Řecko do této krize vstoupilo za poměrně příznivé fiskální situace, kdy vykazovalo značné hotovostní rezervy, silný primární přebytek a nízké střednědobé potřeby refinancování svého vysokého veřejného dluhu. Díky mimořádné fiskální korekci, která byla provedena v průběhu programů a v návaznosti na ně, bylo Řecko v porovnání s celosvětovou finanční krizí před deseti lety na šíření koronavirové nákazy lépe připraveno. Rozpočet již několik let vykazuje vysoké strukturální přebytky a fiskální cíle jsou plněny nebo překračovány. Řecko má rovněž hotovostní rezervy v hodnotě téměř 34 miliard EUR, které představují důležité aktivum z hlediska výpadku příjmů a mimořádných výdajů při řešení krize.

Na základě prognózy Komise z jara 2020 se předpokládá, že reálný HDP Řecka klesne v roce 2020 přibližně o 10 % a v roce 2021 se dosti výrazně zotaví. Prognóza je zatížena vysokou mírou nejistoty. Projekce je podmíněna postupným rušením opatření omezujících šíření nákazy od poloviny května, které by pokles hospodářské činnosti omezilo ve druhém čtvrtletí ve většině průmyslových odvětví a ve třetím čtvrtletí v odvětvích souvisejících s cestovním ruchem. Déletrvající omezení cestování, která by zasáhla do druhé poloviny roku, by vzhledem ke svému dopadu na odvětví cestovního ruchu představovala riziko nepříznivého vývoje. Očekává se, že politická opatření zmírní hloubku recese a podpoří výrazné oživení růstu HDP v roce 2021. Projekce je zatížena vysokou mírou nejistoty, pokud jde o dobu trvání omezujících šíření nákazy, rozvoj pandemie a vliv šoku na potenciální produkt, úspory domácností a kvalitu aktiv bank.

Tato zpráva dochází k závěru, že s ohledem na mimořádné okolnosti, které vyvolala epidemie koronaviru, Řecko přijalo nezbytná opatření k dodržení svých specifických reformních závazků, které má naplnit. Pandemie vedla k nebývalému narušení hospodářství a vyžádala si mimořádnou politickou reakci ze strany vnitrostátních orgánů, kterou podpořily iniciativy na úrovni celé EU. Kromě zaměření zdrojů na provádění bezprostředních priorit měla opatření omezující šíření nákazy, která jsou nezbytná pro zvládnutí epidemie koronaviru, vedlejší účinek v podobě závažného dopadu na kapacitu k provádění reforem, a to zejména v oblastech využívajících procesy náročné na podíl lidské práce, ale také v oblastech závislých na fungování mezirezortních pracovních skupin nebo v oblastech legislativní či soudní činnosti. Je vítána intenzivní spolupráce řeckých orgánů s příslušnými institucemi a je plně uznávána nutnost upřednostnit politiky, které se zaměřují na okamžité potřeby z hlediska řešení zdravotních a hospodářských dopadů epidemie koronaviru. Rovněž je třeba uvítat, že řecké orgány nadále usilují o provádění probíhajících reforem tam, kde je to možné, a rozhodly se pokračovat v souboru doplňkových politických závazků. V budoucnosti bude důležité mobilizovat zdroje pro zintenzivnění úsilí v oblastech, u nichž dříve došlo ke zpožděním, včetně reforem finančního sektoru, aby byla posílena důvěra a podpořeno udržitelné oživení. Řecké orgány současně pokračují v plnění svých závazků do poloviny roku 2020, které budou spolu s návaznými opatřeními předmětem posouzení v druhé polovině roku.

Řecko bude těžit i z podpory poskytované na úrovni EU. Evropská centrální banka oznámila nouzový pandemický program nákupu aktiv v hodnotě 750 miliard EUR, který bude zahrnovat řecké státní dluhopisy, a rozhodla dočasně zmírnit požadavky Eurosystému týkající se zajištění, jakož i uvolnit některé regulační požadavky na sektor bankovnictví, aby tak podpořila dostupnost úvěrů. Řecko rovněž využívá iniciativu Komise, jejímž cílem je co nejlepší využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na pandemii (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus), plánovanou dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a podporu ze strany Evropské investiční banky, která má zmírnit dopad na investice. Podpora řízení migrace bude dostupná prostřednictvím akčního plánu pro okamžitá opatření na podporu Řecka a prostřednictvím mechanismu civilní ochrany EU.

Orgány odpovědným způsobem upravily své politické priority, přičemž urychleně uvolnily velkou částku na podporu příjmů a opatření v oblasti likvidity a zároveň nadále usilovaly o udržení reforem, které podpoří oživení, jakmile narušení spojená s pandemií ustoupí. V rámci okamžité reakce byla přijata široká škála fiskálních opatření, která mají podpořit příjmy domácností a podniky, které se potýkají s propadem poptávky, a doplnit do ekonomiky likviditu, a to i prostřednictvím odkladů daní a záruk pro komerční banky na podporu poskytování nových úvěrů. Vláda rovněž výrazně navýšila financování systému zdravotní péče a modernizuje pracovněprávní předpisy, aby umožnila režimy zkrácené pracovní doby.

Tato zpráva by mohla sloužit jako základ pro Euroskupinu při rozhodování o uvolnění příštího souboru politicky podmíněných dluhových opatření v hodnotě 748 milionů EUR. Tato opatření byla dohodnuta s Euroskupinou dne 22. června 2018 a zahrnují převod částek příjmových ekvivalentů vyplývajících z držby řeckých státních dluhopisů centrálními bankami v rámci programu pro trhy s cennými papíry a dohody o čistých finančních aktivech a prominutí navýšeného úrokového rozpětí u některých úvěrů poskytovaných z Evropského nástroje finanční stability. Druhá tranše politicky podmíněných dluhových opatření byla uvolněna po zasedání Euroskupiny dne 4. prosince 2019, mimo jiné na základě posouzení toho, jak Řecko plní své závazky do poloviny roku 2019, které bylo zahrnuto do zprávy o posíleném dohledu přijaté Komisí dne 20. listopadu 2019 ().

Epidemie koronaviru negativně ovlivnila provádění plánu na vypořádání nedoplatků, bylo však dosaženo pokroku, pokud jde o zlepšování základních procesů, a orgány jsou i nadále odhodlány dodržet harmonogram stanovený v plánu z října 2019. Objem nedoplatků v lednu 2020 činil 1,3 miliardy EUR, tedy o 69 milionů EUR více než v prosinci 2019 a o 340 milionů EUR více, než činí cílová hodnota vypořádání. Orgány nebyly schopny poskytnout úplné souhrnné údaje za období po lednu a uvedly, že v důsledku narušení souvisejících procesů s vysokým podílem lidské práce může dojít k dočasnému nárůstu objemu nedoplatků v některých dílčích odvětvích. Orgány však navrhly dvě opatření, která by po obnovení provozu měla vypořádat 15 % celkového objemu nedoplatků. Jejich cílem je urychlit vypořádání nedoplatků u poskytovatelů zdravotní péče a umožnit okamžité vypořádání vratek určitých daní. S cílem předejít kumulaci nových nedoplatků hodlají orgány zavést do jednoho společného fondu pro sociální zabezpečení (EFKA) nový počítačový systém, který podstatně zrychlí tempo vypořádání nevyřízených nároků na důchod. Orgány oznámily zlepšení centralizovaného zadávání veřejných zakázek ve zdravotnictví, provedly většinu doporučení řeckého účetního dvora a posilují vnitřní kontroly.

Orgány podnikají kroky k posílení provozní kapacity operačního koordinačního střediska, které koordinuje činnost v oblasti boje proti pašování, a dosáhly pokroku v řadě projektů zlepšujících výběr daní a dodržování předpisů. Očekává se, že návrh ustanovení, která mají posílit kapacitu a správu střediska, bude přijat do konce května 2020. Orgány plánují revidovat i celní právní předpisy, aby mimo jiné dosáhly pokroku v používání zpravodajských metod při operacích v rámci boje proti pašování. Předpokládá se, že systém elektronické fakturace bude uveden do provozu v plánovaném termínu v červenci 2020 a vzorový úřad pro výběr, který obdržel technickou podporu poskytovanou prostřednictvím Evropské komise, se blíží svému dokončení. Je však ještě zapotřebí určit a převést potřebné pracovníky.

U doplňkových opatření v oblasti lidských zdrojů, IT a potřeb bydlení, která byla schválena v roce 2019, došlo jen k omezenému pokroku. Primární právní předpisy v oblasti reformy lidských zdrojů dosud nejsou provedeny a lhůta jejich úplného provedení bude ovlivněna pandemií koronaviru, je však ještě třeba stanovit revidovaný harmonogram. Pokud jde o infrastrukturu informačních technologií a vyjasnění oblastí pravomoci nezávislého úřadu, nebylo dosaženo žádného konkrétního pokroku. Toto úsilí by se mělo s větší naléhavostí zintenzivnit, neboť interoperabilita různých databází by posílila schopnost bojovat proti daňovým únikům a usnadnila by včasný výběr daní. Pokud jde o přesun sídla Nezávislého úřadu do jediného místa, dříve určená budova byla předána jinému veřejnému orgánu. V současné době orgány plánují výstavbu dvou nových budov na předměstí Atén vedle Ministerstva financí, v nichž bude Nezávislý úřad sídlit a jejich dokončení se předpokládá v roce 2024.

Nezávislý úřad je na dobré cestě ke splnění většiny svých klíčových ukazatelů výkonnosti za první čtvrtletí roku 2020 a počet jeho zaměstnanců se během tohoto období mírně zvýšil, ačkoli nadále zůstává značně pod cílovými hodnotami (specifický závazek do konce roku 2019). Vymáhání dlužných částek v prvním čtvrtletí roku 2020 pokračovalo obdobným tempem jako v témže období předchozího roku, přičemž podíl nových auditních případů vzrostl. Počet zaměstnanců se v průběhu prvního čtvrtletí nadále zvyšoval a v současnosti činí 11 916, ve srovnání s počtem 12 500, který byl stanoven jako cíl do konce roku 2019.

Tváří v tvář rychle se rozvíjející koronavirové nákaze nebyly orgány schopny dokončit probíhající celostátní oceňování týkající se daně z nemovitosti, tedy specifický závazek do poloviny roku 2020, ve včasném termínu pro účely letošního cyklu vyměřování daní. To znamená odklad provádění širší reformy daně z nemovitostí do roku 2021 a fiskální účinek v podobě malého nárůstu schodku ve výši přibližně 150 milionů EUR u příjmů roku 2020. Orgány se zavázaly přeložit oceňování na podzim s cílem přizpůsobit hodnoty daně z nemovitostí tržním cenám do ledna 2021.

Provádění akčního plánu z listopadu 2019, který má posílit sledování a prognózování rozpočtu na veřejné investice, je na dobré cestě. Rozpočet na investice se připravuje a plní nezávisle na neinvestiční („běžné“) části státního rozpočtu, což vyžaduje vysoké standardy transparentnosti a informačních toků. Řecko v listopadu 2019 přijalo podrobný akční plán k odstranění nedostatků v této oblasti, a to se lhůtou provedení do roku 2021. Provádění akčního plánu probíhá celkově dobře a orgány očekávají, že případná zpoždění způsobená epidemií koronaviru budou méně významná.

Řecké orgány se rozhodly přijmout řadu důležitých kroků k řešení příslušných nedostatků. Vypracovaly plán pro rychlé provádění národního programu rozvoje přijatého v roce 2019. Kromě toho se dohodly na zřízení nástroje pro přípravu projektů a vytvoření seznamu připravovaných nových projektů. Očekává se, že tato opatření urychlí přípravu a provádění projektů. Podle plánu by měl být seznam připravovaných strategických projektů plně vypracován do ledna 2021 a v březnu 2021 bude uveden do provozu nástroj pro přípravu projektů. Orgány se rovněž vyzývají, aby zlepšily předvídatelnost a koordinaci archeologických a vyvlastňovacích postupů na základě přezkumu dřívějších reforem.

Řecký bankovní sektor je od ukončení programu stabilnější a odolnější vůči otřesům, rizika spojená s minulostí a významné základní nedostatky, které budou ještě prohloubeny pravděpodobným značným negativním dopadem šíření koronavirového onemocnění, však nadále přetrvávají. Likvidita se v průběhu roku 2019 nadále zlepšovala a zůstala stabilní. Velkým problémem je i přes zlepšení dosažená v roce 2019 stále kvalita aktiv, a to i bez dopadu koronavirové pandemie. Kapitálová pozice řeckých bank je v souladu s kapitálovými požadavky, je však i nadále vystavena zvýšené kapitálové poptávce v blízké budoucnosti a do značné míry závisí na státu, což je dáno vysokým podílem odložených daňových pohledávek v kapitálu bank. Ke konci roku 2019 banky opět dosáhly ziskovosti, která je však i nadále nízká a nestabilní. Je závislá na růstu úvěrů, na který má dopad opětovné zhoršení kvality aktiv a do jisté míry i volatilita výnosového spreadu státních dluhopisů.

Pokud jde o přezkum systému dotací pro místní veřejnou dopravu, u hodnotící studie (specifický závazek do konce roku 2019) došlo ke zpoždění v důsledku epidemie koronaviru, předpokládá se však, že právní předpisy týkající se reformy budou v každém případě hotovy do konce září 2020.

Byl schválen návrh rámce pro poskytování dávek osobám se zdravotním postižením, specifický závazek do poloviny roku 2019. V návaznosti na diskusi o osvědčených postupech EU bude přijat nový reformní přístup, který bude vycházet z posouzení funkční neschopnosti na základě fyzických vyšetření prováděných kvalifikovanými odborníky. Tato posouzení využívají v široké míře i jiné členské státy, a to za dvojím účelem spočívajícím v posuzování způsobilosti k dávkám a vypracování konkrétních návrhů na zmírnění zdravotního postižení a rehabilitaci. Schválený plán provádění nového návrhu závazku začne od ledna 2021 pilotním projektem.

Orgány aktualizovaly svůj akční plán, jehož cílem je dokončit zřizování jednoho společného fondu pro sociální zabezpečení (EFKA), specifický závazek do poloviny roku 2020. Cílem plánu je komplexní digitální transformace do konce roku 2020, která povede k novému provoznímu a institucionálnímu uspořádání. Hlavní organizační opatření, která mají být dovršena do konce června 2020, se týkají sloučení doplňkového penzijního fondu (ETEAEP) do jednoho společného fondu sociálního zabezpečení, v jehož rámci bude zřízeno a uvedeno do provozu oddělení pro důchody ve veřejném sektoru. Zbývající organizační reformy zahrnují zřízení místních poboček pro zemědělce a osoby samostatně výdělečně činné, u nichž v důsledku epidemie koronaviru došlo ke zpožděním, jejich dokončení se však plánuje na dobu čtyři měsíce po opětovném zahájení provozu.

Centralizované zadávání veřejných zakázek, specifický závazek do poloviny roku 2020, pokračuje se zaměřením na naléhavé potřeby systému zdravotní péče. Centrální řízení při zadávání regionálních veřejných zakázek zajišťuje větší efektivnost, kterou by mohla dále podpořit i reaktivace střediska pro sledování cen. Zatímco návrhy právních předpisů týkajících se přeměny nového ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotnictví na soukromý právní subjekt se dosud připravují, současná mimořádná je pro některé prvky nového systému zkouškou.

Značné hotovostní rezervy poskytují prostor k absorpci likviditních šoků, další zintenzivnění krize však může vést k tomu, že se potřeby financování nezanedbatelně zvýší. Na konci března 2020 dosáhly hotovostní rezervy sektoru vládních institucí přibližně 34 miliard EUR, z toho přibližně 26 miliard EUR náleží státu a zbytek subjektům sektoru vládních institucí. Vzhledem k omezeným potřebám dluhového financování jsou hotovostní rezervy k dispozici pro absorpci likviditních šoků v nadcházejících měsících. Řecko naznačilo, že hodlá udržet svou přítomnost na dluhopisových trzích a dále zvyšovat objem hotovosti tak, aby mohlo zvládnout rizika zhoršeného financování. Hlavním rizikem by byla pokračující ekonomická stagnace, která by trvala i dlouho po květnu a mohla by si vyžádat dodatečné využití hotovostní rezervy v prvních letních měsících.

Potřeby obsluhy řeckého dluhu budou v nadcházejících letech nízké. Od vypuknutí pandemie Řecko úspěšně vydává státní pokladniční poukázky i dlouhodobé dluhopisy, což svědčí o trvalém přístupu k tržnímu financování. Náklady na obsluhu řeckého dluhu v letech 2020 a 2021 jsou nízké a většinou jsou odrazem refinancování krátkodobých dluhopisů. Po dlouhém období snižování začala s rozvojem krize narůstat rozpětí vůči německým státním dluhopisům, která v polovině března dosáhla maxima ve výši přibližně 400 bazických bodů při desetileté splatnosti, a to s vysokou volatilitou. Poté, co byl oznámen nouzový pandemický program nákupu aktiv, který připravila Evropská centrální banka, a řecké státní dluhopisy byly do tohoto programu zahrnuty, volatilita se zmírnila a rozpětí kleslo o přibližně 200 bazických bodů. Rozpětí však dále pomalu rostla a na konci dubna dosáhla úrovní o 130 bazických bodů vyšších, než činila únorová minima.

Orgány se zavázaly přijmout do konce roku 2020 novou strategii zadávání veřejných zakázek na období 2021–2025, která přispěje k udržitelnějšímu a účinnějšímu využívání veřejných zdrojů (doplňkový závazek). Dobře fungující systém zadávání veřejných zakázek je klíčovým prvkem investičního procesu, který bude mít zásadní význam pro oživení po epidemii koronaviru. Řešení nedostatků v procesu zadávání veřejných zakázek by mohlo pomoci racionalizovat veřejné výdaje, podpořit růst a zaručit konkurenční podnikatelské prostředí. Orgány se dohodly, že přezkoumají právní rámec a provádění v souladu s příslušnými právními předpisy EU.

Koronavirová pandemie vedla k odklonu zdrojů na všech úrovních veřejné správy, k omezení pokroku a ke zpožděním v provádění reforem finančního sektoru. Orgány však i nadále usilují o harmonizaci insolvenčního rámce a o zdokonalení stávajících nástrojů k řešení úvěrů se selháním. To je příznivá zpráva, neboť v souvislosti s koronavirovou pandemií je účinný insolvenční rámec ještě důležitější. Níže uvedená opatření jsou monitorována a hodnocena jako součást trvalého závazku v oblasti finanční politiky.

·Orgány pokročily v přípravě nového insolvenčního zákoníku. Nový zákoník bude zahrnovat úpadková řízení podniků a fyzických osob. Předpokládá se, že bude přijat do konce června a vstoupí v platnost dne 1. ledna 2021. I když úplné posouzení návrhu bude možné teprve, až bude k dispozici jeho stabilní znění, představuje stávající návrh vítanou modernizaci a sjednocení insolvenčního práva na základě mezinárodních osvědčených postupů. Klíčovým požadavkem pro účinné uplatňování zákoníku bude řádný procesní a donucovací rámec, a to jak z hlediska legislativního, tak z hlediska praktické prováděcí kapacity. Návrh zákoníku rovněž obsahuje návrh režimu zpětného leasingu, v jehož rámci by hlavní bydliště způsobilých vypůjčovatelů mohl zakoupit státem vlastněný subjekt, který by je pronajal zpět dlužníkovi s možností zpětného odkoupení, a zároveň by zranitelní způsobilí vypůjčovatelé měli nárok na dotaci na pronájem zpětně pronajaté nemovitosti. I když podobné režimy existují i v jiných zemích (např. v Irsku), hrozí, že návrh povede k významnému zapojení veřejného sektoru do trhu s nemovitostmi, jakož i k fiskálním rizikům, a proto pokud se bude postupovat tímto směrem, je nutná velká obezřetnost. Navrhovaný režim rovněž vyvolává otázky týkající se vymahatelnosti, zaměření oblasti působnosti a zacílení na příjemce a možného překrývání s jinými nástroji.

·Orgány uzákonily tříměsíční prodloužení režimu ochrany hlavního bydliště, jehož platnost měla vypršet v dubnu, do konce července. Rozhodnutí bylo přijato navzdory omezené odezvě a s ohledem na potíže žadatelů s včasným podáním žádosti v důsledku vypuknutí pandemie. Nebyly provedeny žádné změny týkající se úvěrů, na něž se systém vztahuje, nebo kritérií způsobilosti. Orgány rovněž oznámily, že mají v úmyslu prodloužit lhůtu pro podávání žádostí v rámci mimosoudního řešení sporů do konce července.

·S cílem zmírnit dopad na sociální skupiny, jichž se koronavirová pandemie finančně dotkla, oznámily orgány dočasnou subvenci na splátky hypotečních, spotřebitelských a podnikatelských úvěrů zajištěných hlavním bydlištěm. Mechanismus, který se liší od výše uvedeného režimu zpětného leasingu podle insolvenčního zákoníku, bude k dispozici způsobilým fyzickým osobám a bude se vztahovat na splácené úvěry, nevýkonné expozice s úlevou a další nevýkonné expozice na základě konkrétního konečného termínu. Žádosti bude možné podávat po dobu jednoho měsíce od 1. července 2020 a program bude k dispozici pouze dlužníkům postiženým pandemií. Předpokladem účasti v programu bude restrukturalizace dotčených úvěrů na základě dohody mezi bankou a dlužníkem. Nabídku na restrukturalizaci banky rozšíří dle vlastního uvážení. Vzhledem k širokému okruhu způsobilých úvěrů bude důležité, aby program zahrnoval silné záruky, které zajistí, že se budou restrukturalizovat pouze životaschopné úvěry a zmírní se negativní dopad na platební disciplínu.

·Orgány předložily akční plán a odpovídající legislativní návrh na zrychlení vyřizování nevyřízených případů platební neschopnosti domácností, jejichž počet se v důsledku zastavení soudních řízení ještě zvýšil. Zavázaly se rovněž přijmout ustanovení nezbytná pro jeho zavedení do konce května 2020, přičemž uvádějí, že elektronická platforma, která by umožnila slyšení na dálku v dřívějších termínech, by mohla být funkční do 45 dnů od přijetí právních předpisů.

·Přijímají také opatření, která jsou v současné situaci považována za realizovatelná, k provádění čtyřletého akčního plánu pro zúčtování nevyřízených vyžádaných záruk, jejichž množství je i nadále značné. Přezkum a očekávané platby pohledávek za první čtvrtletí roku 2020 postupuje podle plánu a zřizování úložiště elektronických souborů probíhá od začátku května díky sekundárním právním předpisům lépe. Byl zahájen přesun zaměstnanců a dalších zdrojů, avšak vyřizování pohledávek se vzhledem k omezením způsobeným pandemií zpomalilo. Orgány mají v úmyslu vyřizování pohledávek ve druhé polovině roku 2020 ve srovnání se stanovenými cíli co nejvíce urychlit a přezkoumat způsoby, jak dále předsunout harmonogram plateb do roku 2023. Urychlení vyřizování pohledávek již v tomto roce by podpořilo likviditu bankovního sektoru.

·Provádění elektronických dražeb bylo přerušeno v důsledku uzavření soudů a notářských úřadů, ale pokračuje práce na zlepšení procesu. Orgány předložily návrh změn občanského soudního řádu, jež by řešily procesní překážky, jakož i návrhy na posílení uživatelské vstřícnosti platformy pro elektronické dražby. Nezbytné právní změny připraví výbor pro přípravu právních předpisů pověřený zpracováním revize občanského soudního řádu, který má svou práci doplněnou důvodovou zprávou dokončit do konce září 2020 a nikoli do konce března, jak bylo původně plánováno.

Řecký fond finanční stability se zapojil do iniciativ, jejichž cílem je lépe posoudit a sledovat dopady koronavirové pandemie na finance bank systémového významu. Vypuknutí pandemie si vyžádalo, aby fond posílil monitorování a případně i své další úlohy v rámci stávajícího právního rámce.

Trh práce

Na trhu práce se začal projevovat významný dopad pandemie a orgány přijímají řadu opatření k minimalizaci ztrát pracovních míst a dlouhodobých hospodářských škod. Patří mezi ně zvýšená flexibilita pracovní doby a zvláštní rodičovská dovolená v návaznosti na uzavření škol, dočasný zákaz propouštění uložený zaměstnavatelům v kombinaci se mzdovým příspěvkem pro zaměstnance, kterých se dotklo vládou nařízené pozastavení činnosti (v současné době celkem 1,7 milionu zaměstnanců soukromého sektoru a 500 000 osob samostatně výdělečně činných), a prodloužení dávek v nezaměstnanosti do konce května. Orgány rovněž zvažují zavedení nového, širšího dočasného režimu zkrácené pracovní doby, který by společnostem poskytl větší flexibilitu pro úpravu pracovní doby, kdy pracovníci obdrží za neodpracované hodiny částečnou náhradu. Rozhodnutí o přesné podobě režimu a jeho načasování bude vycházet z fiskálních nákladů. Režim bude pravděpodobně způsobilý pro podporu z nástroje Evropské unie pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) nebo z jiných iniciativ (Evropského sociálního fondu).

Orgány dokončily realizaci akčního plánu pro boj proti nehlášené práci na období 2017–2019, což byl specifický závazek ke konci roku 2019, a budou nyní realizovat navazující plán. Očekává se, že harmonogram navazujícího akčního plánu bude brzy přijat.

S ohledem na koronavirovou pandemii se orgány po dohodě se sociálními partnery rozhodly odložit aktualizaci minimální mzdy z června 2020 na leden 2021. Podle předběžného posouzení značného zvýšení minimální mzdy v roce 2019, které provedla Světová banka, existují jen omezené důkazy o tom, že by se zaměstnanost a nezaměstnanost v odvětvích s vysokým podílem pracovníků s minimální mzdou v porovnání s odvětvími zaměstnávajícími pracovníky s vyšší mzdou změnily, i když by bylo třeba provést další analýzu. Pokud jde o budoucnost, koronavirová epidemie způsobuje značnou nejistotu a narušuje harmonogram konzultací plánovaných v právním rámci. Všechny subjekty zapojené do tohoto procesu proto požádaly vládu, aby odložila aktualizaci minimální mzdy na leden 2021, což je opodstatněné.

výrobkové trhy a konkurenceschopnost

Orgány nadále pracují na zlepšování hospodářských rámcových podmínek a zvyšování konkurenceschopnosti, a to i přes měnící se priority a obtíže vzniklé v důsledku koronavirové nákazy. To bude zásadní pro zajištění toho, aby řecké hospodářství ze současné situace vyšlo pevným krokem a aby bylo schopno dosáhnout stabilního a udržitelného hospodářského oživení. Značné prostředky byly nevyhnutelně a opodstatněně přesměrovány na zajištění kontinuity činností během pandemie, která posloužila jako katalyzátor pokroku v provádění agendy v oblasti elektronické správy. Orgány se zavázaly podniknout doplňková opatření v oblasti digitálních iniciativ s cílem dále zmírnit administrativní zátěž podniků a občanů a zvýšit transparentnost pravidel využívání půdy pro investory. Pokud jde o hospodářskou diplomacii, ta se okamžitě začala soustředit na boj proti pandemii, zatímco opatření na podporu vývozu, včetně přípravy krátkodobé a střednědobé strategie, pokračují. Klíčové bude rozhodné provádění, mimo jiné prostřednictvím rychlého přijetí právních předpisů zaměřených na posílení odpovědnosti v rámci ministerstva zahraničních věcí a na vytvoření nezbytných meziresortních řídících struktur.

Udělování licencí na investice pokračuje v celé řadě oblastí, a to i přes zpoždění, která byla způsobena faktory, které jsou většinou mimo kontrolu orgánů, rizika však dále přetrvávají. Vývoj konkrétních závazků byl nerovnoměrný. Nabídkové řízení na informační systém na podporu reformy udělování investičních licencí, což byl specifický závazek ke konci roku 2019, se na základě soudních rozhodnutí odkládá. Práce na provádění rámcového zákona o inspekcích a na dalším zjednodušení postupů, dvou specifických závazcích k polovině roku 2020, pokračuje, i když s určitým zpožděním, které lze do určité míry přičíst koronavirové nákaze. Orgány zároveň usilují o to, aby byla do poloviny roku 2020 v dostatečném předstihu před uplynutím lhůty pro specifické závazky do poloviny roku 2021 dokončena revize klasifikace nepřípustného jednání. Orgány navíc přijaly právní předpisy s cílem zlepšit proces udělování environmentálních povolení a pracují na sekundárních právních předpisech o certifikaci externích inspektorů a posuzovatelů v oblasti životního prostředí, které mají být dokončeny do poloviny roku 2020. Pro zajištění trvalého provádění reformy udělování investičních licencí ve všech odvětvích bude z hlediska správy zásadně důležité dále zesílit koordinaci mezi ministerstvy.

Za účelem dalšího zlepšení podnikatelského prostředí zavádějí příslušné orgány doplňková opatření ke snížení byrokracie, na podporu stanovení jasných pravidel pro interakci mezi vládami a zvýšení předvídatelnosti ekonomických transakcí. S pomocí technické podpory ze strany Evropské komise usilují orgány o zlepšení výsledků Řecka podle ukazatelů Světové banky „Doing Business“, přičemž se rovněž snaží identifikovat problémy a zlepšit příslušné aspekty, které nejsou zahrnuty do oblasti působnosti tohoto projektu.

Koronavirová nákaza má dopad i na projekt katastru nemovitostí, a pokud budou dále platit opatření proti šíření nákazy, existuje riziko, že se nedávno aktualizovaný plán dále zpozdí. V řadě pracovních oblastí, jako jmenování vedoucích pracovníků, příprava podnikové strategie řeckého katastru nemovitostí, technické specifikace pro strategii digitalizace archivu a zadání pěti konečných smluv, činnost pokračuje. Nábor specializovaných pracovníků je nadále problematický, v květnu byla přijata právní úprava, která má tento proces usnadnit. Otevírání regionálních katastrálních úřadů bylo pozastaveno, a jakmile se situace normalizuje, bude se pokračovat. Veřejná prezentace všech zbývajících map lesů, která měla být zahájena v lednu 2020 a postupně dokončena do června 2020, byla zastavena z důvodů, které nesouvisí s koronavirovou nákazou. To je znepokojivé, neboť prodlevy ve vkládání map mohou mít dopad na dokončení katastrálního mapování jako celku.

Koronavirová epidemie má dopad na řecké odvětví energetiky kvůli nižším cenám ropy a zemního plynu a opatřením omezujícím shromažďování osob, která ovlivnila vzorce poptávky a některé technické projekty. Způsobila také problémy s likviditou účastníkům trhu, neboť se zpomalilo placení účtů. Jedním z důsledků je zpoždění spuštění cílového modelu, což je závazek k polovině roku 2020, a to kvůli problémům s realizací technického projektu pro vyrovnávací trh, které souvisejí s obtížemi dodavatelů s nasazením personálu v důsledku opatření proti šíření nákazy. Řecko nicméně dosáhlo pokroku na několika frontách, zejména ve spuštění forwardového trhu s elektřinou. V důsledku zhoršení situace ohledně neplacení účtů na spotřebitelském trhu hrozí krize likvidity mezi dodavateli energie. Orgány na to dosud reagovaly opatřeními, jejichž cílem je zmírnit tlak, aniž by došlo k narušení trhu. Ve střednědobém horizontu Řecko prozatím pokračuje s vyřazováním hnědouhelných elektráren z provozu podle harmonogramu a naznačilo záměr vložit do tohoto projektu maximální úsilí. Zvláštní účet obnovitelných zdrojů energie je v důsledku nižších cen energie a nižších cen na trhu EU pro obchodování s emisemi rovněž vystaven vyššímu tlaku.

Pokračují jednání o konkrétních aspektech antimonopolních nápravných opatření s cílem předložit návrh, který by bylo možné otestovat na trhu, což je klíčový krok ke konečnému zavedení nápravných opatření a dokončení tohoto závazku ke konci roku 2020. Cílem je, aby strukturální nápravná opatření byla schopna posílit hospodářskou soutěž na všech úrovních trhu a aby nebyla příliš vychýlena směrem k určitému uživatelskému profilu, aby tedy splnila požadavek antimonopolních opatření a byla vyloučena námitka proti výhradnímu přístupu společnosti Public Power Company k základním zdrojům energie. Tento klíčový závazek, který byl navržen jako alternativa neúspěšného prodeje dvou hnědouhelných elektráren této společnosti, bude důležitý pro otevření trhu hospodářské soutěži a podporu nových investic během transformace řecké energetiky.

Evropská komise v současné době přezkoumává řecký vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu. Tento ambiciózní plán na vyřazování hnědouhelných elektráren z provozu bude vyžadovat větší využívání obnovitelných zdrojů energie a plynu jakožto náhradních zdrojů a regionální plán řešení socioekonomických problémů. K tomu přispěje nadcházející licenční zákon zaměřený na zlepšení zavádění projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a jejich rozvoj. Klíčem k úspěchu plánu na vyřazování hnědého uhlí bude transformace v oblastech, které jsou na tomto odvětví obzvláště závislé. Řecko zřídilo mezirezortní výbor, jehož úkolem je vypracovat hlavní plán spravedlivé transformace, jímž se bude projekt s podporou mechanismu EU pro spravedlivou transformaci řídit.