Ustanovení čl. 126 odst. 2 Smlouvy Komisi ukládají povinnost sledovat dodržování rozpočtové kázně na základě dvou kritérií, a sice: a) zda poměr plánovaného nebo skutečného schodku veřejných financí k hrubému domácímu produktu (HDP) nepřekračuje referenční hodnotu 3 %, ledaže by buď poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně, která se blíží referenční hodnotě, nebo by překročení referenční hodnoty bylo pouze výjimečné a dočasné a poměr zůstával blízko k referenční hodnotě, a b) zda poměr veřejného dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu 60 %, ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě.

Podle prognózy Komise z jara 2019 se rovněž předpokládá, že Kypr v letech 2019 a 2020 doporučenou hodnotu pro snižování dluhu dodrží, neboť poměr dluhu k HDP by měl být nižší než doporučená hodnota, a to o 6,5 % HDP (2019) a 4,7 % HDP (2020).

Celkové saldo Kypru spadlo v roce 2018 do schodku ve výši 4,8 % HDP, přičemž v roce 2017 vykazovalo přebytek ve výši 1,8 % HDP a v roce 2016 0,3 % HDP. Poměr příjmů k HDP se zvýšil o 0,8 procentního bodu HDP, a to díky silnému hospodářskému růstu, včetně vysokých daňových příjmů, a příznivému vývoji na trhu práce. Poměr výdajů k HDP se zvýšil o 7,3 procentního bodu HDP, zejména kvůli dopadu vládních podpůrných opatření na prodej a řádné ukončení činnosti banky Cyprus Cooperative Bank. Prognóza Komise z jara 2019 předpovídá v roce 2019 přebytek veřejných financí ve výši 3,0 % HDP a v roce 2020 pak 2,8 % HDP. Cílem programu stability je v roce 2019 celkový přebytek ve výši 3,0 % HDP a v roce 2020 pak 2,6 % HDP.

Úrokové sazby kyperských dluhových nástrojů jsou v souladu s obecným trendem v eurozóně na historicky nejnižší úrovni. Výnosy z dluhopisů se splatností sedm let činily na konci dubna 2019 přibližně 0,9 % a výnosy z desetiletých dluhopisů přibližně 1,4 %, čímž dosáhly nejnižší úrovně od roku 2015. Na základě oznámených údajů se implicitní úroková sazba v posledních letech snížila z 3,0 % v roce 2015 na 2,4 % v roce 2018. V roce 2019 by měla zůstat kolem hodnoty 2,4 %.

Udržitelnost dluhu

Kyperské orgány využívají příznivých tržních podmínek k refinancování nesplaceného dluhu s mnohem nižšími sazbami při značně delší době splatnosti.

Analýza fiskální udržitelnosti poukazuje na fiskální rizika v krátkodobém horizontu, ačkoli předpokládaný vysoký primární přebytek by měl v roce 2019 umožnit významné snížení veřejného dluhu, a toto riziko tak poněkud zmírnit. Ukazatel S0 naznačuje riziko fiskálního tlaku v horizontu jednoho roku. Rizika vyplývají konkrétně z fiskální oblasti a z oblasti finanční konkurenceschopnosti. Vyvolala je především jednorázová opatření na podporu bankovního sektoru, která vedla ke zhoršení několika fiskálních proměnných, jako například primárního salda a čistého i hrubého veřejného dluhu v roce 2018, jakož i vysoký dluh soukromého sektoru. Vnímání kyperského rizika vlády ze strany finančních trhů se zlepšilo, což krátkodobá rizika dále zmírňuje.

Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se Kypr potýká se středně vysokým rizikem fiskální udržitelnosti. Záporná hodnota ukazatele mezery udržitelnosti S1 znamená, že ke snížení dluhu pod referenční hodnotu 60 % HDP do roku 2033 není zapotřebí žádná počáteční fiskální korekce, a ukazuje tedy na nízké riziko ve střednědobém horizontu. Z analýzy udržitelnosti dluhu však vyplývá, že poměr dluhu k HDP by do roku 2029 klesl mírně nad kritickou prahovou hodnotu 60 %, což znamená riziko střední. V dlouhodobém horizontu se má za to, že riziko pro fiskální udržitelnost Kypru je středně vysoké. Ukazatel mezery udržitelnosti S2 naznačuje riziko nízké, zatímco analýza udržitelnosti dluhu v dlouhodobém horizontu ukazuje na středně vysoké riziko kvůli zranitelnosti spojené s vysokou mírou zadlužení.

Výše uvedená rizika a vysoká úroveň veřejného dluhu podtrhují význam zachování fiskální disciplíny ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a pokračování prorůstových strukturálních reforem, aby se zajistilo snižování veřejného dluhu.

4.3. Střednědobá hospodářská situace

Navzdory provedení několika strukturálních reforem zůstává potenciální růst na Kypru omezený, jelikož přetrvávají problémy z minulosti, například velmi vysoký podíl úvěrů se selháním ve finančním sektoru a vysoká zadluženost soukromého i veřejného sektoru. Kypr dosáhl určitého pokroku při plnění jemu určených doporučení z roku 2018, zejména provedením významných opatření v souvislosti s komplexní strategií na snížení úvěrů se selháním, usnadněním přístupu malých a středních podniků k financování a přípravou realizace první fáze systému státního zdravotního pojištění.

Cyklické podmínky, potenciální růst a inflace

Kypr patřil mezi evropské země, které byly nejvíce zasaženy hospodářskou krizí, a proto požádal o vnější finanční pomoc. V letech 2013–2015 uskutečnil makroekonomický ozdravný programem s důrazem na finanční sektor. Určité problémy však přetrvaly, jak o tom svědčí prodej a řádné ukončení činnosti druhé největší banky (tj. Cyprus Cooperative Bank) v roce 2018. V letech 2012–2014 zaznamenal Kypr recesi, ale v roce 2015 se obnovil reálný růst. Od roku 2016 vykazuje Kypr silné hospodářské oživení, přičemž v letech 2016–2017 přesahoval roční reálný růst hodnotu 4 % a v roce 2018 se jí přiblížil. Trh práce se výrazně zotavil a zaměstnanost rostla v poslední době přibližně o 4 % ročně, zatímco mzdy se mírně zvyšovaly. Nezaměstnanost klesla z téměř 17 % na vrcholu krize na 7,1 % v únoru 2019. Také dlouhodobá nezaměstnanost se v poslední době snížila.

Tabulka č. 3: Vývoj makroekonomické a rozpočtové situace (v % HDP)

V budoucnu se očekává trvalý reálný růst tažený domácí poptávkou, konkrétně soukromou spotřebou a investicemi. Podle prognózy Komise z jara 2019 se předpokládá růst HDP ve výši 3,1 % v roce 2019 a 2,7 % v roce 2020. Inflace na Kypru je již několik let velmi utlumená a očekává se, že tak zůstane i nadále. HISC má v roce 2019 vzrůst na 0,9 % (po 0,8% inflaci v roce 2018) a dále na 1,1 % v roce 2020. Navzdory provedení několika strukturálních reforem zůstává potenciální růst na Kypru omezený, jelikož přetrvávají problémy z minulosti, mimo jiné velmi vysoký podíl úvěrů se selháním ve finančním sektoru a vysoká zadluženost soukromého i veřejného sektoru. Potenciální růst se v letech 2018–2020 odhaduje přibližně na 2 %, přičemž hlavním pozitivním faktorem bude akumulace kapitálu a dále celkový příspěvek pracovní síly (založený na růstu zaměstnanosti). Očekává se, že souhrnná produktivita výrobních faktorů bude v letech 2019 a 2020 po letech záporných hodnot kladná, avšak stále velmi blízká nule.

Produkční mezera je pozitivní a stále se zvyšuje. Měla by stoupnout z 2,8 % v roce 2018 na 4,3 % v roce 2020.

Strukturální reformy

V národním programu reforem přijatém dne 15. dubna 2019 kyperská vláda potvrdila svůj závazek provést rozsáhlý program strukturálních reforem, který by v dlouhodobém horizontu pomohl zachovat udržitelný růst. Hlavní reformní priority uvedené v národním programu jsou zaměřeny na řešení problémů zjištěných v doporučeních Rady z roku 2018 a ve zprávě o Kypru z roku 2019.

Zpráva o Kypru z roku 2019 dospěla k závěru, že celkově tento členský stát dosáhl v plnění doporučení z roku 2018 určitého pokroku. Konkrétně došlo ke značnému pokroku při provádění významných opatření v rámci komplexní strategie zaměřené na snížení úvěrů se selháním, mimo jiné posílením právních rámců pro platební neschopnost, zabavení majetku a prodej úvěrových pohledávek. Kypr dosáhl určitého pokroku, pokud jde o přístup k financování pro malé a střední podniky, jelikož zavedl nové finanční nástroje a připravil realizaci první fáze systému státního zdravotního pojištění. Pouze omezený pokrok nastal v těchto oblastech: i) reforma veřejné správy a místních vládních institucí, ii) realizace plánovaných privatizačních projektů, iii) řešení nedostatků v systému soudnictví, iv) zavedení spolehlivého systému pro převod a vydávání dokladů o vlastnickém právu, v) zlepšení účinnosti veřejných služeb zaměstnanosti ve vztahu k mladým lidem a vi) reforma vzdělávacího systému. Nebylo dosaženo žádného pokroku, pokud jde o posílení dohledu nad pojišťovnami a penzijními fondy a zjednodušení správních postupů pro velké investice.

Kromě toho Komise v únoru 2019 dospěla k závěru, že Kypr se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, konkrétně s vysokým objemem soukromého, veřejného i vnějšího dluhu a úvěrů se selháním, a to v situaci stále poměrně vysoké, i když klesající nezaměstnanosti a slabého potenciálního růstu.

4.4. Další faktory, které Komise považuje za rozhodující

Za účelem zachování finanční stability přijala vláda několik opatření na podporu prodeje a řádného ukončení činnosti banky Cyprus Cooperative Bank. Tato podpůrná opatření pro finanční sektor srazila v roce 2018 saldo veřejných financí do schodku a zvýšila státní dluh, jak je popsáno v oddílech 4.2 a 4.3. Tato jednorázová opatření na podporu bankovního sektoru v roce 2018 konkrétně negativně ovlivnila saldo veřejných financí o 8,3 % HDP (1,7 miliardy EUR). Vydání řady vládních dluhopisů v souvislosti s těmito podpůrnými opatřeními navíc mělo dopad na veřejné zadlužení, a to ve výši 15 % HDP (3,2 miliardy EUR).