Sdělení komise Evropskému parlamentu a Radě o akčním plánu Evropského společenství na zachování a řízení populací žraloků {SEC(2009) 103} {SEC(2009) 104} {SEC(2009) 106} /* KOM/2009/0040 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 5.2.2009 KOM(2009) 40 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o akčním plánu Evropského společenství na zachování a řízení populací žraloků {SEC(2009) 103}{SEC(2009) 104}{SEC(2009) 106} SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o akčním plánu Evropského společenství na zachování a řízení populací žraloků 1. Úvod Žraloci jsou obecně považováni za predátory oceánů a moří, stojící na vrcholu potravního řetězce. Představují nicméně velmi zranitelné druhy, jejichž populace se výrazně zmenšují, a v případě některých druhů dokonce existuje reálná hrozba jejich vyhubení ve vodách EU. Z biologického hlediska jsou žraloci, rejnoci a chiméry parybami, které se dělí na dvě třídy (příčnoústí a chiméry) a zahrnují více než 1 000 druhů[1]. Vyskytují se ve všech oceánech a mořích a zvláště v severním Atlantském oceánu, kde se soustřeďuje více než 50 % úlovků plavidel ES. Lov žraloků sice stále představuje omezený podíl na světové produkci rybolovu, od poloviny 80. let 20. století však zaznamenal rychlý růst. Tento trend byl způsoben zvýšenou poptávkou po produktech ze žraloků (zejména ploutvích, ale také mase, kůži, chrupavce atd.) především na asijském trhu a udržel se v důsledku několika faktorů, jimiž jsou zdokonalení lovné technologie, zpracování a spotřebitelského marketingu a pokles stavu populací jiných druhů. Všechna tato hlediska přispěla k tomu, že žraloci jsou cennějším úlovkem. V celosvětovém měřítku vzrostly úlovky v letech 1984 až 2004 z 600 000 na více než 810 000 metrických tun. Pro své specifické biologické vlastnosti jsou populace žraloků zvláště citlivé na neregulovaný nebo intenzivní výlov. Žraloci mají nízký reprodukční potenciál a malou schopnost zvětšení populace, a proto se jejich populace mohou po obdobích nadměrného lovu nebo jiných otřesů obnovit jen omezeným způsobem. K udržitelnému využívání lovných zdrojů je tedy potřeba stabilní a účinný rámec řízení lovu žraloků. Na mezinárodní úrovni již bylo vyvinuto úsilí o koordinované řízení lovných zdrojů žraloků. V rámci kodexu chování pro odpovědný rybolov v roce 1999 přijala organizace FAO Mezinárodní akční plán FAO pro zachování a řízení populací žraloka (IPOA SHARKS). Třebaže akční plán FAO není závazný, je jeho cílem, aby všem dotčeným státům sloužil jako orientační bod a pokyny, podle nichž si vytvoří své plány zachování, řízení a dlouhodobě udržitelného využívání populací žraloků. Přes význam, kterou má lov žraloků pro plavidla ES, se na něj doposud nevztahuje komplexní rámec řízení na úrovni Společenství. Postupem času byla přijata celá řada opatření, která přímo či nepřímo usilují o zachování a řízení populací žraloků. Zdá se však, že by se rozsah stávajících opatření měl posílit, aby se zajistila obnova mnoha vyčerpaných populací lovených plavidly Společenství v jeho vodách i mimo ně. Navíc vzhledem k tomu, že se Společenství zavázalo k udržitelnému rybolovu, a váze, kterou má v mezinárodním měřítku, by Společenství mělo převzít vůdčí úlohu v tvorbě politik, jejichž cílem je racionální využívání populací paryb. Nyní je tedy vhodné, aby byl na úrovni ES vypracován a proveden komplexní, účinný a integrovaný politický a regulační rámec pro lov žraloků. Toto sdělení předkládá akční plán pro populace žraloků. Uvádí skutečnosti související s vypracováním plánu, předkládá základní zásady, z nichž vychází, a popisuje jeho hlavní prvky. Přehled plánovaných akcí je uveden v přiložené tabulce. Plán se opírá o četné vstupy, které dodaly zúčastněné strany během veřejných a institucionálních konzultací, završených v březnu 2008, a využívá analýzy, která je uvedena v přiloženém posouzení dopadů. V souladu s požadavky mezinárodního akčního plánu FAO doprovází sdělení a akční plán hodnotící zpráva o populacích žraloků, které je připojena jako dokument útvarů Komise. 2. Současný stav 2.1 Lov žraloků plavidly ES 2.1.1 Severní Atlantik Severní Atlantik zahrnuje řadu klíčových oblastí pro lov žraloků probíhající ve vodách v jurisdikci EU nebo třetích zemí (Norsko, Faerské ostrovy atd.), jakož i v mezinárodních vodách v rámci různých regionální organizací pro řízení rybolovu (dále jen „RFMO“). Náleží sem lov žraloků a rejnoků v mělkých vodách v severovýchodní Evropě, lov druhů žijících při dně a lov ve středně hlubokých vodách v severovýchodním Atlantiku a oceánský lov (rozsáhlejšímu tropickému pelagickému lovu se zvlášť věnuje další oddíl). Plavidla EU v tomto regionu (severozápadní a severovýchodní Atlantik, včetně Středozemního moře) uloví přibližně 56 000 t příčnoústých, především rejnoků a malých žraloků žijících při dně, přičemž úlovky velkých pelagických žraloků jsou poměrně skromné. Jedním z hlavních problémů řízení populací žraloků v této oblasti je smíšený charakter lovu druhů žijících při dně, v jehož důsledku je obtížné zaměřit opatření na ochranu žraloků, aniž by to mělo vážné dopady na jiné lovené druhy. Důležitým činitelem komplikujícím řízení populací této oblasti je navíc také silně nadbytečná kapacita lodí vylovujících malé žraloky a rejnoky jako vedlejší úlovek při rybolovu druhů žijících při dně. 2.1.2 Střední a jižní Atlantik Pelagický lov žraloků ve středním Atlantiku: Protože hlavními cílovými druhy jsou tuňáci a mečoun, upravuje rybolov tuňáka v povrchových vodách a do jisté míry i související vedlejší úlovky, jež hlavně představují pelagičtí žraloci, Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Třebaže se košelkovými nevody, lovícími pruty a lovnými šňůrami žraloci uloví zřídka, dosahuje míra úlovku plavidly lovícími na dlouhé vlasce s návazci 68 % oproti 30 % hlášeného cílového úlovku mečouna a tuňáků. Tyto úlovky žraloků se pohybují okolo 31 000 t ročně a tvoří je převážně žralok modravý (Prionace glauca) a žralok mako (Isurus oxyrinchus) , přičemž samotné úlovky žraloka modravého představují 75 % všech úlovků žraloků. K rybolovu tuňáka přistupuje v této části Atlantského oceánu několik oblastí pobřežního rybolovu uskutečňovaného plavidly Společenství ve vodách v jurisdikci třetích zemí. Ohlášené odlovy plavidel Společenství (patrně úlovky uchovávané na palubě) jsou poměrně malé, v posledních pěti letech dosahovaly přibližně 2 300 tun ročně. 2.1.3 Indický oceán Dvěma hlavními skupinami druhů v úlovcích jsou mečoun (45 %; asi 7 000 t ročně) a žraloci (40 %; asi 6 100 ročně). Mezi žraločími druhy dominuje žralok modravý ( Prionace glauca ), který v celkovém úlovku žraloků představuje až 88 %. Dalším významným druhem je žralok mako ( Isurus oxyrinchus ), který tvoří přibližně 9 % celkového úlovku žraloků. 2.1.4 Tichý oceán Dvě RFMO řídí v Tichém oceánu rybolov tuňáka: IATTC ve východní části a WCPFC ve střední a západní části. Společenství je smluvní stranou WCPFC, kdežto v IATTC má pouze status pozorovatele. V letech 2001 až 2005 stabilně narůstala vykládka žraloků přibližně ze 400 t na 6 100 t. V těchto údajích se odráží vyšší objem konzervace žraloků na palubě, kterou umožnil vyšší hospodářský potenciál těchto druhů a produktů z nich na mezinárodních trzích. Daný stav je rovněž výsledkem expanze rybolovu západním směrem, která probíhá od roku 2004. V úlovcích a vykládce plavidel lovících v Tichém oceánu na dlouhé vlasce s návazci převládá mezi pelagickými žraloky podobně jako v Atlantském a Indickém oceánu žralok modravý ( Prionace glauca ) a žralok mako ( Isurus oxyrinchus ). 2.2 Trh se žraloky v EU Na ostrouna obecného ( Squalus acanthias ) a máčky ( Scyliorhinus spp .) se vztahují pravidla o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury stanovená nařízením Rady (ES) č. 104/2000[2] a tyto druhy jsou způsobilé pro intervenční opatření. V letech 2005 až 2007 se zásahy v podobě stažení ostrouna obecného z trhu pohybovaly mezi 0,76 % a 1,46 % produkce EU25. Naproti tomu v případě máček stažení z trhu dosahovala 4,04 % produkce EU v roce 2005 až 6,54 % v roce 2007. Pokud jde o zahraniční obchod, dovoz ostrouna obecného a ostatních žraloků (vcelku, čerstvých, chlazených nebo zmrazených) do EU dosáhl v roce 2005 19 439 t a v roce 2007 poklesl na 18 756 t. Naproti tomu vývoz ostrouna obecného a ostatních žraloků (vcelku, čerstvých, chlazených nebo zmrazených) z EU vzrostl z 696 t v roce 2006 na 2 704 v roce 2007. 2.3 Právní rámec použitelný v EU na populace žraloků Žraloci představují živé vodní zdroje, a tak tento plán Společenství spadá do oblasti působnosti společné rybářské politiky (dále jen „SRP“), jak ji definuje článek 1 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci SRP. Právní předpisy ES upravující řízení výroby, technická opatření, kontrolu, politiku týkající se loďstva a obchodní politiku, které by mohly být při zajištění udržitelného využívání populací žraloků účinné, již existují. Další opatření, byť se netýkají specificky žraloků, by mohla mít na žraloky významný dopad, a to především na populace, které představují vedlejší úlovek. Tato opatření byla přijata v rámci víceletých plánů v souladu s nařízením (ES) č. 1967/2006. Pokud jde o lovná práva na populace žraloků, pravidla pro lov zaměřený na žraloky a pro vedlejší úlovky žraloků stanoví obecně dva druhy nařízení: a) nařízení Rady, kterými se každé dva roky rybářským plavidlům Společenství stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb, týkající se vod EU a NEAFC (Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku), přijímaná každé dva roky; b) každoroční nařízení Rady, kterými se stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, včetně vod spravovaných NEAFC, NAFO a CCAMLR. Nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002[3] navíc stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky, týkající se celé řady hlubinných žraloků. Předmětem nařízení Rady (ES) č. 1185/2003[4] je zákaz a prevence „odstraňování ploutví“, při němž jsou žralokům odříznuty ploutve a zbytek těla žraloka je vhozen zpět do moře. Nařízení stanoví, že hmotnost ploutví ponechaných z úlovku nesmí nikdy překročit teoretickou hmotnost ploutví, která by odpovídala zbývajícím částem těla ponechaným na palubě, přeloženým nebo vyloženým. V zájmu prosazení této povinnosti nařízení stanoví, že teoretická hmotnost ploutví nesmí v žádném případě překročit 5 % živé hmotnosti úlovku žraloků. Je rovněž důležité poznamenat, že na mezinárodní úrovni i ze strany Evropského společenství byla podniknuta řada kroků upravujících mezinárodní obchod se žraloky a produkty z nich. Byly provedeny pod záštitou Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES). Několik druhů žraloků, jmenovitě žralok veliký ( Cetorhinus maximus) , žralok bílý ( Carcharodon carcharias) a žralok obrovský ( Rhincodon typus) , je zařazeno do přílohy II CITES, což znamená, že obchod s těmito druhy je přísně regulován. Žralok veliký a žralok bílý jsou navíc uvedeni v přílohách I a II úmluvy o stěhovavých druzích. Žralok obrovský figuruje v příloze II uvedené úmluvy. 3. Akční plán 3.1 Akční plán Společenství: obecný účel, oblast působnosti a operativní cíle Referenčním materiálem pro tento akční plán je dokument IPOA SHARKS organizace FAO, jehož cílem je zachování a řízení populací žraloků a jejich dlouhodobě udržitelné využívání po celém světě. Účelem akčního plánu Společenství je přispět ke splnění uvedeného obecného cíle zajištěním obnovy mnoha vyčerpaných populací lovených plavidly Společenství v jeho vodách i mimo ně. Akční plán uvádí přehled opatření již prováděných i opatření, jejichž realizace je nezbytná pro zajištění komplexní a soudržné legislativní politiky a právního rámce pro zachování a řízení populací žraloků ve vodách Společenství i mimo ně. Oblast působnosti navrhovaného akčního plánu se vztahuje na obchodní i rekreační lov zaměřený na kterékoli paryby ve vodách Společenství, jakož i na jejich tamější obchodní i rekreační vedlejší úlovky. Rovněž zahrnuje jakýkoli lov, na který se vztahují stávající a případné dohody a partnerství mezi Evropským společenstvím a třetími zeměmi, jakož i lov na volném moři a lov, na který se vztahuje řízení a vydávání nezávazných doporučení ze strany RFMO mimo vody Společenství. Akční plán má tyto tři specifické cíle: a) rozšířit poznatky o lovu žraloků a o druzích žraloků a jejich úloze v ekosystému; b) zajistit udržitelnost lovu zaměřeného na žraloky a řádnou regulaci vedlejších úlovků žraloků spojených s jiným rybolovem; c) podpořit vzájemnou provázanost vnitřní a vnější politiky Společenství týkající se žraloků. 3.2 Akční plán Společenství: základní zásady a hlavní akce 3.2.1 Otázky spojené s populacemi žraloků se řeší postupně, na základě spolehlivých vědeckých poznatků Populace paryb by měly být v zásadě řízeny na základě spolehlivých vědeckých poznatků, jako je tomu u rybolovu jiných populací. Řízení příslušných druhů však vzhledem ke specifickým biologickým a ekologickým vlastnostem většiny z nich vyžaduje obezřetnější přístup. Prováděcí předpisy by měly vycházet z preventivního přístupu uvedeného v případě řízení jednodruhového rybolovu ve sdělení Komise KOM(2000) 803 v konečném znění[5]. Je třeba poznamenat, že pracovní skupina ICES pro žraloky (WGEF) vypracuje vyhodnocení stavu populací hlavních druhů v letech 2007 až 2009. Jelikož by výsledky těchto vyhodnocení měly tvořit základ pro veškeré budoucí akce týkající se konkrétních populací, nebude možné provést veškeré žádoucí akce s cílem zachovat populace žraloků zároveň. Navíc se zdá, že pro postupnou strategii hovoří skutečnost, že vědecký výzkum a monitoring přinášejí stále více údajů. V tomto ohledu je příhodné uvést, že rozhodnutím ze dne 6. listopadu 2008 Komise přijala víceletý program Společenství podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu, které se věnuje otázkám populací žraloků v rámci režimů odběru vzorků pro účely shromažďování údajů (populace skupiny 1). Pokud jde o zákaz praktiky odstraňování ploutví, může nastat významné riziko, že členské státy ES při provádění nařízení o „odstraňování ploutví“ připustí, že se potřeba odděleného zpracování ploutví a zbývajících částí žraloka na palubě plavidla odůvodní příliš obecně. Zdá se proto, že bude vhodné prvky odůvodnění stanoveného v čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1185/2003 zpřísnit a vyjasnit. Komise v této souvislosti také vzala v úvahu další významné skutečnosti, jako jsou doporučení mezinárodních odborníků k této otázce, podle nichž by v účinném a praktickém nařízení o „odstraňování ploutví“ mělo být povinné vykládat žraloky s ploutvemi, jakož i odpovědi získané v rámci otevřených konzultací, které Komise uskutečnila k návrhu akčního plánu Společenství. 3.2.2 Důraz na regionální spolupráci V důsledku rozsáhlé oblasti výskytu a vysoké stěhovavosti obývá několik druhů mezinárodní vody. Odpovědnost za řízení lovu, který využívá takovéto populace, mají tedy především příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu. Právě tyto subjekty mají za úkol stanovit vhodná opatření týkající se vod, za něž jsou odpovědné. Proto je důležité podporovat práci RFMO v tomto ohledu, posílit již existující RFMO a spolupracovat na urychleném vytvoření nových RFMO pro dosud nezahrnuté oblasti. Doposud přijala RFMO, jejichž smluvní stranou je Společenství, jen málo závazných doporučení týkajících se řízení populací žraloků. V případech, kdy doporučení nebo plán řízení nejsou stanoveny, by Společenství mělo povzbuzovat příslušné vědecké výbory k tomu, aby vytvořily návrhy zlepšení dostupnosti údajů a provedly předběžná vyhodnocení. Klíčovou součástí akčního plánu Společenství je posílení úlohy RFMO v jejich politice řízení lovu, k němuž má napomoci zajištění vysoce kvalifikovaného poradenství ze strany příslušných vědeckých výborů. Pokud ze strany RFMO nevzejdou jasná doporučení a poradenství týkající se řízení populací žraloků, zaměří se tento akční plán především na zkvalitnění poznatků o lovu zaměřeném na žraloky i náhodných úlovcích žraloků. Společenství bude odpovídajícím způsobem nadále pracovat s RFMO a podporovat je v úsilí o širokou dostupnost údajů o žralocích a o přijetí vhodných řídicích opatření. Zákaz praktik odstraňování žraločích ploutví v nařízení 1185/2003 se vztahuje na všechny způsobu lovu ve vodách Společenství a všechna plavidla Společenství lovící mimo vody Společenství. V posledních letech navíc odstraňování ploutví zakázala většina RFMO s pravomocemi v otázkách zachování populací žraloků. Tyto zákazy bylo často odsouhlaseny na základě návrhů Společenství, za podpory jiných stran. V rámci příslušných předpisů přijatých RFMO se odstraňování ploutví zakazuje a stanoví, že každá smluvní strana zakazuje svým plavidlům, aby se na jejich palubách až do prvního místa vykládky nacházely žraločí ploutve, které by tvořily více než 5 % „hmotnosti žraloků na palubě“ (zatímco právní předpisy Společenství v současné době uvádějí 5 % „živé hmotnosti úlovku žraloků“). Komise bude nadále pracovat na tom, aby se opatření ohledně odstraňování ploutví přijatá na úrovni Společenství provedla ve všech příslušných mezinárodních úmluvách, a to především v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu. Komise bude v neposlední řadě usilovat o lepší mezinárodní spolupráci v rámci CMS a CITES v zájmu kontroly lovu žraloků a obchodu s nimi. 3.2.3 Integrovaný rámec akcí Komise zastává názor, že pro řádné řízení populací žraloků je potřeba integrovaný soubor různých opatření týkajících se vstupu/výstupu a technických opatření. Struktura obsahu navrhovaného akčního plánu Společenství obecně sleduje plán FAO týkající se populací žraloků uvedený v příloze A IPOA FAO pro zachování a řízení populací žraloků. Akční plán zahrne opatření, jejichž cílem je kvalitnější shromažďování údajů a vědecké poradenství, řídicí a technická opatření a další zpřísnění kontrolu zákazu odstraňování ploutví. Opatření budou provedena na úrovni Společenství a členských států a Společenství bude usilovat o jejich schválení všemi příslušnými RFMO. 3.3 Závěry Navrhovaný akční plán zahrnuje široké spektrum právních a politických opatření, včetně úpravy řady stávajících nařízení. Některá z těchto opatření lze provést na úrovni Společenství, jiná je nutné uskutečnit na úrovni členských států nebo schválit v RFMO. Akční plán dále stanoví jak akce, které lze provést bezodkladně, tak akce, k nimž je potřeba dlouhodobý závazek a které musejí vycházet z vědeckých poznatků a poradenství, které budou k dispozici postupně. Časový rozvrh provedení akčního plánu bude tudíž záviset na příspěvcích všech zapojených činitelů. Tento akční plán předkládá Komise Radě a Evropskému parlamentu, jež vyzývá, aby navrhované akce podpořily. Akční plán pro populace žraloků Konkrétní cíl Rozšířit poznatky o lovu žraloků a o druzích žraloků a jejich úloze v ekosystému. | Cíl | Úroveň akce | Akce | Odpovědná strana | Časový plán | Mít k jednotlivým druhům k dispozici spolehlivé a podrobné kvantitativní a biologické údaje o úlovcích a vykládce, jakož i obchodní údaje o lovu s vysokou a střední prioritou. | Úroveň Společenství | Zvýšit investice do shromažďování údajů o žralocích v místech vykládky a od zpracovatelského a marketingového odvětví. | Komise, Rada a členské státy | Postupné provedení s cílem dosáhnout za tři roky provádění konkrétních výsledků. | Zavést pro každý druh a lov systémy ověřující informace o úlovcích. | Zavést reprezentativní monitorování rybářských plavidel ES v podobě palubních pozorovatelů pro plavidla o délce větší než 24 m a s nedávnými vedlejšími úlovky přesahujícími 10 % až 15 % (v závislosti na druhu lovu) žraloků v celkovém úlovku. | Pro veškerá zámořská loďstva, na něž se nevztahuje výše uvedené opatření, ale jejichž vedlejší úlovek obsahuje žraloky, se do roku 2013 alespoň v 10 % zavede monitorování prostřednictvím pozorovatelů. | Postupné provedení s cílem dosáhnout konkrétních výsledků do roku 2013. | Pro lov s vysokou prioritou v mělkých vodách severovýchodního Atlantiku zavést do roku 2013 monitorovací pilotní režim (např. zhruba 25 pozorovatelů). | Zajistit, aby se v případě hlavních lovů a druhů všechny vykládky a uvedení žraločích ploutví, masa a oleje na trh zaznamenávaly odděleně podle komodity a pokud možno podle jednotlivých druhů. | Postupné provedení s cílem dosáhnout za tři roky provádění konkrétních výsledků. | Opatření, jež se mají podporovat v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu: | Podporovat zkvalitnění údajů o úlovcích a vykládce podle jednotlivých druhů a monitorování úlovků žraloků podle lovu. | Komise, Rada, členské státy a RFMO | Postupné provádění | Ve spolupráci s FAO a příslušnými subjekty pro řízení rybolovu zdokonalit monitorování úlovků, vedlejších úlovků, výmětů, trhu a mezinárodního obchodu a ohlašování údajů o nich pokud možno podle jednotlivých druhů. | Prostřednictvím FAO a případně prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu požadovat, aby tyto organizace vytvořily a provedly regionální plány pro populace žraloků a související opatření s cílem účastnit se na identifikaci a monitorování druhů, jak vyzývá IPOA–Sharks, a to do poloviny roku 2009, aby bylo možné podat zprávu na 15. zasedání konference stran CITES. | Alespoň v případě hlavních druhů podporovat shromažďování a ohlašování biologických a obchodních údajů podle jednotlivých druhů. | Povzbuzovat reprezentativní monitorování rybářských plavidel v podobě palubních pozorovatelů pro plavidla na volném moři o délce větší než 24 m a s nedávnými vedlejšími úlovky přesahujícími 10 % až 15 % (v závislosti na druhu lovu) žraloků v celkovém úlovku. Pro ostatní loďstva, na něž se nevztahuje výše uvedené opatření, ale jejichž vedlejší úlovek obsahuje žraloky, povzbuzovat zavedení monitorování prostřednictvím pozorovatelů do roku 2013 alespoň v 10 %. | Úroveň členských států | Monitorovat úlovky rekreačního lovu a rozlišovat mezi mírou úmrtnosti danou rekreačním a obchodním lovem. | Členské státy | Moci účinně monitorovat a vyhodnocovat stav populací žraloků podle jednotlivých druhů a vypracovat strategie výlovu v souladu se zásadami biologické udržitelnosti a dlouhodobého racionálního hospodářského využití. | Úroveň Společenství a RFMO: | Posílit výzkumné programy Společenství a RFMO usnadňující shromažďování údajů, monitorování a vyhodnocování stavu populací podle jednotlivých druhů. | Komise, Rada, členské státy a RFMO | Postupné provedení s cílem dosáhnout za tři roky provádění konkrétních výsledků. | Úroveň členských států: | Rozvíjet odborné znalosti na vnitrostátní úrovni | Členské státy | Postupné provádění | Zdokonalit a vytvořit rámce pro zavádění a koordinaci účinných konzultací, do nichž se zapojí strany s účastí na výzkumných, řídících a vzdělávacích iniciativách. | Úroveň Společenství | Usnadňovat zvyšování povědomí zúčastněných stran a konzultace s nimi, týkající se řízení populací žraloků a osvědčených postupů redukce nežádoucích vedlejších úlovků prostřednictvím programů regionálního poradního sboru (RAC). | Komise, členské státy a zúčastněné strany | Postupné provádění | Úroveň členských států | Povzbuzovat členské státy k tomu, aby umožnily veřejný přístup k příslušným agregovaným údajům o loďstvech a informacím o lovech žraloků při zachování práva na důvěrnost. | Komise a členské státy | Zahájit vzdělávací programy specificky zaměřené na poučení rybářů a široké veřejnosti o programech pro zachování populací žraloků a rejnoků a s ním souvisejících omezeních. | Členské státy | Konkrétní cíl Zajistit udržitelnost lovu zaměřeného na žraloky a řádnou regulaci vedlejších úlovků žraloků spojených s jiným rybolovem. | Cíl | Úroveň akce | Akce | Odpovědná strana | Časový plán | Přizpůsobit úlovky a intenzitu rybolovu dostupným zdrojům především s přihlédnutím k lovu s vysokou prioritou a zranitelnosti či ohroženosti populací žraloků. | Úroveň Společenství: | Omezení či zákaz lovných činností v oblastech, které jsou z hlediska ohrožených populací považovány za citlivé. | Komise, Rada a členské státy | Postupné provedení s cílem dosáhnout za tři roky provádění konkrétních výsledků. | Podle příslušného lovu výraznější omezení jeho intenzity. | Společenství a regionální organizace pro řízení rybolovu: | Zavést omezení odlovu populací v souladu s poradenstvím ICES a příslušných RFMO. Zakázat veškeré výměty žraloků ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a vyžadovat povinnou vykládku všech úlovků (včetně vedlejších). Nežádoucí vedlejší úlovky žraloků, kteří mají šanci přežít, se musí vypouštět zpět do moře. V zájmu redukce nežádoucích vedlejších úlovků zvýšit selektivitu. V oblastech vysokého výskytu nedospělých jedinců či jikernaček a mlíčňáků zavést doby a území hájení, zejména v případě zranitelných a ohrožených druhů. Podpora programů a analýzy v zájmu úpravy intenzity lovu na mezinárodní úrovni. Zavést programy redukce vedlejších úlovků pro druhy žraloků, které jsou považovány příslušnými mezinárodními organizacemi za kriticky ohrožené nebo ohrožené. Spolupracovat na mezinárodní úrovni v rámci CMS a CITES v zájmu kontroly lovu žraloků a obchodu s nimi. V rámci probíhajícího hodnocení společné organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury prozkoumat možný dopad tržních mechanismů na opatření na zachování populací, včetně populací žraloků. | Komise, Rada, členské státy a RFMO | Postupné provádění | Minimalizace odpadu a výmětů z úlovků žraloků s povinností uchovávat žraloky, jimž byly odstraněny ploutve, a posílení kontrolních opatření. | Společenství a regionální organizace pro řízení rybolovu: | Potvrdit zákaz odstraňování ploutví[6]. V zásadě bude zakázáno žralokům na palubě odstraňovat ploutve a žraločí ploutve překládat nebo vykládat. Jakékoli výjimky z této povinnosti bude nutné předtím, než členský stát vydá zvláštní povolení, plně odůvodnit a doložit na základě objektivních skutečností. Plavidlům, která tuto podmínku nesplní, by členské státy neměly zvláštní povolení vydat. Zvážit možnou revizi 5% pravidla zavedením zásady, že hmotnost ploutví v žádném případě nesmí překročit 5 % hmotnosti těl po opracování (vykuchání a odstranění hlavy) z úlovku žraloků. Členské státy, které zavedly a provedly programy shromažďování údajů, z nichž vyplývá, že by tento procentuální podíl mohl být v některých případech zvýšen, by nicméně mohly tento podíl zvýšit tak, aby odpovídal 5 % živé hmotnosti úlovku žraloků. Pro plavidla členských států, která byla vyňata z povinnosti vykládat žraloky s ploutvemi, zavést požadavek současné vykládky žraločích ploutví a těl v témže přístavu. | Komise, Rada a členské státy | Bezodkladné provedení navazující na přijetí závěrů ze strany Rady a EP. | [1] Pokud není uvedeno jinak, odkazuje výraz „žraloci“ na veškeré druhy třídy Chondrichthyes. [2] Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. L 17, 21.1.2000). [3] Úř. věst. L 351, 28.12.2002. [4] Úř. věst. L 167, 4.7.2003, s. 1. [5] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Používání zásady předběžné opatrnosti a víceletých opatření pro určení celkových přípustných odlovů. KOM(2000) 803 v konečném znění. [6] Praktika, při níž jsou žralokům odříznuty ploutve a zbytek těla žraloka je vhozen zpět do moře.