C 208/5

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 208/04)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU NEBO CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změn v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„SUSKA SECHLOŃSKA“

EU č.: PGI-PL-0600-AM01 – 10.10.2019

CHOP () CHZO (X)

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Název seskupení: Stowarzyszenie Producentów Owoców i Warzyw w Ujanowicach

Korespondenční adresa:

Sechna 32,

34-603 Ujanowice

POLSKA/POLSKO

Tel. +48 183334158

E-mail: biuro@suskasechlonska.pl

Stowarzyszenie Producentów Owoców i Warzyw w Ujanowicach je seskupením producentů produktu „suska sechlońska“. Toto seskupení žadatelů podalo žádost o zápis produktu „suska sechlońska“ jako CHZO.

2. Členský stát nebo třetí země

Polsko

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☐ Zeměpisná oblast

☐ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☐ Označování

☐ Jiná [uveďte]

4. Druh změny (změn)

☒ Změny specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, které nemají být kvalifikovány jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

☐ Změny specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), které nemají být kvalifikovány jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5. Změny

Popis produktu

V bodě 3.2 jednotného dokumentu (Popis produktu) a v bodě 4 specifikace CHZO produktu „suska sechlońska“ se věty: „Velikost produktu „suska sechlońska“ závisí na velikosti plodu použité odrůdy a pohybuje se od 1,5 do 4,5 cm. Na 1 kg připadá 44 až 99 jednotlivých plodů.“ nahrazují tímto: „Velikost produktu „suska sechlońska“ závisí na velikosti plodu použité odrůdy a pohybuje se od 1,5 do 4,5 cm. Na 0,5 kg připadá 44 až 99 jednotlivých plodů.“

Tato změna je nezbytná k opravě tiskové chyby.

Metoda produkce (specifikace produktu) a odkaz (jednotný dokument)

V bodě 7 specifikace produktu „suska sechlońska“ (Metoda produkce) se věta: „V průběhu celého procesu výroby produktu „suska sechlońska“ je zakázáno používání jakýchkoli konzervantů a všechny výše popsané kroky musí být prováděny ručně.“ nahrazuje tímto: „V průběhu celého procesu výroby produktu „suska sechlońska“ musí být všechny výše popsané kroky prováděny ručně.“ Za pododstavec „volitelné vypeckování“ se vkládá tento pododstavec „konzervování produktu“: „Za účelem prodloužení data „spotřebujte do“ lze u produktu „suska sechlońska“ při produkci použít tento konzervant: sorbát draselný (E202). Lze jej jako vodný roztok přidat během poslední fáze sušení bezprostředně před zabalením, a to namáčením a obracením švestek nebo postřikem.“

Důvodem této změny, kterou se ruší zákaz používání konzervantů při výrobě produktu „suska sechlońska“ a povoluje použití sorbátu draselného (E202), je skutečnost, že švestky se tradičně prodávaly ve velkém nebo ve vzduchopropustných obalech (lněné nebo jutové pytle) a k prodloužení doby trvanlivosti produktu dostačoval proces uzení a sušení. Důvodem byly antiseptické vlastnosti kouře a snížení obsahu vody během sušení. Kromě toho nebyl produkt skladován dlouhodobě, neboť byl vyráběn zejména pro období Vánoc a byl určen pro vlastní spotřebu nebo prodáván místně.

Tradiční metoda výroby produktu „suska sechlońska“ se používá dodnes. Kvůli měnícímu se způsobu prodeje (požadavky distributorů a maloobchodních řetězců) a hygienickým a sanitárním požadavkům na balení potravin však nyní musí být sušené švestky baleny v neprodyšně uzavřených plastových obalech. V důsledku toho došlo k případům zaplísnění produktu a zhoršení jeho jakosti. To může být rizikové z hlediska bezpečnosti potravin a zdraví spotřebitelů a může to negativně ovlivnit pověst produktu.

Podle pravidel EU pro potravinářské přídatné látky lze k sušenému ovoci přidávat konzervanty. Přidání konzervantu nezmění vlastnosti produktu a neovlivní specifické vlastnosti produktu „suska sechlońska“ vymezené ve specifikaci produktu.

V bodě 7 specifikace produktu „suska sechlońska“ (Metoda produkce – skládání ovoce) se věta: „Výška vrstvy ovoce na roštu obvykle nepřesahuje 20 cm“ nahrazuje tímto: „Švestky, které procházejí procesem sušení a uzení, jsou naskládány do vrstvy 20 až 40 cm silné“.

Obdobná změna byla provedena v bodě 5 jednotného dokumentu a věta: „Švestky, které procházejí procesem sušení a uzení, jsou naskládány do vrstvy 30 až 50 cm silné.“ se nahrazuje větou „Švestky, které procházejí procesem sušení a uzení, jsou naskládány do vrstvy 20 až 40 cm silné.“

Tato změna je nutná, aby se formalizovaly postupy používané producenty. Ti si povšimli, že zmenšení tloušťky vrstvy švestek naskládaných k sušení a uzení má kladný vliv na čas a účinnost obou procesů a nezmění charakteristické vlastnosti produktu „suska sechlońska“. Kromě toho jsou sjednoceny analogické údaje ve specifikaci produktu (Metoda produkce) a v jednotném dokumentu (bod 5 – Souvislost se zeměpisnou oblastí).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SUSKA SECHLOŃSKA“

EU č.: PGI-PL-0600-AM01 – 10.10.2019

CHOP () CHZO (X)

1. Název (názvy)

„Suska sechlońska“

2. Členský stát nebo třetí země

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Název „suska sechlońska“ pochází z místního dialektu. „Suska“ je výraz pro „suszka“, tj. sušenou a uzenou švestku. Přídavné jméno „sechlońska“ je odvozeno od místního názvu Sechna v obci Laskowa, odkud pochází tradice sušení.

„Suska sechlońska“ je nevypeckovaná nebo vypeckovaná švestka, která prošla procesem sušení a uzení.

„Velikost produktu „suska sechlońska“ závisí na velikosti plodu použité odrůdy a pohybuje se od 1,5 do 4,5 cm. Na 0,5 kg připadá 44 až 99 jednotlivých plodů.“ Tvar závisí na odrůdě ovoce použitého k sušení a může být zploštělý až protáhlý. „Suska sechlońska“ má typickou pružnou měkkou dužinu a svraštělou a lepkavou slupku tmavomodré až černé barvy. Má mírně sladkou chuť s uzenou příchutí a vůní. Obsah vody se u hotového výrobku v okamžiku prodeje pohybuje v rozmezí od 24 % do 42 %.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Ovocem používaným k výrobě produktu „suska sechlońska“ jsou plody odrůdy Prunus domestica L. ssp. domestica a odvozených odrůd (Promis, Tolar, Nektawit, Valjevka a Stanley). Plody těchto odrůd mají vhodné vlastnosti pro proces sušení a uzení, mezi něž patří zejména vysoký obsah cukru a poměrně nízký obsah vody.

Plody musí být zdravé bez známek hniloby nebo mechanického poškození a nesmějí být viditelně poškozeny hmyzem, roztoči nebo jinými škůdci. Použité plody musí být i jinak zcela nepoškozeny, bez nečistot nebo jiných nespecifikovaných organismů, které by je učinily nezpůsobilými ke spotřebě.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Ve vymezené zeměpisné oblasti se musí nacházet sušicí pece a rovněž celý proces sušení a uzení musí probíhat v dané oblasti. Dřevo a suroviny používané při výrobě z vymezené zeměpisné oblasti pocházet nemusí. Je zakázáno používat pryskyřičné dřevo. Celý proces sušení a uzení probíhá ve speciálních sušicích pecích na ovoce, které jsou pro danou oblast typické.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast, v níž se vyrábí produkt „suska sechlońska“, zahrnuje 239,55 km2 a je vytyčena správními hranicemi čtyř obcí Malopolského vojvodství: Laskowa, Iwkowa, Łososina Dolna a Żegocina. Název „sechlońska“ je odvozen od jména vesnice Sechna na území obce Laskowa a tradičně se používá v celé zeměpisné oblasti, v níž se „suska sechlońska“ vyrábí.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast vymezená v bodě 4 leží v nadmořské výšce přesahující 300 m nad mořem a vyznačuje se nejrůznějším sklonem svahů, který dosahuje většinou 5° až 25°.

Typické sušicí pece na ovoce, které navrhli a postavili místní obyvatelé ve stylu přizpůsobeném místnímu terénu, tvoří nedílnou součást krajiny. Oblast zmíněných čtyř obcí se může pochlubit 677 takovými sušicími pecemi, což je jasný důkaz úzké vazby mezi produktem a zeměpisnou oblastí. Počet sušicích pecí představuje jedno z hledisek, která odlišují zmíněnou oblast od sousedních oblastí.

Sušicí pece jsou tvořeny cihlovými základy umístěnými kolem nístěje a krytou komorou s dřevěným roštem. Průměrná velikost komory se pohybuje od přibližně 2 metrů na šířku a 3,5 metru na délku. Dřevěná přepážka umístěná ve středu rozděluje komoru na dvě části. Rošt tvoří spodní část komory a je tvořen bezsukými dřevěnými kolíky o šířce 4 cm, výšce 3 cm a délce asi 1 m, které jsou naskládány vedle sebe. Kolíky jsou položeny v jedné úrovni. Jsou uspořádány tak, aby byla zajištěna spontánní cirkulace kouře a teplého vzduchu ve výšce přibližně 180 cm nad nístějí. Komora je uzavřena dřevěnými dveřmi, které slouží ke vkládání švestek do sušící pece, udržují komoru teplou a chrání ji před nepříznivými klimatickými podmínkami. Pod každou komorou se nachází nístěj. Celá konstrukce je chráněna sedlovou střechou. Sušicí pece na ovoce mají obvykle dvě nebo tři komory, ale vyskytují se i pece pouze s jednou komorou nebo dokonce až s pěti komorami.

Teplota v peci se při výrobě produktu „suska sechlońska“ pohybuje od 45 °C do 60 °C.

Švestky, které procházejí procesem sušení a uzení, jsou naskládány do vrstvy 20 až 40 cm silné. Tuto masu sušících se švestek producenti jedenkrát denně otáčejí pomocí speciální lopatky. V závislosti na síle vrstvy švestek trvá proces 4 až 6 dnů. Tato metoda sušení a uzení švestek byla vyvinuta díky jedinečným dovednostem místních producentů a používá se výhradně k výrobě produktu „suska sechlońska“ v určené zeměpisné oblasti.

5.2 Specifičnost produktu

„Suska sechlońska“ prochází procesem sušení i uzení. Švestky se v pecích suší a udí pomocí horkého kouře, což produkt „suska sechlońska“ odlišuje od švestek sušených horkým vzduchem. V průběhu uzení se z tkání švestky odpaří určité množství vody a švestka nasaje kouř, který má antiseptické účinky. Snížení obsahu vody v tkáních v průběhu uzení a antiseptický účinek kouře brání množení hnilobných bakterií, čímž se prodlužuje trvanlivost produktu. Kouř ovoci propůjčuje jedinečnou barvu, vůni a chuť. Jelikož se švestky suší ve vrstvě 20 až 40 cm silné a otáčejí se jedenkrát denně, šťáva, která vytéká z ovoce v průběhu procesu sušení, tvoří na povrchu ovoce povlak propůjčující mu sladkou příchuť. „Suska sechlońska“ vyrobená tímto způsobem má svou typickou sladkou chuť s nápadnou uzenou příchutí a vůní a charakteristický vzhled: lepkavou slupku tmavomodré až černé barvy.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Souvislost mezi produktem „suska sechlońska“ a regionem je založena na dobré pověsti produktu, která vychází z dlouhé tradice jeho výroby a jedinečných dovedností místních producentů.

Vysoké kvality dosahuje „suska sechlońska“ díky jedinečným dovednostem místních producentů a uplatnění tradičních výrobních postupů. Konstrukce sušicích pecí a postup sušení odráží know-how místních producentů a jasně se liší od výrobních postupů uplatňovaných v jiných částech Polska, jakož i v sousedních oblastech. Způsob konstrukce sušicích pecí zaručuje současnou cirkulaci teplého vzduchu a kouře, a tím švestky suší i udí zároveň.

Souvislost mezi produktem „suska sechlońska“ a zeměpisnou oblastí prokazuje skutečnost, že samotný název „Sechna“ vychází z tradice uzení a sušení („Sechna“ – „sechnie“ odkazuje na „suszenie“ – sušení). Tato skutečnost je důkazem jedinečnosti produktu a hluboké tradice výrobního postupu v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

Pověst praví, že se sušením švestek začal místní kněz, který rozšířil zvyk uzení švestek mezi své farníky. Dlouhá tradice produktu „suska sechlońska“ je doložena v díle nazvaném Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego (Ujanowice – vesnice v limanowském okrese) od Jana Ligęzy, vydaném v roce 1905 (svazek č. 9 Díla Etnografické komise Polské akademie umění a věd). Zvyk se zachoval do dnešní doby a výrobní postup zůstal prakticky beze změn. Nejstarší sušicí peci, která dnes již není v provozu, je více než 100 let. Typické sušicí pece navržené místními producenty jsou důkazem, že byl zachován původní postup. Tyto sušicí pece dobře zapadají do místní krajiny.

Sušení a uzení je tak populární, že o něm byly napsány písně a básně oslavující tuto tradici, například tato stará píseň:

“… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą…“

[… Ach, Sechno, od kouře černá Sechno,

kdyby nebylo pecí, byla bys hlavním městem…]

Pověst produktu dokládají články v tisku, například: Suszenie śliwek (Sušení švestek), Gazeta Krakowska, září 2004; Suska sechlońska lepsza niż Kalifornijska (Suska sechlońska je lepší než kalifornská švestka), Gazeta Krakowska, 27. dubna 2007 nebo Suska sechlońska puka do Unii (Suska sechlońska klepe na dveře EU), Dziennik Polski, 2.–3. května 2007 – článek, který je doložen k žádosti o chráněné zeměpisné označení.

Důkazem dobré pověsti produktu „suska sechlońska“ jsou i ceny a vyznamenání udělené na různých soutěžích: vyznamenání v roce 2000 na soutěži Nasze Kulinarne Dziedzictwo (Our Cultural Heritage); cena na soutěži Perła 2004 (Perla 2004) o nejlepší polskou regionální potravinu; první cena v průzkumu Małopolski Smak (Chuť Malopolska) v roce 2006.

I festival sušených švestek (Święto Suszonej Śliwki), který se koná v obci Dobrociesz od roku 2001 a představuje sušené švestky v různých podobách, potvrzuje dobré jméno tohoto produktu, jeho souvislost s danou oblastí a tradici sušení švestek. Dalším potvrzením dobrého jména produktu „suska sechlońska“ je „turistická stezka – po stopách sušené švestky“ značená místními úřady. Stezka zachycuje hospodářství se švestkovými sady a sušicími zařízeními.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/wnioski-przekazane-komisji-europejskiej

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.