EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1516 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrh 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
Evropské fondy rizikového kapitálu 
{KOM(2011) 860 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1515 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Fondy rizikového kapitálu jsou nástroje, jejich prost řednictvím se v ětšinou poskytuje kapitálové 
financování spole čnostem, které bývají velmi malé a v po čáteční fázi svého rozv oje. Tyto podniky 
jsou často inova ční a vykazují silný potenciál r ůstu a expanze. V EU mají fondy rizikového kapitálu 
velký, avšak z velké části nevyužitý potenciál pro rozvoj malých a st ředních podnik ů (MSP)1. MSP, 
které spoléhají na financování rizikovým kapitálem, prospívají lépe než ty, které nemají podporu 
tohoto typu. MSP podporované ri zikovým kapitálem mohou vytvo řit vysoce kvalitní pracovní 
příležitosti, nebo ť rizikový kapitál podporuje vytvá ření inovačních firem, jejichž r ůst přesahuje růst 
v tradičnějších odv ětvích. Podle nedávného výzkumu je r ůst investic rizikového kapitálu spojen 
s růstem HDP a vliv financování MSP v rané fázi jejich vývoje má dokonce ješt ě výraznější vliv. 
Podporování rizikového kapitálu proto m ůže být skute čným tahounem ekonomiky. 
V Evropě zůstává získávání zdroj ů k financování rizikové ho kapitálu pod optimální úrovní. Malý 
objem průměrného evropského fondu rizikového kapitálu (60 milion ů EUR) má negativní vliv na 
optimální rozd ělování zdroj ů. Relativn ě malé objemy evropských fond ů rizikového kapitálu brání 
vzniku úspor z rozsahu, což je p ředpoklad pro specializaci n ezbytnou pro fungování úsp ěšného 
fondu rizikového kapitálu.  
Posouzení dopad ů se zaměřuje na vhodná regula ční opatření, která by m ěla poskytnout podstatn ější 
kapitálové zdroje pro fondy rizikového kapitálu a umožnit evropským fond ům rizikového kapitálu 
řízeně rozšířit aktiva. Základním cílem této politiky je ud ělat z takových fond ů důležitější nástroj 
financování pro inova ční začínající spole čnosti. K dosažení tohoto cíle se posouzení dopad ů 
zaměřilo na pravidla, kterými se řídí „soukromé umís ťování” fond ů rizikového kapitálu pro 
potenciální investory. 
2. DEFINICE PROBLÉMU  
Příčina 1: Rozt říštěnost právních p ředpisů. Ve srovnání s konkuren čními celosv ětovými centry 
špičkových technologií a inovací, zejména se S pojenými státy, jsou pravidla, jimiž se řídí uvádění 
investic rizikového kapitálu na trh, rozt říštěná a rozptýlená. Dev ět z 27 členských stát ů přijalo 
specifická pravidla pro fungování fond ů rizikového kapitálu, složení jejich investi čního portfolia, 
kvalifikované investi ční nástroje, kvalifikované investi ční cíle, geografické umíst ění investi čních 
cílů a typy investor ů, kteří jsou pro takové fondy zp ůsobilí. Věcný obsah t ěchto pravidel se 
navzájem liší v n ěkterých či ve všech výše zmín ěných bodech. To zabránilo vzniku jednotného 
pojetí toho, co tvo ří fond rizikového kapitálu. Osmnáct členských stát ů nepřijalo specifická pravidla 
pro získávání finan čních prost ředků prostřednictvím nástroj ů rizikového kapitálu. Používají 
všeobecné právní p ředpisy pro obchodní spole čnosti a povinnosti ohledn ě prospekt ů, které musí 
fondy splnit, cht ějí-li nabízet „soukromé umís ťování“2 rizikového kapitálu. Dosažení souladu 
s tímto různorodým souborem pravidel zp ůsobuje dodate čné náklady a komplikace. 
                                                 
1 MSP jsou definovány v doporu čení Komise ze dne 6. kv ětna 2003, které se týká  definice mikropodnik ů a malých a 
středních podnik ů (Úř. věst. L 124/36, 20.5.2003).  
2 Soukromým umís ťováním se obecn ě rozumí uvád ění na trh/prodej (v tomto p řípadě) jednotek či podílů 
v investičních fondech malému po čtu či omezenému po čtu investor ů, kteří jsou obvykle profesionálními 
investory. Soukromé umís ťování je opakem navýšení kapitálu z ve řejných/emitovaných akcií na ve řejných 
trzích. 
 
CS 3   CS Příčina 2: Získávání zahrani čních zdroj ů rizikového kapitálu zahrnuje n ěkolik procedurálních 
kroků, které nejsou pot řeba při domácím získávání kapitálu.  Důsledkem rozt říštěnosti právních 
předpisů a potřeby souladu s n ěkolika soubory pravidel, kterými se řídí uvádění fondů rizikového 
kapitálu na trh, se nez bytné procedurální a p řípravné kroky (identifikace místních pravidel, 
vyhledání právního poradenství, analýza náklad ů/zisků před zacílením trhu) pro získávání 
rizikového kapitálu komplikují, nebo ť počet jurisdikcí, jichž se to týká, se zvyšuje.  
Příčina 3: Získávání zahrani čních zdroj ů rizikového kapitálu zahrnuj e náklady, které nevzniknou 
při domácím získávání kapitálu.  K zajištění souladu s rozli čnými právními požadavky, které se 
vztahují k uvád ění fondů rizikového kapitálu na trh, je pot řeba, aby správce fondu vyvinul 
„patřičnou snahu“, která zajistí správnou identifikaci  všech uplatnitelných pravidel a požadavk ů. 
Náklady na p řizpůsobení právní dokumentace požadavk ům rozličných národních pravidel pro 
soukromé umís ťování mohou dosahovat 500 EUR až 1000 EUR pro každou jurisd ikci. Pokud by 
sponzor fondu rizikov ého kapitálu cht ěl získat kapitál na území EU , tyto náklady by vzrostly 
z 13 500 EUR na 27 000 EUR. 
Příčina 4: Některé jurisdikce uplat ňují pravidla ohledn ě prospekt ů na nabídky rizikového kapitálu.  
Hlavní náklady jsou spojeny s požad avky vnitrostátního prospektu. Nap říklad členské státy a jejich 
regulační úřady mají rozdílné názory na to, zd a lze podíly v komanditních spole čnostech (což je 
typické použití struktury fond ů rizikového kapitálu) posuzovat jako cenné papíry nebo ne a zda jsou 
tedy pokryty sm ěrnicí o prospektu. Registrace prospektu pro jeden hostitelský členský stát 
(Německo) by stála p řibližně 40 000 EUR . Požadavky na prospekt a p ředcházející schválení se 
vyskytují v Belgii, Francii,  Nizozemí, Rakousku, Spojeném království a Švédsku.  
Příčina 5: Některé jurisdikce vyžadují místní registraci a p řítomnost místní distribuce.  Mnoho 
členských stát ů vyžaduje, aby byl zapojen místní ag ent na trhu s licencí (tj. finan ční instituce), 
pokud je na jejich území nabízen fond rizikového ka pitálu. Nebo musí správ ce rizikového kapitálu 
sám obdržet licenci, která ho kvalifikuje jako ag enta na trhu. Náklady na obdržení distribu ční 
licence se pohybují mezi 20 000 EUR  až 40 000 EUR3. Roční náklady na udržení regulované 
„místní p řítomnosti“, nap ř. ve Spojeném království, by byly nejmén ě 25 000 EUR  za rok. Tento 
údaj nezahrnuje náklady na personál. 
Zpráva expertní skupiny z roku 2007 o odstra ňování překážek p řeshraničních investic 
prostřednictvím  fondů rizikového kapitálu odhadla, že náklady na správu čtyř paralelních struktur 
fondů nezbytných pro získávání zdroj ů ve čtyřech odlišných jurisdikcích p řekročily 0,4 % 
celkového upsaného kapitálu tohoto fondu. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Řešení založené na jednání členských stát ů již bylo testováno, p řičemž se nepoda řilo dosáhnout 
zamýšleného cíle. V roce 2007 Komise navrhla vzájemné uznávání fond ů rizikového kapitálu, které 
jsou podle zákona uvád ěny na trh v jiném členském stát ě. Avšak ve zpráv ě z prosince 2009 dosp ěla 
Komise k záv ěru, že vzájemné uznávání jako takové nep řispělo k otev ření trhů hostitelských 
členských stát ů pro správce fond ů rizikového kapitálu z řízených podle zákona v jedné jurisdikci. 
Proto bude p řeshraniční uvádění na trh umožn ěno pouze cílenou harmonizací klí čových požadavk ů 
uplatnitelných na fondy rizikového ka pitálu na evropské úrovni. 
                                                 
3 Odhady poskytnuté právním poradcem EVCA dne 25. října 2011.  
 
CS 4   CS 4. CÍLE 
Obecný cíl – dosáhnout v ětší konkurenceschopnosti ev ropských MSP na celosv ětovém trhu  
Zastřešujícím cílem je u činit evropské MSP konkurenceschopn ějšími na celosv ětovém trhu. Evropa 
má mnoho myšlenek a inovátor ů. Zaostává však v oblasti financování a podnikání v po čátečních 
fázích.  
Specifický cíl – vytvo řit evropský systém pro získávání zahrani čních zdroj ů fondů rizikového 
kapitálu   
Rizikový kapitál je možný nástroj pro za čínající spole čnosti. Podnikatelé v po čáteční fázi pot řebují 
stabilitu kapitálového financování spíše než úv ěry či jiné dluhové nástroje. Navrhovaný postup 
činnosti se proto zam ěřuje na rozvoj rozsáhlejších kapitálových trh ů pro fondy rizikového kapitálu. 
Operační cíle  
Vytvořit představu o tom, co tvo ří „kvalifikovaný fond rizikového kapitálu“. Za účelem rozší ření 
praktického fungování získávání zahrani čních zdroj ů je nezbytné všeobecné pochopení pojmu 
„rizikový kapitál“. Navrhuje se proto harmonizace zásadních rys ů fondu rizikového kapitálu. 
Vytvořit společný regula ční přístup, kterým se budou řídit „kvalifikované fondy rizikového 
kapitálu“  a jejich správci.  Jakmile bude pojem „fond rizikového kapitálu“ vymezen s pot řebnou 
úrovní přesnosti, druhým opera čním cílem bude poskytnout jedno tný rámec, který se použije p ři 
uvádění kvalifikovaných fond ů rizikového kapitálu na trh ve Spole čenství. 
Vytvořit síť administrativní spolupráce pro ú činné zavád ění kvalifikovaných fond ů rizikového 
kapitálu a dohled nad jejich správci. Zásadní opera ční podmínkou pro praktické uplat ňování 
zahraničního získávání zdroj ů je vytvo ření rámce pro administ rativní spolupráci p ři uplatňování 
jednotných pravidel, která se vztahují k fond ům rizikového kapitálu, a jejich vymáhání. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Pokud jde o hlavní možnosti politiky,  posouzení dopad ů zvažuje, jak nejlépe definovat zásadní 
rysy, a to z hlediska portfoliových investic, cílových podnik ů a kvalifikovaných investi čních 
nástrojů, které charakterizují fond rizikového kapitálu. Posuzova né možnosti se pohybovaly od 
stanovení hranice investic na  50 %, 70 % nebo až 90 % upsaného kapitálu ve prosp ěch způsobilých 
cílových podnik ů (nekotované MSP). Posuzované nástroje zahrnují kapitálové ná stroje a nástroje 
kvazivlastního kapitálu. Z hlediska zp ůsobilých investor ů zahrnovaly posuzované možnosti fondy 
otevřené profesionálním investor ům (podle definice ve sm ěrnici o trzích finan čních nástroj ů), fondy 
otevřené širšímu spektru investor ů tvořenému rodinnými podniky, neformálními investory, 
manažerskými týmy a bohatými jedinci a kone čně fondy otev řené všem drobným investor ům. 
Bylo posouzeno n ěkolik možností právní formy . Patří mezi ně varianty, zda by m ěla být speciální 
pravidla pro fondy rizikového kapitálu za členěna do sm ěrnice o správcích alternativních 
investičních fond ů, zda by m ěla být vyhlášena za „úrove ň 2“ při zavádění směrnice o správcích 
alternativních investi čních fond ů, zda by m ěla být dosažena samostatným cíleným právním 
nástrojem či právním nástrojem detailn ě popisujícím podmínky „vzájemného uznávání“ mezi 
vnitrostátními p řístupy, kterými se řídí rizikový kapitál, či – pokud neexistují – za použití 
„soukromých umís ťování“. 
 
CS 5   CS 6. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Posouzení dopad ů odhalilo p řínosy střední cesty. P řístup, kdy st řední cíl spo čívající v investici 
70 % upsaného kapitálu musí být investován do vlastního nebo kvazivlastn ího kapitálu vydaného 
způsobilým MSP, slibuje nejv ětší pravd ěpodobnost, že se z řetelná evropská známka „fond ů 
rizikového kapitálu“ nerozm ělní. S ohledem na zp ůsobilé investory je up řednostňován přístup, kdy 
je vytvořeno schéma omezené na profesioná lní investory, které je za ur čitých podmínek otev řené 
také investicím rodinných podnik ů, neformálních investor ů, manažerských tým ů a bohatých 
jedinců, avšak ne drobným investor ům. Tento p řístup by pokryl základnu typických investor ů 
rizikového kapitálu, aniž by byl t řeba úplný rámec pro drobné investory. 
Pokud jde o právní nástroj, up řednostňuje posouzení dopad ů samostatný p řístup. Možnosti 
zavádějící jednotná pravidla pro fondy rizikového kapitálu uvnit ř stávajícího rámce sm ěrnice o 
správcích alternativních investi čních fond ů jsou považovány za zdroj nesouladu uvnit ř rámce této 
směrnice. Taková sm ěrnice by musela aplikovat p řísný přístup v oblasti dohledu tvá ří v tvář 
různorodé skupin ě správců alternativních fond ů. Také vzhledem k tomu, že neexistuje vyšší úrove ň 
sbližování právních p ředpisů mezi členskými státy, není možnost založená na „vzájemném 
uznávání“ fond ů rizikového kapitálu uvád ěných na trh podle zákona považována za efektivní pro 
dosažení prvního opera čního cíle (spole čné chápání toho, co tvo ří fondy rizikového kapitálu, a 
vytvoření jednotného rámce pro jejich uvád ění na trh). 
7. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ A VÝB ĚR POLITIKY  
Závěrečná analýza srovnávající všechny pods tatné a procedurální možnosti dosp ěla k závěru, že 
preferovanou možností je samostatný harmoniza ční nástroj, který by vytvo řil jednotné podmínky, 
za kterých m ůže správce fondu uvád ět kvalifikované fondy riziko vého kapitálu na trh ve 
Společenství. 
Zdá se, že zvolený p řístup je nejú činnější, protože z praktického hled iska správce fondu, který splní 
všechny jednotné požadavky stanov ené navrhovaným nástrojem, by mohl nabízet jednotné fondy 
v celém Spole čenství, aniž by muse l: (i) zvolit regula ční rámec stanovený sm ěrnicí 2011/61/ES či 
(ii) splnit zbývající – a velmi r ůznorodá – vnitrostátní pravidla bu ď pro fondy rizikového kapitálu, 
soukromá umís ťování, prospekty či požadavky na místní distribuci. 
8. NÁKLADY A P ŘÍNOSY  
Neočekává se, že slad ění s jednotnými kritérii vyústí ve výrazné další náklady či administrativní 
zátěž. Harmonizace požadavk ů na kvalitu, které se vztahují k fond ům rizikového kapitálu, by 
znatelně snížila existující ná klady spojené se sla ďováním s odlišnými a velmi r ůznorodými 
vnitrostátními pravidly, která by platila, kdyby nedošlo k harmonizaci. 
Zatímco je pravd ěpodobné, že fondu rizikového kapitálu vzniknou n ěkteré náklady spojené 
s nutností p řizpůsobit své standardy pro vykazování a zve řejňování informací jednotným 
pravidlům, je pravd ěpodobné, že tyto náklady budou zlomkem opera čních výdaj ů, které by vznikly 
při obvyklé praxi, kdy fondy musí splnit řadu vnitrostátních ustanovení, jimiž se řídí vykazování a 
zveřejňování informací.  
Neočekává se, že náklady na dohled nad slad ěním s jednotným rámcem by byly významné, nebo ť 
všechny alternativní investi ční fondy, pokud nebyly registrovány v rámci navrženého rámce, musejí 
 
CS 6   CS splňovat všeobecné požadavky pro vykazování a zve řejňování informací stanovené v čl. 3 odst. 3 
směrnice o správcích alternativních investi čních fond ů. 
Některé požadavky by mohly zvýšit náklady spole čností v portfoliu, které jsou cílem 
kvalifikovaných fond ů rizikového kapitálu. Tyto náklady se mohou zvýšit zejména v d ůsledku 
povinností fond ů podávat pravidelné výro ční zprávy. Nicmén ě je nepravd ěpodobné, že by tyto 
náklady byly výrazn ě vyšší než ty, které by vznikly za b ěžných okolností, protože p ředběžnou 
podmínkou pro spole čnosti, které žádají o fi nancování rizikovým kapitálem, je, že jsou „p řipravené 
na investice“.  
Očekává se, že vytvo ření evropského rámce pro rizikový kapitál založeného na spole čném pojetí 
toho, co tvo ří kvalifikovaný fond rizikového  kapitálu, zlepší ú činnost zahrani čního získávání 
zdrojů, podpoří konkurenci mezi správci fond ů rizikového kapitálu a zvýší p říležitosti pro 
specializaci. Z pohledu investor ů by jednotná pravidla, kterými se řídí fondy rizikového kapitálu, 
přinesla více d ůvěry v tuto konkrétní kategorii aktiv  a – v kombinaci se zlepšeným p řístupem 
k fondům – by pomohla investor ům efektivn ěji umístit kapitál. V kone čné fázi také jednotný rámec 
pro fondy rizikového kapitálu dodá více kapitálu inova čním spole čnostem a spole čnostem 
s potenciálem vysokého r ůstu. 
9. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
V souladu s cíli, ze kterých vychází výb ěr politiky Komise, se sledová ní a hodnocení ve fázi po 
přijetí zaměří na tři otázky: (1) zda nový rámec upevnil pojetí toho, co je „kvalifikovaný fond 
rizikového kapitálu“, (2) zda nový rámec p řispěl ke spole čnému přístupu v oblasti regulace, kterým 
se řídí kvalifikované fondy rizikového kapitálu, a (3) zda nový rámec p řispěl k vytvo ření sítě 
administrativní spolupráce pro ú činné zavád ění evropských fond ů rizikového kapitálu a dohled nad 
jejich správci. 
Sledování t ěchto okruh ů bude provád ěno v úzké spolupráci s Evropským orgánem pro cenné papíry 
a trhy, který bude pov ěřen vedením centrálního registru ve řejně přístupného na intern etu, jenž bude 
uvádět všechny správce kvalifikovaných fond ů rizikového kapitálu registrované v Unii v souladu 
s navrhovaným na řízením.