CS Úřední věstník Evropské unie C 209/28

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010, (EU) č. 648/2012 a (EU) 2015/2365

[COM(2016) 856 final – 2016/0365 (COD)]

(2017/C 209/05)

Zpravodaj: Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Konzultace Rada Evropské unie, 7. 2. 2017 Evropský parlament, 13. 2. 2017 Právní základ články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato ve specializované sekci 8. 3. 2017 Přijato na plenárním zasedání 29. 3. 2017 Plenární zasedání č. 524 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 226/2/2

1. Závěry a doporučení

1.1. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá navrhovaný „rámec pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran“ (1), jehož cílem je přiblížit se konečnému a harmonizovanému postupu ozdravení a řešení krize při zúčtování prostřednictvím ústředních protistran v EU, a schvaluje jak jeho cíle, tak metodu.

1.2. EHSV zdůrazňuje, že je nanejvýš důležité provést stávající rozhodnutí skupiny G20 pro globální správu ústředních protistran i konkrétní doporučení Stálého výboru pro spolupráci v oblasti regulace a dohledu Rady pro finanční stabilitu (FSB SRC), pracovní skupiny FSB pro řízení restrukturalizace, Výboru pro platební a vypořádací systémy (CPSS), Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) a Basilejského výboru pro bankovní dohled (BCBS) do harmonizovaných závazných právních předpisů zajišťujících řádné a bezpečné rovné globální podmínky.

1.3. EHSV by tedy uvítal flexibilitu za účelem uzpůsobení navrhovaného nařízení budoucímu vývoji mezinárodního konsenzu v oblasti regulace ústředních protistran, tj. doporučení Rady pro finanční stabilitu (FSB) (2).

1.4. Podle názoru EHSV má transformace stávajícího systému jednotlivých řešení ústředních protistran podle mezinárodních doporučení a vnitrostátních orgánů dohledu v konečné nařízení o ozdravných postupech a řešení krize, které bude jasné, jednotné, důkladné a komplexní, jakož i přiměřené a schopné obstát i v budoucnosti v kontextu ostatních právních předpisů, například směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, naprosto mimořádný význam.

1.4.1. Za této situace zastává EHSV názor, že existence jediného orgánu příslušného k dohledu nad ústředními protistranami a jediného orgánu k řešení krize by zlepšila jejich schopnost shromažďovat odborné zkušenosti a data a také zajišťovat, aby ústřední protistrany prováděly nové nařízení standardizovaným způsobem v celé Evropě, což by odstranilo stávající nejednotnost různých vnitrostátních orgánů dohledu, jejichž kritéria a nástroje dohledu se do určité míry liší.

1.5. S ohledem na ústřední úlohu Evropské centrální banky (ECB) v jednotném mechanismu dohledu pro bankovní odvětví (SSM), její stávající pravomoci zajišťovat účinné a spolehlivé zúčtovací, platební a vypořádací mechanismy (3) i na její úlohu při poskytování přístupu k peněžním prostředkům centrální banky pro ústřední protistrany EHSV důrazně doporučuje zvážit využití nebo rozšíření působnosti ECB, aby se tak stala evropským centrálním orgánem dohledu nad ústředními protistranami v rámci jednotného mechanismu dohledu i centrálním orgánem příslušným k řešení krize v rámci ECB Eurosystému.

1.6. EHSV se domnívá, že by měly být pro orgány dohledu v této oblasti předepsány další nástroje monitorování, aby bylo možné získat komplexní představu o rizikové pozici jednotlivých členů ve více ústředních protistranách (včetně ústředních protistran ze třetích zemí) a ústředních protistran na různých trzích a vytvářet modely potenciálních dominových efektů na pozice v ústředních protistranách. Orgány dohledu, nejlépe pak centrální orgán dohledu, by měly mít pravomoc provádět své vlastní holistické zátěžové testy a podle potřeby získávat čtvrtletní, měsíční či denní přehled o rizikové pozici a aktivech snižujících rizika příslušných ústředních protistran spolu s ročním zátěžovým testem ústřední protistrany prováděným ESMA v rámci nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR).

1.7. I když EHSV předpokládá, že dojde k přirozené posloupnosti nejprve s řešením krize jednoho nebo více jednotlivých členů clearingového systému podle směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a poté v případě potřeby s ozdravnými postupy a řešením krize jedné nebo více ústředních protistran, mělo by být upřesněno, že existují scénáře, v nichž by mělo být upřednostněno ozdravení jedné nebo více ústředních protistran oproti ozdravení jedné nebo více bank, které jsou významnými členy clearingového systému těchto ústředních protistran.

1.8. EHSV žádá, aby ozdravné plány ústřední protistrany určovaly nástroje a opatření na opětovné sladění účetnictví ústřední protistrany, neboť tento návrh ani neurčuje, jaké konkrétní možnosti by měly ozdravné plány obsahovat nebo vyloučit.

1.9. Podle názoru Výboru by měla být věnována pečlivá pozornost tomu, jak by mohly být ovlivněny nefinanční smluvní strany a oddělená aktiva klientů nepřímých účastníků clearingového systému v případě využití nástrojů pro rozdělení pozic a ztrát, tj. v případě ukončení smluv a snížení hodnoty případných zisků splatných ze strany ústřední protistrany těm členům clearingového systému, kteří neselhali. Stejně tak Výbor vítá, že současný návrh neobsahuje „úpravy počáteční marže“, neboť by se nejednalo o přiměřený nástroj pro ozdravné postupy a řešení krize, ani „úpravy zisků variační marže“, neboť je třeba očekávat zajištěné pozice.

1.10. Podle názoru EHSV by měla být z navrhovaného právního předpisu odstraněna jakákoli výslovná zmínka o možnosti rekapitalizace ústředních protistran z peněz daňových poplatníků a měla by být vyloučena zvláště pro ústřední protistrany ze třetích zemí. Příslušné orgány by měly navrhnout možnost mimořádné veřejné podpory v případech, kdy to považují za vhodné, čímž by tato podpora zůstala mimořádná. Nyní zahrnutá možnost mimořádné veřejné podpory za určitých podmínek by mohla vytvořit situaci morálního hazardu. To by rovněž mělo umožnit realizaci jednotného orgánu dohledu a jednotného orgánu pro řešení krize politicky přijatelnější z hlediska jednotlivých členských států.

1.10.1. V této souvislosti EHSV požaduje, aby bylo dodržování týchž nebo podobných závazných norem požadováno i v případě ústředních protistran, které mají povolení podle nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) (4) v rámci rozhodnutí o „rovnocennosti“ jako clearingové organizace ze třetích zemí (ústřední protistrany ze třetích zemí).

1.11. EHSV navrhuje, aby byla pravomoc orgánu příslušného k řešení krize ukončit určitou smlouvu nebo všechny smlouvy týkající se clearingových služeb určité ústřední protistrany využívána velmi restriktivně, jestliže ústřední protistrana podporuje spotové trhy a zúčtovává hotovostní produkty.

1.12. EHSV se domnívá, že pozastavení povinnosti clearingu při řešení krize jedné ústřední protistrany je nutno uplatňovat s ohledem na potenciální dopady na jiné ústřední protistrany, které mají povolení poskytovat clearingové služby ve stejné třídě aktiv.

2. Souvislosti

2.1. Jak směrnice Evropské unie o ozdravných postupech a řešení krize bank, tak Dodd-Frankův zákon ve Spojených státech vyžadují, aby systémově významné banky vypracovaly dokumenty ve smyslu „dříve vysloveného přání pacienta“, které jim umožní řádně ukončit činnost v případě krize, a to s omezenými nakažlivými účinky na širší finanční trhy. S povinným centrálním clearingem v návaznosti na nařízení EMIR a Dodd-Frankův zákon se význam ústředních protistran pro celkovou bezpečnost a zdraví finančního systému ještě zvýšil. Proto je kromě zajištění odolnosti ústředních protistran vyžadováno i důkladné plánování ozdravných postupů a řešení krize, aby bylo zabezpečeno, že větší závislost na centrálním clearingu nepovede ke vzniku nové kategorie subjektů, „jejichž velikost nedovoluje jejich selhání“.

2.1.1. Ačkoli je selhání ústřední protistrany statisticky nepravděpodobné vzhledem k jejímu zvláštnímu obchodnímu modelu a zaměření na řízení rizik, mohla by ústřední protistrana v důsledku své ústřední úlohy na trhu jakožto systémově významná finanční instituce způsobit rozsáhlé šíření nákazy ve finančním systému a vyvolat dominový efekt s dopadem na členy clearingového systému a na trhy, které podporuje. Jedná se o událost s nízkou pravděpodobností, ale velkým dopadem.

2.2. Ústřední protistrany hrají ve finančním systému klíčovou úlohu, neboť řídí složitou síť vztahů rizik selhání protistrany. Činí tak zejména tím, že i) vstupují mezi smluvní strany obchodující na jednom nebo více finančních trzích (regulovaných nebo mimoburzovních (OTC) a ii) chrání se proti selhání svých uživatelů tím, že od kupujícího i prodávajícího vybírají přiměřené marže a zajištění a provádějí opatření ke sdílení ztrát (tzv. postupnou ochranu proti selhání, která se využije v extrémních případech, kdy se jednotlivé marže ukáží být nedostatečné) (5).

2.3. Účastník ústřední protistrany nese v porovnání s dvoustranným zúčtováním snížená rizika, neboť využívá mnohostranného započtení, přiměřeného zajištění a sdílení ztrát. Ústřední protistrany provádějí vzájemné započtení čistých závazků účastníků (dlouhých a krátkých pozic) u jednotlivých produktů a určují jediný mnohostranný zůstatek pro každý produkt/účastníka bez ohledu na totožnost protistrany před novací. Jestliže existuje významná korelace produktů, může ústřední protistrana určit marže účastníků křížově u všech produktů (stanovení marží ve vztahu k portfoliu), což jim umožní kompenzovat riziko držením pozic u produktů v korelaci.

2.4. Aby bylo možné plně využít přínosů ústředních protistran, musí ústřední protistrany 1) účinně řídit svá rizika a mít k dispozici dostatečné finanční zdroje a 2) podléhat silnému regulatornímu dohledu a požadavkům dohledu. Za prvé musí být ústřední protistrany dostatečně odolné v tom smyslu, že jejich finanční zdroje (včetně požadavků na marži, předem financovaných fondů pro riziko selhání a zdrojů likvidity) jim s vysokou pravděpodobností umožní přestát selhání členů clearingového systému a jiné zátěžové události. Za druhé musí mít ústřední protistrany ozdravné plány, které jim umožní rozložit nadměrné ztráty a generovat dodatečnou likviditu bez přílišného zatížení členů clearingového systému a jiných finančních institucí, z nichž mnoho je pravděpodobně samo o sobě systémově významných. A konečně musí existovat důvěryhodné plány řešení krize ústřední protistrany.

2.5. V roce 2009 se vedoucí představitelé G20 zavázali, že zajistí, že všechny standardizované smlouvy o OTC derivátech budou zúčtovávány prostřednictvím ústředních protistran. Větší využívání centrálního clearingu derivátů má zvýšit finanční stabilitu tím, že: — zvýší mnohostranné započtení; — bude po účastnících trhu s deriváty vyžadovat, aby složili dostatečné hodnoty variační a počáteční marže; — pomůže s řešením selhání velkých účastníků trhu s deriváty; — zvýší transparentnost trhu s deriváty a přispěje ke zjednodušení transakčních sítí (6).

2.6. Na mezinárodní úrovni již v roce 2014 Výbor pro platební a vypořádávací systémy (CPSS) a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) a Rada pro finanční stabilitu (FSB) vydaly pokyny týkající se ozdravných postupů a řešení krize infrastruktur finančního trhu včetně ústředních protistran. Kromě toho jsou ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran důležitými prioritami probíhajících mezinárodních plánů činnosti vypracovaných v roce 2015.

2.7. Na úrovni EU vydala Evropská komise (na základě výše zmíněné činnosti na mezinárodní úrovni) návrh (7) legislativního režimu ozdravných postupů a řešení krize ústředních protistran, který je tématem tohoto stanoviska.

3. Poznámky a připomínky

3.1. Navrhované nařízení

3.1.1. EHSV konstatuje, že regulatorní požadavky na ústřední protistrany jsou dnes důraznější než před krizí. Zásady CPMI-IOSCO pro infrastruktury finančního trhu stanoví komplexní rámec odolnosti a ozdravných postupů ústředních protistran.

3.1.2. EHSV oceňuje významnou práci výboru CPMI a organizace IOSCO na řešení otázky odolnosti a ozdravných postupů ústředních protistran na mezinárodní úrovni.

3.1.3. Výbor by proto chtěl, aby mechanismus v navrhovaném nařízení umožňoval pružné přizpůsobení budoucímu vývoji mezinárodního konsenzu v oblasti regulace ústředních protistran, tj. doporučením Rady pro finanční stabilitu.

3.1.4. V důsledku toho Výbor schvaluje navrhované nařízení, v němž jsou mezinárodní normy (které v současně době uplatňují ústřední protistrany poněkud odlišně v závislosti na právním a regulatorním prostředí) sdruženy do jediného standardizovaného souboru harmonizovaných a heterogenních povinností podle práva EU.

3.1.5. EHSV upozorňuje, že je důležité uplatnit ucelený přístup ke změnám dalších souvisejících právních předpisů, tj. směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, a zajistit, aby nástroje pro uložení moratoria (článek 5 a článek 10 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank) a další mechanismy nadále vylučovaly povinnosti platby nebo plnění vůči určitým platebním systémům, ústředním protistranám, centrálním depozitářům cenných papírů a centrálním bankám, aby nedošlo k nerovnováze portfolií a k zajištění držených ústředními protistranami nebo převáděnými do ústředních protistran.

3.1.6. V této souvislosti EHSV předpokládá, že dojde k přirozené posloupnosti nejprve s řešením krize jednoho nebo více jednotlivých členů clearingového systému podle směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a poté v případě potřeby s ozdravnými postupy a řešením krize jedné nebo více ústředních protistran, jejichž významnými členy tito účastníci clearingového systému jsou. Mohly by existovat scénáře, v nichž by bylo upřednostněno ozdravení jedné nebo více ústředních protistran oproti ozdravení jedné nebo více bank, které jsou významnými členy clearingového systému těchto ústředních protistran.

3.1.6.1. Podle zásad Výboru pro platební a vypořádací systémy a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry by měly být zdroje pro selhání systémově významných ústředních protistran dostatečné pro to, aby vydržely odolat selhání minimálně dvou členů clearingového systému, kteří by mohli způsobit největší celkovou úvěrovou expozici ústředním protistranám v mimořádných, ale možných podmínkách (tzv. „Cover 2“). Pokud členové clearingového systému, kteří překračují expozici ve smyslu Cover 2 vůči jedné nebo více ústředním protistranám, selhali a je s nimi nakládáno v souladu se směrnicí o ozdravných postupech a řešení krize bank, musí být důsledky pro ústřední protistrany a ostatní neselhávající členy clearingového systému zohledněny ve všech rozhodnutích týkajících se problémových obecných zúčtovatelů podle této směrnice.

3.1.6.2. Ústřední protistrany je v rámci tohoto navrhovaného právního předpisu eventuálně třeba stabilizovat a podpořit ještě předtím, než může být na tyto problémové členy clearingového systému uplatněn postup podle směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank. Rovněž by mohly existovat scénáře, při nichž by mohlo dojít u neselhávajících členů clearingového systému k selhání prostřednictvím použití nástrojů stanovených v navrženém právním předpisu, a poté by se na ně vztahovala směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank. Pokud by to však přispělo ke stabilizaci ústřední protistrany, která poskytuje služby více členům clearingového systému, měly by mít stabilizace ústřední protistrany přednost před stabilizací jednotlivého člena clearingového systému.

3.2. Mimořádná opatření ve veřejném zájmu musí být přiměřená a nesmí využívat veřejných prostředků

3.2.1. Výbor poukazuje na to, že navrhované nařízení je zacíleno na tržní situace, které jsou extrémní a výjimečné; je však mimořádně důležité, aby režim ozdravných postupů a řešení krize umožňoval pokračování kriticky potřebných služeb ústředních protistran, aniž by byly využity veřejné prostředky nebo jakákoli forma veřejné podpory platební schopnosti či jiná forma vládních nástrojů finanční stabilizace, veřejné kapitálové podpory nebo přechodného veřejného vlastnictví. Nyní výslovně zahrnutá možnost mimořádné veřejné finanční podpory za určitých podmínek by měla být odstraněna, aby nedocházelo k situaci morálního hazardu tím, že by chybně motivovala účastníky clearingového systému, aby v rané fázi nepřispívali k ozdravnému postupu a řešení krize ústřední protistrany a čekali, zda a jak bude poskytnuta mimořádná veřejná podpora, čímž by záměrně akceptovali, či dokonce vyvolávali přelévání důsledků do veřejného sektoru.

3.2.2. Vzhledem k tomu, že nelze přesně předpovědět konkrétní scénáře, na které bude režim ozdravných postupů a řešení krize uplatněn, měly by si ústřední protistrany ponechat určitou pružnost při návrhu a provádění ozdravných nástrojů, aby byly schopny zvládnout různé situace selhání. Přílišná preskriptivnost by mohla vést k neefektivní rigiditě. Nejprve by tedy měly mít ústřední protistrany možnost provést proces řízení selhání a nakonec realizovat svůj ozdravný plán, nežli zasáhnou orgány příslušné k řešení krize, neexistují-li důkazy o tom, že ozdravný plán pravděpodobně selže nebo ohrozí finanční stabilitu.

3.3. Odlišný režim pro nefinanční smluvní strany a oddělené účty klientů

3.3.1. Nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) stanoví povinnosti a požadavky platné pro finanční i nefinanční smluvní strany, které uzavírají derivátové smlouvy. Finanční smluvní strany zahrnují banky, pojišťovny, investiční správce, penzijní fondy, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů a alternativní investiční fondy, zatímco nefinanční smluvní strany zahrnují nefinanční smluvní strany+ (subjekty s průběžnými třicetidenními hrubými pomyslnými hodnotami derivátových pozic ve výši nejméně 1 miliardy EUR pro úvěrové a akciové deriváty a/nebo 3 miliard EUR pro úrokové swapy, měnové, komoditní a jiné nástroje) a nefinanční smluvní strany-. Kromě toho existují subjekty třetích zemí, na něž se může nepřímo vztahovat nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR), když provádějí operace s partnery v EU.

3.3.1.1. Povinnost clearingu v rámci EMIR se uplatní v případě, že se jedná o OTC derivátovou smlouvu mezi dvěma finančními smluvními stranami, jednou finanční smluvní stranou a jednou nefinanční smluvní stranou+ nebo mezi dvěma nefinančními smluvními stranami+ či mezi finanční smluvní stranou/nefinanční smluvní stranou+ a subjektem ze třetí země, na nějž by se vztahovala povinnost clearingu, pokud by byl usazen v EU. Výjimky z těchto požadavků skončí v průběhu roku 2017.

3.3.2. Po uplynutí platnosti všech výjimek budou nefinanční smluvní strany určité velikosti jakožto přímí nebo nepřímí účastníci ústřední protistrany dotčeny nařízením o ozdravných postupech a řešení krize v důsledku povinnosti centrálně zúčtovávat určité třídy OTC derivátových smluv (8). Tím by nefinančním smluvním stranám a klientům penzijních fondů mohly vzniknout nezamýšlené závazky kvůli kombinaci tohoto nařízení a clearingové povinnosti, což by vytvořilo ještě pevnější vazbu mezi reálnou ekonomikou/správci aktiv a systémově významnými finančními institucemi.

3.3.3. EHSV tudíž žádá Komisi, aby v navrhovaném rámci ozdravných postupů a řešení krize zvážila odlišný přístup k nefinančním smluvním stranám (zvláště k těm výrobním společnostem, které zajišťují fyzické vystavení riziku v reálné ekonomice) – v případech, kdy jsou veřejné orgány nuceny přijmout mimořádná opatření ve veřejném zájmu, která by potenciálně mohla mít přednost před běžnými majetkovými právy a alokovat ztrátu na konkrétní zúčastněné strany a jako poslední možnost zadržet platby zisků ústřední protistranou ve prospěch nefinančních smluvních stran.

3.3.4. (Penzijní) fondy a jiné subjekty, které spravují peníze pro drobné investory a investují na kapitálových trzích, budou povinny držet pozice v ústředních protistranách, a to přímo nebo nepřímo prostřednictvím členů clearingového systému. Tyto subjekty podléhají dohledu ze strany členských států a přísným omezením pro své investice, aby se zajistilo, že nevystaví koncové zákazníky přílišnému riziku. Kromě toho je vnitrostátní regulační orgány nebo fiduciární povinnosti nutí k tomu, aby nepřímo držely pozice v klientských účtech, a měly by být odděleny. Nařízení EMIR vytvořilo možnost zvláštní ochrany aktiv nepřímých účastníků clearingového systému zavedením oddělení a přenositelnosti aktiv klientů.

3.3.5. Vzhledem k rozsáhlé regulaci se investoři do takových (penzijních) fondů domnívají, že existuje zvláštní ochrana jejich aktiv prostřednictvím národních i evropských právních předpisů. Navrhovaný právní předpis by však umožnil získat přednost před běžnými majetkovými právy a alokovat ztrátu na konkrétní zúčastněné strany, jakož i zadržet platby zisků od ústřední protistrany, což by mělo dopad i na klientské a oddělené klientské účty. EHSV žádá Komisi, aby zajistila, že možnost přednosti před běžnými majetkovými právy (ukončení smluv/rozdělení ztrát/zadržení zisků) se nebude týkat (segregovaných) klientských účtů.

3.4. Přechod a rovnocennost třetích zemí

3.4.1. EHSV naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, že přechod na harmonizovaný systém bude předmětem řádného dohledu a bude synchronizován s požadavky na ústřední protistrany ze třetích zemí, aby se předešlo stavu, který by mohl vést k regulatorní arbitráži a ke konkurenční nevýhodě ústředních protistran z EU tím, že by ústředním protistranám ze třetích zemí umožnil nabízet služby na méně bezpečném základě, a tudíž za nižší cenu.

3.4.2. U všech zemí, u nichž Evropská komise plánuje přijmout rozhodnutí „o rovnocennosti“, musí být jako důležitý faktor zvažována jasná pravidla a předpisy pro ozdravné postupy a řešení krize. U všech zemí, u nichž Evropská komise rozhodnutí „o rovnocennosti“ již přijala (9), musí být toto rozhodnutí přezkoumáno ve světle pravidel a předpisů pro ozdravné postupy a řešení krize ve třetích zemích, aby bylo zajištěno, že existují rovnocenné režimy pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran pro ústřední protistrany ze třetích zemí, které nabízejí služby na jednotném trhu EU, a že rozhodnutí evropských kolegií k řešení krize jsou v právním prostředí dané třetí zemi vymahatelná. Jako minimální požadavek by měly být povinné dohody o výměně informací o systémovém riziku s regulačním orgánem ústřední protistrany ze třetí země a orgánem/orgány dohledu nad ústřední protistranou a orgánem příslušným k řešení krize dané ústřední protistrany v EU a účast těchto regulačních orgánů v tzv. „skupinách krizového řízení“.

3.4.3. Podle nařízení EMIR může Evropská komise požádat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), aby poskytl technické poradenství ve věci rovnocennosti některých jurisdikcí mimo EU, které hostí významné trhy s deriváty nebo ústřední protistrany, které požádaly o uznání (10).

3.4.4. Do budoucnosti EHSV požaduje, aby klíčové prvky, které bude ESMA posuzovat, zahrnovaly právní předpisy takových třetích zemí upravující ozdravné postupy a řešení krize, aby byly zajištěny rovné podmínky a předešlo se regulatorní arbitráži a následným zbytečným rizikům pro účastníky jednotného trhu EU a potenciálně pro daňové poplatníky v EU v důsledku služeb poskytovaných ústředními protistranami ze třetích zemí. Je naprosto nezbytné mít rovné mezinárodní podmínky a omezit expozici daňových poplatníků v EU na rizika, která lze řídit v rámci EU.

3.5. Jediný evropský orgán dohledu a jediný evropský orgán příslušný k řešení krize

3.5.1. Podle názoru EHSV musí EU a jednotlivé členské státy z hlediska lidských, finančních a technických zdrojů posílit kapacitu svých orgánů dohledu, aby mohly chápat rizika a řízení rizik ústředních protistran na všech úrovních. EHSV zastává názor, že orgány dohledu jsou dnes příliš závislé na odbornosti nadnárodních organizací a samotných ústředních protistran. Tato závislost na odborných znalostech by mohla být zvláště riziková v případě, že by orgány dohledu potřebovaly v krátké době převzít pravomoc nad ústřední protistranou, která má problémy, tedy pokud by bylo odvoláno a následně nahrazeno vrcholné vedení nebo správní rada ústřední protistrany nebo pokud by došlo k výkonu pravomocí řešit krizi.

3.5.2. EHSV je toho názoru, že existence jediného orgánu příslušného k dohledu nad ústředními protistranami a k řešení krize by zlepšila schopnost těchto orgánů shromažďovat odborné zkušenosti a data a také zajišťovat, aby ústřední protistrany prováděly nové nařízení standardizovaným způsobem v celé Evropě. Tím by bylo možné odstranit riziko vyhýbání se regulatorním požadavkům nebo arbitráže. Kromě toho by bylo možné nahradit současný nesourodý dohled nad ústředními protistranami. V dnešní době regulace uplatňuje přístup na základě vnitrostátního dohledu, který stanoví nařízení EMIR, a pro dohled nad ústředními protistranami vytváří kolegia okolo vnitrostátních regulačních orgánů. EHSV je však přesvědčen, že v případě extrémního zátěžového scénáře, kdy jedné nebo více ústředním protistranám hrozí selhání, by centralizovaný přístup zajistil maximální efektivnost, neboť rozhodnutí je třeba přijímat holisticky a s ohledem na více ústředních protistran, na členy clearingového systému atd.

3.5.2.1. EHSV se domnívá, že regulace ústředních protistran zvolená v roce 2012 v rámci nařízení EMIR vedla k nesourodému řešení dohledu nad ústředními protistranami (11), kdy byly dohledem nad ústředními protistranami v různých zemích pověřovány centrální banky, vnitrostátní regulační orgány pro bankovnictví nebo orgány dohledu nad burzami. Tento názor potvrdilo vzájemné hodnocení, které podle článku 21 nařízení EMIR provedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) pod názvem „Dohledové činnosti týkající se požadavků na marže a zajištění ústředních protistran“ a bylo zveřejněno dne 22. prosince 2016. V něm ESMA jasně uvádí, že je nutné zlepšit sbližování dohledu mezi vnitrostátními orgány dohledu.

3.5.2.2. Zpráva (v mezích své omezené působnosti) již určila řadu oblastí, v nichž se dohledový přístup mezi vnitrostátními orgány dohledu liší, a obsahuje doporučení, jak zlepšit jednotnost postupů dohledu. U každého vnitrostátního regulačního orgánu byla zřízena kolegia (v nichž dochází ke značnému překrývání účastníků z hlediska klíčových ústředních protistran), která by při případném selhání více ústředních protistran měla pracovat souběžně. Vzhledem k vývoji v posledních několika letech by v roce 2017, kdy se v ústředních protistranách budou stále více propojovat trhy s kotovanými a OTC deriváty, měl být zvážen nový centralizovaný přístup.

3.5.3. S ohledem na ústřední úlohu ECB v jednotném mechanismu dohledu navrhuje EHSV zvážit rozšíření působnosti ECB, aby se stala evropským centrálním orgánem dohledu nad ústředními protistranami v rámci jednotného mechanismu dohledu. Aby nedošlo k internímu střetu zájmů, měla by ECB/Eurosystém sama převzít úlohu centrálního orgánu příslušného k řešení krize. To by bylo proveditelné buď v rámci její stávající působnosti, nebo s jejím přiměřeným rozšířením. Jedním ze základních úkolů ECB je „podporovat plynulé fungování platebních systémů“ (12). Většina evropských ústředních protistran je registrována jako platební systémy, aby bylo dosaženo neodvolatelnosti zúčtování (13). Kromě toho jsou některé významné ústřední protistrany v eurozóně (tj. LCH SA a Eurex Clearing) licencovány a regulovány jako úvěrové instituce.

3.5.4. Podle článku 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky Evropská centrální banka může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi. Tím již je dána regulatorní úloha týkající se spolehlivosti clearingových systémů. Alternativou by bylo zřízení nového evropského centrálního orgánu dohledu nad ústředními protistranami, což je považováno za časově náročnější a nákladnější.

3.5.5. Centrální orgán dohledu pro banky i ústřední protistrany v rámci jednotného mechanismu dohledu by rovněž respektoval skutečnost, že většina systémově významných bank je členy velkého počtu ústředních protistran (např. JPMorgan, která je členem 70 ústředních protistran na celém světě (14)), a tudíž by selhání jednoho z těchto významných členů vyvolalo souběžné dražby při selhání v ústředních protistranách, kterých je banka v selhání členem.

3.5.6. Jedním politickým předpokladem pro zavedení jednotného orgánu dohledu a orgánu příslušného k řešení krize z hlediska jednotlivých členských států je již požadované zrušení veškeré rekapitalizace ústředních protistran prostřednictvím peněz daňových poplatníků v podobě mimořádné veřejné finanční podpory za určitých podmínek.

3.6. Nepovinné pozastavení povinnosti clearingu při řešení krize

3.6.1. Orgán příslušný k řešení krize ústřední protistrany nebo příslušný úřad člena clearingového systému ústřední protistrany, v níž je řešena krize, může požádat Komisi, aby dočasně pozastavila povinnost clearingu, kterou stanoví čl. 4 odst. 1 navrhovaného nařízení u konkrétních tříd OTC derivátů při splnění určitých podmínek.

3.6.2. Je však obtížné stanovit, jak by byli ve velmi zátěžových tržních podmínkách zejména menší členové clearingového systému v krátké době znovu schopni řídit pozice dvoustranným postupem. Kromě toho se povinnost clearingu opírá o konkrétní třídy OTC derivátů napříč všemi ústředními protistranami a není omezena jen na jednu ústřední protistranu. V důsledku toho by pozastavení povinnosti clearingu mělo potenciálně dopad na další ústřední protistrany oprávněné poskytovat clearingové služby pro tytéž produkty. Je potřeba zajistit, aby pozastavení povinnosti clearingu bylo pro jiné ústřední protistrany nepovinné. Tyto ústřední protistrany by navíc pro tyto a jiné třídy derivátů mohly mít ujednání o křížovém stanovení marží, takže návrat na dvoustranný trh bude mít nezamýšlené dominové efekty.

3.6.3. EHSV se proto domnívá, že pozastavení povinnosti clearingu při řešení krize je nástrojem pro řešení, který je nutno uplatňovat tak, aby neměl dopad na jiné ústřední protistrany, které mají povolení poskytovat clearingové služby ve stejné třídě aktiv.

3.6.4. Žádost vnitrostátního regulačního orgánu by potenciálně mohla mít celoevropský dopad, což podle názoru Výboru nabízí další argument pro celoevropský jediný orgán dohledu nad ústředními protistranami a jediný orgán příslušný k řešení krize.

V Bruselu dne 29. března 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) COM(2016) 856 final.

(2) Viz rovněž vhodný příklad: „EBA and ESMA call to clarify margin requirements between CRR and EMIR“ (Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy požadují vyjasnění maržových požadavků mezi nařízením o kapitálových požadavcích a nařízením o infrastruktuře evropských trhů), 18. 1. 2017. Doporučení obsažená ve zprávě mají za cíl zabránit zdvojování požadavků u derivátových transakcí, a vyhnout se tak zvýšenému regulačnímu riziku a zvýšeným nákladům na monitorování ze strany příslušných orgánů.

(3) Jedním ze základních úkolů Eurosystému je podporovat plynulé fungování platebních systémů (čl. 127 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 3 odst. 1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky). Právní základ pravomoci Eurosystému v oblasti platebních systémů a systémů vypořádání je obsažen v čl. 127 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Podle článku 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky „ECB a národní centrální banky mohou poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi“.

(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů.

(5) Evropská rada pro systémová rizika, „ESRB Report to the European Commission on the systemic risk implications of CCP interoperability arrangements“ (Zpráva ESRB Evropské komisi o dopadech systémových rizik na dohody o interoperabilitě ústředních protistran), leden 2016.

(6) Viz předsedové FSB SRC, FSB RESG, BCBS, CPMI a IOSCO, „2015 CCP Workplan“ (Pracovní plán pro ústřední protistrany na rok 2015), duben 2015.

(7) COM(2016) 856 final.

(8) V souladu s články 5 a 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů.

(9) Úplný a aktuální seznam naleznete zde: https://www.esma.europa.eu/regulation/post-trading/central-counterparties-ccps.

(10) Předpokládá se, že Komise využije technického poradenství ESMA k vypracování případných prováděcích aktů podle čl. 25 odst. 6, čl. 13 odst. 2 a čl. 75 odst. 1 nařízení EMIR týkajících se rovnocennosti právního a dohledového rámce třetích zemí (zemí mimo EU).

(11) Seznam ústředních protistran a regulačních orgánů naleznete zde: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/ccps_authorised_under_emir.pdf.

(12) Viz čl. 127 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a čl. 3 odst. 1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

(13) Seznam platebních systémů naleznete zde: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/designated_payment_and_securities_settlement_systems.pdf.

(14) Viz Financial Times, JPMorgan tells clearers to build bigger buffers (JP Morgan radí clearingovým systémům, aby vytvářely větší rezervy), 11. září 2014, autoři: Sam Fleming a Philip Stafford.