURE.

2022/0313 (NLE)

Návrh

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/1345, kterým se České republice poskytuje dočasná podpora podle nařízení (EU) 2020/672 na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2020/672 ze dne 19. května 2020 o zřízení evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19, a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Na žádost Česka ze dne 7. srpna 2020 poskytla Rada prováděcím rozhodnutím (EU) 2020/1345 Česku finanční pomoc ve formě půjčky v maximální výši 2 000 000 000 EUR s maximální průměrnou splatností patnáct let a s obdobím dostupnosti osmnáct měsíců, aby doplnila vnitrostátní úsilí Česka o řešení dopadů rozšíření onemocnění COVID-19 a souvisejících socioekonomických důsledků pro pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné.

(2)Půjčku mělo Česko použít k financování režimů zkrácené pracovní doby a podobných opatření podle článku 3 prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1345.

(3)Rozšíření onemocnění COVID-19 nadále imobilizuje značnou část pracovní síly v Česku. To vedlo k náhlému a prudkému nárůstu veřejných výdajů Česka, pokud jde o opatření uvedená v čl. 3 písm. a), c), d) a e) prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1345.

(4)Rozšíření onemocnění COVID-19 a mimořádná opatření, která Česko provedlo v letech 2020, 2021 a 2022 s cílem omezit výskyt onemocnění a jeho socioekonomické a zdravotní důsledky, měly a stále mají dramatický dopad na veřejné finance. V roce 2020 Česko vykazovalo schodek veřejných financí ve výši 5,8 % a veřejný dluh ve výši 37,7 % hrubého domácího produktu (HDP), jež se na konci roku 2021 zvýšily na 5,9 %, resp. 41,9 %. Podle prognózy Komise z jara 2022 má Česko ke konci roku 2022 vykazovat schodek veřejných financí ve výši 4,3 % a veřejný dluh ve výši 42,8 % HDP. Podle předběžné prognózy Komise z léta 2022 se předpokládá, že se HDP Česka v roce 2022 zvýší o 2,3 %.

(5)Dne 22. září 2022 Česko požádalo Unii o další finanční pomoc ve výši 2 500 000 000 EUR, která by dále doplňovala jeho vnitrostátní úsilí vyvinuté v letech 2020, 2021 a 2022, pokud jde o řešení dopadu rozšíření onemocnění COVID-19 a reakci na socioekonomické důsledky tohoto onemocnění pro pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné. Česko zejména dále prodloužilo a změnilo režimy zkrácené pracovní doby a podobná opatření uvedená v 6. až 9. bodě odůvodnění.

(6)Režim zkrácené pracovní doby, tzv. program „Antivirus“, uvedený v čl. 3 písm. a) prováděcího rozhodnutí Rady (EU) 2020/1345, byl navržen tak, aby kompenzoval mzdové náklady soukromých zaměstnavatelů, kteří byli nuceni pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost v přímém důsledku opatření přijatých orgány veřejné správy (režim „A“) nebo nepřímo v důsledku nepříznivých hospodářských následků pandemie (režim „B“). Jeho právním základem bylo usnesení vlády ze dne 31. března 2020 č. 353, ve znění pozdějších předpisů, a § 120 zákona č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů. Program byl prodloužen a změněn prostřednictvím režimu „A plus“ na základě usnesení vlády ze dne 14. října 2020 č. 1039, jehož cílem bylo poskytnout plnou kompenzaci mzdových nákladů zaměstnavatelům, kteří byli nuceni pozastavit nebo omezit svou činnost v důsledku opatření přijatých orgány veřejné správy. Program byl rovněž prodloužen prostřednictvím několika rozhodnutí vlády, přičemž režim „A“ byl aktivní od 12. března 2020 do 28. února 2022, režim „A plus“ od 1. října 2020 do 31. května 2021 a režim „B“ od 12. března 2020 do 31. května 2021 a od 1. listopadu 2021 do 31. prosince 2021.

(7)První kompenzační bonus pro osoby samostatně výdělečně činné, tzv. program „Pětadvacítka“, uvedený v čl. 3 písm. c) prováděcího rozhodnutí Rady (EU) 2020/1345, jenž byl zaveden zákonem č. 159/2020 Sb., poskytoval osobám samostatně výdělečně činným, které byly nuceny pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost nad rámec běžné volatility podnikání v důsledku ohrožení veřejného zdraví onemocněním COVID-19 nebo krizových opatření orgánů veřejné správy, kompenzační bonus ve výši 500 CZK na kalendářní den a osobu. Program „Pětadvacítka“ byl aktivní od 12. března 2020 do 8. června 2020. Program „podzimní kompenzační bonus“, zavedený zákonem č. 461/2020 Sb., kterým byl následně změněn výše uvedený program, probíhal od 5. října 2020 do 15. února 2021; v rámci tohoto programu byl poskytován daňový bonus ve výši 500 CZK za každý kalendářní den osobám samostatně výdělečně činným, které byly nuceny pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost v důsledku ohrožení veřejného zdraví nebo krizových opatření orgánů veřejné správy. Zákonem č. 95/2021 Sb. a souvisejícími nařízeními vlády (č. 154/2021 Sb. a č. 188/2021 Sb.) byla zavedena další změna, tzv. nový kompenzační bonus pro rok 2021, jež byla aktivní od 1. února 2021 do 31. května 2021 a kterou se zvýšila výše daňového bonusu na 1 000 CZK denně. Naposledy změněný kompenzační bonus pro osoby samostatně výdělečně činné, tzv. kompenzační bonus pro rok 2022, zavedený zákonem č. 519/2021 Sb., rovněž činil 1 000 CZK denně a byl aktivní od 22. listopadu 2021 do 31. ledna 2022.

(8)Právním základem částečného prominutí odvodů na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění splatných osobami samostatně výdělečně činnými, uvedeného v čl. 3 písm. d) prováděcího rozhodnutí Rady (EU) 2020/1345, byl zákon č. 136/2020 Sb. (v případě sociálního zabezpečení) a zákon č. 134/2020 Sb. (v případě zdravotního pojištění). Stát na sebe převzal povinnost platby odpovídajících měsíčních odvodů na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění splatných osobami samostatně výdělečně činnými v období od března do srpna 2020. Ačkoli program skončil v srpnu 2020, musely být v roce 2021 vyplaceny dodatečné částky v důsledku vypořádání souvisejících se zálohovými platbami uhrazenými osobami samostatně výdělečně činnými v roce 2020. Toto opatření sestává z ušlých vládních příjmů, které lze pro účely provádění nařízení (EU) 2020/672 považovat za rovnocenné veřejným výdajům.

(9)Právním základem „ošetřovného“ pro osoby samostatně výdělečně činné, uvedeného v čl. 3 písm. e) prováděcího rozhodnutí Rady (EU) 2020/1345, byla usnesení vlády ze dne 19. března 2020 č. 262, ze dne 26. března 2020 č. 311, ze dne 31. března 2020 č. 354, ze dne 4. května 2020 č. 514, ze dne 18. května 2020 č. 552, ze dne 16. října 2020 č. 1053, ze dne 30. listopadu 2020 č. 1260 a ze dne 10. května 2021 č. 446 a § 14 zákona č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech, ve znění pozdějších předpisů, který se vztahuje na osoby samostatně výdělečně činné v zemědělské a lesnické prvovýrobě, a § 3 písm. h) zákona č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání, ve znění pozdějších předpisů, který se vztahuje na všechny ostatní osoby samostatně výdělečně činné. Program kompenzuje ušlý výdělek osob samostatně výdělečně činných v důsledku potřeby vykonávání péče o děti nebo o osoby vyžadující péči z důvodu uzavření zařízení péče o děti a zařízení sociální péče. Denní výše podpory byla stanovena na 424 CZK v březnu 2020 a 500 CZK v období od dubna do června 2020. Program byl prodloužen v období od října 2020 do května 2021, kdy byla poskytována denní podpora ve výši 400 CZK.

(10)Česko splňuje podmínky pro žádost o finanční pomoc, které stanoví článek 3 nařízení (EU) 2020/672. Česko předložilo Komisi příslušné důkazy, že skutečné a plánované veřejné výdaje od 1. února 2020 vzrostly o 5 349 588 352 EUR z důvodu vnitrostátních opatření, která Česko přijalo za účelem řešení socioekonomických dopadů rozšíření onemocnění COVID-19. To představuje náhlý a prudký nárůst, neboť to rovněž souvisí s prodloužením nebo změnou stávajících vnitrostátních opatření přímo souvisejících s režimem zkrácené pracovní doby a podobnými opatřeními, která se vztahují na značnou část podniků a pracovní síly v Česku. Česko hodlá pokrýt 215 333 982 EUR ze zvýšené částky výdajů prostřednictvím finančních prostředků Unie z rozpočtu EU a 634 254 370 EUR vlastním financováním.

(11)Komise Česko konzultovala a ověřila náhlý a prudký nárůst skutečných a plánovaných veřejných výdajů přímo souvisejících s režimy zkrácené pracovní doby a podobnými opatřeními, jak je uvádí žádost ze dne 22. září 2022, v souladu s článkem 6 nařízení (EU) 2020/672.