(4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(5)Ve svém programu stability z roku 2016 Litva požádala o dočasnou odchylku ve výši 0,6 procentního bodu HDP od požadované korekce směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2017, aby byly zohledněny rozsáhlé strukturální reformy, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dokud však nebude dosaženo konečné dohody, přetrvává ve vztahu k souboru reformních opatření a jejich provádění nejistota. Litva má dostatečné fiskální rezervy, aby mohla využít dočasné odchylky, avšak zdá se, že nesplňuje kritérium způsobilosti týkající se provádění reformy, aby mohla využít ustanovení o strukturálních reformách. Navíc v současné době není možné posoudit věrohodnost dopadu reformy odhadovaného vládou. Z tohoto důvodu nebyl dopad těchto reforem v požadované korekci k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2017 dosud zohledněn.

(6)Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2016 vláda plánuje zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 0,8 % HDP v roce 2016 na přebytek ve výši 0,9 % HDP v roce 2019. V roce 2016 se počítá s dočasným zhoršením strukturálního salda, než bude do roku 2017 dosaženo střednědobého rozpočtového cíle, jímž je schodek ve výši 1 % HDP ve strukturálním vyjádření, a poté zůstane nad touto hodnotou. Postup korekce zahrnuje systémovou důchodovou reformou v roce 2016, avšak neodráží plánovanou strukturální reformu roce 2017. V programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne z 39,9 % HDP v roce 2016 na 35,7 % HDP v roce 2019. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2018 však nebyla v dostatečné míře specifikována. Na základě prognózy útvarů Komise z jara 2016 dosáhne strukturální saldo -1,2 % HDP v roce 2016, což lze považovat za přiblížení se střednědobému rozpočtovému cíli, a v roce 2017 dosáhne -0,8 % HDP, což je nad střednědobým rozpočtovým cílem. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Litva by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

(7)Snížení podílu obyvatel v produktivním věku způsobené stárnutím, špatným zdravotním stavem populace a vysokou čistou mírou emigrace může poškodit růstový potenciál Litvy a v konečném důsledku její budoucí rozvrh konvergence, přičemž ohrožuje udržitelnost jejího důchodového systému a systému dlouhodobé péče. Odhaduje se, že do roku 2030 vznikne kumulativní ztráta ve výši 35 % obyvatelstva v produktivním věku. Pokud tento trend nebude zvrácen, ohrozí dostupnost vhodných zdrojů pracovní síly, udržitelnost dlouhodobého hospodářského růstu a systémů sociálního zabezpečení, zejména důchodového systému.

(8)Stávající demografické trendy zdůrazňují potřebu provést v Litvě komplexní penzijní reformu, která bude řešit střednědobá rizika udržitelnosti a přiměřenosti stávajícího důchodového systému. Litva má v rámci EU jednu z nejvyšších měr chudoby mezi staršími osobami. V současné době však neexistuje mechanismus indexace pro státem poskytované důchody a výdaje na důchody ze sociálního pojištění jsou relativně nízké. Vláda dosud nepřijala plány na zavedení mechanismu indexace, navázání věku odchodu do důchodu na očekávanou délku života po roce 2026 a zlepšení způsobu financování hlavní části penzí ze sociálního pojištění.

(9)Zdravotní stav populace v Litvě je jeden z nejhorších v Evropské unii. Zejména úmrtnost populace ve věku 20 až 64 let je nejvyšší v EU, což má významný dopad na potenciálně dostupnou pracovní sílu a produktivitu práce. Mezi nedostatky systému zdravotní péče patří nadměrné využívání nemocniční péče a nízké výdaje na prevenci a veřejné zdraví. Je nutné řešit negativní demografický vývoj.

(10)Je důležité, aby Litva posílila investice do lidského kapitálu, aby zabránila některým negativním účinkům úbytku populace v produktivním věku a podpořila přechod Litvy k ekonomice s vyšší přidanou hodnotou. Ačkoli vzrostla úroveň dosaženého vzdělání, poměr žáků s nedostatečnými základními dovednostmi je vysoký. Je třeba vynaložit úsilí za účelem zajištění vysoce kvalitní výuky, což má zásadní význam pro řešení slabých výsledků a nedostatků ve vzdělávání. Dále existují nedostatky v kvalitě výuky ve vysokoškolském vzdělávání a jeho schopnosti podporovat inovace. Trvale nízká úroveň účasti dospělých na vzdělávání narušuje úsilí o zlepšení kvality lidského kapitálu a zvýšení produktivity. V některých odvětvích ekonomiky je patrný počínající nedostatek určitých dovedností. Očekává se, že v budoucnu se tento nedostatek dovedností stane ještě naléhavější. Silný růst mezd a zpomalení růstu produktivity mohou oslabit nákladovou konkurenceschopnost. Z tohoto důvodu je důležité zlepšit relevanci vzdělávání z hlediska trhu práce, zefektivnit strukturu a financování systému vzdělávání, rozvíjet celoživotní učení a zlepšit zaměření a účinnost aktivních politik na trhu práce. Litva přijala opatření ke zlepšení svých aktivních politik na trhu práce a dalších služeb na podporu žadatelů o zaměstnání, avšak stále existuje prostor pro lepší zacílení na specifické skupiny, zejména dlouhodobě nezaměstnané a osoby, jež nemají nezbytné dovednosti. Výdaje na účinná opatření aktivní politiky na trhu práce zůstávají omezené a sítě sociálního zabezpečení v Litvě jsou slabé. Přibližně 27 % litevské populace je ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením a platová nerovnost je jedna z nejvyšších v EU. Litevská vláda plánuje zlepšit rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a sociální pomoci, avšak příslušné právní předpisy nebyly dosud přijaty.

(11)V parlamentu je nyní projednávána komplexní revize zákoníku práce a sociálního modelu. Záměrem je zvýšit flexibilitu vztahů na trhu práce a poskytnout více jistoty, avšak je nutné přijmout příslušné právní předpisy. Důležité je zapojení sociálních partnerů do provádění reformy a rozsáhlejší sociální dialog.

(12)Od vypuknutí ekonomické krize dochází k pomalému oživování investic, které bude v nadcházejících letech podpořeno strukturálními a investičními fondy EU. Nicméně k přijímání a využívání nových technologií nedocházelo v celé ekonomice a inovace jsou nízké, což brání růstu produktivity. Soukromé investice do výzkumu a inovací jsou rovněž nízké, patrně z důvodu nedostatečných pobídek pro výzkum a inovace v podnicích a pro spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem. Posílení soukromých investic by mohlo zmírnit rizika související se závislostí litevských veřejných investic do výzkumu a inovací na strukturálních a investičních fondech EU. Systém terciárního vzdělávání vykazuje nedostatky v kvalitě a ve výsledcích inovací a omezený stupeň spolupráce se zahraničními univerzitami a výzkumnými středisky. Systém výzkumu a inovací je roztříštěný a vyznačuje se překrýváním a duplicitou. To Litvě brání v dosažení kritického objemu kapacity v oblasti výzkumu a vývoje potřebné ke zvýšení inovativních znalostí. Je třeba zvýšit pobídky pro inovace a spolupráci mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou, mimo jiné rozvojem lidského kapitálu a investicemi do něj, což by mohlo zvýšit míru přenosu technologií do reálné ekonomiky. Zlepšení omezené kapacity litevských podniků k využívání externích znalostí a jejich používání k obchodním účelům by zvýšilo úroveň inovací.

(13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Litvy, kterou zveřejnila ve své zprávě o Litvě pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Litvě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

(14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Litvě v období 2016–2017:

1.Zajistit, aby se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a 2017 omezila na rezervu spojenou se systémovou důchodovou reformou. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunutím daňové zátěže na jiné zdroje, které méně omezují růst, a zlepšit dodržování daňových předpisů, zejména v oblasti DPH.

2.Posílit investice do lidského kapitálu a řešit nedostatek dovedností zlepšením relevance vzdělávání z hlediska trhu práce, zvýšením kvality výuky a uplatňováním aktivnějších politik na trhu práce a vzděláváním dospělých. Posílit úlohu mechanismů sociálního dialogu. Zlepšit výkonnost systému zdravotní péče posílením ambulantní péče, prevence chorob a podporou zdraví. Zlepšit rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a sociální pomoci.

3.Přijmout opatření na posílení produktivity a zlepšit přijímání a využívání nových technologií v celé ekonomice. Zlepšit koordinaci inovačních politik a podporovat soukromé investice, mimo jiné rozvojem alternativních způsobů financování.

V Bruselu dne