C 459/11

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2022/C 459/07)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU NEBO CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„Bovški sir“

EU Č. PDO-SI-0423-AM01— 2.9.2020

CHOP (x) CHZO ( )

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Društvo rejcev drobnice Bovške (Sdružení chovatelů ovcí a koz v Bovci)

Žadatel je totéž seskupení, které podalo žádost o registraci názvu „Bovški sir“, a má proto oprávněný zájem.

Adresa: Trenta 34

SI – 5232 Soča

Země: Slovinsko

Tel. + 386 31 409 012

2. Členský stát nebo třetí země

Slovinsko

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☐ Zeměpisná oblast

☐ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☒ Označování

☒ Jiná

4. Druh změny (změn)

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5. Změny

5.1. Popis produktu

1. Změna

Všechny změny uvedené v tomto oddíle se týkají změn bodu 1.2.1 specifikace (Úpravy produktu).

Věta „Ovčí mléko musí být vyprodukováno ovcemi původního plemene z oblasti Bovec“ se nahrazuje větou „Nejméně 80 % ovčího mléka musí být vyprodukováno ovcemi původního plemene z oblasti Bovec a jejich kříženci (např. šlechtěnými ovcemi z oblasti Bovec), zbývající část mléka může být vyprodukována jinými plemeny ovcí.“

Důvodem této změny je postupné zmenšování genofondu ovcí z oblasti Bovec, které po druhé světové válce téměř vyhynuly, což značně omezilo jejich genetický potenciál. Z tohoto důvodu chovatelé příležitostně používají berany jiných plemen, především fríské ovce. Šlechtěná ovce z oblasti Bovec je výsledkem křížení ovce původního plemene z oblasti Bovec s východofrískou ovcí, která je mimořádně plodná a má velmi vysokou dojivost. Ovce původního plemene z oblasti Bovec byly šlechtěny s cílem získat plemeno větších jedinců, kteří by mohli z kvalitního základního krmiva produkovat více mléka. Šlechtěná ovce z oblasti Bovec je od roku 2020 registrována jako nové plemeno. Její dojivost je srovnatelná s ovcí z oblasti Bovec a mléko obou plemen obsahuje podobný podíl bílkovin a tuku. Tato změna tedy nemá vliv na konečné charakteristiky a organoleptické vlastnosti sýru „Bovški sir“.

2. Změna

Věta „‚Bovški sir‘ je vyroben ve formě bochníku o průměru 20 až 26 cm, výšce 8 až 12 cm a hmotnosti 2,5 až 4,5 kg.“ se nahrazuje větou „‚Bovški sir‘ je vyroben ve formě bochníku o průměru 17 až 26 cm, výšce 8 až 12 cm a hmotnosti 1,8 až 4,5 kg.“.

Změna se týká snížení spodní hranice průměru bochníku z 20 cm na 17 cm a spodní hranice hmotnosti z 2,5 kg na 1,8 kg.

Cestovní ruch se v posledních letech stal jedním z nejrychleji se rozvíjejících odvětví v údolí Soči, což vedlo k výraznému zvýšení poptávky po produktu „Bovški sir“, a tím i ke změně struktury prodeje. Zákazníci většinou dávají přednost nákupu produktu „Bovški sir“ přímo od výrobců ve formě celých sýrů, což vysvětluje vysokou poptávku po lehčích sýrech. Změna velikosti a hmotnosti bochníků produktu „Bovški sir“ tak dává výrobcům větší flexibilitu při výrobě, protože jim umožňuje vyrábět menší, a tím i lehčí bochníky sýru „Bovški sir“, a tím uspokojit poptávku zákazníků.

3. Změna

Text „Normální konzumní zralost: nejméně 60 dnů“ se nahrazuje textem „Normální konzumní zralost: nejméně 45 dní“.

Změna se týká zkrácení doby potřebné k dosažení normální konzumní zralosti z 60 dní na nejméně 45 dní.

Zmenšení hmotnosti a velikosti produktu „Bovški sir“ vedlo také ke zkrácení doby zrání sýra, protože menší sýry zrají rychleji a jsou zralé ke konzumaci po 45 dnech.

Toto zkrácení doby nemá vliv na přirozené procesy zrání ani na konečné vlastnosti produktu.

5.2. Metoda produkce

1. Změna

První věta bodu 3.2.1 specifikace (Příprava mléka pro výrobu sýrů), která uvádí, že „Nejméně 80 % ovčího mléka musí být vyprodukováno ovcemi původního plemene z oblasti Bovec“, se nahrazuje větou „Nejméně 80 % ovčího mléka musí být vyprodukováno ovcemi původního plemene z oblasti Bovec a jeho kříženci (např. šlechtěnými ovcemi z oblasti Bovec)“.

Tato změna se týká změny 1 v bodu 5.1 (Popis produktu).

2. Změna

V kapitole 2 (Přehled technického postupu výroby produktu „Bovški sir“) se bod 11 (Zrání) mění takto: „Sýr je vhodný ke konzumaci po nejméně 45 dnech zrání.“

V bodech 3.2.8 (Zrání sýra) a 3.2.9.1 (Hodnocení sýra) se opravuje doba zrání sýra z „60 dnů“ na „45 dnů“.

Tato změna se týká změny 3 v bodu 5.1 (Popis produktu).

5.3. Souvislost

Změna

V bodě 5.1.3.2 specifikace (Produkce mléka) se stávající text „Mléko, které se zpracovává na produkt ‚Bovški sir‘, se získává z dojených ovcí původního plemene z oblasti Bovec (podrobněji popsáno níže)“ nahrazuje textem „Mléko, které se zpracovává na produkt ‚Bovški sir‘, se získává z dojených ovcí původního plemene z oblasti Bovec (podrobněji popsáno níže) a jeho kříženců, např. šlechtěných ovcí z oblasti Bovec – kříženec původního plemene z oblasti Bovec a východofríské ovce, což je plemeno, které je výjimečně plodné a má velmi vysokou dojivost. Ovce z oblasti Bovec byly kříženy za účelem zlepšení dojivosti.“

Tato změna se týká změny 1 v bodu 5.1 (Popis produktu).

5.4. Označování

Změna

Ve specifikaci se zrušuje bod 5.3 (Logo „Bovški sir“).

To se týká i změny bodu 3.2.9.2 (Označování), jehož první věta stanoví, že „Sýry, které splňují všechny požadavky specifikace, jsou označeny jménem producenta, názvem a logem ‚Bovški sir‘ (uvedeno níže), příslušným logem Společenství a vnitrostátním symbolem jakosti.“. Tato věta se nahrazuje větou „Sýry, které splňují všechny požadavky specifikace, jsou označeny jménem producenta, názvem ‚Bovški sir‘ a příslušným logem Společenství.“.

Logo „Bovški sir“ patří sdružení Društvo rejcev drobnice Bovške (Sdružení chovatelů ovcí a koz v Bovci). Vzhledem k tomu, že výrobci produktu „Bovški sir“ nemají povinnost být členy sdružení, nebylo by správné požadovat používání loga od výrobců, kteří členy sdružení nejsou. Pokud si výrobci, kteří nejsou členy sdružení, přejí používat logo sdružení, mohou ho získat od sdružení.

5.5. Jiná

Změna

Jiná – Hodnotící list

V tabulce „Minimální počet bodů pro jednotlivé vlastnosti“ v bodě 5.2 (Hodnotící list pro „Bovški sir“ po zrání) je uveden minimální počet bodů, které musí sýr získat za vnější vzhled, barvu, hmotu, průřez, vůni a chuť. Minimální počet bodů za vnější vzhled, průřez a vůni sýra v tabulce byl změněn. Minimální bodové hodnocení vnějšího vzhledu se zvyšuje z 1,5 na 1,75, u průřezu se snižuje z 2,5 na 2,0 a u vůně sýra se zvyšuje z 1,5 na 1,75.

Navrhované změny vycházejí z výsledků víceletého organoleptického hodnocení produktu „Bovški sir“. Nejpodstatnější problémy, které se při hodnocení objevily, se týkaly průřezu sýra, protože sýry vyrobené ze syrového mléka mají zřídkakdy ideální průřez. Vyskytly se situace, kdy některé sýry nemohly být prodány kvůli bodovému hodnocení průřezu, i když všechny ostatní vlastnosti získaly vysoký počet bodů.

Minimální bodové hodnocení vnějšího vzhledu bylo zvýšeno, protože vnější vzhled je také důležitý a ukazuje konzistenci a čistotu sýra a dokazuje, že se o něj výrobce řádně stará. Zvýšilo se také minimální bodové hodnocení vůně, protože to je první známkou toho, že sýr nesplňuje požadavky.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Bovški sir“

EU č.: PDO-SI-0423-AM01 – 2.9.2020

CHOP (x) CHZO ( )

1. Název (názvy) chop

„Bovški sir“

2. Členský stát nebo třetí země

Slovinsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Sýr „Bovški sir“ je tvrdý, polotučný sýr. Vyrábí se nejméně z 80 % ze syrového ovčího mléka vyprodukovaného ovcemi původního plemene z oblasti Bovec a jeho kříženci (např. šlechtěnými ovcemi z oblasti Bovec), ale může obsahovat také až 20 % kravského nebo kozího mléka. Celé kulaté sýry mají průměr 17–26 cm a výšku 8–12 cm a váží od 1,8 kg do 4,5 kg. Kůrka sýrů je pevná, hladká a rovná, má šedohnědou až béžovou barvu. Okraje jsou mírně vypouklé a hrany jemně zaoblené. Hmota je kompaktní, pružná, tvrdá; má čistý zlom, je křehká, ale nedrobí se. Sýr má jednotnou šedobéžovou barvu, je rovnoměrně pokrytý malým množstvím skvrnek velikosti čočky, případně malými dírkami nebo prasklinkami. Zralejší sýry mají kompaktnější a křehčí hmotu. Sýr se vyznačuje typickou chutí a vůní: je plná, silná, mírně pikantní. Doba zrání sýrů se pohybuje od 45 dnů do dvou let. Pokud bylo přidáno kravské nebo kozí mléko, je chuť a vůně jemnější. Produkt „Bovški sir“ obsahuje nejméně 60 % sušiny a 45 % tuku v sušině.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Produkt „Bovški sir“ se vyrábí ze syrového ovčího mléka ovcí původního plemene z oblasti Bovec a jeho kříženců (šlechtěných ovcí z oblasti Bovec) nebo ze směsi ovčího, kozího a kravského mléka. Maximální povolené množství kozího nebo kravského mléka činí 20 % celkového množství mléka. Produkt „Bovški sir“ se vyrábí pouze během laktačního období zvířat, které probíhá současně s vegetačním obdobím pastvin, na nichž se stáda pasou. Největší část základní krmné dávky během laktačního období zvířat tvoří pastva, ale lze také dokrmovat senem nebo siláží. Základní krmná dávka musí tvořit alespoň 75 % sušiny denní dávky.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Ve vymezené zeměpisné oblasti se musejí uskutečnit všechny kroky při produkci sýra „Bovški sir“, od produkce mléka až po výrobu a zrání sýra.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Sýry, které splňují všechny požadavky specifikace, jsou označeny jménem producenta, chráněným názvem a příslušným logem EU. Vyrábějí-li se z kozího nebo z kravského mléka, musí na nich být uveden procentní podíl použitého druhu mléka. Producenti mohou sýr opatřit doplňkovým označením, pokud zrál více než jeden rok, je ekologický nebo byl vyroben v horské sýrárně.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Produkční oblast mléka určeného k výrobě produktu „Bovški sir“ i produkční oblast samotného sýru je vymezena na severu a na západě státní hranicí s Itálií, a to od vrcholu Mali Mangart a Veliki Mangart až po hraniční přechod v obci Učja. Od hranic vede hranice zeměpisné oblasti přes pohoří Mali Muzec a Veliki Muzec, dále přes Planina Božca a až po Na Vrhu směrem k pohoří Hrib, přes Pirovec, Krasji Vrh, Planina Zaprikraj, Zapleč až po Lopatnik a Krn, Mali Šmohor, Bogatin, Vratca až po Lanževica, Mala Vrata, Velika Vrata, Travnik, Malo Špičje a Kanjevec, přes Triglav, Luknja, Križ, Prisojnik, Mala Mojstrovka, dále přes Travnik po Jalovec, Kotovo Sedlo, Mali Mangart, kde se vrací k italské hranici. Uvedené hraniční oblasti se nacházejí ve vymezené zeměpisné oblasti. Uvedené hraniční oblasti se nacházejí ve vymezené zeměpisné oblasti.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Sýr „Bovški sir“ je produkt, jehož význam sahá několik století zpět. Archeologické nálezy totiž svědčí o tom, že region Bovec byl osídlen již před několika tisíci lety. Předpokládá se proto, že výroba sýrů se v této vysokohorské oblasti vyvinula již před třemi tisíci lety, ve stejné době jako zpracování železa. První záznamy o oblasti Bovec se datují před rokem 1174, ale první zmínky o místním sýru jsou ze 14. století. Pozemkové katastry a další dobové záznamy uvádějí, že sýr byl považován za hodnotné zboží – na množství sýru se přepočítávaly odvody statkářů, poplatky za rybolov a tak dále (Rutar, 1882) Název „Bovški sir“ se poprvé objevuje v roce 1756 ve městě Udine (v italské podobě Formaggio di Plezo vero), a to na ceníku, podle kterého byl tento sýr mnohem dražší než jiné sýry. Metody pasení stád, výroby sýrů a hospodaření na horských pastvinách byly popsány v příručce „Pašni red“ (pravidla hospodaření na pastvinách). Dr. Henrik Tuma popsal v časopise „Planinski vestnik“, jak se před první světovou válkou na pastvinách hospodařilo a jak vypadal typický pracovní den na pastvině Zapotok nad údolím Zadnja Trenta. Vyplývá z toho, že způsob produkce sýra „Bovški sir“ je s ohledem na technologický pokrok dodnes v podstatě totožný s postupy starými několik set let. Vysokohorské pastviny a strmé svahy této zeměpisné oblasti neposkytují mnoho prostoru pro intenzivní zemědělství. Celá tato zeměpisná oblast se nachází v oblasti Natura 2000 a velká část dokonce v národním parku Triglav. Zeměpisná oblast se vyznačuje alpským kontinentálním klimatem, které údolím řeky Soča zčásti ovlivňuje i podnebí středomořské. Celoročně se vyskytují bohaté srážky (roční srážkový průměr v Bovci v letech 1961–1990: 2 735 mm). Některá údolí jsou kvůli okolním vysokým horám až dva měsíce v roce bez slunečního svitu. Místní půdy nejsou hluboké, a ačkoliv jsou srážky časté, vítr a sucho pravidelně způsobují, že ubývá travnatého porostu. Oblast se proto hodí pro chov ovcí a koz.

Produkt „Bovški sir“ se vyrábí z ovčího mléka ovcí původního plemene z oblasti Bovec a jeho kříženců (šlechtěné ovce z oblasti Bovec). Plemeno ovcí z oblasti Bovec se v průběhu staletí vyvíjelo v údolí horní Soči a bylo pojmenováno podle města Bovec. Ovce z oblasti Bovec je typickým dojným plemenem s úzkou hlavou a krátkýma ušima. Až do současnosti je hlavním cílem šlechtění, aby se zvířata přizpůsobila náročným a skromným podmínkám, aby byla schopná pást se na kopcích a horských pastvinách, aby ovce byly krotké, dosahovaly vysokého věku a byly odolné. Mléko ovcí z oblasti Bovec vykazuje vyšší podíl tuku i sušiny než mléko jiných dojných plemen ovcí ve Slovinsku, což ovlivňuje nejen množství produkovaného sýra, ale také jeho chuť. Šlechtěná ovce z oblasti Bovec je výsledkem křížení ovce původního plemene z oblasti Bovec s východofrískou ovcí, která je mimořádně plodná a má velmi vysokou dojivost. Ovce původního plemene z oblasti Bovec byly šlechtěny s cílem získat plemeno větších jedinců, kteří by mohli produkovat více mléka.

V období laktace se zvířata, jejichž mléko se na výrobu produktu „Bovški sir“ používá, pasou na pastvinách v dané oblasti. Zvířata se pasou tradičním způsobem, přičemž z finančního hlediska je pastva také jedinou rozumnou metodou. Proto během období, kdy se produkuje mléko určené k výrobě produktu „Bovški sir“, tvoří krmivo zejména čerstvá pastva, což do velké míry přispívá k typické chuti a vůni tohoto sýru. Nadmořská výška, podnebí a geologické složení půdy přispívají k mimořádné rozmanitosti flóry na pastvinách. Rostliny ve vymezené zeměpisné oblasti jsou typické pro alpskou, kontinentální i středomořskou oblast.

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Bovski_sir_specifikacija.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.