Návrh nařízení Rady o společné organizaci trhů v odvětví cukru{SEK(2005) 808} /* KOM/2005/0263 konecném znení - CNS 2005/0118 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.6.2005 KOM(2005) 263 v konečném znění 2005/0118 (CNS) 2005/0119 (CNS) 2005/0120 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o společné organizaci trhů v odvětví cukru Návrh NAŘÍZENÍ RADY, o změně nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu v Evropském společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1258/1999 o financování společné zemědělské politiky (předložené Komisí) {SEK(2005) 808} ODŮVODNĚNÍ 1. ÚVOD V září 2003 zveřejnila Komise sdělení[1] zabývající se možnostmi reformy cukerného pořádku EU, doplněné posouzením dopadů na odvětví cukru[2], po němž následovalo v červenci 2004 sdělení nastiňující návrh Komise pro budoucnost cukerného pořádku EU[3]. V rámci diskuse, která následovala, se Komise snažila zohlednit názory Rady, Evropského parlamentu[4], Evropského hospodářského a sociálního výboru[5] a dalších poradních výborů, jakož i občanské společnosti a zapracovat do stávajícího legislativního návrhu nové prvky. Kromě toho nedávná zjištění zvláštní skupiny Světové obchodní organizace (WTO) zpochybňující režim EU v oblasti vývozu cukru, potvrzená odvolacím orgánem WTO[6], vyžadují provedení celé řady změn režimu EU v oblasti vývozu cukru, aby byly naplněny mezinárodní závazky EU. K udržitelné dlouhodobé perspektivě politiky v odvětví cukru v EU Vládne jasná politická shoda o tom, že odvětví cukru v EU musí: - odvrátit rozpad trhu hrozící za současného pořádku, který by vedl k drastickému snížení výroby cukru v rámci kvót jak v nejkonkurenceschopnějších regionech EU vyrábějících cukr, tak i v regionech nejméně konkurenceschopných; - být uvedeno v soulad s reformním procesem SZP, zejména s novým nasměrováním souvisejícím s odbouráním vazby mezi podporou a zemědělskou produkcí, zavedením režimu jednotné platby a používáním pravidel podmíněnosti; - vyvíjet se v rámci udržitelného tržního prostředí na základě lepší konkurenceschopnosti a většího zaměření na trh, aniž by bylo oddalováno potřebné hospodářské přizpůsobení; - nastolit udržitelnou rovnováhu na trhu v souvislosti s úrovní domácí výroby a mezinárodními závazky; - získat dlouhodobý rámec politiky, který nebude v roce 2008 vyžadovat přezkum. V této souvislosti Komise navrhuje, aby: - institucionální cena EU, po odečtení restrukturalizační částky, byla v průběhu dvou let snížena o 39 % s cílem zajistit udržitelnou rovnováhu na trhu EU, která bude v souladu s mezinárodními závazky EU; - se 60 % odhadované ztráty příjmů vyplývající z tohoto 39procentního snížení institucionální ceny pokrylo z vnitrostátního finančního rámce na přímé platby zemědělcům v jednotlivých členských státech; - režim kvót na cukr platil až do konce hospodářského roku 2014/15. Konkurenceschopnost odvětví cukru v EU přijatelná s ohledem na životní prostředí a sociální aspekty V souvislosti s nezbytným hospodářským přizpůsobením v odvětví panovala značná zdrženlivost k myšlence převoditelnosti kvót mezi členskými státy. V důsledku takovéhoto postoje jsou povinná snížení kvót navrhovaná v zájmu udržení rovnováhy na vnitřním trhu od roku 2006/07 nerealizovatelným návrhem, zejména s ohledem na závěry zvláštní skupiny WTO pro otázky cukru. Otázka potřebných nástrojů pro restrukturalizaci odvětví byla proto zakotvena v novém rámci. Komise nyní navrhuje ambiciózní, dobrovolný a dočasný režim restrukturalizace pro odvětví cukru v EU, který má být prováděn po dobu čtyř let. V rámci uvedeného režimu bude poskytována: - vysoká klesající restrukturalizační podpora na tunu, kterou budou moci využívat cukrovarnické závody a výrobci isoglukózy a inulinového sirupu v EU a která bude poskytována za uzavření závodu a zřeknutí se kvóty; - dodatečná platba, která pěstitelům cukrové řepy umožní dostávat od prvního hospodářského roku plnou konečnou přímou platbu v případě, že se vzdá produkce v důsledku toho, že závod, kterému dodávali cukrovou řepu, v rámci režimu restrukturalizace ukončil činnost. Režim restrukturalizace bude financován ze zvláštní částky, která bude vybírána ze všech kvót na sladidla. Do režimu nebudou zahrnuty rafinerie na plný provoz a podniky vyrábějící cukr nacházející se v nejvzdálenějších regionech. Komise se rovněž domnívá, že vývoj v rámci politiky v oblasti biopaliv představuje zajímavou příležitost pro odvětví cukru. K podpoře tohoto vývoje změní Komise do konce roku 2006 příslušná nařízení tak, aby bylo možné získat na cukrovou řepu platby za vynětí půdy z produkce, pokud bude řepa pěstována jako nepotravinářská plodina, a rovněž podporu pro energetické plodiny ve výši 45 EUR/ha, která byla zakotvena v reformě SZP z roku 2003. Slučitelnost cukerného pořádku EU s mezinárodními závazky Aniž je dotčen deklarovaný záměr EU postupně odbourat vývozní subvence na zemědělské produkty v rámci rozvojové agendy z Dohá (DDA), vyžaduje zpráva WTO některé změny, které mají zajistit dodržení závazků ES v oblasti vývozních subvencí. V zájmu zachování určité úrovně výroby v členských státech, které v současnosti vyrábějí cukr C, Komise navrhuje, aby: - byly těmto členským státům poskytnuty dodatečné kvóty ve výši 1 milionu tun; - v okamžiku přidělení této kvóty výrobcům cukru byla vybrána jednorázová částka na tunu, která bude odpovídat restrukturalizační podpoře v roce 1. Komise má za to, že bezcelní dovozy určené pro nejméně rozvinuté země (NRZ) v rámci iniciativy „Vše kromě zbraní“ od roku 2009/10 by měly být zachovány a zemím zapojeným do uvedené iniciativy by měla být poskytnuta stabilní dlouhodobá perspektiva pro rozvoj jejich hospodářství. Tyto země by měly mít možnost využívat stejné zaručené ceny, jaké jsou stanoveny v protokolu o cukru s AKT. Kromě toho je třeba zajistit, aby dovozy ze zemí zapojených do uvedené iniciativy nebyly zneužívány k tomu, aby byl do EU zasílán cukr nepocházející z NRZ. Toho je nejlépe možné dosáhnout sjednáním zvláštní ochranné doložky na mezinárodní úrovni. Neúčast rafinerií cukru v EU na režimu restrukturalizace však povede k tomu, že minimální zaručená dovozní cena pro cukr v rámci protokolu AKT bude srovnána s institucionální cenou v EU a dodavatelé preferenčního cukru budou těžit z pozdějšího snížení ceny preferenčního surového cukru oproti cenám pro producenty v EU. V současnosti je se zeměmi AKT veden dialog o pracovním dokumentu Komise nazvaném „Akční plán doprovodných opatření pro země protokolu o cukru, které jsou zasaženy reformou cukerného pořádku EU“ ( Action Plan on accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime )[7]. Tato opatření mají zemím protokolu o cukru pomoci přizpůsobit se měnícím se tržním podmínkám tím, že zlepšují konkurenceschopnost jejich odvětví cukru, podporují diverzifikaci jejich hospodářské činnosti nebo se zaměřují na širší sociální, hospodářské a/nebo environmentální dopady těchto změn. Kromě probíhajícího dialogu s Chorvatskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie byla s účinkem od 1. července 2005 zavedena[8] celní kvóta pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, jakož i Srbsko a Černou Horu. Do navrhovaných změn cukerného pořádku EU byly rovněž promítnuty důsledky přistoupení Bulharska a Rumunska. Tyto tři klíčové prvky cukerného pořádku EU budou předmětem tří právních nástrojů: navrhovaná opatření k reformě společné organizace trhu v odvětví cukru, opatření k restrukturalizaci odvětví cukru v EU a opatření k přímé podpoře příjmů pro producenty cukrové řepy. 2. Navrhovaná opatření k reformě společné organizace trhu v odvětví cukru 2.1. Doba trvání cukerného pořádku Cukerný pořádek EU bude prodloužen až do konce hospodářského roku 2014/15, přičemž v roce 2008 nedojde k přezkumu. 2.2. Ceny Intervence a začátek hospodářského roku pro cukr V zájmu pokračování odklonu od mechanismu veřejných intervencí u různých odvětví trhu EU je navrhováno zrušení intervenčního mechanismu a intervenční ceny pro cukr. V zájmu snazšího provádění cenových snížení je navrhována změna začátku hospodářského roku pro cukr z 1. července na 1. října, která by byla uplatňována od hospodářského roku 2007/08. Referenční cena Intervenční cena bude nahrazena referenční cenou pro cukr. Referenční cena bude stanovena na úrovni o 39 % nižší, než je současná intervenční cena, aby se podpořila konkurenceschopnost v EU a snížil rozdíl v porovnání s obvyklou cenou cukru na světovém trhu. Cena bude snižována v dvouletém období počínaje hospodářským rokem 2006/07. Referenční cena bude sloužit ke stanovování spouštěcí úrovně pro soukromé skladování. Minimální cena cukrové řepy Minimální cena cukrové řepy byla v souladu s navrhovanými sníženími referenční ceny vypočítána po odečtení restrukturalizační částky. Aby však byl zohledněn odklon od rigidního systému podpory cen realizovaný zrušením intervenčního mechanismu, byla zavedena doložka flexibility, která dává pěstitelům cukrové řepy možnost sjednat cenu cukrové řepy až o 10 % nižší, než je zaručená minimální cena. Přehled snížení cen je uveden v příloze. Sdělování cen Bude zřízen mechanismus pro sdělování cen cukru, který by měl fungovat od hospodářského roku 2006/07. 2.3. Kvóty Stanovení jediné kvóty EU Stávající režim kvót bude zjednodušen spojením kvóty A a kvóty B do jediné kvóty. Členským státům, které v současnosti vyrábějí cukr C, budou poskytnuty dodatečné kvóty ve výši 1 milionu tun. V okamžiku přidělení této kvóty výrobcům cukru bude vybrána jednorázová částka na tunu, která bude odpovídat restrukturalizační podpoře v roce 1. V zájmu zajištění celkové konzistentnosti systému jediné kvóty bude zřízen mechanismus pro přebytková množství, který bude jasně rozlišovat různé zdroje cukru a zajistí právní jistotu systému. Snižování kvót Během období restrukturalizace nedojde k žádnému povinnému snižování kvót. Rovnováhu na trhu budou zajišťovat množství kvótového cukru plynoucí do režimu restrukturalizace a níže navrhované nástroje k zajištění rovnováhy trhu. Na konci období restrukturalizace budou v případě potřeby provedena snížení kvót v podobě paušálního procentuálního snížení celkové kvóty pro každý členský stát. Isoglukóza V důsledku propojení trhů s isoglukózou a s cukrem budou mít navrhovaná snížení cen dopad i na příjmy odvětví isoglukózy v EU. Odvětví isoglukózy proto bude muset být schopno využívat úspor z rozsahu, aby mělo dlouhodobou perspektivu hospodářské životaschopnosti. Za těchto okolností je navrhováno progresivní a proporcionální navyšování kvót isoglukózy o 100 000 t ročně po dobu tří let počínaje rokem 2006/07. 2.4. Nástroje k zajištění rovnováhy na trhu Mechanismus převodu Stejně jako za stávajícího režimu budou moci závody vyrábějící cukr převádět případné množství vyrobené nad kvótu v daném hospodářském roce do kvóty následujícího hospodářského roku. Mechanismus stažení Komise si navíc ponechá možnost řešit nerovnováhu na trhu v daném hospodářském roce tím, že může stáhnout procentuální podíl kvótového cukru z trhu až do začátku následujícího hospodářského roku. Při stanovování kvóty pro následující hospodářský rok však Komise nezohlední pouze stažená množství, ale také množství, jichž se subjekty zřekly v rámci režimu restrukturalizace. Soukromé skladování Je navrhován režim soukromého skladování, aby bylo možné cukr dočasně stáhnout z trhu. Tento režim bude provádět Komise v případě, že tržní cena poklesne pod cenu referenční. Na stažená množství nebude možné získat podporu na soukromé skladování. 2.5. Zvláštní opatření pro chemický a farmaceutický průmysl Navrhuje se, aby stávající režim, podle kterého je cukr používaný k výrobě alkoholu, včetně rumu, bioethanolu a droždí, vyňat z produkčních kvót, pokračoval a byl rozšířen na množství cukru používaná v chemickém a farmaceutickém průmyslu pro konečné produkty s vysokým podílem cukru. Vzhledem k tomu, že může nastat situace, za níž chemický a farmaceutický průmysl nebude po delší dobu schopen získat dodávky cukru za cenu odpovídající cenám na světovém trhu, navrhuje se zachovat mechanismus produkčních náhrad, aby byly zajištěny odpovídající dodávky cukru těmto odvětvím. Pokud to však bude nezbytné v důsledku dalších potíží, bude zváženo zavedení zvláštních celních kvót pro chemický a farmaceutický průmysl. 2.6. Mezinárodní závazky V rámci mechanismu tradičních potřeb dodávek budou rafineriím na plný provoz vyhrazeny dovozní licence na preferenční cukr k rafinaci. V případě potřeby by byla zavedena doplňková dovozní celní kvóta k zajištění dodávek pro tyto rafinerie. Od roku 2009/10 – po úplném provedení iniciativy „Vše kromě zbraní“ – budou mít k preferenčním dovozům částečně přístup i ostatní hospodářské subjekty, včetně rafinerií, které nepatří k rafineriím na plný provoz. Komise bude mít i nadále možnost v případě potřeby zajistit, aby závazky v rámci protokolu o cukru týkající se množství, která mají být dovezena za minimální zaručenou dovozní cenu do roku 2007, nebo nové závazky vyplývající z budoucích dohod o hospodářském partnerství, byly naplňovány. 3. Navrhovaná opatření k restrukturalizaci odvětví cukru v EU 3.1. Režim restrukturalizace Komise navrhuje nový, dobrovolný a dočasný režim restrukturalizace pro odvětví cukru v EU, který bude prováděn po dobu čtyř roků (2006/07 až 2009/10). Restrukturalizační fond má tři hlavní cíle: za prvé poskytovat pobídky méně konkurenceschopným výrobcům k odchodu z průmyslového odvětví, za druhé uvolňovat finanční prostředky pro zvládání následků uzavření závodu v oblasti sociální politiky a životního prostředí (financování plánů v sociální oblasti nebo programů přesunu zaměstnanců na nová pracovní místa, jakož i opatření vedoucích k tomu, aby byl v dané lokalitě obnoven dobrý ekologický stav) a za třetí poskytovat prostředky pro nejvíce zasažené regiony. Podmínky pro přístup k restrukturalizačnímu fondu je třeba stanovit na úrovni Společenství v souladu s cíli fondu v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí. Na naplňování těchto podmínek musejí dohlížet členské státy. Restrukturalizační podpora může být poskytnuta v okamžiku, kdy se závod, který má být uzavřen, jednoznačné zaváže k dodržování uvedených podmínek. Režim restrukturalizace bude financován ze zvláštní částky na tunu, která bude po dobu tří let vybírána ze všech kvót na sladidla. Restrukturalizační částka bude stanovena ve výši 126,40 EUR/t v roce 2006/07, 91,00 EUR/t v roce 2007/08 a 64,50 EUR/t v roce 2008/09. V rámci režimu bude poskytována vysoká klesající podpora na tunu, kterou budou moci využívat závody vyrábějící cukr a výrobci isoglukózy a inulinového sirupu v EU, kteří chtějí ukončit výrobu. V roce 1 bude podpora stanovena ve výši 730 EUR/t kvóty a bude postupně klesat až na 420 EUR/t kvóty v roce 4. V zájmu rychlého zavádění režimu budou moci restrukturalizační podporu získat závody vyrábějící cukr, které ukončí činnost od 1. července 2005. Kromě toho bude od roku 2008/09 možné vyčlenit část restrukturalizační podpory na diverzifikační opatření v regionech, které jsou reformou v odvětví cukru nejvíce postiženy. Zvláštní pozornost je také třeba věnovat dalším možnostem, které nabízejí nástroje evropské politiky soudržnosti a které mohou podpořit hospodářskou restrukturalizaci a přeškolování zaměstnanců v oblastech, na něž důsledky reformy doléhají nejtíživěji. 3.2. Dodatečná platba pro pěstitele cukrové řepy Prostřednictvím rozpočtu pro režim restrukturalizace budou pěstitelé cukrové řepy dostávat dodatečnou platbu, která umožní poskytování plné konečné přímé platby od roku 1 snižování cen těm pěstitelům, kteří se vzdají produkci v důsledku toho, že závod, kterému dodávali cukrovou řepu, ukončil činnost. 4. Navrhovaná opatření k přímé podpoře příjmů pro producenty cukrové řepy Komise navrhuje poskytování přímých plateb zemědělcům na globálním základě zemědělců, kteří produkovali cukrovou řepu v rámci kvóty v historickém referenčním období 2000–2002. Členské státy však mohou z důvodů spravedlivosti uplatňovat pružnost a vypočítávat přímé platby jednotlivým zemědělců na základě jiného období. 60 % odhadované ztráty příjmů vyplývající z tohoto dvoustupňového 39procentního snížení institucionální ceny bude pokryto z vnitrostátního finančního rámce jednotlivých členských států na přímé platby. Ztráta příjmů byla odhadnuta na základě součinu změny vážené minimální ceny cukrové řepy v každém členském státě a hodnoty kvóty (viz příloha 2). Členské státy rovněž obdrží dodatečné prostředky k odškodnění pěstitelů na jejich území, kteří dodávají čekanku určenou k výrobě inulinového sirupu. Přímé platby pro nejvzdálenější regiony budou převedeny do jednotného rámce programů POSEI, které jsou nyní předmětem jednání, a budou tedy vyňaty z režimu jednotné platby. Nejvzdálenějším regionům Francie, které byly jedinými příjemci podpory na zajištění prodeje, bude kromě toho poskytována dodatečná částka odpovídající stávajícím opatřením na zajištění prodeje v rámci referenčního období. 5. Rozpočtové důsledky návrhů týkajících se reformy v odvětví cukru Pro dotčené období budou náklady navrhované reformy v souladu se stávajícími výdaji, jak bylo navrženo v době návrhů na reformu SZP v lednu 2003. Náklady na nová opatření navrhovaná pro toto odvětví, která spočívají zejména v přímé oddělené platbě producentům, budou vyrovnány především úsporami plynoucími z výrazného snížení výdajů na vývozní náhrady a ze zrušení podpory na rafinaci. Po úplném provedení navrhovaných opatření v tomto odvětví budou náklady na přímou podporu příjmů činit 1 542 milionů EUR ročně. Případné náklady na režim soukromého skladování by měly být omezené a měly by vzniknout pouze tehdy, pokud bude hrozit, že tržní ceny poklesnou výrazně pod úroveň ceny referenční. Pokud jde o režim restrukturalizace, bude vybírána restrukturalizační částka ad hoc určená k financování tohoto režimu, která bude přidělena restrukturalizačnímu fondu. Během tří hospodářských roků (2006/07 až 2008/09) bude vybrána částka ve výši 4 225 milionů EUR a restrukturalizační podpora bude k dispozici po dobu čtyř hospodářských roků (2006/07 až 2009/10). Příloha 1 – Navrhované institucionální ceny v odvětví cukru v EU Referenční období | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | Institucionální / referenční cena cukru (EUR/t) | 631,9 | 631,9 | 476,5 | 449,9 | 385,5 | Institucionální / referenční cena cukru po odečtení restrukturalizační částky (EUR/t) | 631,9 | 505,5 | 385,5 | 385,5 | 385,5 | Restrukturalizační částka (EUR/t) | – | 126,4 | 91,0 | 64,5 | – | Minimální cena cukrové řepy (EUR/t)* | 43,63 | 32,86 | 25,05 | 25,05 | 25,05 | * Pro referenční období je minimální cena cukrové řepy váženým průměrem pro EU-15. | Příloha 2 – Finanční rámec pro přímou podporu příjmů pro zemědělce ( v mil. eur ) a) | 1212 91 | Cukrová řepa | 1212 92 00 | Cukrová třtina | b) | 1701 | Třtinový nebo řepný cukr a chemicky čistá sacharóza, v pevném stavu | c) | 1702 20 | Javorový cukr a javorový sirup | 1702 60 95 | Ostatní cukry v pevném stavu a cukerné sirupy bez přísad aromatických přípravků nebo barviva, avšak kromě laktózy a glukózy | 1702 90 60 | Umělý med, též smíšený s přírodním medem | 1702 90 71 | Karamel obsahující 50 % hmotnostních nebo více sacharózy v sušině | 1702 90 99 | Maltodextrin a isoglukóza | 2106 90 59 | Sirupy, s přísadou aromatických látek nebo barviva, jiné než z isoglukózy, laktózy, glukózy a maltodextrinu | d) | 1702 30 10 | Isoglukóza | 1702 40 10 | 1702 60 10 | 1702 90 30 | e) | 1702 60 80 | Inulinový sirup | 1702 90 80 | f) | 1703 | Melasy získané extrakcí nebo rafinací cukru | g) | 2106 90 30 | Sirupy, s přísadou aromatických látek nebo barviva, z isoglukózy | h) | 2303 20 | Řepné řízky, bagasa a jiné cukrovarnické odpady | 2. Hospodářský rok pro produkty uvedené v odstavci 1 začíná dnem 1. října a končí dnem 30. září následujícího roku. Hospodářský rok 2006/2007 však začíná dnem 1. července 2006 a končí dnem 30. září 2007. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: (1) „bílým cukrem“ nearomatizovaný cukr, bez přídavku barviv a jiných látek, obsahující v sušině nejméně 99,5 % hmotnostních sacharózy určené polarimetrickou metodou; (2) „surovým cukrem“ nearomatizovaný cukr, bez přídavku barviv a jiných látek, obsahující v sušině méně než 99,5 % hmotnostních sacharózy určené polarimetrickou metodou; (3) „isoglukózou“ produkt získaný z glukózy nebo jejích polymerů obsahující nejméně 10 % hmotnostních fruktózy v sušině; (4) „inulinovým sirupem“ přímý produkt získaný hydrolýzou inulinu nebo oligofruktózy, obsahující v sušině nejméně 10 % hmotnostních volné fruktózy nebo fruktózy ve formě sacharózy a vyjádřený jako ekvivalent cukru/isoglukózy; (5) „kvótovým cukrem“, „kvótovou isoglukózou“ a „kvótovým inulinovým sirupem“ jakékoliv množství cukru, isoglukózy nebo inulinového sirupu vyrobené za určitý hospodářský rok v rámci kvóty daného podniku; (6) „průmyslovým cukrem“, „průmyslovou isoglukózou“ a „průmyslovým inulinovým sirupem“ jakékoliv množství cukru, isoglukózy nebo inulinového sirupu vyrobené za určitý hospodářský rok nad rámec příslušných množství podle bodu 5, určené k průmyslové výrobě jednoho z produktů podle čl. 13 odst. 2; (7) „přebytkovým cukrem“, „přebytkovou isoglukózou“ a „přebytkovým inulinovým sirupem“ jakékoliv množství cukru, isoglukózy nebo inulinového sirupu vyrobené za určitý hospodářský rok nad rámec příslušných množství podle bodů 5 a 6; (8) „kvótovou cukrovou řepou“ veškerá cukrová řepa zpracovaná na kvótový cukr; (9) „smlouvou o dodávce“ smlouva uzavřená mezi prodejcem a podnikem o dodávce cukrové řepy pro výrobu cukru; (10) „mezioborovou dohodou“ jedno z následujících: a) dohoda uzavřená na úrovni Společenství, před podpisem jakékoliv smlouvy o dodávce, mezi skupinou vnitrostátních organizací podniků na straně jedné a skupinou vnitrostátních organizací prodejců na straně druhé, b) dohoda uzavřená, před podpisem jakékoliv smlouvy o dodávce, mezi podniky nebo organizací podniků uznávanou dotčeným členským státem na straně jedné a sdružením prodejců uznávaným dotčeným členským státem na straně druhé, c) neexistuje-li dohoda podle písmene a) nebo dohoda podle písmene b), ustanovení zákona o společnostech, jakož i zákona o družstvech, pokud upravují podmínky, za kterých cukrovou řepu dodávají akcionáři nebo členové společnosti či družstva vyrábějících cukr, d) neexistuje-li dohoda podle písmene a) nebo dohoda podle písmene b), dohody uzavřené před podpisem jakékoliv smlouvy o dodávce, pokud prodejci, kteří s dohodou souhlasí, dodají nejméně 60 % celkového množství cukrové řepy zakoupeného podnikem pro výrobu cukru v jednom závodě nebo ve více závodech; (11) „cukrem z AKT/Indie“ cukr kódu KN 1701, pocházející ze států uvedených v příloze VI a dovážený do Společenství na základě: - protokolu 3 k příloze V Dohody o partnerství AKT-ES nebo - Dohody mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o třtinovém cukru; (12) „rafinerií na plný provoz“ výrobní jednotka, jejíž jedinou činností je rafinace surového cukru nebo sirupů vyrobených před fází krystalizace, včetně výrobních jednotek, které rafinovaly třtinový cukr v roce 2004. HLAVA IIV nitřní trh KAPITOLA 1 CENY Článek 3 Referenční ceny 1. U bílého cukru činí referenční cena: a) 631,9 EUR za tunu pro hospodářský rok 2006/2007, b) 476,5 EUR za tunu pro hospodářský rok 2007/2008, c) 449,9 EUR za tunu pro hospodářský rok 2008/2009, d) 385,5 EUR za tunu od hospodářského roku 2009/2010. 2. U surového cukru činí referenční cena: a) 496,8 EUR za tunu pro hospodářský rok 2006/2007, b) 394,9 EUR za tunu pro hospodářský rok 2007/2008, c) 372,9 EUR za tunu pro hospodářský rok 2008/2009, d) 319,5 EUR za tunu od hospodářského roku 2009/2010. 3. Referenční ceny uvedené v odstavcích 1 a 2 se vztahují na nebalené zboží, ze závodu, naložené na dopravní prostředek, který si zvolil odběratel. Tyto ceny se vztahují na bílý cukr a surový cukr standardní jakosti podle přílohy I. Článek 4 Sdělování cen Komise vytvoří informační systém zaměřený na ceny na trhu s cukrem, včetně systému pro zveřejňování reprezentativních cen pro trh s cukrem. Systém bude založen na informacích dodávaných podniky, které vyrábějí bílý cukr, nebo jinými hospodářskými subjekty na trhu s cukrem. Článek 5 Minimální cena cukrové řepy 1. Minimální cena kvótové cukrové řepy činí: a) 32,86 EUR za tunu pro hospodářský rok 2006/2007, b) 25,05 EUR za tunu od hospodářského roku 2007/2008. Minimální cena kvótové cukrové řepy však může být mezioborovou dohodou snížena nejvýše o 10 %. 2. Minimální cena uvedená v odstavci 1 se vztahuje na cukrovou řepu standardní jakosti podle přílohy I. 3. Cukrovarnické podniky nakupující kvótovou cukrovou řepu vhodnou ke zpracování na cukr a určenou ke zpracování na kvótový cukr jsou povinny zaplatit alespoň minimální cenu, u které se podle zjištěných odchylek od standardní jakosti uplatňuje přirážka nebo srážka. 4. U množství cukrové řepy odpovídajících množstvím průmyslového cukru nebo přebytkového cukru, na něž se vztahuje přebytkový poplatek podle článku 15, upraví dotčený cukrovarnický podnik nákupní cenu tak, aby se přinejmenším rovnala minimální ceně za kvótovou cukrovou řepu. Článek 6 Mezioborové dohody a smlouvy 1. Mezioborové dohody a smlouvy o dodávkách musejí odpovídat odstavci 3 a podmínkám nákupu stanoveným v příloze II, zejména těm ustanovením, která upravují podmínky nákupu, dodání a převzetí cukrové řepy, jakož i platební podmínky. 2. Podmínky nákupu cukrové řepy a cukrové třtiny se řídí mezioborovými dohodami uzavíranými mezi pěstiteli těchto surovin a cukrovarnickými podniky ve Společenství. 3. Ve smlouvách o dodávkách je třeba rozlišovat, zda množství cukru, která se mají z cukrové řepy vyrobit, budou představovat: - kvótový cukr, - cukr nepodléhající kvótám. 4. Každý cukrovarnický podnik poskytne členskému státu, v němž cukr vyrábí, údaje o: a) množstvích cukrové řepy podle první odrážky odstavce 3, na která uzavřel před zasetím smlouvy o dodávkách, jakož i o cukernatosti, která tvoří základ těchto smluv; b) odpovídající předpokládané výtěžnosti. Členské státy mohou požadovat další informace. 5. Cukrovarnické podniky, které nepodepsaly před zasetím smlouvy o dodávkách za minimální ceny kvótové cukrové řepy na množství cukrové řepy odpovídající jejich kvótovému cukru, jsou povinny zaplatit přinejmenším minimální cenu kvótové cukrové řepy za veškerou cukrovou řepu, kterou zpracovávají na cukr. 6. Mezioborové dohody se po schválení dotčeným členským státem mohou odchýlit od odstavců 3 a 4. 7. Pokud neexistují žádné mezioborové dohody, podniknou dotčené členské státy podle tohoto nařízení nutné kroky, aby ochránily zájmy zúčastněných stran. KAPITOLA 2 VÝROBA V RÁMCI KVÓT Článek 7 Přidělování kvót 1. Kvóty pro výrobu cukru, isoglukózy a inulinového sirupu na vnitrostátní či regionální úrovni jsou stanoveny v příloze III. 2. Členské státy přidělí kvótu každému podniku vyrábějícímu cukr, isoglukózu nebo inulinový sirup, který je usazen na jeho území a schválen podle článku 17. Pro každý podnik se přidělená kvóta rovná součtu kvóty A a B podle nařízení (ES) č. 1260/2001, které byly podniku přiděleny pro hospodářský rok 2005/2006. 3. V případě, že se kvóta přiděluje cukrovarnickému podniku, který má více než jednu výrobní jednotku, přijmou členské státy opatření, která považují za nezbytná, na ochranu zájmů pěstitelů cukrové řepy a cukrové třtiny. Článek 8 Dodatečná kvóta na cukr 1. Nejpozději do 31. července 2006 mohou cukrovarnické podniky, které v hospodářském roce 2004/2005 vyráběly cukr C podle nařízení (ES) č. 1260/2001, požádat členský stát, v němž jsou usazeny, o přidělení dodatečné kvóty v rámci celkového množství stanoveného v příloze IV. Dodatečné kvóty se přidělují podle objektivních a nediskriminačních kritérií. 2. Pokud poptávka po dodatečných kvótách přesáhne dostupné vnitrostátní množství, dotčený členský stát zajistí poměrné snížení množství, která mají být přidělena. 3. Z dodatečných kvót přidělovaných podnikům podle odstavců 1 a 2 se odvádí jednorázová částka. Tato částka se stanoví jako částka odpovídající úrovni restrukturalizační podpory platné v hospodářském roce 2006/2007. Vybírá se za tunu přidělené dodatečné kvóty. 4. Celkovou jednorázovou částku placenou v souladu s odstavcem 3 předloží členský stát k úhradě podnikům na jeho území, kterým byla přidělena dodatečná kvóta. Dotčené cukrovarnické podniky zaplatí jednorázovou částku v termínu, který stanoví členský stát. Nejzazším termínem je 28. únor 2007. 5. Pokud cukrovarnický podnik nezaplatí jednorázovou částku do 28. února 2007, nejsou dodatečné kvóty považovány za přidělené dotčenému cukrovarnickému podniku. Článek 9 Dodatečné kvóty na isoglukózu V hospodářském roce 2006/2007 se k celkové výši kvóty na isoglukózu stanovené v příloze III přidává kvóta na isoglukózu ve výši 100 000 tun. V každém z hospodářských roků 2007/2008 a 2008/2009 se ke kvótě pro předchozí hospodářský rok přidává další kvóta na isoglukózu ve výši 100 000 tun. Členské státy přidělí dodatečné kvóty podnikům poměrně podle kvót na isoglukózu přidělených v souladu s čl. 7 odst. 2. Článek 10 Řízení kvót 1. Postupem podle čl. 39 odst. 2 se kvóty stanovené v příloze III upraví pro hospodářský rok 2006/2007 nejpozději do 30. září 2006 a pro každý z hospodářských roků 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010 a 2010/2011 nejpozději do konce února předchozího hospodářského roku. Úpravy zahrnují výsledky použití článku 8, odstavce 2 tohoto článku, článku 14 a článku 19 tohoto nařízení a článku 3 nařízení Rady (ES) č. …./2005 (nařízení o restrukturalizaci). 2. S ohledem na výsledky režimu restrukturalizace podle nařízení Rady (ES) č. …./2005 (nařízení o restrukturalizaci) rozhodne Komise nejpozději do konce února 2010 postupem podle čl. 39 odst. 2 o tom, o jaký společný procentuální podíl je nutné stávající kvóty na cukr, isoglukózu a inulinový sirup pro každý členský stát nebo region snížit, aby se zabránilo vzniku nerovnováhy na trhu v hospodářských rocích od roku 2010/2011. 3. Členské státy odpovídajícím způsobem upraví kvóty pro každý podnik. Článek 11 Opětovné přidělování vnitrostátní kvóty 1. Členské státy mohou převádět kvóty mezi podniky v souladu s pravidly stanovenými v příloze V a s ohledem na zájmy všech zúčastněných stran, zejména pěstitelů cukrové řepy a cukrové třtiny. Členský stát však nesmí snížit kvótu pro podnik vyrábějící cukr nebo isoglukózu, který je usazený na jeho území, o více než 10 % přidělené kvóty. 2. Množství odňatá na základě odstavce 1 přidělí dotčený členský stát jednomu nebo několika podnikům na jeho území bez ohledu na skutečnost, zda jsou držiteli kvóty nebo nikoliv. KAPITOLA 3 VÝROBA MIMO RÁMEC KVÓT Článek 12 Oblast působnosti Cukr, isoglukóza nebo inulinový sirup vyrobené během hospodářského roku nad kvótu podle článku 7 se: a) použijí ke zpracování některých produktů podle článku 13; b) v souladu s článkem 14 převedou na výrobu v rámci kvót pro další hospodářský rok nebo c) použijí pro zvláštní režim zásobování nejvzdálenějších regionů v souladu s hlavou II nařízení (ES) č. …../2005. Na ostatní množství se vztahuje přebytkový poplatek podle článku 15. Článek 13 Průmyslový cukr 1. Průmyslový cukr, průmyslová isoglukóza nebo průmyslový inulinový sirup se vyhradí pro výrobu jednoho z produktů podle odstavce 2, pokud: a) byl(a) předmětem smlouvy o dodávce uzavřené před koncem hospodářského roku mezi výrobcem a uživatelem, kteří byli oba schváleni podle článku 17; b) byl(a) dodán(a) uživateli nejpozději do 30. listopadu následujícího hospodářského roku. 2. Postupem podle čl. 39 odst. 2 sestaví Komise seznam produktů, pro jejichž výrobu se používá průmyslový cukr, průmyslová isoglukóza nebo průmyslový inulinový sirup. Tento seznam bude obsahovat zejména: a) alkohol, rum, živé kvasinky a „Rinse appelstroop“; b) průmyslové výrobky bez obsahu cukru, při jejichž zpracování se však používá množství cukru, isoglukózy nebo inulinového sirupu, které převyšuje 50 % hmotnosti konečného výrobku; c) výrobky chemického nebo farmaceutického průmyslu, u nichž obsah cukru, isoglukózy nebo inulinového sirupu převyšuje 50 % hmotnosti konečného výrobku. 3. Pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b) až e) může být poskytnuta produkční náhrada, pokud přebytkový cukr, přebytková isoglukóza nebo přebytkový inulinový sirup k výrobě produktů podle odst. 2 písm. b) a c) tohoto článku nejsou dostupné za cenu odpovídající cenám na světovém trhu. Produkční náhrada může být poskytnuta pouze na cukr, isoglukózu nebo inulinový sirup používané k výrobě produktů podle odst. 2 písm. b) a c) tohoto článku, které se nevyváží do třetích zemí. Produkční náhrada se stanoví zejména s ohledem na náklady související s použitím dovezeného cukru, které by musel průmysl hradit v případě zásobování na světovém trhu, a na cenu přebytkového cukru dostupného na trhu Společenství nebo na referenční cenu, pokud přebytkový cukr není k dispozici. Článek 14 Převod přebytkového cukru 1. Každý podnik se může rozhodnout, že celou produkci nad stanovenou kvótu na cukr, kvótu na isoglukózu nebo kvótu na inulinový sirup nebo její část převede do následujícího hospodářského roku, v němž bude považována za součást produkce tohoto roku. Aniž je dotčen odstavec 3, je toto rozhodnutí neodvolatelné. 2. Podniky, které se rozhodnou postupovat podle odstavce 1, a) sdělí dotčenému členskému státu nejpozději do 31. ledna daného hospodářského roku množství cukru, isoglukózy nebo inulinového sirupu, která převádí do následujícího hospodářského roku; b) se zaváží, že příslušná množství budou skladovat na vlastní náklady do konce daného hospodářského roku. Datum 31. ledna podle prvního pododstavce písm. a) je však nahrazeno: a) u podniků usazených ve Španělsku datem 15. dubna v případě produkce řepného cukru a datem 20. června v případě produkce třtinového cukru; b) u podniků usazených ve Spojeném království datem 15. února; c) u podniků usazených ve francouzských zámořských departementech Guadeloupe a Martinik datem 30. dubna. 3. Pokud by konečná produkce určitého podniku v daném hospodářském roce byla nižší než odhad učiněný v okamžiku, kdy bylo přijato rozhodnutí v souladu s odstavcem 1, může být převedené množství nejpozději do 31. října následujícího hospodářského roku upraveno se zpětnou působností. 4. Převedená množství se považují za první množství vyrobená v rámci kvóty pro následující hospodářský rok. Článek 15 Přebytkový poplatek 1. Vybírá se přebytkový poplatek z množství: a) přebytkového cukru, přebytkové isoglukózy a přebytkového inulinového sirupu vyrobených v kterémkoli hospodářském roce, kromě množství převedených na výrobu v rámci kvót pro následující hospodářský rok a skladovaných v souladu s článkem 14 nebo množství podle čl. 12 písm. c); b) průmyslového cukru, průmyslové isoglukózy a průmyslového inulinového sirupu, u nichž není do data, jež má být stanoveno, doloženo, že byly zpracovány na jeden z produktů podle čl. 13 odst. 2; c) cukru, isoglukózy a inulinového sirupu, které byly v souladu s článkem 19 staženy z trhu a u nichž nejsou splněny povinnosti stanovené v čl. 19 odst. 3. 2. Přebytkový poplatek se stanoví postupem podle čl. 39 odst. 2 ve výši dostatečné k tomu, aby se zamezilo hromadění množství podle odstavce 1. 3. Přebytkový poplatek placený v souladu s odstavcem 1 předloží členský stát k úhradě podnikům na jeho území v závislosti na množstvích produkce podle odstavce 1, které byly u podniků zjištěny pro daný hospodářský rok. KAPITOLA 4ŘÍZENÍ TRHU Článek 16 Produkční dávka 1. Od hospodářského roku 2007/2008 se z kvóty na cukr, kvóty na isoglukózu a kvóty na inulinový sirup, kterou disponují podniky vyrábějící cukr, isoglukózu nebo inulinový sirup, odvádí produkční dávka. 2. Produkční dávka se stanoví ve výši 12,00 EUR za tunu kvótového cukru a kvótového inulinového sirupu. U isoglukózy se produkční dávka stanoví ve výši 50 % dávky platné pro cukr. 3. Celkovou produkční dávku placenou v souladu s odstavcem 1 předloží členský stát k úhradě podnikům na jeho území v závislosti na kvótě přidělené pro daný hospodářský rok. Podniky provedou platbu nejpozději do konce února příslušného hospodářského roku. 4. Podniky vyrábějící cukr a inulinový sirup ve Společenství mohou od pěstitelů cukrové řepy nebo cukrové třtiny nebo od dodavatelů čekanky požadovat, aby nesli 50 % dotčené produkční dávky. Článek 17 Schválené hospodářské subjekty 1. Na požádání udělí členské státy schválení podniku vyrábějícímu cukr, isoglukózu nebo inulinový sirup nebo hospodářskému subjektu zpracovávajícímu tyto produkty na produkt uvedený v seznamu podle čl. 13 odst. 2, ovšem za předpokladu, že hospodářský subjekt: a) prokáže odbornou způsobilost k produkci; b) je ochoten poskytovat jakékoliv údaje a podrobit se kontrolám podle tohoto nařízení; c) není předmětem pozastavení nebo odnětí schválení. 2. Schválené podniky poskytnou členskému státu, na jehož území se koná sklizeň cukrové řepy či cukrové třtiny nebo na jejichž území probíhá rafinace, údaje o: a) množstvích cukrové řepy nebo cukrové třtiny, na něž byly uzavřeny smlouvy o dodávkách, jakož i o odpovídajících předpokládaných výnosech cukrové řepy či cukrové třtiny a cukru na hektar; b) předpokládaných a skutečných dodávkách cukrové řepy, cukrové třtiny a surového cukru a o výrobě cukru, jakož i o zásobách cukru; c) množstvích prodaného bílého cukru a odpovídajících cenách a podmínkách. Článek 18 Soukromé skladování Je-li během reprezentativního období průměrná cena zjištěná ve Společenství pod úrovní referenční ceny a je-li s ohledem na situaci na trhu pravděpodobné, že na této úrovni setrvá, může být podnikům, které mají přidělené kvóty na cukr, poskytnuta podpora soukromého skladování bílého cukru. Článek 19 Stažení cukru 1. V zájmu zachování strukturální rovnováhy trhu na cenové hladině blízké referenční ceně může být, s ohledem na závazky Společenství plynoucí z dohod uzavřených v souladu s článkem 300 Smlouvy, z trhu až do začátku následujícího hospodářského roku stažen určitý procentuální podíl kvótového cukru, kvótové isoglukózy a kvótového inulinového sirupu, společný pro všechny členské státy. V takovém případě se pro daný hospodářský rok o stejný procentuální podíl sníží i tradiční potřeba zásobování dovezeným surovým cukrem určeným k rafinaci podle čl. 29 odst. 1 tohoto nařízení. 2. Procentuální podíl ke stažení podle odstavce 1 se stanoví nejpozději do 31. října daného hospodářského roku na základě předpokládaných trendů na trhu pro uvedený hospodářský rok. 3. Každý podnik s přidělenou kvótou musí během období stažení na vlastní náklady skladovat množství cukru odpovídající použití procentuálního podílu podle odstavce 1 na jeho výrobu v rámci kvót pro daný hospodářský rok. Množství cukru stažená během určitého hospodářského roku se považují za první množství vyrobená v rámci kvóty pro následující hospodářský rok. S ohledem na předpokládané trendy na trhu s cukrem však může být postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnuto, že pro daný a/nebo následující hospodářský rok se veškerý stažený cukr, veškerá stažená isoglukóza či veškerý stažený inulinový sirup nebo jejich část považuje za: - přebytkový cukr, přebytkovou isoglukózu nebo přebytkový inulinový sirup, který (která) je k dispozici k tomu, aby se stal(a) průmyslovým cukrem, průmyslovou isoglukózou nebo průmyslovým inulinovým sirupem, nebo - doplňkovou výrobu v rámci kvóty; 4. Pokud je zásobování Společenství cukrem nedostačující, může být postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnuto, že určité množství staženého cukru, stažené isoglukózy nebo staženého inulinového sirupu může být na trhu Společenství prodáno před koncem období stažení. Článek 20 Skladování v rámci jiných opatření Cukr skladovaný v hospodářském roce v rámci jednoho z opatření podle článku 14, článku 18 nebo článku 19 nesmí být předmětem skladování v rámci kteréhokoli jiného z těchto opatření. HLAVA III Obchod se třetími zeměmi KAPITOLA 1 SPOLEČNÁ USTANOVENÍ O DOVOZU A VÝVOZU Článek 21 Kombinovaná nomenklatura Na sazební zařazení produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, se použijí obecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury a zvláštní pravidla pro její používání. Celní nomenklatura vyplývající z používání tohoto nařízení se přejímá do společného celního sazebníku. Článek 22 Všeobecné zásady Nestanoví-li toto nařízení nebo ustanovení přijatá na jeho základě jinak, je v obchodu se třetími zeměmi zakázáno: a) vybírání jakýchkoliv poplatků s účinkem rovnocenným clu; b) uplatňování jakýchkoli množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem. Článek 23 Vývozní a dovozní licence 1 Při dovozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 do Společenství nebo při vývozu těchto produktů ze Společenství se vyžaduje předložení dovozní nebo vývozní licence. V případě, že pro řízení určitých dovozů cukru nejsou požadovány licence, mohou být stanoveny odchylky. 2. Členské státy vydají licenci každému žadateli bez ohledu na jeho místo usazení ve Společenství a aniž tím jsou dotčena opatření přijatá k provádění článků 28 a 32 tohoto nařízení, čl. 9 odst. 5 nařízení (ES) č. 2501/201 a provádění dohod uzavřených v souladu s článkem 133 nebo článkem 300 Smlouvy. 3. Dovozní a vývozní licence jsou platné na celém území Společenství. Vydání licencí je podmíněno složením jistoty jako záruky toho, že produkty budou dovezeny nebo vyvezeny během doby platnosti licence. S výjimkou případů vyšší moci jistina zcela nebo zčásti propadne, pokud se ve výše uvedené lhůtě dovoz nebo vývoz neuskuteční nebo pokud se v uvedené lhůtě uskuteční pouze částečně. 4. Doby platnosti licencí se stanoví postupem podle čl. 39 odst. 2. Článek 24 Režim aktivního zušlechťovacího styku V míře nezbytné pro řádné fungování společné organizace trhů v odvětví cukru může být používání režimu aktivního zušlechťovacího styku v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 postupem podle čl. 39 odst. 2 zcela nebo částečně vyloučeno. Článek 25 Ochranné opatření 1. Pokud je v důsledku dovozu nebo vývozu trh Společenství s jedním nebo více produkty uvedenými v čl. 1 odst. 1 vážně narušen nebo hrozí-li, že bude vážně narušen, a tím bude ohroženo dosažení cílů stanovených v článku 33 Smlouvy, mohou být v obchodu po dobu, po kterou toho narušení nebo hrozba trvá, přijímána vhodná opatření dodržující mezinárodní závazky Společenství. 2. Pokud nastane situace uvedená v odstavci 1, rozhodne Komise na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu o nezbytných opatřeních. Pokud členský stát předloží Komisi žádost, Komise přijme rozhodnutí do tří pracovních dnů od jejího obdržení. Tato opatření jsou sdělena členským státům a jsou okamžitě použitelná. 3. Opatření, o nichž Komise rozhodne podle odstavce 2, může kterýkoli členský stát do tří pracovních dnů ode dne jejich sdělení předložit Radě k přezkoumání. Rada se sejde neprodleně. Kvalifikovanou většinou může dotčená opatření změnit nebo zrušit do jednoho měsíce ode dne, kdy jí byla předložena. 4. Opatření přijatá na základě tohoto článku vztahující se na členy Světové obchodní organizace se však provádějí na základě nařízení Rady (ES) č. 3285/94. KAPITOLA 2 PŘEDPISY PRO DOVOZ Článek 26 Dovozní cla 1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, uplatňují se na produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 sazby dovozního cla podle společného celního sazebníku. 2. Bez ohledu na odstavec 1 může Komise pro určitá množství zcela nebo zčásti pozastavit ukládání dovozních cel na následující produkty s cílem zajistit pomocí dovozu ze třetích zemí dostatečné zásobování trhu Společenství: - surový cukr určený k rafinaci kódů KN 1701 11 10 a 1701 12 10, - melasa kódu KN 1703. 3. Pokud produkční náhrada podle čl. 13 odst. 3 nezaručuje potřebné zásobování pro výrobu produktů uvedených v čl. 13 odst. 2, může Komise pro určitá množství zcela nebo zčásti pozastavit ukládání dovozních cel na bílý cukr kódu KN 1701 a isoglukózu kódů KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 a 1702 90 30. Článek 27 Řízení dovozu 1. Aby se vyloučily nebo potlačily nepříznivé účinky, které by na trhu Společenství mohl způsobit dovoz některých produktů uvedených v čl. 1 odst. 1, podléhá dovoz jednoho či více těchto produktů s celní sazbou stanovenou ve společném celním sazebníku dodatečnému dovoznímu clu, pokud jsou splněny podmínky stanovené podle čl. 40 odst. 1. písm. e), kromě případů, kdy nehrozí nebezpečí, že dovozy naruší trh Společenství, nebo kdy by účinky byly s ohledem na zamýšlený cíl nepřiměřené. 2. Dodatečné dovozní clo lze uložit při dovozech za ceny nižší než jsou ceny, které Společenství oznámí Světové obchodní organizaci („spouštěcí ceny“). Dovozní ceny, které je nutné brát v úvahu při uložení tohoto dodatečného dovozního cla, se stanoví na základě dovozních cen CIF uvažované zásilky. Dovozní ceny CIF se za tímto účelem prověřují na základě reprezentativních cen daného produktu na světovém trhu nebo na dovozním trhu Společenství s tímto produktem. 3. Pokud v kterémkoliv roce, kdy se projeví nebo mohou projevit nepříznivé účinky uvedené v odstavci 1, překročí objem dovozů úroveň založenou na možnostech přístupu na trh, stanovenou jako procentuální podíl odpovídající domácí spotřeby během tří předcházejících let („spouštěcí objem“), lze uložit dodatečné dovozní clo. Článek 28 Celní kvóty 1. Celní kvóty pro dovoz produktů uvedených v čl. 1 odst. 1, které vyplývají z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy nebo z jiných aktů Rady, otevírá a spravuje Komise podle prováděcích pravidel stanovených postupem podle čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení. 2. Celní kvóty jsou spravovány tak, aby nedošlo k jakékoli diskriminaci mezi dotčenými hospodářskými subjekty, za použití jednoho z následujících způsobů, jejich kombinace nebo jiného vhodného způsobu: a) způsob založený na časovém pořadí podání žádostí (podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“); b) způsob rozdělování úměrně k požadovaným množstvím v době podání žádostí (tzv. způsob „souběžného zkoumání“); c) způsob přihlížející k tradičním obchodním tokům (tzv. „způsob tradičních dovozců/nových žadatelů“). 3. Přijatý způsob správy vezme v případě potřeby v úvahu požadavky na zásobování trhu Společenství a nutnost zachovat rovnováhu na tomto trhu. Článek 29 Tradiční potřeba zásobování k rafinaci 1. Bez ohledu na čl. 19 odst. 1 je tradiční potřeba zásobování cukrem určeným k rafinaci stanovena pro Společenství ve výši 1 796 351 tun na hospodářský rok, vyjádřeno v bílém cukru. 2. Dovozní licence pro cukr určený k rafinaci se vydávají pouze rafineriím na plný provoz, za předpokladu, že dotčená množství jsou nižší než tradiční potřeba zásobování podle odstavce 1. Uvedené licence se vydávají na 75 % cukru z AKT/Indie, než jsou k dispozici pro jakýkoli jiný cukr. Mohou se převádět pouze mezi rafineriemi na plný provoz a jejich platnost končí na konci hospodářského roku, na který byly vydány. Tento odstavec se použije pro hospodářské roky 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009 a pro první tři měsíce každého následujícího hospodářského roku. 3. Uplatňování dovozních cel na třtinový cukr určený k rafinaci kódu KN 1701 11 10, pocházející ze zemí uvedených v příloze VI, se pozastaví na doplňkové množství, které je potřebné k zajištění dostatečného zásobování rafinerií na plný provoz pro každý z hospodářských roků 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009. Doplňkové množství se stanoví postupem podle čl. 39 odst. 2 na základě rovnováhy mezi tradiční potřebou zásobování podle odstavce 1 a předpokládaným zásobováním surovým cukrem pro daný hospodářský rok. Tato rovnováha může být během hospodářského roku postupem podle čl. 39 odst. 2 přezkoumána a může být založena na historických paušálních odhadech surového cukru určeného ke spotřebě. Článek 30 Zaručená cena 1. Zaručené ceny stanovené pro cukr z AKT/Indie se použijí pro dovoz surového a bílého cukru standardní jakosti z: a) nejméně rozvinutých zemí v rámci režimu podle článku 9 nařízení (ES) č. 2501/2001; b) států uvedených v příloze VI tohoto nařízení na doplňkové množství podle čl. 29 odst. 3. 2. Žádosti o dovozní licence na cukr, na který se vztahuje zaručená cena, musí být doplněny vývozní licencí vydanou orgány vyvážející země, která potvrzuje, že cukr odpovídá předpisům stanoveným v dotčených dohodách. Článek 31 Závazky plynoucí z protokolu o cukru Postupem podle čl. 39 odst. 2 mohou být přijata opatření k zajištění toho, aby se cukr z AKT/Indie dovážel do Společenství za podmínek stanovených v protokolu 3 k příloze V Dohody o partnerství AKT-ES a v Dohodě mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o třtinovém cukru. Tato opatření se mohou v případě nutnosti odchýlit od článku 29 tohoto nařízení. KAPITOLA 3 PŘEDPISY PRO VÝVOZ Článek 32 Oblast působnosti vývozních náhrad 1. V míře nezbytné pro vývoz produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. b) a c) v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů uvedených v příloze VII, na základě kurzů nebo cen cukru na světových trzích a v mezích vyplývajících z dohod uzavřených v souladu s článkem 300 Smlouvy, může být rozdíl mezi těmito kurzy nebo cenami a cenami ve Společenství pokryt vývozní náhradou. 2. Může být stanoveno poskytování vývozní náhrady na produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. d), e) a g) vyvážené v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů uvedených v příloze VII. V tomto případě se výše náhrady na 100 kg sušiny stanoví zejména s ohledem na: a) náhradu uplatňovanou na vývoz produktů kódu KN 1702 30 91, b) náhradu uplatňovanou na vývoz produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. c), c) hospodářské aspekty zamýšlených vývozů. 3. Vývozní náhrada pro surový cukr standardní jakosti definované v příloze I nesmí překročit 92 % náhrady poskytované pro bílý cukr. Toto omezení se však nevztahuje na vývozní náhrady, které mají být stanoveny pro kandovaný cukr. 4. Vývozní náhrady pro produkty vyvážené ve formě zpracovaných produktů uvedených v příloze VII nesmějí být vyšší než náhrady použitelné pro stejné produkty vyvážené v nezměněném stavu. Článek 33 Stanovení vývozní náhrady 1. Množství, která lze vyvézt s vývozní náhradou, se přidělí způsobem, který: a) je nejvhodnější pro povahu produktu a situaci na daném trhu, umožňuje nejúčinnější využití dostupných zdrojů a zohledňuje účinnost a strukturu vývozů ze Společenství, aniž by však vedl k diskriminaci mezi dotčenými hospodářskými subjekty, a zvláště mezi velkými a malými hospodářskými subjekty; b) je s přihlédnutím k požadavkům na správu pro hospodářské subjekty administrativně nejméně náročný. 2. Vývozní náhrady jsou stejné pro celé Společenství. Mohou být rozlišeny podle místa určení, pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky určitých trhů. Vývozní náhrady se stanoví postupem podle čl. 39 odst. 2. Náhrady mohou být stanoveny: a) v pravidelných intervalech; b) prostřednictvím nabídkového řízení pro produkty, pro něž byl tento postup stanoven v minulosti. Vývozní náhrady stanovované v pravidelných intervalech může Komise v případě nutnosti v intervalu na žádost některého členského státu nebo z vlastního podnětu změnit. 3. Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 32 odst. 1 a 2, které jsou vyváženy v nezměněném stavu, se poskytují pouze na základě žádosti a po předložení vývozní licence. Výší vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 32 odst. 1 a 2, které jsou vyváženy v nezměněném stavu, je částka platná ke dni podání žádosti o licenci a v případě rozlišené náhrady je to částka, která je platná ke stejnému dni: a) pro místo určení uvedené v licenci, nebo b) případně pro skutečné místo určení, pokud se liší od místa určení uvedeného v licenci; v tomto případě nesmí použitelná částka překročit částku, která je platná pro místo určení uvedené v licenci. 4. Postupem podle čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 3448/93[13] lze oblast působnosti odstavců 1 a 2 tohoto článku rozšířit i na dotčené produkty vyvážené ve formě zpracovaných produktů, které jsou uvedeny v příloze VII. Prováděcí pravidla se přijmou uvedeným postupem. Článek 34 Vývozní meze Dodržování závazků týkajících se objemů, které vyplývají z dohod uzavřených v souladu s článkem 300 Smlouvy, je zajišťováno na základě vývozních licencí pro dotčené produkty vydaných na daná referenční období. Článek 35 Vývozní omezení 1. Pokud na světovém trhu dosáhnou kurzy nebo ceny jednoho nebo více produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 takové úrovně, která narušuje nebo může narušit dostupnost zásobování pro trh Společenství, a je pravděpodobné, že tato situace bude pokračovat a zhoršovat se, mohou být v případě krajní naléhavosti přijata vhodná opatření. 2. Opatření přijatá podle tohoto článku se použijí s ohledem na povinnosti vyplývající z dohod uzavřených v souladu s čl. 300 odst. 2 Smlouvy. HLAVA IVO becná a závěrečná ustanovení KAPITOLA 1 OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 36 Státní podpora Nestanoví-li toto nařízení jinak, vztahují se na produkci produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 a na obchod s nimi články 87, 88 a 89 Smlouvy. Článek 37 Doložka o narušení trhu Pokud je na trhu Společenství zjištěn podstatný nárůst nebo pokles cen a: - byla přijata všechna opatření dostupná podle ostatních článků tohoto nařízení, - je pravděpodobné, že situace bude i nadále narušovat trh nebo bude jeho narušením hrozit, mohou být přijata další nezbytná opatření. Článek 38 Sdělování Členské státy a Komise si navzájem sdělují údaje nezbytné pro provádění tohoto nařízení a pro dodržování mezinárodních závazků týkajících se produktů uvedených v čl. 1 odst. 1. Článek 39 Řídící výbor pro cukr 1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro cukr (dále jen „výbor“). 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 je jeden měsíc. 3. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 40 Prováděcí pravidla 1. Postupem podle čl. 39 odst. 2 se přijmou prováděcí pravidla k tomuto nařízení. Zahrnují zejména: a) prováděcí pravidla k článkům 3 až 6, zvláště prováděcí pravidla týkající se přirážek a srážek, které se použijí pro odchylky od standardní jakosti u referenční ceny podle čl. 3 odst. 3 a minimální ceny podle čl. 5 odst. 3; b) prováděcí pravidla k článkům 7 až 10; c) prováděcí pravidla k článkům 13, 14 a 15, a zejména podmínky pro poskytování produkčních náhrad, výše těchto náhrad a množství, na něž může být tato náhrada poskytnuta; d) prováděcí pravidla týkající se stanovení a sdělování částek podle článků 8, 15 a 16; e) prováděcí pravidla k článkům 26, 27 a 28. Tato pravidla mohou zahrnovat zejména: i) jakékoli pozastavení podle čl. 26 odst. 2 a 3, které by mohlo být stanoveno nabídkovým řízením; ii) specifikaci produktů, na než se mohou vztahovat dodatečná dovozní cla podle článku 27; iii) roční celní kvóty podle čl. 28 odst. 1, v případě nutnosti vhodně časově rozvržené, a stanovení způsobu správy, který má být použit a který případně zahrnuje: - záruky vztahující se na povahu a původ produktu a místo, odkud je dovezen; - ustanovení o uznávání dokladu, který slouží k ověření záruk uvedených v první odrážce; - podmínky pro vydávání dovozních licencí a dobu jejich platnosti; f) prováděcí pravidla k článku 38; g) prováděcí pravidla k ustanovením hlavy III kapitoly 3. Tato pravidla zahrnují zejména: i) prováděcí pravidla pro přerozdělení dosud nepřidělených nebo nevyužitých množství, která lze vyvézt; ii) vhodná opatření podle článku 35; 2. Postupem podle čl. 39 odst. 2 je možno dále přijmout: a) kritéria, kterými se mají řídit cukrovarnické podniky, když prodejcům cukrové řepy přidělují množství cukrové řepy, na která mají být před zasetím podepsány smlouvy o dodávkách podle čl. 6 odst. 4; b) změny příloh I a II; c) prováděcí pravidla k článkům 16 až 19, a zejména: i) doplňkové údaje, které mají poskytovat schválené hospodářské subjekty; ii) kritéria pro sankce, pozastavení nebo odnětí schválení hospodářským subjektům; iii) poskytování podpor a výši podpor soukromého skladování podle článku 18; iv) procentuální podíl staženého kvótového cukru podle čl. 19 odst. 1; v) podmínky pro platbu minimálních cen v případě, že stažený cukr je na trhu Společenství prodáván podle čl. 19 odst. 4; d) prováděcí pravidla pro odchylku podle čl. 23 odst. 1; e) prováděcí pravidla k článkům 29 a 30, a zejména v zájmu dodržování mezinárodních dohod: i) změny definice v čl. 2 odst. 11; ii) změny přílohy VI; f) prováděcí pravidla k článku 37. [Článek 41 Změna nařízení (ES) č. ..../2005 V článku 24 nařízení (ES) č. .…/2005 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Společenství financuje opatření podle hlav II a III do výše ročních částek, které se rovnají: (miliony eur) | Rozpočtový rok 2007 | Rozpočtový rok 2008 a následující | pro francouzské zámořské departementy: | 126,6 | 143,9 | pro Azory a Madeiru: | 77,9 | 78,2 | pro Kanárské ostrovy: | 127,3 | 127,3“][14] | Článek 42 Zvláštní opatření Opatření, která jsou v naléhavém případě nezbytná i opodstatněná z důvodu řešení praktických a konkrétních problémů, se stanoví postupem podle čl. 39 odst. 2. Tato opatření se mohou odchylovat od ustanovení tohoto nařízení, avšak pouze v nezbytné míře a po dobu nezbytně nutnou. Článek 43 Finanční ustanovení Nařízení (ES) č. 1258/1999 a jeho prováděcí předpisy se vztahují na výdaje členských států spojené s prováděním závazků vyplývajících z tohoto nařízení. KAPITOLA 2PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 44 Přechodná opatření Postupem podle čl. 39 odst. 2 mohou být přijata přechodná opatření pro usnadnění přechodu od pravidel uvedených v nařízení (ES) č. 1260/2001 k pravidlům stanoveným tímto nařízením. Článek 45 Zrušení Zrušuje se nařízení (ES) č. 1260/2001. Článek 46 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se od hospodářského roku 2006/2007. Hlava II se použije do konce hospodářského roku 2014/2015. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Radu predseda / predsedkyne PŘÍLOHA I STANDARDNÍ JAKOSTI Bod I Standardní jakost cukrové řepy Cukrová řepa standardní jakosti musí: a) být dobré jakosti s nezbytnými tržními parametry; b) při převzetí vykazovat cukernatost 16 %. Bod II Standardní jakost bílého cukru 1. Bílý cukr standardní jakosti musí splňovat tyto požadavky: a) musí být dobré, ryzí jakosti a vykazovat tržní parametry, musí být suchý, ve formě krystalů stejnoměrného zrnění, sypký, b) minimální polarizace 99,7°, c) maximální vlhkost 0,06 % d) maximální obsah invertního cukru: 0,04 % e) celkový počet bodů určený podle odstavce 2 může být nejvýše 22, z toho: - popel nejvýše 15 bodů, - typová barevná řada nejvýše 9 bodů podle metody Brunswického ústavu pro zemědělskou technologii a cukrovarnický průmysl (dále jen „metoda Brunswick“), - barva roztoku nejvýše 6 bodů určená podle metody Mezinárodní komise pro jednotné metody rozboru cukru (dále jen „metoda ICUMSA“). 2. Jeden bod odpovídá: a) 0,0018 % obsahu popela určeného podle metody ICUMSA při 28° Brix, b) 0,5 jednotek barevného typu podle metody Brunswick, c) 7,5 jednotek barvy roztoku podle metody ICUMSA. 3. Metody pro určení faktorů uvedených v odstavci 1 jsou metody, které se použijí rovněž pro určení těchto faktorů v rámci intervenčních opatření. Bod III Standardní jakost surového cukru 1. Surový cukr standardní jakosti je cukr s výtěžností 92 %. 2. Výtěžnost surového řepného cukru se vypočítá tak, že od polarizačního stupně tohoto cukru se odečte: a) procentuální obsah popele vynásobený čtyřmi, b) procentuální obsah invertního cukru vynásobený dvěma, c) číslo 1. 3. Výtěžnost surového třtinového cukru se vypočítá tak, že od dvojnásobku polarizačního stupně tohoto cukru se odečte číslo 100. PŘÍLOHA II PODMÍNKY NÁKUPU CUKROVÉ ŘEPY Bod I Pro účely této přílohy se „smluvními stranami“ rozumí: a) cukrovarnické podniky (dále jen „výrobci“), b) prodejci cukrové řepy (dále jen „prodejci“); Bod II 1. Smlouva o dodávkách se uzavírá písemně na stanovené množství kvótové cukrové řepy. 2. Ve smlouvě o dodávce musí být uvedeno, zda a za jakých podmínek lze cukrovou řepu dodávat nad stanovené množství. Bod III 1. Ve smlouvě o dodávce je uvedena nákupní cena za množství cukrové řepy podle první a případně druhé odrážky čl. 6 odst. 3. V případě množství podle první odrážky čl. 6 odst. 3 nesmí být tyto ceny nižší než minimální cena kvótové cukrové řepy podle čl. 5 odst. 1. 2. Ve smlouvě o dodávce je stanovena cukernatost cukrové řepy. Součástí smlouvy je převodní tabulka uvádějící různé stupně cukernatosti a faktory pro převádění množství dodané cukrové řepy na množství odpovídající cukernatosti stanovené ve smlouvě o dodávce. Tabulka je sestavena na základě výtěžnosti odpovídající různé cukernatosti. 3. Pokud prodejce podepsal s výrobcem smlouvu o dodávce na dodávku cukrové řepy podle první odrážky čl. 6 odst. 3, všechny dodávky tohoto prodejce, převedené podle odstavce 2 tohoto bodu, se považují za dodávky ve smyslu první odrážky čl. 6 odst. 3, a to až do okamžiku, kdy je dosaženo množství cukrové řepy stanovené ve smlouvě o dodávce. 4. V případě, že výrobce vyrábí cukr v menším množství, než je jeho kvóta z kvótové cukrové řepy, na kterou před zasetím podepsal smlouvy o dodávce podle první odrážky čl. 6 odst. 3, musí množství cukrové řepy odpovídající případné dodatečné produkci až do výše své kvóty rozdělit mezi prodejce, s nimiž před zasetím podepsal smlouvy o dodávce ve smyslu první odrážky čl. 6 odst. 3. Mezioborové dohody se mohou od tohoto ustanovení odchylovat. Bod IV 1. Smlouva o dodávce obsahuje ustanovení o běžné dodací lhůtě cukrové řepy a časovém rozložení dodávek. 2. Ustanovení podle odstavce 1 jsou ustanovení platná pro předchozí hospodářský rok s ohledem na skutečnou výši produkce; mezioborové dohody se mohou od nich odchylovat. Bod V 1. Ve smlouvě o dodávce jsou určena sběrná místa pro cukrovou řepu. 2. Pokud prodejce a výrobce již podepsali smlouvu o dodávce na předchozí hospodářský rok, sběrná místa, která určili jako místa pro dodávky uskutečňované během uvedeného hospodářského roku, zůstávají v platnosti. Mezioborové dohody se mohou od tohoto ustanovení odchylovat. 3. Smlouva o dodávce stanoví, že náklady na nakládku a dopravu ze sběrných míst hradí výrobce, pokud není stanoveno jinak ve zvláštních dohodách uzavřených před předchozím hospodářským rokem na základě místních předpisů nebo zvyklostí. 4. V Dánsku, Řecku, Španělsku, Irsku, Portugalsku, Finsku a Spojeném království, kde se u cukrové řepy používá cena s dodáním do závodu, však smlouvy o dodávkách stanoví pro výrobce povinnost, aby se podíleli na úhradě nákladů na nakládku a dopravu, a zároveň stanoví příslušné procentuální sazby nebo částky. Bod VI 1. Ve smlouvě o dodávce jsou určena místa převzetí pro cukrovou řepu. 2. Pokud prodejce a výrobce již podepsali smlouvu o dodávce na předchozí hospodářský rok, místa převzetí, na kterých se dohodli pro dodávky uskutečňované během uvedeného hospodářského roku, zůstávají v platnosti. Mezioborové dohody se mohou od tohoto ustanovení odchylovat. Bod VII 1. Smlouva o dodávce stanoví, že cukernatost se určuje pomocí polarimetrické metody. Vzorek řepy se odebírá při převzetí. 2. Mezioborové dohody mohou stanovit odběr vzorků v jiné fázi. V takovém případě určí smlouva o dodávce korekci na vyrovnání případného poklesu cukernatosti v době mezi převzetím cukrové řepy a odebráním vzorku. Bod VIII Smlouva o dodávce stanoví, že pro určení hrubé hmotnosti, hmotnosti obalu a cukernatosti se použije některý z těchto postupů: a) určí je společně výrobce a profesní organizace pěstitelů cukrové řepy, pokud tak stanoví mezioborová dohoda; b) určí je výrobce pod dozorem profesní organizace pěstitelů cukrové řepy; c) určí je výrobce pod dozorem odborníka schváleného dotčeným členským státem, pokud prodejce uhradí s tím spojené náklady. Bod IX 1. Pokud jde o celkové množství dodané cukrové řepy, smlouva o dodávce stanoví, že výrobce musí splnit jednu podmínku nebo několik z níže uvedených podmínek: a) vrátit bezplatně prodejci čerstvé řízky z celkové dodávky cukrové řepy, k převzetí v závodě; b) vrátit bezplatně prodejci část těchto cukrovkových řízků lisovaných nebo sušených a melasovaných, k převzetí v závodě; c) vrátit prodejci cukrovkové řízky lisované nebo sušené, k převzetí v závodě; v tomto případě může výrobce požadovat, aby prodejce uhradil náklady na lisování či sušení; d) zaplatit prodejci náhradu s ohledem na odbytové možnosti dotčených řízků. Pokud jsou některé části celkového množství dodané cukrové řepy určeny k jiným účelům, smlouva o dodávce stanoví povinnost splnit více než jednu z podmínek uvedených v prvním pododstavci. 2. Mezioborové dohody mohou stanovit, že řízky mají být dodávány v jiné fázi, než jak stanoví odst. 1 písm. a), b) a c). Bod X 1. Smlouva o dodávce stanoví lhůty pro případnou úhradu záloh a pro úhradu kupní ceny za cukrovou řepu. 2. Lhůty uvedené v odstavci 1 jsou lhůty platné v předchozím hospodářském roce. Mezioborové dohody se mohou od tohoto ustanovení odchylovat. Bod XI Pokud smlouva o dodávce stanoví pravidla týkající se oblastí, které upravuje tato příloha, nebo pokud obsahuje ustanovení upravující jiné oblasti, nesmí být tato ustanovení a jejich účinky v rozporu s touto přílohou. Bod XII 1. Mezioborová dohoda podle bodu I odst. 3 písm. b) obsahuje rozhodčí doložku. 2. Pokud mezioborová dohoda na úrovni Společenství, na regionální nebo místní úrovni stanoví pravidla týkající se oblastí, které upravuje toto nařízení, nebo pokud obsahuje ustanovení upravující jiné oblasti, nesmí být tato ustanovení a jejich účinky v rozporu s touto přílohou. 3. Dohody podle odstavce 2 stanoví zejména: a) pravidla, podle nichž se mezi jednotlivé prodejce rozdělí množství cukrové řepy, kterou se výrobce rozhodne koupit před zasetím, na výrobu cukru v rámci kvóty; b) pravidla pro rozdělení podle bodu III odst. 4; c) převodní tabulku podle bodu III odst. 2; d) pravidla pro výběr a dodávku osiva jednotlivých odrůd cukrové řepy, které se mají pěstovat; e) minimální cukernatost cukrové řepy, která má být dodána; f) požadavek, aby před stanovením data zahájení dodávek cukrové řepy proběhly konzultace mezi výrobcem a zástupci prodejců; g) vyplácení prémií prodejcům za brzké nebo pozdní dodávky; h) podrobné údaje o: i) části řízků podle bodu IX odst. 1 písm. b), ii) nákladech podle bodu IX odst. 1 písm. c), iii) náhradě podle bodu IX odst. 1 písm. d); i) odvoz řízků prodejcem; j) aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, pravidla, podle kterých mají být případné rozdíly mezi referenční cenou a skutečnou prodejní cenou cukru rozděleny mezi výrobce a prodejce. Bod XIII Pokud není v mezioborové dohodě stanoveno, jak má být mezi jednotlivé prodejce rozděleno množství cukrové řepy určené na výrobu cukru v rámci kvót, které chce výrobce koupit před zasetím, může dotčený členský stát sám stanovit pravidla pro takové rozdělení. Těm, kteří cukrovou řepu tradičně prodávají družstvům, mohou tato pravidla také poskytnout dodavatelská práva, která nepatří mezi práva, jež by jim zajistilo jejich případné členství v těchto družstvech. PŘÍLOHA III KVÓTY PRO ČLENSKÉ STÁTY A REGIONY Členský stát nebo region (1) | CUKR (2) | ISOGLUKÓZA (3) | INULINOVÝ SIRUP (4) | Belgie | 819 812 | 71 592 | 215 247 | Česká republika | 454 862 | – | – | Dánsko | 420 746 | – | – | Německo | 3 416 896 | 35 389 | – | Řecko | 317 502 | 12 893 | – | Španělsko | 996 961 | 82 579 | – | Francie (metropolitní území) | 3 288 747 | 19 846 | 24 521 | Francouzské zámořské departementy | 480 245 | – | – | Irsko | 199 260 | – | – | Itálie | 1 557 443 | 20 302 | – | Lotyšsko | 66 505 | – | – | Litva | 103 010 | – | Maďarsko | 401 684 | 137 627 | – | Nizozemsko | 864 560 | 9 099 | 80 950 | Rakousko | 387 326 | – | – | Polsko | 1 671 926 | 26 781 | – | Portugalsko (pevninské území) | 69 718 | 9 917 | – | Autonomní region Azory | 9 953 | – | – | Slovensko | 207 432 | 42 547 | – | Slovinsko | 52 973 | – | – | Finsko | 146 087 | 11 872 | – | Švédsko | 368 262 | – | – | Spojené království | 1 138 627 | 27 237 | – | CELKEM | 17 440 537 | 507 680 | 320 718 | PŘÍLOHA IV DODATEČNÉ KVÓTY NA CUKR Členský stát | Dodatečná kvóta | Belgie | 62 489 | Česká republika | 20 070 | Dánsko | 31 720 | Německo | 238 560 | Francie (metropolitní území) | 351 695 | Litva | 8 985 | Nizozemsko | 66 875 | Rakousko | 18 486 | Polsko | 100 551 | Švédsko | 17 722 | Spojené království | 82 847 | CELKEM | 1 000 000 | PŘÍLOHA V PRAVIDLA PRO PŘEVODY KVÓT NA CUKR NEBO ISOGLUKÓZU Bod I Pro účely této přílohy se rozumí: a) „fúzí podniků“ spojení dvou nebo více podniků v jeden podnik; b) „zcizením podniku“ převod majetku podniku s přidělenou kvótou na jiný podnik nebo jiné podniky nebo převzetí tohoto majetku jinými podniky; c) „zcizením závodu“ převod vlastnických práv k technické jednotce vybavené veškerým zařízením nezbytným pro výrobu dotčeného produktu na jeden podnik nebo několik podniků, jehož výsledkem je částečné nebo úplné převzetí produkce podniku, který převod uskutečňuje; d) „pronájmem závodu“ nájemní smlouva k technické jednotce vybavené veškerým zařízením nezbytným pro výrobu cukru a odpovídajícím danému provozu, uzavřená na dobu nejméně tří po sobě následujících hospodářských roků, přičemž se smluvní strany zavazují, že neukončí platnost této smlouvy před skončením třetího hospodářského roku; jde o smlouvu uzavřenou s podnikem usazeným ve stejném členském státě jako dotčený závod, pokud od okamžiku účinnosti nájemní smlouvy může být podnik, který si závod najal, považován za jediný podnik vyrábějící cukr v rámci celé své produkce. Bod II 1. V případě fúze nebo zcizení podniků vyrábějících cukr nebo zcizení závodů vyrábějících cukr se kvóta, aniž je dotčen odstavec 2, upraví takto: a) v případě fúze podniků vyrábějících cukr přidělí členské státy podniku vytvořenému v důsledku této fúze kvótu, která se rovná součtu kvót přidělených před fúzí dotčeným podnikům vyrábějícím cukr; b) v případě zcizení podniku vyrábějícího cukr přidělí členský stát kvótu převáděného podniku nabyvateli (podniku vyrábějícímu cukr); existuje-li podniků-nabyvatelů více, rozdělí se kvóty poměrně podle objemu výroby cukru převzaté každým z nich; c) v případě zcizení závodu vyrábějícího cukr sníží členský stát kvótu podniku převádějícího vlastnická práva k tomuto závodu a o sníženou částku zvýší kvótu podniku nebo podniků kupujících daný závod, v poměru odpovídajícím objemu převzaté produkce. 2. Pokud určitý počet pěstitelů cukrové řepy nebo cukrové třtiny, na které měla některá z transakcí uvedených v odstavci 1 přímý dopad, výslovně vyjádří ochotu dodávat svoji cukrovou řepu nebo cukrovou třtinu podniku vyrábějícímu cukr, který se těchto transakcí neúčastní, může členský stát přidělit kvóty na základě produkce převzaté podnikem, kterému chtějí svoji cukrovou řepu nebo cukrovou třtinu dodávat. 3. V případě, že za okolností jiných, než jsou okolnosti uvedené v odstavci 1, dojde k ukončení činnosti a) podniku vyrábějícího cukr, b) jednoho nebo několika závodů podniku vyrábějícího cukr, část kvót, kterých se ukončení činnosti týká, může členský stát přidělit jednomu podniku vyrábějícímu cukr nebo několika takovým podnikům. Stejně jako v případě uvedeném v písmenu b) předchozího pododstavce, pokud někteří z dotčených pěstitelů výslovně projeví ochotu dodávat cukrovou řepu nebo cukrovou třtinu určitému podniku vyrábějícímu cukr, může členský stát přidělit poměrný díl kvót náležející příslušné cukrové řepě nebo cukrové třtině podniku, kterému chtějí tyto produkty dodávat. 4. Pokud se použije odchylka uvedená v čl. 6 odst. 6, může dotčený členský stát požadovat, aby pěstitelé cukrové řepy a cukrovarnické podniky, na něž se tato odchylka vztahuje, včlenili do svých mezioborových dohod zvláštní doložky umožňující členskému státu použít odstavce 2 a 3 tohoto bodu. 5. V případě pronájmu závodu, který patří podniku vyrábějícímu cukr, může členský stát snížit kvótu podniku nabízejícímu daný závod do nájmu a přidělit takto získanou část kvóty podniku, který si závod najímá za účelem výroby cukru. Pokud nájem skončí v průběhu tří hospodářských roků uvedených v bodu I písm. d), zruší členský stát úpravu kvóty podle prvního pododstavce tohoto odstavce se zpětnou působností ke dni, kdy nájem vznikl. Skončí-li však nájem z důvodu vyšší moci, není členský stát povinen úpravu zrušit. 6. Pokud podnik vyrábějící cukr již nemůže nadále zaručit, že bude plnit své závazky vyplývající z právních norem Společenství vůči dotčeným pěstitelům cukrové řepy nebo cukrové třtiny, a pokud tuto situaci potvrdí příslušné orgány dotčeného členského státu, může tento členský stát přidělit na jeden hospodářský rok nebo na několik hospodářských roků část příslušných kvót určitému podniku vyrábějícímu cukr nebo několika takovým podnikům v poměru k převzaté produkci. 7. Pokud členský stát poskytne určitému podniku vyrábějícímu cukr cenové a odbytové záruky na zpracování cukrové řepy na ethylalkohol, může členský stát po dohodě s tímto podnikem a s dotčenými pěstiteli cukrové řepy přidělit část kvót pro produkci cukru nebo celé tyto kvóty jednomu podniku nebo více podnikům na jeden hospodářský rok nebo na více hospodářských roků. Bod III V případě fúze nebo zcizení podniků vyrábějících isoglukózu nebo zcizení závodu vyrábějícího isoglukózu může členský stát přidělit dotčené kvóty pro produkci isoglukózy jinému podniku nebo jiným podnikům bez ohledu na to, zda disponují nebo nedisponují produkční kvótou. Bod IV Opatření podle bodů II a III mohou být přijata pouze tehdy, pokud jsou splněny tyto podmínky: a) vezmou se v úvahu zájmy všech zainteresovaných stran; b) dotčený členský stát soudí, že tato opatření povedou ke zlepšení struktury odvětví zabývajícího se pěstováním cukrové řepy a cukrové třtiny a výrobou cukru; c) vztahují se na podniky usazené na stejném území, pro které je stanovena kvóta v příloze III. Bod V Pokud k fúzi nebo zcizení dojde mezi 1. říjnem a 30. dubnem následujícího roku, opatření uvedená v bodech II a III nabývají účinku v rámci probíhajícího hospodářského roku. Pokud k fúzi nebo zcizení dojde mezi 1. květnem a 30. zářím stejného roku, opatření uvedená v bodech II a III nabývají účinku v rámci následujícího hospodářského roku. Bod VI Pokud se použije čl. 10 odst. 3, přidělí členské státy upravené kvóty nejpozději do konce února, aby mohly být uplatňovány v následujícím hospodářském roce. Bod VII Pokud se použijí body II a III, sdělí členské státy Komisi upravené kvóty nejpozději do 15 dnů po uplynutí období uvedených v bodu V. PŘÍLOHA VI STÁTY PODLE ČL. 2 BODU 11 Barbados Belize Pobřeží slonoviny Konžská republika Fidži Guyana Indie Jamajka Keňa Madagaskar Malawi Mauricius Mosambik Svatý Kryštof a Nevis – Anguilla Surinam Svazijsko Tanzanie Trinidad a Tobago Uganda Zambie Zimbabwe PŘÍLOHA VII ZPRACOVANÉ PRODUKTY Kód KN | Popis zboží | ex 0403 | Podmáslí, kyselé mléko a smetana, jogurt, kefír a jiné fermentované (kysané) nebo acidofilní mléko a smetana, též zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla nebo ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao: | 0403 10 | - Jogurt | 0403 10 51 až 0403 10 99 | Ochucený nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao | 0403 90 | - Ostatní | 0403 90 71 až 0403 90 99 | - - Ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao | ex 0710 | - Zelenina (též vařená ve vodě nebo v páře), zmrazená: | 0710 40 00 | - Kukuřice cukrová | ex 0711 | - Zelenina prozatímně konzervovaná (např. oxidem siřičitým, ve slané vodě, v sířené vodě nebo v jiných konzervačních roztocích), avšak v tomto stavu nezpůsobilá k přímému požívání: | 0711 90 | - Ostatní zelenina; zeleninové směsi: | - - Zelenina: | 0711 90 30 | - Kukuřice cukrová | 1702 50 00 | Chemicky čistá fruktóza | ex 1704 | Cukrovinky (včetně bílé čokolády) neobsahující kakao, kromě výtažků z lékořice podpoložky 1704 90 10 | 1806 | Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao | ex 1901 | Sladový výtažek; potravinové přípravky z mouky, krupičky, škrobu nebo sladových výtažků, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté; potravinové přípravky ze zboží čísel 0401 až 0404, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 5 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté. | 1901 10 00 | - Přípravky pro dětskou výživu v balení pro drobný prodej | 1901 20 00 | - Směsi a těsta pro přípravu pekařského zboží, jemného nebo trvanlivého pečiva čísla 1905 | 1901 90 | - Ostatní: | - - Ostatní: | 1901 90 99 | - - - Ostatní | ex 1902 | Těstoviny, též vařené nebo nadívané (masem nebo jinými nádivkami) nebo jinak upravené, jako špagety, makarony, nudle, lasagne, noky, ravioli, cannelloni; kuskus, též upravený: | 1902 20 | - Nadívané těstoviny (též vařené nebo jinak připravené): | - - Ostatní | 1902 20 91 | - - - Vařené | 1902 20 99 | - - - Ostatní | 1902 30 | - Ostatní těstoviny | 1902 40 | - Kuskus: | 1902 40 90 | - - Ostatní | Kód KN | Popis zboží | 1904 | Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením (např. pražené kukuřičné vločky – corn flakes); obiloviny (jiné než kukuřice) v zrnech, ve formě vloček nebo jinak zpracovaných zrn (kromě mouky a krupičky), předvařené nebo jinak připravené, jinde neuvedené ani nezahrnuté: | ex 1905 | Pekařské zboží, jemné nebo trvanlivé pečivo, též obsahující kakao; hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, sušené těsto v listech z mouky, škrobu a podobné výrobky: | 1905 10 00 | - Křupavý chléb zvaný „knäckebrot“ | 1905 20 | - Perník a podobné výrobky | 1905 31 | - - Sladké sušenky | 1905 32 | - - Oplatky a malé oplatky | 1905 40 | - Suchary, opékaný chléb a podobné opékané výrobky | 1905 90 | - Ostatní: | - - Ostatní: | 1905 90 45 | - - - Sušenky | 1905 90 55 | - - - Výrobky tlačené nebo pěnové, aromatizované nebo solené | 1905 90 60 | - - - - Slazené | 1905 90 90 | - - - - Ostatní | ex 2001 | Zelenina, ovoce, ořechy a jiné jedlé části rostlin, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové: | 2001 90 | - Ostatní | 2001 90 30 | - - Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) | 2001 90 40 | - - Jamy, batáty (sladké brambory) a podobné jedlé části rostlin s obsahem škrobu 5 % hmotnostních nebo více | ex 2004 | Ostatní zelenina připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, zmrazená, jiná než výrobky čísla 2006: | 2004 10 | - Brambory: | - - Ostatní | 2004 10 91 | - - - Ve formě mouky, krupice nebo vloček | 2004 90 | - Ostatní zelenina a zeleninové směsi: | 2004 90 10 | - - Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) | ex 2005 | Ostatní zelenina připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006: | 2005 20 | - Brambory: | 2005 20 10 | - - Ve formě mouky, krupice nebo vloček | 2005 80 00 | - Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) | ex 2101 | Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z kávy, čaje nebo maté a přípravky na bázi těchto výrobků nebo na bázi kávy, čaje nebo maté; pražená čekanka a jiné pražené kávové náhražky a výtažky, esence (tresti) a koncentráty z nich: | - Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z kávy a přípravky na bázi těchto výrobků nebo na bázi těchto výtažků, esencí (trestí) nebo na bázi kávy: | - - Přípravky na bázi těchto výtažků, esencí (trestí) nebo koncentrátů nebo na bázi kávy: | 2101 12 98 | - - - Ostatní: | Kód KN | Popis zboží | - Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z čaje nebo maté a přípravky na bázi těchto výtažků, esencí (trestí) nebo koncentrátů nebo na bázi čaje nebo maté: | - - Přípravky | 2101 20 98 | - - - Ostatní | - Pražená čekanka a jiné pražené kávové náhražky a výtažky, esence (tresti) a koncentráty z nich: | - - Pražená čekanka a jiné pražené kávové náhražky: | 2101 30 19 | - - - Ostatní | - - Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z pražené čekanky a jiných pražených kávových náhražek: | 2101 30 99 | - - - Ostatní | 2105 00 | Zmrzlina a podobné výrobky, též s obsahem kakaa: | ex 2106 | Potravinové přípravky, jinde neuvedené ani nezahrnuté: | 2106 90 | - Ostatní: | 2106 90 10 | - - Sýrové fondue | - - Ostatní: | 2106 90 92 | - - - - - Neobsahující mléčné tuky, sacharózu, isoglukózu, glukózu nebo škrob nebo obsahující méně než 1,5 % hmotnostních mléčných tuků, méně než 5 % hmotnostních sacharózy nebo isoglukózy, méně než 5 % hmotnostních glukózy nebo škrobu | 2106 90 98 | - - - - - Ostatní | 2202 | Voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná a jiné nealkoholické nápoje, vyjma ovocné nebo zeleninové šťávy čísla 2009 | 2205 | Vermut a ostatní víno z čerstvých hroznů, připravené pomocí aromatických bylin nebo jiných aromatických látek: | ex 2208 | Ethylalkohol nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu nižším než 80 % obj.; destiláty, likéry a jiné lihové nápoje: | 2208 20 | - Destiláty z vinných matolin nebo hroznů: | 2208 50 91 až 2208 50 99 | Jalovcová | 2208 70 | Likéry: | 2208 90 41 až 2208 90 78 | - Ostatní destiláty a lihové nápoje: | 2905 43 00 | Mannitol (mannit) | 2905 44 | D-Glucitol (sorbitol, sorbit) | ex 3302 | Směsi vonných látek a směsi (včetně lihových roztoků) na bázi jedné nebo více těchto látek, používané jako suroviny v průmyslu; ostatní přípravky na bázi vonných látek používané k výrobě nápojů: | 3302 10 | - Druhy používané v potravinářském průmyslu nebo k výrobě nápojů: | - - Druhy používané k výrobě nápojů: | - - - Přípravky obsahující všechny aromatické složky charakterizující nápoj: | - - - - - Ostatní (o skutečném obsahu alkoholu nepřesahujícím 0,5 % objemových) | 3302 10 29 | Ostatní | ex kapitola 38 | Různé chemické výrobky: | 3824 60 | Sorbitol, jiný než položky 2905 44 | 2005/0119 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, o změně nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na třetí pododstavec čl. 37 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízením Rady (ES) č. .…/2005 (reforma v odvětví cukru) o společné organizaci trhů v odvětví cukru[15] se stanoví důležitá reforma společné organizace trhu v odvětví cukru. Opatření zaváděná tímto nařízením zahrnují ve dvou fázích podstatné snížení institucionální podpory ceny cukru Společenství. (2) V důsledku snížení podpory trhu v odvětví cukru by měla být stanovena opatření na podporu pěstitelů cukrové řepy. Toto opatření by mělo mít podobu platby pěstitelům cukrové řepy a čekanky, jejíž celková úroveň by se měla vyvíjet souběžně s postupným snižováním podpor trhu. (3) Oddělení podpory přímému producentovi a zavedení režimu jednotné platby jsou podstatnými prvky procesu reformy společné zemědělské politiky, která se zaměřuje na odklon od politiky podpory cen a produkce k police podpory příjmů zemědělců. Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003[16] uvedené prvky zavedlo pro celou řadu zemědělských produktů. (4) Aby mohly být splněny cíle reformy společné zemědělské politiky, měla by se podpora pro cukrovou řepu oddělit a zařadit do režimu jednotné platby. (5) Následně by měla být přijata pravidla pro režimy přímých podpor stanovená v nařízení (ES) č. 1782/2003. (6) Pěstitelé cukrové řepy a čekanky v nových členských státech využívali od přistoupení k EU podporu cen v rámci nařízení (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru[17]. Na platbu za cukr a složky platby pro cukr a čekanku v režimu jednotné platby by se proto neměl vztahovat rozvrh zvýšení podle článku 143a. (7) Výše podpory jednotlivých příjmů by se měla vypočítat na základě průměrného počtu hektarů s cukrovou řepou nebo čekankou používaných k výrobě cukru A a B nebo inulinového sirupu, na něž se vztahuje smlouva o dodávce uzavřená v souladu s článkem 19 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 s podnikem vyrábějícím cukr nebo inulinový sirup na jeden nebo více hospodářských roků, jak mají určit členské státy. (8) V zájmu řádného uplatňování režimu podpor a z důvodu kontrolu rozpočtu by mělo být učiněno opatření, podle něhož by celková podpora příjmů nepřekročila vnitrostátní limity vypočítané na základě historického referenčního roku. (9) Členským státům, které se rozhodly nebo rozhodnou uplatňovat režim jednotné platby až od 1. ledna 2007, by mělo být umožněno v roce 2006 poskytovat pěstitelům cukrové řepy a čekanky, které se používají k výrobě inulinového sirupu, podpory příjmů v podobě platby založené na počtu hektarů dodávané cukrové řepy nebo čekanky. Při výpočtu složky plateb pro cukrovou řepu a čekanku by měly mít členské státy v rámci režimu jednotné platby možnost stanovit, které hospodářské roky budou považovat za reprezentativní. (10) Pokud by vyvstaly potíže v souvislosti s přechodem ze stávajícího režimu na režim jednotné platby, je vhodné pověřit Komisi, aby přijala příslušná přechodná pravidla změnou stávajícího článku 155 nařízení (ES) č. 1782/2003. (11) Za účelem vyčlenění platby za cukr podle článku 110p coby přímých plateb by měla být příloha I nařízení (ES) č. 1782/2003 odpovídajícím způsobem změněna. (12) Za účelem zohlednění výše podpory příjmů poskytované s ohledem na platbu za cukr by měly být vnitrostátní stropy uvedené v přílohách II, VIII a VIIIa nařízení (ES) č. 1782/2003 odpovídajícím způsobem změněny. (13) Nařízení (ES) č. 1782/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 1782/2003 se mění takto: (1) V čl. 37 odst. 1 se vkládá nový pododstavec, který zní: „Pro cukrovou řepu a čekanku používané k výrobě inulinového sirupu by měla být referenční částka vypočtena a upravena v souladu s přílohou VII písmenem K.“ (2) V čl. 43 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) v případě podpor pro bramborový škrob, sušená krmiva, osivo, olivové háje, tabák a cukrovou řepu i čekanku uvedených v příloze VII, počet hektarů, na jejichž produkci byla poskytnuta podpora, nebo v případě cukrové řepy a čekanky používaných k výrobě inulinového sirupu, výši podpory v referenčním období, jak je vypočítána v příloze VII písmenech B, D, F, H, I a K;“ (3) V oddílu 1 kapitoly 5 hlavy III se doplňuje článek, který zní: „Článek 63aPlatby za cukrovou řepu a čekanku V souvislosti se zařazením složky plateb pro cukrovou řepu a čekanku do režimu jednotné platby se mohou členské státy do 1. března 2006 rozhodnout uplatnit odchylku stanovenou čl. 63 odst. 3.“ (4) Článek 71c se nahrazuje tímto: „Článek 71cStrop Vnitrostátní stropy pro nové členské státy jsou uvedeny v příloze VIIIa. Kromě složek plateb pro cukr a čekanku byl při výpočtu stropů zohledněn rozvrh zvýšení podle článku 143a, a nemusí proto dojít k jejich snížení. (5) Do hlavy IV se vkládá nová kapitola, která zní: « KAPITOLA 10ePLATBA ZA CUKR Článek 110p Platba za cukr 1. V případě použití článku 71 se v roce 2006 na pěstitele cukrové řepy a čekanky, které se používají k výrobě inulinového cukru, vztahuje platba za cukr. Platba bude poskytována za průměrný počet hektarů s cukrovou řepou nebo čekankou používaných k výrobě cukru A a B nebo inulinového sirupu, na něž se vztahují smlouvy o dodávce uzavřené pěstitelem v souladu se článkem 19 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001* na reprezentativní období jednoho nebo více hospodářských roků, počínaje hospodářským rokem 2000/2001, jak mají v souladu s cílovými a nediskriminačními kritérii určit dotčené členské státy. 2. Aniž je dotčen čl. 71 odst. 2, je pro účely výpočtu částky platby za cukr násoben průměrný počet hektarů s cukrovou řepou nebo čekankou uvedený v odstavci 1 tohoto článku příslušnou částkou za tunu uvedenou pro rok 2006 v písmenu K přílohy VII. 3. Články 143a a 143c se nepoužijí na platbu za cukr.“ ______________________ (*) Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1.“ (6) V článku 145 se vkládá nové písmeno d) b, které zní: „d) b podrobná pravidla pro zařazení cukrové řepy a čekanky do režimu jednotné platby;“ (7) Článek 155 se nahrazuje tímto: „Článek 155Jiná přechodná pravidla Další opatření požadovaná k usnadnění přechodu od ustanovení nařízení, jež jsou uvedena v článcích 152 a 153 a v nařízení (ES) č. 1260/2001 k ustanovením podle tohoto nařízení, zejména k těm, jež souvisejí s používáním článků 4 a 5 a přílohy nařízení (ES) č. 1259/1999, jakož i článku 6 nařízení (ES) č. 1251/1999, a od ustanovení, která souvisejí s plány na zlepšení stanovenými v nařízení (EHS) č. 1035/72, k ustanovením uvedeným v článcích 83 až 87 tohoto nařízení, mohou být přijata postupem podle čl. 144 odst. 2 tohoto nařízení. Nařízení a články uvedené v článcích 152 a 135 se nadále používají za účelem stanovení referenčních částek uvedených v příloze VII.“ (8) Přílohy se pozměňují v souladu s přílohou tohoto nařízení. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2006. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu predseda / predsedkyne PŘÍLOHA Přílohy nařízení (ES) č. 1782/2003 se mění takto: (1) V příloze I se za řádek pro chmel vkládá nový řádek, který zní: „cukrová řepa a čekanka používané k výrobě inulinového sirupu | hlava IV kapitola 10e tohoto nařízení ***** | podpora produkce“ | (2) Příloha II se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA IIVnitrostátní stropy uvedené v čl. 12 odst. 2 (v milionech EUR) | (4) V příloze VII se vkládá nové písmeno, které zní: „K. Cukrová řepa a čekanka Členské státy vypočítají částku, jež bude zařazena do referenční částky pro zemědělce tak, že vynásobí průměrný počet hektarů s cukrovou řepou nebo čekankou používaných k výrobě cukru A a B nebo inulinového sirupu, na něž se vztahuje smlouva o dodávce uzavřená v souladu s článkem 19 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, na reprezentativní období jednoho nebo více hospodářských roků počínaje hospodářským rokem 2000/2001, jak mají v souladu s cílovými a nediskriminačními kritérii určit dotčené členské státy, následující příslušnou částkou: Členský stát | 2006 eur/hektar Platby za cukr | 2007 a další roky EUR/hektar Platby za cukr | BE | 415,5 | 716,0 | DK | 323,7 | 577,8 | DE | 334,6 | 600,7 | EL | 404,6 | 662,8 | ES | 477,0 | 761,5 | FR (kont.) | 396,4 | 708,4 | IE | 351,8 | 576,3 | IT | 321,6 | 547,6 | NL | 360,2 | 634,4 | AT | 420,7 | 730,9 | PT (kont.) | 562,7 | 921,7 | FI | 255,3 | 418,1 | SE | 371,6 | 608,6 | UK | 422,3 | 691,7 | CZ | 422,0 | 670,4 | HU | 403,7 | 633,5 | LV | 299,2 | 469,2 | LT | 231,6 | 363,0 | PL | 290,9 | 467,7 | SK | 352,6 | 575,8 | SI | 382,1 | 625,8 | Pokud celková výše částek, jež mají být zařazeny do referenční částky pro zemědělce a jež jsou vypočítány dle výše uvedeného prvního odstavce, přesáhne stropy vyjádřené v tisících eur v níže uvedené tabulce, budou výše částek na zemědělce odpovídajícím způsobem sníženy. (v tisících EUR) | Členský stát | 2006 | 2007 a další roky | Belgie | 48 588 | 83 729 | Česká republika | 27 849 | 44 245 | Dánsko | 19 312 | 34 478 | Německo | 154 780 | 277 946 | Řecko | 17 939 | 29 384 | Španělsko | 60 267 | 96 203 | Francie | 151 144 | 270 081 | Maďarsko | 25 433 | 39 912 | Irsko | 11 258 | 18 441 | Itálie | 79 854 | 135 994 | Lotyšsko | 4 219 | 6 616 | Litva | 6 547 | 10 260 | Nizozemsko | 42 027 | 74 013 | Rakousko | 18 929 | 32 891 | Polsko | 99 125 | 159 392 | Portugalsko | 3 939 | 6 452 | Slovensko | 11 812 | 19 289 | Slovinsko | 2 993 | 4 902 | Finsko | 8 254 | 13 520 | Švédsko | 20 807 | 34 082 | Spojené království | 64 333 | 105 376 | ”. | (5) Příloha VIII se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA VIII Vnitrostátní stropy uvedené v článku 41 (v tisících EUR) | Členský stát | 2005 | 2006 | 2007, 2008 a 2006 | 2010 a další roky | Belgie | 411 053 | 579 161 | 613 782 | 613 782 | Dánsko | 943 369 | 1 015 477 | 1 030 478 | 1 030 478 | Německo | 5 148 003 | 5 646 981 | 5 769 946 | 5 769 946 | Řecko | 838 289 | 1 719 228 | 1 752 673 | 1 752 673 | Španělsko: | 3 266 092 | 4 125 330 | 4 359 266 | 4 359 266 | Francie | 7 199 000 | 7 382 144 | 8 361 081 | 8 361 081 | Irsko | 1 260 142 | 1 333 563 | 1 340 521 | 1 340 521 | Itálie | 2 539 000 | 3 544 371 | 3 599 994 | 3 599 994 | Lucembursko | 33 414 | 36 602 | 37 051 | 37 051 | Nizozemsko | 386 586 | 428 613 | 853 599 | 853 599 | Rakousko | 613 000 | 632 929 | 744 891 | 744 891 | Portugalsko | 452 000 | 496 939 | 565 452 | 565 452 | Finsko | 467 000 | 475 254 | 565 520 | 565 520 | Švédsko | 637 388 | 670 915 | 763 082 | 763 082 | Spojené království | 3 697 528 | 3 934 753 | 3 975 849 | 3 975 849 | ”. (6) Příloha VIIIa se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA VIIIaVnitrostátní stropy uvedené v článku 71c (v tisících EUR) | 1. | BUDGET HEADING: (nomenclature 2006) 110-112-115-116 05 02 05 05 03 01 05 03 02 | APPROPRIATIONS (PDB 2006): M Eur 556 M Eur 1 498 M Eur 16 375 M Eur 18 118 | 2. | TITLE: Council regulation on the common organisation of the markets in the sugar sector Council regulation amending Regulation (EC) No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers Council regulation establishing a temporary scheme for the restructuring of the sugar industry in the European Community and amending Regulation (EC) No 1258/1999 on the financing of the common agricultural policy | 3. | LEGAL BASIS: Articles 36 and 37 of the Treaty | 4. | AIMS: Following the CAP reform of 2003, this proposal aims at : - improving the competitiveness of the sugar sector; - promoting the sustainability and market orientation of the sugar sector; - ensuring the restructuring of the sector in good conditions for the economic operators while respecting environmental criteria. | 5. | FINANCIAL IMPLICATIONS | FINANCIAL YEAR 2007 (EUR million) | FINANCIAL YEAR 2008 (EUR million) | FINANCIAL YEAR 2009 (EUR million) | 5.0 | EXPENDITURE CHARGED TO THE EU BUDGET | -195 | 52 | 22 | 5.1 | REVENUE OWN RESOURCES OF THE EU (see annex 1) | 232 | -324 | -334 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 5.0.1 | EXPENDITURE CHARGED TO THE EU BUDGET | 22 | 11 | 22 | 22 | 5.1.1 | REVENUE OWN RESOURCES OF THE EU | -344 | -344 | -344 | -344 | 5.2 | METHOD OF CALCULATION: See annex 2 | 6.0 | CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? | YES NO | 6.1 | CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? | YES NO | 6.2 | WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? | YES NO | 6.3 | WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? | YES NO | OBSERVATIONS: This proposal does not have any impact on staff and administrative expenditure managing this sector. | [pic] [pic] [pic] [1] KOM(2003) 554. [2] SEK(2003) 1022. [3] KOM(2004) 499. [4] Konečné usnesení P6_TA(2005)0079 přijaté na plenárním zasedání dne 10. března 2005. [5] Stanovisko 1646/2004 – NAT 258 přijaté dne 15. prosince 2004. [6] Zpráva odvolacího orgánu AB-2005-2, Vývozní subvence ES na cukr, ze dne 28. dubna 2005. [7] SEK(2005) 61, 17.1.2005. [8] Nařízení Rady (ES) č. 374/2005 (Úř. věst. L 59, 5.3.2005, s. 1). [9] Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16). [10] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. [11] Úř. věst. L ..., ..., s. ... [12] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103. [13] Úř. věst. L 318, 20.12.1993, s. 18. [14] [Dosud nepřijatý návrh nařízení Rady (ES) č. .…/2005 o financování společné zemědělské politiky.] [15] Úř. věst. L …, s. … [16] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 118/2005 (Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 15). [17] Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16). [18] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103. [19] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. * [Dosud nepřijatý návrh nařízení Rady (ES) č. .…/2005 o financování společné zemědělské politiky.]