EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 6.10.2011 
SEK(2011) 1142 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
not applicable for a stand alone DTS 
Návrh 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o společných ustanoveních ohledn ě Evropského fondu pro regionální rozvoj, 
Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zem ědělského fondu pro 
rozvoj venkova a Evropského námo řního a rybá řského fondu, jichž se týká spole čný 
strategický rámec, o obecn ých ustanoveních ohledn ě Evropského fondu pro regionální 
rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení na řízení (ES) 
č. 1083/2006 
 
{KOM(2011) 615 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1141 v kone čném znění}  
 
2/9 1. SHRNUTÍ  
Tento dokument je posouzením dopad ů legislativního návrhu na řízení o spole čných ustanoveních 
ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Ev ropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, 
Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námo řního a rybá řského fondu, 
jichž se týká spole čný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledn ě Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení na řízení (ES) 
č. 1083/2006 (na řízení o spole čných ustanoveních). Týká se zálež itostí souvisejících s Evropským 
fondem pro regionální rozvoj (EFRR), Evropským sociálním fondem (ESF) a Fondem soudržnosti 
v programové období po roce 2013. Dopl ňuje ho posouzení dopad ů pro Evropský zem ědělský fond 
pro rozvoj venkova a Evropský námo řní a rybářský fond. Je sou částí balíčku posouzení dopad ů, do 
kterého pat ří rovněž posouzení dopad ů nařízení o EFRR, Fondu soudržnosti a evropské územní 
spolupráci a posouzení dopad ů nařízení o ESF.  
Byly uspo řádány rozsáhlé ve řejné konzultace, nap říklad skupina na vysoké úrovni pro budoucnost 
politiky soudržnosti, pracovní skupina pro podmín ěnost a veřejná konzultace ohledn ě závěrů páté 
zprávy o soudržnosti, která prob ěhla od 12. listopadu 2010 do 31. ledna 2011.1  
Pátá zpráva o soudržnosti a následná hodnocení r ůzných program ů z let 2000 až 2006 prokazují, že 
politika soudržnosti významn ě přispěla k šíření růstu a prosperity v celé Unii a umožnila pln ění 
evropských politických priorit p ři současném snížení hospodá řských, sociálních a územních 
rozdílů2. Existuje však ješt ě řada problém ů, jimiž je t řeba se zabývat.  
1.1. Problémy související se scho pností poskytovat evropskou p řidanou hodnotu 
a) Zeměpisné rozložení podpory  
Tento problém se týká optimálního zem ěpisného pokrytí politiky soudržnosti. N ěkteří argumentují, 
že je nutno zachovat plné  pokrytí, aby se podpo řila strategie Evropa 2020 ve  všech regionech a dále 
se snížily rozdíly v rámci Unie. Jiní tvrdí, že se stále rostoucím tlakem na ve řejné finance lze zdroje 
přidělované bohatším region ům využít lépe. 
b) Zaměření na omezený po čet priorit v souladu se strategií Evropa 2020  
Existují pádné d ůvody pro to, aby se politika soudržnosti zaměřila na priority EU . Strategie 
Evropa 2020 poskytuje je dnak jasný soubor spole čných zám ěrů, včetně hlavních cíl ů a stěžejních 
iniciativ, a jednak jasný rámec pro stanovení pr iorit financování. Explic itní propojení politiky 
soudržnosti a strategie Evropa 2020 tudíž p ředstavuje možnost i nadále pomáhat chudším region ům 
EU srovnat krok s ostatními částmi Unie a zárove ň dále rozvíjet pol itiku soudržnosti tak, aby se z ní 
stala důležitá hybná síla r ůstu pro celou EU. Aby k tomu skute čně došlo, je t řeba vyřešit řadu 
problémů. 
a) Nedostate čné zaměření na strategické cíle . Řada studií a následných hodnocení zjistila 
problémy spo čívající v nedostate čném zaměření na strategické cíle, v nedostate čné orientaci 
na výkonnost a v nedostatku pobídek, které by podporovaly zam ěření na dosahování 
                                                 
1  „Výsledky ve řejné konzultace ohledn ě závěrů páté zprávy o hospodá řské, sociální a územní soudržnosti, která se 
uskutečnila v Bruselu“, pracovní dokument útvar ů Komise, SEK(2011) 590 v kone čném znění, 13.5.2011. 
2  Pátá zpráva o hospodá řské, sociální a územní soudržnosti, listopad 2010. Následné hodnocení program ů politiky 
soudržnosti na období let 2000–2006 spolufinancovaných z EFRR (cíle č. 1 a 2), souhrnná zpráva, kterou vypracovaly 
Applica, Ismeri a Víde ňský institut pro mezinárodní ekonom ická studia v dubnu 2010. Podrobn ější diskuse 
o dosažených výsledcích a nedostatcí ch v oblasti po litiky soudržnosti p ři snižování rozdíl ů je uvedena v oddílu 2.5. 
 
3/9 výsledků. V období let 2007 až 2013 se objevily pokusy řešit tento problém v ětším 
zaměřením na strategické priority a cíle, avšak s omezeným dopadem.  
b) Nedostate čná předvídatelnost objem ů finančních prost ředků pro ESF . Navzdory 
důležitosti pracovních míst a dovedností pr o strategii Evropa 2020 se v posledních čtyřech 
programových obdobích význam pom ěru přídělů pro ESF v ůči souhrnným p řídělům pro 
(ESF, EFRR a Fond soudržnosti) postupn ě snižoval z 40 % v období 1989–1993 až na 22 % 
v současném programovém období. 
c) Nedostate čná koordinace . Se dv ěma výše uvedenými problémy souvisí i otázka 
nedostate čné koordinace a dopl ňkovosti mezi jednotlivými fondy (ESF, EFRR a Fondem 
soudržnosti) a dalšími politikami a finan čními nástroji EU, jakož i národními programy 
reforem jednotlivých členských stát ů. Pokud jde o koordinaci, zai nteresované strany si často 
stěžují na složitost v d ůsledku p řekrývání program ů nebo nedostatku koordinace na 
strategické úrovni.  
1.2. Problémy související s výkonností politiky 
Jakožto politika založená na zásadách sdíleného řízení se politika soudržnosti často vyzna čuje 
napětím mezi zam ěřením na co nejlepší výsledky na jedné stran ě a předvídatelným p řídělem 
finančních prost ředků na sedmileté období s p řísně časově vymezenými požadavky na čerpání na 
straně druhé. 
Podmínky týkající se politického, regula čního a institucionálního rámce 
Efektivita strukturálních fond ů závisí na správné makroekonomické politice, p říznivém 
mikroekonomickém prost ředí a robustním institucionálním rámci.  
Makrofiskální podmínky 
Stávající regula ční rámec p ředpokládá makrofiskální podmín ěnost v rámci Fondu soudržnosti 
s cílem posílit provád ění program ů stability a konvergen čních program ů a vyvarovat se nadm ěrného 
schodku. Je zde prostor pro úpravu stávajících pravidel tak, aby byla v souladu s opat řeními pro 
prosazování nového Paktu stability a r ůstu, jež mají být p řijata v rámci šestého balí čku týkajícího se 
správy hospodá řských záležitostí. 
Výkonnost z hlediska dosahování zám ěrů a stanovených cíl ů 
Ačkoli z následného hodnocení za období let 20 00 až 2006 vyplývá, že politika soudržnosti m ěla 
významné a okamžité p řenesené ú činky na domácí politiky, zejména v oblasti strategického 
plánování, kultury hodnocení a orientace na vý konnost ve vnitrostátních politikách, stále p řetrvává 
řada problém ů, pokud jde o sledování a hodnocení, takž e je obtížné posuzovat výkonnost.  
1.3. Problémy související s provád ěním politiky 
Správné, ú činné a efektivní řízení využívání prost ředků politiky soudržnosti vyžaduje náležité, 
efektivní a transparentní struktury v rá mci celostátních a regionálních orgán ů veřejné správy. 
1.4. Odůvodnění opatření EU 
Opatření na úrovni EU je oprávn ěné jak na základ ě cílů stanovených v článku 174 Smlouvy, tak na 
základě zásady subsidiarity. Právo jednat je zakotveno v článku 3 Smlouvy o Evropské unii, který 
 
4/9 říká, že „[Unie] podporuje hospodá řskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu mezi členskými 
státy“, jakož i v článku 175 Smlouvy o fungování Evropské unie, který výslovn ě stanoví, že Unie 
má tuto politiku provád ět prostřednictvím strukturálních fond ů, a v článku 177, který vymezuje 
úlohu Fondu soudržnosti. Cíle Evropského so ciálního fondu (ESF), Evropského fondu pro 
regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS) jsou vymezeny v článcích 162, 176 a 177. 
2. CÍLE  
Obecným cílem  vymezeným ve Smlouv ě je podporovat vyvážený a harmonický rozvoj členských 
států a region ů a snižovat rozdíly mezi úrovní rozvoje r ůzných region ů a zaostalost nejvíce 
znevýhodn ěných region ů.  
Specifické cíle jsou napomáhat členským stát ům a region ům, aby podporovaly inteligentní 
a udržitelný r ůst podporující za členění v souladu se strate gií Evropa 2020 tím, že řeší konkrétní 
problémy. Vzhledem k rozsahu tohoto posouzení dopad ů je specifickým cílem zajistit, aby se 
prostředky strukturálních fond ů a Fondu soudržnosti využívaly: 
• způsobem, který poskytuje vysokou evropskou p řidanou hodnotu , 
• efektivně – tzn. způsobem umož ňujícím dosáhnout maximálního dopadu, 
• účinně – tzn. zp ůsobem, který minimalizuje výskyt faktor ů, jež snižují ú činnost, jako 
jsou například zbyte čné správní požadavky nebo nadm ěrně komplikované postupy, 
a který motivuje k ú činnému využívání zdroj ů.  
Takové obecné otázky se promítají do t ěchto opera čních cílů politiky: 
• soustředění prostředků politiky soudržnosti na rozvoj rámcových podmínek pro 
udržitelný rozvoj a r ůst je nezbytné k dosažení co nejvyšší evropské p řidané hodnoty, 
• poskytnutí vhodných mechanism ů v rámci na řízení umož ňujících úplný soulad se 
strategií Evropa 2020, jejími zám ěry a hlavními cíli , 
• zajištění optimální koordinace  fondů mezi sebou navzájem a s dalšími finan čními 
nástroji, 
• stanovení jasných a m ěřitelných cíl ů, 
• dosažení správné rovnováhy mezi nízkými správními náklady / nízkou 
administrativní zát ěží pro řídící orgány a p říjemce na stran ě jedné a minimalizací 
rizika pro rozpo čet EU  na straně druhé.  
3. MOŽNOSTI , ANALÝZA A  POROVNÁNÍ  
Dne 29. června 2011 p řijala Komise návrh víceletého finan čního rámce na období 2014–2020, který 
vyzval k posílení efektivity výdaj ů na soudržnost. Tento ná vrh se odráží v koncepci řady 
navrhovaných možností.  
3.1. Poskytování evropské p řidané hodnoty 
V rámci zeměpisného soust ředění podpory  předpokládá možnost č. 1 uplatn ění scénáře, podle 
 
5/9 kterého nedojde k žádné zm ěně politiky, takže podpora se bude i nadále zam ěřovat na mén ě 
rozvinuté regiony, p řičemž stávající konvergen ční regiony, které p řesahují hranici 75 %, by m ěly 
dostávat podporu v režimu jejího postupného ukon čování. Možnost č. 2 by byla podobná, avšak 
s tím hlavním rozdílem, že by byla zavedena nová kategorie p řechodových region ů, která nahradí 
stávající statistické režimy postupného ukon čování podpory a zavád ění podpory. Možnost č. 3 by 
představovala radikáln ější přístup, podle n ěhož by podporu v rámci politiky soudržnosti v ůbec 
nedostávaly členské státy s pr ůměrným HND na obyvatele vyšším než 90 % pr ůměru Unie. Podle 
možnosti č. 3 by regiony, na n ěž se vztahuje režim postupného zavád ění a postupného ukon čování 
podpory, jakož i konkurenceschopné regiony nem ěly na zásahy v rámci po litiky soudržnosti nárok.  
Tabulka 1: P říděly rozpočtových prost ředků pro jednotlivé možnosti  
 Možnost č. 1 Možnost č. 2 Možnost č. 3 
Méně rozvinuté regiony 70,3 % 67,9 % 100 % 
Přechodové regiony 8,4 % 13,5 % 0 % 
Více rozvinuté regiony 21,3 % 18,6 % 0 % 
Celkem 100 % 100 % 100 % 
Možnosti č. 1 a 2 by zajistily pokrytí – p ři různé intenzit ě podpory – veškerého obyvatelstva EU. 
Proto by podporu v rámci politiky soudržnosti do stávaly všechny regiony EU, zatímco možnost č. 3 
by zajistila, aby se prost ředky politiky soudržnosti soust ředily pouze na zaostávající členské státy. 
Pouze možnost č. 2 poskytuje komplexn ější pokrytí obyvatelstva v rámci kategorie p řechodových 
regionů, přičemž ze všech možností dosahuje nejvyššího r ůstu HDP a sou časně poskytuje vysokou 
míru podpory pro zaostávající regiony.  
V rámci zaměření na priority EU  možnost č. 1 předpokládá, že dojde na úrovni EU k vy členění 
výdajů na cíle strategie Evropa 2020 prost řednictvím obecných strategických zásad Spole čenství. 
Možnost č. 2 zachází dále: nabízí škálu tematických cíl ů, které přímo souvisejí se strategií Evropa 
2020 a vymezují investi ční priority pro fondy. Zam ěření na priority EU bude posíleno stanovením 
minimálních podíl ů podpory ze strukturálních fond ů v určitých oblastech politiky. Vzhledem 
k omezenému zem ěpisnému pokrytí v rámci možnosti č. 3 dochází k zam ěření na priority EU pouze 
v méně rozvinutých členských státech. 
Možnost č. 1 představuje flexibiln ější přístup pro členské státy prost řednictvím ustanovení 
o vyčlenění prostředků, zatímco varianta č. 2 poskytuje viditeln ější a komplexn ější propojení 
s hlavními cíli a integrovanými hlavními sm ěry strategie Evropa 2020. Možnost č. 3 se soust ředí 
pouze na priority EU v mén ě rozvinutých zemích. Proto možnost č. 2 nejvíce p řispívá k hlavním 
cílům, zatímco možnost č. 1 by vedla k rozt říštěnosti zásah ů v rámci politiky soudržnosti.  
Pokud jde o viditelnost a p ředvídatelnost financování pro ESF , pouze možnosti č. 2 a 3 by 
zajistily minimální podíly pro ESF, zatímco možnost č. 1 by členským stát ům umožňovala, aby si 
flexibilně sjednávaly své p říděly z ESF v souladu se svými pot řebami.  
V rámci koordinace s ostatními politikami a finan čními nástroji EU  představují možnosti č. 1 
a 2 odstup ňovaný přístup ke strategickému slad ění se strategií Evropa 2020. Zatímco možnost č. 1 
umožňuje volné slad ění na základ ě nezávazných strategických zásad Spole čenství, možnost č. 2 
nabízí komplexn ější sladění s cíli strategie Evropa 2020 prost řednictvím spole čného strategického 
rámce a smlouvy o partnerství, zatímco možnost č. 3 znamená, že se neprovádí žádné slad ění nad 
rámec formálního dodržování  obecných pravidel. P říspěvek k hlavním cíl ům strategie Evropa 2020 
je nejvyšší u možnosti č. 2 v důsledku jejího závazn ějšího strategického rámce, nižší u možnosti 
č. 1 a nejnižší u možnosti č. 3 v důsledku její nezávazné povahy a menšího zem ěpisného pokrytí.  
 
6/9 Díky zem ěpisnému zam ěření prost řednictvím koordinace s ostatními politikami a finan čními 
nástroji EU p řináší nejvyšší evropskou p řidanou hodnotu možnost č. 2.  
3.2. Zvýšení výkonnosti politiky 
3.2.1.  Možnost č. 1 – Status quo 
V rámci možnosti spo čívající v pokra čování dosavadní poli tiky bez jakýchkoli zm ěn by i nadále 
existovaly tyto druhy podmíněnosti : 
− makrofiskální podmín ěnost v rámci Fondu soudržnosti (p řestože dosud nikdy nebyla 
prosazována), 
− procedurální shoda, 
− dodržování odv ětvových právních p ředpisů EU přímo použitelných na investice 
a některé druhy tematické podmín ěnosti spojené se strategickými rámci. 
Hlavní výhodou této mo žnosti je, že nep ředstavuje žádné nové požadavky kladené na řídící orgány. 
Hlavní nevýhodou je, že p řípady malé ú činnosti, které souvisejí s nedostate čnou institucionální 
kapacitou, nedostate čným souladem s právními p ředpisy EU a s nedostatky fiskální politiky 
a strategických rámc ů, by existovaly i nadále. Makrofiskální podmín ěnost Fondu soudržnosti by 
zůstala nepovinná. Neexistence systému odm ěňování a vytvá ření pobídek k lepší výkonnosti 
omezuje dopad na ú činnost a efektivitu politiky. 
3.2.2.  Možnost č. 2 – Předběžné podmínky 
Předběžná podmín ěnost souvisí se spln ěním podmínek týkajících se  strategického, regula čního 
a institucionálního rámce, jakož i provád ění politiky v souladu s politickými pokyny EU. Tyto 
podmínky mohou být často stanoveny ješt ě předtím, než se p řijme nová generace program ů. 
V některých p řípadech v závislosti na konkrétních s ouvislostech však mohou být další zm ěny či 
úpravy nezbytné a mohou být spojeny se závazným časovým plánem rozlišeným podle členských 
států a regionů. Sledovalo by se skute čné plnění závazk ů.  
Hlavní výhodou této možnosti je, že by zvýšila efektivitu výdaj ů na soudržnost zavedením 
regulačních, strategických a institucionálních podmíne k, které je nutno splnit, aby byly investice 
efektivní. Hlavní nevýhoda této možnosti spo čívá v nebezpe čí opoždění začátku program ů a ve 
zvýšení administrativní zát ěže. 
3.2.3.  Možnost č. 3 - Výkonnostní rámec a výkonnostní rezerva 
Byl by zaveden výkonnostní rámec, které by vyjad řoval zamýšlené tempo pokroku sm ěrem 
k záměrům a cílům stanoveným na za čátku období, a to zavedením pr ůběžných cíl ů – tzv. 
„milníků“. Ty by souvisely se závazky, výstupy a p řípadně výdaji a výsledky. Výkonnostní rámec  
by byl odsouhlasen ve smlouvách o partnerství a v programech. Výkonnostní rezerva  by se 
přidělovala členskému státu na programy / prioritní osy, u nichž bylo dosaženo stanovených 
milníků.  
Hlavní výhodou této možnosti je , že zavádí mechanismus, který motivuje k tomu, aby fondy 
přispívaly k dosahování evropských zám ěrů a cílů, a zárove ň sleduje a podává zprávy o dosažených 
cílech. Hlavní nevýhodou je zvýšení administrativní zát ěže, náročnost robustních postup ů měření, 
jakož i nejistota vytvo řená pozastavením program ů. 
 
7/9  
 
3.2.4.  Možnost č. 4 - Posílená makrofiskální podmín ěnost 
Makrofiskální podmín ěnost politiky soudržnosti l ze posílit ve dvou krocích: 
i) Efektivní uplat ňování stávající podmín ěnosti podpory z Fondu soudržnosti by mohlo být 
zajištěno upravením stávajících us tanovení pro jeho provád ění, například potenciáln ě 
dřívějšími mechanismy spušt ění postupu p ři nadměrném schodku, postupným 
pozastavováním všech nebo části závazk ů v případě opakovaného porušen í Paktu stability 
a růstu na základ ě objektivních a transparentních p ředběžných ustanovení.  
ii) Tato revidovaná prav idla makrofiskální podmín ěnosti Fondu soudržnosti by mohla být 
rozšířena i na strukturální fondy, je likož jejich efektivita rovn ěž závisí na správných 
makroekonomických a fiskálních politikách p řispívajících k r ůstu. 
3.2.5.  Možnost č. 5 – kombinace možností č. 2, 3 a 4 
Tato možnost kombinuje všechny prvky možností č. 2, 3 a 4 v četně těchto prvk ů: i) předběžná 
podmíněnost, ii) výkonnostní rámec a výkonnostní reze rva a iii) posílení makrofiskální 
podmíněnosti, včetně jejího rozší ření na strukturální fondy. 
Hlavní výhodou této varianty by bylo, že by řešila všechny zjišt ěné problémy, pokud jde 
o výkonnost politiky. Zajistila by p řiměřené strategické, regula ční a institucionální podmínky, jakož 
i správnou makrofiskální politiku. Motivovala by a sledovala skute čnou výkonnost program ů 
z hlediska dosahování zám ěrů a cílů spojených se zám ěry a cíli strategie Evropa 2020. Hlavní 
nevýhodou této možnosti by byla zvýšená administrativní zát ěž v důsledku pot řeby splnit pot řebné 
podmínky a zavést výkonnostní rámec.  
3.2.6.  Porovnání možností z hlediska výkonnosti 
Jednotlivé možnosti byly posouzeny na základ ě jejich příspěvku k řešení problém ů souvisejících se 
i) strategickými, regula čními a institucionálními podmínkami , ii) makrofiskálními podmínkami 
a iii) výkonností, pokud jde o pln ění záměrů a cílů. Za účelem řešení nezbytných podmínek pro 
efektivní investice byly možnosti posouzeny v souladu se zásadami Sv ětové banky 
o podmín ěnosti3.  
Možnost č. 1 dostate čně nezajišťuje nezbytné podmínky pot řebné pro efektivní podporu 
a motivování k vyšší výkonnosti program ů; možnost č. 2 by řešila jen ty podmínky, které jsou 
nezbytné pro efektivní podporu, avša k málo by motivovala ke skute čné výkonnosti program ů, 
zatímco možnost č. 3 by se soust ředila pouze na skute čnou výkonnost program ů. 
Upřednostňovanou variantou je kombinace možností č. 2, 3 a 4, která by řešila všechny problémy 
související s výkonností.  
 
                                                 
3  Světová banka (2005), P řehled podmín ěnosti, provozní politiky a služeb Sv ětové banky poskytovaných 
v jednotlivých zemích, Sv ětová banka, Washington, zá ří 2005. 
 
8/9 3.3. Racionalizace provád ění a minimalizace rizika chyb 
3.3.1.  Zjednodušení – snížení správních náklad ů a minimalizace rizika chyb 
3.3.1.1.  Možnost č. 1 – Žádná zm ěna stávající politiky 
− Provádění úhrad na základ ě skutečných náklad ů, některé volitelné možnosti zjednodušení 
způsobu vykazování náklad ů 
− Žádné zásadní pokyny ohledn ě elektronické ve řejné správy4 na úrovni EU pro provád ění 
politiky soudržnosti 
− Vnitrostátní akreditace systém ů řízení a kontroly se 100% p řezkoumáním Komisí 
 
3.3.1.2.  Možnost č. 2 – Flexibilní p řístup  
− Flexibilní možnosti platby podle jednotlivých operací, které si ur čí příjemci 
− Přístup k elektronické ve řejné správ ě založený na poskytování pokyn ů 
− Zodpovědnost členského státu za p ředběžná přezkoumání systém ů řízení a kontroly ( čistě 
vnitrostátní akreditace) 
 
3.3.1.3.  Možnost č. 3 – Normativní p řístup  
− Platby na základ ě výsledků projektu 
− Povinná elektronická ve řejná správa na úrovni EU 
− Přezkoumání systém ů řízení a kontroly Komisí 
  
3.3.1.4.  Možnost č. 4 – Proporcionální p řístup  
− Platby na základ ě skutečných náklad ů nebo na základ ě zjednodušených možností vykazování 
výdajů 
− Povinná elektronická ve řejná správa na úrovni členských stát ů nebo region ů 
− Proporcionální p řístup k předběžnému přezkumu systém ů řízení a kontroly 
Hlavní rozdíly mezi jednotli vými možnostmi se týkají úrovn ě zapojení Komise do hodnocení 
systémů řízení a kontroly, dostupnosti r ůzných možností úhrady v souvislosti s výsledky 
a mechanism ů pro podporu elektronické ve řejné správy v rámci politiky soudržnosti. 
                                                 
4  Uplatn ění elektronické ve řejné správy v rámci politiky soudržnosti by znamenalo zajistit, aby p říjemci nemuseli 
předkládat stejné informace více než jednou  a aby byly informace k dispozici a p ředávaly se v elektronické podob ě.  
 
9/9 Upřednostňovanou variantou je možnost č. 4, tzn. proporcionální p řístup, protože vede 
k významnému potenciálnímu snížení náklad ů na kontroly a sn ížení pracovní zát ěže, přičemž pro 
správní orgány by proporcionální p řístup k zajišt ění znamenal pokles pracovní zát ěže asi o 4 % ve 
srovnání s možností, která spo čívá v pokra čování stávající politiky bez jakýchkoli zm ěn. Tato 
možnost také lépe respektuje zásadu subsidiarity. Krom ě toho by bylo možno dosáhnout dalšího 
snížení o 5–10 % zjednodušením vnitrostátních právních p ředpisů a postupů pro provád ění nařízení 
EU a snížením nadbyte čných vnitrostátních úprav (spo čívajících v p řidávání vnitrostátních 
požadavk ů jdoucích nad rámec pravidel EU). 
3.3.2.  Koordinace mezi nástroj i politiky soudržnosti 
3.3.2.1.  Možnost č. 1 – Žádná zm ěna stávající politiky 
Plánování program ů financovaných z EFRR a ESF má  podobu stanovení tzv. jednofondových 
programů (tzn. program ů podporovaných jen z jednoho fondu). Vymezení hranic p ůsobnosti 
jednotlivých fond ů se v podstat ě provádí na základ ě druhu investice. Na úrovni jednotlivých operací 
je povoleno „k řížové financování“ n ěkterých investic díky doložce flexibility.  
3.3.2.2.  Možnost č. 2 – Usnadn ění integrovaného plánování program ů 
V rámci této možnosti by byly členské státy vybízeny, aby využívaly vícefondové programy  se 
společnými postupy p řípravy, sjednávání, řízení a provád ění. Tam, kde je to vhodné, by byl 
případně určen „hlavní fond“ související s oblastí (obl astmi) politiky, do níž (nichž) daný program 
spadá. Zásahy hlavního fondu by byly dopln ěny intervencemi z ostatních strukturálních fond ů tak, 
aby se zajistila soudržná podpora r ůzných tematických cíl ů v rámci politiky soudržnosti.  
3.3.2.3.  Možnost č. 3 – Přístup „jedna politika – jeden fond“ 
V rámci této možnosti by plánování program ů financovaných z EFRR a ESF mohlo mít podobu 
stanovení jednofondových program ů nebo vícefondových program ů a vytvoření přísných hranic 
působnosti mezi fondy.  
Možnost č. 2 umožňuje dosáhnout nejvyšší ú činnosti, jakož i nejvyššího stupn ě flexibility. Možnost 
č. 1 zvyšuje administrativní zát ěž (v důsledku ustanovení o k řížovém financování) a možnost č. 3 
by vytvořila příliš rigidní hranice p ůsobnosti.  
4. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Možnosti uvedené v tomto posouzení dopad ů vysvětlují, jak by bylo možno p řeformulovat cíle 
a koncepci politiky za ú čelem řešení tří konkrétních otázek. V této souvislosti hrají d ůležitou úlohu 
sledování a hodnocení. V rámci všech možností provedení zm ěn dojde v porovnání se stávající 
situací k posílení systém ů sledování a hodnocení. Navrhované zm ěny systém ů sledování 
a hodnocení by zlepšily zam ěření na výsledky a soulad se strategií Evropa 2020.  
• Všechny programy budou mít jasn ější logiku zásah ů a bude z nich jednozna čně vyplývat, 
jakým zp ůsobem jednotlivé zdroje financování (vstupy) pro konkrétní zásahy (výstupy) 
přispějí ke stanoveným výsledk ům. 
Ve všech programech, kde to p řichází v úvahu, bude využit soubor spole čných ukazatel ů, jež jsou 
v souladu s cíli strategie Evropa 20 20. Tyto ukazatele budou zahrnovat hlavn ě výstupy, ale také 
některé průběžné výsledky.