Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci {SEK(2008) 3055} {SEK(2008) 3056} /* KOM/2008/0867 konecném znení - COD 2008/0267 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.12.2008 KOM(2008) 867 v konečném znění 2008/0267 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci {SEK(2008) 3055} {SEK(2008) 3056} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu - Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je umožnit Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen EFG) účinněji poskytovat podporu pracovníkům propuštěným v důsledku globalizace, rozšířit na přechodnou dobu jeho oblast působnosti o propouštění způsobené vlivem světové finanční a hospodářské krize a při fungování fondu více zohlednit jeho cíl solidarity. Pro dosažení tohoto cíle je třeba změnit některá ustanovení nařízení (ES) č. 1927/2006[1] o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. - Obecné souvislosti Výroční zpráva o činnosti EFG za rok 2007 byla nedílně spjata se sdělením „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“[2] přijatém Komisí dne 2. července 2008. Ve sdělení „Solidarita tváří v tvář změnám: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) v roce 2007 – přezkum a vyhlídky“[3] ohlásila Komise svůj záměr změnit nařízení o EFG, a to ještě před vydáním další výroční zprávy, jež se předpokládá do poloviny roku 2009. V Plánu evropské hospodářské obnovy[4], zveřejněném dne 26. listopadu 2008, Komise ohlásila svůj záměr učinit z EFG účinnější rychlý intervenční nástroj tvořící součást evropské reakce na krize. Komise znovu potvrdila svůj záměr přepracovat pravidla EFG, aby byl schopen rychleji zakročit v klíčových odvětvích, tj. spolufinancovat školení a pracovní umístění těch, kteří byli propuštěni v důsledku hospodářské krize. - Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Evropský sociální fond[5] (dále jen „ESF“) má přispívat k prioritám Společenství, pokud jde o posílení hospodářské a sociální soudržnosti zvyšováním zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, podporou vysoké úrovně zaměstnanosti a zvyšováním počtu pracovních míst a jejich kvality. Podporuje jak Evropskou strategii zaměstnanosti, tak i politiky členských států, jejichž cílem je dosáhnout plné zaměstnanosti a kvality a produktivity práce, podpořit sociální začlenění, včetně přístupu znevýhodněných osob k zaměstnání, a snížit rozdíly v zaměstnanosti na celostátní, regionální a místní úrovni. ESF se od EFG liší hlavně tím, že je tvořen víceletými programy na podporu strategických, dlouhodobých cílů – zejména předjímání a zvládání změn a restrukturalizace prostřednictvím aktivit typu celoživotní učení. EFG reaguje na konkrétní a svým rozsahem evropské krize způsobené globalizací. Poskytuje jednorázovou, časově omezenou individuální podporu zaměřenou přímo na propuštěné pracovníky. Tento návrh má za cíl změnit několik stávajících ustanovení nařízení o EFG tak, aby byla posílena jeho účinnost, pokud jde o opětovné profesní začlenění pracovníků propuštěných v důsledku globalizace. Koncepce a ustanovení obsažené v tomto návrhu vycházejí i nadále z ústředního cíle EFG, jímž je ukázat solidaritu s pracovníky, na něž nepříznivě dopadají změny ve světovém hospodářství. - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Podpora Společenství pro pracovníky propuštěné v důsledku zvýšené hospodářské soutěže na světových trzích tvoří jasný základ cílů Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Je plně v souladu s ústředními cíli Evropské strategie zaměstnanosti, tedy dosažením plné zaměstnanosti, snížením nezaměstnanosti a neaktivity, zvýšením kvality a produktivity práce, zlepšením atraktivity pracovních míst a posílením sociální a územní soudržnosti. Pomoc EFG doplňuje opatření spolufinancovaná strukturálními fondy, zejména Evropským sociálním fondem. EFG se opírá o hlavní směry zaměstnanosti Evropské strategie zaměstnanosti, zejména o hlavní směry č. 20, 21 a 24. Tyto směry se týkají lepšího přizpůsobování se potřebám trhu práce prostřednictvím odstranění překážek mobility pracovníků uvnitř Evropy i lepšího předvídání kvalifikačních požadavků, nedostatků a překážek na trhu práce. Podporují flexibilitu prostřednictvím lepšího předvídání a pozitivního řízení změn, zejména změn souvisejících s otevíráním trhů tak, aby se minimalizovaly jejich sociální náklady a usnadnila adaptace, a nabízejí podporu přechodu mezi jednotlivými profesními postaveními včetně odborné přípravy, samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a geografické mobility. Rovněž podporují co nejlepší využívání systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich přizpůsobení novým kvalifikačním požadavkům prostřednictvím reakce na nové profesní potřeby, klíčové schopnosti a budoucí požadavky na kvalifikaci pomocí lepšího definování a transparentnosti kvalifikací, jejich účinného uznávání a potvrzením neformálního a neoficiálního vzdělávání. Je rovněž plně v souladu s prováděním integrovaných politik flexikurity stanovených ve sdělení „K obecným zásadám flexikurity“, jež přijala Evropská rada v prosinci 2007, které mají za cíl usnadnit propuštěným pracovníkům změnu zaměstnání a přispět k udržení kvalifikovaných pracovníků v zaměstnání. 2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů - Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise konzultovala odborníky a sociální partnery členských států dvakrát: nejprve v červenci 2008 prostřednictvím dotazníku týkajícího se fungování a řízení EFG a případných zlepšení zjištěných ve výroční zprávě o EFG a poté na konferenci, jež se konala v Bruselu dne 4. září 2008. Na programu jednání konference byly i otázky nastolené ve výroční zprávě a zdůrazněné v odpovědích dotazníku a příslušně shrnuté do bodů v diskusním dokumentu, jenž byl před zasedáním rozeslán účastníkům. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Komise se zejména snažila zjistit názory členských států a jiných zúčastněných stran na hlavní otázky uvedené ve výroční zprávě, zejména pokud jde o: užitečnost zahrnutí jiných faktorů globalizace, než jsou změny v mezinárodním obchodu; náležitost míry spolufinancování z EFG, počet a typ případů propouštění, jež se týká více než 1000 pracovníků, i propouštění, jež se týká 500 až 1000 pracovníků, přiměřenost lhůt stanovených v nařízení (referenční a prováděcí období) i řady otázek týkajících se správy EFG na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Odpovědi zaslalo 22 členských států a několik sociálních partnerských organizací. Navržené změny reagují na všechny tyto připomínky. - Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. Několik externích odborníků se však aktivně účastnilo konference zúčastněných stran konané dne 4. září 2008 v Bruselu, na níž prezentovali své názory. - Posouzení dopadů Zpráva o posouzení dopadů se zaměřila na problémy spojené s prováděním stávajícího nařízení o EFG a zaznamenané ve výroční zprávě. Za účelem rozšíření oblasti působnosti EFG a zvýšení jeho účinnosti při opětovném profesním začlenění pracovníků propuštěných v důsledku globalizace posuzovala Komise tři možnosti – s dvěma variantami u třetí možnosti – z hlediska jejich hospodářského a sociálního dopadu. - Podle možnosti č. 1 „ Žádná změna “ by se nařízení o EFG používalo v nezměněné podobě. Výhody této možnosti souvisí s kontinuitou, pokud jde o právní rámec a praktické aspekty provádění opatření financovaných z EFG. - Podle možnosti č. 2 „ Žádná změna plus vylepšení “ by byla zavedena řada praktických vylepšení, aniž by se měnilo nařízení o EFG. Tato vylepšení by zahrnovala: zjednodušení postupů a požadavků na žádosti; využití stávajících sítí k propagaci EFG mezi možnými zúčastněnými stranami a k výměně osvědčených postupů; objasnění způsobilosti odvětví služeb a opatření jako příspěvky na mobilitu a mikroúvěry; zlepšení činností ke zvýšení informovanosti s cílem dosáhnout většího zviditelnění EFG. V rámci možnosti č. 3 „ Vylepšení a operativní změny “ Komise posoudila dvě varianty související s kritériem způsobilosti: - Podle „ varianty A: Obchod “ by kritériem způsobilosti byly i nadále změny ve struktuře světového obchodu, nařízení o EFG by se však změnilo těmito zásahy: snížením minimálního počtu propuštěných zaměstnanců z 1000 na 500; zařazením propouštění, k nimž došlo před začátkem referenčního období a jež se týkají pracovníků způsobilých pro podporu z EFG; prodloužením období pro provedení podpory z EFG z 12 na 24 měsíců; upřesněním částky dostupné pro technickou pomoc z podnětu Komise a rozšířením rozsahu technické pomoci prostřednictvím začlenění činností zaměřených do budoucna; objasněním významu „použití“ finančního příspěvku a zvýšením standardní míry podpory z EFG z 50 % na 75 % celkových nákladů; - Podle „ varianty B: Trhy “ by se nařízení o EFG změnilo tak, jak je popsáno výše, s jedním rozdílem: způsobilost by se rozšířila z významných změn ve struktuře světového obchodu tak, aby zahrnovala rovněž významné změny na světových trzích, jako jsou změny v technologii výroby a výrobků, změny v organizaci výroby (například outsourcing společnosti) a změny v přístupu k surovinám a dalším vstupům a v jejich cenách. - Rozšíření oblasti působnosti EFG Světová finanční krize způsobuje a bude způsobovat masivní propouštění postihující stále více odvětví, která jsou zasažena sníženou dostupností úvěrů a sníženou kupní silou občanů. . Komise hodlá přijmout přechodná a mimořádná opatření, jimiž se zajistí lepší reakce fondu na uvedené problémy. Proto Komise navrhuje rozšířit na stanovené období oblast působnosti fondu, což mu umožní poskytovat podporu v reakci na světovou finanční a hospodářskou krizi. Tato možnost nebyla původně zahrnuta do posouzení dopadů, což souviselo s výše uvedeným menším rozšířením rozsahu působnosti o „trhy“. Proto bylo posouzení dopadů upraveno, aby zahrnovalo aspekty zaměstnanosti související s finanční krizí, popisovalo omezení současného nařízení s ohledem na novou situaci a analyzovalo možné změny nařízení o EFG, jež by umožnily lepší fungování fondu jako nástroje reakce na krize. Návrh je rovněž v souladu s odůvodněním, z něhož EFG vychází a podle kterého by měla být Unie schopna ukázat solidaritu s pracovníky, kteří ztratili svou práci z důvodu hospodářského narušení způsobeného událostmi celosvětového dosahu, mezi něž patří i současná světová krize. Zásady vnitřního trhu by nadále vylučovaly, aby z EFG byly financovány čistě vnitřní úpravy a restrukturalizace v rámci Společenství. 3. Právní stránka návrhu - Shrnutí navrhovaných opatření Cílem navrženého opatření je změnit nařízení o EFG tak, aby EFG splňoval stanovený cíl solidarity s pracovníky, kteří přišli o práci v důsledku velkých změn vyvolaných globalizací, k čemuž patří i přechodné ustanovení na podporu pracovníků propuštěných v důsledku světové finanční a hospodářské krize. - Právní základ Návrh se opírá o článek 159 třetí pododstavec Smlouvy o ES. - Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství. Členské státy nemohou samy v dostatečném rozsahu plnit cíle návrhu. Těchto cílů lze pouze dosáhnout pouze úpravou stávajícího nařízení. Opatření Společenství může lépe dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu: Jak je uvedeno v důvodové zprávě[6] k původnímu návrhu nařízení o EFG, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy na podporu cílů solidarity. Při přípravě tohoto návrhu vycházela Komise z kvantitativních údajů dostupných na základě prvních 18 měsíců fungování EFG, včetně údajů popsaných v první výroční zprávě o EFG. Fungování tohoto nástroje lze změnit pouze legislativní iniciativou na úrovni EU. Návrh stanoví pravidla pro fungování finančního nástroje, který je k dispozici na úrovni Společenství. Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. - Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: V souladu se zásadou proporcionality nepřekračují ustanovení tohoto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů. Navržené změny nařízení (ES) č. 1927/2006 jsou omezeny na ty úpravy, jež jsou nezbytné pro posílení dopadu EFG na opětovné profesní začlenění pracovníků propuštěných v důsledku změn ve světovém hospodářství. V porovnání se stávajícím nařízením o EFG s sebou nenese žádnou další administrativní zátěž pro členské státy. - Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Nařízení je vhodným právním nástrojem pro změnu stávajícího nařízení. 4. Rozpočtové důsledky Podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006[7] o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR. Jak už bylo uvedeno ve sdělení o Plánu evropské hospodářské obnovy, Komise v souvislosti s prováděním upravených pravidel přehodnotí rozpočtové prostředky, které jsou pro tento fond k dispozici. 5. Další informace - Podrobné vysvětlení návrhu Navrženou změnou článku 1 se rozšiřuje oblast působnosti EFG v reakci na světovou finanční a hospodářskou krizi a provádí se nezbytné úpravy, které na přechodnou dobu umožní poskytovat podporu pracovníkům propuštěným v důsledku této krize. Navrženými změnami článku 2 se snižuje minimální počet propuštěných zaměstnanců z 1000 na 500, vyjasňuje se situace případů, jichž se týkají kritéria pomoci podle čl. 2 písm. c), a na základě judikatury[8] se zavádí definice události s účinkem propuštění. Cílem navržené změny čl. 5 odst. 2 písm. a) je zajistit spravedlivé a nediskriminační zacházení s pracovníky, kteří byli propuštěni před referenčním obdobím čtyř měsíců uvedeném v čl. 2 písm. a) nebo čl. 2 písm. c) či po tomto období, avšak toto propuštění lze spojovat se stejnou událostí. Navrženými změnami článku 8 se objasňuje základ pro výpočet částky dostupné pro technickou pomoc a činnosti, které mohou být financovány podle článku 13. Navrženou změnou článku 10 se zvyšuje míra pomoci z 50 % na 75 %, což lépe odráží naléhavost příspěvku na podporu propuštěných pracovníků. Navrženou změnou článku 13 se prodlužuje prováděcí období příspěvku z EFG z 12 na 24 měsíců. Navrženou změnou článku 20 se stanoví, že na základě hodnocení stanoveného v čl. 17 odst. 1 písm. a) mohou Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise přezkoumat toto nařízení, včetně přechodné odchylky stanovené v čl. 1 odst. 1a. 2008/0267 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 159 třetí pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[9], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[12], vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1297/2006[13] ze dne 20. prosince 2006 byl zřízen Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci („dále jen EFG“) umožňující Společenství ukázat solidaritu s pracovníky propuštěnými v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a poskytnout těmto pracovníkům podporu. (2) V souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1927/2006 Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě první výroční zprávu. Komise v této zprávě, obsažené ve sdělení ze dne 2. července 2008[14], dospěla k závěru, že je vhodné posílit vliv EFG na tvorbu pracovních míst a na příležitosti odborné přípravy pro evropské pracovníky. (3) Sdělení Komise s názvem „Nové dovednosti pro nová pracovní místa: Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“[15] a „Obecné zásady flexikurity“ přijaté Evropskou radou dne 14. prosince 2007 zdůrazňují cíle podporující stálou přizpůsobivost a zaměstnatelnost pracovníků prostřednictvím lepších možností vzdělávání na všech úrovních a prostřednictvím strategií rozvoje dovedností reagujících na potřeby hospodářství. (4) Dne 26. listopadu 2008 přijala Komise sdělení o plánu evropské hospodářské obnovy[16], jehož hlavními zásadami jsou solidarita a sociální spravedlnost. Pravidla EFG by měla být v rámci jeho reakce na krize přepracována s cílem přechodně rozšířit oblast působnosti fondu a umožnit fondu účinněji reagovat na krize. (5) Pro zajištění transparentního uplatňování kritérií pro pomoc by měla být zavedena definice události s účinkem propuštění. Pro poskytnutí větší flexibility členským státům při podávání žádostí a v zájmu plnění cíle solidarity by měl být snížen minimální počet propuštěných zaměstnanců. (6) V souladu s cílem spravedlivého a nediskriminačního zacházení by měli být všichni pracovníci, jejichž propuštění má jasnou spojitost se stejnou událostí, oprávněni využít balíku individualizovaných služeb, pro nějž se žádá příspěvek z EFG. (7) Technická pomoc z podnětu Komise by měla být využívána k usnadnění provádění EFG. (8) Míra spolufinancování v rámci podpory z EFG by měla být zvýšena, aby byla více v souladu s intervenčními sazbami v rámci Evropského sociálního fondu. (9) Období pro provedení způsobilých akcí by mělo být prodlouženo a upřesněno, aby tyto akce byly kvalitnější a díky dostatečně dlouhému trvání účinnější při opětovném profesním začlenění nejzranitelnějších pracovníků. (10) Je vhodné přezkoumat fungování EFG, včetně přechodné odchylky v zájmu podpory pracovníků propuštěných v důsledku světové finanční a hospodářské krize. (11) Nařízení (ES) č. 1927/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 1927/2006 se mění takto: 1. V článku 1 se vkládá nový odstavec 1a, který zní: „1a. Odchylně od odstavce 1 poskytuje EFG podporu rovněž pracovníkům propuštěným v důsledku světové finanční a hospodářské krize za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 písm. a), b) nebo c). Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané před 31. prosincem 2010.“ 2. Článek 2 se nahrazuje tímto: „ Článek 2 Kritéria pro pomoc EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména ke značnému nárůstu dovozů do Evropské unie nebo k rychlému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následek a) propuštění během období čtyř měsíců nejméně 500 zaměstnanců jednoho podniku v členském státě, včetně pracovníků, kteří ztratí své zaměstnání u dodavatelů nebo u výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, nebo b) propuštění během období devíti měsíců nejméně 500 zaměstnanců, zejména z malých a středních podniků, v oddílu NACE 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech na úrovni NUTS II. c) V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností řádně odůvodněných příslušným členským státem je možné žádost o příspěvek z EFG přijmout i přesto, že podmínky uvedené v písmenech a) a b) nejsou zcela splněny, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Členský stát uvede, že jeho žádost nesplňuje zcela kritéria pro pomoc stanovená v písmenech a) a b). Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí v žádném roce přesáhnout 15 % rozpočtu EFG. Pro stanovení počtu propuštěných zaměstnanců ve smyslu odst. 1 písm. a), b) a c) lze za propuštění považovat jednotlivou výpověď z pracovního poměru danou zaměstnavatelem propouštěnému pracovníkovi nebo skutečné skončení pracovního poměru před uplynutím sjednané doby jeho platnosti z důvodů, které nesouvisejí s dotyčným pracovníkem. V každém případě musí být zvolena jedna z možností a uvedena v žádosti.“ 3. Článek 5 se mění takto: V odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění. Na propouštění, k nimž došlo před obdobím stanoveným v čl. 2 písm. a) nebo v čl. 2 písm. c) nebo po tomto období, v případě, že žádost podle posledně jmenovaného ustanovení se odchyluje od kritérií stanovených v čl. 2 písm. a), se mohou vztahovat spolufinancovaná opatření za předpokladu, že k těmto propouštěním došlo po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a lze prokázat jasnou spojitost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.“ 4. Článek 8 se nahrazuje tímto: „ Článek 8 Technická pomoc z podnětu Komise 1. EFG může z podnětu Komise v mezích horního limitu 0,35 % z maximální částky, kterou má EFG v daném roce k dispozici, financovat činnosti zahrnující přípravu, monitorování, informace, vytváření vědomostní základny pro provádění EFG, administrativní a technickou podporu, audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení. 2. Rozpočtový orgán poskytne na základě návrhu Komise na počátku každého roku k dispozici částku na technickou pomoc v mezích limitu stanoveného v odstavci 1. 3. Úkoly stanovené v odstavci 1 jsou prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.“ 5. V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 5 odst. 5 a zejména s ohledem na počet pracovníků, kteří mají být podpořeni, navržená opatření a odhadnuté náklady Komise co nejdříve vyhodnotí a navrhne výši finančního příspěvku, který může být v případě potřeby poskytnut, v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 75 % celkové výše odhadnutých nákladů uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. d).“ 6. V článku 13 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. „Členský stát nebo státy provedou všechny způsobilé akce zahrnuté do koordinovaného balíku individualizovaných služeb do 24 měsíců ode dne podání žádosti podle článku 5.“ 7. V článku 20 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní: „Na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada přezkoumat toto nařízení včetně přechodné odchylky stanovené v čl. 1 odst. 1a.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast nebo oblasti politiky a související aktivity nebo aktivity: Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex – linie B.A)) včetně okruhů: 40 02 43 Rezerva na Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci04 05 01 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)04 01 04 14 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) – Výdaje na správu a řízení Bod 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení stanoví postup pro zapsání položek do rozpočtu a omezuje maximální roční částku, jež je k dispozici pro EFG, na 500 milionů EUR. 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Přezkum má být proveden do 31. prosince 2013 (článek 20 nařízení 1927/2006) 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 04.0501 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | 1.1 | 04.010414 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | 1.1 | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem | Provozní výdaje | Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Prostředky na platby (PP) | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Administrativní výdaje jako součást referenční částky | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Prostředky na závazky | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Prostředky na platby | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 | 0,732 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Celkové orientační finanční náklady opatření | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá finanční spoluúčast členských států či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. X Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[17] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Viz důvodová zpráva. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Viz důvodová zpráva. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Viz důvodová zpráva. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou X Sdílené nebo decentralizované řízení X spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte, s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Podle článku 16 nařízení o EFG musí Komise předložit každý rok Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto nařízení v předchozím roce. Tato zpráva obsahuje i připomínky Komise ke své monitorovací činnosti v příslušném roce. Podle článku 17 nařízení o EFG musí Komise ke dni 31. prosince 2011 v úzké spolupráci s členskými státy provést hodnocení účinnosti a udržitelnosti výsledků dosažených v rámci EFG. Ke dni 31. prosince 2014 musí Komise s pomocí externích odborníků provést hodnocení ex post s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu. 7. Opatření proti podvodům Na EFG se vztahují opatření stanovená pro sdílené řízení. Mimoto podle článku 18 nařízení o EFG odpovídají v první řadě členské státy za finanční kontrolu akcí, mezi něž patří i předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 | B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | Zaměstnanci financovaní[21] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[22] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Posuzování žádostí, jejich sledování v rámci přijímacího řízení, příprava výročních zpráv, přezkum legislativy, monitorování a kontrola provádění, poradenská činnost pro potenciální i konkrétní žadatele atd. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | – interní (intra muros) | – externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | 6 až 8 statutárních pracovních míst po 122 000 EUR ročně | Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[24] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | [1] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1. Oprava nařízení: Úř. věst L 48, 22.2.2008, s. 82; pro anglické znění: Úř. věst. L 2002, 31.7.2008, s. 74. [2] KOM(2008) 412, 2.7.2008. [3] KOM(2008) 421, 2.7.2008. [4] KOM(2008) 800, 26.11.2008. [5] Nařízení (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12). [6] KOM(2006) 91, 1.3.2006. [7] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1. [8] Rozsudek Soudního dvora ve věci C-188/03 Junk, Sb. rozh. 2005, s. I-885. [9] Úř. věst. C ..., ..., s. ... [10] Úř. věst. C ..., ..., s. ... [11] Úř. věst. C ..., ..., s. ... [12] Úř. věst. C ..., ..., s. ... [13] Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82. [14] KOM(2008) 421. [15] KOM(2008) 868. [16] KOM(2008) 800. [17] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [18] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [19] Jak je popsáno v bodě 5.3. [20] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [21] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [22] Tyto náklady jsou zahrnuty v referenční částce. [23] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [24] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.