CS Úřední věstník Evropské unie C 76/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akt o jednotném trhu II – Společně pro nový růst

COM(2012) 573 final

2013/C 76/05

Zpravodaj: pan SIECKER

Spoluzpravodajové: paní FEDERSPIEL a pan VOLEŠ

Dne 19. prosince 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akt o jednotném trhu II – Společně pro nový růst

COM(2012) 573 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. ledna 2013.

Na 486. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. ledna 2013 (jednání dne 16. ledna), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 162 hlasy pro, 24 hlasů bylo proti a 18 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Výbor připomíná (1), že jednotný trh je pilířem evropské integrace, jenž může mít hmatatelný přínos pro evropské zainteresované strany a může evropským ekonomikám zajistit udržitelný růst. Za stávající hospodářské krize není fungující jednotný trh zaměřený na budoucnost jen žádoucí, ale zásadní pro politickou a hospodářskou budoucnost Evropské unie.

1.2 Vzhledem k tomu, že stále probíhá hospodářská krize a mimo jiné i k tomu, jaký dopad měla deregulace finančních trhů na rozpočty členských států, na reálnou ekonomiku, na chudobu a na zaměstnanost v EU (2), působí optimistický tón, kterým vyznívá sdělení Komise o realizaci jednotného trhu, poněkud nepatřičně. EHSV se domnívá, že Komise si příliš málo všímá nezamýšlených vedlejších dopadů jednotného trhu. Přehnaně výslovné a demonstrativní, přitom však předčasné tvrzení o jeho úspěchu může občany EU jedině frustrovat. To by ve svém důsledku mohlo jednotný trh dále oslabit, spíše než jej povzbudit. Komise by měla prokázat realističtější přístup a komunikovat vyváženým tónem.

1.3 Lepší fungování jednotného trhu prostřednictvím starých a nových pokynů je silně ohroženo masivním nárůstem nezaměstnanosti na 28 milionů osob. Nezaměstnanost v EU postihuje hlavně mladé lidi. Stovky tisíc malých a středních podniků zbankrotovaly a 120 milionům lidí, tj. zhruba 25 % populace EU, hrozí chudoba a sociální vyloučení. Tyto faktory mají dramatický dopad na poptávku a spotřebu v EU. EU a členské státy musí kromě klíčových opatření ještě zvýšit své úsilí o překonání finanční, hospodářské a rozpočtové krize a plné využití potenciálu jednotného trhu.

1.4 EHSV vyzývá Parlament, Komisi a Radu, aby jednaly rychle, aniž by to však bylo na úkor kvality, a zajistily, aby byly tyto legislativní návrhy přijaty do konce funkčního období Parlamentu a Komise na jaře 2014. EHSV by velmi uvítal, pokud by se rychle uplatnila opatření navrhovaná ve sdělení o správě jednotného trhu, aby se zlepšilo celkové provádění pravidel EU.

2. Obecné připomínky – „Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství“

2.1 Komise vymezuje druhou fázi Aktu o jednotném trhu pomocí 12 nových klíčových opatření, která mají zlepšit fungování jednotného trhu. EHSV oceňuje skutečnost, že jej Komise před zveřejněním sdělení konzultovala a že některá z jeho doporučení zařadila do Aktu o jednotném trhu II. Vyjadřuje však politování nad tím, že tentokrát k žádné oficiální veřejné konzultaci nedošlo a že zúčastněné strany nebyly do neformální konzultace zapojeny vyváženě.

2.2 Ačkoli jednotný trh již od svého vzniku přispívá k hospodářskému růstu a vytváření nových pracovních míst, jeho potenciálu nemohou plně využívat všechny zainteresované strany, ať již se jedná o podniky, pracovníky, spotřebitele, občany či jiné subjekty. Komise se zmiňuje o vytvoření 2,77 milionu nových pracovních míst. Neříká však nic o nejisté povaze některých těchto pracovních míst (3). Víme, že od jara 2008, kdy dopady hospodářské krize pocítila celá Evropa, zaniklo přibližně 10 milionů pracovních míst, a vypadá to, že tento propad ještě neskončil (4).

2.3 Třebaže Komise uvádí zásady, jimiž se při tomto výběru řídila (program na zlepšení právních předpisů, náklady na neexistenci společného evropského postupu,…), není pocit naléhavosti, pokud jde o volbu některých opatření, ve všech evropských institucích vždy jasný. Například pokud jde o mobilitu pracovníků, Komise ohlašuje iniciativu týkající se portálu EURES. O jiných zásadně důležitých opatřeních v této oblasti však Rada stále nerozhodla.

2.4 EHSV je toho názoru, že se Komise příliš málo věnuje nezamýšleným vedlejším dopadům jednotného trhu. Regulace finančních trhů v EU je příliš slabá na to, aby odstranila nedostatky v dozoru a zabránila typu podnikání, jehož cílem jsou krátkodobé zájmy privilegované skupiny akcionářů. Větší pozornost je nutno věnovat zlepšení správy a řízení společností. Nejvyšší prioritou by mělo být zajištění transparentnosti a odpovědnosti, aby se zajistilo, že bude jednotný trh přispívat k rozvoji takového právního prostředí, kde jsou respektovány oprávněné zájmy všech zainteresovaných stran.

2.5 Za povšimnutí stojí, jak neochvějně Komise tvrdí, že těchto 12 nových nástrojů přispěje k růstu, zaměstnanosti a větší důvěře v jednotný trh. EHSV je přesvědčen, že v dějinách zavádění jednotného trhu se ukázalo, že některá opatření přijatá v minulosti měla v krátkodobém horizontu rozsáhlé důsledky. Přehnaně výslovné a demonstrativní, přitom však předčasné tvrzení o úspěchu může občany EU jedině frustrovat. Obzvláště pokud chybějí nevyvratitelné důkazy v podobě posouzení dopadu. To by ve svém důsledku mohlo jednotný trh dále oslabit, spíše než jej povzbudit (5). Komise by měla prokázat realističtější přístup a komunikovat vyváženým tónem.

2.6 Akty o jednotném trhu I a II bohužel nezdůrazňují, jak je důležité zajistit při prosazování práv důvěru. EHSV stále netrpělivě očekává, kdy budou mít evropští spotřebitelé konečně k dispozici účinný nástroj kolektivní soudní nápravy. Liberalizace trhů a zvyšování konkurence sice jsou hlavními cíli politiky jednotného trhu a mají významnou úlohu v tom, že spotřebitelům umožňují volný výběr, spotřebitelé ale také potřebují pevný rámec na ochranu práv, pokud jde o nákup zboží a služeb a účinné uplatňování těchto práv. Řada studií došla k závěru, že realizace různých nástrojů EU je pomalá a vymáhání práva je stále poměrně slabé, zejména v přeshraničních situacích. Komise by tedy měla urychleně navrhnout závazná opatření ohledně nástrojů pro vymáhání práva.

2.7 Je nešťastné, že pouze 1 z 12 iniciativ je označena za spotřebitelské opatření, navzdory skutečnosti, že na každodenní život evropských spotřebitelů má výrazný dopad řada opatření (6). Doufáme, že to neodráží všeobecné nahlížení Komise na spotřebitelskou politiku. Pokud má vzniknout jednotný trh, jenž bude přínosem pro všechny, je důležité, aby byl jeho záběr široký a aby spotřebitelé nebyli vnímáni pouze jako přívěsek obchodní politiky, ale spíše jako nezávislí aktéři (viz zprávy Montiho a Grecha). EHSV souhlasí s Komisí v tom, že po 50 návrzích a prvních 12 opatřeních skýtá jednotný trh stále nevyužitý potenciál. Z pohledu spotřebitelů však Komise mohla a měla klást větší důraz na to, aby se dávala přednost iniciativám příznivým pro spotřebitele, jak EHSV již dříve vyzdvihl ve svém stanovisku (7).

2.8 EHSV také překvapilo to, jak málo si Komise ve sdělení uvědomuje význam sociálního partnerství. Důvěru nepůjde obnovit, pokud se bude zapojování sociálních partnerů do politik EU omezovat na oblast politiky GŘ pro zaměstnanost. Konzultace sociálních partnerů je potřebná i ve vztahu k různým aktivitám v rámci GŘ pro vnitřní trh.

2.9 Jak již EHSV uvedl v předešlých stanoviscích, mělo by se každého návrhu na přeshraniční transakce spotřebitelů dosáhnout postupně a jako pilotní projekt začít u obchodních smluv v oblasti nadnárodních prodejů zboží (B2B). Než dojde k přijetí návrhu na transakce B2C, neměla by u obchodních smluv v oblasti nadnárodních prodejů zboží existovat žádná další iniciativa dobrovolného charakteru.

3. Prvních 12 oblastí a chybějící prvky – současná situace

3.1 Komise doposud představila 11 z 12 legislativních návrhů klíčových opatření. EHSV k těmto návrhům přijal stanoviska (8). EHSV vyzývá Parlament, Komisi a Radu, aby jednaly rychle, aniž by to však bylo na úkor kvality, a zajistily, aby byly tyto legislativní návrhy přijaty do konce funkčního období Parlamentu a Komise na jaře 2014.Členské státy by měly řádně provést přijaté právní předpisy a vymáhat je, aby tak zaručily rovné podmínky pro všechny. K tomu, aby jednotný trh mohl řádně fungovat, se musí odstranit překážky, které jsou založeny na neoprávněných a diskriminačních základech.

3.2 Stažení tzv. nařízení Monti II neřeší problémy, které přinesly rozsudky Evropského soudního dvora (ESD) ohledně vysílání pracovníků. Je třeba najít řešení současné situace, protože brání pracovníkům v tom, aby plně uplatňovali svá práva. Komise by měla zajistit, aby základní sociální práva nemohla být omezována hospodářskými svobodami. Komise by měla zvážit začlenění návrhu „protokolu o sociálním pokroku“ do evropských smluv. Tento protokol by měl vyjasnit vztah mezi základními sociálními právy a hospodářskými svobodami a potvrdit, že jednotný trh není cílem sám o sobě, ale byl vytvořen jako prostředek k dosažení sociálního pokroku pro všechny evropské občany (prakticky tak byl proveden čl. 3 odst. 3 konsolidovaného znění Smlouvy o Evropské unii). Taktéž by se mělo jasně stanovit, že hospodářské svobody a pravidla hospodářské soutěže nemohou mít přednost před základními sociálními právy a sociálním pokrokem a že je v žádném případě nelze vykládat tak, aby dávaly podnikům možnost vyhýbat se vnitrostátním sociálním a pracovním předpisům a postupům či je obcházet, nebo porušovat pravidla hospodářské soutěže v oblasti mezd a pracovních podmínek.

3.3 EHSV stanovil řadu opatření, která v Aktu o jednotném trhu I postrádá a o nichž se domnívá, že by též přispěly ke zvýšení důvěry občanů. Co se týče zlepšení fungování jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA), mezi stále chybějící nástroje patří přezkum směrnice o autorských právech, poplatky za autorská práva, neutralita sítě, protokol o sociálním pokroku, mikropodniky a rodinné podniky, opatření na podporu zakládání nových podniků a rozšiřování již existujících podniků, předlužení a mezibankovní převody.

4. 12 nových oblastí

4.1 Doprava

EHSV vítá opatření zlepšující provázanost jednotného trhu v oblasti železniční, námořní a letecké dopravy, ale je přesvědčen o absenci holistického přístupu, neboť v návrhu Komise chybí opatření týkající se železniční přepravy zboží, silniční dopravy, jež tvoří největší segment přepravy zboží a osob, a multimodální dopravy coby způsobu optimalizace účinnosti dopravy.

4.1.1 Železniční doprava

Způsob, jakým je definována a prosazována privatizace železniční dopravy, nereflektuje skutečnost, že je nutné u významných evropských regionů zohlednit jiné než čistě ekonomické důvody, aby bylo možné udržet veřejnou dopravu při životě. Zavedení výlučně hlediska ziskovosti by mohlo podemlít veřejnou funkci železničních dopravních systémů. Nestačí jen vyhodnotit úspěch či neúspěch privatizace čistě na základě úspor. Hlavním kritériem by měla být kvalita a bezpečnost zaměstnanců a veřejnosti.

4.1.2 Vodní doprava

Skutečně jednotného trhu v lodní dopravě lze dosáhnout pouze zajištěním rovných podmínek s ostatními způsoby dopravy. To znamená rozhodným způsobem se zaměřit na zjednodušení administrativy u lodní dopravy čistě uvnitř EU – tj. v celní oblasti. S unijním zbožím by se mělo zacházet jinak než se zbožím ze třetích zemí (zejména s použitím elektronické formy manifestu), aby bylo možné odstranit byrokracii a odpovědnost přenést na přepravce. Zejména by se u zboží zkontrolovaného při vstupu do EU neměla provádět další kontrola v jiném cílovém přístavu v EU.

Na jedné straně by se díky tomu také mohla budovat námořní doprava bez překážek uvnitř EU a na straně druhé by se mohly vytvářet tolik potřebné mořské dálnice – klíčové námořní trasy mezi přístavy EU v kombinaci s dalšími druhy dopravy. V současné době připravuje EHSV stanovisko k „modrému růstu“ a počátkem roku 2013 představí věcné návrhy.

4.1.3 Letecká doprava

Ač EHSV uznává význam opatření na řešení stávající roztříštěnosti evropského vzdušného prostoru, lituje, že dosud nebyl předložen přezkum nařízení o právech cestujících v letecké dopravě týkajícího se náhrad a pomoci cestujícím v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů. Unijní právní předpisy je nutné vyjasnit a aktualizovat z hlediska působnosti a výkladu určitých obecných ustanovení. EHSV rovněž vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh, který by od leteckých společností vyžadoval zajištění ochrany všech cestujících v případě úpadku společnosti a zakročil proti nespravedlivým smluvním podmínkám, nedostatečné transparentnosti při stanovení cen letenek a problémům, jimž spotřebitelé čelí při získávání odškodnění, tím, že pro letecké společnosti stanoví povinnost zapojit se do systémů alternativního řešení sporů a dodržovat rozhodnutí vnitrostátních orgánů letového provozu.

4.2 Energetika

V mnoha členských státech neexistuje kvůli nedostatku konkurence možnost výběru mezi různými dodavateli energie. Cenová dostupnost služeb, kvalitní vyřizování reklamací, srovnatelnost nabídek a cen, snadný přechod k jinému dodavateli a transparentnost sazeb a smluvních podmínek jsou všechno cíle, které se dosud napříč Evropou nepodařilo naplnit. EHSV vyzývá Komisi a Radu, aby nad vnitrostátními maloobchodními energetickými trhy vykonávaly přísný dohled a v případě potřeby neprodleně zasáhly, a zajistily tak efektivní provádění třetího energetického balíčku ku prospěchu občanů. Je důležité, aby členské státy provedly příslušná ustanovení třetího balíčku takovým způsobem, aby to pomohlo zranitelným občanům a aby se předešlo energetické chudobě v těchto zemích. Nezbytnou podmínkou úspěchu zavedení inteligentního měření, jež může přinést potenciál energetické účinnosti, je zapojení spotřebitelů. Zůstává však ještě mnoho nevyřešených otázek, jako např. ta, zda potenciální přínosy převáží náklady pro spotřebitele, nebo otázky týkající se ochrany údajů. Tyto problémy by měly být co nejdříve vyřešeny v zájmu všech spotřebitelů energie.

4.3 Mobilita občanů

Komise mobilitu silně podporuje. Mobilita jako taková však není cílem sama o sobě. Opustit rodné prostředí není jednoduché a srovnání s USA není vždy reálné. Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které se vydají za hranice, se často setkávají s neuznáním své kvalifikace, s dlouhou pracovní dobou, špatnými pracovními podmínkami, diskriminací, nespravedlivým zacházením a jazykovou bariérou. Zlepšování pracovních podmínek a podpora rovného zacházení by měly být součástí evropské aktivní politiky na trhu práce. EHSV vyjadřuje své zklamání zejména nad tím, že ani po více než 20 letech nedošlo v tak významné otázce, jakou je uznávání odborných kvalifikací (9), k žádnému pokroku. V Evropě by se měla podporovat mobilita stážistů, učňů a mladých podnikatelů.

4.4 Přístup k financování

Navrhovaná opatření usnadňující přístup k fondům dlouhodobého investování jsou pozitivním krokem. To ovšem neřeší problémy, s nimiž se potýkají MSP kvůli nedostatku provozního kapitálu. MSP by jakožto páteř hospodářství EU neměly být diskriminovány v přístupu k financování v důsledku přísných předpisů o bankovních rezervách (10). Výbor odkazuje na svá předchozí stanoviska o přístupu MSP k financování (11). Zde doporučujeme vytvořit revolvingové nástroje poskytující takové úvěry, jež umožní MSP přístup ke snadnému financování bez nadměrných finančních kolaterálů (12). Záruky na tyto úvěry by měly být poskytovány z vnitrostátních či evropských zdrojů. Členské státy by rovněž měly zvážit jiné možnosti, jako jsou daňové prázdniny pro soukromé či rodinné investory do začínajících MSP a jejich prodloužení na určitý počet let, jakož i další iniciativy. Tato opatření by měla doplňovat návrh na volný přeshraniční pohyb evropského rizikového kapitálu zaměřeného na inovační podniky, jak se navrhuje v Aktu o jednotném trhu I, což ovšem neřeší nedostatek financování pro ostatní MSP.

4.5 Podnikatelské prostředí

Návrh na modernizaci právních předpisů o úpadku je krokem správným směrem, pokud jde o zlepšování podnikatelského prostředí, zejména pokud je jeho cílem poskytnout podnikatelům druhou šanci. Stále panuje příliš velká byrokracie, kterou MSP, zejména mikropodniky, nejsou schopny zvládat. Vyzýváme Komisi, aby pokračovala ve svých snahách o snížení administrativní zátěže a určila kvantitativní i kvalitativní cíle. V tomto ohledu by mělo být neustále zlepšováno posouzení dopadu. Dosud se hodnocení administrativní zátěže příliš orientovalo na nařízení jako takové a částečně i proto mělo příliš „technokratický“ charakter. Nařízení v jednom členském státě lze ospravedlnit úsilím o zachování kvality poskytování příslušné služby a tedy jako krok v zájmu blahobytu občanů, který tudíž není zbytečný (13).

4.6 Služby

EHSV vítá, že Akt o jednotném trhu II obsahuje přezkum směrnice o platebních službách, a zdůrazňuje, že hlavním cílem tohoto přezkumu by měl být rozvoj konkurenčního a dobře fungujícího evropského platebního trhu, z něhož by měli prospěch všichni spotřebitelé a podniky. Zvláště důležité je zpřístupnit platební služby spotřebitelům, ale také zajistit bezpečné, efektivní a levné poskytování těchto služeb. V rámci přezkumu by mělo být zakázáno ukládání spotřebitelských přirážek za využívání platebních metod po celé EU. Uživatelům přímého inkasa by se mělo přiznat nepodmíněné právo na vrácení peněžních prostředků za autorizované a neautorizované transakce. Spotřebitelé by měli požívat silné ochrany bez ohledu na použitou platební metodu vzhledem k existenci silných pravidel ochrany spotřebitele v některých členských státech. V tomto kontextu je třeba posoudit množství výhod pro všechny zúčastněné strany, ale také potřebu, aby měly malé a střední podniky, které nabízejí tyto platební metody svým zákazníkům, přijatelné náklady na tuto službu. EHSV je potěšen, že má Komise v úmyslu předložit legislativní návrh týkající se vícestranných mezibankovních poplatků za platby kartou.

4.7 Digitální jednotný trh

EHSV vítá záměr Evropské komise snížit náklady a zvýšit efektivnost při zavádění vysokorychlostní komunikační infrastruktury přijetím společných pravidel. EHSV podporuje návrh zlepšit vysokorychlostní širokopásmové připojení k internetu coby technický předpoklad pro rozšíření elektronického obchodování. Je nutné přijmout konzistentní model pro metodiky nákladů používané vnitrostátními regulačními orgány po celé EU, aby bylo možné zajistit, že náklady jsou spravedlivé a vypočítané podle stejných standardů. Řádně regulované telekomunikační trhy musí spotřebitelům zajistit možnost volby. Pokud nebude efektivně dosaženo spravedlivého přístupu nových operátorů k přístupovým sítím příští generace, dojde k deformaci či omezení kvality výběru maloobchodních služeb u spotřebitelů. Všichni konkurenti by měli mít přístup k infrastruktuře za stejných podmínek a přístup nových i zavedených subjektů k sítím by měl být zajištěn za rozumné ceny (tj. na základě nákladů).

4.8 Elektronická fakturace v zadávání veřejných zakázek

Podniky již dlouho volají po masovém využívání elektronické fakturace, i u přeshraničních činností. Proto silně podporujeme návrh, aby se elektronická fakturace stala obecným pravidlem u veřejných zakázek. Ovšem i nabídky by se měly podávat elektronicky, neboť nedostatek elektronicky podaných nabídek je jedním z důvodů, proč se veřejných zakázek v jednom členském státě účastní jen velmi málo MSP z jiných členských států (viz rovněž pracovní program Komise na rok 2013).

4.9 Spotřebitelé

4.9.1 Na unijním trhu lze stále nalézt nebezpečné spotřebitelské výrobky, včetně těch s označením CE, které představují nikoli nezbytné riziko pro zdraví a bezpečnost. EHSV je proto potěšen, že Evropská komise předloží legislativní balíček v oblasti bezpečnosti výrobků, který se skládá z nástroje dohledu nad jednotným trhem s veškerými nepotravinářskými výrobky, z návrhu nové směrnice o obecné bezpečnosti výrobků a z víceletého plánu rámce dohledu nad trhem. Přezkum by měl dále objasnit způsob interakce jednotlivých unijních právních předpisů o bezpečnosti výrobků. Zejména je nutné posílit a vyjasnit odpovědnost výrobců. Musí být zajištěna stejná úroveň prosazování a také efektivnost činností dohledu nad trhem po celé EU.

4.9.2 Explicitně by se měly řešit výrobky lákavé pro děti a měl by být zachován zákaz výrobků napodobujících potraviny. Politika EU musí být velkým krokem vpřed k bezpečnosti a zdraví. Pozornost by se měla věnovat nekalé konkurenci podniků EU, které musí dodržovat unijní pravidla. Přezkum směrnice o obecné bezpečnosti výrobků by měl účinně zabránit uvádění nebezpečných výrobků na trh, k čemuž je zapotřebí evropský systém dohledu nad trhem včetně účinných kontrol na vnějších hranicích EU.

4.10 Sociální soudržnost a sociální podnikání

4.10.1 Návrhy představené pod tímto nadpisem jsou předkládány poněkud strojeným způsobem. EHSV zdůrazňuje, že během této krize je třeba se zaměřit na další boj se sociálním vyloučením a chudobou. V tomto ohledu bylo ve strategii pro překonání krize coby klíčový faktor vyzdviženo sociální podnikání. Absence vyhrazeného klíčového opatření na rozvoj a růst sociální ekonomiky a sociálních podniků je zklamáním. Navrhované klíčové opatření č. 12 neřeší nárůst sociálního vyloučení a chudoby v Evropě. EHSV by proto doporučoval jasné a vyhrazené klíčové opatření v oblasti sociálního podnikání na základě proaktivních doporučení EHSV, o nichž se Výbor domnívá, že budou lépe řešit potřebu další sociální soudržnosti (14).

4.10.2 EHSV vítá návrh umožňující všem občanům EU přístup k základnímu platebnímu účtu, zajišťující transparentnost a srovnatelnost poplatků souvisejících s platebními účty a usnadňující změnu platebních účtů. EHSV doufá, že Komise tentokrát předloží závazný právní předpis, namísto doporučení z července loňského roku, které bylo velmi kritizováno pro svůj dobrovolný charakter. EHSV poznamenává, že transparentnost a srovnatelnost poplatků souvisejících s platebními účty a účtovaných spotřebitelům buď vykazuje závažné nedostatky, nebo celkově selhává. Navrhované předpisy EU by měly zajišťovat, aby měl každý spotřebitel právo přístupu k základnímu platebnímu účtu, a odstraňovat všechny překážky při změně platebních účtů.

V Bruselu dne 16. ledna 2013. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 99.

(2) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-03122012-AP/EN/3-03122012-AP-EN.PDF

(3) FLASH-IT, Policy Research Alert 5 – Employment, říjen 2012.

(4) Tisková zpráva Eurostatu, 31. října 2012.

(5) Monti 2010: „Narušilo by to základ hospodářské integrace a růstu a zaměstnanosti v celé EU právě v době, kdy je v důsledku objevení se nových celosvětových mocností a závažných environmentálních problémů soudržná EU nezbytnější než kdy dříve, a to v zájmu evropských občanů i v zájmu účinné globální správy věcí veřejných.“

(6) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. června 2012„Akt o jednotném trhu: další kroky k růstu“.

(7) Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 165.

(8) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 99.

(9) Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 103.

(10) Viz CRD IV.

(11) Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 45.

(12) Karta Széchenyi v Maďarsku – viz http://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&ved=0CC8QFjAA&url=http%3A%2F%2Fwww.iapmei.pt%2Fconferencia%2F1_Laslo_Krisan.ppt&ei=DM29UKvHJNGRhQehsoGwDA&usg=AFQjCNHWIFTTA7fbjHyT1ShycR1qL7tKRQ

(13) Stanovisko EHSV, Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 109, odst. 3.2.

(14) Tuto oblast stejnou měrou vyzdvihovalo stanovisko EHSV: Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 165.