[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.1.2008 KOM(2008) 31 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE Sledování spotřebitelských výsledků na jednotném trhu: hodnotící zpráva o spotřebitelských trzích {SEK(2008) 87} SDĚLENÍ KOMISE Sledování spotřebitelských výsledků na jednotném trhu: hodnotící zpráva o spotřebitelských trzích (Text s významem pro EHP) 1. ÚVOD 1. Jedním z hlavních závěrů sdělení Komise věnovaného přezkumu jednotného trhu je, že trh musí lépe reagovat na očekávání a obavy občanů a že je třeba, aby se lépe přizpůsoboval problémům, které s sebou přináší globalizace. Vzhledem k těmto úkolům je potřeba věnovat více pozornosti konečným výsledkům, které se dotýkají občanů EU, a nikoli pouze právním nástrojům. Je třeba, aby byly politiky více založeny na důkazech a orientovány na výsledky. Pro přechod do další fáze vývoje jednotného trhu je pro Komisi prioritou lepší sledování a hodnocení výsledků pro občany. Lepší sledování je důležité, jelikož napomůže lepšímu vedení procesu vytváření politik a regulace. Zároveň je nezbytné také samo o sobě jako způsob, jak občanům ukázat, že jsou jejich obavy a zájmy zohledňovány. 2. S fungováním jednotného trhu má většina občanů Evropské unie zkušenosti právě v roli spotřebitelů. Jejich zkušenosti jakožto spotřebitelů tedy ovlivňují jejich názor na jednotný trh i na Evropskou unii jako celek. Lepší výsledky pro spotřebitele jsou hlavním cílem politik v oblasti jednotného trhu a zároveň měřítkem jejich úspěchu. V prostředí globalizované, stále více na spotřebitele orientované ekonomiky, napomáhá jednotný trh, jenž účinněji reaguje na požadavky spotřebitelů, také realizovat inovativní a konkurenceschopné hospodářství. 3. Jednotný trh není výlučně ekonomický projekt. Zajišťuje totiž také určité sociální standardy. Podobně nelze zájmy spotřebitelů vymezovat výlučně z hlediska hospodářské výkonnosti. Občané očekávají, že politika jednotného trhu s sebou přinese sociálně přijatelné výsledky, a to někdy právě na úkor hospodářské výkonnosti. Například zájem o lidském zdraví, životním prostředí a bezpečnosti znamená, že jsou spotřebitelské výrobky přísně regulovány. Rovněž panuje obecná shoda v tom, že přístup k některým základním komerčně poskytovaným službám, které jsou zásadní pro ekonomické a sociální začlenění, a jejich dostupnost by měly být zaručeny všem a bez ohledu na to, kde žijí. V souvislostech hodnotící zprávy je tedy třeba „selhání trhu“ chápat jednak jako neúčinné rozdělení prostředků a zároveň jako nezdar při dosahování těchto výsledků. 4. Důkazy o výkonu jednotného trhu z hlediska spotřebitele však v současné době většinou chybí. Vývoj ukazatelů pro lepší sledování jednotného trhu z tohoto hlediska, tedy z hlediska strany poptávky, je tudíž pro nový přístup Komise klíčový. Hodnotící zpráva přispěje k obecnému sledování tím, že práci na ní bude provázet snaha o odhalení těch případů, kde jsou známky selhání trhu spojeny s neuspokojivými podmínkami ve spotřebitelském prostředí. Získané údaje pomohou nejen při zajišťování lepší spotřebitelské politiky, ale ovlivní všechny politiky, které se spotřebitele dotýkají, čímž bude dosaženo lepšího začlenění zájmů spotřebitele do všech politik Evropské unie. 2. PROč JE SLEDOVÁNÍ SPOTřEBITELSKÝCH VÝSLEDKů NA JEDNOTNÉM TRHU DůLEžITÉ 5. Spotřebitelské trhy jsou komplexní systémy, kde se střetává poptávka a nabídka a kde se chování výrobců, poskytovatelů služeb, maloobchodníků i spotřebitelů neustále proměňuje v procesu zpětné vazby. Podniky s nejvyšší mírou inovace vnímají spotřebitele jako jeden z nejbohatších zdrojů nových myšlenek. 6. Hospodářský výkon spotřebitelských trhů již není vnímán čistě jako výsledek efektivity hospodářských subjektů na straně nabídky, i když právě ta je pro příznivé spotřebitelské výsledky nezbytná. K zaručení efektivních a vysoce výkonných trhů je účinná politika hospodářské soutěže a příležitostná regulace na straně nabídky nutná, nikoli však dostačující. Hlavními hnacími silami konkurenceschopnosti a dosahování blahobytu občanů jsou efektivní a reakce schopné spotřebitelské trhy v celém hospodářství. Pro ně jsou nutní spotřebitelé, kteří mají k dispozici účinná práva a všechny informace a kteří mohou činit informovaná rozhodnutí a rychle odměnit efektivní subjekty na trhu. Trhy, kde jsou spotřebitelé zmateni, mají zavádějící informace, nemají přístup k výběru nebo mají malý výběr, budou méně konkurenceschopné a budou vykazovat větší tendence k poškozování spotřebitelů, a to na úkor výkonnosti celého hospodářství. 7. Přezkumem jednotného trhu bylo zjištěno, že je potřeba zajistit větší přínos pro spotřebitele a obnovit snahy podněcující integraci a zvýšení výkonnosti. To je jedním z cílů strategie Komise pro oblast spotřebitelské politiky[1] na období 2007–2013. 8. Tato hodnotící zpráva je plodem konzultací se zúčastněnými stranami a členskými státy. Výsledkem veřejných konzultací bylo přes šedesát odpovědí od vnitrostátních orgánů, evropských spotřebitelských center, nevládních organizací, zástupců průmyslu i jednotlivců.Většina respondentů hodnotící zprávu podpořila[2]. 3. HODNOTÍCÍ ZPRÁVA O SPOTřEBITELSKÝCH TRZÍCH 9. Hlavním úkolem je vyvinout ukazatele odrážející slabá místa spotřebitelských trhů ve vztahu ke spotřebitelům a tedy oblasti, kam by se měla pozornost Komise zaměřit. Ukazatele by měly odhalit, kde trhy nedosahují maximálních hospodářských výsledků pro spotřebitele a také kde nezajišťují stěžejní sociální výsledky. 10. V rámci sledování je třeba jasně rozlišovat mezi fází šetření a fází analýzy. V rámci šetření a shromažďování údajů je třeba zjistit, u kterých trhů existuje riziko, že nesplní očekávání spotřebitelů. Vzhledem k obrovskému počtu ukazatelů, jež lze na všech spotřebitelských trzích sledovat, je potřeba pro účely šetření zvolit omezený počet těch, které zachycují hlavní rysy. 11. Analýza vyžaduje dodatečné, pro jednotlivá odvětví specifické údaje a výzkum. Cílem hloubkové analýzy je zjistit, zda dané trhy nesplňují očekávání spotřebitelů a proč tomu tak je. Při provádění analýzy je třeba zjišťovat, zda lze neúspěch trhu přisuzovat chybějící hospodářské soutěži, narušování výběru pro spotřebitele, nedostatku transparentních a úplných informací, špatné regulaci v daném odvětví, roztříštěnosti vnitřního trhu, nebo kombinaci některých nebo všech těchto faktorů. Od těchto příčin se bude odvíjet nejvhodnější politický nástroj k řešení problémů daného trhu. Například v případě zneužívání dominantního postavení půjde o politiku hospodářské soutěže, k odstranění některých překážek zabraňujících vstupu na trh se uplatní regulace daného odvětví, pomocí spotřebitelské politiky se zajistí transparentní informace. Rovněž je možné uplatnit kombinaci různých nástrojů. 12. Zvýšení pozornosti věnované sledování spotřebitelských trhů je hodnotné ze tří hledisek. Zaprvé, ačkoli problémy vznikají jak na úrovni velkoobchodu, tak maloobchodu, občané pociťují selhání trhu na maloobchodní úrovni. Zadruhé, selhání trhu v důsledku narušení výběru pro spotřebitele poškozuje celkovou konkurenceschopnost, neboť má nepříznivý dopad na účinné rozdělování prostředků. Zatřetí, vzhledem k místu konečné spotřeby v hodnotovém řetězci může selhání trhu na maloobchodní úrovni také svědčit o chybějící hospodářské soutěži nebo o jiném selhání ve vyšších článcích řetězce. 13. Hodnotící zpráva je jedním z prvních plodů obecného sledování trhu, které bylo zahájeno v rámci přezkumu jednotného trhu. Toto sledování trhu je rozděleno do dvou stádií: stádia šetření a sběru údajů a stádia hloubkové analýzy. Cílem první fáze je určit odvětví, která jsou nejdůležitější pro růst, vytváření pracovních příležitostí, spotřebu domácností a přizpůsobení se v rámci jednotného trhu, a zjistit, která místa vykazují známky selhání trhu. Kvůli nedostatku vhodných údajů však zde byl použit pouze jeden spotřebitelský ukazatel. Jakmile budou prostřednictvím hodnotící zprávy k dispozici o spotřebiteli nové údaje, přizpůsobí se metodika používaná při šetření v daném odvětví tak, aby lépe odrážela spotřebitelský rozměr. Druhá fáze zahrnuje tržní průzkum odvětví určených ve fázi šetření. Je-li ke zkoumání vybrán určitý spotřební trh, je zahrnuta rovněž analýza z hlediska spotřebitele. 14. První hodnotící zpráva o spotřebitelských trzích uvádí ukazatele potřebné pro šetření spotřebitelských trhů a institucionální rámec, v němž se trhy a spotřebitelé pohybují. Úplné, harmonizované a srovnatelné údaje o spotřebitelských výsledcích ve velké míře chybí. Tato první hodnotící zpráva představuje existující údaje a naznačuje, jak lze rozsáhlé mezery v údajích doplnit. 4. STRUKTURA A STěžEJNÍ UKAZATELE HODNOTÍCÍ ZPRÁVY 15. Příprava hodnotící zprávy na úrovni EU s sebou nese specifické problémy, které u národních hodnotících zpráv neexistují. Představuje však rovněž určité výhody. Kromě sledování různých spotřebitelských trhů hodnotící zpráva posuzuje také integraci spotřebitelského trhu Evropské unie a umožňuje srovnání podmínek ve spotřebitelské sféře v jednotlivých státech. Řada ukazatelů, jako jsou systémy pro prosazování právních předpisů a domáhání se práv, postavení a ochrana spotřebitele, transparentnost informací či překážky bránící přeshraničnímu obchodu, jsou významné spíše na horizontální než odvětvové úrovni. Hodnotící zpráva odráží tuto složitou mozaiku tak, že analyzuje tři rozměry spotřebitelského trhu. 16. První z nich se zabývá obecným výkonem spotřebitelských trhů v celém hospodářství. Tento rozměr určí problematická odvětví pro další analýzu a zároveň pomůže provést srovnání výkonu napříč Evropskou unií. Ukazatele budou strukturovány podle statistické metodiky COICOP (klasifikace individuální spotřeby podle účelu). 17. Druhým rozměrem je stupeň integrace maloobchodního vnitřního trhu , a to v souvislostech strategického cíle Komise pro oblast spotřebitelské politiky, kterým je dosažení toho, aby jak spotřebitelé, tak maloobchodníci měli do roku 2013 k přeshraničnímu nakupování stejnou důvěru jako k nakupování ve své vlasti. 18. Třetím rozměrem je spotřebitelské prostředí na všech 27 vnitrostátních trzích z hlediska prosazování právních předpisů, informovanosti, vzdělávání a domáhání se práv. Tyto ukazatele srovnávají systémy a orgány spotřebitelské politiky v jednotlivých členských státech. 19. Fungování trhů z perspektivy spotřebitele nelze zachytit pomocí jediného ukazatele, ale závisí na vzájemném působení řady proměnných. Struktura trhu, institucionální prostředí a podmínky hospodářské soutěže jsou hlavními faktory, které výsledek trhu určují. Míra vlivu chování hospodářských subjektů na výběr pro spotřebitele však má na výsledky také dopad. Schopnost spotřebitelů porozumět výběru, který je na trhu k dispozici, ovlivňuje úspěšné fungování trhu, a to i tehdy, jednají-li hospodářské subjekty transparentně a pravdivě. Posuzování komplexních produktů, jako je životní pojištění nebo technické vybavení na vysoké úrovni, může vyžadovat odborné konzultace. 20. Tyto proměnné budou měřeny pomocí kombinace údajů různé kvality, tedy „měkkých“ (z angličtiny soft) údajů (neformálních subjektivních názorů a postojů) a „tvrdých“ (z angličtiny hard ) údajů (statistických údajů a ověřených fakt). Ani jeden z uvedených typů údajů však neposkytne úplný obraz situace. Statistické údaje a ověřená fakta sice zachycují některé aspekty fungování trhu, ale subjektivní názory a postoje jsou nezbytné pro vyjádření zkušeností a pocitů spotřebitelů, pokud jde o fungování trhu a důvěru, které mají zase dopad na chování hospodářských subjektů. 4.1. Šetření spotřebitelských trhů 21. Hlavní rysy spotřebitelských trhů lze zachytit pomocí pěti hlavních ukazatelů, z nichž každý má určité silné a slabé stránky. Kombinace ukazatelů pomáhá zmírnit jejich slabiny a získat spolehlivější představu. Doložení obtíží v případě dvou či více ukazatelů by mělo být dostačujícím odůvodněním další analýzy. Zmíněných pět ukazatelů, jimiž jsou stížnosti, úroveň cen, spokojenost, přechod k jiným výrobkům a službám a bezpečnost, je rozvedeno dále. Další vysvětlení a údaje pro dokreslení jsou uvedeny v příloze. 4.1.1. Stížnosti 22. Údaje o stížnostech spotřebitelů byly charakterizovány jako „zlatý standard“ ukazatelů pro fungování spotřebitelských trhů a u několika členských států a třetích zemí se používají jako hlavní ukazatel. Ochota stěžovat si se v každé zemi a v každém odvětví liší v závislosti na zvyklostech v oblasti ochrany spotřebitele a na vnímání pravděpodobnosti úspěchu, takže úroveň výskytu stížností je třeba vykládat ve spojení s dalšími ukazateli. Ucelený a srovnatelný obraz situace, pokud jde o stížnosti napříč všemi výrobními odvětvími a odvětvími služeb v celé EU, by byl účinným nástrojem. V roce 2008 bude uveřejněn konzultační dokument, jehož cílem bude získat názory všech orgánů vyřizujících stížnosti v Evropské unii na způsob, jak směřovat k harmonizovanějšímu systému klasifikace stížností. 4.1.2. Úroveň cen 23. Úroveň cen spotřebitele velice zajímá. Je tudíž důležité sledovat úrovně cen různých výrobků i jejich vývoj. Je-li úroveň ceny určitého výrobku vyšší než srovnávací standard, pak je třeba zkoumat příčiny, které k tomu vedly. Vyšší ceny mohou být způsobeny rozdíly v poptávce nebo ve struktuře nákladů. Úroveň cen může být rovněž známkou méně účinného trhu z hlediska spotřebitelů v důsledku regulačního rámce nebo podmínek hospodářské soutěže. Pro pochopení příčin odlišné úrovně cen je proto důležité zkoumat tento ukazatel ve spojení s dalšími ukazateli použitými v hodnotící zprávě. Dále je třeba spolupracovat s národními statistickými úřady s cílem vypracovat srovnatelné a reprezentativní údaje a zjistit, zda je nutno přizpůsobit se stávající právní úpravě v oblasti statistiky. V rámci přezkumu jednotného trhu byla zjištěna potřeba těchto údajů. V současné době však srovnatelné údaje o cenách až na výjimky (automobily, potraviny atd.) téměř zcela chybí. 4.1.3. Spokojenost 24. Některé klíčové stránky fungování trhu, jako je kvalita, výběr, transparentnost a služby po prodeji, je obtížné objektivně měřit. Nejlepší způsob, jak tyto výsledky sledovat, je vnímání těchto proměnných ze strany spotřebitelů. Na základě zavedených technik pro měření spokojenosti spotřebitele, vyvinutých v oblasti obchodu, byla vytvořena komplexní metodika, která má poskytnout souhrnný ukazatel spokojenosti spotřebitele. Tato metodika byl vyzkoušena v případě jedenácti služeb obecného zájmu, které jsou v čase a napříč službami srovnatelné. Časem by významnější spotřebitelské trhy měly být pokryty. 4.1.4. Přechod k jiným výrobkům a službám 25. Skutečnost, že spotřebitelé mění výrobky či služby, je jednak znakem toho, že mají možnost výběru a jednak toho, že ji uplatňují (v závislosti na transparentnosti trhu, překážkách bránících změně atd.). Ochota spotřebitelů ke změně je rozhodující pro úspěch liberalizace síťových služeb. Údaje o přístupu spotřebitelů ke změnám jsou k dispozici pro omezený počet služeb obecného zájmu a pouze pro některé státy, a to díky průzkumům na úrovni EU. Budoucí úsilí se tedy soustředí na rozšíření ukazatelů na další stěžejní služby a bude se věnovat zjištění nákladů, které změny vyžadují, a zda je změna vnímána jako snadná. 4.1.5. Bezpečnost 26. Bezpečnost spotřebních výrobků a služeb je významným ukazatelem výsledků. Dostupné údaje o bezpečnosti spotřebitelských výrobků a služeb, zjištěné na základě dokumentů o nehodách a úrazech a prostřednictvím systémů oznamování nebezpečných výrobků, nejsou v současné době dostatečné. V zájmu náležitého posouzení je nutno údaje o úrazech a nehodách zlepšit z hlediska zeměpisného pokrytí a srovnatelnosti a údaje pocházející z oznamování nebezpečných výrobků je třeba doplnit o další informace (např. ohledně podílu na trhu, rozsahu inspekcí atd.). 4.2. Posuzování integrace maloobchodního vnitřního trhu 27. Smyslem těchto ukazatelů je posoudit úroveň integrace vnitřního trhu. Integraci může odrážet přítomnost zahraničních maloobchodníků, přímé zahraniční investice v přeshraničním měřítku a přeshraniční maloobchod. Číselné údaje o obchodu uvnitř EU mezi velkoobchodem a maloobchodem nerozlišují. Fakta a ověřené údaje o skutečné úrovni přeshraničního prodeje proto chybí. Tuto statistiku mohou nahradit údaje dostupné z platebních systémů. V zájmu zajištění důkazů je prozatím třeba pravidelně sledovat údaje o přeshraničním obchodu získané od spotřebitelů a podniků. 28. Přístup spotřebitelů a maloobchodníků k přeshraničnímu prodeji a nákupu jsou významné také pro sledování vnímání a pro zjišťování pokroku, k němuž došlo při plnění cíle zvýšit důvěru v přeshraniční nákup a prodej. Údaje o cenách shromážděné pro účely sledování spotřebitelských trhů rovněž umožní používat rozptyl cen jako ukazatel integrace trhu. 29. Údaje o problémech, jimž čelí přeshraniční nakupující, jsou rovněž přínosné. Jsou zde zastoupeny číselné údaje ze sítě evropských spotřebitelských center (ECC) a ze sítě orgánů pro prosazování právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele (CPC) odrážející úroveň přeshraničních požadavků na informace, stížností, sporů i případy prosazování právních předpisů. 4.3. Srovnávání spotřebitelského prostředí v jednotlivých členských státech 30. Srovnávací standardy jsou potřebné, aby bylo možno porozumět spotřebitelskému prostředí na vnitrostátní úrovni, protože je to důležité pro fungování vnitrostátních trhů i pro integrovaný vnitřní trh Evropské unie. Přezkum jednotného trhu označil prosazování právních předpisů za jednu z nevyšších priorit. Kvalita režimů prosazování právních předpisů je rozhodujícím ukazatelem zdraví vnitrostátních trhů, a to jak z bezpečnostního, tak ekonomického hlediska. Ukazatele souladu s předpisy a důvěry v donucovací orgány zachycují jeden prvek. Vklady do vynucování práva a jeho výsledky (inspektoři, prováděné inspekce) představují další ukazatele. Podobně je třeba domáhání se práv ze strany spotřebitelů (prostřednictvím soudů a jiných orgánů pro řešení sporů) zjišťovat podle subjektivního vnímání spotřebitelů a zároveň na základě faktů jednotlivých případů. Údaje o subjektivním vnímání spotřebiteli sice existují, avšak ve spolupráci s členskými státy je nutno shromáždit více údajů. 31. Prováděním srovnávacích testů výrobků a odhalováním selhání trhu hrají nezávislé organizace spotřebitelů hlavní úlohu při zajišťování efektivního fungování vnitrostátních trhů. Ukazatele síly vnitrostátního hnutí spotřebitelů, pokud jde o zdroje a důvěru, které do nich spotřebitelé vkládají, jsou tedy významné. 32. Ukazatele odrážející postavení spotřebitele , zejména úroveň jeho vzdělání, informovanosti, porozumění, gramotnosti / dovedností, povědomí a asertivity jsou významné pro pochopení různých vnitrostátních trhů a pro nalezení osvědčených postupů. V této oblasti existuje v současné době na úrovni celé EU poměrně málo srovnatelných údajů. 4.4. Zkoumání v rámci fáze analýzy 33. Uvedených pět ukazatelů spotřebitelských trhů poskytne mnoho informací o tom, jak konkrétní trh funguje. Zkoumání trhu v rámci fáze analýzy však bude vyžadovat, aby v zájmu lepšího porozumění příčinám selhání trhu byly shromážděny všechny relevantní údaje. Údaje shromážděné pro účely posouzení integrace vnitřního trhu a pro srovnání národních politik by měly rovněž pomoci objasnit, proč určité konkrétní trhy nefungují dobře. 34. V oblastech, kde hodnotící zpráva dokládá problémy, které jsou trhům společné, může být zapotřebí horizontální analýza napříč různými trhy. Podobně může analýza ukazatelů z hlediska jednotlivých členských států pomoci vnitrostátním orgánům či organizacím spotřebitelů zjistit konkrétní problémy v jejich zemi a provést další analýzy. 35. Příklady otázek, které by měly být ve fázi analýzy podrobněji zkoumány, zahrnují: - Postavení spotřebitele. Vzhledem k tomu, že se schopnost spotřebitelů rozumět výběru, který mají dispozici, liší podle povahy daného trhu, může být zapotřebí prozkoumat, jak spotřebitelé výrobky a služby v nabídce chápou. - Poškozování spotřebitele. Může být potřeba provést průzkum věnovaný schopnosti spotřebitelů činit efektivní výběr. - Vývoj vztahu mezi dovozními cenami a spotřebními cenami. - Právní ukazatele, kde předpisy stanoví konkrétní spotřebitelské výsledky. - Úroveň dodržování právních předpisů – měřeno pomocí systematických kontrol prosazování právních předpisů a dalšími nástroji. - Kvalita. Tyto údaje bývají specifické pro daný trh, ale zachycují významné vlastnosti, které nejsou pokryty zjištěními ohledně spokojenosti a bezpečnosti. Mezi tyto údaje patří např. stupeň inovace, otázky zdraví a životního prostředí. - Přístup a dostupnost – zvláště významné u základních služeb. - Interoperabilita – schopnost systému nebo výrobku fungovat s dalšími systémy nebo výrobky, aniž by byl spotřebitel nucen vynaložit zvláštní úsilí. 4.5. Další vývoj hodnotící zprávy 36. Vzhledem k tomu, že řada údajů v této první hodnotící zprávě chybí, nelze prokázat veškerý její potenciál. Úplná hodnotící zpráva časem Komisi umožní: - určit, které trhy selhávají z hlediska spotřebitelských výsledků a kde je třeba provést další hloubkovou analýzu trhu. Výsledkem této analýzy by mohla být doporučení specifická pro konkrétní oblasti politiky (politiku hospodářské soutěže, spotřebitelskou politiku, regulaci daného odvětví atd.); - ukázat, které horizontální otázky týkající se spotřebitele vyžadují další analýzu, zejména z hlediska evropských a/nebo vnitrostátních právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele; - prokázat pokrok, k němuž došlo při plnění cíle Komise v oblasti spotřebitelské politiky, jímž je integrovaný maloobchodní vnitřní trh, kterému spotřebitelé důvěřují; - umožnit srovnání výkonu jednotlivých členských států napříč vnitrostátním spotřebitelským prostředím. 5. ZÁVěRY 37. Hodnotící zpráva o spotřebitelských trzích doplňuje obecné sledování trhů, které Komise vyvinula v rámci přezkumu jednotného trhu. Může přispět k dalšímu rozvoji spotřebitelského rozměru sledování obecného trhu. 38. Tato první hodnotící zpráva je pouhým zárodkem. Dostupné údaje pro ukazatele jsou nedostatečné: většina ukazatelů je k dispozici pouze pro velice omezený počet odvětví. Údaje často nejsou pro všechny členské státy dostupné a navíc nejsou vždy srovnatelné. 39. Většina tabulek a grafů obsažených v této první hodnotící zprávě vychází z údajů shromážděných prostřednictvím průzkumů nebo díky spolupráci zúčastněných stran v členských státech v oblasti spotřebitelské politiky. Pokud jde o další politiky Evropské unie, které mají dopad na spotřebitele, a to s výjimkou oblastí, kde se politiky EU překrývají s trhy, jako jsou např. informace o cenách v oblasti telekomunikací nebo o bezpečnosti dopravy, údaje o spotřebitelských výsledcích často chybí. 40. Zejména vzhledem k počtu odvětví jsou stávající údaje příliš omezené na to, aby mohly pomoci objasnit, proč některé trhy fungují lépe než jiné. Z tohoto důvodu je první hodnotící zpráva rozpracována podle ukazatelů a nikoli podle odvětví. Zatímco je první hodnotící zpráva zaměřena zejména na služby, budoucí hodnotící zprávy budou věnovány spíše trhům zboží. 41. Maloobchodní vnitřní trh Evropské unie zdaleka není integrovaný. Evropští spotřebitelé mají stále tendenci nakupovat zboží a zjednávat služby ve své zemi. Přestože existuje řada strukturálních překážek, jako je jazyk nebo zákony na ochranu spotřebitele, ve všech zemích není jejich nepříznivý dopad stejný. Jak lze očekávat, od zahraničních dodavatelů obvykle nakupují spíše spotřebitelé v malých vnitrozemských státech než spotřebitelé z okrajových zemí. 42. Spotřebitelské prostředí se v jednotlivých členských státech výrazně odlišuje, a to v mnoha ohledech. Důvěra, že vnitrostátní systém ochrany spotřebitele, vnitrostátní orgány zabývající se záležitostmi spotřebitele, nezávislé organizace spotřebitelů či poskytovatelé ochrání práva spotřebitele, se v Evropě pohybuje mezi 30 a více než 80 %. Řešení sporů se v některých zemích považuje za snazší než v jiných. Jsou také výrazné rozdíly, pokud jde o úroveň porozumění informacím nebo o částku, která je z veřejných financí organizacím spotřebitelů přidělena. 43. Tato první hodnotící zpráva odráží především potřebu shromažďovat nové soubory údajů a důkazů pro budoucí hodnotící zprávy. Shromažďování údajů bude prováděno ve spolupráci se zúčastněnými stranami v členských státech, jako jsou orgány pro ochranu spotřebitele, průmyslové organizace, sdružení spotřebitelů a statistické úřady. Zvláštní pozornost bude věnována sběru údajů pro všech 27 členských států, včetně Bulharska a Rumunska, o nichž aktuální údaje často chybí. Bezprostředně navazující činnosti se zaměří na: - srovnatelné údaje o cenách pro značný počet výrobků ve spolupráci s Eurostatem a národními statistickými úřady; - vývoj metodiky pro harmonizovanější klasifikaci stížností ve všech členských státech; - přizpůsobení metodiky šetření zaměřeného na spokojenost a provádění studie věnované spokojenosti v dalších odvětvích; - další vývoj ukazatelů a začlenění hodnotící zprávy do sledování trhu a do hodnotící zprávy jednotného trhu. Budoucí hodnotící zpráva vnitřního trhu poskytne ukazatele pro hospodářský výkon, hospodářskou soutěž, integraci trhu, inovace a obecněji prospěch pro občany. 44. Posun vytváření politik od přístupu orientovaného na nástroj k přístupu orientovanému na výsledek se zaměřením na spotřebitelské výsledky je ambiciózní a vyžaduje významnou změnu v práci politických činitelů. Výše nastíněný program bude vyžadovat značné úsilí jak na straně politiků, tak na straně zúčastněných stran. Odměnou bude lepší, jednodušší regulace a trhy, které lépe plní očekávání občanů. [1] KOM(2007) 99 ze dne 13.3.2007. [2] Syntéza odpovědí je k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/consumers/consultations/consultations_en.htm