CS Úřední věstník Evropské unie C 311/73

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o klonování zvířat z řad skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých chovaných a rozmnožovaných pro hospodářské účely

COM/2013/0892 final – 2013/0433 (COD)

návrhu směrnice Rady o uvádění potravin ze zvířecích klonů na trh

COM/2013/0893 final – 2013/0434 (APP)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách

COM/2013/0894 final – 2013/0435 (COD)

2014/C 311/12

Zpravodaj: pan José María Espuny MOYANO

Dne 16. ledna 2014 se Evropský parlament a ve dnech 15. a 17. ledna 2014 Rada, v souladu s články 43, 304 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o klonování zvířat z řad skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých chovaných a rozmnožovaných pro hospodářské účely

COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)

návrhu směrnice Rady o uvádění potravin ze zvířecích klonů na trh

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách

COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 1. dubna 2014.

Na 498. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 29. a 30. dubna 2014 (jednání dne 30. dubna), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 174 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Klonování

1.1.1 EHSV považuje za vhodné a nezbytné právně upravit otázku klonování zvířat v EU s cílem zajistit jednotné podmínky produkce pro chovatele hospodářských zvířat a zároveň ochránit zdraví a dobré životní podmínky zvířat a hájit očekávání spotřebitelů.

1.1.2 S ohledem na nesouhlas občanů a organizací spotřebitelů a na nedostatečné znalosti této techniky podporuje EHSV dočasné pozastavení klonování zvířat a dovozu zvířecích klonů pro hospodářské účely do EU.

1.1.3 EHSV konstatuje, že toto pozastavení se neopírá o znalost hrozeb z hlediska zdravotní bezpečnosti, nýbrž o etické otázky a otázku životních podmínek zvířat.

1.1.4 EHSV má za to, že zákaz nesmí být uplatňován na případy, jako je klonování za výzkumnými účely, pokud je použití této techniky odůvodněné.

1.1.5 EHSV se domnívá, že tento dočasný zákaz bude možné v budoucnosti podrobit přezkumu jen za předpokladu, že se přihlédne ke zkušenostem, které získají členské státy při provádění tohoto právního předpisu, k vědeckému a technickému pokroku, k mezinárodnímu vývoji a rovněž k názorům občanů a organizací spotřebitelů.

1.1.6 EHSV si klade otázku, zda skutečně existují vhodné metody rozlišování (zejména u dovozu) klonovaných zvířat od zvířat zrozených na základě technik, jež jsou v dnešní době v EU povoleny. V této souvislosti požaduje, aby byly na dovážené produkty uplatňovány požadavky plné sledovatelnosti, což je jediná relevantní záruka původu zvířete a nenahraditelný nástroj řízení zdravotních rizik.

1.1.7 EHSV opětovně naléhá na to, aby se právní předpisy použitelné v EU vztahovaly i na dovážená zvířata, aby naši chovatelé hospodářských zvířat nebyli znevýhodněni oproti chovatelům ze třetích zemí.

1.1.8 EHSV se domnívá, že klonování může představovat hrozbu pro kvalitní produkci a pro udržitelnost evropského hospodářství a zemědělsko-potravinového řetězce. Kromě toho by rozšíření klonování pro hospodářské účely mohlo způsobit přesun bohatství od těch, kdo pracují a produkují, do výzkumných středisek, které jsou držiteli patentů.

1.2 Uvádění na trh potravin ze zvířecích klonů

1.2.1 EHSV se domnívá, že je nezbytné a žádoucí, aby byla zavedena jednoznačná ustanovení o dočasném zákazu uvádění na trh potravin ze zvířecích klonů s cílem zohlednit různé způsoby vnímání občanů a organizací spotřebitelů.

1.2.2 EHSV podporuje dočasný zákaz uvádění potravin ze zvířecích klonů na trh EU, které je doplňujícím opatřením dočasného zákazu techniky klonování.

1.2.3 EHSV se domnívá, že tento zákaz bude možné v budoucnosti podrobit přezkumu s přihlédnutím ke zkušenostem, které získají členské státy při provádění tohoto právního předpisu, k vědeckému a technickému pokroku, k mezinárodnímu vývoji a rovněž k názorům občanů a organizací spotřebitelů.

1.2.4 EHSV konstatuje, že s ohledem na to, že klonování zvířat je v určitých zemích mimo EU povoleno, musí členské státy podniknout veškeré potřebné kroky s cílem zabránit tomu, aby byly do EU ze třetích zemí dováženy potraviny ze zvířecích klonů.

1.2.5 EHSV vyjadřuje obavu, že neexistují vhodné systémy detekce přítomnosti masa a mléka ze zvířecích klonů v potravinách dovážených ze třetích zemí. V této souvislosti požaduje, aby byly na dovážené produkty uplatňovány požadavky plné sledovatelnosti, což je jediná relevantní záruka jejich původu a nenahraditelný nástroj řízení zdravotních rizik.

1.2.6 EHSV uznává, že je nezbytné chránit důvěru spotřebitelů, a je si vědom nedostatku analytických nástrojů, jež by s dostatečnou jistotou rozlišily klony a jejich potomky od konvenční produkce, a jasných a spolehlivých systémů sledovatelnosti a označování, a proto upozorňuje na možné budoucí nepříznivé dopady na trh s produkty živočišného původu.

1.3 Nové potraviny

1.3.1 EHSV považuje za nutné a žádoucí aktualizovat právní předpisy o nových potravinách, což přinese nejen vyšší právní jistotu, ale rovněž vyšší bezpečnost potravin. Podporuje proto návrh Komise, ačkoliv vznáší několik podnětů, k nimž by se mělo přihlédnout.

1.3.2 EHSV má za to, že status nové potraviny postavený na tom, že se potravina „ve významné míře nepoužívala k lidské spotřebě v Unii“, bude nutné upřesnit, přičemž bude třeba stanovit za tímto účelem vhodná kritéria.

1.3.3 EHSV se domnívá, že by měly být důkladně prozkoumány důsledky modelu všeobecných povolení obsažený v návrhu, který za žádných okolností nesmí poškodit budoucí inovace.

1.3.4 EHSV je toho názoru, že povolovací řízení pro tradiční potraviny ze třetích zemí by mělo být jednodušší a mělo by vycházet z jasných kritérií, která by umožnila prokázat „historii jejího bezpečného používání jako potraviny ve třetí zemi“, o níž se hovoří v návrhu.

1.3.5 EHSV má za to, že unijní seznamy musí být jasné, aktualizované a snadno přístupné pro spotřebitele i pro provozovatele. Do těchto seznamů by měly být zahrnuty kromě nových potravin a povolených tradičních potravin ze třetích zemí také potraviny, jimž bylo povolení odepřeno, s uvedením důvodů pro jeho odepření. Tímto způsobem se podpoří také transparentnost a zajistí nezbytná právní jistota.

1.3.6 EHSV podotýká, že návrh neobsahuje žádný systém ani předpokládaný termín pro revizi seznamu, a proto navrhuje, aby byl v nařízení samém stanoven mechanismus pro její revizi, jakmile to bude třeba.

1.3.7 EHSV se domnívá, že úsilí podniků v oblasti výzkumu, vývoje a inovací musí úřady zabezpečit dostatečnou ochranou údajů. Proto navrhuje, aby se kritérium ospravedlňující tuto ochranu týkalo žadatele a nespočívalo v názoru Komise na žádost.

1.3.8 EHSV konstatuje, že přechodná ustanovení musí zahrnovat rovněž produkty, jež s datem vstupu nařízení v platnost nebudou splňovat požadavky v něm stanovené.

2. Shrnutí návrhů

2.1 Klonování

2.1.1 Návrh stanoví pravidla týkající se klonování zvířat pro hospodářské účely v EU a uvádění embryí klonů a zvířecích klonů na trh.

2.1.2 Pro tyto účely se použijí tyto definice: a) „zvířaty chovanými a rozmnožovanými pro hospodářské účely“ se rozumí zvířata chovaná a rozmnožovaná pro účely produkce potravin, vlny, kůže nebo kožešin nebo pro jiné hospodářské účely. Tato definice nezahrnuje zvířata chovaná a rozmnožovaná výlučně pro jiné účely, jako je výzkum, výroba léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, zachování vzácných plemen nebo ohrožených druhů, sportovní a kulturní akce; b) „klonováním“ se rozumí nepohlavní reprodukce zvířat technikou, při níž je jádro buňky individuálního zvířete přeneseno do oocytu, z nějž bylo jádro odstraněno, za účelem vytvoření geneticky totožných individuálních embryí (dále jen „embrya klonů“), jež mohou být následně implantována do náhradních matek za účelem produkce populací geneticky identických zvířat (dále jen „zvířecí klony“); c) „uváděním na trh“ se rozumí první dodání zvířete nebo produktu na vnitřní trh.

2.1.3 Členské státy vydají dočasný zákaz klonování zvířat a uvádění na trh zvířecích klonů a embryí klonů.

2.1.4 Z tohoto zákazu jsou výslovně vyňata zvířata chovaná a rozmnožovaná výlučně pro jiné účely, jako je výzkum, výroba léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, zachování vzácných plemen nebo ohrožených druhů, sportovní a kulturní akce.

2.1.5 Členské státy stanoví režim sankcí za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě ustanovení směrnice.

2.2 Uvádění na trh potravin ze zvířecích klonů

2.2.1 Návrh bere v úvahu to, jak spotřebitelé vnímají používání potravin ze zvířecích klonů.

2.2.2 Stanoví prozatímní zákaz v souvislosti s uváděním na trh potravin ze zvířecích klonů.

2.2.3 Definice: a) „klonováním“ se rozumí nepohlavní reprodukce zvířat technikou, při níž je jádro buňky individuálního zvířete přeneseno do oocytu, z nějž bylo jádro odstraněno, za účelem vytvoření geneticky totožných individuálních embryí (dále jen „embrya klonů“), jež mohou být následně implantována do náhradních matek za účelem produkce populací geneticky identických zvířat (dále jen „zvířecí klony“); b) „potravinami“ se rozumí potraviny podle definice v článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002.

2.2.4 Zakazuje se dovoz potravin živočišného původu ze třetích zemí, v nichž lze legálně uvádět na trh či vyvážet potraviny ze zvířecích klonů, ledaže by splňovaly všechny konkrétní podmínky pro dovoz.

2.2.5 Tímto návrhem se zaručí, že na trh EU nebudou uváděny potraviny (jako maso či mléko) ze zvířecích klonů.

2.2.6 Členské státy stanoví režim sankcí za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě ustanovení směrnice.

2.3 Nové potraviny

2.3.1 Evropská právní úprava nových potravin pochází z roku 1997 a tímto návrhem nařízení se provádí její aktualizace.

2.3.2 Cílem tohoto návrhu je zajistit bezpečnost potravin, chránit veřejné zdraví a zaručit fungování vnitřního trhu a zároveň podpořit inovace v potravinářském odvětví.

2.3.3 Návrh usiluje o zefektivnění povolovacího řízení a zlepšení jeho účinnosti a transparentnosti. Dále upřesňuje definici nových potravin a zohledňuje nové technologie, které mají dopad na potraviny.

2.3.4 Zavádí rychlejší a přiměřenější posuzování bezpečnosti u tradičních potravin ze třetích zemí, které mají historii bezpečného používání jako potraviny.

2.3.5 Návrh zachovává obecná kritéria definice nových potravin: a) veškeré potraviny, které se před 15. květnem 1997 v rámci Unie ve významné míře nepoužívaly k lidské spotřebě, a konkrétně: i) potraviny, u nichž se používá nový výrobní postup, který se v Unii před 15. květnem 1997 k produkci potravin nepoužíval, pokud tento výrobní postup způsobuje významné změny složení nebo struktury potraviny, jež mají vliv na její výživovou hodnotu, metabolizaci nebo množství nežádoucích látek; ii) potraviny, které obsahují „umělé nanomateriály“ podle definice v čl. 2 odst. 2 písm. t) nařízení (EU) č. 1169/2011, nebo z nich sestávají; iii) vitaminy, minerální látky a jiné látky používané v souladu se směrnicí 2002/46/ES, nařízením (ES) č. 1925/2006 nebo nařízením (EU) č. 609/2013, pokud u nich byl uplatněn nový výrobní postup uvedený v bodě i) tohoto odstavce nebo pokud obsahují materiály obsahující umělé nanomateriály, nebo z nich sestávající; iv) potraviny používané výlučně jako doplňky stravy v Unii před 15. květnem 1997, pokud jsou určeny k použití v jiných potravinách, než jsou doplňky stravy podle definice v čl. 2 písm. a) směrnice 2002/46/ES.

2.3.6 Kromě toho zahrnuje další definice základních pojmů, jako např. „tradiční potraviny ze třetí země“ nebo „historie bezpečného používání potraviny“.

2.3.7 Nové potraviny podléhají hodnocení bezpečnosti a povolování harmonizovaným postupem.

2.3.8 Návrh stanovuje, že nové potraviny mohou být uvedeny na trh EU, pouze pokud jsou uvedeny na seznamu nových potravin Unie a pokud splňují tyto podmínky: — nepředstavují na základě dostupných vědeckých důkazů žádné zdravotní riziko; — neuvádí spotřebitele v omyl; — nejsou z hlediska výživy pro spotřebitele nevhodné oproti tradiční potravině, mají-li nějakou nahradit.

2.3.9 Stávající systém jednotlivých povolení se nahrazuje systémem všeobecných povolení.

2.3.10 Všechna povolení pro nové potraviny budou předložena Komisi, která si vyžádá odborné stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) týkající se posouzení rizik. Na základě tohoto stanoviska projedná Komise zahrnutí nové potraviny do unijního seznamu nových potravin, v čemž jí bude nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.

2.3.11 Pro tradiční potraviny ze třetích zemí se zavádí hodnocení bezpečnosti a řízení rizik na základě historie jejich bezpečného používání jako potravin ve třetí zemi pod dobu alespoň 25 let.

2.3.12 V případě, že budou předloženy odůvodněné námitky týkající se bezpečnosti tradiční potraviny ze třetí země, bude vyžádán posudek EFSA a dále se bude postupovat podobným způsobem jako u všeobecného postupu, pouze se zkrácenými lhůtami. Komise může na základě stanoviska EFSA nařídit monitorování po uvedení na trh, pokud je to nezbytné z důvodů bezpečnosti potravin.

2.3.13 Návrh stanoví právo na ochranu údajů pro období v maximální délce pěti let a v řádně odůvodněných případech.

2.3.14 Členské státy stanoví režim sankcí za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě ustanovení nařízení.

3. Obecné připomínky

3.1 Klonování

3.1.1 EHSV podporuje návrh směrnice při vědomí toho, že vědecko-technické poznatky, jež jsou k dispozici, nejsou dostatečné, že existují problémy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a že občané a spotřebitelé jsou proti, avšak domnívá se, že až přijde čas, bude nezbytné dočasný zákaz klonování zvířat přezkoumat s ohledem na zdokonalení techniky, vědecký pokrok, mezinárodní prostředí a potřebnou konkurenceschopnost dotčených odvětví.

3.1.2 EHSV připomíná, že členské státy se zavázaly, že „přijmou opatření k tomu, aby vlastníci nebo držitelé přijali všechna vhodná opatření s cílem zajistit dobré životní podmínky zvířatům, která jsou v jejich péči, a aby tato zvířata nebyla vystavena žádné zbytečné bolesti, utrpení nebo poškození. (1)

3.1.3 EHSV považuje za velmi důležité zdůraznit rozhodující úlohu EFSA při posuzování možných rizik souvisejících s používáním techniky klonování zvířat a jeho podíl na rozhodování ohledně používání této techniky.

3.1.4 EFSA zjistil problémy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat týkající se zdraví náhradních matek i samotných klonů (vysoká míra potratovosti, dysfunkce placenty, implantace do více náhradních matek za účelem získání jednoho klonu, nezvykle objemné plody, úmrtí novorozených zvířat), jež z klonování činí techniku s vysokou mírou úmrtnosti.

3.1.5 Klonování představuje problémy v oblasti biologické rozmanitosti a rizika pro genetické dědictví, neboť přináší problémy týkající se rezistence vůči novým nebezpečím a novým původcům zoonóz, jež se dostávají do Evropy (např. virus Schmallenberg).

3.1.6 EHSV se domnívá, že klonování může představovat hrozbu pro kvalitní produkci a pro udržitelnost evropského hospodářství a zemědělsko-potravinového řetězce. Kromě toho by rozšíření klonování pro hospodářské účely mohlo způsobit přesun bohatství od těch, kdo pracují a produkují, do výzkumných středisek, které jsou držiteli patentů.

3.2 Uvádění na trh potravin ze zvířecích klonů

3.2.1 EHSV vítá návrh směrnice při vědomí toho, že vědecko-technické poznatky, jež jsou k dispozici, nejsou dostatečné, že existují problémy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a že občané a organizace spotřebitelů jsou proti, avšak domnívá se, že bude nezbytné přezkoumat dočasný zákaz uvádění na trh potravin ze zvířecích klonů s ohledem na zdokonalení techniky, vědecký pokrok, mezinárodní prostředí a konkurenceschopnost dotčených odvětví.

3.2.2 EHSV uznává, že je nezbytné chránit důvěru spotřebitelů, a je si vědom nedostatku analytických nástrojů, jež by s dostatečnou jistotou rozlišily klony a jejich potomky od konvenční produkce, a jasných a spolehlivých systémů sledovatelnosti a označování, a proto upozorňuje na možné budoucí nepříznivé dopady na trh s produkty živočišného původu.

3.2.3 EHSV upozorňuje, že dosud nebyla ještě nikdy předložena žádost o povolení k uvádění potravin vyrobených prostřednictvím techniky klonování na trh.

3.2.4 EHSV vyzdvihuje úlohu EFSA při posuzování možných rizik souvisejících s používáním techniky klonování.

3.2.5 EHSV zdůrazňuje, že v posudcích provedených EFSA neexistují žádné náznaky rozdílu v oblasti zdravotní bezpečnosti v případě masa a mléka z klonů a jejich potomků ve srovnání se zvířaty zplozenými běžným způsobem.

3.2.6 Zákaz uvádění potravin ze zvířecích klonů na trh se neopírá o znalost hrozeb z hlediska zdravotní bezpečnosti, nýbrž o etické otázky a otázku životních podmínek zvířat.

3.3 Nové potraviny

3.3.1 EHSV vítá návrh přezkumu platného předpisu o nových potravinách, neboť tento pochází z roku 1997 a v posledních 17 letech došlo k podstatným inovacím.

3.3.2 EHSV má za to, že návrh musí být dostatečně jasný a kompletní, aby jej provozovatelé mohli používat.

3.3.3 EHSV je toho názoru, že pro dosažení pokroku v oblasti jednotného trhu je nezbytné a žádoucí, aby bylo zavedeno centralizované povolovací řízení a harmonizovaný systém postihů.

3.3.4 EHSV vítá významnou úlohu, již Komise svěřuje EFSA při posuzování rizik nových potravin, což povede k bezpečnosti a ochraně spotřebitelů i samotného odvětví.

3.3.5 EHSV se domnívá, že pojem „potravina určená ve významné míře k lidské spotřebě“ není dostatečně jasný.

3.3.6 EHSV vnímá jako nezbytné stanovení jasných kritérií umožňujících prokázání „historie bezpečného používání jako potraviny ve třetí zemi“, což je nezbytný předpoklad povolení tradiční potraviny ze třetí země.

3.3.7 EHSV vyjadřuje znepokojení v souvislosti s důvěrností údajů předkládaných žadateli za účelem povolení nové potraviny.

3.3.8 EHSV považuje za nutné podrobněji rozpracovat a upřesnit přechodná opatření stanovená v návrhu.

3.3.9 EHSV se jeví jako důležité, aby byl Komisi nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.

4. Konkrétní připomínky

4.1 Klonování

4.1.1 Klonování jako technika není v současnosti v EU využíváno pro hospodářské účely.

4.1.2 Nicméně v zemích, jako je Argentina, Brazílie, Kanada nebo USA, se klonování provádí, ačkoliv tyto země nebyly schopny upřesnit, do jaké míry jsou klonovaná zvířata produkována.

4.1.3 Občané Unie se k používání techniky klonování pro účely reprodukce k hospodářským účelům postavili do značné míry negativně.

4.1.4 Jelikož návrh směrnice stanoví dočasný zákaz klonování zvířat a uvádění na trh v EU zvířecích klonů a embryí klonů, členské státy musí zavést nezbytná opatření spočívající v odběru vzorků a kontrolní opatření, aby tak bylo zajištěno naplňování stanovených kroků.

4.1.5 V této oblasti zatím neexistuje validovaná, akreditovaná a harmonizovaná metodika. Proto vnímáme jako nezbytné, aby Komise a členské státy zahájily potřebné kroky.

4.1.6 EHSV také vyzývá členské státy, aby harmonizovaly režimy sankcí použitelných v případě porušení předpisů, s cílem předejít tomu, že některá území budou tolerantnější či laxnější, což by mohlo vést k tomu, že si tato území budou konkurovat ve snižování standardů.

4.2 Uvádění na trh potravin ze zvířecích klonů

4.2.1 Jelikož návrh směrnice stanoví dočasný zákaz klonování zvířat a uvádění na trh v EU zvířecích klonů a embryí klonů, členské státy musí zavést nezbytná opatření spočívající v odběru vzorků a kontrolní opatření, aby tak bylo zajištěno naplňování stanovených kroků.

4.2.2 V této oblasti zatím neexistuje validovaná, akreditovaná a harmonizovaná metodika. Proto vnímáme jako nezbytné, aby Komise a členské státy zahájily potřebné kroky.

4.3 Nové potraviny

4.3.1 Definice „nových potravin“

EHSV má za to, že definice nových potravin obsažená v návrhu vychází ze spotřeby a že by měla být ještě upřesněna, aby se předešlo tomu, že bude pokrývat i potravinové výrobky, které nepředstavují nové potraviny (například pizzu s novým složením).

4.3.2 Pojem „významná změna“

EHSV konstatuje, že by se měla podrobně stanovit kritéria, na jejichž základě by bylo možné určit, co je významná změna, a potažmo rozhodnout, zda se návrh na danou novou potravinu vztahuje.

4.3.3 Pojem „používání k lidské spotřebě ve významné míře“

EHSV konstatuje rozpaky nad pojmem „používání k lidské spotřebě ve významné míře“, a to s ohledem na jeho nejednoznačnost (V nějakém regionu? V nějaké zemi? V nějaké zeměpisné oblasti? Jde o specifickou populaci?)

4.3.4 Centralizované povolovací řízení

V jednom z předchozích stanovisek (2), které je v zásadě i nadále platné, se EHSV v tomto smyslu vyjádřil takto: „Centralizace posuzování a povolování (EFSA a Evropská komise) nových potravin je naprostou nutností, ale bylo by také třeba zavést jednoduchý, jasný, účinný a podrobný postup se stanovenými lhůtami...“

Ačkoliv návrh obsahuje určité lhůty (například devět měsíců na to, aby EFSA vydal své stanovisko, dalších devět měsíců na to, aby Komise předložila příslušný prováděcí akt za účelem povolení nové potraviny), je zapotřebí věc ujasnit a upřesnit, aby provozovatelé byli obeznámeni s podrobnostmi o stavu předložené žádosti.

4.3.5 Seznamy

V uvedeném stanovisku uvedl EHSV v této souvislosti: „Iniciativa spočívající ve vypracování seznamů (...) nových potravin přispěje k lepší informovanosti spotřebitelů a vyšší právní jistotě provozovatelů. Model s takovýmito seznamy není ničím novým, neboť se jich využívá stále častěji (stačí se podívat mimo jiné na nařízení o nutričních a zdravotních údajích a nařízení o přidávání vitaminů a minerálních látek do potravin).“

Tato připomínka je stále platná s výjimkou toho, že seznam, který nyní navrhuje Komise, bude jenom jeden, nebudou tedy dva oddělené seznamy.

4.3.6 Ochrana duševního vlastnictví

V uvedeném stanovisku EHSV konstatuje: „Vývoj nových potravin vyžaduje pevné odhodlání a investice podniků do oblasti výzkumu a vývoje, a proto je nutné nejen poskytnout jim jednoduché, rychlé a ekonomicky proveditelné postupy, ale také je třeba získané poznatky a výdobytky chránit, aniž by to narušovalo konkurenceschopnost. Rozsah ochrany údajů, na niž budou mít podle tohoto návrhu podniky právo, není jasně definován (Hovoří se výlučně o povolení, co se stane s žádostmi, které jsou ve finále zamítnuty? atd.).“

Dále se v něm uvádí: „Tím, že se budoucí nařízení vybaví nástrojem, jako je ochrana údajů, se podnikům umožní, aby měly pocit jistoty při přidělování finančních a lidských zdrojů do nových oblastí. V ochraně údajů budou také spatřovat nástroj, který jim přináší potřebnou ochranu pro pokračování v inovacích a neustálé zvyšování své konkurenceschopnosti na trhu a před spotřebiteli, jejichž nároky jsou den ode dne vyšší.“

Tyto připomínky zůstávají i nadále v plné platnosti.

V Bruselu dne 30. dubna 2014 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) Směrnice Rady 98/58/ES (článek 3).

(2) Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 81.