Zvláštní zpráva č. 16/2009 - Řízení předvstupní pomoci Turecku Evropskou komisí





Seznam zkratek CFCU : Centrální finanční a kontraktační jednotka (Central Finance and Contracts Unit) DIS : Decentralizovaný prováděcí systém (Decentralised Implementation System) EADP : Program pro rozvoj východní Anatolie (Eastern Anatolia Development Programme) EU : Evropská unie EUSG : Generální sekretariát pro EU (European Union Secretariat General) IPA : Nástroj předvstupní pomoci (Instrument for Pre-Accession Assistance) JMC : Společný monitorovací výbor (Joint Monitoring Committee) MIPD : Víceletý orientační plánovací dokument (Multi-Annual Indicative Planning Document) RACER : Relevantní, akceptované, důvěryhodné, snadné a robustní (Relevant, Accepted, Credible, Easy and Robust) SMART : Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely) TPA : Předvstupní pomoc pro Turecko (Turkey Pre-Accession Assistance) Shrnutí I. Od roku 2002 se z programu předvstupní pomoci pro Turecko financuje provádění projektů, jejichž cílem je pomoci Turecku při plnění podmínek, jež jsou podmínkou pro vstup do Evropské unie (viz body 1–7). II. Audit se zaměřil na následující tři otázky (viz bod 8): a) Zajistila Evropská komise, aby pomoc EU směřovala k projektům, které při plnění priorit přístupového partnerství EU přinesou nejvíce přidané hodnoty? b) Zajistila Evropská komise, aby decentralizovaný prováděcí systém vedl k včasnému a úspěšnému dosahování výstupů a cílů projektů? c) Zajistila Evropská komise existenci účelného systému monitorování a hodnocení výkonnosti? III. Audit Účetního dvora prověřoval vzorek dokončených projektů, systém programování nových projektů a fungování decentralizovaného prováděcího systému (viz body 9–10). IV. První období programu předvstupní pomoci pro Turecko (TPA, 2002–2006) trpělo mnohými nedostatky, kterými se vyznačovaly i předcházející předvstupní programy: přílišnými zpožděními, problémy s prováděním a také nedostatečným monitorováním a vyhodnocováním (viz body 36–42 a 53–61). V. Auditované projekty nicméně dosáhly svých zamýšlených výstupů a Účetní dvůr posoudil jejich výsledky jako pravděpodobně v budoucnu udržitelné (viz body 48–52). VI. Komise zavedla opatření zaměřená na řešení řady nedostatků v decentralizovaném prováděcím systému, a to zejména od zavedení nového nástroje předvstupní pomoci (IPA, 2007–2013). Ačkoli se tím už dosáhlo zlepšení v procesu výběru, plný dopad těchto změn bude možno posoudit až s prováděním projektů IPA v nadcházejících letech (viz body 19, 30–34 a 43–47). VII. Účetní dvůr však zjistil, že strategické dokumenty Rady a Komise nebyly pro směřování pomoci EU k dosažitelnému souboru cílů v rámci předvstupního procesu dostatečné. Strategické a projektové cíle nebyly navíc natolik konkrétní, aby umožnily posuzování projektových důsledků. Komise neměla k dispozici informace, jimiž by doložila účelnost předvstupní pomoci (viz body 11–19 a 53–63). VIII. Na základě těchto svých připomínek Účetní dvůr doporučuje, aby Komise řešila přetrvávající nedostatky v celkovém programování a v řízení výkonnosti (viz body 65–71). Fotografie 1: Jeden z auditovaných projektů přispěl k celkovému cíli zlepšení námořní bezpečnosti a prevence znečištění moře v Turecku uvedením do souladu s požadavky EU. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropská komise. Úvod 1. Turecko je v současné době jednou ze tří kandidátských zemí na členství v EU, a to spolu s Chorvatskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií. Evropská unie má pro každou kandidátskou zemi přístupové partnerství. Přístupové partnerství pro Turecko bylo přijato v roce 2001 a aktualizováno v letech 2003, 2006 a 2008. Jedná se o rozhodnutí Rady, které pro Turecko stanovuje priority přístupového partnerství s EU, které musí tato země splnit, má-li nastat pokrok v přístupových jednáních. 2. Aby pomohla kandidátským zemím řešit úkoly spojené s evropskou integrací a zavést reformy, které jsou potřebné pro splnění kritérií pro členství v EU, poskytuje Evropská unie finanční pomoc. Každoročně je sestavován národní program, který uvádí seznam projektů, jež se budou provádět. 3. Pro Turecko byly národní programy pro roky 2002–2006 financovány v rámci programu předvstupní pomoci pro Turecko (TPA) (viz tabulka 1). Od roku 2007 byl pak tento program předvstupní pomoci nahrazen nástrojem předvstupní pomoci (IPA [1]). Tabulka 1 Projekty financované z EU a roční rozpočty v rámci programu předvstupní pomoci pro Turecko (TPA) Národní program | Počet projektů | Přidělené rozpočtové prostředky (v milionech EUR) | 2002 | 18 | 126 | 2003 | 26 | 145 | 2004 | 38 | 237 | 2005 | 38 | 278 | 2006 | 44 | 463 | 4. Pro období 2007–2013 byl nástroj přestupní pomoci pro Turecko stanoven ve výši 4873 milionů EUR. Tvoří ho pět složek, z nichž největší je složka I: pomoc při transformaci a budování institucí, na niž připadá 1665 milionů EUR [2]. Jde o klíčovou součást pomoci EU s plněním politických a ekonomických kritérií (jak byla stanovena na zasedání Rady v Kodani v červnu 1993) [3] a zavedením acquis [4], což jsou nezbytné podmínky pro vstup do EU. 5. Ačkoli si Komise zachovává celkovou odpovědnost za řízení předvstupní pomoci, program předvstupní pomoci pro Turecko a nástroj předvstupní pomoci jsou řízeny tureckými orgány, a to na základě decentralizovaného prováděcího systému (DIS). Hlavní příjemce každého projektu (zpravidla ministerstvo či jiný veřejný orgán) je odpovědný za návrh koncepce projektu, specifikaci požadavků a následně za řízení projektových činností. Byly zřízeny nové turecké instituce: generální sekretariát pro EU (EUSG), který je zodpovědný zejména za identifikaci a monitorování projektů, a centrální finanční a kontraktační jednotka (CFCU), jež je zodpovědná za udílení zakázek pro všechny projekty financované z EU. 6. Komise je odpovědná za schvalování (akreditaci) institucí decentralizovaného prováděcího systému a systému řízení projektů před tím, než mohou být uvedeny do praxe. Komise rovněž schvaluje roční národní program, který zahrnuje jednotlivé projekty vybrané pro financování z EU. Pracovníci Komise v Ankaře předem schvalují zadávací řízení a udílení zakázek. 7. Fungování decentralizovaného prováděcího systému monitoruje společný monitorovací výbor (JMC) pro Turecko. Tomuto výboru předsedá společně Komise a turecké orgány a jeho členy jsou vysocí představitelé všech příslušných subjektů. Rozsah a koncepce auditu 8. Cílem auditu bylo posoudit, jak úspěšně Komise řídila předvstupní pomoc pro Turecko, a to ve vztahu k následujícím otázkám: a) Zajistila Evropská komise, aby pomoc EU směřovala k projektům, které při plnění priorit přístupového partnerství EU přinesou nejvíce přidané hodnoty? b) Zajistila Evropská komise, aby decentralizovaný prováděcí systém vedl k včasnému a úspěšnému dosahování výstupů a cílů projektů? c) Zajistila Evropská komise existenci účelného systému monitorování a hodnocení výkonnosti? 9. Účetní dvůr kontroloval vzorek 11 z 82 projektů programu předvstupní pomoci pro Turecko v rámci národních programů pro roky 2002–2004, neboť projekty z pozdějších let v době auditu ještě nebyly dokončeny. Projekty byly prověřovány, aby se posoudila míra, v jaké úspěšně dosáhly svých výstupů a cílů. Tato prověrka také poskytla důkazy o typech nedostatků, které se vyskytují v programovacích, prováděcích a monitorovacích systémech. Vzorek zahrnoval širokou škálu projektů lišících se svou povahou, velikostí i zeměpisným určením. Nejjednodušší projekt zastoupený ve vzorku spočíval v jediné zakázce, zatímco projekt největší měl 312 grantů. Hodnota financování EU u projektů vybraných do auditního vzorku se pohybovala od 1,5 do 45 milionů EUR (viz příloha I). 10. Audit rovněž prověřoval strategické plánování a postupy při výběru nových projektů pro první programovací rok (2007) u složky I nástroje předvstupní pomoci, a to do prosince 2008. Tato složka byla zvolena proto, že představuje největší z pěti složek IPA (52 % z celkového rozpočtu na Turecko pro rok 2007) a je nejsnadněji srovnatelná s programem TPA. Mapa Turecka — s vyznačením lokalit, kde proběhl audit na místě +++++ TIFF +++++ Mapa Turecka — s vyznačením lokalit, kde proběhl audit na místě Přípomínky Strategické plánování 11. Priority vyplývající z přístupového partnerství nejsou plněny pouze prostřednictvím pomoci EU, ale rovněž z vnitrostátních zdrojů a jiné dárcovské pomoci a také prostřednictvím vnitrostátní politiky a právních předpisů. 12. Účetní dvůr prověřoval strategické dokumenty a programovací systém použité pro národní program pro rok 2007 s cílem posoudit, zdali Komise měla systematickou koncepci směřování finanční pomoci z EU tam, kde může tato pomoc při plnění priorit přinést nejvíce přidané hodnoty. Strategické dokumenty rady a komise nebyly pro směřování pomoci k dosažitelnému souboru cílů dostatečné 13. Finanční nařízení [5] vyžaduje, aby všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet EU, měly stanovené konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené (SMART) cíle. Tyto cíle by měly být stanoveny v ročních prohlášeních o činnosti [6] jako součást procesů sestavování rozpočtu podle činností a řízení podle činností. Do prohlášení o činnosti týkajících se předvstupních výdajů v Turecku však Komise tyto cíle nezahrnula. 14. Přístupové partnerství pro rok 2006 definovalo 236 priorit, na které se Turecko mělo zaměřit, aby splnilo požadavky acquis a kodaňská kritéria. U seznamu těchto priorit však nebyla uvedena jejich relativní důležitost, lišily se pouze svými termíny. Přístupové partnerství pro rok 2006 uvádělo, že by krátkodobé priority měly být splněny během jednoho či dvou roků a střednědobé priority během tří až čtyř let. 15. Priority přístupového partnerství nebyly vždy vyjadřovány konkrétním a měřitelným způsobem a jejich dosažení v časových lhůtách stanovených v rozhodnutí Rady se ukázalo jako nereálné. 16. V roce 2007 Komise posoudila, nakolik Turecko splnilo priority přístupového partnerství. Z tohoto posouzení vyplynulo, že Turecko již splnilo přibližně 60 priorit, tedy 30 % priorit, které mají být splněny podle harmonogramu stanoveného v přístupovém partnerství, což potvrdila i analýza Účetního dvora. Z krátkodobých priorit z roku 2006 se jich v přístupovém partnerství pro rok 2008 objevilo 67 %, což ukazuje, že nebyly splněny v plánovaném časovém termínu (tabulka 2). 17. Například přístupové partnerství pro rok 2001 stanovilo jako prioritu, jež má být dosažena během dvou let, boj proti organizovanému zločinu, drogám, obchodu s lidmi, podvodům, korupci a legalizaci výnosů z trestné činnosti. Tato priorita se ale následně opakovala v každém dalším přístupovém partnerství. Časový termín dvou let nebyl zřetelně pro prioritu takové důležitosti zvládnutelný. 18. V reakci na každé přístupové partnerství by mělo Turecko vypracovat plán předpokládaných opatření [7]. Tyto plány však nespecifikují činnosti, pro něž bude potřeba finanční pomoc EU. Tabulka 2 Srovnání krátkodobých priorit u přístupového partnerství pro rok 2006 a přístupového partnerství pro rok 2008 Přístupové partnerství pro rok 2006 vytyčilo 155 krátkodobých priorit, přístupové partnerství pro rok 2008 jich uvádělo 139. | Z krátkodobých priorit přístupového partnerství pro rok 2006: se 80 (52 %) opakovalo s malými nebo žádnými změnami v přístupovém partnerství pro rok 2008;24 (15 %) se opakovalo v přístupovém partnerství pro rok 2008, ale bylo formulováno přesněji nebo důrazněji;51 (33 %) nebylo do přístupového partnerství pro rok 2008 zahrnuto. | 35 z krátkodobých priorit přístupového partnerství pro rok 2008 byly nové priority nebo dřívější střednědobé priority. | 19. V roce 2007 byl Komisí zaveden víceletý orientační plánovací dokument (MIPD – Multi-Annual Indicative Planning Document). Jedná se o obecný strategický dokument, jenž má stanovit hlavní priority, které by se měly pomocí prostředků IPA v příštích třech letech řešit. MIPD je pro tento účel důležitým nástrojem a má potenciál přispět k lepšímu zaměření financování ze strany EU. Komplexnost tohoto dokumentu však omezuje to, do jakých podrobností může být rozpracován. Pro některé oblasti tak tento dokument v zásadě jen zopakoval příslušné priority přístupového partnerství a v jednom případě shrnul do jednoho bodu sedm priorit: posilování právní a soudní ochrany náboženských svobod. V důsledku toho nedefinoval víceletý plánovací dokument cíle financování EU konkrétněji, měřitelněji či dosažitelněji, než jak byly definovány v přístupovém partnerství. Výběr projektů 20. Výběr projektů provádí společně turecké orgány a Komise. Po schválení příslušného ročního národního programu ze strany Komise jsou pak vybrané projekty zahnuty do dohody o financování, kterou podepisují obě strany. 21. Účetní dvůr posuzoval, jestli bylo výběrem projektů zajištěno, že financované projekty: a) přímo řešily priority přístupového partnerství; b) měly konkrétní cíle a bylo u nich zajištěno monitorování výkonnosti; c) byly dobře naplánovány a byly realizovatelné. Výběr projektů v rámci tpa nebyl dostatečně důkladný Výběr projektů v rámci TPA se dostatečně neřídil prioritami přístupového partnerství 22. Je nutné zavést účelný proces, který zajistí, že identifikace projektů metodou "zdola nahoru", která byla zavedena v rámci decentralizovaného prováděcího systému, povede k tomu, že se budou vytvářet a schvalovat projekty, které budou koncipovány takovým způsobem, aby se jimi mohly plnit priority přístupového partnerství. 23. Z auditu Účetního dvora, provedeného u projektů z národních programů pro roky 2002–2004, vyplynulo, že v té době žádný podobný proces neexistoval a že jednomu z 11 projektů chyběla odpovídající priorita v rámci přístupového partnerství [8]. Jakkoli se jednalo o zjevně cenný projekt (viz bod 51 a rámeček č. 5), v přístupovém partnerství nebyla jeho potřeba nikde uvedena a zároveň pro více než 100 jiných priorit nebyl vybrán projekt žádný. Cíle a rozsah dalších čtyř auditovaných projektů [9] se netýkaly priorit přístupového partnerství přímo. Cíle a ukazatele u projektů v rámci TPA byly pro monitoring výkonnosti nedostatečné 24. Pro každý projekt zařazený do národního programu se vyžaduje jeho úplný popis, známý pod názvem projektová fiše. Ta má stanovit cíle projektu, jeho očekávané výsledky, objektivně ověřitelné ukazatele a milníky provádění. 25. Účetní dvůr testoval projektové fiše, aby ověřil, zda projektové cíle a očekávané výsledky byly konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené (SMART) a zda ukazatele monitorující výkonnost projektu byly relevantní, akceptované, důvěryhodné, snadné a robustní (RACER). 26. Ačkoli projektové fiše byly základem systému monitorování výkonnosti, Účetní dvůr zjistil, že pouze dva z 11 projektů (projekt Ochrana spotřebitele a projekt Probační služba z národního programu pro rok 2004) měly cíle SMART a ukazatele výkonnosti RACER. Projektová fiše projektu Probační služba například stanovuje sedm ukazatelů, kterými se má měřit dopad probační služby jakožto alternativy odnětí svobody. 27. Absence výchozích bodů, vůči nimž se má měřit zlepšení, téměř znemožnila posoudit míru, v níž projekty dosáhly svých cílů. Rámeček č. 1 ukazuje, že složky cílů projektu Program pro rozvoj východní Anatolie mohly být měřitelné. Projektová fiše neobsahovala ani ukazatele, ani základní referenční požadavky, pomocí nichž by se měly měřit úspěchy projektu, ani nestanovovala žádné cíle. Rámeček č. 1 Program pro rozvoj východní Anatolie (EADP) Program EADP v hodnotě 45 milionů EUR měl čtyři složky, jejichž cíle byly tyto: Zemědělství: Zvýšit zemědělské kapacity venkovského obyvatelstva a organizací, úroveň příjmů a kvalitu života v programové oblasti. (Nebyly poskytnuty žádné ukazatele či základní referenční požadavky týkající se zemědělské kapacity, příjmů atd.). Malé a středně velké podniky: Podporovat činnost malých a středně velkých podniků prostřednictvím budování kapacit jak na ústřední, tak na místní úrovni, při aplikaci nových metod v souvislosti s dlouhodobým inovativním regionálním rozvojem. (Nebyly poskytnuty žádné ukazatele či základní referenční požadavky týkající se činnosti malých a středně velkých podniků). Turistika: Podporovat region jako vnitrostátní i mezinárodní turistickou destinaci a pomáhat chránit přírodní a historické památky. (Nebyly poskytnuty žádné ukazatele či základní referenční požadavky týkající se počtu vnitrostátních/mezinárodních turistů). Sociální rozvoj: Nastolit rovnováhu ve smyslu přístupu žen ke gramotnosti a výdělečným činnostem. (Nebyly poskytnuty žádné ukazatele či základní referenční požadavky týkající se podílu gramotných žen a účasti žen na výdělečných činnostech). Nebyla dostatečně posouzena proveditelnost projektů v rámci TPA 28. Jakmile jsou stanoveny projektové cíle, je nutné pro daný projekt specifikovat potřebné vybavení, infrastrukturu, opatření a činnosti. Z 11 auditovaných projektů byly však pouze u dvou plně stanoveny konkrétní projektové požadavky: u projektu Námořní bezpečnost z národního programu pro rok 2002 a u projektu Daňová správa z národního programu pro rok 2004. Specifikace u zbylých devíti projektů byly v různé míře nedostatečné. 29. Například u projektu Fytosanitární acquis [10] nebyla dostatečně vzata v úvahu infrastruktura, kterou měly poskytnout turecké orgány. Až po zahájení projektu se zjistilo, že by byly nutné zcela nové budovy a také výrazné změny v pracovních postupech. V rámci rozpočtu a časového harmonogramu, který byl pro tento program stanoven, však takový rozsah prací nebylo možno realizovat. V důsledku toho projekt nezískal zamýšlenou laboratorní akreditaci, ačkoli vybavení a školení, které byly financovány z EU, byly dodány podle původních předpokladů. Proces výběru projektů se zlepšil po zavedení nástroje předvstupní pomoci 30. Z auditu Účetního dvora, který se týkal procesu výběru projektů pro národní program pro rok 2007, vyplynulo, že Komise zavedla systematické a řádně zdokumentované kontroly, kterými musí projít každý návrh projektu před tím, než je zvažován k zahrnutí do programu. 31. Pro ilustraci uveďme, že se v rané fázi kontrolovalo, jestli projekt odpovídá prioritě uvedené ve víceletém orientačním plánovacím dokumentu a v přístupovém partnerství. Návrhy projektů, u nichž tento vztah nebyl zjištěn, byly zamítnuty. 32. Komise rovněž uznala potřebu zlepšení ukazatelů, aby mohla lépe měřit dosahování projektových cílů, a zavedla kontroly jejich kvality. Příjemcům byly poskytnuty pokyny, jak mají stanovovat jasné cíle a ukazatele jejich měření. 33. Komise navíc zavázala turecké orgány připravit pro každý projekt posouzení potřeb nebo studii proveditelnosti a zavedla kontroly plnění tohoto požadavku. Doporučila provádět ekonomické hodnocení (zpravidla v podobě analýzy nákladů a výnosů) investičních projektů. Vyžadovala také tržní studie týkající se dodávek pro navrhované projekty, aby se posoudily reálné potřeby a přiměřený rozpočet na vybavení. Komise poskytla tureckým orgánům pokyny k tomu, jak takovéto studie připravovat. 34. Z analýzy Účetního dvora vyplynulo, že u národního programu pro rok 2007 byla tato nová opatření respektována, ale že v jejich uplatňování nadále existuje prostor pro zlepšování. Projektové návrhy nebyly posuzovány tak, aby se určilo, jak účelné a efektivní pravděpodobně pro splnění příslušné priority budou. Podobné posouzení by umožnilo smysluplné srovnání různých alternativ projektů a také výběr projektů, které budou mít pravděpodobně největší dopad. 35. Nová opatření by měla Komisi umožnit vybírat projekty způsobem, který omezí problémy zjištěné při auditu projektů v rámci národních programů pro roky 2002–2004. Dopad těchto zlepšení bude však možné kompletně posoudit až poté, co budou projekty v rámci národního programu pro rok 2007 provedeny ve své úplnosti (tedy v roce 2012). Decentralizovaný prováděcí systém (DIS) 36. Decentralizovaný prováděcí systém poskytuje tureckým orgánům právní a správní rámec, aby mohly pod dohledem Komise řídit projekty financované EU. To vyžaduje přiměřené a dostatečně personálně zajištěné administrativní orgány – tj. EUSG a CFCU (viz bod 5) – a také dostatečnou kapacitu k provádění projektů na straně příjemců. 37. Účetní dvůr posuzoval, zda decentralizovaný prováděcí systém úspěšně řídil projekty prostřednictvím: a) včasného provádění projektů z národních programů pro roky 2002–2004, které byly předmětem auditu; b) dosažení zamýšlených výstupů a potenciálu pro udržitelné důsledky. Decentralizovaný prováděcí systém nezajistil včasnou realizaci projektů, které byly předmětem auditu, ale následně byla přijata nápravná opatření 38. V roce 2003 Komise posoudila lidské i materiální zdroje decentralizovaného prováděcího systému jako dostatečné a schválila, že DIS může provádět program předvstupní pomoci pro Turecko. V praxi však neměl DIS dostatek kvalifikovaných a řádně vyškolených pracovníků k tomu, aby mohl zpracovat množství rozpočtů a projektů přijatých v rámci národních programů pro roky 2002–2004 (viz rámeček č. 2). Komise přesto schvalovala národní programy, u nichž každoročně narůstaly finanční částky i množství projektů (viz tabulka 1). Rámeček č. 2 Příklady zpoždění zapříčiněných nedostatečným personálním obsazením a nedostatečnými zkušenostmi decentralizovaného prováděcího systému Projekt Silniční doprava z národního programu pro rok 2004 Technické specifikace pro tento program byly sestaveny na konci roku 2004, ale z důvodu nedostatku pracovních sil trvalo CFCU sedm měsíců, než dodala své připomínky. Dokončení a schválení dokumentů k zadávacímu řízení tak celkem zabralo více než rok a půl. Projekt Fytosanitární acquis z národního programu pro rok 2002 Příprava smlouvy na technickou pomoc pro tento projekt trvala celkem rok. Smlouva si vyžádala deset verzí v důsledku nezkušenosti příjemce s přípravou podobných smluv. Technickou pomoc to zdrželo o zhruba 11 měsíců. 39. V reakci na zpoždění se zpracováváním projektů začala CFCU dávat prioritu zadávacím řízením a udílení zakázek starších projektů, aby nezmeškala lhůty pro udílení zakázek, čímž by přišla o přidělené finanční zdroje z EU. Výsledkem toho bylo, že projekty běžného roku nepostupovaly tak, jak bylo plánováno, což vedlo k soustavným zpožděním [11]. Následně muselo být u každého národního programu v rámci programu předvstupní pomoci pro Turecko v období 2002–2005 prodlouženo prováděcí období o jeden rok. Musela být také prodloužena část národního programu pro rok 2006. 40. Účetní dvůr zjistil, že se DIS nepodařilo zajistit včasné provedení u sedmi z 11 auditovaných projektů z národních programů pro roky 2002–2004 a že u zbylých čtyř se mu to podařilo pouze částečně. 41. Prvním krokem při provádění projektu je zadávací řízení, které může být zahájeno, jakmile Komise schválí národní program. Sedm z auditovaných projektů nebylo v této fázi k zadávacímu řízení připraveno: přijímající ministerstvo dostatečně nepřipravilo projektovou specifikaci a další dokumenty tak, aby se mohlo zveřejnit oznámení o zadávacím řízení, což je nutné pro nalezení vhodných dodavatelů. U projektu Modernizace celní správy i u projektu Kulturní práva tak například došlo mezi schválením projektu v národním programu pro rok 2004 a zadávacím řízením ke zpoždění v délce 17 měsíců. Rámeček č. 3 Projekt Modernizace celní správy v rámci národního programu pro rok 2004 Národní program pro rok 2004 byl schválen v lednu 2005. Oznámení o vyhlášení veřejné soutěže na dodávku vozidel a vybavení (včetně rentgenových scannerů) bylo však zveřejněno až 31. srpna 2006 a smlouva byla uzavřena v poslední možný den, 30. listopadu 2006. Ve dvou případech muselo být udělení zakázky zrušeno, neboť nabídky neodpovídaly příslušným specifikacím. Jelikož nebyl čas znovu vypsat zadávací řízení, měla zpoždění za následek zrušení částky zhruba 3,7 milionů EUR (21 % z celkového rozpočtu na vybavení, který činil 18 milionů EUR). Komise musela povolit prodloužení prováděcího období o jeden rok (do 30. listopadu 2008), aby umožnila dokončení zbývající části projektu. 42. Fáze udílení zakázek zahrnuje vyhodnocování obdržených nabídek, výběr dodavatele a podpis smlouvy. To je odpovědnost zejména CFCU. Žádná z dodavatelských smluv z kontrolovaného vzorku nebyla podepsána v souladu s časovým plánem. Zpoždění při zadávacím řízení nebo při udílení zakázek se projeví odpovídajícím snížením času, který je k dispozici pro realizaci projektových činností. To mělo pro některé z projektů významné důsledky (viz rámeček č. 3). Fotografie 2: Pro projekt Modernizace celní správy financovala EU scannery pro stanoviště hraniční kontroly, které byly určené na kontrolu vozidel při odhalování nelegálního obchodování s lidmi, drogami a zbraněmi. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Celní orgány Turecka. Fotografie 3: Podezřelý obsah odhalený pomocí scannerů, které byly financovány EU. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Celní orgány Turecka. 43. Po problémech, které vznikly v důsledku nedostatečného personálního obsazení CFCU, podmínila Komise schválení národních programů pro rok 2005 a 2006 zvýšením počtu pracovníků v CFCU, a to na 80 pro národní program pro rok 2005 a na 100 pro národní program pro rok 2006. 44. Aby omezila rizika spojená s uzavíráním zakázek na poslední chvíli, zavedla Komise průběžné lhůty. Tato praxe začala od národního programu pro rok 2005, ale byla účelnější pro národní program pro rok 2006, ačkoli zde to bylo v kontextu zpracování menšího počtu zakázek (viz tabulka 3). 45. Pro národní program pro rok 2007 byly rovněž do postupu pro výběr projektů zavedeny nové kontroly (viz bod 30), jejichž cílem bylo omezit výskyt případů zpoždění. Posuzovaly se absorpční kapacity příjemce a v konečné fázi procesu výběru projektů se pak kontrolovala "vyzrálost projektu", aby se zajistilo, že daný projekt bude připraven k okamžitému provádění. Tabulka 3 Údaje o zakázkách Program | Termín pro uzavření smlouvy | Počet smluv | Smlouvy uzavřené v posledním měsíci před termínem | NP 2002 | 30. 11. 2004 | 351 | 287 | 82 % | NP 2003 | 30. 11. 2005 | 501 | 454 | 91 % | NP 2004 | 30. 11. 2006 | 752 | 688 | 91 % | NP 2005 | 30. 11. 2007 | 604 | 470 | 78 % | NP 2006 | 30. 11. 2008 | 378 | 85 | 22 % | 46. Komise rovněž zavedla nové postupy, kterými udělila řediteli CFCU odpovědnost za zajištění toho, aby přijímající ministerstva měla k provádění svých projektů nezbytné kapacity včetně personálních. Počínaje národním programem pro rok 2007 uděluje ředitel CFCU po sebehodnocení provedeném přijímajícími ministerstvy tzv. "miniakreditace". 47. Vzhledem k tomu, že v době auditu tento proces stále probíhal, nelze dopad tohoto opatření zatím posoudit. Komise však již zjistila, že příjemci nedostali jasné pokyny a že CFCU neměla žádný uspokojivý postup, pomocí něhož by sebehodnocení testovala. Očekávaných výstupů auditovaných projektů bylo nakonec dosaženo a u posuzovaných výsledků je pravděpodobné, že budou udržitelné 48. Projekty využívají zdroje (vstupy), aby produkovaly výstupy a dosahovaly cílů (zamýšlené výsledky a důsledky). Tyto pojmy jsou definovány v rámečku č. 4. Rámeček č. 4 Definice projektových výstupů a cílů Výstupy — To, co je přímo vyprodukováno nebo čeho je dosaženo pomocí prostředků přidělených na daný projekt. Příklady: obstarání laboratorního vybavení (Fytosanitární acquis); uspořádání školicích kurzů (Program pro rozvoj východní Anatolie EADP). Výsledky — Okamžité změny, k nimž provedením programu dochází. Příklad: využívání laboratorního vybavení na testování rostlin na nemoci; ženy, které si osvojí novou dovednost díky účasti na školicím kurzu. Dopady — Dlouhodobé účinky, které lze po ukončení projektu pozorovat. Příklad: snížení výskytu nemocí rostlin; zlepšená možnost přístupu žen k výdělečným činnostem. Důsledky — Výsledky a dopady. Cíl — Vyjádření dopadů, jichž se zamýšlí dosáhnout. 49. Jak je popsáno v bodech 24–27, projektům chyběly konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele. Komise proto nebyla schopna prokázat, do jaké míry bylo při dosahování cílů řízení projektů úspěšné. Účetní dvůr byl tedy ve svém posuzování omezen na prověrku toho, zda existují důkazní informace o tom, že projekty dosáhly svých zamýšlených výstupů. Jeho posouzení vycházelo z přezkumu monitorovacích zpráv, rozhovorů se všemi 11 hlavními přijímajícími ministerstvy a z 19 návštěv auditorů Účetního dvora na místě, zaměřených na získání důkazů o dosažených výstupech. 50. Účetní dvůr nezjistil žádné významné nedostatky v dosahování projektových výstupů: u auditovaných projektů jich bylo plně dosaženo u tří [12] z celkem 11 projektů, přičemž u osmi zbývajících projektů byly výstupy dosaženy z velké části (viz tabulka 4). Menší množství problémů, které bylo auditem zjištěno, mělo svůj původ v nedostatcích koncepce projektu a fáze výběru projektů (viz body 20–29) a ve zpožděních, k nimž došlo v průběhu zadávacího řízení a udílení zakázek. Tabulka 4 Výstupy a udržitelnost Kritéria: = splněno; = z většiny splněno; = nesplněno. | Projekt | Námořní bezpečnost | Fytosanitární aquis | Forenzní metody pro policii | Kulturní práva | Ochrana spotřebitele | Biocidy a voda | Modernizace celní správy | Daňová správa | Silniční doprava | Probační služba | EADP | Výstupy byly dosaženy a přispěly k cílům | S | / | / | / | / | / | S | / | / | S | / | U projektu je pravděpodobné, že bude udržitelný | S | N | S | / | / | / | / | S | / | S | / | 51. Projekt je udržitelný, když i po ukončení financování z EU nadále dosahuje výsledků a dopadů. Navzdory omezení auditní práce, jehož příčinou byl stav auditovaných projektů, dospěl Účetní dvůr k závěru, že výsledky deseti z 11 auditovaných projektů budou pravděpodobně udržitelné (viz tabulka 4). Jedinou výjimkou byl projekt Fytosanitární acquis z národního programu pro rok 2002. Ačkoli dosáhl většiny zamýšlených výstupů, jeho udržitelnost je ohrožena, neboť se mu nepodařilo získat akreditaci (viz bod 29), v laboratořích byl nedostatek pracovníků a dodavatel laboratorního vybavení neposkytoval údržbu sjednanou ve smlouvě. 52. U projektu je větší pravděpodobnost, že bude udržitelný, když existuje na straně příjemce vysoká úroveň vlastnické odpovědnosti, jak dokládá rámeček č. 5. Pocit vlastnické odpovědnosti vzniká tehdy, když má příjemce dojem, že se na dané iniciativě aktivně podílí, například když ji sám navrhne, poskytne pro její plánování a tvorbu vstupy, řídí její provádění a domnívá se, že bude mít z jejího pokračování užitek. Pravděpodobnost, že tyto podmínky budou splněny, je v případě decentralizovaného prováděcího systému v Turecku zvýšena tím, že systém provádí identifikací projektů metodou "zdola nahoru" a že provádění projektů řídí příjemci. Ačkoli vlastnická odpovědnost je jen jedním z několika faktorů, které ovlivňují udržitelnost, Účetní dvůr zjistil, že vhodné podmínky pro udržitelnost, tedy vlastnická odpovědnost za projekt spojená s dosahováním plánovaných výstupů, existují. Rámeček č. 5 PProjekt Probační služba v rámci národního programu pro rok 2004 Technická pomoc, která je zdaleka nejvýznamnějším prvkem u tohoto projektu, byla provedena efektivně a včas. Došlo však ke zpožděním u dodávek kancelářského vybavení: vyhlášení nabídkového řízení bylo zveřejněno o více než 17 měsíců později, než jak se předpokládalo v projektové fiši. Dopad tohoto zpoždění byl však minimalizován, neboť ministerstvo spravedlnosti dodalo z vnitrostátních zdrojů náhradní vybavení, takže probační úřady mohly svou činnost zahájit. Monitorování a hodnocení výkonnosti 53. Monitorování a hodnocení výkonnosti je nutné, neboť umožňuje poskytovat informace subjektům, které provádějí rozhodování, a dokládat řádné finanční řízení. Účetní dvůr prověřoval, zda měla Komise pevný základ, jenž by jí umožnil prověřovat plnění projektů a posuzovat dosahování projektových cílů a dopad projektů financovaných EU při plnění priorit přístupového partnerství. Problémy s prováděním nebyly vždy hlášeny 54. Decentralizovaný prováděcí systém prostřednictvím pravidelných schůzek a monitorovacích zpráv monitoroval postup projektů. 55. Účelem schůzek, kterým předsedal vždy příjemce konkrétního projektu, bylo monitorování pokroku a řešení problémů, které se vyskytly během provádění projektu. Jak Komise, tak CFCU i EUSG byly povinny se schůzek zúčastňovat, aby získaly a poskytovaly aktuální informace. Ne vždy se z těchto schůzek vyhotovovaly zápisy. Účetní dvůr nicméně prověřil malý vzorek zápisů, které se týkaly auditovaných projektů a které byly k dispozici. Tyto zápisy potvrdily, že při schůzkách byly identifikovány běžné problémy a rozhodovalo se o nápravných opatřeních, ale také to, že některé důležité otázky nebyly zdokumentovány. Ačkoli má EUSG odpovědnost za kontrolu pokroku v provádění projektů a v nutných případech i za doporučení nápravných opatření JMC, Účetní dvůr zjistil, že na žádné ze schůzek ve vzorku zápisů nebyl EUSG přítomen. 56. Decentralizovaný prováděcí systém vydával dva druhy zpráv o monitorování projektu. Jednou byla měsíční zpráva CFCU o zadávacích řízeních, udílení zakázek a platbách. Ta byla určena delegaci EK k provedení provozní kontroly a finančnímu útvaru Komise k provedení finanční kontroly. Druhou zprávou byla půlroční zpráva příjemců o realizaci projektových činností, jež byla určena EUSG. Účetní dvůr však zjistil, že v těchto zprávách nebyla zmíněna řada výrazných zpoždění i problémů při provádění projektů (viz tabulka 5). 57. Tyto zprávy umožňovaly monitorovat pokrok projektů srovnáním s hlavními milníky různých fází provádění projektu stanovenými v každé projektové fiši. Tato možnost se však s výjimkou data zahájení a data skončení projektu nevyužívala: o dosažení milníku se neinformovalo. V důsledku toho chyběly na konci projektů úplné záznamy o tom, do jaké míry byl daný projekt proveden v souladu s plánem. Tabulka 5 Nedostatky, které příjemci neuvedli v monitorovacích zprávách o projektu, a podniknutá nápravná opatření Biocidy a voda | Monitorovací zpráva příjemce neuváděla nedostatky týkající se poskytnutého laboratorního vybavení. Tyto nedostatky však byly podrobně popsány ve čtvrtletní zprávě konzultanta EU. Příjemce přijal nápravné opatření (financované z tureckých prostředků) a projekt byl úspěšně dokončen. | Fytosanitární acquis | Auditoři zjistili, že bylo dodáno nesprávné laboratorní vybavení a byly poskytnuty nepřiměřené laboratoře (viz body 29 a 51, rámeček č. 2 a tabulka 4). Po návštěvě Komise na místě přijal příjemce nápravná opatření k modernizaci laboratoře v jedné lokalitě tak, jak to bylo navrženo. | Modernizace celní správy | Zpráva příjemce neuváděla zpoždění u instalace rentgenového scanneru, neboť příjemce původně neplánoval dodatečné stavební úpravy nutné pro zasazení tohoto scanneru, které pak provedl z vlastních prostředků. | 58. Externí firma sjednaná Komisí připravovala každoročně pro společný monitorovací výbor "průběžné hodnotící zprávy". Tyto zprávy pokrývaly všechny aktivní projekty, tj. projekty, které byly v procesu provádění k rozhodnému dni těchto hodnotících zpráv. Účelem těchto zpráv bylo zkontrolovat provádění každého projektu s ohledem na jeho relevanci, efektivnost a také pravděpodobnou účelnost, dopad a udržitelnost. Vycházely zejména z monitorovacích zpráv DIS a z pohovorů. Byla rovněž připravena celková zpráva, která přinášela doporučení ke zlepšení fungování systémů DIS a jeho programování. Tato doporučení vedla k řadě rozhodnutí společného monitorovacího výboru. 59. Vzhledem k tomu, že průběžné hodnotící zprávy se vydávaly v ročních intervalech a nepřinášely žádné posouzení dokončených projektů, nebyly pro účely řízení výkonnosti tyto informace dostatečně včasné ani úplné. To ve spojení s nedostatky, na které poukázaly zprávy DIS o monitorování projektu, a s nedostatečnou agregací dostupných dat znamenalo, že neexistovaly žádné použitelné monitorovací informace o fázích projektu, v nichž se vyskytla zpoždění, či případně o tom, jak velká tato zpoždění byla. V důsledku toho neexistoval dostatek úplných, spolehlivých a včasných informací o řízení pro plánování ročního pracovního zatížení CFCU za účelem minimalizace problémů a nahromaděných nedokončených projektů a rychlé intervence tam, kde nebylo dosaženo milníků. Celkové údaje pro hodnocení výsledků projektů byly nedostatečné 60. Kromě nedostatků ve stanovování projektových cílů a ukazatelů, jež jsou uvedeny v bodech 24–27, nebyly u deseti z 11 auditovaných projektů použity ukazatele výkonnosti definované v projektových fiších. Sem patřily i dva projekty, které určité dobře navržené ukazatele měly (viz bod 26). V důsledku toho neměla Komise informace o tom, jak úspěšné byly projekty při dosahování svých cílů. 61. V mnoha případech budou výsledky a dopady projektů dosaženy až po určité době po provedení konečné platby na projekt, ačkoli mají tyto výsledky a dopady zásadní důležitost pro posouzení výkonnosti výdajů. Vzhledem k tomu, že neexistovala žádná závěrečná zpráva o projektu, neměla Komise při dokončení projektu žádný systém pro shromažďování údajů týkajících se ukazatelů stanovených v projektové fiši. Neexistovala tak možnost monitorovat udržitelnost projektu a dosažení projektových cílů po lhůtě pro poslední platbu a podávat o tom zprávy. 62. Během šesti let poskytování předvstupní pomoci EU Turecku neexistoval žádný systém pro hodnocení ex post jednotlivých projektů nebo účelnosti programu jako celku, pokud jde o splnění priorit přístupového partnerství a pokroku Turecka na cestě ke vstupu do EU. 63. Také skutečnost, že většina strategických cílů v rámci předvstupní finanční pomoci nebyla konkrétní, měřitelná nebo v daném časovém období dosažitelná, znamená, že chybí dostatečný základ pro monitorování výkonnosti výdajů včetně monitorování optimálního využití prostředků. Závěry a doporučení 64. Účetní dvůr zjistil v období programu předvstupní pomoci pro Turecko (TPA) v řízení předvstupní pomoci pro Turecko Komisí nedostatky. Komise následně přijala opatření na zlepšení postupů souvisejících s nástrojem předvstupní pomoci (IPA). Účelnost těchto změn bude ale možno posoudit až v budoucnu. U financování je však stále potřeba zlepšit stanovování priorit a posuzování účelnosti. Zajistila evropská komise, aby pomoc eu směřovala k projektům, které přinesou nejvíce přidané hodnoty při dosahování priorit přístupového partnerství EU? 65. Neexistoval žádný mechanismus, který by zajišťoval, že navrženy a vybrány budou ty projekty, které představují nejlepší využití finančních zdrojů EU při plnění priorit přístupového partnerství. 66. Přístupové partnerství stanovuje velké množství priorit, které je nutné dosáhnout, aby bylo Turecko připraveno na vstup do EU. Pomoc EU má za cíl doplnit vlastní úsilí Turecka při plnění těchto priorit. Neexistovala žádná jasná hierarchie cílů shora od přístupového partnerství k ročním národním programům a od schválených projektů k jednotlivým složkám a činnostem projektů. Chyběla konkrétní kritéria a solidní rámec, které by pomohly určit priority, ke kterým má pomoc EU směřovat. Pro tuto pomoc nebyly stanoveny konkrétní, měřitelné a dosažitelné cíle a její časové termíny nebyly realistické. 67. V důsledku tohoto chyběl pevný základ pro monitorování výkonnosti. 68. Ačkoli u postupů pro výběr projektů došlo se zavedením nástroje předvstupní pomoci k výraznému zlepšení, návrhy stále nebyly posuzovány v tom smyslu, jak účelné a efektivní pravděpodobně budou při dosahování strategického cíle. Nebylo tak umožněno smysluplně porovnávat různé alternativy projektů a vybírat projekty s potenciálně největším dopadem. Doporučení týkající se strategických cílů Komise by měla zlepšit programování pomocí solidní metodiky, jež by pomohla určit, pro které strategické cíle je finanční pomoc EU nejvíce potřeba. Tato metodika by měla zajistit, aby byly při dosahování každého strategického cíle jasně prokázány důvody intervence. Doporučení týkající se prohlášení o činnosti Komise by měla stanovit konkrétní cíle pro program předvstupní finanční pomoci a tyto cíle zahrnout do prohlášení o činnosti, které je předkládáno s předběžným návrhem rozpočtu. Doporučení týkající se návrhů projektů Komise by měla podporovat turecké orgány ve vytváření takových projektových návrhů, které umožní dosahování strategických cílů financování EU v realistických termínech. Zajistila evropská komise, aby decentralizovaný prováděcí systém vedl k včasnému a úspěšnému dosahování výstupů a cílů projektů? 69. Ačkoli byly schváleny Komisí, trpěly instituce decentralizovaného prováděcího systému při národních programech pro roky 2002–2004 nedostatkem pracovníků a nepodařilo se jim dosáhnout včasného provedení auditovaných projektů ani programů jako celku. Nicméně se přes problémy s prováděním a přes zpoždění podařilo decentralizovanému prováděcímu systému zajistit, že auditované projekty většinou dosáhly svých plánovaných výstupů a že jejich výsledky budou pravděpodobně udržitelné. 70. Komise zavedla opatření zaměřená na odstranění řady nedostatků v decentralizovaném prováděcím systému. Plný dopad těchto zlepšení však bude možno posoudit až v nejbližších letech, kdy budou provedeny projekty v rámci nástroje předvstupní pomoci. Doporučení týkající se plánování projektů Komise by měla pokračovat s iniciativami zaměřenými na zlepšení plánování a realizace projektů ze strany institucí decentralizovaného prováděcího systému. Opatření, jako například povinné posouzení potřeb a lepší stanovování termínů pro udílení zakázek, by se měla příslušným způsobem uplatňovat. Zajistila Evropská komise existenci účelného systému monitorování a hodnocení výkonnosti? 71. Komise neměla k dispozici informace, kterými by mohla doložit účelnost předvstupní pomoci. Účetní dvůr zjistil, že projektové fiše poskytovaly základ pro systém monitorování výkonnosti, a to tím, že pomocí objektivně ověřitelných ukazatelů stanovovaly projektové cíle a očekávané výsledky. Stanovené cíle však často nebyly konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené a ukazatele nedostačovaly k tomu, aby jejich pomocí bylo možno monitorovat dosahování cílů. Doporučení týkající se výkonnosti projektů Komise by měla zajistit, aby jednotlivé projektové návrhy měly stanovené konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle, aby bylo možno prokázat jejich podíl na plnění strategických cílů. Komise by měla zlepšit mechanismus výkaznictví a podávání zpráv k provádění projektů a plnění jejich činností a výstupů a měla by zajistit, aby byla monitorována výkonnost projektů za použití ukazatelů stanovených v projektové fiši, aby se prokázalo dosažení cílů projektu. Komise by měla zajistit, aby se podávaly zprávy o důsledcích projektu (tedy jeho výsledcích a dopadech), aby tak byly na konci každého projektu a následně v příslušných intervalech k dispozici informace pro účely budoucího plánování. Doporučení týkající se hodnocení programu Komise by měla přistoupit ke zhodnocení celého programu předvstupní pomoci pro Turecko. Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 22. října 2009. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ Předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Právní základ pro nástroj předvstupní pomoci: nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (IPA) (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82). [2] K dalším složkám patří složka přeshraniční spolupráce, jež se týká příhraničních regionů, které leží mezi příjemci z kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí, nebo příhraničních regionů, které leží mezi takovýmito příjemci a členskými státy EU (IPA II), a složky regionálního rozvoje, rozvoje lidských zdrojů a rozvoje venkova (IPA III, IV a V). [3] Kodaňská politická kritéria vyžadují stabilní instituce zaručující demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin. Ekonomická kritéria požadují existenci funkčního tržního hospodářství, stejně jako schopnost odolat konkurenčnímu tlaku a tržním silám v rámci Evropské unie. Podrobnější informace o přístupových jednáních lze najít na: http://europa.eu/scadplus/glossary/accession_criteria_copenhague_en.htm. [4] Acquis communautaire – dále v textu jen acquis – je souhrn právních předpisů EU a představuje přibližně 100000 stránek primárního a sekundárního práva. Turecké správní a soudní orgány musí být vyškoleny k tomu, aby dokázaly nové právní předpisy EU zavádět a vynucovat jejich dodržování. [5] Článek 33 finančního nařízení (a článek 24 jeho prováděcích pravidel) vyžaduje, aby výkazy činnosti obsahovaly informace o dosažení všech stanovených konkrétních, měřitelných, dosažitelných, odpovídajících a časově vymezených cílů. [6] Nejnovější prohlášení o činnosti GŘ pro rozšíření je na straně 667 dokumentu pod označením SEK(2008) 514: předběžný návrh souhrnného rozpočtu Evropské komise na rozpočtový rok 2009 – pracovní dokument, část I. [7] Národní program pro přijetí acquis. [8] Tento projekt se týkal zavedení probační služby jako součásti reformy tureckého vězeňství s cílem poskytnout celou škálu služeb soudním orgánům a vězeňské službě. V rámci tohoto nového systému byla zavedena alternativa odnětí svobody, která dává odsouzeným možnost výkonu trestu formou prací pro obec. [9] Projekty Forenzní metody pro policii, Kulturní práva, Silniční doprava a Program pro rozvoj východní Anatolie. [10] Tento projekt Fytosanitární acquis měl za cíl dosáhnout souladu s rostlinolékařskými předpisy a postupy EU. [11] Předchozí zprávy Účetního dvora zjistily u předvstupní pomoci podobné problémy:zvláštní zpráva č. 12/2008 o nástroji předstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006;zvláštní zpráva č. 4/2006 o investičních projektech Phare v Bulharsku a Rumunsku;zvláštní zpráva č. 5/2004 o pomoci z programu Phare pro přípravu kandidátských zemí na řízení strukturálních fondů;zvláštní zpráva č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji na podporu budování institucí v kandidátských zemích. [12] Projekt Námořní bezpečnost (národní program pro rok 2002), Modernizace celní správy (národní program pro rok 2004) a Probační služba (národní program pro rok 2004). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I SEZNAM AUDITOVANÝCH PROJEKTŮ Název projektu | Částka v rozpočtu EU (v milionech EUR) | Objem zakázek (v milionech EUR) | Zaplaceno EU (v milionech EUR) | Námořní bezpečnost | 2 | 2 | 2 | Fytosanitární acquis | 4 | 3 | 3 | Forenzní metody pro policii | 5 | 4 | 4 | Kulturní práva | 3 | 2 | 1 | Ochrana spotřebitele | 3 | 1 | 1 | Biocidy a voda | 5 | 4 | 4 | Modernizace celní správy | 17 | 12 | 11 | Daňová správa | 5 | 5 | 5 | Silniční doprava | 5 | 4 | 3 | Probační služba | 2 | 1 | 1 | Program pro rozvoj východní Anatolie (EADP) | 45 | 43 | 43 | CELKEM náklady pro EU | 95 | 82 | 78 | | | | | CELKEM náklady pro Turecko | 11 | 8 | 7 | EU + příspěvky členského státu | 106 | 90 | 85 | --------------------------------------------------