ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA O OVĚŘENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ÚČETNÍHO DVORA ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2010

2011/C 267/01

PŘEDMLUVA

Aniž jsou dotčena ustanovení článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví odpovědnost Účetního dvora za kontrolu všech příjmů a výdajů Společenství, jakož i ustanovení článku 319 uvedené smlouvy týkající se udílení absolutoria, nechává Účetní dvůr od uzávěrky rozpočtového roku 1987 své příjmové a výdajové účty každý rok ověřovat nezávislým auditorem.

Zprávy nezávislého auditora o ověření účetní závěrky Účetního dvora za rozpočtové roky 1987 až 1991 byly zasílány pouze předsedovi výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu.

V souladu s rozhodnutím přijatým členy Účetního dvora na jeho zasedání dne 8. července 1993 se zprávy nezávislého auditora zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie, a to počínaje zprávou za rozpočtový rok 1992.

ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2010

OBSAH

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

Zpráva Nezávislého Auditora

Rozvaha k 31. prosinci 2010

Výkaz výsledku hospodaření za rok 2010

Výkaz peněžních toků za rok 2010

Výkaz změn vlastního kapitálu za rok 2010

Účetní metody a příloha k účetní závěrce

1. Obecně

2. Významné účetní metody a prezentace účetní závěrky

3. Příloha k rozvaze

4. Příloha k výkazu výsledku hospodaření

5. Podrozvahové položky

Informace k rozpočtu na rozpočtový rok 2010

Nezávislá zpráva o ověření

Zpráva nezávislého Auditora

určená vedení

Evropského účetního dvora

Ověřili jsme přiloženou účetní závěrku Evropského účetního dvora, která zahrnuje rozvahu k 31. prosinci 2010, výkaz výsledku hospodaření, výkaz změn vlastního kapitálu a výkaz peněžních toků za rozpočtový rok 2010, včetně shrnutí použitých významných účetních metod a jiných vysvětlujících poznámek, a která začíná na straně 4 a končí na straně 15.

Odpovědnost vedení za účetní závěrku

Za sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky v souladu s finančním nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními pravidly Evropské unie a za vnitřní kontroly, které jsou dle názoru vedení nutné k sestavení účetní závěrky, která neobsahuje významné nesprávnosti, ať již z důvodu podvodu, nebo chyby, odpovídá vedení Evropského účetního dvora.

Odpovědnost auditora (Réviseur d’entreprises agréé)

Naší úlohou je vydat na základě provedeného auditu výrok k této účetní závěrce. Provedli jsme audit v souladu s mezinárodními auditorskými standardy v podobě, v níž je pro Lucembursko přijala Komise pro finanční dohled (Commission de Surveillance du Secteur Financier). Tyto standardy vyžadují, abychom postupovali podle etických pravidel a audit naplánovali a provedli tak, abychom získali přiměřenou jistotu, že účetní závěrka neobsahuje významné nesprávnosti.

Audit zahrnuje provedení auditorských postupů, jejichž cílem je získat důkazní informace o částkách a skutečnostech uvedených v účetní závěrce. Výběr auditorských postupů závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizik, že účetní závěrka obsahuje významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Při posuzování těchto rizik auditor přihlédne k vnitřním kontrolám, které jsou relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, a to s cílem navrhnout pro danou situaci vhodné auditorské postupy, nikoli vyjádřit se k účinnosti vnitřního kontrolního systému subjektu. Audit též zahrnuje posouzení vhodnosti použitých účetních metod, přiměřenosti účetních odhadů provedených vedením i posouzení celkové prezentace účetní závěrky.

Domníváme se, že námi získané důkazní informace tvoří dostatečný a vhodný základ pro vyjádření našeho výroku.

Výrok auditora

Podle našeho názoru účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2010 a jeho peněžních toků za rozpočtový rok 2010 v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními pravidly Evropské unie.

V Lucemburku dne 16. června 2011. PricewaterhouseCoopers SARL zastoupený Marianne WEYDERT

Rozvaha k 31. prosinci 2010

(EUR) Aktiva Bod přílohy 31. prosinec 2010 31. prosinec 2009 Dlouhodobý nehmotný majetek 3.1. 479 144 401 216 Dlouhodobý hmotný majetek 3.2. 37 919 629 36 554 342 Dlouhodobé pohledávky 25 525 Dlouhodobý majetek celkem 38 398 798 36 956 083 Krátkodobé pohledávky 3.3. 531 239 965 208 Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty 3.4. 55 267 786 1 527 466 Oběžná aktiva celkem 55 799 025 2 492 674 Aktiva celkem 94 197 823 39 448 757





(EUR) Pasiva Bod přílohy 31. prosinec 2010 31. prosinec 2009 Kumulovaný deficit –24 068 815 –22 012 092 Hospodářský výsledek roku – zisk +/ztráta – 57 113 695 –2 056 723 Kapitál 33 044 880 –24 068 815 Zaměstnanecké požitky 3.5. 53 317 385 56 663 864 Ostatní dlouhodobé závazky 3.6. 175 000 175 000 Dlouhodobé závazky celkem 53 492 385 56 838 864 Rezervy na rizika a náklady 3.7. — 650 000 Závazky 3.8. 7 660 558 6 028 708 Krátkodobé závazky celkem 7 660 558 6 678 708 Pasiva celkem 94 197 823 39 448 757

Poznámky uvedené na straně 8 až 15 jsou nedílnou součástí této účetní závěrky.

Výkaz výsledku hospodaření za rok 2010

(EUR) Bod přílohy 2010 2009 Prostředky převedené z Komise na jiné orgány 4.1. 164 602 733 104 484 524 Výnosy ze správní činnosti 4.2. 18 583 069 18 622 118 Ostatní provozní výnosy 4.3. 14 279 164 861 Provozní výnosy celkem 183 200 081 123 271 503 Osobní náklady 4.5. – 100 326 863 –92 264 980 Náklady na dlouhodobý majetek 3.1. - 3.2. & 4.6. –3 005 731 –3 393 154 Ostatní správní náklady 4.7. –23 109 833 –22 890 737 Náklady na provozní činnosti –29 665 – 102 110 Provozní náklady celkem – 126 472 092 – 118 650 981 Přebytek / (deficit) z provozních činností 56 727 989 4 620 522 Finanční výnosy 4.8. 53 017 59 266 Finanční náklady 4.9. –15 044 –15 125 Pohyb důchodů (– náklady, + výnosy) 3.5. & 4.10. 347 733 –6 721 386 Přebytek / (deficit) z neprovozních činností 385 706 –6 677 245 Výsledek hospodaření za rozpočtový rok 57 113 695 –2 056 723

Poznámky uvedené na straně 8 až 15 jsou nedílnou součástí této účetní závěrky.

Výkaz peněžních toků za rok 2010

(EUR) 2010 2009 Výsledek hospodaření za rozpočtový rok 57 113 695 –2 056 723 Provozní činnosti – Opravy Odpisy (dlouhodobý nehmotný majetek) 215 031 184 798 Odpisy (dlouhodobý hmotný majetek) 2 780 834 3 206 079 Zvýšení/(snížení) rezerv na rizika a náklady – 650 000 650 000 Zvýšení/(snížení) u snížení hodnoty pochybných pohledávek — –1 790 (Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek 500 — (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek 441 676 492 568 (Zvýšení)/snížení pohledávek vůči subjektům EU –7 707 – 205 Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků — — Zvýšení/(snížení) závazků 1 616 394 –1 629 818 Zvýšení/(snížení) závazků vůči subjektům EU 15 456 –88 476 Čisté peněžní toky z provozních činností 61 525 879 756 433 Peněžní toky z investičních činností Pořízení dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku (–) –4 448 946 –4 850 333 Příjmy z dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku (+) — — (Zisk)/ztráta z prodeje pozemků, budov a zařízení 9 866 2 275 Čisté peněžní toky z investičních činností –4 439 080 –4 848 058 Zvýšení/(snížení) zaměstnaneckých požitků –3 346 479 4 130 466 Čistý přírůstek/(úbytek) peněžních prostředků a jejich ekvivalentů 53 740 320 38 841 Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty k počátku účetního období 1 527 466 1 488 625 Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty ke konci účetního období 55 267 786 1 527 466

Poznámky uvedené na straně 8 až 15 jsou nedílnou součástí této účetní závěrky.

Výkaz změn vlastního kapitálu za rok 2010

(EUR) Kapitál Kumulovaný deficit Výsledek hospodaření za rozpočtový rok Kapitál (celkem) Zůstatek k 31. prosinci 2009 –22 012 092 –2 056 723 –24 068 815 Rozdělení výsledku hospodaření za předchozí rozpočtový rok –2 056 723 2 056 723 — Výsledek hospodaření za rozpočtový rok 57 113 695 57 113 695 Zůstatek k 31. prosinci 2010 –24 068 815 57 113 695 33 044 880

Poznámky uvedené na straně 8 až 15 jsou nedílnou součástí této účetní závěrky.

Účetní metody a příloha k účetní závěrce

1. Obecně

Evropský účetní dvůr (dále jen „Účetní dvůr“) byl založen Bruselskou smlouvou ze dne 22. července 1975 a svoji činnost jako orgán vnější kontroly Unie se sídlem v Lucemburku zahájil v říjnu 1977.

Poslání Evropského účetního dvora

Evropský účetní dvůr byl zřízen Smlouvou jako orgán kontroly hospodaření EU. Jako externí auditor EU se podílí na zlepšování finančního řízení EU a vystupuje jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Evropské unie.

Účetní dvůr poskytuje auditní služby, v jejichž rámci posuzuje příjmy a výdaje EU. Zkoumá, zda byly finanční operace řádně zaznamenány a vykázány, legálně a správně provedeny a zda jejich řízení bylo hospodárné, efektivní a účelné. Účetní dvůr o výsledcích svých auditů informuje ve srozumitelných, relevantních a objektivních zprávách. Kromě toho se vyjadřuje k otázkám finančního řízení.

Účetní dvůr podporuje odpovědnost a transparentnost a je nápomocen Evropskému parlamentu a Radě při dohledu nad plněním rozpočtu EU, především během udílení absolutoria. Zasazuje se o to, aby byl efektivně fungující organizací na špičce vývoje v oblasti auditu veřejných prostředků a veřejné správy.

Rozpočtový rok Účetního dvora začíná 1. ledna a končí 31. prosince.

2. Hlavní účetní metody a prezentace účetní závěrky

2.1 Základ prezentace

Účetní závěrka Účetního dvora se sestavuje v souladu s ustanoveními nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému finančnímu nařízení Rady.

Účetní závěrka se sestavuje v souladu s účetními pravidly Evropské unie (účetní pravidla ES), která vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS – International Public Sector Accounting Standards). Účetní pravidla přijímá po poradě s ostatními orgány a institucemi účetní Komise.

2.2 Oceňování zůstatků a operací v cizích měnách

Operace v cizích měnách se převádějí na euro směnným kurzem platným k datu operace.

Kurzové zisky a ztráty vzniklé v důsledku vypořádání operací v cizích měnách a při přepočtu peněžních aktiv a pasiv denominovaných v cizích měnách podle směnných kurzů ke konci roku jsou zaúčtovány ve výkazu výsledku hospodaření.

Zůstatky peněžních aktiv a pasiv ke konci roku denominované v cizích měnách se převádí na eura na základě směnných kurzů platných 31. prosince.

2.3 Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek

Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek se vykazuje v historických cenách po odečtení odpisů a snížení hodnoty. Položky nízké hodnoty (nižší než 420 EUR) se vykazují jako náklady během roku pořízení. Majetek dodaný během účetního období, který však nebyl ke konci roku zaplacen, se vykazuje jako „nedokončený“. Nedokončený majetek rovněž zahrnuje ke konci roku stále probíhající velké stavební projekty.

Odpisy se rozúčtovávají lineární metodou počínaje měsícem pořízení na předpokládanou dobu použitelnosti následujícím způsobem:

Nehmotný majetek (licence na počítačové programové vybavení) 4 roky Budovy 25 let nebo očekávaná doba použitelnosti Zařízení, stroje a vybavení 4 roky, 8 let Nábytek a vozový park 4 roky, 8 let, 10 let Počítačové technické vybavení 4 roky Úpravy pronajatých budov délka pronájmu Ostatní zařízení budov a staveb 4 roky, 6 let, 8 let

Nedokončený majetek se neodepisuje, neboť ještě není k dispozici pro užívání.

Po zavedení účetních pravidel ES udělil účetní Komise dočasnou výjimku týkající se účetního pravidla ES č. 6 a neaktivování nehmotných aktiv vytvořených vlastní činností. Doba výjimky končí 31. prosince 2009. Od 1. ledna 2010 musí tedy být v souladu s mezinárodním standardem účetního výkaznictví (IAS) 38 a s IPSAS 31 nehmotná aktiva vytvořená vlastní činností aktivována. Náklady na výzkum a neaktivované náklady na vývoj se počítají podle průměrných osobních nákladů.

2.4 Zaměstnanecké požitky

Podle článku 19 nařízení Rady (ES, Euratom, ESUO) č. 2290/77 ze dne 18. října 1977 o platových poměrech členů Účetního dvora (Úř. věst. L 268, 20.10.1977, s. 1) představují zaměstnanecké požitky budoucí důchodové nároky členů Účetního dvora. O požitcích stanovených tímto důchodovým systémem se účtuje v rozpočtu Unie a členské státy společně zaručují výplatu těchto požitků.

Závazek k budoucím důchodovým platbám se účtuje a uvádí v souladu s účetním pravidlem ES č. 12 „Zaměstnanecké požitky“. Metodika výpočtu závazku zohledňuje charakteristické rysy důchodového systému v souladu s ustanoveními účetního pravidla IPSAS 25 (Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor).

IPSAS 25 vyžaduje, aby se zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru posuzovaly podle svého aktuálního stavu (tj. když člen získá svá důchodová práva). Pojistněmatematický závazek se stanovuje průběžně, přičemž se zohledňují jak požitky slíbené v průběhu aktivního života, tak předpokládaná zvýšení platů. K výpočtu hodnoty závazku se používá pojistněmatematická metoda zvaná „přírůstková metoda“.

Závazek se snižuje o odhad částky daně, která bude na budoucí důchodové platby uplatněna, neboť tyto daně se vrací do rozpočtu EU jako příjem.

Důchodový závazek se každoročně přepočítává k rozvahovému dni. Ve výkazu výsledku hospodaření důchodové náklady daného roku sestávají z důchodů vyplacených v průběhu roku a opravy důchodového závazku ke konci roku, obojí bez daně. O pojistněmatematických ziscích a ztrátách se účtuje ve výkazu výsledku hospodaření.

Pokud jde o možná „aktiva plánu“, Evropská unie v současné době žádná aktiva určená pro financování důchodových závazků nemá.

2.5 Rezervy na rizika a náklady

Rezervy na rizika a náklady slouží k pokrytí ztrát nebo dluhů, jejichž povaha je jasně dána a u nichž je pravděpodobné nebo jisté, že k datu sestavení rozvahy vzniknou, ale u nichž je nejistá jejich výše nebo datum jejich vzniku.

2.6 Účtování nákladů

Operace a události jsou v účetní závěrce zaúčtovány v období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují podle množství dodaného zboží či podílu poskytnutých služeb.

Naopak některé platby provedené v běžném roce se týkají následných období a jsou účtovány jako náklady příštích období, které budou do těchto následných období zahrnuty.

Na výpočet výdajů a nákladů příštích období ke konci roku se odkazuje jako na oddělení účetních období. Pro související postup byla zavedena podrobná metodika a poskytnuty praktické pokyny.

3. Příloha k rozvaze

3.1 Dlouhodobý nehmotný majetek

Pohyby dlouhodobého nehmotného majetku v roce 2010:

(EUR) Hrubá účetní hodnota k 1. lednu 2010 Přírůstky Úbytky Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2010 Oprávky (nehmotného majetku) k 31. prosinci 2010 Čistá účetní hodnota k 31. prosinci 2010 Jiné počítačové programové vybavení 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144 Celkem 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144

V roce 2010 se neúčtovalo o žádném dlouhodobém nehmotném majetku vytvořeném vlastní činností.

Jako výdaje se účtovaly následující částky:

(EUR) 2010 Náklady na výzkum 349 850 Neaktivované náklady na vývoj 1 985 750

Tyto dvě částky patří do „ostatních správních nákladů“ a „osobních nákladů“.

3.2 Dlouhodobý hmotný majetek

Pohyby dlouhodobého hmotného majetku v roce 2010:

(EUR) Hrubá účetní hodnota k 1. lednu 2010 Přírůstky Úbytky a reklasifikace Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2010 Oprávky (hmotného majetku) k 31. prosinci 2010 Čistá účetní hodnota k 31. prosinci 2010 Pozemky 776 630 — — 776 630 — 776 630 Budovy 53 474 631 61 168 4 452 077 57 987 876 –28 275 576 29 712 300 Zařízení, stroje a vybavení 196 329 18 378 –1 887 212 820 – 133 326 79 494 Počítačové technické vybavení 4 694 988 382 255 –1 048 957 4 028 286 –3 138 312 889 974 Nábytek a vozový park 2 083 199 152 677 – 165 812 2 070 064 –1 293 963 776 101 Ostatní zařízení budov a staveb 1 980 516 23 242 – 125 781 1 877 977 –1 761 769 116 208 Nedokončený majetek 6 502 732 3 518 267 –4 452 077 5 568 922 — 5 568 922 Celkem 69 709 025 4 155 987 –1 342 437 72 522 575 –34 602 946 37 919 629

„Nedokončený majetek“ představuje aktiva, která byla dodána zčásti nebo byla dodána, ale do konce roku nebyla vyfakturována. Rovněž zahrnuje ke konci roku stálé probíhající velké stavební projekty. Když je dodávka přijata a je předložena faktura, jsou související aktiva přeúčtována do příslušné položky.

Hodnota nedokončeného majetku k 31. prosinci 2010 činí 5 568 922 EUR a odpovídá stavebním pracím na budově K3, které začaly v roce 2010. Tento rok byly práce v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v budově K1 (4 452 077 EUR) převedeny z položky „nedokončený majetek“ do položky „budovy“.

3.3 Krátkodobé pohledávky

(EUR) 31. prosinci 2010 31. prosinec 2009 Krátkodobé pohledávky především z převodu důchodových nároků zaměstnanců z důchodových systémů členských států 27 286 398 142 Různé pohledávky týkající se převážně platových nákladů a záloh na služební cesty 131 388 367 360 Náklady příštích období na pronájem budov a smlouvy na informační technologie 288 122 197 446 Částky časového rozlišení ve vztahu k subjektům EU 74 476 0 Pohledávky od subjektů EU 9 967 2 260 Celkem 531 239 965 208

3.4 Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty

(EUR) 31. prosinci 2010 31. prosinec 2009 Hotovost 1 000 1 000 Běžný bankovní účet 3 152 174 1 526 466 Svěřenecký účet 52 114 612 0 Celkem 55 267 786 1 527 466

Dne 27. ledna 2010 si Evropský účetní dvůr otevřel u Banque et caisse d’épargne de l’Etat, Luxembourg svěřenecký účet. Tento svěřenecký účet Evropskému účetnímu dvoru umožňuje spravovat rozpočet přidělený rozpočtovým orgánem v souvislosti se stavebním projektem budovy K3 (viz bod 5.3).

Evropský Účetní dvůr svěřenecký účet využívá pouze za určitých podmínek stanovených ve smlouvě s Banque et caisse d’épargne de l’Etat, Luxembourg.

Výhradním příjemcem plateb z tohoto svěřeneckého účtu je provozní bankovní účet konsorcia, které vykonává funkci projektového manažera. Tento provozní účet využívá výhradně projektový manažer na úhrady faktur stavebních společností. Počáteční převod na svěřenecký účet byl 52 107 202,11 EUR a přirostlé úroky činily 7 410,25 EUR.

3.5 Zaměstnanecké požitky

Závazky na budoucí důchodové platby se počítají bez daní vybíraných z budoucích důchodových plateb (viz také bod 2.4).

(EUR) 31. prosinci 2010 31. prosinec 2009 Hrubá částka 65 315 919 68 741 798 Daňová sazba (%) 18,37 17,57 Daně 11 998 534 12 077 934 Čistá částka bez daně 53 317 385 56 663 864 Změna čistého důchodového závazku –3 346 479 4 130 466

Důchodový plán pro členy je plán definovaných požitků. Definovanými požitky v tomto kontextu jsou:

— přechodné příspěvky (vyplácené na konci tříletého mandátu),

— starobní důchod,

— invalidní důchod a příspěvky,

— pozůstalostní důchod (vypláceny po úmrtí člena, ať již k němu dojde před odchodem do důchodu nebo po něm).

Kategorie příjemců, u nichž je třeba závazek vyčíslit:

— aktivní členové,

— neaktivní členové s přechodným příspěvkem,

— neaktivní členové po přechodném období (důchod jako náklad příštího období),

— členové v důchodu,

— osoby s trvalou invaliditou,

— osoby s dočasnou invaliditou,

— pozůstalí manželé a manželky,

— sirotci.

Výpočet závazku provádí Eurostat za pomoci kvalifikovaného nezávislého odborníka a s ohledem na uplatňování metodiky a na definici odpovídajících pojistněmatematických předpokladů.

Posouzení důchodového závazku vyžaduje manipulaci s proměnnými, které souvisejí s ekonomickými a demografickými aspekty. Hodnoty přiřazené těmto proměnným vycházejí ze sběru informací, odhadů nebo jsou dokonce stanoveny libovolně.

K hlavním pojistněmatematickým předpokladům patřila odhadovaná nominální diskontní sazba (4,4 % v prosinci 2010), očekávaná dlouhodobá inflace (1,9 % v prosinci 2010) a obecné zvýšení platů (0 % v prosinci 2010). V prosinci 2009 byly týmž proměnným přiřazeny tyto hodnoty: 4,1 %, 2,3 % a 0 %.

Změna hrubého důchodového závazku v průběhu roku 2010 je hlavně dána změnou reálné diskontní sazby (2,5 % v prosinci 2010 a 1,8 % v prosinci 2009). Vývoj lze vysvětlit následovně:

(EUR) 2010 2009 Hrubý důchodový závazek k začátku rozpočtového roku 68 741 798 63 730 921 Změna závazku zapříčiněná novými účastníky 1 225 850 0 Změna závazku související s charakteristickými vlastnostmi stálé populace 1 001 771 3 958 178 Náklady v souvislosti se službou „stálé“ populace 4 369 423 5 614 685 Úrokové náklady „stálé“ populace 2 923 684 2 510 704 Důchody vyplacené v průběhu roku –3 520 106 –2 977 454 Historické pojistněmatematické zisky a ztráty –2 771 230 –1 189 757 Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající ze změn předpokladů –5 653 500 1 052 699 Úroky –5 653 500 3 295 980 Věková analýza 0 0 Obecné zvýšení platů 0 –2 243 281 Jiné změny pojistněmatematických předpokladů 0 0 Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající ze změn metodiky a jiných změn 0 0 Hrubý důchodový závazek ke konci rozpočtového roku 65 315 919 68 741 798

„Náklady v souvislosti se službou“ odrážejí skutečnou hodnotu dodatečných důchodových práv získaných aktivními členy v souvislosti se službou v průběhu roku.

„Úrokové náklady“ vznikají v důsledku zvyšování věku členů, kteří zatím nejsou v důchodu. Členové jsou starší a doba mezi novým datem ocenění a datem, kdy obdrží své budoucí požitky, je o jeden rok kratší.

U „důchodů vyplacených v průběhu roku“ se jedná o platby v průběhu roku. Podrobně o nich pojednává bod 4.10.

„Pojistněmatematické zisky a ztráty“ vznikají z rozdílů mezi očekáváními plynoucími z předpokladů na následující rok a tím, co se v tomto roce skutečně událo. Výsledkem výrazného pohybu reálné diskontní sazby (= nominální diskontní sazba 4,4 % mínus předpokládaná dlouhodobá inflace 1,9 %) je nižší hrubý důchodový závazek v roce 2010 (68 741 798 EUR v roce 2009 oproti 65 315 919 EUR v roce 2010).

3.6 Ostatní dlouhodobé závazky

Částka 175 000 EUR je na základě smlouvy splatná při ukončení pronájmu budovy K9.

3.7 Rezervy na rizika a náklady

V důsledku úspěšného dovolání Evropské komise proti rozhodnutí Evropské rady o platech zaměstnanců EU byla rezerva ve výši 650 000 EUR k 31. prosinci 2009 použita v roce 2010 na výplatu prostředků, která vyplynula z rozsudku Soudního dvora.

3.8 Závazky

(EUR) 31. prosinci 2010 31. prosinec 2009 Krátkodobé závazky 784 111 548 543 Různé platové závazky a závazky vůči zaměstnancům 469 459 425 994 Výdaje příštích období – jiné než orgány EU 5 484 673 4 161 463 Výdaje příštích období – orgány EU 888 211 874 060 Závazky vůči konsolidovaným subjektům EU, převážně vůči Evropské radě a Evropskému parlamentu 34 104 18 648 Celkem 7 660 558 6 028 708

4. Příloha k výkazu výsledku hospodaření

4.1 „Prostředky převedené z Komise na jiné orgány a instituce“ představují měsíční žádosti Účetního dvora o poskytnutí finančních prostředků k doplnění jeho bankovního účtu, které jsou adresovány Komisi. V roce 2010 byla převedena částka 55 619 892 EUR na výstavbu budovy K3.

4.2 „Výnosy ze správní činnosti“ tvoří převážně srážky z platů členů a zaměstnanců na daně a příspěvky na sociální zabezpečení.

4.3 „Ostatní provozní výnosy“ pocházejí kromě jiného z kurzových zisků.

4.4 Výnosy ze směnných a nesměnných transakcí byly vytvořeny následovně: (EUR) 2010 Výnosy ze směnných transakcí 22 440 Výnosy z nesměnných transakcí 183 177 641 Výnosy celkem 183 200 081

4.5 „Osobní náklady“ zahrnují platy členů a stálých, smluvních a dočasných zaměstnanců. Přechodné příspěvky pro bývalé členy a daně související s důchody a přechodnými příspěvky členů jsou rovněž součástí položky „pohyb důchodů“ (viz bod 4.10).

4.6 „Náklady na dlouhodobý majetek“ představují odpisy hmotného a nehmotného majetku.

4.7 Nejvýznamnější položky „ostatních správních nákladů“ byly tyto: — pronájem budov a související náklady, — informační technologie a telekomunikace, — výdaje na služební cesty, — úklidové a bezpečností služby.

4.8 „Finanční výnosy“ jsou bankovní úroky z běžných účtů Účetního dvora.

4.9 „Finanční náklady“ jsou bankovní poplatky za běžný účet Účetního dvora.

4.10 Položka „pohyb důchodů“ zahrnuje veškeré náklady související s důchody členů Účetního dvora. Patří sem důchody a přechodné příspěvky vyplacené v průběhu roku a oprava ke konci roku u souvisejícího závazku ke všem budoucím důchodovým platbám. (EUR) 2010 2009 Změny čistého důchodového závazku členů –3 346 479 4 130 466 Vyplacené doživotní důchody 2 146 438 2 020 586 Vyplacené pozůstalostní důchody 380 799 356 249 Vyplacené přechodné dávky 920 878 542 642 Vyplacené invalidní důchody 71 991 57 977 Důchody vyplacené v průběhu roku – mezisoučet 3 520 106 2 977 454 Opravný koeficient 153 662 165 722 Daně odečtené z plateb – 675 022 – 552 256 Celkový pohyb důchodů – 347 733 6 721 386

5. Podrozvahové položky

5.1 Podmíněná aktiva

V souladu se smluvními závazky poskytli dodavatelé tyto bankovní záruky:

(EUR) 31. prosinci 2010 31. prosinec 2009 Cestovní kancelář 50 000 100 000 Renovace budovy K1 545 951 545 951 Projektové řízení budovy K3 3 424 120 578 000 Leasing vozového parku 60 000 75 000 Pojišťovna — 1 361 Telekomunikace 20 000 20 000 Celkem 4 100 071 1 320 312

5.2 Závazky k budoucímu financování

(EUR) 31. prosinci 2010 31. prosinec 2009 Operativní leasing k budovám 7 840 772 11 683 829 Operativní leasing na informačnětechnologické vybavení, vozy a další vybavení 884 379 1 001 910 Mezisoučet 8 725 151 12 685 739 Závazky proti dosud nečerpaným prostředkům (restant à liquider – zbývající závazky), po odečtení výdajů příštích období za rok 2010 11 439 075 56 918 665 Celkem 20 164 226 69 604 404

Zbývající závazky (restant à liquider) jsou součástí rozpočtového účetnictví, který odpovídá hodnotě zbývajících závazků. Jde o rozdíl mezi přijatými závazky a platbami, který vzniká z důvodu časové prodlevy mezi přijetím závazku a provedením příslušné platby.

Příčinou poklesu zbývajících závazků oproti loňskému roku je částka použitá v souvislosti s výstavbou nové budovy K3.

5.3 Stavební projekty Účetního dvora

Účetní dvůr se nastěhoval do svého ústředí (budovy K1) v roce 1988 a tuto budovu i pozemek, na kterém stojí, zakoupil přímo v roce 1990. V roce 1999 uzavřel Účetní dvůr s lucemburským státem rámcovou smlouvu, jejímž prostřednictvím získal za částku 1 EUR právo použít další pozemek po dobu 49 let (dobu platnosti lze jednou prodloužit) pro stavbu přístavby (budova K2). U druhé přístavby (budova K3) však z důvodu odlišných realizačních podmínek projektu uzavřely 22. února 2008 lucemburský stát a Účetní dvůr novou rámcovou smlouvu.

Co se týče obou pozemků pro dvě výše zmíněné přístavby (K2 i K3), stát je prodal Účetnímu dvoru za symbolickou cenu 1 EUR. Pokud by naopak Účetní dvůr hodlal někdy postoupit jednu nebo druhou budovu třetí straně, která by nebyla subjektem nebo orgánem či institucí Společenství, vrátí Účetní dvůr pozemek do vlastnictví státu za symbolickou cenu 1 EUR, přičemž lucemburský stát má na budovu předkupní právo za cenu, kterou určí nezávislý znalec. Pokud se stát rozhodne tohoto předkupního práva nevyužít, udělí kupujícímu budovy právo užívat pozemky.

V Lucembursku se povoluje používat kancelářské budovy po dobu 15 let. Po uplynutí této doby musí být budova modernizována, aby splňovala platné normy v oblasti zdraví, bezpečnosti a životního prostředí. Proto musely být v budově K1 provedeny práce v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Práce jsou dokončeny a jejich formální konečné schválení bylo potvrzeno v roce 2010. Budova K2 se používá od listopadu 2003 a její povolení k provozu (autorisation d’exploitation) tedy platí do roku 2018.

Práce na stavbě budovy K3 byly zahájeny v březnu 2010. Druhá část financování ve výši 11 milionů EUR (první část v roce 2009 činila 55 milionů EUR) byla zahrnuta do rozpočtu na rok 2010. V roce 2010 byla vyplacena částka 1 361 544 EUR a rozdíl ve výši 9 638 456 EUR je uveden mezi zbývajícími závazky (restant à liquider) (viz bod 5.2). Tento rozdíl připadá na smlouvy se stavebními společnostmi, které byly podepsány v roce 2010 nebo které mají být podepsány v roce 2011. Dne 15. června 2009 po zveřejnění otevřené výzvy k podávání nabídek podepsal Účetní dvůr s jedním konsorciem jako projektovým manažerem smlouvu o poskytování služeb pro výstavbu budovy K3. Povinností projektového manažera je mimo jiné jménem Účetního dvora zajišťovat a podepisovat smlouvy se stavebními společnostmi, monitorovat provádění stavebních prací a před provedením platby kontrolovat příslušné faktury. Po ověření faktur a schválení platby odpovědnými útvary Účetního dvora odpovídá za provedení platby stavebním společnostem projektový manažer. Projektový manažer tak přijímá vůči stavebním společnostem finanční závazky. Smlouva mezi Účetním dvorem a projektovým manažerem jako protiváhu vyžaduje, aby Účetní dvůr měl v rámci rozpočtových limitů dostatečné prostředky na pokrytí závazků projektového manažera vůči stavebním společnostem. Aby byly tyto prostředky zajištěny, podepsal Účetní dvůr svěřeneckou smlouvu s místní bankou, a má tedy prostředky poskytnuté rozpočtovým orgánem k dispozici. Využitím svěřenecké smlouvy jsou současně chráněny finanční zájmy Unie.

5.4 Možné významné závazky vyplývající ze soudních sporů

Žádné.

Informace k rozpočtu na rozpočtový rok 2010

A. Výpočet rozpočtového výsledku

Rozpočtový výsledek daného roku se počítá na základě údajů o plnění rozpočtu. Rozpočet na rok 2010 byl schválen a přijat 17. prosince 2009. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok 2010 byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie C 134 ze dne 4. května 2011.

(EUR) Platby z rozpočtových prostředků daného roku – 121 673 823 Platby z přenesených rozpočtových prostředků –60 368 584 Platby z rozpočtových prostředků souvisejících s účelově určenými příjmy – 320 649 Inkasní příkazy z daného roku inkasované v průběhu tohoto roku 18 927 934 Inkasní příkazy z předchozích let inkasované v průběhu tohoto roku 140 989 Oprava inkasních příkazů z předchozích let – 288 038 Prostředky na platby přenesené do příštího roku –16 665 339 Rozpočtové prostředky přenesené z předchozích let 61 197 589 Oprava související s přenosem účelově určených příjmů 472 601 Rozpočtový výsledek – 118 577 320

Mezi původním a konečným rozpočtem nedošlo k žádným doplněním ani snížením.

B. Odsouhlasení výsledku hospodaření s rozpočtovým výsledkem

(EUR) Výkaz výsledku hospodaření daného roku 57 113 695 Oprava položek zahrnutých v hospodářském, ale nikoliv rozpočtovém výsledku – 155 962 435 Rozdíl mezi příjmy a výdaji příštích období ke konci předchozího a běžného roku 374 703 Prostředky poskytnuté Komisí – 164 602 734 Rozdíl v nezaplacených fakturách ke konci roku 958 325 Odpisy dlouhodobého nehmotného a hmotného majetku 3 005 731 Rozdíly v rezervách –3 996 479 Rozdíl ve snížení hodnoty 0 Zatím neinkasované inkasní příkazy běžného roku –4 837 Platby z přenesených rozpočtových prostředků 60 368 584 Ostatní –52 081 747 Kurzové rozdíly 16 019 Oprava položek zahrnutých v rozpočtovém, ale nikoliv hospodářském výsledku –19 728 580 Pořízení majetku (uhrazeno v průběhu roku) –4 448 946 Inkasní příkazy z předchozích letech inkasované v průběhu roku 140 989 Prostředky na platby přenesené do příštího roku –16 665 339 Zrušení nevyužitých přenesených prostředků na platby z předchozího roku 829 005 Oprava související s přenosem účelově určených příjmů 472 602 Důchodové platby (jde o rozpočtové platby, ale účtují se proti rezervám) 0 Jiné –56 891 Rozpočtový výsledek – 118 577 320

Nezávislá zpráva o ověření

určená vedení

Evropského účetního dvora

Prověřili jsme, že finanční zdroje přidělené Evropskému účetnímu dvoru (dále jen „Účetní dvůr“) Evropskou komisí byly použity k zamýšleným účelům a že kontrolní postupy zavedené schvalujícími osobami poskytují potřebné záruky, které zajišťují soulad finančních operací s platnými pravidly a předpisy pro finanční zdroje, které byly poskytnuty a použity v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010.

Za vedení účetnictví a evidence a vytvoření a zajištění vhodných kontrol odpovídá vedení Účetního dvora. Naší úlohou je vydat na základě naší prověrky výrok.

Prověrku jsme provedli v souladu s mezinárodním standardem pro ověřovací zakázky „Ověřovací zakázky, které nejsou auditem ani prověrkami historických finančních informací“ (ISAE 3000), přijatým Komisí pro finanční dohled (Commission de Surveillance du Secteur Financier). Tento standard vyžaduje, abychom naši prověrku naplánovali a provedli tak, aby mohlo být s přiměřenou jistotou zjištěno zneužití zdrojů významně ovlivňující účetnictví Účetního dvora. Při naší práci jsme na základě testování a vzorků prověřovali především důkazní informace o tom, že:

— zdroje přidělené Účetnímu dvoru byly použity k zamýšleným účelům,

— zavedené kontrolní postupy poskytují potřebné záruky, které zajišťují soulad finančních operací s platnými pravidly a předpisy.

Jako kritéria pro naši prověrku jsme použili tato pravidla a předpisy:

— nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu (dále jen „rozpočet“) Evropských společenství (dále jen „finanční nařízení“),

— nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen „prováděcí pravidla“),

— rozhodnutí č. 36/2007 Evropského účetního dvora o vnitřních předpisech pro plnění rozpočtu, přijaté dne 12. července a 19. července 2007. Tato ustanovení jsou součástí postupů stanovených smlouvami nebo dohodami uzavřenými na jejich základě, které upravují provozní procesy související s plněním rozpočtu.

Jako kritéria jsme použili především tyto vnitřní předpisy:

— Článek 7 – Podpisy – „Každý účastník podílející se na přípravě, kontrole a evidenci operací, kterými se stanoví a získávají zpět příjmy nebo přijímají závazky k částkám a provádějí platby, potvrdí podpisem s uvedením data svoji účast.“

— Článek 9 – Stavební projekty – „Před tím, než Účetní dvůr udělí souhlas se smluvním závazkem týkajícím se takového projektu, předloží příslušný útvar vysvětlující dokument, ve kterém bude zdůvodněna slučitelnost projektu s finančním rámcem.“

— Článek 16 – Provádění plateb – „Účetní provede platební příkazy vymezené v článku 80 finančního nařízení poté, co zkontroluje povinné údaje popsané v čl. 103 odst. 1 a v článku 104 prováděcích pravidel.“

— Článek 23.1 – Převody prostředků – „Podle článku 21 finančního nařízení se prostředky věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.“

— Článek 23.2 – Převody prostředků – „Veškeré žádosti o převod budou obsahovat vysvětlení, proč jsou prostředky nedostatečné. Žádost o převod podepíše odpovědný ředitel.“

— Článek 24 – Přenosy prostředků – „Odpovědná schvalující osoba vypracuje výčet zachycující dostupný zůstatek závazků; tento zůstatek bude na rozpočtových účtech upraven tak, že se zohlední prostředky, které mají být zrušeny, a bude zobrazovat prostředky, které mají být přeneseny.“

— Článek 26 – Soupisy majetku – „Soupis hmotného majetku bude veden v databázi.“

— Článek 27 – Minimální řídící postupy a postupy vnitřní kontroly – „Řídící postupy a postupy vnitřní kontroly navrhují schvalující osoby v souladu s minimálními standardy vnitřní kontroly přijatými Účetním dvorem. Každou rozpočtovou operaci řídí […] osoba odpovědná za ověření ex ante. […] Jestliže osoba odpovědná za ověření ex ante stanoví, že příslušná operace splňuje požadavky čl. 47 odst. 3 prováděcích pravidel, potvrdí její platnost a toto potvrzení zdokumentuje.“

Domníváme se, že naše prověrka poskytuje přiměřený základ pro vydání výroku.

Na základě naší práce popsané v této zprávě jsme nezjistili žádnou skutečnost, která by nás ve všech významných ohledech a podle výše popsaných kritérií vedla k přesvědčení, že:

a) zdroje přidělené Účetnímu dvoru nebyly použity k zamýšleným účelům,

b) zavedené kontrolní postupy neposkytují potřebné záruky, které zajišťují soulad finančních operací s platnými pravidly a předpisy.

Naše zpráva byla vypracována výhradně pro účely vymezené v prvním odstavci a pro Vaši informaci a nesmí být použita k žádným jiným účelům ani distribuována žádným jiným stranám, s výjimkou distribuce pro účely zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.