ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
21.

konstatuje, že v roce 2020 společný podnik v zájmu řádného finančního řízení a v možném rozsahu využil dohod o úrovni služeb s příslušnými útvary Komise a agenturami Unie (IKT, odborná příprava, platy, služební cesty, náhrady odborníků, prozatímní zaměstnanci atd.) a účastnil se interinstitucionálních rámcových smluv (např. IT, audit, kancelářský nábytek, pojištění, služby v oblasti lidských zdrojů) podpisem memorand o porozumění, a že kromě toho společný podnik vedl rámcové smlouvy společného podniku (např. služby IT a služby ochrany údajů) nebo se jich účastnil, a to i s cílem posílit součinnost; dále konstatuje, že v roce 2020 vyhlásil společný podnik první výzvu k podávání návrhů na ceny v rámci programu Horizont 2020;
5.

připomíná, že i přes výjimečné výsledky v oblasti životního prostředí a klimatu a další výhody železniční dopravy má agentura nejmenší rozpočet ze všech dopravních agentur; zdůrazňuje zejména, že by se agentura neměla dostat do situace, kdy by byla nucena žádat Komisi o další podporu z důvodu nedostatečných finančních prostředků, a to v době, kdy jsou železnice politickou prioritou Evropské unie, zejména v rámci Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu, a jak dokládá vyhlášení roku 2021 Evropským rokem železnice; požaduje zvýšení rozpočtu agentury, aby měla k dispozici nezbytné prostředky a mohla jednat jako efektivní orgán a plnit své úkoly, zejména úkoly týkající se zvyšování konkurenceschopnosti a zlepšování bezpečnosti a přeshraniční interoperability a zejména svou posílenou úlohu a povinnosti v oblasti včasného zavádění ERTMS;
4.

konstatuje, že původní rozpočet společného podniku zahrnoval poměrně rozsáhlý přebytek nevyužitého rozpočtu z předchozích let (zejména z let 2018 a 2019) ve výši přibližně 1 000 000 EUR v prostředcích na závazky a v prostředcích na platby a v oblasti operačních prostředků přibližně 20 400 000 EUR v prostředcích na závazky a 28 800 000 EUR v prostředcích na platby; dále konstatuje, že v souvislosti s velkým přebytkem prostředků na platby z předchozích období převedených do dalších let, který ještě zhoršila krize způsobená onemocněním COVID-19, bylo přijato rozhodnutí vrátit 25 300 000 EUR z prostředků na operační platby do původního rozpočtového roku, aby mohly být znovu aktivovány v následujících letech, kdy budou více potřebné (v souladu s pravidlem N+3);
12.

konstatuje, že pokud jde o vyváženost zastoupení žen a mužů ve středním a vyšším vedení, v roce 2020 zde bylo šest žen z deseti vedoucích pracovníků (oproti roku 2019, kdy to bylo pět žen z devíti); konstatuje, že pokud jde o vyvážené zastoupení žen a mužů mezi členy správní rady, bylo to 40 % mužů a 60 % žen, a mezi zaměstnanci celkově 32,3 % mužů a 67,7 % žen; žádá nadaci, aby v budoucnu zajistila lepší genderovou vyváženost na vedoucí a zaměstnanecké úrovni; žádá Komisi a členské státy, aby při předkládání nominací do správní rady nadace přihlížely k tomu, že je důležité zajistit vyvážené zastoupení žen a mužů; konstatuje, že nadace dostává vyšší počet přihlášek ze své hostitelské země, ačkoliv oznámení o svých volných místech široce zveřejňuje, což vysvětluje vyšší počet nabraných italských státních příslušníků (v roce 2020 mělo 41 % zaměstnanců italskou státní příslušnost); bere na vědomí, že nadace používá výběrové řízení založené na výsledcích a v případě stejných výsledků vybírá kandidáta s méně zastoupenou státní příslušností; vyzývá nadaci, aby posilovala zeměpisnou vyváženost mezi svými zaměstnanci s cílem zajistit řádné zastoupení státních příslušníků všech členských států se zvláštním důrazem na pozice vedoucích pracovníků;
17.

konstatuje, že podle zprávy útvaru interního auditu institutu bylo z 69 doporučení uvedených v následném auditu 28 otevřených doporučení uzavřeno, 7 otevřených doporučení přeřazeno do nižší kategorie a jedno otevřené doporučení týkající se řízení přístupu k IT v návaznosti na audit IT v roce 2016 bylo povýšeno na kritické; vyzývá institut, aby toto kritické riziko zohlednil ve svém hodnocení systému vnitřní kontroly jako potenciální nedostatek v zásadě 11;
D.

vzhledem k tomu, že členy společného podniku PČV2 jsou Unie zastoupená Komisí, uskupení New Energy World Industry Grouping AISBL (dále jen „průmyslové uskupení“), přejmenované v roce 2016 na Hydrogen Europe, a uskupení New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (dále jen „výzkumné uskupení“), přejmenované v roce 2018 na Hydrogen Europe Research;
20.

konstatuje, že agentura přijala rámec vnitřní kontroly založený na mezinárodních osvědčených postupech s cílem zajistit dosažení svých cílů v oblasti politiky a řízení; konstatuje, že v roce 2020 provedla agentura vnitřní hodnocení týkající se úrovně provádění nového rámce vnitřní kontroly a dospěla k závěru, že jsou přítomny téměř všechny prvky rámce vnitřní kontroly, které integrovaným způsobem plní svou funkci; konstatuje, že agentura by měla přijmout opatření ke zlepšení pravidelné aktualizace popisů pracovních míst, měla by usilovat o včasné provedení každoroční zprávy o kariérním rozvoji, měla by posoudit možnost externalizace vypracování integrované vnitřní komunikační politiky a posílit rozpočtové plánování a monitorování na úrovni vedení za použití specializovaných oznamovacích nástrojů;
14.

konstatuje, že v souladu s příslušnými ročními pracovními plány byly v roce 2019 zveřejněny dvě výzvy („Towards Extreme Scale Technologies and Applications“ (Směrem k technologiím a aplikacím s extrémně velkou kapacitou) a „Innovating and Widening the HPC use and skills base“ (Inovace a rozšíření základny pro využití a dovednosti v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky)) a dvě v roce 2020 („Advanced pilots towards the European supercomputers and a Pilot on quantum simulator“ (Pokročilé pilotní systémy pro evropské superpočítače a Pilotní projekt kvantového simulátoru) a „Framework Partnership Agreement in European low-power microprocessor technologies (Phase 2)“ (Rámcová partnerská smlouva o evropských nízkopříkonových mikroprocesových technologiích (fáze 2));
17.

připomíná závěry uvedené ve zprávě o udělení absolutoria agentuře za rok 2019 týkající se zvláštní zprávy Účetního dvora č. 8/2021 a řadu operačních nedostatků v ní zjištěných; připomíná závěr uvedený ve zprávě Účetního dvora, že agentura dosud nepřijala dostatečná opatření k přizpůsobení své organizace tak, aby bezezbytku plnila svůj mandát podle nařízení (EU) 2016/1624 (5), a skutečnost, že Účetní dvůr upozornil na významná rizika související s mandátem agentury podle nařízení (EU) 2019/1896; připomíná, že Účetní dvůr vydal pro agenturu a Komisi pět doporučení s lhůtami provedení do konce roku 2021 (doporučení 5), do poloviny roku 2022 (doporučení 1) a do konce roku 2022 (doporučení 2, 3 a 4); konstatuje, že doporučení jsou určena agentuře a Komisi a že do jejich provádění jsou zapojeny i členské státy; zdůrazňuje, že orgán příslušný k udělení absolutoria přikládá řádnému provádění doporučení Účetního dvora prvořadý význam; připomíná, že doporučení 5 je zahrnuto do podmínek formulovaných ve zprávě o udělení absolutoria agentuře za rok 2019 a stále není v plné míře provedeno a že provádění ostatních doporučení stále probíhá; žádá Účetní dvůr, aby po uplynutí lhůt stanovených pro doporučení 1 až 4 (na konci roku 2022) ve své výroční zprávě určené agentuře vyhodnotil, zda, a pokud ano, v jakém rozsahu a jak agentura doporučení Účetního dvora náležitě a včas provedla; vyzývá agenturu a Komisi, aby orgán příslušný k udělení absolutoria průběžně informovaly o provádění doporučení, a vyjadřuje své odhodlání zohledňovat tuto skutečnost v budoucích zprávách o udělení absolutoria;
37.

konstatuje, že cílem dohod o urovnání sporů je pokrýt morální škody, právní náklady a dopad na pracovní postup; je znepokojen tím, že jednotlivá jednání v různých fázích případu by mohla vést k nevyváženým dohodám pro oběti, protože tyto případy jsou řešeny odlišně; vyzývá Výbor, aby co nejdříve uzavřel a plnil vhodné a spravedlivé dohody o vyrovnání pro všechny dotčené oběti; vyjadřuje politování nad tím, že Výbor nadále odmítá přijmout odpovědnost nebo provést externí vyšetřování s cílem přezkoumat závažnost pochybení, a naléhavě jej vyzývá, aby toto vyšetřování provedl a veřejně se omluvil všem obětem pochybení a psychického obtěžování, kterých se bývalý předseda skupiny I dopustil, jak to slíbilo vedení Výboru; naléhavě žádá Výbor, aby v případě, že se vyskytne nějaký případ, okamžitě přijal veškerá nezbytná opatření a zavedl konkrétní opatření, která by v budoucnu zabránila všem možným případům obtěžování; připomíná význam povinného školení zaměstnanců o politice nulového obtěžování;
71.

bere na vědomí úspěch mnoha mediálních kampaní ESVČ týkajících se klíčových otázek, například „We Take You Home“ v oblasti repatriace občanů Unie z důvodu onemocnění COVID-19, „United in Distance“, která má představovat příběhy solidarity z celého světa v dobách krize, „EU in Action“ týkající se činnosti na území Unie jako subjektu zajišťujícího bezpečnost a „BeTheWave“ v oblasti klimatických otázek; zdůrazňuje, že kanály ESVČ rovněž přispěly ke zviditelnění přístupu „tým Evropa“ ve světě; zdůrazňuje, že účet ESVČ na sociálních sítích patří mezi diplomatickými službami k celosvětově nejúspěšnějším s více než 700 tisíci followery a zjevným růstem interakcí s publikem, přičemž internetové stránky ESVČ v roce 2020 zaznamenaly 21 milionů zobrazení a 13 milionů unikátních zobrazení;
11.

bere na vědomí obtíže, s nimiž se agentura potýká při přijímacích řízeních a které způsobila pandemie COVID-19, jež značně zpomalila nábor a nástup nových zaměstnanců, přičemž agentura uvedla, že 50 % jejích výběrových řízení, která dospěla do závěrečné fáze, bylo při nástupu pracovníků do funkce přímo ovlivněno nebo zpožděno v důsledku omezení souvisejících s onemocněním COVID-19; konstatuje, že agentura uvádí, že zahájila 25 výběrových řízení, z nichž bylo 19 řízení ukončeno do konce roku a jejichž výsledkem bylo 21 vydaných a přijatých nabídek pracovních míst;
D.

vzhledem k tomu, že žádost se týká 206 propuštěných pracovníků, kteří během referenčního období ukončili svou činnost v šesti společnostech (4) a kteří budou všichni považováni za způsobilé příjemce; vzhledem k tomu, že mezi těmito propuštěnými pracovníky je 180 mužů (87,4 %) a 26 žen (12,6 %); vzhledem k tomu, že 26 propuštěných pracovníků je mladší 30 let (12,6 %), 137 je ve věku 30 až 54 let (66,5 %) a 43 je starších 54 let (20,9 %); vzhledem k tomu, že 167 propuštěných pracovníků má nižší sekundární vzdělání nebo ještě nižší vzdělání (81,1 %), 6 má vyšší sekundární nebo postsekundární vzdělání (2,9 %) a 33 z nich má vysokoškolské vzdělání (16,0 %);
14.

vyjadřuje solidaritu s těmi, kdo pracují v odvětvích, která pandemie těžce zasáhla, zejména v cestovním ruchu, pohostinství a v kulturních a tvůrčích odvětvích; zdůrazňuje, že tato odvětví jsou důležitým pilířem hospodářství Unie a zaměstnávají významnou část její pracovní síly, zejména v malých a středních podnicích; domnívá se, že tato odvětví by měla být členskými státy a Unií více podporována, a to i prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost, a vyzývá k zavedení dalších opatření, z nichž by profitovala tato odvětví, a k dostatečnému financování z příslušných programů Unie; trvá na tom, že pokud by Nový evropský Bauhaus měl být dlouhodobější iniciativou nebo programem, vyžadovalo by to nové zdroje; znovu vyjadřuje své zklamání nad tím, že již dávno formulovaná žádost Parlamentu o zřízení zvláštního programu EU pro cestovní ruch nebyla vyslyšena;
16.

podporuje zavedení center Europa Experience do roku 2024 ve všech členských státech; podporuje politiku správních útvarů zaměřenou na maximalizaci synergií; očekává, že dlouhodobý dopad center Europa Experience na rozpočet, pokud jde o provozní náklady, bude Rozpočtovému výboru předložen co nejdříve; připomíná, že centra Europa Experience by měla všem občanům umožnit lépe pochopit fungování orgánů Unie, a proto by měla být nedílnou součástí komunikačního plánu volební kampaně; připomíná, že je nanejvýš důležité, aby Parlament nepřetržitě komunikoval s občany Unie prostřednictvím různých prostředků komunikace v duchu mnohostranného politického dialogu, nejen během volebního roku, ale po celé volební období; domnívá se, že o odkladu jakéhokoli projektu by se mělo rozhodovat na základě stanovených kritérií, mezi nimiž by měla být hlavním kritériem zeměpisná rovnováha mezi členskými státy; znovu opakuje, že je třeba, aby byl Parlament ve spolupráci s Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost zapojen do aktivních informačních kampaní v zemích, které formálně požádaly o přistoupení k Unii, konkrétně v Moldavské republice, na Ukrajině a v Gruzii;
26.

bere na vědomí odpověď agentury na připomínku uvedenou ve zprávě Účetního dvora z minulého roku a určenou k přijetí návazných opatření, která se týkala spojení nesouvisejících položek (dodávka tiskáren a správa nakládací rampy) do jedné části zadávacího řízení na rámcovou smlouvu; podle této odpovědi by bylo nepraktické a neefektivní vyhlašovat zadávací řízení na tyto služby odděleně; konstatuje, že v návaznosti na příspěvek poradní komise pro nákup a veřejné zakázky byl pro délku trvání výše uvedené rámcové smlouvy agentury zvolen režim 4 + 1 + 1, což znamená, že v případě potřeby by mohla být smlouva ukončena po čtyřech letech; vyzývá agenturu, aby prověřila slučitelnost kombinovaných služeb a do každého zadávacího řízení zahrnula strategii pro zadávání zakázek, která bude podpořena analýzou trhu, aby tuto strategii zohlednila ve fázi zadávání zakázek a aby orgán příslušný k udělení absolutoria průběžně informovala o vývoji v tomto ohledu;
23.

konstatuje, že podle zprávy Účetního dvora v případě průběžných a konečných plateb v rámci sedmého rámcového programu provádí společný podnik IIL 2 audity ex post v prostorách příjemců, zatímco v případě výkazů nákladů na projekty v rámci programu Horizont 2020 je za audity ex post odpovědný společný auditní útvar Komise, a že na základě výsledků auditů ex post dostupných na konci roku 2020 vykázal společný podnik IIL 2 u projektů v rámci sedmého rámcového programu reprezentativní míru chyb ve výši 2,16 % a míru zbytkových chyb ve výši 1,14 % a u projektů programu Horizont 2020 reprezentativní míru chyb ve výši 1,13 % a míru zbytkových chyb ve výši 0,74 % (zúčtování a konečné platby); dále navíc konstatuje, že podle návrhu nařízení o programu Horizont 2020, který předložila Komise, je konečným cílem dosáhnout při uzavření programů (po zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných opatření a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co nejvíce blížit 2 %;
konstatuje, že celkový rozpočet na IT v roce 2020 činil 10 093 000 EUR, což představuje nárůst o 25 % ve srovnání s rokem 2019, kdy rozpočet na IT činil 8 085 000 EUR; poznamenává, že nejvýznamnějším projektem, který představoval téměř 50 % nárůstu a byl financován zvláštními převody, byla výměna úplné infrastruktury IT úložiště; konstatuje, že Účetní dvůr investoval 358 000 EUR do vybavení IT pro koncové uživatele (notebooky, obrazovky, iPady, mobilní telefony a šifrované klíče USB), což představuje 185% nárůst ve srovnání s rokem 2019; poznamenává, že 6 390 000 EUR bylo vynaloženo na služby IT, zejména na údržbu aplikací, provoz IT a služby poskytované jinými institucemi; konstatuje, že v roce 2020 bylo provedeno několik nových IT projektů s investicí 1 603 000 EUR (nárůst o 23 % ve srovnání s rokem 2019);
15.

znovu důrazně žádá Komisi a výkonné agentury, aby zajistily ochranu rozpočtu Unie prostřednictvím všeobecného a systematického využívání digitálních a automatizovaných systémů pro podávání zpráv, monitorování a audit; poznamenává, že součástí toho by mělo být i zřízení povinné jednotné interoperabilní databáze příjemců finančních prostředků ze všech programů Unie; bere na vědomí, že Komise navrhla, aby u fondů v rámci sdíleného řízení a u Nástroje pro oživení a odolnost byla stanovena povinnost používat jednotný nástroj pro vytěžování údajů a hodnocení rizik; konstatuje, že toto ustanovení se nedostalo do přijatého znění; zdůrazňuje, že tento systém by měl být založen na používání jedinečných identifikátorů pro všechny příjemce, měl by evidovat informace o konečných příjemcích a měl by rovněž automaticky zajistit používání systémů, jako je mimo jiné nástroj pro vytěžování dat (ARACHNE), přičemž cílem by mělo být zajištění co nejlepší ochrany finančních prostředků Unie; zdůrazňuje, že tento integrovaný a interoperabilní systém musí umožnit agregovat všechny částky obdržené jedním příjemcem nebo skutečným vlastníkem do jedné celkové částky; konstatuje, že tato digitalizace měla proběhnout již dříve a že vzhledem k přeshraničnímu rozměru zneužívání finančních prostředků, podvodů, neoprávněného čerpání prostředků, střetů zájmů, dvojího financování a dalších systémových problémů je zcela nezbytná; zdůrazňuje, že uvedený jednotný nástroj pro vytěžování údajů by měl umožňovat snadné vyhledávání a měl by být k dispozici úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce i Komisi s cílem posílit ochranu rozpočtu Unie a nástroje Next Generation EU před nesrovnalostmi, podvody a střety zájmů;
35.

poukazuje na skutečnost, že neexistuje systém, který by zajišťoval, aby poslanci, kteří jsou z oprávněných důvodů dočasně nepřítomni, např. z důvodu mateřské nebo rodičovské dovolené, mohli i nadále plnit své základní povinnosti; považuje to za problematické, protože to může mít negativní dopad na zastoupení občanů v Parlamentu; zdůrazňuje, že pokud taková opatření nebudou stanovena, existuje riziko diskriminace poslanců a jejich voličů; zdůrazňuje, že odevzdání hlasu poslankyni by nemělo vést ke ztrátě zastoupení, což je znepokojivé, neboť mladší poslanci, zejména pak ženy, a jejich voliči jsou disproporčně znevýhodněni absencí ustanovení, která by v Parlamentu upravovala mateřskou a rodičovskou dovolenou; připomíná, že situace poslanců vnitrostátních parlamentů se v těchto případech v jednotlivých členských státech liší; vyzývá parlamentní Výbor pro ústavní záležitosti, aby zajistil proveditelná, časově omezená řešení pro poslance, kteří jsou z oprávněných důvodů nepřítomni, aby se mohli zapojovat do rozprav a hlasovat, nebo aby byli dočasně zastoupeni náhradníkem, a to prostřednictvím revize jednacího řádu Parlamentu a evropského volebního práva; připomíná, že denní příspěvky jsou i nadále vázány na osobní přítomnost na pracovištích Parlamentu;
32.

konstatuje, že v rámci Evropské agentury pro léčivé přípravky působí pracovní skupina pro uplatňování zásad 3R („Replacement, Reduction and Refinement“ – náhrada, snížení a zdokonalení) v souvislosti s testováním léčivých přípravků stanoveným zákonem a že její strategie do roku 2025 zahrnuje značné úsilí v oblasti testování bez použití zvířat, a dále konstatuje, že Evropský úřad pro bezpečnost potravin zahrnul do oblasti působnosti svého Úřadu pro vědecké studie a identifikaci projektů vypracování plánu pro využívání metod bez použití zvířat, který by měl do roku 2027 běžným způsobem řešit mezery v údajích do roku 2027; vyjadřuje politování nad tím, že agentuře chybí podobné iniciativy, které by přispěly ke splnění cíle stanoveného v usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2021 o plánech a opatřeních k urychlení přechodu na inovace bez používání zvířat ve výzkumu, zákonem vyžadovaném testování a vzdělávání (11);
8.

konstatuje nárůst v přenášených prostředcích z roku 2020 do roku 2021 (12,6 % oproti 9,8 % prostředků přenesených z roku 2019 do roku 2020); připomíná Radě, že přenesené prostředky představují výjimku ze zásady ročního rozpočtu Unie a mohly by být ukazatelem toho, že rozpočet je nadhodnocován, a vyzývá Radu, aby zvýšila své úsilí o zamezení nadhodnocování rozpočtu;
5.

na základě zprávy Účetního dvora bere na vědomí rozpočet na platby na rok 2020 pro projekty programu Horizont 2020; dále konstatuje, že pandemie COVID-19 vedla ke zpomalení plateb v souvislosti s grantovými dohodami uzavřenými s partnery a grantové dohody se členy na období 2018–2019 navíc nebyly realizovány v plném rozsahu; dále si všímá, že to vedlo ke zpětnému získání výrazných částek přeplatků z titulu předběžného financování a tím se v roce 2020 zvýšily prostředky na operační platby (vnitřní účelově vázané příjmy) na 22 572 214 EUR; konstatuje rovněž, že tato situace nepříznivě ovlivnila míru plnění rozpočtu na operační platby, která na konci roku 2020 činila 82,6 % (ve srovnání s 97,2 % v roce 2019); mimoto na základě zprávy Účetního dvora konstatuje, že společný podnik v rozporu se svými finančními pravidly plně nevyčerpal prostředky z předchozích let ve výši přibližně 13 300 000 milionu EUR, které byly znovu zapsány do jeho provozního rozpočtu na rok 2020, a to před využitím prostředků na platby na daný rok; bere na vědomí odpověď společného podniku, že na začátku roku 2020 disponoval pouze prostředky na platby ze zdrojů C1 a že v rámci prvního opravného rozpočtu na daný rok byly nevyužité prostředky v květnu 2020 znovu aktivovány jako prostředky C2; bere však na vědomí vysvětlení, že nástroj Komise pro řízení grantů nepodporoval přednostní použití prostředků C2 bez manuálního zásahu u každé platby, a proto byly nejprve využity prostředky C1; poznamenává navíc, že podle odpovědi společného podniku společný podnik plánoval v posledních měsících roku 2020 použít prostředky C2 na platby dodatečného předběžného financování v rámci grantových dohod uzavřených se členy na období 2020–2021 a že některé z těchto plateb však musely být odloženy do začátku roku 2021; bere dále na vědomí, že společný podnik zavede dodatečná monitorovací opatření s cílem zajistit, aby byly znovu aktivované finanční prostředky využity jako první; vyzývá společný podnik, aby informoval orgán příslušný k udělení absolutoria o dalším vývoji situace v této oblasti;
11.

konstatuje, že pokud jde o opatření přijatá v návaznosti na udělení absolutoria za rok 2019, úřad jednoznačně souhlasí s cílem digitalizovat agentury Unie; konstatuje, že v souladu se svou strategií na rok 2027 si úřad klade za cíl nadále investovat do digitalizace svých procesů a modernizovat stávající infrastrukturu IT, maximalizovat spolupráci a výměnu znalostí v rámci úřadu i mimo něj, a zajistit tak širší, účinnější a rychlejší přístup k vědeckým poznatkům; dále konstatuje, že úřad přispívá k digitální strategii Komise tím, že se zapojil do iniciativy na podporu spolupráce mezi agenturami pro zdravotní politiku a Evropskou komisí (HPAC), která probíhá pod vedením Generálního ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin, přičemž usiluje o účinnost prostřednictvím součinnosti a spolupráce při poskytování společných digitálních řešení;
3.

na základě zprávy Účetního dvora konstatuje, že institut dne 17. prosince 2019 podepsal dodatek k dohodě s Generálním ředitelstvím Komise pro politiku sousedství a jednání o rozšíření o poskytnutí 378 950 EUR v rámci nástroje předvstupní pomoci na provádění opatření „Větší schopnost kandidátských zemí EU a potenciálních kandidátských zemí měřit a monitorovat dopad politik rovnosti žen a mužů (2018–2021)“ a že tato částka byla obdržena dne 27. prosince 2019, avšak informace týkající se této částky nebyly do rozpočtu zahrnuty; podotýká, že podle článku 157 finančního nařízení musí být takové informace vykazovány; vyjadřuje politování nad tím, že institut nezveřejnil dodatek rozpočtu na rok 2020, který by zahrnoval částku, která byla vybrána, ani ji nezahrnul do rozpočtu na rok 2020, který byl zveřejněn dne 31. března 2021, a že podobný problém byl hlášen již dříve v roce 2019; konstatuje, že institut na konci roku 2021 provedl připomínku Účetního dvora týkající se rozpočtového řízení v rámci auditu účetní závěrky za rok 2020 a přistoupil ke zveřejnění opravy (3) svého rozpočtu na rok 2020 týkající se příspěvku z nástroje předvstupní pomoci; konstatuje, že Účetní dvůr v současné době toto opatření sleduje; vyzývá institut, aby vzhledem ke konstatování Účetního dvora, že se jedná o systémový problém, poskytl orgánu příslušnému k udělení absolutoria vysvětlení, jak se problém s vykazováním mohl v roce 2020 opakovat; vyzývá institut, aby informoval orgán příslušný k udělení absolutoria, jaká další opatření přijal, aby zabránil opakování tohoto problému;