EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.6.2021 COM(2021) 336 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o stavu příprav na provedení nových právních základů pro Schengenský informační systém (SIS) v plném rozsahu v souladu s čl. 66 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1862













1.ÚVOD Dne 28. listopadu 2018 Evropský parlament a Rada přijaly tři nová nařízení o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (dále jen „nařízení“). Ustanovení čl. 66 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1862 požadují, aby Komise každoročně předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktuálním stavu příprav provedení nařízení v plném rozsahu. První zpráva o stavu přijatá v únoru 2020 popisovala přípravné práce, které Komise, agentury a členské státy vykonaly od 1. ledna 2019 do 30. září 2019. Tato druhá zpráva o stavu se vztahuje na období od 1. října 2019 do 30. září 2020. Vychází z informací poskytnutých členskými státy a agenturami prostřednictvím dotazníků a průzkumů a z výsledků dosažených na schůzkách a pracovních setkáních. Jednotlivé oddíly vysvětlují práci vykonávanou během sledovaného období Komisí, členskými státy a agenturami. 2.STAV PŘÍPRAV NA PROVEDENÍ NAŘÍZENÍ 2.1Příprava prováděcích aktů ze strany Komise 2.1.1Požadavky Cílenou změnu příručky SIRENE je nutno provést, aby si Europol mohl vyměňovat doplňující informace s centrálami SIRENE, jak je stanoveno v čl. 63 bodě 9 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 77 bodě 7 nařízení (EU) 2018/1862. Kromě toho musí být prováděcí akty nezbytné k úplnému uplatňování nařízení přijaty před tím, než bude revidovaný Schengenský informační systém moci zahájit činnost v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1862. Zákonná lhůta pro úplné uplatňování revidovaného Schengenského informačního systému je 28. prosince 2021. 2.1.2Dokončování technických prováděcích rozhodnutí Během sledovaného období Komise ve spolupráci s agenturami a příslušným výborem dokončila práci na prováděcích rozhodnutích, která jsou technickým předpokladem pro zahájení provozu revidovaného Schengenského informačního systému. 2.1.3Revize příručky SIRENE ve dvou fázích Během sledovaného období Komise ve spolupráci s agenturami a výborem SIS-SIRENE dosáhla významného pokroku v aktualizaci příručky SIRENE ve dvou fázích: ·fáze I: cílená změna stávající příručky SIRENE tak, aby došlo k zapojení Europolu do výměny doplňujících informací s centrálami SIRENE, jak je stanoveno v čl. 63 bodě 9 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 77 bodě 7 nařízení (EU) 2018/1862; ·fáze II (musí být dokončena jako podmínka úplného zahájení uplatňování revidovaného Schengenského informačního systému): celková revize příručky SIRENE, včetně všech nových postupů požadovaných s ohledem na nová nařízení. Co se týče cílené změny příručky SIRENE ve fázi I, Komise vypracovala zvláštní pravidla pro výměnu doplňujících informací mezi Europolem a centrálami SIRENE, zejména s ohledem na: ·používání kódů pro nakládání s informacemi;

·poskytování doplňujících informací Europolem po shodě; ·poskytování doplňujících informací centrálami SIRENE po pozitivním nálezu záznamů týkajících se teroristických trestných činů; ·postupy pro Europol, pokud potřebuje získat souhlas s použitím údajů a doplňujících informací nebo s jejich sdílením se třetími zeměmi; ·postupy pro Europol, pokud potřebuje dosáhnout dohody o dalším uchovávání doplňujících informací, a ·shromažďování a poskytování statistik o výměně doplňujících informací Europolem. Přípravné práce byly dokončeny během sledovaného období. Co se týče úplné revize příručky SIRENE ve fázi II, uspořádala Komise ve sledovaném období devět zasedání podskupiny SIRENE s cílem důkladně analyzovat procedurální požadavky vyplývající z nařízení. Během sledovaného období byly dokončeny hlavní přípravné práce, včetně revize formulářů SIRENE (vzorů používaných centrálami SIRENE ke strukturované výměně doplňujících informací) a technických specifikací pro výměnu formulářů SIRENE. Během příštího sledovaného období budou pokračovat práce s cílem dosáhnout dohody o návrhu příručky SIRENE ve výboru SIS-SIRENE a přijmout revidovanou příručku SIRENE do konce příštího sledovaného období. 2.2Vývoj centrálního SIS a příprava testovacích činností agentury eu-LISA 2.2.1Úkoly agentury eu-LISA Agentura eu-LISA odpovídá za provoz a vývoj centrálního SIS a hraje klíčovou úlohu při provádění nařízení. Hlavní úkoly agentury eu-LISA jsou: ·aktualizovat technickou dokumentaci centrálního SIS a interakce mezi centrálním SIS a vnitrostátními systémy v souladu s požadavky nařízení a prováděcích aktů; ·provádět požadované změny v centrálním SIS a připravovat, koordinovat a provádět veškeré testování týkající se centrálního SIS a interakcí s vnitrostátními systémy v úzké spolupráci s členskými státy a agenturami; ·dokončit veškeré testování předtím, než bude revidovaný Schengenský informační systém moci zahájit činnost v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1862. 2.2.2Zahájení první fáze provádění dne 8. ledna 2020 Dne 8. ledna 2020 agentura eu-LISA uvedla do provozu první verzi aktualizace centrálního SIS v souladu s nařízeními, přičemž Europolu poskytla plný přístup ke všem záznamům vytvořeným v Schengenském informačním systému a umožnila Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž navázat technické spojení s centrálním SIS, jak je požadováno v čl. 63 bodě 9 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 77 bodech 7 a 8 nařízení (EU) 2018/1862. Agenturám byl navíc umožněn přístup k funkci vyhledávání otisků prstů Schengenského informačního systému. 2.2.3Přípravy na vývoj nebiometrické části centrálního SIS k zahájení provozu před koncem roku 2021 Během sledovaného období agentura eu-LISA zorganizovala deset setkání fóra pro řízení projektů se všemi zúčastněnými stranami (Komisí, členskými státy, Europolem, Eurojustem a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž) a externím dodavatelem s cílem řídit vývoj a dokončení technických specifikací v souladu s technickými pravidly dohodnutými v příslušném výboru. Technické specifikace pro nebiometrickou část revize Schengenského informačního systému byly schváleny všemi zúčastněnými stranami v květnu 2020 a během sledovaného období agentura eu-LISA zahájila vývoj požadovaných změn centrálního SIS.

2.2.4Přípravy na vývoj biometrické části centrálního SIS k zahájení provozu před koncem roku 2021 Během sledovaného období agentura eu-LISA zorganizovala devět zvláštních setkání se všemi zúčastněnými stranami (Komisí, členskými státy, Europolem, Eurojustem a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž) a externím dodavatelem zaměřených na systém automatizované identifikace otisků prstů. Biometrická složka tohoto systému byla uvedena do provozu v březnu 2018, avšak nařízení vyžadují značné změny. Zejména biometrické vyhledávání bude rozšířeno o nové kategorie daktyloskopických údajů (otisky dlaní a otisky dlaní/prstů). Během sledovaného období byla dokončena fáze „analýzy a návrhu“ zahrnující předběžné práce na zahájení projektu, požadavcích a specifikaci, přičemž k dokončení a schválení technických specifikací došlo dne 1. října 2020. Byla zahájena druhá fáze „provádění“. 2.2.5Přezkum technických specifikací pro výměnu doplňujících informací mezi centrálami SIRENE Revize formulářů příslušným výborem uvedeným v bodě 2.1.3 vyžadovala aktualizaci technických specifikací pro výměnu formulářů a související dokumentace. V souladu se společným čl. 15 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2018/1861 a nařízení (EU) 2018/1862 byla agentuře eu-LISA přidělena údržba a aktualizace technických specifikací pro výměnu doplňujících informací mezi centrálami SIRENE. Během sledovaného období agentura eu-LISA zorganizovala pět seminářů se všemi zúčastněnými stranami s cílem dosáhnout obecné dohody o požadavcích v září 2020. Dokončení a schválení technických specifikací a dokumentace se plánuje do konce roku 2020. 2.2.6Shrnutí a rizika Ve srovnání s předchozím sledovaným obdobím, kdy agentura eu-LISA zahájila přípravy projektu vytvořením technických skupin a organizováním globálního plánování, pokračují práce na vývoji centrálního SIS v souladu s nařízeními. Technické specifikace jsou schváleny a probíhá vývoj nebiometrické části centrálního SIS. U biometrické části centrálního SIS jsou technické specifikace dokončeny a byl zahájen vývoj. Obě části technických specifikací budou do konce roku 2020 sloučeny do jednoho dokumentu. Krize COVID-19 měla dopad na globální plánování, jelikož způsobila nedostatek hardwaru, zpoždění dodávek hardwaru, cestovní omezení a nepřístupnost datových center agentury eu-LISA. Globální plánování na roky 2020 a 2021 bylo upraveno a rok 2021 bude do listopadu věnován testovacím činnostem s členskými státy a agenturami, po příštím sledovaném období. Podle globálního plánování je stále v plánu uvést konečné vydání revidovaného Schengenského informačního systému do provozu do konce roku 2021, v souladu se lhůtami stanovenými v nařízeních. 2.3Přípravy členských států 2.3.1Oblast působnosti a požadavky Tato zpráva se týká 25 členských států EU a čtyř zemí přidružených k Schengenu, které byly během sledovaného období připojeny k centrálnímu SIS, a dvou členských států EU (Kypru a Irska), které během sledovaného období k centrálnímu SIS připojeny nebyly. Ustanovení čl. 66 odst. 5 písm. c) nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 5 písm. c) nařízení 2018/1862 vyžadují, aby všechny členské státy připojené k centrálnímu SIS zavedly funkci vyhledávání Schengenského informačního systému – systém automatizované identifikace otisků prstů do svých vnitrostátních systémů do 28. prosince 2020. Tato povinnost se dosud nevztahuje na Kypr a Irsko, protože tyto země nebyly během sledovaného období připojeny k centrálnímu SIS. Kromě toho musí všechny členské státy připojené k centrálnímu SIS zajistit včasný vývoj svých vnitrostátních systémů v souladu se schválenými dokumenty a technickými specifikacemi. Členské státy musí Komisi oznámit, že přijaly nezbytná technická a právní opatření ke zpracování údajů a výměně doplňujících informací podle tohoto nařízení předtím, než revidovaný Schengenský informační systém může zahájit činnost v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1862. 2.3.2Současný stav zavádění Schengenského informačního systému – systému automatizované identifikace otisků prstů (má být dokončen do konce roku 2020) Povinnost zavést Schengenský informační systém – funkci vyhledávání otisků prstů se vztahuje na 25 členských států EU a čtyři země přidružené k Schengenu (Kypr a Irsko nejsou během stávajícího sledovaného období dosud v oblasti působnosti). Stav do konce sledovaného období (30. září 2020) je následující: ·22 z 29 zúčastněných států již funkci vyhledávání otisků prstů zavedlo;

·pět z 29 zúčastněných států plánuje zavést funkci vyhledávání otisků prstů do konce roku 2020; ·dva z 29 zúčastněných států plánují zavést funkci vyhledávání otisků prstů na začátku roku 2021; oba dotčené státy uvedly, že zpoždění bylo způsobeno dopadem krize COVID-19. 2.3.3Přípravy na úplné provedení nařízení (mají být dokončeny před koncem roku 2021) Přípravy členských států mají zásadní význam, protože Komise může stanovit datum, kdy nový Schengenský informační systém zahájí provoz podle čl. 66 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1861 a čl. 79 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1862, až poté, co ji členské státy uvědomí, že přijaly nezbytná technická a právní opatření. Komise požádala všechny členské státy EU a země přidružené k Schengenu, aby prostřednictvím dotazníku rozeslaného v září 2020 podaly zprávu o přípravách provedených ve sledovaném období na vnitrostátní úrovni. Odpověděly všechny členské státy (31 respondentů). Členské státy byly požádány, aby poskytly vstupní informace v těchto oblastech: ·plánování a řízení projektu; ·vnitřní koordinace; ·posouzení dopadu na rozpočet, lidské zdroje, organizaci a vnitrostátní právní předpisy; ·rizika. Co se týče plánování projektů, téměř všechny členské státy a země přidružené k Schengenu (29 respondentů ze 30) již začaly vytvářet nebo vytvořily plán projektu a příslušné milníky (o 15 více než v roce 2019). Kromě toho 28 respondentů z 31 vytvořilo nebo v blízké budoucnosti vytvoří zvláštní projektový tým se specializovaným projektovým manažerem, zatímco zbývající tři státy budou řídit provádění prostřednictvím stávajících oddělení nebo týmů. Velká většina respondentů (24) v roce 2020 navázala na vnitrostátní úrovni spolupráci mezi příslušnými orgány. Pokud jde o posouzení dopadu, nacházejí se členské státy v současné době v různých stadiích příprav: posouzení dopadu na rozpočet: ·čtrnáct členských států dokončilo posouzení a přidělilo příslušný rozpočet; ·šestnáct členských států dokončilo posouzení a rozpočet přidělí do konce roku 2020 nebo na začátku roku 2021; ·jeden členský stát zahájí posouzení do konce roku 2020; posouzení potřeby lidských zdrojů: ·sedmnáct členských států dokončilo posouzení; ·devět členských států dokončí posouzení do konce roku 2020 nebo v roce 2021; ·pět členských států zahájí posouzení do konce roku 2021 nebo neuvedlo žádné datum;

posouzení organizačních potřeb: ·pět členských států dokončilo posouzení a přijalo opatření pro zvládnutí provádění; ·čtrnáct členských států dokončilo posouzení, ale musí přijmout opatření pro zvládnutí provádění; ·devět členských států dokončí posouzení na konci roku 2020 nebo na začátku roku 2021; ·tři členské státy oznámily, že posouzení zahájily, ale neuvedly konečné datum; posouzení dopadu na vnitrostátní právní předpisy: ·jeden členský stát dokončil analýzu a schválil změny; ·šestnáct členských států dokončilo posouzení a zahájilo schvalování změn; ·čtyři členské státy dokončí posouzení do konce roku 2020; ·sedm členských států dokončí posouzení na počátku roku 2021 nebo během něj; ·tři členské státy dokončí posouzení do konce roku 2021. 2.3.4Shrnutí a rizika Během sledovaného období členské státy vykázaly pokrok ve všech oblastech přípravy projektů na provedení nařízení v plném rozsahu. Členské státy pokračují v analýze požadavků systému a několik členských států již zahájilo vývoj svých vnitrostátních systémů během sledovaného období. Schválení technických specifikací pro biometrickou a nebiometrickou část centrálního SIS během sledovaného období umožnilo členským státům zahájit tento vnitrostátní vývoj. Hlavní práce však budou provedeny v příštím sledovaném období, počínaje 1. říjnem 2020. Většina členských států zahájí vyhledávání otisků prstů do konce roku 2020, jak to nařízení vyžadují. Členské státy ve svých odpovědích na dotazník zdůraznily několik rizik a otázek souvisejících s úspěchem projektu na vnitrostátní úrovni, k nimž patří: ·dopad pandemie COVID-19 jako obecné riziko možných zpoždění; ·ambiciózní harmonogramy a mnoho projektů souvisejících s rozsáhlými informačními systémy s podobnými lhůtami; ·personální problémy, problémy s nabídkovými řízeními a některé problémy s vnitřními legislativními postupy. Komise a eu-LISA budou nadále podrobně sledovat přípravné činnosti členských států během pravidelných schůzí příslušného výboru a fóra pro řízení projektů. 2.4Agentury

2.4.1Oblast působnosti a požadavky Tato část zprávy se soustředí na přípravy, které podnikl Europol a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, protože ustanovení, která se těchto agentur dotýkají, vstoupila v platnost již na konci roku 2019. Změny mající dopad na agenturu Eurojust jsou minimální a budou platit až od konce roku 2021. Eurojust na dotazník také neodpověděl, ale bude muset být zahrnut ve zprávě vztahující se na další sledované období. 2.4.2Europol Europol již je uživatelem Schengenského informačního systému. Nařízení obsahují změny týkající se Europolu v těchto dvou oblastech: ·přístup ke všem kategoriím záznamů a ·propojení se sítí SIRENE. Nová ustanovení platí od konce roku 2019. Do konce listopadu 2019 Europol dokončil technické přípravy umožňující stávajícímu rozhraní pro vyhledávání přístup ke všem záznamům. V lednu 2020 byl Europolu v rámci nového Schengenského informačního systému umožněn technický přístup ke všem typům záznamů. Europol umožnil tento přístup svým koncovým uživatelům po pozitivním výsledku předchozí konzultace s evropským inspektorem ochrany osobních údajů během sledovaného období. Europol si původně stanovil, že bude připraven na propojení se sítí SIRENE do konce roku 2020. Přípravy na zřízení funkce SIRENE v Europolu však pokračovaly i během roku 2020. Europol přepracovává vnitřní podnikové procesy, které budou ovlivněny tokem informací SIRENE, a schvaluje podrobné požadavky integrace poštovního serveru SIRENE do vnitřního prostředí Europolu. Předběžné řešení, které umožní vyhledávání, zpracování a zasílání zpráv SIRENE, by mělo být připraveno k testování do konce roku 2020 a připravenost Europolu na zavedení plné funkce SIRENE se plánuje do konce roku 2021, nikoli roku 2020, jak bylo plánováno původně. 2.4.3Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž Podle nařízení mají členové jednotek nasazených Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž od konce roku 2019 právo na přístup ke všem kategoriím záznamů. Členové těchto jednotek potřebují mít přístup k Schengenskému informačnímu systému prostřednictvím technického rozhraní zřízeného a udržovaného Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž. V průběhu roku 2019 provedla agentura veškeré přípravy v podobě projektu rozděleného do různých částí. Během sledovaného období Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž provedla tyto činnosti: ·schválení konečné verze dokumentu o zahájení projektu v srpnu 2020; ·v únoru 2020 bylo zahájeno užší řízení na rámcovou smlouvu o vývoji softwarového řešení pro Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž; řízení bylo zpožděno z důvodu pandemie COVID-19 a obdržení nabídky od předkladatelů se plánuje do konce října 2020; ·nabídkové řízení na získání čteček dokumentů a snímačů otisků prstů bude znovu zveřejněno do konce října 2020; ·projektový tým připravil první návrh standardních operačních postupů a konzultoval jej interně v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž; probíhají konzultace členských států; ·agentura eu-LISA dodala zástupcům klíčových agentur nový hardware pro síťové připojení k Schengenskému informačnímu systému a zorganizovala technické semináře. Na rozdíl od odhadů z roku 2019 se trvání projektu nyní odhaduje na celkovou dobu 31 měsíců a konečné datum dodání na květen 2022. Odhaduje se, že první významný výstup projektu (tj. webová aplikace pro vyhledávání) bude dodán v listopadu 2021. 3.ZÁVĚRY Během druhého sledovaného období (30. září 2019 – 30. září 2020) dosáhly různé zúčastněné strany při provádění nařízení v souladu s definovanými mezníky významného pokroku: