ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů /* KOM/2010/0535 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 30.9.2010 KOM(2010) 535 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů OBSAH ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů 1 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů 1 1. Úvod 1 2. Dodržování oznamovacích povinností 1 2.1 Oznamovací povinnosti 1 2.2 Dodržování oznamovacích povinností 1 2.3 Shoda se souvisejícími datovými soubory 1 3. Kvalita zpracovaných statistik 1 3.1 Relevance 1 3.2 Přesnost 1 3.3 Včasnost a dochvilnost 1 3.4 Dostupnost a srozumitelnost 1 3.5 Soudržnost a srovnatelnost 1 4. Přínosy a možná zlepšení 1 4.1. Přínosy ve vztahu k nákladům na ně 1 4.2. Možná zlepšení 1 Včasnost 1 Spolehlivost 1 Pokrytí 1 1. ÚVOD Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 (dále jen „nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů“) stanoví právní rámec pro sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů („čtvrtletní účty podle sektorů“). Sestavování čtvrtletních účtů podle sektorů pro eurozónu bylo stanoveno jako priorita v Akčním plánu pro statistické požadavky hospodářské a měnové unie, který schválila Rada pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) v září roku 2000. Čtvrtletní účty podle sektorů pro eurozónu se považují za naléhavě potřebné a měly by být k dispozici do 90 dnů od skončení daného čtvrtletí. Jak je uvedeno ve třetím bodě odůvodnění nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů, analýza cyklických pohybů hospodářství Evropské unie a provádění měnové politiky v rámci hospodářské a měnové unie vyžadují makroekonomické statistické údaje o hospodářském chování a vzájemných vztazích mezi jednotlivými institucionálními sektory, jež nelze určit z údajů sestavených na úrovni hospodářství jako celku. Tato zpráva se týká provádění nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů, jak vyžaduje jeho článek 9: „Do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho provádění. Tato zpráva zejména a) poskytne informace o kvalitě zpracovaných statistik; b) vyhodnotí přínos sestavených statistik pro Společenství, členské státy a poskytovatele a uživatele statistických informací ve vztahu k nákladům na ně; c) určí oblasti možného zlepšení a změn, které jsou z hlediska získaných výsledků považované za nutné.“ Zpráva poskytuje k těmto bodům informace na základě následující struktury: oddíl 2 – jak členské státy plnily své právní povinnosti; oddíl 3 – kvalita zpracovaných národních a evropských statistik; a oddíl 4 – současné přínosy pro uživatele ve srovnání s náklady na shromažďování informací nebo sestavování statistik společně s plány pro budoucí zlepšení. 2. DODRžOVÁNÍ OZNAMOVACÍCH POVINNOSTÍ 2.1 Oznamovací povinnosti Nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů zajišťuje předávání omezeného souboru operací, které nicméně pokrývají kompletní řadu nefinančních účtů. Pro země, jejichž HDP přesahuje 1 % evropského souhrnu, je požadovaný rozpis podle sektorů následující: Nefinanční podniky (S11) / Finanční instituce (S12) / Vládní instituce (S13) / Domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S1M) / Zbytek světa (S2). Oznamovací povinnosti zemí, které nedosahují prahových hodnot, jsou omezeny na sektor vládních institucí a sektor zbytku světa. Do srpna roku 2008 musely být údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů předávány nejpozději 95 dní po skončení referenčního čtvrtletí a poté nejpozději do 90 dní. Předání údajů mělo zahrnovat zpětné údaje, a to počínaje prvním čtvrtletím roku 1999. Ačkoli byly některým členským státům v době přijetí nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů a při následném rozšiřování EU povoleny dočasné odchylky, všechny z nich nyní vypršely a nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů se vztahuje na všechny členské státy EU a podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP) na Norsko a Island. 2.2 Dodržování oznamovacích povinností Země s úplnými oznamovacími povinnostmi Pro posouzení toho, zda má země předložit kompletní soubor údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů, Komise určí její HDP jako procento evropského HDP, a to na základě aritmetického průměru ročních údajů za poslední tři roky (viz čl. 3 odst. 2 nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů). V prosinci 2009 mělo úplné oznamovací povinnosti následujících sedmnáct zemí: Belgie (BE), Česká republika (CZ), Dánsko (DK), Německo (DE), Irsko (IE), Řecko (EL), Španělsko (ES), Francie (FR), Itálie (IT), Nizozemsko (NL), Rakousko (AT), Polsko (PL), Portugalsko (PT), Finsko (FI), Švédsko (SE), Spojené království (UK) a Norsko (NO). Co se týče posledního předání údajů za rok 2009 (údaje do 3. čtvrtletí roku 2009), členské státy v zásadě dodržely lhůtu t + 90 dní (29. prosinec). Většina zemí poskytla kompletní datové soubory, zatímco NO, SE a PL poskytly částečné datové soubory a NO předalo pouze údaje týkající se sektoru domácností. Při posledním předání se však situace zlepšila a Norsko oznámilo, že předá údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů za všechny sektory do září 2010. Zpětné řady chyběly v případě EL a ES (údaje za rok 1999) a IE (1999–2001). K tomu obecně došlo v důsledku chybějících ročních sektorových účtů, které jsou v současnosti sestavovány a měly by být předány Eurostatu společně s čtvrtletními účty do září 2010. Země s částečnými oznamovacími povinnostmi V prosinci 2009 mělo částečné oznamovací povinnosti následujících dvanáct zemí: Bulharsko (BG), Estonsko (EE), Kypr (CY), Lotyško (LV), Litva (LT), Lucembursko (LU), Maďarsko (HU), Malta (MT), Rumunsko (RO), Slovinsko (SI), Slovensko (SK) a Island (IC). Z členských států s omezenými oznamovacími povinnostmi pouze LU nepředalo žádné údaje, ale zavázalo se, že tak učiní do prosince roku 2010. RO dobrovolně předalo kompletní údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů, připravilo se tak na překročení prahové hodnoty 1 % a na to, že se stane zemí s úplnou oznamovací povinností, pokud jde o údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů. Požadavky na včasnost byly v zásadě splněny, ačkoli některé země neposkytly určitý počet operací. 2.3 Shoda se souvisejícími datovými soubory Shoda mezi různými oblastmi makroekonomických statistik je požadována nařízením o čtvrtletních účtech podle sektorů. Jak je uvedeno ve čtvrtém bodě odůvodnění nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů: „Předkládání těchto účtů je součástí celkového cíle vytvořit soustavu ročních a čtvrtletních účtů pro Evropskou unii a pro eurozónu. Tato soustava zahrnuje hlavní makroekonomické souhrnné ukazatele a finanční i nefinanční účty podle institucionálních sektorů. Cílem je dosažení shody u všech těchto účtů a s ohledem na účty zbytku světa shody mezi platební bilancí a údaji národních účtů.“ Článek 5 nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů navíc vyžaduje, aby údaje předávané členskými státy pro účely tohoto nařízení byly slučitelné se čtvrtletními nefinančními účty vládních institucí, se čtvrtletními hlavními souhrnnými údaji za celé hospodářství a odpovídajícími ročními údaji předávanými Komisi v rámci programu předávání údajů obsaženého v nařízení o evropském systému účtů (ESA)[1]. Nesrovnalosti jsou obecně méně významné s výjimkou údajů o platební bilanci, kde mohou být nesrovnalosti značné (pro podrobnosti viz oddíl 3.5). V několika případech byl v minulosti zaznamenán nesoulad se čtvrtletními hlavními souhrnnými údaji (QNA – čtvrtletní národní účty) a ročními sektorovými účty (ASA), při posledních předáváních údajů však klesly na úroveň „malého významu“. S ohledem na revizi programu předávání údajů obsaženého v nařízení o ESA, která by měla harmonizovat kalendáře pro uvolnění a revizi údajů u všech tabulek národních účtů a případně údaje o platební bilanci, se očekávají další zlepšení. 3. KVALITA ZPRACOVANÝCH STATISTIK Jeden ze základních způsobů, jak posoudit kvalitu zpracovaných statistik, spočívá ve zdokumentování zdrojů a metod, které členské státy a evropské instituce používají pro sestavování národních a evropských účtů. Tento soupis byl dokončen v březnu 2010, přičemž sestavovatelé jej měli k dispozici za účelem výměny a posílení osvědčených postupů. Soupis by měl být zveřejněn na webových stránkách Eurostatu (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts) do konce roku 2010. Kvalita zpracovaných statistik byla posuzována na základě následujících kritérií stanovených nařízením č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice[2]: relevance, přesnost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, soudržnost a srovnatelnost. 3.1 Relevance Relevance je kvalitativním aspektem, který určuje, jak dobře statistický produkt splňuje potřeby uživatelů. To předpokládá identifikaci uživatelů a znalost jejich potřeb a očekávání. Třetí bod odůvodnění nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů vymezuje hlavní cíle zpracování čtvrtletních účtů podle sektorů následovně: „Analýza cyklických pohybů hospodářství Evropské unie a provádění měnové politiky v rámci hospodářské a měnové unie vyžadují makroekonomické statistické údaje o hospodářském chování a vzájemných vztazích mezi jednotlivými institucionálními sektory, jež nelze určit z údajů sestavených na úrovni hospodářství jako celku. Proto je zapotřebí předkládat čtvrtletní účty podle institucionálních sektorů pro Evropskou unii jako celek a pro eurozónu.“ Údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů mají tedy význam především pro institucionální uživatele, jako je Evropská centrální banka (ECB) a generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Komise (GŘ ECFIN), a také pro účely správy ekonomických záležitostí. Evropské účty Eurostat a ECB zveřejňují kompletní soubor čtvrtletních sektorových účtů pro eurozónu, který zahrnuje nefinanční účty i finanční účty a rozvahy. Eurostat zveřejňuje rovněž čtvrtletní nefinanční sektorové účty pro Evropskou unii. Eurostat vydává čtvrtletní tiskovou zprávu se zaměřením na soubor klíčových ukazatelů pro eurozónu a EU upravených na základě sezónních vlivů. Tyto nefinanční ukazatele, které mají ilustrovat chování nefinančních podniků a domácností, jsou následující: - Podíl zisku nefinančních podniků vymezený jako hrubý provozní přebytek vydělený hrubou přidanou hodnotou. Tento ukazatel týkající se ziskovosti značí podíl přidané hodnoty vytvořené během výrobního procesu, který zhodnocuje kapitál, - míra hrubých investic nefinančních podniků vymezená jako tvorba hrubého fixního kapitálu vydělená hrubou přidanou hodnotou. Tento podíl vztahuje investice nefinančních podniků do dlouhodobých aktiv (budovy, stroje, software, velká zlepšení dlouhodobých aktiv atd.) k přidané hodnotě vytvořené během výrobního procesu, - míra hrubých úspor domácností vypočítaná jako hrubé úspory vydělené hrubým disponibilním důchodem[3], - míra hrubých investic domácností vypočítaná na základě vydělení tvorby hrubého fixního kapitálu domácností hrubým disponibilním důchodem[4]. ECB zveřejňuje tiskovou zprávu, která se vztahuje jak na čtvrtletní finanční, tak nefinanční sektorové účty eurozóny. Tisková zpráva ECB analyzuje roční procentní změny hlavních operací, které jsou základem pro rozhodnutí různých sektorů hospodářství. ECB navíc pravidelně vypracovává podrobnější referenční materiál určený pro její Výkonnou radu a Radu guvernérů. Tento materiál je základem pro komplexní analýzu čtvrtletního vývoje v eurozóně, který je zveřejňován v Měsíčním bulletinu ECB. Rozpis podle zemí Zpětná vazba získaná od neinstitucionálních uživatelů (bankovní analytici, poradci, novináři atd.) potvrzuje jejich velký zájem o krátkodobé údaje podle institucionálních sektorů. Kromě evropských souhrnných údajů však uživatelé vyžadují více informací o jednotlivých zemích. Počet zemí, které zveřejňují údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů nad rámec údajů o sektoru vládních institucí a sektoru zbytku světa se za poslední roky zvýšil. V roce 2010 zveřejňuje údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů osm ze sedmnácti zemí s úplnými oznamovacími povinnostmi; buď upravené na základě sezónních vlivů (FR, UK), nebo nikoli (CZ, DK, ES, NL, PT a SE). Další čtyři země (AT, DE, IT a NO) uvádí vybrané ukazatele týkající se domácností a v případě IT také ukazatele týkající se nefinančních podniků. Mezi zbývajícími pěti zeměmi zvažuje jedna země (BE), že tyto údaje začne zveřejňovat v blízké budoucnosti. Dotčené země obecně poskytují údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů ve lhůtě t + 90 dní nebo krátce poté (maximálně t + 93 dní v případě CZ, t + 97 dní v případě NL, t + 98 dní v případě IT a mezi 90 až 100 dny v případě ES). Na evropské úrovni začal Eurostat poskytovat údaje pro jednotlivé země týkající se každého z výše uvedených klíčových ukazatelů a jejich výchozích složek. Vzhledem k tomu, že většina členských států ještě nesestavuje čtvrtletní účty podle sektorů upravené na základě sezónních vlivů, jsou tyto ukazatele zveřejňovány jako součty položek za čtyři čtvrtletí. 3.2 Přesnost Jak je uvedeno v nařízení č. 223/2009 o evropské statistice, tato statistika musí přesně a spolehlivě zobrazovat realitu. Přesnost a spolehlivost statistik závisí na mnoha proměnných. Jedním z významných faktorů je v tomto ohledu rozsah, v němž jsou využívány zdroje přímých údajů ve srovnání s nepřímými metodami, jež jsou založeny na minulých trendech a modelových předpokladech. Zpracování národních čtvrtletních účtů podle sektorů do značné míry závisí na třech statistických vstupních zdrojích, konkrétně se jedná o čtvrtletní hlavní souhrnné údaje za celé hospodářství, čtvrtletní účty vládních institucí a čtvrtletní platební bilanci. Tyto zdroje jsou doplňovány o administrativní zdroje údajů (např. záznamy daňové správy, další informace od orgánů dozoru daného odvětví), které běžně obsahují přímé údaje, jež mohou být využity jako ukazatele krátkodobého vývoje konkrétního sektoru / konkrétních operací. Poměrně dobré statistické údaje za dobu kratší než jeden rok jsou k dispozici pro činnosti finančních institucí (účty zisků a ztrát, podrobné informace o rozvahách s rozpisem podle protipoložek, statistiky o úrokových sazbách, čtvrtletní finanční účty), tyto informace mnoho zemí využívá při procesu sestavování čtvrtletních účtů podle sektorů. Tyto zdroje se vztahují především na měnové finanční instituce, investiční fondy a v menší míře na pojišťovací instituce a penzijní fondy. V mnoha případech jsou využívány rovněž údaje oficiálních dozorčích společností, podnikatelských sdružení daného odvětví a burz cenných papírů. Pouze několik zemí (např. CZ a UK, NL pro sektor nefinančních podniků), které mají úplnou oznamovací povinnost, pokud jde o údaje o čtvrtletních účtech podle sektorů, však využívá přímé zdroje údajů při sestavování jednotlivých odhadů pro sektory domácností a nefinančních podniků, zejména pak pro účet výroby a účet tvorby důchodů. Většina ostatních zemí v rozsáhlé míře využívá nepřímé metody, jež používají roční údaje jakožto referenční hodnotu a čtvrtletní ukazatele pro zachycení krátkodobých pohybů, včetně sezónní složky. V těchto případech je kvalita čtvrtletních účtů podle sektorů přímo závislá na přesnosti ročních sektorových účtů. Ačkoli se roční účty zakládají na širší škále zdrojů, důchodové toky mezi podniky a domácnostmi nejsou vždy dobře zachycené, což vede např. k nepravděpodobným mírám úspor domácností nebo podílům zisku podniků. Roční klíčové ukazatele zveřejněné Eurostatem se ukázaly jako účinný nástroj pro odhalování takových nepravděpodobných úrovní/pohybů, které jsou následně šetřeny společně s dotčenou zemí (viz oddíl 3.5 níže – „srovnatelnost“). V některých případech země využívají odhady založené čistě na modelech, které nejsou podpořeny přímými či nepřímými čtvrtletními informacemi. Tyto (na modelech založené) metody jsou však obecně omezeny na operace, které v účtech hrají méně důležitou roli. 3.3 Včasnost a dochvilnost Evropské statistiky musí být šířeny včasně, a to zejména tehdy, jsou-li využívány pro účely hospodářské politiky. To se týká evropských čtvrtletních účtů podle sektorů, které obsahují důležité informace pro provádění měnové politiky v eurozóně a pro koordinaci rozpočtových politik v EU. Od poloviny roku 2007 jsou evropské čtvrtletní účty podle sektorů včas zveřejňovány, a to do 120 dnů po skončení referenčního čtvrtletí. Periodicita evropské statistiky by měla co nejvíce zohledňovat požadavky uživatelů. Ze strany institucionálních uživatelů je silný požadavek na zrychlení sestavování a poskytování údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů, aby bylo možné tyto údaje aktuálně využívat pro rozhodování. Stávající datum zveřejnění t + 120 dní je stále nedostačující vzhledem ke lhůtě t + 90 dní, jež byla jako cíl stanovena Radou ECOFIN v září roku 2000. Tato lepší včasnost je nezbytná zejména pro potřeby Rady guvernérů ECB, která rozhoduje o měnové politice eurozóny. Lepší včasnost pro účty eurozóny však v první řadě závisí na včasnější dostupnosti vstupních údajů, jako jsou čtvrtletní statistiky vládních institucí, platební bilance a čtvrtletní finanční účty (finanční účty měnové unie). Ověření a sestavování bylo jakožto mezifáze omezeno na 10 (kalendářních) dní po předání národních čtvrtletních účtů podle sektorů, což umožňuje interní dostupnost předběžných odhadů pro eurozónu a dostupnost nefinančních účtů EU do 100 dní po skončení referenčního čtvrtletí. 3.4 Dostupnost a srozumitelnost E vropská statistika musí být šířena vhodným způsobem a prezentována v jasné a srozumitelné podobě. Měla by být dostupná nestranným způsobem a být doprovázena podpůrnými metadaty a pokyny. – Eurozóna / evropské souhrnné údaje Zveřejněné údaje Eurostatu zahrnují kompletní řady údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů počínaje prvním čtvrtletím roku 1999 (bez úprav na základě sezónních vlivů) pro eurozónu a EU a dále klíčové ukazatele zaměřené na chování sektoru nefinančních podniků a sektoru domácností (jak neupravené, tak upravené na základě sezónních vlivů), jak je popsáno v oddíle 3.1 výše. Údaje jsou šířeny prostřednictvím různých kanálů: tiskové zprávy, statistické databáze a sekce webových stránek Eurostatu věnovaná sektorovým účtům[5]. Tato vyhrazená sekce zahrnuje integrované čtvrtletní účty nefinančního a finančního sektoru pro eurozónu a nefinanční čtvrtletní účty podle sektorů pro EU ve formě posloupnosti účtů, jak stanoví systém ESA95. Tento formát napomáhá uživatelům k lepšímu pochopení a lepší analýze vztahů mezi různými sektory a operacemi. Údaje doprovází metodické informace o sestavování evropských čtvrtletních účtů podle sektorů a o posloupnosti účtů podle ESA95. Dále je k dispozici sbírka tiskových zpráv o čtvrtletních účtech podle sektorů, které vydává Eurostat, jež je poskytována společně se souborem ve formátu Excel, jenž obsahuje podkladové údaje. Soubor přibližně 30 analytických grafů a tabulek je aktualizován každé čtvrtletí, aby si mohli uživatelé jednoduše odvodit vztah mezi změnami v celém hospodářství a vývojem v jednotlivých institucionálních sektorech. ECB navíc vydává podrobnou tiskovou zprávu o integrovaných účtech eurozóny, všechny údaje o integrovaných účtech eurozóny zpřístupňuje prostřednictvím své služby „Statistical Data Warehouse“ (SDW)[6] a ve svém Měsíčním bulletinu a statistické příručce Statistical Pocket Book zveřejňuje hlavní ukazatele. Na jejích webových stránkách jsou rovněž k dispozici metodické informace. – Rozpis podle zemí Roční sektorové účty Eurostat zveřejňuje pro každou zemi, a to ve stejné sekci a ve stejném formátu podle ESA95 jako čtvrtletní účty podle sektorů eurozóny a EU. Čtvrtletní klíčové ukazatele uvedené v oddíle 3.1 jsou navíc zveřejňovány v úplnosti nebo částečně pro všechny členské státy, které mají úplnou oznamovací povinnost, pokud jde o čtvrtletní účty podle sektorů, s výjimkou BE, EL, EI a FI, jejichž zapojení se plánuje v blízké budoucnosti. 3.5 Soudržnost a srovnatelnost Soudržnost Soudržnost mezi souvisejícími statistickými oblastmi je vymezena jako jeden ze zásadních kvalitativních aspektů statistického výstupu (viz oddíl 2.3 tohoto dokumentu). V případě čtvrtletních účtů podle sektorů se to týká ročních sektorových účtů, hlavních souhrnných ukazatelů (QNA – čtvrtletní národní účty), čtvrtletních nefinančních účtů vládních institucí (STPFS – krátkodobé statistiky oblasti veřejných financí), čtvrtletních finančních účtů (MUFA – finanční účty měnové unie) a statistiky týkající se platební bilance. Čtvrtletní účty podle sektorů obecně dosáhly dobré úrovně soudržnosti s ostatními souvisejícími statistikami, zejména s krátkodobými statistikami oblasti veřejných financí (s výjimkou UK) a čtvrtletními národními účty. Pokud jde o soudržnost mezi čtvrtletními účty podle sektorů a platební bilancí, některé země stále vykazují značný nesoulad, protože pro tyto dvě oblasti používají odlišné koncepce. Například v případě národních účtů některé členské státy využívají národní koncepci pro obchod se zbožím bez kvazi-tranzitního obchodu, zatímco pro platební bilanci používají koncepci EU. Další nesoulad mezi čtvrtletními účty podle sektorů a platební bilancí vyplývá z rozdílů v příslušných příručkách (páté vydání příručky pro platební bilanci – BPM5 a Evropský systém účtů – ESA95). Tyto nesrovnalosti se týkají úprav týkajících se nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM), pokud jde o toky dovozů, vývozů a úrokové toky v národních účtech a dále rozdílného nakládání se stavebními a vládními službami a příjmem ze vzájemných fondů. Očekává se, že tyto koncepční rozdíly vymizí po vydání nových znění zmíněných příruček (BPM6 a ESA 2008). Zbývajícími důvody nesrovnalostí jsou: - odlišné požadavky, pokud jde o údaje; - odlišné politiky včasnosti a/nebo revize souvisejících statistik (tzv. vintage rozdíly); - institucionální uspořádání (odlišné zdroje údajů používané různými jednotkami, které sestavují účty; týká se to zejména platební bilance a finančních účtů); - asymetrické záznamy přeshraničních toků. Nesrovnalosti způsobené odlišnými požadavky na údaje mohou být způsobeny odlišným nakládáním se statistickou diskrepancí mezi přístupy k měření hrubého domácího produktu založenými na produkční metodě a na výdajové metodě. Na rozdíl od předávání údajů o čtvrtletních národních účtech, kde může být statistická diskrepance samostatně uvedena, čtvrtletní účty podle sektorů se nahlašují vyrovnané napříč využití a zdroji. Diskrepance na straně produkce je proto obvykle přidělena k hrubé přidané hodnotě (B.1G), zatímco diskrepance na výdajové straně typicky připadne ke změnám stavu zásob / cennosti (P.5N). Vintage rozdíly se mohou příležitostně objevit v některých obdobích roku kvůli odlišným politikám revize ročních údajů. Zejména roční národní účty (ANA) jsou obecně aktualizovány na základě čtvrtletních národních účtů a jsou k dispozici ve lhůtě t + 3 měsíce, zatímco roční sektorové účty se revidují ve lhůtách mezi t + 6 a t + 9 měsíců. Čtvrtletní účty podle sektorů, které se obecně referenčně srovnávají s ročními sektorovými účty, se tedy mohou v mezidobí od čtvrtletních národních účtů lišit. Roční statistiky oblasti veřejných financí (APFS) musí být navíc v souladu s oznámeními předloženými v rámci postupu při nadměrném schodku, učiněnými ve lhůtách t + 3 a t + 9 měsíců. Nejsou-li roční sektorové účty sestaveny/revidovány přesně v těchto termínech, může docházet k nesouladu mezi čtvrtletními účty podle sektorů, které jsou srovnávány s ročními sektorovými účty a údaji o krátkodobých statistikách oblasti veřejných financí /ročních statistikách oblasti veřejných financí, zejména v březnu a září. Vintage rozdíly se mohou objevovat v každém čtvrtletí také kvůli odlišným požadavkům na včasnost a/nebo politikám revize napříč statistickými oblastmi. Například čtvrtletní národní účty jsou dostupné ve lhůtě t + 70 dní, zatímco krátkodobé statistiky oblasti veřejných financí a čtvrtletní účty podle sektorů se předávají ve lhůtě t + 90, protože využívají dodatečné informace, jež jsou dostupné ve lhůtách mezi t + 70 a t + 90 dny. Vzhledem k tomu, že vyšší priorita je přisuzována sladění čtvrtletních účtů podle sektorů s krátkodobými statistikami oblasti veřejných financí, jsou vyvolány vintage rozdíly vůči ukazatelům čtvrtletních národních účtů, které jsou předkládány dříve. Odlišná institucionální uspořádání v různých zemích mají navíc často za následek odlišné zdroje údajů a metodické přístupy a také různé politiky revize napříč statistickými oblastmi. To se týká především nesouladu s údaji o platební bilanci a finančních účtech měnové unie (kromě koncepčních a vintage rozdílů, které jsou popsány výše). Ve většině zemí odhadují nefinanční účty, včetně účtů zbytku světa, národní statistické úřady, zatímco národní centrální banky jsou obvykle odpovědné za platební bilanci a finanční účty. Sladění zdrojů údajů, které používají různé instituce, vzájemné dohody o míře podrobnosti požadovaných údajů, pokud jde o vstupní údaje a pravidelná komunikace o metodických otázkách mezi národními statistickými úřady a národními centrálními bankami jsou z hlediska soudržnosti statistik nanejvýše důležité. Na evropské úrovni nesoulad nevyplývá pouze z národních vstupních informací, ale také z asymetrického zaznamenávání přeshraničních toků mezi členskými státy. Vnitřní toky by se měly teoreticky rovnat na straně použití a zdrojů (např. zboží vyvezené všemi členskými státy v rámci Společenství by se mělo rovnat celkovému dovozu). To však v praxi neplatí kvůli tzv. asymetriím. Úprava takových asymetrií vyžaduje vyrovnání evropských účtů, což v konečném důsledku vede k určitým rozdílům oproti jiným publikacím národních účtů, v nichž ještě nebyly vyňaty přeshraniční toky v dané oblasti. Srovnatelnost Srovnatelnost lze analyzovat jak z hlediska koncepčního, tak empirického. Jak je uvedeno v článku 4 nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů, z koncepčního hlediska je srovnatelnost zajištěna používáním společných norem, definic, klasifikací a účetních pravidel podle nařízení o ESA. Nařízení o ESA vymezuje zejména institucionální jednotky, sektory a obsah každé jednotlivé operace, která patří do posloupnosti účtů. Na podporu řádného uplatňování těchto standardů byly vytvořeny dotazníky ohledně čtvrtletních účtů podle sektorů (a ročních sektorových účtů) takovým způsobem, že umožňují pouze předávání náležitých kombinací sektorů/operací. Eurostat navíc systematicky kontroluje kódy ESA a účetní pravidla poté, co obdrží čtvrtletní účty podle sektorů. Z empirického hlediska je srovnatelnost v čase ověřována tím, že jsou sledovány revize po sobě jdoucích předání a členské státy jsou dotazovány v případě jakékoli náhlé změny v klíčových proměnných. Nařízení o ESA stanoví rovněž pravidla ohledně doby zachycení operací. Tato pravidla, která uplatňují systém zachycení na základě nároku, jsou obzvláště důležitá u čtvrtletních účtů podle sektorů, kde musí být všechny související operace zaznamenány současně pro všechny protipoložky. Aby bylo možné kontrolovat srovnatelnost v čase a kontrolovat jednotné uplatňování pravidel doby zachycení ve všech zemích, je každé čtvrtletí aktualizován seznam ekonomicky významných grafů a tabulek a tento seznam je předkládán sestavovatelům čtvrtletních účtů podle sektorů pro účely vzájemného hodnocení. To umožňuje odhalení nepravděpodobných čtvrtletních vzorů, které mohou ukazovat na nejednotné zaznamenávání souvisejících toků. Srovnatelnost v prostoru je sledována prostřednictvím srovnání mezi zeměmi, pokud jde o klíčové ukazatele ročních sektorových účtů, jako je míra úspor domácností ve vztahu k disponibilnímu důchodu domácností. 4. PřÍNOSY A MOžNÁ ZLEPšENÍ 4.1. Přínosy ve vztahu k nákladům na ně Náklady Sestavování údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů vychází zejména z existujících ročních sektorových účtů a čtvrtletních údajů za sektor vládních institucí a sektor zbytku světa (platební bilance). Tyto údaje jsou obecně doplňovány využitím dostupných průzkumů nebo administrativních údajů. V několika případech byly provedeny dodatečné průzkumy, aby byly splněny požadavky na čtvrtletní účty podle sektorů. To je případ NL, které provádí průzkum ve 300 největších firmách ze sektoru nefinančních podniků, které představují přibližně 50 % bilanční sumy, a dále ve značné části jednotek, které patří do sektoru finančních institucí[7]. PT a FI rovněž zavedly dodatečné průzkumy, pokud jde o sektor nefinančních podniků. Případ UK je velmi specifický, protože tato země sestavuje čtvrtletní sektorové účty, které jsou následně využívány k odvození ročních sektorových účtů. Čtvrtletní účty podle sektorů jsou založeny na řadě čtvrtletních průzkumů, zejména: průzkum týkající se mezd a platů u domácností, průzkum týkající se čtvrtletních zisků u nefinančních podniků, a pokud jde o finanční instituce několik průzkumů, které provádí Bank of England, a pokud jde o penzijní fondy, pojišťovací společnosti a podílové fondy, průzkumy, které provádí Národní statistický úřad (Office for National Statistics). Pro sestavování údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů pro sektor domácností a sektor podniků bylo rovněž nutné přijmout dodatečné zaměstnance. Dodatečná pracovní zátěž[8] byla odhadnuta v počtu plných pracovních úvazků následovně: Eurostat (5), ECB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1). Přínosy Nařízení o čtvrtletních účtech podle sektorů posílilo v členských státech sestavování čtvrtletních řad na straně příjmů národních účtů. Tyto údaje doplňují čtvrtletní řady pro produkci a výdaje, které již byly shromážděny prostřednictvím programu předávání údajů podle nařízení o ESA. Na evropské úrovni nastartovalo sestavování údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů vývoj metodik a zároveň vedlo ke vzniku široké škály nových statistických produktů. Z hlediska metodiky bylo nezbytné upravit sestavování evropských souhrnných údajů tak, aby popisovaly eurozónu / EU jako celek. Nejprve byly čtvrtletní účty podle sektorů pro jednotlivé členské státy doplněny o účty institucí EU a ECB. Zadruhé byl odhadnut účet zbytku světa na základě údajů o platební bilanci mimo eurozónu / EU, protože tato platební bilance by měla zaznamenávat pouze toky vůči třetím zemím. Zatřetí byly účty znovu vyrovnány, aby domácí sektory odpovídaly nově odhadnutému účtu zbytku světa. Zveřejnění úplného souboru integrovaných (nefinančních a finančních) účtů institucionálního sektoru pro eurozónu a nefinančních sektorových účtů pro EU považují sestavovatelé a institucionální uživatelé za hlavní úspěch[9]. Jak je stanoveno ve specifikacích projektu, čtvrtletní účty nefinančního sektoru nyní umožňují analýzu chování hospodářských subjektů a jejich interakcí v reálné ekonomice. V kombinaci s čtvrtletními finančními účty dávají úplnější obraz. 4.2. Možná zlepšení Ačkoli čtvrtletní účty podle sektorů splňovaly hlavní potřeby vyjádřené v Akčním plánu pro statistické požadavky hospodářské a měnové unie, který schválila Rada ECOFIN v září roku 2000, lze navrhnout určitá zlepšení pro jejich širší využití. Včasnost Členské státy a Eurostat/ECB v první řadě usilují o zlepšení včasnosti účtů eurozóny/EU. Jak je však uvedeno v oddíle 3.3 výše, lepší včasnost účtů eurozóny závisí na včasnější dostupnosti vstupních údajů. V rámci probíhajícího přezkumu revidovaného programu předávání údajů podle nařízení o ESA se tedy předpokládá, že lhůty pro předávání údajů pro čtvrtletní účty podle sektorů budou zkráceny, aby bylo možné sestavit/zveřejnit účty eurozóny/EU ve lhůtě t + 90 dní namísto lhůty t + 120 dní. Spolehlivost Další zdroj možného zlepšení spočívá v lepších čtvrtletních zdrojích pro sektory domácností a nefinančních podniků. V některých případech země využívají čistě modelové odhady, které nejsou podpořeny přímými či nepřímými čtvrtletními informacemi. Je důležité, aby tato druhá (na modelech založená) metoda byla využívána pouze pro operace, které v účtech hrají méně důležitou roli. Některé země již na druhou stranu začaly shromažďovat přímé údaje např. z účtů podniků. V ideálním případě by statistiky byly vytvářeny jako vedlejší produkt běžného účetnictví podniků, přinejmenším pak u společností kótovaných na burze, a administrativních údajů nebo mezd domácností. Eurostat bude nadále sledovat a zlepšovat kvalitu čtvrtletních sektorových účtů prostřednictvím systematických kontrol údajů, včetně srovnávání napříč zeměmi. Podpoří rovněž šíření osvědčených postupů sestavování účtů pod záštitou pracovní skupiny Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) pro čtvrtletní účty podle institucionálních sektorů. Pokrytí Jak je uvedeno v oddíle 2.1 tohoto dokumentu, uživatelé údajů o čtvrtletních účtech podle sektorů pravidelně vyjadřují svůj zájem o dostupnost údajů o národních čtvrtletních účtech podle sektorů. Zveřejnění harmonizovaného souboru národních údajů, včetně údajů upravených na základě sezónních vlivů, je proto jednou z priorit rozvoje v oblasti čtvrtletních účtů podle sektorů v nejbližší budoucnosti. Stejně tak by bylo mimořádně užitečné rozšířit soubor klíčových ukazatelů, které se počítají v reálných hodnotách. Takové údaje o objemu investic domácností a podniků by doplnily stávající publikace o reálném důchodu a spotřebě domácností. S evropskými ukazateli by pak mohl být zveřejněn zároveň rozpis odpovídajících ukazatelů podle zemí. Poskytnutí údajů upravených na základě sezónních vlivů v reálných hodnotách pro omezený soubor ukazatelů je nyní předmětem diskuse v souvislosti s revizí programu předávání údajů podle nařízení o ESA. [1] Nařízení (ES) č. 2223/96. [2] Zveřejněné v Úř. věst. L87 ze dne 31.3.2009. [3] Po úpravě o změny čistého podílu domácností na rezervách penzijních fondů. [4] Totéž. [5] Viz http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts [6] Viz http://sdw.ecb.europa.eu [7] Šetřené jednotky představují 90 % bilanční sumy pro měnové a finanční instituce (35 % sumy sektoru S12); 100 % pro investiční fondy (1 % sektoru S12) a 85 % pro pojišťovací instituce a penzijní fondy (15 % sektoru S12). [8] Vzhledem k tomu, že UK sestavuje roční sektorové účty jako součet čtvrtletních účtů podle sektorů, pracovní zátěž zvlášť pro čtvrtletní účty podle sektorů nelze odhadnout. [9] Viz zápis ze 34. schůze Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance, odstavec 6.1.4: http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm a záznam z tiskové konference, která se konala dne 1. června 2007: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.