Evropské ekonomice se dosud dařilo rizika zdolávat, ale vliv méně příznivého vnějšího prostředí je stále citelnější. Nový pokles cen energií by měl dále zvyšovat kupní sílu domácností. Příchod dosud nebývalého počtu uprchlíků a migrantů si vyžádal další veřejné výdaje na zesílená opatření související s uprchlíky a jejich příjímáním. Měnové podmínky zřejmě zůstanou vysoce akomodativní a očekává se, že fiskální politika bude v tomto roce pro oživení příznivá. Intenzivnější než vliv přímého obchodování by však mohly být nepříznivé účinky pomalého růstu mimo EU. I nízké ceny komodit, povedou-li k nestabilitě ve světové ekonomice, mohou být rizikem. V poslední době zesílila také nestálost finančních trhů. Konkrétně bankovní akcie zaznamenaly výrazný pokles cen a v případě některých členských států došlo k rozšíření sazeb rizika spojeného se státními dluhopisy.

Klíčovou podmínkou pro úspěch je bezprostřední zapojení vnitrostátních parlamentů, sociálních partnerů, občanské společnosti a dalších zúčastněných subjektů do koncipování a provádění reforem. Je nezbytné posílit efektivitu a zvýšit pocit odpovědnosti členských států za reformy. To se odráží v pokynech, které Komise dala členským státům v souvislosti s přípravou jejich národních programů reforem. Za účelem diskusí o hlavních milnících evropského semestru Komise navázala bližší styky se sociálními partnery na evropské i vnitrostátní úrovni. Rovněž je třeba v realizaci strategie Evropa 2020 více angažovat občanskou společnost.

Pro efektivnější přidělování prostředků mezi firmy, odvětví a regiony a pro zvýšení produktivity, konkurenceschopnosti a udržitelné zaměstnanosti je zapotřebí uskutečnit strukturální reformy. Členské státy musí zdokonalit rozdělování dostupných zdrojů tím, že je přesunou do obchodovatelných sektorů a nejproduktivnějších podniků v každém sektoru hospodářství. Tomu lze napomoci reformami, díky nimž se otevřou trhy produktů a služeb, což by také mohlo posílit vnitřní trh EU, a strukturálními reformami za účelem odstranění překážek volnému pohybu zboží a služeb.

Hloubkové přezkumy poskytují komplexní analýzu nerovnováhy, již členské státy zaznamenaly. Tyto hloubkové přezkumy rozlišují mezi korekcemi motivovanými cyklickými faktory a korekcemi vyplývajícími ze strukturálních reforem a potvrzují, že základem pro udržitelný růst jsou pouze korekce vyplývající ze strukturálních reforem. Vzhledem k významu obchodní a finanční provázanosti mezi zeměmi EU analýza zohledňuje také přeshraniční dopady obnovy rovnováhy a poukázala na to, že by měla proběhnout jak v zemích s velkými vnějšími závazky, tak v zemích s přebytky. I nadále platí, že je důležité snížit výši dluhů. I když v některých případech je snižování veřejného nebo soukromého dluhu úspěšné, může jejich značná výše stále působit zranitelnost ekonomik vůči potenciálním otřesům. V jiných případech mohou být známkou zvyšující se zranitelnosti nízké avšak rostoucí dluhy.

BE, EE, HU, AT, RO, UK

V hloubkových přezkumech byly zohledněny také vedlejší účinky na další země a systémové problémy. Zjištění a posouzení makroekonomické nerovnováhy zohledňuje skutečnost, že koordinovaný přístup na úrovni eurozóny je oprávněným způsobem řešení nerovnováhy a zároveň podporuje oživení. Cílem postupu při makroekonomické nerovnováze je předcházet a napravovat nerovnováhy, které by mohly být škodlivé pro zemi samotnou, eurozónu nebo EU jako celek. Komise ve své zprávě mechanismu varování za rok 2016 zveřejněné spolu s roční analýzou růstu za rok 2016 vyslovila názor, že by 18 členských států mělo být podrobeno hloubkovému přezkumu za účelem podrobnějšího posouzení závažnosti případné nerovnováhy.

Evropské strukturální a investiční fondy jsou ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 úzce spjaty s cíli strategie Evropa 2020 a s makroekonomickými problémy vytyčenými v doporučeních pro jednotlivé země. Kromě míry čerpání je důležité zajistit, aby byly fondy EU využívány co nejefektivněji z hlediska hospodářských a sociálních problémů v členských státech. Opožděné programování některých těchto fondů vyžaduje, aby bylo nyní vyvinuto další úsilí v zájmu rychlejšího a bezproblémového vyplácení. Některé členské státy musí splnit předběžné podmínky, jinak Komise může prozatímní platby na priority dotčených programů pozastavit. Financování z evropských strukturálních a investičních fondů doplňuje financování v rámci Evropského fondu pro strategické investice, programu Horizont 2020, Nástroje pro propojení Evropy (včetně více než 4,1 miliardy EUR jen na odvětví dopravy) a dalších fondů spravovaných přímo EU a tyto zdroje by se měly optimálně kombinovat. V rámci evropských investičních a strukturálních fondů bude členským státům v letech 2014 až 2020 na financování inteligentního růstu podporujícího začlenění, konkurenceschopnosti a soudržnosti k dispozici přes 450 miliard EUR.

Pro úspěch jsou důležité kvalitativní aspekty reforem. Účinné přidělování zdrojů produktivnějším firmám by zvýšilo produktivitu a míru růstu. Zvýšilo by investice ze strany výkonnějších firem a zároveň by posílilo dlouhodobý potenciál růstu ekonomik členských států. Reformy na trzích produktů, služeb a práce mají sice výsledky až za určitý čas, jsou ale spouštěčem tohoto přerozdělování zdrojů, aktivují investice a vedou k modernizaci výrobní základny hospodářství EU.

Příznivější regulační prostředí pro podnikání a zaměstnanost podnítí soukromé investice. Zlepšení postupů veřejné správy, odstranění korupce, zajištění transparentnosti, snadná a předvídatelná právní úprava přispívají ke zvýšení konkurenceschopnosti, růstu a tvorbě pracovních míst. V tomto ohledu lze konstatovat pokrok. Itálie přijala kroky, aby dále reformovala a zrychlila řízení o propadnutí majetku. Francie pokračovala ve sledování ambiciózního programu zjednodušování, jež nyní sestává z více než 600 opatření, z nichž do této chvíle byla provedena jedna třetina. Chorvatsko dosáhlo určitého pokroku ve zdokonalování rámce pro předúpadková a úpadkové řízení pro společnosti. Malta zavedla řadu nových technologických a procesních systémů s cílem snížit byrokracii a prodlevy u civilních soudů. Lotyšsko zaznamenalo výrazný pokrok, pokud jde o rámec pro mediaci a arbitrážní řízení. Kvalita, nezávislost a efektivita soudních systémů zůstává i nadále v některých členských státech problematická, a to i navzdory jistému pokroku v Itálii, Lotyšsku a Slovinsku, k němuž došlo díky reformám soudnictví.

Zadávání veřejných zakázek zůstává oblastí, která vyžaduje další zlepšení. Nedostatky v zadávání veřejných zakázek jsou v několika členských státech stále hlavním zdrojem nesrovnalostí zjištěných audity kontrolujícími využívání evropských strukturálních a investičních fondů. Tyto nesrovnalosti odrazují od investic a brání správnému fungování jednotného trhu. Zadávání veřejných zakázek je také problematickou oblastí z hlediska korupce. Investice do energetických a dopravních sítí přispívají k integrovanému a dokonalejšímu fungování trhů, lepšímu zabezpečení dodávek a jsou nezbytné pro přechod k nízkouhlíkové ekonomice. Například propojení španělské a francouzské sítě pro přepravu elektřiny a plynu bude zásadní pro zabezpečení dodávek a zlepšení fungování trhů s energií. Investice do kapacity pro přenos elektřiny, jakož i propojení plynárenských sítí s pobaltskými státy a mezi nimi rovněž pokračuje s cílem integrovat tyto členské státy do evropských sítí a trhů s energií. Díky nedávnému propojení sítí pro přepravu elektřiny mezi třemi pobaltskými zeměmi a Polskem, Finskem a Švédskem vedl ke zhruba 25% koeficientu propojení, přičemž investice do propojení mezi pobaltskými státy pokračují. Španělsko vytvořilo fond na zlepšení pozemních přístupů k námořním přístavům. Modernizace hospodářství EU vyžaduje odstranění nedostatků v infrastruktuře digitálních komunikačních sítí. Je třeba, aby očekávanému zvýšení poptávky po vysoce kvalitních komunikačních sítích nebránily prodlevy na straně poskytovatelů. V některých členských státech bude i navzdory značnému úsilí o dokonalejší pokrytí komunikační infrastrukturou nové generace obtížné splnit cíl Digitální agendy týkající se celkového pokrytí sítěmi nové generace odpovídajícímu 30 Mbps či více do roku 2020. Reformy trhů produktů a služeb

Počet omezení v odvětvích služeb je v mnoha členských státech EU stále vysoký. Poslední odhady Komise, jež doprovázejí zveřejnění strategie pro jednotný trh , vypovídají o tom, že regulační omezení mají prokazatelný škodlivý dopad na investice, růst i zaměstnanost.

Výsledky evropského semestru v této oblasti dokládají, že reformy se vyplácejí. Podle odhadů OECD by strukturální reformy v Itálii v roce 2012 měly pět let po svém provedení zvýšit HDP o 1,5 procentního bodu. Mnohé tyto reformy reagovaly na doporučení adresovaná Itálii v kontextu evropského semestru. Jiné reformy přinesly viditelné výsledky rychleji. Zavedení zrychleného vydávání živnostenských oprávnění pro komerční podniky v reakci na doporučení Španělsku vydanému v roce 2012 vedlo v první polovině roku 2013 k vytvoření dalších 7 000 subjektů.

Zprávy o jednotlivých zemích vypovídají o tom, že v mnoha členských státech je vývoj příznivý, ale stále pomalý. Příspěvek odvětví podnikatelských služeb k produktivitě výroby a dalších odvětví služeb je pro modernizaci ekonomik EU nezbytný. Zvláštní pozornost zasluhuje úroveň i počet omezení, která přetrvávají na trzích živnostenských podnikatelských služeb, zejména ve strojírenství, účetnictví, architektuře a právních službách.

Reformy v živnostenských službách mohou přinést hmatatelné výsledky, ale pokrok je zvláště pomalý. Slovinsko v návaznosti na doporučení z roku 2011 přijalo v roce 2012 program zaměřený na deregulaci živností. V následujících letech byla vydána další doporučení a vedla k úplné deregulaci nebo zjednodušení přístupu k živnostem v několika odvětvích (výstavbě, maloobchodu a cestovním ruchu). Polsko v roce 2012 zahájilo postupný a rozsáhlý proces reforem regulovaných živností. Tato reforma se týkala 248 živností; u většiny z nich byly překážky odstraněny částečně a u 70 dokonce zcela. Polsko schválilo třetí a poslední část své deregulační reformy v roce 2015. V návaznosti na doporučení adresované Irsku v roce 2014 ohledně právních služeb tato země v roce 2015 dosáhla výrazného pokroku a přijala právní předpisy k otevření těchto trhů.

Stavebnictví může významně přispět ke konsolidaci oživení, ale jsou zapotřebí reformy. Oživení tohoto odvětví po krizi je pomalé a obtížné a reformy by napomohly jeho opětovné aktivaci; předkrizové úrovně však nebyly udržitelné a nelze je považovat za měřítko. Komise v roce 2015 provedla hloubkový přezkum překážek v odvětví stavebnictví, který potvrdil velké rozdíly mezi členskými státy.

V posledních letech byla vydána doporučení pro jednotlivé země týkající se stavebnictví s cílem odstranit regulační omezení v Dánsku, Německu, Litvě, Polsku, na Slovensku a ve Švédsku. Dosavadní pokrok je omezený. V Polsku od června roku 2015 zjednodušuje povinnosti v oblasti výstavby nový stavební zákon. Zabývá se však jen omezeným množstvím záležitostí. Ve Švédsku byla jmenována vyšetřovací komise, která byla pověřena šetřením a přípravou nových návrhů ohledně toho, jak zlepšit hospodářskou soutěž ve výstavbě bydlení a v odvětví stavebních materiálů. Na Slovensku byla v září 2015 přijata novela stavebního zákona s cílem zefektivnit administrativní postupy pro získání povolení k využívání pozemků a stavebních povolení.

Zintenzivnění reforem ke snížení regulačních překážek v odvětví maloobchodu by mělo velmi příznivý vliv. Větší konkurenční tlaky díky omezení překážek by zlepšily strukturu trhu a dynamiku investic a přilákaly by výkonnější a více inovační podniky. Spotřebitelé by mohli využít nižších cen, pestřejší nabídky, inovace a vyšší kvality, což by stimulovalo spotřebu.

Členské státy obecně dosáhly určitého pokroku ve zlepšování regulačního prostředí v maloobchodním odvětví; další úsilí je však zapotřebí. Zvláště je prostor ke zlepšení podmínek zakládání podniků. Finsko zrušilo zákon upravující otevírací hodiny a byla přijata některá opatření ke zlepšení podmínek pro zakládání podniků v odvětví maloobchodu novelou právní úpravy týkající se územního plánování. Ve Španělsku dala reforma z roku 2014 základ pro lepší podmínky zakládání a provozování maloobchodu. Přínosy této reformy se však naplní, teprve až autonomní správní jednotky přijmou nezbytné prováděcí akty.

Zprávy jednotlivých zemí rovněž upozorňují na potřebu dalších reforem omezujících překážky na trzích produktů. Itálie v posledních letech uskutečnila reformy s cílem snížit omezení trhu a zvýšit konkurenceschopnost jednak v podobě balíčku liberalizačních opatření v roce 2012 a jednak prostřednictvím nedávného plánu privatizace a zákona o hospodářské soutěži. Očekává se, že by větší konkurence v energetice a telekomunikacích a uvedený plán privatizace mohly v roce 2020 zvýšit HDP téměř 0,2 %. Některé členské státy stále vykazují poměrně vysoké regulatorní zatížení na trzích produktů v odvětvích, jako je elektrická energie, plyn, telekomunikace, poštovní služby, železnice a silniční doprava.

Reformy, které členské státy uskuteční s cílem zlepšit účinnost využívání zdrojů a pokročit v realizaci oběhového hospodářství, napomohou stimulaci investic. V tomto směru přijímá opatření několik členských států. Programy oběhového hospodářství byly zavedeny v Belgii a Nizozemsku. Portugalsko přijalo závazek zelenému růstu, kde je vytyčeno široké spektrum opatření na podporu přechodu k zelenému a nízkouhlíkovému hospodářství, které účinněji využívá zdroje.

Inovace Inovace jsou hnací silou modernizace hospodářství, přitahují investice a podporují hospodářský růst. K vytvoření vhodných podmínek pro inovace je nezbytné kombinovat finanční pobídky a zajistit silnější vazbu mezi podniky a akademickou obcí. Stále více členských států v souvislosti s podporou výzkumu zdůrazňuje podpůrná opatření, jako jsou daňové pobídky. Například Polsko začátkem roku 2016 zavedlo nové daňové pobídky pro výzkum a vývoj. Existují také nové daňové úlevy pro fondy týkající se prodeje akcií společností oprávněných ke zvláštnímu zdanění, od kterých se očekává, že poskytnou impuls pro kapitálové financování inovativních podniků. Estonsko zahájilo iniciativy na podporu inovací v oblasti zadávání veřejných zakázek a poskytlo financování několika technologickým centrům a inovativnímu systému poukázek, které umožňují malým a středním podnikům spolupracovat s univerzitami a odbornými středisky. Vazbu mezi akademickou obcí, výzkumem a podnikovými inovacemi je nicméně třeba posílit v řadě členských států, zejména v těch, kde celková úroveň inovací v poslední době stagnovala, nebo se dokonce snížila, a také ve státech, které navzdory nedávnému pokroku výrazně zaostávají za výkonností zemí stojících v čele inovačního úsilí.

5.3 Odpovědná fiskální politika