(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a s kritériem 2.2 přílohy V zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Španělsku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Zejména se předpokládá, že plán pro oživení a odolnost významně přispěje k realizaci doporučení pro Španělsko, pokud jde o podporu veřejných a soukromých investic na podporu oživení. Přitom se očekává, že se bude zabývat doporučeními pro Španělsko, která se týkají investic do inovací a zelené a digitální transformace země. Plán také zahrnuje opatření na snížení vysokého podílu smluv na dobu určitou v soukromém i veřejném sektoru a na posílení aktivních politik trhu práce. Očekává se, že plán pomůže řešit stávající roztříštěnost podpory v nezaměstnanosti, která vedla ke vzniku mezer. Rovněž se očekává, že přispěje k poskytování dovedností a kvalifikačních předpokladů relevantních pro trh práce, které by měly doprovázet zelenou a digitální transformaci Španělska. Přístup k digitálnímu vzdělávání může být v plánu významně podpořen prostřednictvím investic do zařízení a dovedností, ale i rozvojem online kurzů. Výsledky vzdělávání se mohou zlepšit také v důsledku investic v různých fázích vzdělávacího cyklu. Opatření v plánu mohou rovněž pomoci realizovat doporučení pro Španělsko, která zemi vyzývají ke zlepšení pokrytí a přiměřenosti jejích systémů minimálního příjmu a podpory rodin. Dále se očekává, že plán posílí rámce pro zadávání veřejných zakázek a přispěje k lepšímu podnikatelskému prostředí. Kromě toho mohou opatření v plánu zaměřená na větší efektivnost veřejných výdajů a daňového systému přispět k fiskální udržitelnosti.

(20)Podle programu stability z roku 2022 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 3,3 % HDP v roce 2024 a na 2,9 % do roku 2025. Očekává se tedy, že do roku 2025 klesne schodek sektoru vládních institucí pod 3 % HDP. Poměr dluhu k HDP by měl podle projekcí v programu stability do roku 2025 klesnout, konkrétně se snížit na 110,8 % v roce 2024 a dále klesnout na 109,7 % v roce 2025. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako vysoká.

(19)Nedojde-li ke změně politiky, v roce 2023 by mělo nastavení fiskální politiky podle prognózy Komise z jara 2022 činit 0,0 % HDP. Předpokládá se, že Španělsko bude v roce 2023 dále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by měl zůstat v roce 2023 ve srovnání s rokem 2022 stabilní. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 víceméně neutrální povahu a bude činit +0,1 procentního bodu. Toto zahrnuje dopad postupného zrušení opatření k řešení zvýšených cen energií (0,4 % HDP).

(17)Dne 18. června 2021 Rada Španělsku doporučila, aby v roce 2022 využilo Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho by mělo zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Španělsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a současně posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(14)Dne 20. července 2020 Rada Španělsku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Španělsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně posilovalo investice. Na základě údajů potvrzených Eurostatem se schodek sektoru vládních institucí Španělska snížil z 10,3 % HDP v roce 2020 na 6,9 % v roce 2021. Reakce Španělska v oblasti fiskální politiky podpořila v roce 2021 hospodářské oživení, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření klesla z 3,9 % HDP v roce 2020 na 2,8 % v roce 2021. Opatření přijatá Španělskem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasná nebo je provázela kompenzační opatření. Některá z diskrečních opatření, která přijala vláda v období 2020–2021, však dočasná nebyla ani nebyla provázena kompenzačními opatřeními – jednalo se především o běžné transfery do regionů na pokrytí nových potřeb v oblasti zdravotní péče. Z údajů potvrzených Eurostatem vyplývá, že veřejný dluh v roce 2021 činil 118,4 % HDP.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023 s cílem podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu v zimní prognóze 2022 se v roce 2023 jeví jako vhodné přejít od podpůrného celkového nastavení fiskální politiky, které se uplatňovalo v období 2020–2022, k obecně neutrálnímu celkovému nastavení fiskální politiky, ale je třeba případně reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby zmiňované pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje pro hospodářský výhled v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní prudké zdražování energií a pokračující narušení dodavatelských řetězců opodstatňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do konce roku 2023.

(24)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Španělsko řadě dalších výzev souvisejících s urychlením zelené transformace, energetickým propojením, sociálním a cenově dostupným energeticky účinným bydlením a oběhovým hospodářstvím. Politiky zaměřené na zvyšování míry recyklace a podporu oběhového hospodářství mohou pomoci omezit dovoz zboží, a přispět tak ke zlepšení vnější nerovnováhy. Plnění cílů v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti a zvýšení propojení energetických sítí může ve střednědobém a dlouhodobém horizontu také přispět ke snížení závislosti na fosilních palivech a vysokého vnějšího dluhu.

(25)Španělsko by mělo prospěch z dalšího oddělení hospodářského růstu od využívání zdrojů, aby splnilo ambicióznější cíle EU, včetně balíčku Fit-for-55. Míra recyklace komunálního odpadu i míra využití zpětně navrácených surovin je ve Španělsku pod průměrem EU, zatímco podíl odpadů, které končí na skládkách, je výrazně nad tímto průměrem. Trvalá koordinace na různých úrovních veřejné správy a další investice mohou Španělsku pomoci splnit povinnosti v oblasti odděleného sběru a recyklace. Plnění cílů v oblasti recyklace se kaskádovitě přenáší na nižší úrovně veřejné správy. Nástroje na jejich vymáhání však nemusí být dostatečně účinné. Další reformy by tudíž mohly posílit koordinaci mezi různými úrovněmi veřejné správy, včetně společného výkladu ustanovení a plánování a využívání infrastruktury pro nakládání s odpady. Další podpora z nástroje technické podpory může napomoci k šíření osvědčených postupů. Mohou být opodstatněné i další investice do posílení recyklační kapacity Španělska, včetně investic na podporu oběhového hospodářství v konkrétních odvětvích. Kromě toho jsou inovace a investice na podporu oběhového hospodářství klíčové pro zajištění vyšší účinnosti zdrojů. Španělsko také trpí nedostatkem vody a musí dále rozvíjet potenciál jejího opětovného využití, a to i z hlediska oběhového hospodářství.

(26)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy identifikovány nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(27)Podle údajů z roku 2020 činí závislost Španělska na Rusku 2 % v případě ropy a 10 % v případě plynu, což je výrazně pod průměrem EU (26 % u ropy a 44 % u plynu). Závislost Španělska na ruském uhlí je podobná jako ve zbytku EU (55 %), ale v situaci, kdy podíl pevných fosilních paliv ve skladbě zdrojů energie (2,8 %) je mnohem nižší než průměr EU. Přestože má omezenou expozici vůči ruské ropě a plynu, současná geopolitická situace a vysoké ceny energií zvyšují naléhavost, s jakou musí Španělsko dále zintenzivnit své úsilí o dosažení cílů v oblasti obnovitelné energie stanovených v jeho vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Na základě plánu mohou další opatření na podporu zavádění obnovitelných zdrojů energie (se zaměřením na decentralizovaná zařízení a vlastní spotřebu, mimo jiné dalším zjednodušením povolovacích postupů a zlepšením přístupu k síti) a doplňkové investice (do skladování, síťové infrastruktury, elektrifikace budov a dopravy a vodíku z obnovitelných zdrojů) pomoci dále dekarbonizovat hospodářství, včetně průmyslu, dopravy a bydlení, a snížit závislost na fosilních palivech i vystavení mezinárodním cenám. Účinná integrace Španělska do jednotného energetického trhu vyžaduje zvýšení jeho energetických propojení. Zejména další propojení elektrických sítí se sousedními zeměmi by mohlo podpořit větší integraci kapacity z obnovitelných zdrojů, kterou disponuje Pyrenejský poloostrov, do jednotného trhu s energií. Další přeshraniční plynárenská infrastruktura připravená na vodík může dále přispět k diverzifikaci dodávek plynu na vnitřním trhu a pomoci využít dlouhodobého potenciálu vodíku z obnovitelných zdrojů. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí související s plynem obstály pokud možno i v budoucnu a napomohly dlouhodobé udržitelnosti tím, že do budoucna umožní jejich úpravu na využívání udržitelných paliv.

(28)Dalšího pokroku v oblasti decentralizované výroby energie z obnovitelných zdrojů a hloubkové renovace obytných i nebytových budov, zejména ve středně velkých městech, by bylo možné dosáhnout zavedením vhodných systémů financování, prohlubováním dovedností a školením pracovníků v odvětví stavebnictví, osvětovými kampaněmi a technickou pomocí na podporu využívání grantů a finančních nástrojů pro renovace. K omezení spotřeby energie, rozhodnějšímu řešení zelené transformace a podpoře zranitelných domácností by také mohla přispět výstavba dalšího energeticky účinného sociálního a cenově dostupného bydlení, zejména v oblastech s výrazným nedostatkem a napjatými trhy. Má-li Španělsko dostát cílům balíčku „Fit for 55“, bude zapotřebí dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu obnovitelné energie a energetické účinnosti.

(29)Vzhledem k tomu, že urychlený přechod na klimatickou neutralitu a odklon od fosilních paliv si v několika odvětvích vyžádá značné náklady na restrukturalizaci, může Španělsko v rámci politiky soudržnosti využívat mechanismus pro spravedlivou transformaci, aby zmírnilo socioekonomický dopad přechodu v nejpostiženějších regionech. Španělsko může navíc zlepšovat pracovní příležitosti a posilovat sociální soudržnost s pomocí Evropského sociálního fondu plus.

(30)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2022 a její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1.

(31)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny přijaly opatření k provedení doporučení týkajícího se hospodářské politiky eurozóny, a to i prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost. V případě Španělska se to odráží zejména v níže uvedených doporučeních č. 1 a 2.

(32)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2022 a program stability z roku 2022. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1, 2 a 4, Doporučení č. 1 a 2 rovněž přispívají k provádění doporučení pro eurozónu, zejména prvního a čtvrtého doporučení pro eurozónu. Fiskální politiky uvedené níže v doporučení č. 1 pomáhají mimo jiné řešit nerovnováhy spojené s vysokým veřejným dluhem. Politiky uvedené v doporučení č. 2 pomáhají mimo jiné snižovat veřejný, soukromý i vnější dluh, neboť plné provádění plánu pro oživení a odolnost podpoří růst a zároveň posílí odolnost hospodářství. Politiky uvedené v doporučení č. 4 pomáhají mimo jiné řešit zranitelná místa spojená s vysokým vnějším dluhem v dlouhodobějším horizontu v souvislosti s vysokou nezaměstnaností,

DOPORUČUJE Španělsku v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu, a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, mimo jiné s využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu RePowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění věrohodného a postupného snižování dluhu a fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu prostřednictvím postupné konsolidace, investic a reforem.

2.Pokračovat v provádění svého plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli uvedenými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021. Předložit programové dokumenty v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027, aby mohly být projednány s Komisí a následně mohlo započít jejich provádění.

3.Zvýšit míru recyklace, aby byly splněny cíle EU, a podpořit oběhové hospodářství zlepšením koordinace mezi všemi úrovněmi veřejné správy a realizací dalších investic s cílem splnit povinnosti v oblasti odděleného sběru odpadu a recyklace, a dále i zvýšit opětovné využívání vody.

4.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech. Urychlit zavádění obnovitelné energie se zaměřením na decentralizovaná zařízení a vlastní spotřebu, mimo jiné dalším zjednodušením povolovacích procesů a zlepšením přístupu k síti. Podporovat doplňkové investice do skladování, síťové infrastruktury, elektrifikace budov a dopravy a obnovitelného vodíku. Rozšířit kapacitu energetických propojení. Zvýšit dostupnost energeticky účinného sociálního a cenově dostupného bydlení, a to i prostřednictvím renovací.

V Bruselu dne