Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů na podporu oživení a odolnosti – jak ho můžeme zlepšit?“

(2022/C 323/01)

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal na svém plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. května 2022 (jednání dne 18. května), následující usnesení 197 hlasy pro, 4 členové se zdrželi hlasování.

1. Úvod

1.1. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) ve svém usnesení z února 2021 ( 1 ) zhodnotil účast sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na tvorbě národních plánů pro oživení a odolnost, jakož i kvalitu jejich zapojení, a to formou konzultací. Tyto plány předkládaly členské státy Evropské komisi za účelem využití podpory z Nástroje pro oživení a odolnost, který je ústředním prvkem dočasného nástroje na podporu oživení NextGenerationEU (NGEU). Navzdory čl. 18 odst. 4 písm. q) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost ( 2 ) dospěl EHSV k celkovému závěru, že míra zapojení organizované občanské společnosti je ve většině členských států do značné míry nedostatečná. Navíc se ukázalo, že konzultace, často konané z podnětu sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, byly obecně považovány za pouhé formality, které nemají skutečný vliv na obsah plánů. Výbor vyzval evropské orgány a vlády členských států, aby tuto situaci napravily při provádění, sledování a úpravách plánů. EHSV kromě toho i nadále zdůrazňuje, že tato větší míra zapojení rovněž vyžaduje lepší připravenost organizované občanské společnosti.

1.2. V uvedeném usnesení a v různých stanoviscích EHSV rovněž vyjádřil souhlas s investičními cíli a hlavními směry reforem Nástroje pro oživení a odolnost, jejichž záměrem by měla být změna výrobního modelu vedená snahou o dosažení klimaticky neutrální a digitalizované ekonomiky, a to prostřednictvím spravedlivých procesů transformace, jež by zajišťovaly ochranu dotčených pracovníků a regionů, převedení zaměstnanců a obnovu a obměnu výrobní struktury. Podle názoru Výboru by investice a reformy stanovené v národních plánech pro oživení a odolnost měly podporovat zlepšení produktivity podniků a hospodářství v členských státech, posílení inovační průmyslové struktury prostřednictvím podpory malých a středních podniků a podniků sociální ekonomiky a posílení sociální soudržnosti, čehož lze rovněž dosáhnout prostřednictvím rozvoje a provádění evropského pilíře sociálních práv.

1.3. V době, kdy se evropské hospodářství zotavovalo z hospodářské recese způsobené pandemií COVID-19 a z opatření v oblasti veřejného zdraví přijatých k jejímu potlačení a snažilo se překonat narušení dodávek a inflační tlaky, které pandemie vyvolala ve světové ekonomice, vytvořil nečekaný vnější otřes – invaze armády Ruské federace na Ukrajinu – nový politický a ekonomický scénář plný obtíží a rizik. EHSV tuto invazi důrazně odsuzuje jako závažné porušení platných mezinárodních pravidel a dohod ( 3 ) . Ohrožuje evropskou a světovou bezpečnost, způsobuje obrovské lidské utrpení, hmotné škody a škody na životním prostředí a radikálně mění evropský a světový hospodářský rámec.

1.4. V březnu dosáhla meziroční inflace v eurozóně 7,5 %, což je nejvyšší hodnota od zavedení eura, a inflace cen energií dosáhla 44,7 %. Dlouhotrvající válka na Ukrajině by navíc mohla zapříčinit nedostatek fosilních paliv, na nichž jsme ještě stále závislí, i dalších surovin a potravin, což by způsobilo nepředvídatelnost vývoje cen a růstu, s obrovským dopadem na nejchudší země, tj. v Africe a na Blízkém východě. Stagflace je reálným rizikem, které hrozí ekonomikám Evropy i dalších regionů světa. Tímto vývojem mohou být dotčeny i cíle opatření a nástrojů Zelené dohody, jejímž záměrem je dosažení klimatické neutrality Evropy do roku 2050. Geopolitické důsledky války budou mít dopad na celý hodnotový řetězec potravin, průmysl, obranu a obchod v Evropě i ve světě, na příslušné politiky EU v těchto i dalších oblastech a také na probíhající úvahy o budoucnosti Evropy a úrovni integrace, které chceme jako evropské národy a občané společně dosáhnout. Ve světle tohoto nového scénáře by proto měla být zvážena revize finančních nástrojů EU. Kromě toho bude mít situace, která nastala v důsledku války na Ukrajině, vliv na provádění národních plánů pro oživení a odolnost, které bude třeba realizovat v souladu s novými cíli hospodářské politiky stanovenými za účelem řešení rizik a výzev plynoucích z této nové situace. Zmíněné scénáře zhoršujícího se vývoje předpokládají silnější a jednotnější přístup ze strany Evropy, která učiní vše, co je v jejích silách.

1.5. Cílem tohoto usnesení EHSV je posoudit, zda členské státy řeší zjištěné nedostatky v oblasti zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do přípravy národních plánů pro oživení a odolnost, a jak se vyvíjí účast těchto partnerů na provádění těchto plánů. Za tímto účelem shromáždila skupina ad hoc Evropský semestr v rámci EHSV názory organizované občanské společnosti prostřednictvím dotazníku rozeslaného členům skupiny. Dotazník obsahuje 21 otázek týkajících se zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do tvorby obsahu a provádění národních plánů pro oživení a odolnost a dopadu ekologické a digitální transformace na hospodářství a společnost členských států. Odpovědi na dotazník zaslalo celkem 21 členských států ( 4 ) . Kromě toho proběhla tato konzultace také prostřednictvím kulatých stolů pořádaných společně s organizovanou občanskou společností a/nebo národními hospodářskými a sociálními radami v sedmi členských státech v období od podzimu 2021 do konce března 2022.

2. Metodika

2.1. Údaje a informace potřebné pro vypracování této zprávy byly shromážděny v období od října 2021 do dubna 2022. Celkem bylo zasláno 23 příspěvků členských států (odpovědi na dotazník a/nebo v rámci kulatého stolu). Konzultace vycházely z přímých zkušeností členů a byli do nich zapojeni sociální partneři a organizace občanské společnosti. V některých zemích se jich zúčastnily národní hospodářské a sociální rady či obdobné subjekty, v jiných zase proběhly konzultace s představiteli vlády.

2.2. Z různých důvodů nebyly všechny národní plány pro oživení a odolnost schváleny Evropskou komisí, přičemž některé členské státy během naší konzultace ještě neukončily fázi provádění. Některé členské státy proto mohly na dotazník odpovědět pouze částečně nebo vůbec. V zájmu doplnění chybějících informací se toto usnesení opírá také o externí zdroje, jako jsou publikace analytických středisek, srovnávací výzkumné studie a vnitrostátní rozpravy. Kromě toho byl dotazník rozeslán také několika evropským organizacím občanské společnosti, které tvoří součást styčné skupiny EHSV ( 5 ) , a dalším zástupcům všech tří skupin EHSV. Dodatečné informace, jejichž cílem je doplnit celkový přehled situace, jsou v tomto usnesení jasně odlišeny ( 6 )

2.3. 21 otázek, o něž se konzultace opíraly, je rozděleno do následujících čtyř oddílů: — Oddíl I: Jaký je názor organizované občanské společnosti na obsah plánů, jejich investiční cíle a navrhované reformy? — Oddíl II: Jak probíhá provádění plánů, plnění jejich investic a provádění reforem? — Oddíl III: Potenciální dopad národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost členských států. — Oddíl IV: Zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do provádění plánu.

3. Závěry týkající se výsledků konzultací

3.1. Oddíl I: Jaký je názor organizované občanské společnosti na obsah plánů, jejich investiční cíle a navrhované reformy?

3.1.1. Pokud jde o začlenění návrhů organizované občanské společnosti do obsahu národních plánů pro oživení a odolnost, Evropská komise ve své analýze plánů poukázala na konkrétní návrhy zúčastněných stran, které se skutečně projevily, například v plánech České republiky ( 7 ) , Německa ( 8 ) , Kypru ( 9 ) , Rakouska ( 10 ) , Portugalska ( 11 ) nebo Slovenska ( 12 ) . Lotyšsko zveřejnilo kromě svého národního plánu pro oživení a odolnost i návrhy partnerů a některé z nich do plánu zahrnulo. Z konzultací provedených v souvislosti s tímto usnesením vyplynulo, že většina organizací občanské společnosti v členských státech je sice přesvědčena, že plán bude úspěšný, a podporuje jeho ekologické, digitální a sociální cíle, odpovědi však často uváděly, že sociální rozměr je poměrně málo rozvinutý. Kromě toho byly vyjádřeny obavy ohledně schopnosti členských států spravovat prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost nebo je spravovat ve vhodném časovém rámci, což by mohlo být překážkou úspěchu plánu. To platí zejména pro největší příjemce prostředků. Hodnocení schopnosti plánu posílit ekonomickou odolnost je nejednoznačné. Zejména země, které čerpají poměrně málo finančních prostředků, neočekávají, že by plán přispěl k dlouhodobé odolnosti jejich hospodářství. V neposlední řadě organizovaná občanská společnost do značné míry vyjadřuje politování nad tím, že její názory na priority, které by se měly v plánu projevit, nebyly v konečné verzi dostatečně zohledněny. Organizovaná občanská společnost rovněž opakovaně poukazovala na to, že řada reforem obsažených v národních plánech pro oživení a odolnost byla plánována už v předchozích národních programech reforem, a to nezávisle na Nástroji pro oživení a odolnost a jeho investičních a reformních cílech, takže organizované občanské společnosti byl ponechán jen malý prostor, aby mohla obsah plánu ovlivnit.

3.2. Oddíl II: Jak probíhá provádění plánů, plnění jejich investic a provádění reforem?

3.2.1. Dne 15. prosince 2021 spustila Komise Srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost ( 13 ) v souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost. Nabízí přehled o postupu provádění Nástroje pro oživení a odolnost a národních plánů pro oživení a odolnost, neukazuje však, do jaké míry členské státy účinně směřují finanční prostředky na financování svých projektů. Proto některé členské státy, jako například Rakousko, Itálie, Lotyšsko, Portugalsko, Slovensko či Španělsko, zveřejňují na svých internetových stránkách některé informace o způsobu vynakládání finančních prostředků a provádění opatření.

3.2.2. Většina zúčastněných stran, které se zúčastnily konzultací do začátku dubna 2022, uvedla, že je ještě příliš brzy na to, aby mohly zpracovat ucelený přehled o provádění plánu a svém zapojení do něj. V některých členských státech je to částečně způsobeno pomalým postupem provádění nebo prodlevami při provádění a prosazování plánu. Zástupci organizované občanské společnosti však uvádí, že se už vyjádřili k (potenciálním) problémům, které mohou nastat ve fázi provádění. V tomto ohledu představuje jednu z hlavních uváděných překážek administrativní kapacita členských států, zejména na regionální a místní úrovni (jak se rovněž uvádí v diskusním dokumentu centra CEPS zveřejněném v březnu 2022 ( 14 ) ). To platí zejména pro největší příjemce prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost. Z tohoto důvodu mnoho sociálních partnerů a organizací občanské společnosti trvá na větším zapojení místních a regionálních komunit. Většina zúčastněných stran však nepovažuje účast organizované občanské společnosti na provádění národních plánů pro oživení a odolnost na regionální a místní úrovni za účinnou. Druhou často zmiňovanou překážkou je nedostatečná výměna informací mezi vládou členského státu a sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti, což může představovat vážnou překážku jejich zapojení do fáze provádění a sledování.

3.2.3. Navzdory těmto zjištěným problémům se podle hloubkové analýzy výzkumné služby Evropského parlamentu zveřejněné v březnu 2022 ( 15 ) na jedné straně několik členských států, například Belgie, Kypr, Řecko, Estonsko či Finsko, obecně zavázalo, že budou během prováděcí fáze národních plánů pro oživení a odolnost pokračovat ve spolupráci se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti, a na druhé straně jiné země, například Česká republika, Francie, Itálie, Portugalsko, odkazovaly na zvláštní výbor/orgán, který bude mimo jiné odpovědný za sledování dosaženého pokroku, dodržování milníků a cílů jednotlivých složek a dohled nad nimi, a také za propagační aktivity a hodnocení zpráv o provádění.

3.3. Oddíl III: Potenciální dopad národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost členských států

3.3.1. Podle studie, kterou vypracovala výzkumná služba Evropského parlamentu ( 16 ) , by měl Nástroj pro oživení a odolnost aktivovat veřejné investice a zaměřovat se přitom na zvýšení reálné produkce a napomáhat vytváření dodatečného fiskálního prostoru, což následně umožní plnění už naplánovaných výdajů členských států založené na doplňkovosti. Nástroj pro oživení a odolnost by na jedné straně vedl k podstatnému zvýšení HDP v krátkodobém a střednědobém horizontu prostřednictvím poptávky po veřejných a soukromých investicích, jež by umožnila nashromáždění základního kapitálu, který je na druhé straně nezbytný pro dosažení vyššího HDP ve střednědobém a dlouhodobém horizontu prostřednictvím růstu zaměstnanosti, vyšší produktivity a mezd a prostřednictvím příznivého účinku na produkci.

3.3.2. Názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na možné dopady národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost v jejich zemi jsou poměrně různorodé. Toto vnímání se liší zejména v závislosti na výši finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených jednotlivým členským státům. V členských státech, které čerpají velké částky, je totiž dopad vnímán pozitivněji než v členských státech, které dostávají vzhledem k velikosti svého hospodářství poměrně malé částky. Navzdory těmto rozdílům organizovaná občanská společnost obecně vnímá dopad fondů Nástroje pro oživení a odolnost a investic národních plánů pro oživení a odolnost na reformy kladně, neboť představují impuls pro dosažení cílů souběžné ekologické a digitální transformace.

3.4. Oddíl IV: Zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do provádění plánu

3.4.1. Účast organizované občanské společnosti ve fázi provádění plánu měla v oněch několika málo členských státech, kde byla tato fáze skutečně zahájena, různé podoby. Z informací poskytnutých zúčastněnými stranami vyplývají čtyři kategorie zapojení: 1) uložené právními předpisy; 2) prostřednictvím zvláštních pracovních skupin pro národní plány pro oživení a odolnost; 3) prostřednictvím setkání zúčastněných stran; 4) žádná konkrétní plánovaná forma zapojení. V porovnání se závěry z roku 2021, které ukázaly zjevně nedostatečné zapojení organizované občanské společnosti ve fázi přípravy plánu, je její zapojení ve fázi provádění hodnoceno kladněji, i když ve všech členských státech není ještě zdaleka uspokojivé. Z uvedených informací totiž vyplývá, že v některých zemích jsou podporovány iniciativy zvláště určené k zapojení organizované občanské společnosti do provádění národních plánů pro oživení a odolnost. Kromě toho, pokud jde o možný rozdíl v zapojení sociálních partnerů na jedné straně a organizací občanské společnosti na straně druhé, se ukazuje, že v členských státech buď obecně nedochází k zapojení žádné ze stran, nebo dochází k zapojení obou stran bez rozdílu. Avšak ve třech (Rakousko, Řecko a Portugalsko) z dvaceti oslovených členských států zúčastněné strany uvedly, že se zapojení těchto stran výrazně liší. V těchto zemích jsou sociální partneři zapojováni více než organizace občanské společnosti.

3.4.2. Průzkum BusinessEurope ( 17 ) ze začátku roku 2022 v této souvislosti ukázal, že sociální partneři jsou do plánů pro oživení zapojováni ve stále větší míře, což se projevuje v tom, že míra nespokojenosti s jejich dosavadní úlohou při provádění plánu činí pouze 30 %, zatímco v loňském roce dosáhla míra nespokojenosti s jejich úlohou při přípravě plánu 71 %. Kromě toho, jak se uvádí ve zprávě nadace Eurofound ( 18 ) z března 2022, po přijetí plánů sociální partneři poukazovali na význam zpráv o jednotlivých zemích vydávaných Evropskou komisí v rámci evropského semestru ( 19 ) , které tvoří rámec pro diskusi o provádění vnitrostátních reforem a investicích a umožňují sociálním partnerům výměnu myšlenek a přispívají k tomu, že národní plány pro oživení a odolnost se mohou opírat o spolehlivé výchozí údaje.

4. Závěry

4.1. Obecně je konečný obsah plánů hodnocen kladně. V některých případech byly v konečných verzích národních plánů pro oživení a odolnost zohledněny připomínky organizované občanské společnosti. Celkově organizovaná občanská společnost podporuje zelené, digitální a sociální cíle národních plánů pro oživení a odolnost. Pokud jde o příspěvek k ekologické a digitální transformaci, byly vyjádřeny kladné názory, i když dopad národních plánů pro oživení a odolnost je až na několik případů hodnocen jako omezený. Často se bohužel objevovaly názory, že sociální rozměr plánu je navzdory svému významu pro hledisko odolnosti poměrně málo propracovaný. Zazněl názor, že transformace bude vyžadovat více investic, zejména s ohledem na současnou krizi. Navzdory vnímanému zlepšení v některých členských státech je stále obtížné jednoznačně odpovědět na otázku, zda se účast ve fázi provádění zlepšila, a to i proto, že provádění mnoha národních plánů pro oživení a odolnost se v řadě členských států značně zpozdilo. Sociální partneři a organizace občanské společnosti však poukazovali na to, že v této fázi došlo ke zlepšení institucionálního sociálního dialogu. Například ve Španělsku sociální partneři uznávají, že rámec Nástroje pro oživení a odolnost a národních plánů pro oživení a odolnost přispěl k důležitým dohodám o pracovních a důchodových reformách prostřednictvím tripartitního sociálního dialogu.

4.2. Navzdory zpoždění při provádění mnoha národních plánů pro oživení a odolnost byly v některých členských státech zaznamenány osvědčené postupy v oblasti jejich provádění a sledování. Například v Rakousku, Francii, Lucembursku, Španělsku a Švédsku představuje úzká a konstruktivní spolupráce mezi sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a vládou, umocňovaná transparentností a trvalým dialogem, důležitý nástroj jejich zapojení do Nástroje pro oživení a odolnost. V Česku, Estonsku, Finsku, Itálii a Španělsku byly navíc spuštěny propagační internetové stránky nebo vládní portál k Nástroji pro oživení a odolnost s transparentními informacemi přístupnými veřejnosti. V Itálii, která je hlavním příjemcem prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost, byl v listopadu 2021 na vládní úrovni zřízen stálý kulatý stůl pro partnerství ( Tavolo permanente del partenariato ) se zvláštními pracovními skupinami, které kriticky sledují směřování a kvalitu provádění národních plánů pro oživení a odolnost z hlediska očekávání občanů. Tomuto orgánu předsedá italský předseda vlády a jeho činnost koordinuje předseda Národní rady pro hospodářství a práci (CNEL). Kromě toho byla podepsána zvláštní strukturovaná dohoda s Národním sdružením italských měst a obcí (ANCI) o rozvoji dialogu a strukturované pomoci ve fázích provádění na místní úrovni týkající se záležitostí, které jsou předmětem jejich zájmu. V Itálii je podobným způsobem podporováno zapojení obcí a dalších místních subjektů, pokud jde o správní kapacitu. V Chorvatsku se organizovaná občanská společnost podílí na činnosti pracovních skupin připravujících výběrová řízení na provádění národních plánů pro oživení a odolnost a také na přípravě dohod s ministerstvem cestovního ruchu týkajících se opatření v rámci plánu pro odvětví cestovního ruchu. V Portugalsku se organizovaná občanská společnost podílí na sledování provádění národních plánů pro oživení a odolnost, zejména analýzou výsledků plánů a zpráv o hodnocení dopadů. V tomto ohledu byl vytvořen monitorovací orgán nazvaný Národní monitorovací výbor (CNA), v němž jsou zastoupeni mimo jiné zástupci sociálních partnerů, univerzit a sociálního sektoru. Tato výměna osvědčených postupů je vítána a slouží jako příklad ostatním členským státům.

4.3. V mnoha členských státech se objevují požadavky na lepší zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do fáze provádění národních plánů pro oživení a odolnost. Organizovaná občanská společnost požaduje větší transparentnost při provádění a sledování těchto plánů a žádá, aby byly informace zveřejňovány a aby byl dále podporován dialog o národních plánech pro oživení a odolnost se všemi příslušnými zúčastněnými stranami. Bez tohoto dialogu nebudou pravděpodobně klíčové výzvy správně řešeny. A konečně, ve většině členských států se teprve ukáže, zda se účast organizované občanské společnosti výrazně zlepší ve fázích provádění a sledování plánů, které jsou v současnosti stále příliš pomalé nebo jsou provázeny prodlevami.

4.4. Výbor vyzývá vlády členských států, v nichž je zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti ( 20 ) dosud nedostatečné, aby tuto situaci urychleně napravily a postupovaly v souladu s pravidly stanovenými v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Vyzývá Komisi a Evropský parlament, aby vymáhaly dodržování platných pravidel.

4.5. Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je EHSV přesvědčen, že nedostatečně účinná a kvalitní účast organizované občanské společnosti na správě ekonomických záležitostí EU nebude uspokojivě vyřešena, dokud neproběhne reforma evropského semestru tak, aby byla tato účast zaručena prostřednictvím směrnice nebo nařízení. Výbor upozorňuje na skutečnost, že o řádnou účast se jedná tehdy, když jsou organizace občanské společnosti v rámci formálních konzultačních procesů založených na právních normách a veřejných a transparentních postupech náležitým způsobem písemně informovány, je jim poskytnut dostatek času k analýze vládních návrhů a k vypracování návrhů vlastních a zařazení nebo zamítnutí těchto návrhů je doprovázeno odůvodněním obsaženým ve veřejných zápisech nebo dokumentech.

4.6. Válka na Ukrajině a její bezprostřední rizika pro evropskou a světovou ekonomiku cíle národních plánů pro oživení a odolnost nezpochybňují, ale naopak by podle názoru Výboru měly evropské orgány a vlády členských států povzbudit, aby urychlily provádění a prosazování těchto plánů, jakož i související investice a reformy, a aby prosazovaly Zelenou dohodu EU s cílem udržet růst a urychlit dekarbonizaci energetického systému a zelenou strategickou autonomii Evropské unie. Zároveň musí EU učinit vše, co je nezbytné, aby pomohla vládě a obyvatelům Ukrajiny, poskytla odpovídající péči milionům lidí, kteří byli nuceni hledat útočiště v zemích EU, a pomohla členským státům, které jsou přímo postiženy, v různých odvětvích hospodářství.

4.7. Už před vypuknutím války nebyl celkový objem prostředků členských států a prostředků z nástroje NGEU dostatečný k dosažení cílů Zelené dohody a k uskutečnění potřebné spravedlivé a inkluzivní transformace energetiky, zejména cíle nahradit fosilní paliva čistými a obnovitelnými zdroji výroby energie v souladu s doporučeními Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC). Kromě toho je nyní naléhavě třeba ukončit energetickou závislost EU na Rusku i z geopolitického hlediska. Situace si navíc vyžádá výrazný nárůst investic do bezpečnosti a obrany, což značně zatíží veřejné rozpočty.

4.8. Z toho důvodu EHSV navrhuje: a) urychlené přijetí nové energetické strategie EU, která podpoří účinné propojení unijních energetických sítí, rychlé nahrazení fosilních paliv obnovitelnými zdroji energie, vysokou energetickou účinnost a snížení poptávky po energii; b) zvážení možnosti přesměrovat investice do národních plánů pro oživení a odolnost na větší investice do čisté a obnovitelné energie a zároveň zajistit strategickou autonomii EU; c) aby všechny členské státy využívaly svůj podíl prostředků z národních plánů pro oživení a odolnost k financování nových programů v tomto směru, jako jsou programy pro investice do udržitelné energie; d) aby v krátkodobém horizontu evropské orgány a vlády členských států přijaly veškerá nezbytná opatření jak v oblasti výroby, tak spotřeby za účelem ochrany ekonomik před řetězovými dopady války – která vážně narušuje potravinové, energetické a finanční trhy, zvyšuje ceny energií a narušuje dodavatelské řetězce – na hospodářství EU; e) posoudit vytvoření nového nástroje finančních investic a podpořit návrh Evropské komise obsažený ve sdělení nazvaném REpowerEU na urychlení restrukturalizace energetického odvětví s cílem zajistit bezpečnější a udržitelnější strategickou autonomii EU. Za tímto účelem by měl být použit nejvhodnější model, který bude určen na základě osvědčených postupů a výsledků Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a Nástroje pro oživení a odolnost.

4.9. Závěry Mezivládního panelu OSN pro změnu klimatu z roku 2022 jsou další vážnou upomínkou, že úsilí v boji proti změně klimatu je nedostatečné. EHSV vyzývá evropské orgány, aby tyto závěry zohlednily při přijímání iniciativ v oblasti energetické, průmyslové a hospodářské politiky.

4.10. EHSV si je vědom obrovských obtíží, které za současných okolností představuje provádění hospodářské politiky, jejímž cílem je současně snížit inflaci a zajistit hospodářský růst, zaměstnanost a udržitelnost veřejných financí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Evropské orgány, vlády členských států a ECB musí postupovat v úzké koordinaci a přijmout nezbytná opatření, aby bylo zajištěno, že ukončení expanzivní měnové a fiskální politiky bude provedeno tak, aby nevedlo k nové recesi. EHSV je přesvědčen, že reforma pravidel Paktu o stabilitě a růstu by měla být provedena stanovením realistických cílových hodnot pro schodek a dluh, začleněním zlatého pravidla pro investice a stanovením flexibilních postupů k dosažení cílových hodnot určených ke snížení úrovně veřejného dluhu v závislosti na situaci jednotlivých zemí.

4.11. Nezbytným předpokladem zajištění spravedlivé a inkluzivní ekologické a digitální transformace je úsilí v oblasti vzdělávání a celoživotního učení pracovníků a obyvatelstva obecně. Prioritou by měla být odborná příprava a pracovně-profesní poradenství pro pracovníky postižené restrukturalizačními procesy, ale také předvídání potřeb vyplývajících z různých typů technologických změn ve výrobním systému. Digitalizace vyžaduje zvláštní pozornost v případě osob, které mají vzhledem ke svému věku nebo jiným okolnostem obtížnější přístup k digitalizovaným službám. Této části obyvatelstva je třeba zajistit přístup ke školení a speciálním podpůrným službám, které jim pomohou získat přístup ke všem typům výhod a služeb.

V Bruselu dne 18. května 2022. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Usnesení EHSV k tématu Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost – co se osvědčilo a co nikoliv? (Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 1).

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

(3) Válka na Ukrajině a její hospodářský, sociální a environmentální dopad (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 1).

(4) Poznámka: před 1. dubnem 2022 Komise schválila 23 plánů (včetně švédského plánu z konce března 2022, který ještě čeká na schválení Radou). Na začátku dubna Komise schválila také bulharský plán, který rovněž ještě musí schválit Rada (tj. 24 plánů dosud schválených Komisí a 22 dosud schválených Radou).

(5) Styčná skupina pro evropské organizace a sítě občanské společnosti.

(6) Zprávy z jednotlivých členských států jsou analyzovány v příloze tohoto usnesení. Veškeré dokumenty jsou k dispozici na internetových stránkách Výboru.

(7) SWD(2021) 211 final.

(8) SWD(2021) 163 final/2.

(9) SWD(2021) 196 final.

(10) SWD(2021) 160 final.

(11) SWD(2021) 146 final.

(12) SWD(2021) 161 final.

(13) Srovnávací přehled oživení a odolnosti.

(14) Comparing and assessing recovery and resilience plans (Srovnání a hodnocení plánů pro oživení a odolnost) – druhé vydání, Centrum pro evropská politická studia (CEPS).

(15) Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views (Plány pro oživení a odolnost: názory zúčastněných stran).

(16) Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission (Dialog s Evropskou komisí o oživení a odolnosti), 7. března 2022.

(17) BusinessEurope Reform Barometer 2022.

(18) Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans (Zapojení regionů a měst do národních plánů pro oživení a odolnost).

(19) Zpráva o evropském semestru pro koordinaci hospodářské politiky: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze udržitelného růstu na rok 2022.

(20) A dalších relevantních zúčastněných stran, například mládežnických organizací, jak EHSV zdůraznil zejména ve svém stanovisku Jak mladým lidem zaručit důstojnou práci a zajistit začlenění osob NEET prostřednictvím řádného vypracování národních plánů pro oživení (Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 27).