Zvláštní zpráva č. 10/2010 „Zvláštní opatření ve prospěch zemědělství nejvzdálenějších regionů a menších ostrovů v Egejském moři“





SEZNAM ZKRATEK EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova EZZF : Evropský zemědělský záruční fond GIS : Geografický informační systém GŘ AGRI : Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova IACS : Integrovaný administrativní a kontrolní systém (Integrated Administration and Control System) POSEI : Programy možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu (programmes d’options spécifiques à l’éloignement et à l’insularité) POSEICAN : Program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu Kanárských ostrovů (programmes d’options spécifiques à l’éloignement et à l’insularité des îles Canaries) POSEIDOM : Program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu francouzských zámořských departementů (programmes d’options spécifiques à l’éloignement et à l’insularité des départements français d’outre-mer) POSEIMA : Program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu Madeiry a Azor (programmes d’options spécifiques à l’éloignement et à l’insularité de Madeire et des Açores) SHRNUTÍ I. V letech 1989 až 1993 přijala Rada zvláštní opatření ve prospěch zemědělství v nejvzdálenějších regionech Evropské unie (francouzské zámořské departementy, Kanárské ostrovy, Azory a Madeira) a na menších řeckých ostrovech v Egejském moři, aby zohlednila zvláštní postavení těchto regionů. II. Programy pro nejvzdálenější regiony a ostrovy v Egejském moři řeší zvláštní potřeby těchto regionů pomocí dvou různých nástrojů. Zvláštní režim zásobování představuje systém náhrad za zvýšené náklady způsobené ostrovní povahou a odlehlostí zmíněných regionů. Cílem opatření ve prospěch místních zemědělských produktů je rozvíjet místní zemědělskou výrobu a dodávky zemědělských produktů. III. V roce 2006 byla zvláštní opatření reformována. Komise došla k závěru, že systém je řízen příliš nepružně, což omezuje možnosti akcí Unie reagovat na potřeby nejvzdálenějších regionů včasně a způsobem, který by byl přizpůsoben jejich konkrétním problémům. V rámci nového přístupu vstoupila do popředí zvýšená účast na regionální úrovni, decentralizace a pružnost při rozhodování na základě programů, které členské státy předkládají Komisi ke schválení. IV. Se zřetelem na cíle reformy hledal audit Účetního dvora odpovědi na tyto otázky: a) Jsou programy podpory vypracované členskými státy a schválené Komisí koncipovány tak, aby účelným způsobem řešily zvláštní potřeby? b) Jsou opatření navržená členskými státy po reformě v roce 2006 účelně prováděna? c) Jsou programy podpory vypracované členskými státy a schválené Komisí účelně monitorovány? V. Účetní dvůr konstatoval, že obecně jsou zvláštní opatření účelná a pro zemědělství v dotyčných regionech velmi důležitá. Účetní dvůr přesto zjistil v řízení režimu řadu nedostatků, které ještě mohou vést k případnému zlepšení zvláštních opatření. VI. Ve fázi plánování a schvalování programů, která probíhala během pouhých šesti měsíců, Komise místo toho, aby programy řídila a aktivně přispívala k jejich koncipování s ohledem na jejich účelnost, dala přednost kontrole jejich souladu a soudržnosti. Tato připomínka platí i pro postup, kterým se programy upravují pro následující roky. VII. Pokud jde o provádění programů, Účetní dvůr zjistil, že některá opatření či akce mohou být kvůli své koncepci přinejlepším jen částečně účelné. Kromě toho nejsou kontrolní postupy v příslušných členských státech vždy přizpůsobeny různorodé povaze zvláštních opatření. VIII. Komise nesleduje účelnost zvláštních opatření dostatečně pravidelně. Omezuje se v podstatě na hodnocení opatření za období pěti let. Zprávy o provádění, které každoročně předkládají členské státy, nejsou dostatečně sjednocené, aby Komisi sloužily jako systém informací o řízení. ÚVOD HISTORIE ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ 1. V článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie se stanoví, že "[s] ohledem na strukturální sociální a hospodářskou situaci Guadeloupu, Francouzské Guayany, Martiniku, Réunionu, Svatého Bartoloměje, Svatého Martina, Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů, která je prohlubována jejich odlehlostí, ostrovní povahou, malou rozlohou, složitým povrchem a podnebím a hospodářskou závislostí na malém množství produktů, přičemž neměnnost a spolupůsobení těchto faktorů vážným způsobem ohrožuje jejich rozvoj, přijímá Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem konkrétní opatření zaměřená zejména na vytvoření podmínek pro uplatnění Smluv v těchto regionech, včetně společných politik". 2. Na základě tohoto ustanovení vypracovala Komise strategii pro nejvzdálenější regiony [1], která sleduje tři cíle: a) snížit deficit přístupnosti; b) zvýšit konkurenceschopnost; c) posílit regionální integraci. Hlavními nástroji, které slouží k dosažení těchto cílů, jsou strukturální fondy a dva zemědělské fondy (Evropský zemědělský záruční fond – EZZF a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova – EZFRV), včetně programů možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu (POSEI). 3. V roce 1989 přijala Rada program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu francouzských zámořských departementů (POSEIDOM) [2]. V červnu 1991 byly přijaty dva podobné programy: POSEIMA (Azory a Madeira) [3] a POSEICAN (Kanárské ostrovy) [4]. 4. Podobné programy byly v roce 1993 zřízeny i pro Řecko [5]. Jelikož menší ostrovy v Egejském moři nejsou ve Smlouvě uznány jako nejvzdálenější regiony, je tento režim z právního hlediska sice oddělen od POSEI, spadá však pod tytéž okruhy rozpočtu. Logika intervence má tutéž strukturu jak u POSEI, tak u programů ve prospěch menších ostrovů a oba režimy řídí stejné oddělení Komise. Oba režimy jsou tudíž v této zprávě pojednány společně a dále budou označovány jako "zvláštní opatření". +++++ TIFF +++++ REFORMA ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ 5. Režim POSEI a zvláštní opatření ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři byly v roce 2006 reformovány [6]. Komise došla k závěru, že systém je řízen příliš nepružně, což omezuje možnosti akcí Unie reagovat na potřeby nejvzdálenějších regionů včasně a způsobem, který by odpovídal jejich konkrétním problémům. Reforma tedy vedla k tomu, že na základě programů, které členské státy předkládají Komisi ke schválení, se účast na mikrořízení opatření prováděném Komisí na regionální úrovni zvýšila, řízení se decentralizovalo a v oblasti rozhodování zpružnilo (viz rámeček 1, v němž se popisují důvody a cíle reformy). RÁMEČEK 1 VÝŇATEK Z DŮVODOVÉ ZPRÁVY K NÁVRHU NAŘÍZENÍ RADY, KTERÝM SE STANOVÍ ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ V OBLASTI ZEMĚDĚLSTVÍ VE PROSPĚCH NEJVZDÁLENĚJŠÍCH REGIONŮ UNIE "Ovšem bilance řízení těchto režimů zůstává spíše smíšená; ve skutečnosti jsou dvě části režimů POSEI [7], zvláštní režim zásobování a podpora místní produkce v nejvzdálenějších regionech, charakterizovány nepružností řízení. Komise musí přijmout předpisy, jimiž přizpůsobí odhady potřebám zásobování, pokud jde o množství (často malá) produktů, které je nutno dodat. Kromě toho je režim podpory místní produkce rozdroben do 56 (mikro) opatření stanovených nařízeními Rady. Tato opatření není možné upravit bez interinstitucionální legislativní procedury, což nepříznivě ovlivňuje rychlost jednání Unie a nutnost co možná nejpřesněji přizpůsobit akci Unie zvláštnostem situace v nejvzdálenějších regionech, často pro malá množství. Proto je vhodné změnit způsob, jímž se přistupuje k podpoře těchto regionů, přijmout participační metodiku pro přijímání rozhodnutí a umožnit rychlé úpravy opatření, které umožní zohlednit zvláštní charakter těchto regionů i v čase." POVAHA A CÍLE ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ 6. Programy pro nejvzdálenější regiony a ostrovy v Egejském moři řeší zvláštní potřeby těchto regionů pomocí dvou různých nástrojů: a) Zvláštního režimu zásobování, který představuje systém kompenzace zvýšených nákladů způsobených ostrovní povahou a vzdálenou polohou dotyčných regionů. Zvýšené náklady se kompenzují tím, že dovoz produktů ze třetích zemí je osvobozen od dovozních cel nebo tím, že na dodávky produktů původem z Evropské unie se poskytuje podpora, v obou případech s rovnými podmínkami pro konečné uživatele. b) Opatření ve prospěch místních zemědělských produktů, jejichž cílem je rozvíjet místní zemědělskou výrobu a dodávky zemědělských produktů. Opatření ve prospěch místních zemědělských produktů zahrnují velké množství produktů a opatření souvisejících s výrobou, uváděním na trh nebo zpracováním. Využívají širokou škálu nástrojů, jako jsou podpory na plochu, prémie na zvířata, platby organizacím producentů, podpory na tunu nebo financování marketingových studií. I když tato opatření přispívají k celkovému cíli, kterým je zvýšit místní zemědělskou výrobu a zlepšit konkurenceschopnost producentů, je třeba uvést, že jednotlivé cíle každého opatření, jak jsou vymezeny v programech, se mohou značně lišit. Příklady opatření a akcí v různých programech jsou uvedeny v rámečku 2. +++++ TIFF +++++ RÁMEČEK 2 PŘÍKLADY OPATŘENÍ A AKCÍ Z RŮZNÝCH PROGRAMŮ Následující opatření a akce, které byly vybrány pro audit Účetního dvora, odrážejí rozmanitost programů: Francie (francouzské zámořské departementy) Podpora pro producenty banánů, odvětví cukrové třtiny – cukru – rumu (s akcemi jako paušální podpora na přizpůsobení se společné organizaci trhů cukrovarnického průmyslu francouzských zámořských departementů nebo podpora na přepravu třtiny), strukturace chovu dobytka (s akcemi jako například podpora na zpracování v odvětví hovězího a telecího masa nebo podpora na řízení místního trhu v odvětví vepřového masa). Španělsko (Kanárské ostrovy) Podpora odvětví hovězího a telecího masa, skopového masa a kozího masa ve formě přímých plateb producentům, podpora pro producenty banánů. Portugalsko (Azory) Podpora živočišné výroby (s akcemi jako přímá podpora produkce hovězího a telecího nebo podpora na inovaci a jakost živočišných produktů), podpora rostlinné výroby (s akcemi jako podpora pěstování tradičních plodin nebo podpora pěstování ovoce a zeleniny, řezaných květin a okrasných rostlin). Řecko (ostrov C hios) Podpora pro olivové háje, podpora na výrobu mastichy, podpora na výrobu medu. ROZPOČET ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ 7. Zvláštní opatření byla v rozpočtovém roce 2007 dotována částkou 332 milionů EUR a v rozpočtovém roce 2008 částkou 618 milionů EUR (kromě dotací na opatření předchozích let). Jedná se o roky, kterých se také týká audit. Rozpočet na rok 2008 se oproti předchozím letům zvýšil kvůli převodu prostředků v důsledku reformy společné organizace trhu s banány od 1. ledna 2007, odpovídajících rozpočtovému roku 2008. Tato reforma byla provedena kvůli novému režimu dovozu banánů do Společenství a mezinárodním obchodním jednáním. Cílem reformy bylo přizpůsobit systém hlavním zásadám reforem prováděných v ostatních zemědělských odvětvích a současně zajistit producentům banánů ve Společenství odpovídající životní úroveň a zohlednit zvláštnosti jednotlivých produkčních oblastí. Rozpočtové prostředky přidělené na režim POSEI se zvýšily o 278,8 milionu EUR, aby se tak veškerá podpora Společenství určená producentům banánů od 1. ledna 2007 začlenila do těchto programů. Plnění rozpočtu je podrobně zachyceno v příloze I. 8. Rozpočet na zvláštní opatření je omezen a horní hranice byly stanoveny takto (v milionech EUR): +++++ TIFF +++++ SYSTÉM ŘÍZENÍ A KONTROLY ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ 9. V rámci rozpočtu Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) se zvláštní opatření provádějí sdíleným řízením. S tím, jak se reformou z roku 2006 zvýšila regionální účast a přešlo se na decentralizaci a pružnost při rozhodování, používá se při programování a provádění přístup "zdola–nahoru" "bottom-up approach"). To značí, že potřeby nejvzdálenějších regionů a opatření, která mají tyto potřeby řešit, se identifikují na úrovni, kterou členské státy považují za nejvhodnější. Členské státy odpovídají za vypracování programů a za jejich provádění a kontrolu. 10. Úkolem Komise je předkládat návrhy základních nařízení a prováděcích pravidel jednotlivých ustanovení nařízení Rady. Komise schvaluje programy předložené členskými státy včetně jejich změn a sleduje jejich provádění. 11. K určení zvláštních potřeb nejvzdálenějších regionů musely členské státy provést ekonomickou analýzu a hodnocení předchozích opatření, vymezit strategické a provozní cíle a formulovat opatření, kterými se daných cílů mělo dosáhnout. To vše mělo být obsaženo v programech, které měly rovněž zahrnovat ukazatele výkonnosti [8]. 12. Programy se předkládaly ke schválení Komisi. Ta posoudila, zda jsou programy ve shodě s jinými politikami a akcemi EU a v souladu s právními předpisy Unie. 13. Členské státy ve svých programech určily orgány odpovídající za řízení a kontrolu. Za provádění programů zodpovídají určené platební agentury, které jsou rovněž pověřeny úkoly dohledu a kontroly, které vykonávají buď přímo, nebo je zčásti či zcela delegují na jiné subjekty. 14. Požadavky právních předpisů na systém řízení a kontroly zvláštních opatření v zásadě vycházejí z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) pro přímé platby z EZZF. Žádosti o podporu tak podléhají administrativním kontrolám v rozsahu 100 % a na místě se kontroluje vzorek 5 %. U některých opatření, u nichž je podpora vázána na dodávky produktů s cílem jejich zpracování nebo uvedení na trh, jsou stanoveny další kontroly, například vážení, doprava, dodávky. U zvláštního režimu zásobování jsou členské státy povinny ověřovat, zda hospodářský prospěch vyplývající z podpory na vstup zboží či z osvobození od cel skutečně připadne konečnému uživateli. 15. Nejpozději 31. prosince 2009 a poté každých pět let musí Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit souhrnnou zprávu popisující dopad akcí uskutečněných v rámci zvláštních opatření, případně doplněnou o vhodné návrhy. Předložení této zprávy bylo odloženo a sbor komisařů ji měl přijmout v září 2010. Při vypracování této zprávy vzala Komise v úvahu i hodnocení zvláštních opatření zadané v rámci programu hodnocení generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova na rok 2008 [9]. Hodnotitel svoji zprávu předložil v listopadu 2009. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 16. Cílem auditu bylo vyhodnotit účelnost a některé aspekty hospodárnosti zvláštních opatření po reformě z roku 2006. Důraz se kladl na koncepci opatření a řídících postupů vzhledem k jejich účelnosti, přičemž krátké období, které od zavedení reformy uplynulo, umožnilo vyzdvihnout tendence v oblasti účelnosti spíše než provést dlouhodobé hodnocení. 17. Audit se zabýval těmito otázkami: a) Jsou programy podpory vypracované členskými státy a schválené Komisí koncipovány tak, aby účelným způsobem řešily zvláštní potřeby? b) Jsou opatření navržená členskými státy po reformě z roku 2006 účelně prováděna? c) Jsou programy podpory vypracované členskými státy a schválené Komisí účelně monitorovány? 18. Audit se týká rozpočtových let, které byly od reformy zvláštních opatření uzavřeny (2007, 2008 a 2009). 19. Audit se uskutečnil ve čtyřech dotčených členských státech (Řecku, Španělsku, Francii a Portugalsku) a na místě byly kontrolovány tyto regiony: ostrov Chios (Řecko), Kanárské ostrovy (Španělsko), Réunion (Francie) a Azory (Portugalsko). Pokud jde o opatření v jiných regionech, audit se omezil na úroveň ústřední správy v jednotlivých členských státech. 20. Audit se týkal vybraných opatření ve prospěch místních zemědělských produktů v závislosti na jejich finančním objemu a významu pro zemědělství příslušných regionů (viz příloha II). Opatření ve prospěch místních zemědělských produktů dostala přednost před zvláštním režimem zásobování z těchto důvodů: a) v roce 2007 představovala opatření ve prospěch místních zemědělských produktů 67 % částky přidělené na zvláštní opatření a tento poměr se od roku 2009 zvýší na přibližně 82 %; b) zvláštní režim zásobování je navržen tak, aby přímo kompenzoval znevýhodnění plynoucí z odlehlosti a ostrovní povahy, zatímco opatření ve prospěch místních zemědělských produktů, aby byla účelná, musí být koncipována na základě podrobné analýzy zvláštních potřeb. Kromě toho mohou riziko, kterému jsou opatření vystavena, zvýšit i jejich složitost, různorodost a chybějící konkrétní společná pravidla kontroly; c) to, že Rada pro opatření ve prospěch místních zemědělských produktů stanovila finanční strop ve výši 80 %, odráží velký význam tohoto druhu opatření ve vztahu ke zvláštnímu režimu zásobování; d) zvláštní režim zásobování podléhá zvláštnímu kontrolnímu mechanismu, který zajišťuje jeho účelnost. Součástí auditu byl i omezený přezkum tohoto kontrolního mechanismu. 21. V rámci auditu se zkoumalo řízení a monitorování programu v Komisi a dotčených členských státech. Při auditní práci se analyzovala fáze programování a způsob dokumentování systémů řízení a monitorování programů. Auditoři vedli na místě pohovory s příjemci a zástupci sdružení producentů, aby získali informace o jejich účasti v programech, zkušenostech a rovněž o dosažených výsledcích. Uplatněná kritéria auditu a použité auditní postupy jsou pro každou auditní otázku podrobněji vysvětleny níže. PŘIPOMÍNKY 22. Nevýhody nejvzdálenějších regionů a menších ostrovů v Egejském moři jsou trvalé povahy a zvláštními opatřeními je nelze odstranit, ale pouze zmírnit. To je možné ilustrovat na podílu, jaký má podpora poskytovaná v rámci zvláštních opatření na příjmech některých zemědělců v nejvzdálenějších regionech (viz rámeček 3). Tato zpráva tedy nemá zvláštní opatření zpochybnit, nýbrž přispět ke zlepšení jejich fungování. RÁMEČEK 3 PODPORA POSKYTOVANÁ V RÁMCI ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ JAKO PODÍL NA OBRATU NĚKTERÝCH ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUCENTŮ V NEJVZDÁLENĚJŠÍCH REGIONECH Například pro průměrného producenta cukrové třtiny na Réunionu představovala v roce 2009 podpora v rámci POSEI 38 % jeho obratu (zdroj: Cahier Technique de la canne č. 15, srpen 2008). Například pro běžný zemědělský podnik zabývající se chovem skotu na Réunionu představovala v roce 2007 pomoc v rámci POSEI 25 % obratu (zdroj: výsledky provádění POSEI IV u opatření "strukturace chovu dobytka" na ostrově Réunion v roce 2007). Například pro producenty medu na řeckém ostrově Chios představovala v roce 2007 pomoc v rámci zvláštních opatření 55 až 70 % jejich příjmů ze včelařské činnosti (zdroj: Účetní dvůr). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | | JSOU PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI STÁTY A SCHVÁLENÉ KOMISÍ KONCIPOVÁNY TAK, ABY ÚČELNÝM ZPŮSOBEM ŘEŠILY ZVLÁŠTNÍ POTŘEBY? 23. Kritéria auditu vedoucí k odpovědi na tuto otázku byla stanovena tak, aby byla v logickém vztahu s cíli reformy z roku 2006, kterými bylo zejména "přijmout participační metodiku pro přijímání rozhodnutí a umožnit rychlé úpravy opatření, které umožní zohlednit zvláštní charakter těchto regionů i v čase". Tato pružnost by měla být zajištěna tak, že se programování provádí na úrovni členských států, místo aby opatření přímo řídila Komise. K určení zvláštních potřeb nejvzdálenějších regionů měly členské státy vypracovat ekonomickou analýzu a hodnocení předchozích opatření, vymezit strategické a provozní cíle a formulovat opatření, kterými se těchto cílů mělo dosáhnout. To vše mělo být obsaženo v programech, které měly rovněž zahrnovat ukazatele výkonnosti (viz rámeček 4). 24. K zodpovězení této auditní otázky byla tedy použita následující kritéria: a) existence participační metodiky; b) existence všech prvků programování požadovaných předpisy; c) soudržnost jednotlivých prvků, především analýzy stavu zemědělské výroby, navrhované strategie a předpokládaných opatření; d) pružnost umožňující rychlou úpravu opatření. RÁMEČEK 4 ČLÁNEK 12 NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 247/2006 ZE DNE 30. LEDNA 2006, KTERÝM SE STANOVÍ ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ V OBLASTI ZEMĚDĚLSTVÍ VE PROSPĚCH NEJVZDÁLENĚJŠÍCH REGIONŮ UNIE Obsah podpůrných programů Společenství Podpůrný program Společenství zahrnuje a) kvantifikovaný popis současné situace zemědělské produkce s ohledem na výsledky dostupných hodnocení, který ukazuje rozdíly, mezery a rozvojový potenciál, použité finanční zdroje a hlavní výsledky operací provedených na základě nařízení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001; b) popis navrhované strategie, vybraných priorit, jejích kvantifikovaných cílů a hodnocení očekávaného hospodářského a sociálního dopadu a dopadu na životní prostředí, včetně vlivu na zaměstnanost; c) popis zamýšlených opatření, především režimů podpory pro provádění programu, a případně informace o tom, zda je zapotřebí studií, demonstračních projektů, odborné přípravy nebo činností technické pomoci spojených s přípravou, prováděním nebo úpravou daných opatření; d) rozvrh provádění opatření a obecnou orientační tabulku financování uvádějící finanční prostředky, které mají být použity; e) prokázání slučitelnosti a soudržnosti různých opatření v rámci programů a kritéria a kvantitativní ukazatele sloužící ke sledování a hodnocení; f) opatření přijatá k zajištění účinného a náležitého provádění programů, včetně opatření pro propagaci, sledování a hodnocení, a stanovený soubor kvantifikovaných ukazatelů použitelných v hodnocení programů a ustanovení o kontrolách a sankcích; g) určení příslušných orgánů a subjektů odpovědných za provádění programu a určení orgánů nebo přidružených subjektů a hospodářských a sociálních partnerů na vhodných úrovních a výsledky provedených konzultací. 25. Účetní dvůr zkoumal postup, kterým členské státy vypracovávaly programy, a fázi, během níž je Komise schvalovala. Analyzoval proces, kterým byly potřeby nejvzdálenějších regionů identifikovány, jakým způsobem byly stanoveny cíle programů a jaká opatření a akce byly v programech formulovány. K dokumentům, které byly v této souvislosti analyzovány, patřily hodnotící zprávy a studie a dokumenty týkající se mechanismu konzultací mezi jednotlivými subjekty zapojenými do přístupu "zdola–nahoru" (zápisy a podobné dokumenty) a dokumentace v Komisi týkající se fáze schvalování. VÝCHOZÍ PROGRAMOVÁNÍ NEBYLO DOSTATEČNĚ SOUDRŽNÉ PARTICIPAČNÍ METODA 26. Pokud jde o existenci participační metodiky, auditoři Účetního dvora zjistili, že konzultace s místními zainteresovanými subjekty se uskutečnily ve všech členských státech. Ve Francii proběhly konzultace se zámořskými departementy ke zvláštním opatřením během roku 2005. Ačkoli tyto konzultace nejsou podrobně zdokumentovány, například zápisy z jednání se zainteresovanými subjekty na místě, vedly k vypracování čtyř regionálních programů, které shrnují potřeby a související opatření. Regionální programy pak byly konsolidovány do jediného vnitrostátního programu. Díky tomu, že francouzské orgány provedly programování s předstihem, mohly vyhodnotit skutečnou situaci a identifikovat skutečné potřeby pomocí konzultací na regionální úrovni, jak to požadovala reforma zvláštních opatření. 27. V Řecku vyzvalo ministerstvo zemědělství regionální orgány ostrovů v Egejském moři, aby předložily návrhy k programu, v dubnu 2006. Lhůta pro předložení návrhů činila 15 dní. Doba mezi datem oznámení a lhůtou pro připomínky místních orgánů byla příliš krátká na to, aby umožnila důkladně analyzovat potřeby a vybrat nejúčelnější opatření k jejich řešení. Odpovědi regionálních orgánů tak z větší části obsahovaly informace, které neměly požadovanou kvalitu. Ministerstvo zemědělství je tudíž při práci na programu důkladně neanalyzovalo a nezohlednilo. Ministerstvo zemědělství samo nemá na ústřední úrovni k dispozici dostatečné a spolehlivé informace, které by mu umožnily směrovat politiku k zamýšleným výsledkům a optimalizovat dopad na ostrovech, kde jsou potřeby největší. 28. Ačkoli ve Španělsku a Portugalsku konzultace se zainteresovanými subjekty na místě proběhly, nejsou natolik zdokumentovány, aby se k jejich přidané hodnotě mohli auditoři Účetního dvora vyslovit. PRVKY PROGRAMOVÁNÍ 29. Pokud se jedná o existenci prvků programování požadovaných předpisy, auditoři konstatovali, že z formálního hlediska programy všechny požadované prvky obsahují. Z hlediska podstaty však byly ve španělském, portugalském a řeckém programu zjištěny nedostatky týkající se logiky a soudržnosti jednotlivých prvků programování. 30. V případě Španělska jsou jednotlivé prvky požadované nařízením v programu přítomny, avšak ve své podstatě nejsou soudržné [10]. Schází skutečný rozbor situace založený na kvantifikaci potřeb, stejně jako strategie zajišťující komplementaritu a soudržnost zvláštních opatření na jedné straně a ostatních akcí EU či vnitrostátních akcí na druhé straně. Cíle programu jsou málo konkrétní a jsou spíše vyjádřeny jako obecné priority, které nejsou vždy převedeny do přesných a měřitelných opatření, a nepředstavují tudíž provozní cíle. Následkem toho je souvislost mezi obecnými cíli a stanovenými opatřeními nejasná. 31. Nový program zvláštních opatření pro Kanárské ostrovy přímo navazuje na předchozí program, neboť předešlá opatření představovala 89 % celkového původního rozpočtu. Tato návaznost by mohla být považována za pokračování v duchu reformy, pokud by vycházela z analýzy dopadů nebo důkladného hodnocení předchozího programu. V případě španělského programu je však tato návaznost spíše výsledkem potíží, s nimiž se zainteresované subjekty setkávaly, když realizovaly novou koncepci programování vyžadovanou reformou ve lhůtách stanovených předpisy. 32. Programování složky "Azory" obecného programu POSEI v Portugalsku bylo zahájeno v březnu 2005. Třebaže si portugalské orgány na programování vyhradily dostatek času, i zde chybí logická souvislost mezi analytickou částí a navrhovanými opatřeními. Zejména není jakkoli patrné, že byly zohledněny závěry z hodnocení programu POSEI pro Portugalsko za období 1992–1999, které bylo zveřejněno v roce 2000. V uvedeném hodnocení se kromě jiného doporučovalo: a) financovat hospodářskou studii, která by analyzovala odvětví ovoce a zahradních rostlin a zahrnovala kromě zpracovaných produktů i produkty čerstvé. Tato studie by mohla být vypracována a realizována pro Azory a Madeiru zvlášť; b) provést celkový přezkum podpor v oblasti chovu dobytka poskytovaných ať již prostřednictvím zvláštního režimu zásobování, nebo jako podpora produkce, aby se minimalizoval možný negativní dopad tradičního modelu produkce mléka; c) dosáhnout lepší rovnováhy mezi mírou podpory poskytované různým činnostem zemědělské a rostlinné výroby, aby na Azorách zůstala zachována zemědělská výroba; d) provést podrobnou studii situace cukrovarnického průmyslu na Azorách, která by umožnila dospět k závěru, pokud jde o jeho životaschopnost, s přihlédnutím k maximálnímu množství cukru dováženého s podporou zvláštního režimu zásobování, k možnosti zpětně vyvážet rafinovaný cukr a/nebo k částce podpory na zpracování; e) případně nahradit podporu rostlinné výroby jedinou podporou založenou na počtu hektarů orné půdy. 33. Přes tyto konkrétní návrhy, jak program přizpůsobit vývoji potřeb, dostala přednost kontinuita. Jako příklad lze uvést, že již existující prémie za živočišnou výrobu, které představují přibližně 80 % všech vyplacených částek na program pro Azory v roce 2007, byly na historickém základě prodlouženy. Program zvláštních opatření pro Azory tak býval mohl lépe zohlednit riziko, které představuje krajní závislost místního zemědělství na produkci mléka a masa, třebaže je přizpůsobena podnebným a zeměpisným podmínkám ostrovů. O této závislosti rovněž hovoří nedávná zpráva o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 247/2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie [11]. 34. V řeckém programu je hospodářská analýza potřeb zemědělství na ostrovech v Egejském moři velmi povrchní. Chybí celková strategie a v programu není jasně stanovena ani souvislost mezi jednotlivými navrhovanými opatřeními a celkovými sledovanými cíli, ani očekávaný dopad. Tento nedostatek strategické vize se odráží v opatřeních, u nichž je možné, že kvůli své koncepci nebudou účelná (viz bod 44). ROLE KOMISE V PROGRAMOVÁNÍ 35. Komise poskytla Španělsku, Francii a Portugalsku pokyny. Jejich cílem bylo poskytnout členským státům určité informace o způsobu prezentace programů a o obsahu a míře přesnosti údajů, o něž by měly v programech usilovat [12]. Komise v tomto sdělení rovněž připomíná, že základním principem, na němž reforma POSEI spočívá, je přechod od "mikrořízení" [13] prováděného Komisí, s hromaděním různorodých opatření, ke konzistentnějšímu způsobu programování. Podle Komise tak členské státy budou mít více volnosti, ale také větší zodpovědnost při stanovení potřeb nejvzdálenějších regionů Evropské unie a při formulace strategie, která je umožní uspokojit. Řecku, kde programování probíhalo od října do prosince roku 2006, tyto užitečné pokyny zaslány nebyly. 36. Komise měla na schválení programů čtyři měsíce. Během této doby mezi sebou útvary GŘ AGRI a příslušné orgány dotčených členských států pravidelně komunikovaly. Díky této komunikaci se programy výrazně vyvíjely a zvýšila se jejich kvalita. Nicméně úpravy, které navrhly útvary Komise, se omezovaly na aspekty souladu a konzistentnosti s předpisy a politikami Unie. Útvary Komise neposuzovaly programy z hlediska jejich účelnosti, například nakolik je mezi analýzou, vytčenými cíli a navrhovanými opatřeními logická souvislost. Třebaže je důležité, aby programy byly v souladu s předpisy, mohlo se toto čtyřměsíční období využít lépe, pokud by Komise členským státům rovněž aktivně poskytovala rady k účelnosti programů. Na počátku nového programování mohla například stanovit jednotné ukazatele výkonnosti, především ve vztahu k zaměstnanosti nebo hodnotě zemědělské produkce. Takové ukazatele by jí na jedné straně poskytly východisko pro úvahy o opatřeních, jež je třeba zavést, a na druhé straně by jí na konci prvního roku umožnily doporučit nápravná opatření. Tím by vznikla přidaná hodnota, aniž by se současně zpochybnila zodpovědnost členských států za programování. Komise však nevyčlenila takové prostředky, aby byla schopna provést něco více než jen přezkum souladu s předpisy, a to zejména s ohledem na vnitřní zdroje, které na řízení zvláštních opatření přidělila. PRUŽNOST OČEKÁVANÁ OD ÚPRAV PROGRAMŮ SE ZATÍM NEPROJEVILA 37. Jedním z cílů reformy z roku 2006 bylo "umožnit rychlé úpravy opatření, které umožní zohlednit zvláštní charakter těchto regionů i v čase" (viz rámeček 1). Z tohoto důvodu byl zaveden mechanismus ročních úprav programů. 38. V článku 49 nařízení Komise (ES) č. 793/2006 ze dne 12. dubna 2006, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 247/2006, se v jeho prvním znění předpokládalo, že členské státy předloží změny programů jednou ročně Komisi ke schválení. Toto první znění však nestanovilo lhůtu pro předložení změn, což vyvolalo potíže s jejich prováděním na počátku následujícího roku. Nařízením Komise (ES) č. 1242/2007 se článek 49 změnil a pro předložení změn týkajících se roku n ke schválení byla stanovena lhůta (30. září roku n–1). Nařízením Komise (ES) č. 408/2009 se článek 49 změnil ještě jednou a jako lhůta pro předložení změn byl stanoven 1. srpen roku n–1. 39. Změny provedené členskými státy na rok 2008 schválila Komise mezi říjnem 2007 a červencem 2008 podle data, kdy byly předloženy, neboť v té době neexistovala v předpisech žádná lhůta. Postup pro rok 2009 se zlepšil, neboť změny byly schváleny se zpětnou platností k 1. lednu 2009. Jelikož však schválení probíhala od února do května 2009, vznikla mezi začátkem roku 2009 a datem schválení ohledně žádostí o podporu nejistota. 40. Aby se změny neschvalovaly po začátku příslušného roku, stanovila Komise pro jejich předkládání jako novou lhůtu 1. srpen roku n–1. I když nová lhůta poskytuje Komisi na posouzení navrhovaných změn a přípravu rozhodnutí o schválení více času, z hlediska účelnosti navrhovaných změn představuje riziko. Členské státy musí totiž do 31. července roku n+1 rovněž předložit roční zprávu o provádění za rok n. S novou lhůtou 1. srpna musí členské státy vypracovat změny současně s tím, jak připravují roční zprávu o provádění. Aby byla zajištěna účelnost programu, změny by se měly navrhovat na základě důkladné analýzy skutečného provádění programu, avšak lhůta stanovená na 1. srpen nutí místní zúčastněné subjekty změny navrhovat již v květnu každého roku. K tomu dochází ještě před tím, než je známo, zda byla opatření předchozího roku skutečně provedena (platby za rok n mohou být prováděny až do 30. června roku n+1), a je to samozřejmě příliš brzy na to, aby se mohlo hodnotit, jak opatření běžného roku fungují. 41. Podobně jako u výchozího programování kladou útvary Komise při posuzování změn v programech důraz na jejich soulad a konzistentnost s právními předpisy a společnými politikami spíše než na jejich účelnost. Třebaže je tento způsob posouzení důležitý, mohla by Komise vzhledem k tomu, že má celkový přehled o osvědčených postupech ve všech členských státech, vytvořit k programům přidanou hodnotu tím, že by aktivně přispívala ke zlepšení jejich účelnosti. JSOU OPATŘENÍ NAVRŽENÁ ČLENSKÝMI STÁTY PO REFORMĚ Z ROKU 2006 ÚČELNĚ PROVÁDĚNA? 42. Kritérii pro odpověď na tuto auditní otázku byly stanovení náležitých cílů a existence takových kritérií způsobilosti, aby opatření mohla těchto cílů dosáhnout. Kritériem byla rovněž existence náležitých ukazatelů způsobilosti. 43. Na tuto auditní otázku získali auditoři odpověď tak, že analyzovali cíle a kritéria způsobilosti vybraných opatření a o jejich provádění diskutovali s meziodvětvovými organizacemi či organizacemi producentů, které zastupují velký počet příjemců. Znalosti o provádění opatření v terénu získali tak, že navštívili nereprezentativní počet producentů. Během těchto návštěv na místě zkoumali auditoři Účetního dvora opatření, která prokázala svou účelnost, jako například strukturaci chovu dobytka na Réunionu nebo podporu na výrobu mastichy na ostrově Chios. Jiná opatření však trpí různými nedostatky, které jsou popsány níže. Účelnost opatření obecně potvrdili i hodnotitelé, kteří soudí, že díky financování opatření ve prospěch místních zemědělských produktů se konkurenceschopnost zlepšila u 16 z 24 odvětví, která ve své zprávě zkoumali [14]. KONCEPCE NĚKTERÝCH OPATŘENÍ OMEZUJE ÚČELNOST JEJICH PROVÁDĚNÍ PODPORA PRO OLIVOVÉ HÁJE NA OSTROVECH V EGEJSKÉM MOŘI 44. Program podpory odvětví olivového oleje stanoví paušální podporu ve výši 145 EUR na hektar pro producenty oliv na menších ostrovech v Egejském moři s cílem zachovat olivové háje v oblastech, kde vždy existovaly, pokud jsou udržovány tak, aby byla zajištěna dobrá produkce. Částka na tuto podporu v rozpočtu činí 13084831 EUR, což představuje přibližně 70 % rozpočtu na opatření pro ostrovy v Egejském moři. 45. Nařízení (ES) č. 1782/2003 dává příslušným členským státům možnost vyčlenit nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři z režimu jednotné platby a zahrnout odpovídající rozpočtové prostředky do zvláštních opatření. Řecko se rozhodlo, že menší ostrovy z režimu jednotné platby nevyčlení. Zemědělci, kteří obhospodařují olivové háje na ostrovech v Egejském moři, tak získávají platební nároky založené na jejich informacích zapsaných v GIS pro pěstování oliv prostřednictvím režimu jednotné platby a musí dodržovat podmínky podmíněnosti. 46. Částky, které jsou příjemcům z titulu zvláštních opatření vypláceny, jsou velmi nízké. Průměrná platba činí přibližně pouhých 203 EUR, zatímco výše nejčastější platby je 58 EUR za rok. Vyplácené částky jsou ze 43 % nižší než 100 EUR (24145 příjemců), zatímco 69 % příjemců dostává 200 EUR či méně za rok. Pouhá 2 % příjemců (1126 zemědělců) dostávají více než 1000 EUR ročně, zatímco 0,35 % (194 zemědělců) dostává prostřednictvím tohoto režimu více než 2000 EUR. 47. Účetní dvůr soudí, že se jen obtížně zdůvodňuje stanovisko, že ekonomická pobídka za těchto okolností motivuje velkou většinu příjemců k tomu, aby své tradiční olivové háje zachovali. Účelnost tohoto opatření by se mohla zvýšit, pokud by Řecko v rámci podmíněnosti vyžadovalo zachování olivovníků, jak to činí například Itálie. +++++ TIFF +++++ PODPORA NA INOVACI A JAKOST ŽIVOČIŠNÝCH PRODUKTŮ NA AZORÁCH (PORTUGALSKO) 48. Cílem tohoto dílčího opatření je zlepšit a vytvořit podmínky pro spolehlivé kvantitativní i kvalitativní sledování a klasifikaci produkce mléka tím, že se na sběrných místech určených pro vozidla svážející mléko instaluje zařízení pro měření a odebírání vzorků. Z této podpory se financují práce související s odběrem vzorků mléka (v roce 2007 se to týkalo 4000 krav) u producentů, kteří o ni předem požádali. Podpora se přiděluje v rozsahu 70 % obdržených žádostí v maximální výši 35 EUR na hlavu. Rozpočet na toto dílčí opatření byl 539000 EUR na rok v letech 2007, 2008 a 2010 a 597900 EUR v roce 2009. 49. Tato úprava programu pro Azory je dalším příkladem podpory, u níž hrozí, že bude málo účelná, protože není vymezená a konkretizovaná. Ze zkoumání typické dokumentační složky pro toto opatření vyplynulo, že v programu a ve složce chybí souhrnné informace, které by umožnily lépe upřesnit celkový rámec této činnosti či dílčího opatření, zejména odběru vzorků mléka u producentů pro následnou laboratorní analýzu a sdělování výsledků chovatelům. Vzhledem k tomu, že konečným cílem je poskytovat informace o jakosti mléka pro každé zvíře takovým způsobem, aby producent mohl přijímat manažerská rozhodnutí se znalostí věci, bylo by vhodné specifikovat všechny další doplňující činnosti (jako je laboratorní analýza vzorků, informování o výsledcích, pořizování zařízení na sběr mléka apod.), které celkovému opatření dávají smysl a doplňují je, stejně jako jednotlivé zdroje financování z Unie, z členských států či ze soukromých zdrojů. Rovněž chyběly technické specifikace vypracované příslušným orgánem uvádějící konkrétní činnosti tvořící obsah těchto služeb, podmínky provádění prací i odhadované náklady na ně. Paušální podpora poskytnutá zkoumanému příjemci (31 EUR na krávu v roce 2007) tak nevychází z objektivních kritérií. I když jsou k dispozici dlouhé seznamy výsledků analýz mléka, neexistují informace, které by umožnily stanovit, zda tyto výsledky skutečně vyústily do opatření, která odůvodňovala význam částek do tohoto opatření vložených. Protože je podpora nedostatečně konkrétně vymezena, existuje riziko, že by mohla být neefektivní nebo dokonce nedostatečně účelná. PODPORA NA BANÁNY VE ŠPANĚLSKU A FRANCII 50. V roce 2007 byla reformována společná organizace trhu s banány a podpora byla nařízením Rady (ES) č. 2013/2006 ze dne 19. prosince 2006 začleněna do programu POSEI. Rozpočet na tuto podporu pro Francii a Španělsko činí 270200000 EUR. Ve 3. bodě odůvodnění tohoto nařízení se uvádí, že "[m]ístní produkce banánů je zásadním prvkem pro environmentální, sociální a hospodářskou vyváženost venkovských oblastí těchto regionů". 51. Řešením, které bylo podle analýz obsažených v programech zvoleno, aby přispívalo k cíli, kterým je zachování této sociální a hospodářské vyváženosti, je podpora pro producenty. Ve francouzském programu se připomíná význam odvětví a například se uvádí, že počet přímých, nepřímých a druhotných pracovních míst, které odvětví vytváří na Antilách, se odhaduje na 20000. Ve Španělsku činí toto číslo podle programu více než 17300. Na Kanárských ostrovech představuje produkce banánů přibližně 25 % hodnoty zemědělské výroby. Tato čísla ukazují, že podpora pro producenty banánů, která přispívá k zachování celého odvětví, je významným činitelem, jenž podporuje sociální a hospodářskou stabilitu příslušných regionů. Naopak cíl přispívat k environmentální vyváženosti je v doplňcích programů, které členské státy předložily s cílem začlenit odvětví banánů do zvláštních opatření, rozvinut méně. 52. Francouzský program POSEI pro odvětví banánů, schválený rozhodnutím Komise K(2007) ze dne 22. srpna 2007, stanoví jako cíl podporovat udržitelný systém řízení a jako monitorovací ukazatel používat plochy pro pěstování banánů vyňaté z produkce. Očekávanými dopady v oblasti životního prostředí jsou řízení a ochrana citlivé půdy a svažitých oblastí, zachování využitelné zemědělské plochy stabilizací ploch využívaných k pěstování banánů, optimalizace využívání využitelné zemědělské plochy tím, že se všeobecně rozšíří vynětí půdy z produkce a střídání plodin, a aktivní politika omezování vstupů, například hnojiv. Španělský program cíl v oblasti životního prostředí výslovně nestanoví. 53. V uvedených dvou programech je podpora vázána výhradně na produkci. Producentům je vyplácena pomoc vypočtená na základě historické referenční tonáže. Podpora se snižuje, pokud skutečná produkce za rok nedosáhne ve srovnání s historickou referenční hodnotou určitých hraničních hodnot. Žádné další omezení, například pokud jde o způsob produkce, neexistuje. 54. Podpora vázaná na výrobu bez jakéhokoli omezení jejích způsobů nepodněcuje producenty, aby produkovali způsobem, který chrání životní prostředí. Jelikož program žádný mechanismus k dosažení tohoto cíle neobsahuje, jsou k tomu, aby mohlo být cíle v oblasti životního prostředí dosaženo, zapotřebí dodatečná opatření (například plán udržitelného pěstování banánů ve Francii). 55. Tento cíl by se měl navíc monitorovat pomocí vhodných ukazatelů. Takové ukazatele však ve španělském programu chybějí a ukazatele stanovené ve francouzském programu nejsou skutečně relevantní. Cíl v oblasti životního prostředí, tj. podporovat udržitelný systém řízení, jehož jednotlivé předpokládané dopady jsou zmíněny v bodě 50, se má podle programu měřit pomocí jediného ukazatele, tj. plochy pro pěstování banánů vyňaté z produkce. I když roční zpráva o provádění za rok 2007 obsahuje další ukazatel, o němž se programy nezmiňují, totiž neobdělávanou plochu ležící ladem, zpráva o těchto dvou ukazatelích pouze informuje, aniž je uvádí do souvislosti s vyhlašovaným cílem a aniž naznačuje, do jaké míry tyto ukazatele očekávaný dopad v oblasti životního prostředí umožňují hodnotit. Hrozí riziko, že členské státy skutečný dopad tohoto opatření POSEI na životní prostředí nebudou znát, a tudíž nebudou moci nutnými nápravnými kroky zajistit jeho plnou účelnost. Tento nedostatek konstatovali i hodnotitelé [15]. +++++ TIFF +++++ ODVĚTVÍ TŘTINOVÉHO CUKRU NA RÉUNIONU 56. Reforma společné organizace trhů v odvětví cukru přinesla snížení ceny cukru placené evropským pěstitelům. Během reformy se však dospělo k poznání, že "[v]ýroba cukru v nejvzdálenějších regionech Společenství se […] liší od výroby cukru ve zbytku Společenství" [16]. Rada proto tomuto odvětví poskytla finanční podporu přidělením zdrojů zemědělcům v těchto regionech v rámci zvláštních opatření. Kromě toho bylo Francii z téhož důvodu povoleno poskytnout svým nejvzdálenějším regionům státní podporu v pevně stanovené výši [17]. 57. Francouzské orgány v programu schváleném Komisí konstatovaly, že restrukturalizace cukrovarnického průmyslu v zámořských departementech byla dokončena: zbývají jen dvě výrobní jednotky na Réunionu (nebylo by realistické zachovat pouze jedinou jednotku, a to vzhledem k umístění třtinových plantáží a tím daným vzdálenostem pro dopravu cukrové třtiny). Dále konstatovaly, že Komise a Rada tuto situaci uznaly a cukrovary ve francouzských zámořských departementech vyňaly z působnosti restrukturalizace předpokládané v rámci reformy společné organizace trhů v odvětví cukru, která byla přijata dne 22. února 2006 [18]. Pokud jde o zachování dvou výrobních jednotek na severu a jihu ostrova, je třeba připomenout, že topografie tohoto sopečného ostrova s vysokými horami ve vnitrozemí značně prodlužuje dobu dopravy, a to i na krátké vzdálenosti. 58. Účetní dvůr zkoumal paušální podporu na přizpůsobení se společné organizaci trhů cukrovarnického průmyslu ve francouzských zámořských departementech, jejímž cílem je zachovat odvětví tím, že se cukrovarnický průmysl a pěstování cukrové třtiny přizpůsobí, a kompenzovat pěstitelům dopad snížení cen cukru na jejich příjmy. Pro odvětví cukrové třtiny – cukru – rumu ve francouzských zámořských departementech představovala tato podpora výdaje ve výši 64308347 EUR v roce 2007 a 71165224 EUR v roce 2008. 59. Na základě dohody mezi producenty a pěstiteli se paušální podpora v zásadě přerozděluje ve prospěch pěstitelů prostřednictvím nákupní ceny třtiny, kterou platí dvě výrobní jednotky na ostrově. Aby se pěstitelům zcela nahradil pokles cen způsobený reformou společné organizace trhů zavedenou nařízením (ES) č. 318/2006 a zajistil se pro ně minimální příjem, cena cukrové třtiny placená pěstitelům byla v dohodě o cukrové třtině na období 2006–2015 stanovena na 39,09 EUR za tunu. 60. Ostrov však v roce 2007 zasáhl cyklon, který měl přímé důsledky pro množství vypěstované cukrové třtiny. Podpora, která se poskytuje v nákupní ceně placené zpracovateli, tak nebyla vzhledem k poklesu množství třtiny dodávané do závodů zcela vyčerpána. Vedoucí pracovníci výrobních středisek tedy rozhodli tento pokladní přebytek věnovat na obnovu ploch cukrové třtiny tím, že pěstitelům, kteří si to přáli, umožnili využít bezúročnou půjčku, aby mohli své plochy znovu osít novými výnosnějšími a lépe přizpůsobenými odrůdami třtiny. Jestliže se produkce třtiny vrátí na svou historickou úroveň kolem 2 milionů tun, paušální podpora se bude muset v plném rozsahu využít na zajištění úrovně cen. 61. Rovněž je třeba si uvědomit, že odvětví cukru na Réunionu se vyznačuje vzájemnou závislostí zainteresovaných subjektů způsobenou odlehlostí ostrova. Výrobní jednotky se tak mohou zásobovat cukrovou třtinou pouze na ostrově a pěstitelé třtiny mohou svou produkci prodávat jen těmto výrobním jednotkám. Studie vypracované o těchto dvou výrobních jednotkách ukazují, že k rozpočtové rovnováze se dospěje, pokud celková produkce třtiny dosáhne 2 milionů tun a každý závod získá ke zpracování jeden milion tun suroviny, aby každý z nich mohl vyrobit přibližně 100000 tun cukru v ekvivalentu bílého cukru. Produkce v letech 2006 až 2008 však kolísala mezi 1,6 a 1,8 milionu tun třtiny, přičemž rok 2007 byl kvůli neočekávaným klimatickým událostem velmi složitý. 62. Podle pěstitelů, s nimiž se auditoři setkali na místě, je pro přežití odvětví nejdůležitější zachovat prodejní cenu třtiny. Provozní náklady, které pěstitelům v souvislosti s udržováním a sklizní parcel osetých třtinou vznikají, naznačují, že i to nejmenší zvýšení jedné z položek – například hnojiva, které uvedla většina dotazovaných pěstitelů, – je může rychle přivést do velmi kritické situace. To potvrzuje i technická studie, z níž plyne, že pro průměrného producenta cukrové třtiny na Réunionu představovala podpora v rámci zvláštních opatření v roce 2009 již 38 % jeho obratu. 63. Skutečnost, že podpora na přizpůsobení pro cukrovarnický průmysl na Réunionu je koncipována jako paušální podpora s pevně stanoveným finančním krytím, vytváří riziko pro účelnost v tomto citlivém prostředí v případě, že by některé exogenní faktory, jako jsou ceny vstupů, včetně hnojiv, nadále rostly. Pokud by se tedy pěstitelé s tímto zvýšením, jakkoli malým, díky prodejní ceně své třtiny nemohli vyrovnat, mohlo by to způsobit jejich zánik a vzhledem k vzájemné závislosti zainteresovaných subjektů i zánik celého odvětví cukru na Réunionu. Jelikož paušální podpora je již zcela vyčerpána na to, aby zaručila prodejní cenu pro dostačující výrobu, na zásadním významu v případě náhodných vnějších činitelů nabývá vnitrostátní podpora, která stabilizuje výrobu, a zajišťuje tak účelnost evropské pomoci určené na toto opatření. To konstatovali i hodnotitelé, kteří podtrhli aktuálnost doplňující vnitrostátní podpory [19]. ZVLÁŠTNÍ REŽIM ZÁSOBOVÁNÍ 64. Zvláštní režim zásobování představuje systém náhrad za zvýšené náklady související s ostrovní povahou a odlehlostí dotčených regionů. Zvýšené náklady se kompenzují díky tomu, že dovoz produktů ze třetích zemí je osvobozen od dovozních cel, nebo díky tomu, že na dodávky produktů původem z Unie se poskytuje podpora s rovnými podmínkami pro konečné uživatele. Tento mechanismus byl zaveden proto, aby bylo možno účelně dosáhnout cíle, kterým je snížit ceny některých produktů EU v nejvzdálenějších regionech a zmírnit zvýšené náklady vyplývající z jejich odlehlosti, ostrovní povahy a vzdálené polohy, přitom však zachovat jejich konkurenceschopnost. Tato podpora by měla přihlížet ke zvýšeným nákladům na dopravu do nejvzdálenějších regionů a vývozním cenám pro vývoz do třetích zemí, a jde-li o zemědělské vstupy nebo o produkty určené ke zpracování, ke zvýšeným nákladům souvisejícím s ostrovní povahou a vzdálenou polohou. 65. Způsobilé produkty jsou uvedeny v příloze I Smlouvy. Tyto produkty musí mít v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro výrobu jiných produktů nebo jako zemědělské vstupy. Členské státy jsou povinny pro každý rok vyhotovit předběžný odhad dodávek, v němž bude stanoveno množství těchto produktů nezbytných k pokrytí potřeb zásobování. Částky, které jsou ročně na zvláštní režim zásobování přidělovány, nesmějí přesáhnout: a) pro francouzské zámořské departementy: 20700000 EUR; b) pro Azory a Madeiru: 17700000 EUR; c) pro Kanárské ostrovy: 72700000 EUR; d) pro menší ostrovy v Egejském moři: 5470000 EUR. Tyto částky vypočetla Komise na základě průměrných výdajů v letech 2001–2003, tj. posledních letech, pro něž byly údaje v okamžiku reformy k dispozici. Uvedené částky odrážejí čerpání složky zvláštního režimu "podpora" v té době a neberou v úvahu složku "osvobození od cel". 66. Kvůli omezeným zdrojům pro zvláštní režim zásobování soustředily Francie, Řecko a Portugalsko prostředky na podporu pro krmiva, aby tak dosáhly synergie s opatřeními ve prospěch místních zemědělských produktů. Dle názoru hodnotitelů je smyslem tohoto soustředění prostředků, které je v souladu s předpisy, efektivně využít omezené disponibilní prostředky a zvýšit účelnost podpory. 67. Účetní dvůr se však domnívá, že vzhledem k finančním prostředkům, které jsou na zvláštní režim zásobování k dispozici, a jejich soustředění na jeden zemědělský produkt ve třech členských státech, nemůže zvláštní režim zásobování zásadním způsobem přispívat k cílům vyhlášeným v nařízení, zejména zmírňovat nevýhody nejvzdálenějších regionů a ostrovů v Egejském moři. Použitelný rozpočet neumožňuje dosáhnout významného dopadu na ceny velké škály zemědělských produktů, což je ambiciózním cílem programu, neboť předpisy stanoví, že konečnými příjemci jsou spotřebitelé, zpracovatelé a zemědělci. SOUČASNÉ KONTROLNÍ SYSTÉMY NEJSOU PŘIZPŮSOBENY ROZMANITOSTI OPATŘENÍ 68. Aby byla zajištěna účelnost podpory, kritéria způsobilosti musí být nejen přizpůsobena cílům podpory, ale musí se také účelně kontrolovat jejich dodržování. Auditoři Účetního dvora proto zkoumali kontrolní postupy u vybraných opatření a opakovaně provedli některé kontroly, zejména měření ploch. KONTROLY OPATŘENÍ VE PROSPĚCH MÍSTNÍCH ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ 69. Požadavky právních předpisů na systém řízení a kontroly zvláštních opatření ve značné míře vycházejí z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) pro přímé platby z EZZF. Žádosti o podporu tak podléhají administrativním kontrolám v rozsahu 100 % a na místě se kontroluje vzorek 5 %. 70. Avšak vzhledem k rozmanitosti jednotlivých opatření obsažených v programech neexistují vždy takové podmínky, aby mohly být provedeny kontrolní postupy, které jsou stejně spolehlivé jako postupy IACS. 71. V Řecku se kupříkladu podpora na výrobu medu přiděluje organizacím producentů, kteří předloží program obsahující opatření na zlepšení podmínek výroby medu a jeho uvádění na trh. Podpory se organizacím producentů vyplácejí po administrativní kontrole předložených faktur. Není však zaveden žádný kontrolní postup, kterým by se ověřovalo, zda byly zboží či služby uvedené ve fakturách skutečně dodány. Řecké orgány Účetnímu dvoru oznámily, že se chystají zavést nové kontrolní postupy. 72. Podpora pro olivové háje v rámci režimu jednotné platby se odvozuje od teoretické plochy evidované v GIS pro pěstování oliv, na jejímž základě se vypočítávají a vyplácí nároky na jednotnou platbu. Avšak podpora pro olivové háje poskytovaná ostrovům v Egejském moři v rámci zvláštních opatření, která byla vytvořena před reformou přímých plateb, vychází ze skutečné plochy olivového háje v držení zemědělce. Je tedy nutno provádět další kontroly, neboť obě plochy se neshodují. Kvůli zemědělským podmínkám (smíšené kultury plodin) a topografii je však měření skutečných ploch velmi obtížné, jak potvrdila měření provedená během auditu na místě. 73. Systémy kontroly ploch pro zvláštní opatření ve Španělsku a Portugalsku nejsou spolehlivé. Ve Španělsku chybí zvláštní kód v GIS pro parcely, na nichž se pěstují banány, takže jejich identifikace je obtížná. V Portugalsku nebyl GIS přizpůsoben požadavkům opatření v rámci podpory rostlinné výroby. Ani producenti, ani vnitrostátní kontroloři tudíž nejsou s obsahem GIS obeznámeni. Když chtěl auditní tým spolu s vnitrostátními kontrolory a příslušnými producenty měřit vybrané parcely pomocí GPS, zjistil, že výsledky vůbec neodpovídají výsledkům v GIS ani co do obrysu, ani co do plochy a navíc panovaly pochybnosti o jejich umístění. KONTROLY ZVLÁŠTNÍHO REŽIMU ZÁSOBOVÁNÍ 74. U zvláštního režimu zásobování jsou členské státy povinny ověřovat, zda hospodářský prospěch vyplývající z podpory na vstup zboží či z osvobození od cel skutečně připadne konečnému uživateli. Na tyto kontroly musel každý členský stát vytvořit svou vlastní metodiku. Komise v této oblasti neposkytla žádné pokyny ani technickou podporu. Všechny používané metody jsou založeny na srovnání hrubé marže hospodářského subjektu, který dováží zboží využívající podpory zvláštního režimu zásobování, buď s obdobím bez podpory, nebo s jinými podobnými hospodářskými subjekty, kteří podporu nedostávají. Účelnost této kontroly do velké míry závisí na kvalitě srovnávaných údajů. Účetní dvůr však zjistil, že kvalita těchto údajů je velmi proměnlivá. Ve Francii se marže srovnávají s maržemi před zavedením zvláštního režimu zásobování. Údaje pro srovnání jsou ze své povahy staré a nemusí již odrážet nynější hospodářskou situaci. V Řecku byly údaje pro srovnání získány neformálním průzkumem mezi hospodářskými subjekty na pevnině, takže jsou málo spolehlivé. V Portugalsku lze z určitých údajů shromažďovaných pololetně získat částečný obraz o tom, zda prospěch vyplývající ze zvláštního režimu zásobování skutečně připadá konečnému uživateli. Ve Španělsku sice Consejería de Economía de Canarias (Hospodářská rada Kanárských ostrovů) vyvinula značné úsilí, avšak zodpovědné orgány konstatovaly, že se jim nepodařilo vypracovat konzistentní metodiku, která by umožnila stanovit, zda prospěch vyplývající ze zvláštního režimu zásobování připadá konečným uživatelům. JSOU PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI STÁTY A SCHVÁLENÉ KOMISÍ ÚČELNĚ MONITOROVÁNY? 75. Kritérii, podle nichž se tato auditní otázka vyhodnocovala, bylo, zda členské státy "prověřují, zda jsou činnosti financované z rozpočtu skutečně prováděny, a zajišťují, že jsou prováděny řádně," [20] a zda roční zpráva o provádění předkládaná členskými státy obsahuje "stav provádění opatření a priorit ve vztahu k jejich operačním a specifickým cílům ke dni předložení zprávy a s vyčíslením ukazatelů" [21]. Pokud jde o Komisi, kritériem bylo, zda Komise kontroluje "dosažení těchto cílů […] pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost" [22]. Odpověď na tuto otázku získali auditoři tak, že zkoumali monitorovací postupy Komise i členských států. KOMISE MOHLA VÝKONNOST ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ MONITOROVAT SOUSTAVNĚJŠÍM ZPŮSOBEM 76. Finanční nařízení ukládá Komisi povinnost používat rozpočtové prostředky v souladu se zásadou řádného finančního řízení, to jest se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti. Zásada účelnosti se týká dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků. Aby bylo možné výsledky sledovat, jsou pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a Komise každoročně předává rozpočtovému orgánu informace o výdajích, za něž zodpovídá. 77. V prováděcích nařízeních k POSEI a k opatřením pro menší ostrovy v Egejském moři Komise stanovila, že členské státy ve svých ročních zprávách o provádění předloží materiální a finanční ukazatele týkající se každého opatření, doprovázené analýzou údajů, a v případě potřeby prezentaci a rozbor hospodářského odvětví, na které se toto opatření vztahuje. Předpokládá se, že tyto informace by měly Komisi pomoci plnit její závazek monitorovat účelnost výdajů Unie. 78. Komise ovšem soudí, že účelněji se budou opatření monitorovat během delšího období. Domnívá se, že na to, aby se dospělo k významným závěrům, je přiměřené období pěti let stanovené v čl. 28 odst. 3 nařízení (ES) č. 247/2006 pro předložení zprávy o účincích režimu Evropskému parlamentu a Radě. Komise tuto zprávu vypracovala s přihlédnutím mimo jiné k výše zmiňované hodnotící zprávě. 79. Vzhledem k požadavkům finančního nařízení se Účetní dvůr domnívá, že k zajištění řádného finančního řízení by Komise měla výkonnost zvláštních opatření monitorovat každoročně. V současnosti útvary Komise především ověřují pouze to, zda jsou roční zprávy o provádění v souladu s požadavky právních předpisů. Například pokud jde o ukazatele výkonnosti, Komise ověřovala pouze jejich existenci spíše než jejich relevantnost. První pokus o analýzu zpráv za rok 2007 z hlediska výkonnosti programů podniklo v roce 2008 oddělení koordinace zvláštních opatření v GŘ AGRI. Došlo k závěru, že ukazatele výkonnosti použité ve zprávách jsou příliš rozmanité na to, aby umožnily celkové hodnocení výkonností zvláštních opatření. Komise hodlá ve spolupráci s členskými státy navrhnout harmonizované ukazatele. Tato iniciativa je prvním krokem k systému informací a řízení výkonnosti zvláštních opatření. Přichází však až v roce 2010, tj. ve čtvrtém úplném roce, v němž se reforma uplatňuje. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ JSOU PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI STÁTY A SCHVÁLENÉ KOMISÍ KONCIPOVÁNY TAK, ABY ÚČELNÝM ZPŮSOBEM ŘEŠILY ZVLÁŠTNÍ POTŘEBY? 80. Účetní dvůr dospěl k závěru, že nový decentralizovaný přístup uplatňující zásadu "zdola–nahoru", který zavedla reforma zvláštních opatření z roku 2006, nebyl ke zlepšení účelnosti již existujících opatření dostatečně využit. Ukázalo se, že je to pro vnitrostátní orgány vskutku náročný úkol, protože se jednalo o nový přístup, jeho provádění bylo obtížné, k dispozici bylo jen krátké období (dvou měsíců) a Komise poskytovala jen nedostatečnou technickou a finanční podporu. Komise místo toho, aby programy řídila a pomáhala zajistit, aby jejich koncepce optimalizovala jejich dopad, dala přednost kontrole jejich souladu a soudržnosti. To vše výrazně ztížilo zahájení zvláštních opatření za podmínek, které by zaručily jejich maximální účelnost. DOPORUČENÍ 1 V souvislosti s budoucím programováním v oblasti zvláštních opatření by Komise měla pomáhat členským státům při přípravě jejich programů tím, že bude šířit osvědčené postupy a vymezí jednotný rámec ukazatelů pro monitorování výkonnosti programů. Ukazatele by měly přinejmenším obsahovat informace o vývoji hospodářském (hodnota produkce, přidaná hodnota…) a sociálním (vytvořená či zachovaná pracovní místa…). 81. Lhůta 1. srpna pro provedení úprav programů omezuje možnost členských států navrhnout dobře podložené úpravy, a mohla by tak být na škodu účelnosti programů. Rovněž nebylo dosaženo větší pružnosti (viz body 37–41). DOPORUČENÍ 2 Komise by měla znovu zvážit lhůtu 1. srpna roku n–1 pro formální schválení úprav programů, aby členské státy při vypracování úprav disponovaly spolehlivými informacemi o výdajích předchozího roku. JSOU OPATŘENÍ NAVRŽENÁ ČLENSKÝMI STÁTY PO REFORMĚ Z ROKU 2006 ÚČELNĚ PROVÁDĚNA? 82. Obecně dospěl Účetní dvůr k závěru, že programy se provádějí účelně, a reagují tak na potřeby nejvzdálenějších regionů Evropské unie a ostrovů v Egejském moři. Audit Účetního dvora nicméně označil řadu opatření, jejichž koncepce omezovala účelnost jejich provádění: a) cíl zachovat olivové háje na menších ostrovech v Egejském moři by se mohl prosazovat lépe, pokud by Řecko v rámci podmíněnosti vyžadovalo zachování olivovníků, jak to činí například Itálie; b) účelnost způsobu financování podpory na inovaci a jakost živočišných produktů na Azorách nebyla prokázána; c) podpora pro producenty banánů je sice z hlediska svého socio-ekonomického cíle účelná, avšak k cíli zachovat environmentální vyváženost téměř nepřispívá; d) paušální podpora pro cukrovarnický průmysl na ostrově Réunion v současnosti umožňuje zachování odvětví. Jelikož je však toto odvětví velmi citlivé, závisí účelnost podpory Unie na vnitrostátních doplňcích; e) konečně částky určené na zvláštní režim zásobování v Řecku, Francii a Portugalsku jsou příliš omezené na to, aby mohly mít dopad na velkou škálu zemědělských produktů. DOPORUČENÍ 3 Členské státy by měly příslušná opatření upravit, aby odstranily nedostatky popsané v bodech 44–67. Za tímto účelem by měly uplatnit přístup "zdola–nahoru" a poradit se se zainteresovanými subjekty na místě. Hodnotící zpráva Komise by měla rovněž sloužit k identifikaci neúčelných opatření, jejichž koncepce by se měla zlepšit. 83. Kontrolní postupy v členských státech nejsou vždy přizpůsobeny různorodé povaze zvláštní opatření. DOPORUČENÍ 4 Členské státy by měly navrhnout kontrolní postupy přizpůsobené každému typu opatření. Musí především dbát o to, aby byl pravidelně aktualizován jejich systém identifikace zemědělských parcel. Komise by se měla přesvědčit, že tyto kontrolní postupy fungují účelně. JSOU PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI STÁTY A SCHVÁLENÉ KOMISÍ ÚČELNĚ MONITOROVÁNY? 84. Účetní dvůr dospěl k závěru, že monitorování programů není v současnosti účelné. Komise vytvořila základy systému řízení výkonnosti, jehož součástí je požadavek, aby členské státy ve svých zprávách o provádění každoročně předkládaly ukazatele výkonnosti. Ukazatele vytvořené členskými státy jsou však příliš rozmanité na to, aby Komisi umožnily vyvozovat závěry o celkové výkonnosti zvláštních opatření, i když některé informace lze využít příhodnějším způsobem. Plánovaná iniciativa Komise diskutovat s členskými státy o společném rámci je prvním krokem k systému informací o řízení výkonnosti zvláštních opatření. Prozatím neexistuje informační systém založený na společných ukazatelích výkonnosti, který by Komisi jako orgánu umožnil ve vhodnou dobu vyhodnotit, jak rozpočtové prostředky na zvláštní opatření přispívají k celkovým cílům společné zemědělské politiky. Doporučení 1 o jednotném rámci ukazatelů pro monitorování výkonnosti programů platí i pro tuto připomínku. DOPORUČENÍ 5 Komise by měla informace předkládané členskými státy využít ke každoročnímu monitorování výkonnosti programů, a to včetně informací již existujících i těch, které je ještě třeba doplnit. Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá pan Michel CRETIN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 6. října 2010. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Sdělení Komise KOM(2008) 642 v konečném znění. [2] 89/687/EHS: rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 1989, kterým se zavádí program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu francouzských zámořských departementů (POSEIDOM) (Úř. věst. L 399, 30.12.1989, s. 39). [3] 91/315/EHS: rozhodnutí Rady ze dne 26. června 1991, kterým se zavádí program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu Madeiry a Azor (POSEIMA) (Úř. věst. L 171, 29.6.1991, s. 10). [4] 91/314/EHS: rozhodnutí Rady ze dne 26. června 1991, kterým se zavádí program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu Kanárských ostrovů (POSEICAN) (Úř. věst. L 171, 29.6.1991, s. 5). [5] Nařízení Rady (EHS) č. 2019/93 ze dne 19. července 1993, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro menší ostrovy v Egejském moři týkající se některých zemědělských produktů (Úř. věst. L 184, 27.7.1993, s. 1). [6] Nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1) a nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 ze dne 18. září 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a mění nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 265, 26.9.2006, s. 1). [7] Viz bod 6. [8] Článek 12 nařízení (ES) č. 247/2006. [9] Zpráva "Hodnocení opatření uskutečněných ve prospěch nejvzdálenějších regionů (POSEI) a menších ostrovů v Egejském moři v rámci společné zemědělské politiky", Oréade-Brèche, listopad 2009 (viz http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm). [10] Například španělský program, revidovaná verze z 29. října 2006, na straně 95 ke kompatibilitě a soudržnosti opatření programu uvádí, že vzhledem k tomu, že opatření obsažená v současném programu obecně předpokládají kontinuitu s opatřeními realizovanými na základě nařízení (ES) č. 1454/2001, je zřejmé, že jsou v souladu s právními předpisy Společenství, ostatními politikami Společenství a s opatřeními přijatými na jejich základě. [11] Zpráva o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 247/2006 (KOM(2009) 0510 – C7 0255/2009 – 2009/0138(COD)), Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova, dokument A7-0054/2010 ze dne 23. března 2010. [12] Dopis D.1/MO/alf D(2006) 2393 ze dne 24. února 2006 zaslaný Francii. Dopisy pro Španělsko a Portugalsko byly téhož znění. [13] "Mikrořízení" v této souvislosti znamená řízení každého opatření nařízeními Komise. [14] Zpráva "Hodnocení opatření uskutečněných ve prospěch nejvzdálenějších regionů (POSEI) a menších ostrovů v Egejském moři v rámci společné zemědělské politiky", Oréade-Brèche, listopad 2009, shrnutí, s. 3, bod 3.1. [15] Zpráva "Hodnocení opatření uskutečněných ve prospěch nejvzdálenějších regionů (POSEI) a menších ostrovů v Egejském moři v rámci společné zemědělské politiky", Oréade-Brèche, listopad 2009, shrnutí, s. 31. [16] 41. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1). [17] Čl. 41 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006. [18] Francouzský program schválený rozhodnutím Komise K(2006) 4809 ze dne 16. října 2006 v souladu s nařízením (ES) č. 247/2006, kapitola V, s. 4. [19] Zpráva "Hodnocení opatření uskutečněných ve prospěch nejvzdálenějších regionů (POSEI) a menších ostrovů v Egejském moři v rámci společné zemědělské politiky", Oréade-Brèche, listopad 2009, shrnutí, s. 32. [20] Čl. 53b odst. 2 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). [21] Článek 48 nařízení Komise (ES) č. 793/2006 ze dne 12. dubna 2006, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 247/2006 (Úř. věst. L 145, 31.5.2006, s. 1). [22] Článek 27 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I PLNĚNÍ ROZPOČTU ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ Hlava Kapitola Článek Bod | Název | Prostředky 2010 (EUR) | Prostředky 2009 (EUR) | Prostředky 2008 (EUR) | Plnění 2008 (EUR) | % | Prostředky 2007 (EUR) | Plnění 2007 (EUR) | % | 05 02 11 04 | POSEI (mimo přímé podpory a článek 11 02 03 hlavy "Rybolov") | 231000000 | 235000000 | 220000000 | 232679194 | 105,8 | 212000000 | 201226010 | 94,9 | 05 03 02 50 | POSEI – Podpůrné programy Unie | 394000000 | 377000000 | 377000000 | 372255721 | 98,7 | 64000000 | 63765532 | 99,6 | 05 03 02 51 | POSEI – Jiné přímé podpory a předcházející režimy | 22000000 | 22000000 | 22000000 | 21191445 | 96,3 | 3000000 | 3791612 | 126,4 | 05 03 02 52 | POSEI – Ostrovy v Egejském moři | 18000000 | 18000000 | 19000000 | 16791929 | 88,4 | 13550000 | 13528383 | 99,8 | Celkem | 665000000 | 652000000 | 638000000 | 642918289 | 100,8 | 292550000 | 282311537 | 96,5 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II SEZNAM KONTROLOVANÝCH OPATŘENÍ A AKCÍ Částky, které jsou uvedeny níže, představují celkové výdaje na vyjmenovaná opatření. Audit Účetního dvora na místě proběhl v těchto regionech: Réunion (Francie), Kanárské ostrovy (Španělsko), ostrov Chios (Řecko) a Azory (Portugalsko). | Platby 2008 (EUR) | Platby 2007 (EUR) | Připomínky týkající se provádění | Připomínky týkající se kontrolních systémů | Francie [1] (všechny francouzské zámořské departementy) Zvláštní režim zásobování | 19601176 | 19633602 | Body 64–67 | Bod 74 | Podpora pro producenty banánů | 129100000 | 129052597 | Body 50–55 | – | Odvětví cukrové třtiny – cukru – rumu (s akcemi jako paušální podpora na přizpůsobení se společné organizaci trhů cukrovarnického průmyslu francouzských zámořských departementů nebo podpora na přepravu třtiny) | 71165224 | 64308347 | Body 56–63 | – | Strukturace chovu dobytka (s akcemi jako například podpora na zpracování v odvětví hovězího a telecího masa nebo podpora na řízení místního trhu v odvětví vepřového masa) | 19779394 | 18402827 | – | – | Španělsko [2] Zvláštní režim zásobování | 69151890 | 69541851 | – | Bod 74 | Podpora odvětví skopového masa a kozího masa ve formě přímých plateb producentům | 7485063 | 6978313 | – | – | Podpora pro producenty banánů | 139706006 | 138836153 | Body 50–55 | Bod 73 | Portugalsko [3] Zvláštní režim zásobování | 6255681 | 5926618 | Body 64–67 | Bod 74 | Podpora živočišné výroby (s akcemi jako přímá podpora produkce hovězího a telecího nebo podpora na inovaci a jakost živočišných produktů) | 34001000 | 33750370 | Body 48–49 | – | Podpora rostlinné výroby (s akcemi jako podpora pěstování tradičních plodin nebo podpora pěstování ovoce a zeleniny, řezaných květin a okrasných rostlin) | 7049000 | 6571170 | – | Bod 73 | Řecko [4] Zvláštní režim zásobování | 5050453 | 4781251 | Body 64–67 | Bod 74 | Podpora pro olivové háje | 11200034 | 11372595 | Body 44–47 | Bod 72 | Podpora na výrobu mastichy | 849821 | 885304 | – | – | Podpora na výrobu medu | 1187234 | 1194180 | – | Bod 71 | [1] Zdroj: ODEADOM, FranceAgriMer, roční zpráva o provádění za rok 2008. [2] Zdroj: vláda Kanárských ostrovů, rada pro zemědělství, chov dobytka, rybolov a výživu, zpráva o provádění zvláštního režimu zásobování v letech 2008 a 2007. [3] Regionální úřad pro zemědělství a lesnictví, zpráva o provádění dílčího programu pro autonomní region Azorských ostrovů v rámci celkového programu pro Portugalsko. [4] Údaje vycházejí z informací, které jsou v současnosti k dispozici v roční zprávě o provádění za rok 2008 a vztahují se na částky zapsané v celkovém rozpočtu pro každé opatření a všechny ostrovy, kromě zvláštního režimu zásobování, který zahrnuje celkové dosud vyplacené částky. --------------------------------------------------