ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ČINNOSTI EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI PŮJČEK A ÚVĚRŮ V ROCE 2010 /* KOM/2011/0485 v konečném znění */





OBSAH 1. Úvod 2 2. Činnost Evropské unie v oblasti úvěrů 2 2.1. Přehled 2 2.2. Systém podpory platební bilance 2 2.2.1. Hlavní rysy systému podpory platební bilance 2 2.2.2. Operace v rámci podpory platební bilance v roce 2010 3 2.3. Systém makrofinanční pomoci 4 2.3.1. Hlavní rysy makrofinanční pomoci 4 2.3.2. Operace makrofinanční pomoci v roce 2010 5 2.4. Systém úvěrů Euratomu 5 2.4.1. Hlavní rysy 5 2.4.2. Operace Euratomu v roce 2010 6 2.5. Reakce EU na krizi státních dluhů v eurozóně 6 2.5.1. Rozhodnutí o opatřeních pro Řecko 6 2.5.2. Evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM) 7 2.5.3. Evropský nástroj finanční stability (EFSF) 7 2.5.4. Operace s účastí EFSM 8 3. Činnost Evropské unie v oblasti půjček 9 3.1. Popis 9 3.2. Podpora platební bilance 9 3.3. Makrofinanční pomoc 10 3.4. Euratom 10 4. Evropská investiční banka 10 4.1. Činnost EIB v oblasti úvěrů 10 4.2. Činnost EIB v oblasti půjček 11 ÚVOD Rozhodnutí Rady zřizující různé úvěrové nástroje Evropské unie požadují, aby Komise každoročně informovala Evropský parlament a Radu o využívání těchto nástrojů. S cílem vyhovět požadavkům na poskytování informací tato zpráva popisuje úvěrové operace (část 2) pro každou z dotčených oblastí, jakož i příslušné činnosti v oblasti půjček (část 4). Zabývá se podporou platební bilance poskytovanou členským státům, které nejsou členy eurozóny[1], makrofinanční pomocí poskytovanou Evropskou unií třetím zemím, činnostmi Euratomu a finančními opatřeními přijatými k řešení krize státních dluhů v eurozóně. Pro dokreslení úplného obrázku o činnosti EU je v posledním oddíle uveden souhrnný přehled činnosti Evropské investiční banky (EIB) v oblasti úvěrů a půjček v roce 2010. ČINNOST EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI ÚVěRů Komise poskytuje finanční podporu třetím zemím a členským státům podle různých právních základů v závislosti na dotčených zeměpisných oblastech a sledovaných cílech. Přehled Finanční operace spravované Komisí na základě různých rozhodnutí Rady mají obecně podobu dvoustranných úvěrů. Ty jsou financovány z kapitálových trhů a zaručeny rozpočtem EU. Systém podpory platební bilance Pomoc v oblasti platební bilance má podobu střednědobých úvěrů poskytovaných Unií a je obvykle poskytována ve spojení s financováním od Mezinárodního měnového fondu (MMF) nebo jiného multilaterálního půjčovatele jako EIB, EBRD nebo Světové banky, či ve spojení s dvoustrannou pomocí ze strany členských států. Hlavní rysy systému podpory platební bilance Jedná se o mimořádný nástroj, k jehož použití se přistupuje podle situace v jednotlivých případech na základě rozhodnutí Rady. Možnými příjemci pomoci jsou členské státy mimo eurozónu, které čelí vážným potížím v platební bilanci. Jedná se o pomoc makroekonomické povahy (tzn. nevázanou na specifické použití prostředků jako v případě projektové pomoci). Podpora se uvolňuje, jsou-li splněny určité podmínky hospodářské politiky, a jejím cílem je zmírnit obecné potíže přijímajícího členského státu s vnějším financováním a obnovit životaschopnost jeho platební bilance. Zmíněné podmínky hospodářské politiky jsou sjednány Komisí po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a dotčeným členským státem v memorandu o porozumění, které je podepsáno před zahájením plnění úvěrových smluv. Pomoc slouží jako podpora při provádění korekčních opatření, jejichž cílem je odstranit uvedené potíže. Kontrola těchto opatření je podmínkou čerpání dalších tranší úvěru. Po zřízení systému v roce 1975[2] Společenství v následujících dvaceti letech uskutečnilo několik operací, jejichž cílem byla podpora platební bilance členských států čelících konkrétnímu finančnímu ohrožení nebo potížím. Tyto operace spočívaly v úvěrech financovaných půjčkami Společenství. Vzhledem k intenzitě mezinárodní finanční krize (která začala v letech 2007/2008) bylo nutné systém podpory platební bilance znovu aktivovat. Vyšší počet způsobilých členských států po rozšíření a zhoršení ekonomické situace v několika z nich navíc vedlo ke zvýšení úvěrového stropu systému, aby bylo možno reagovat na případné potřeby. Strop byl zvýšen zejména v prosinci 2008[3] z 12 miliard EUR na 25 miliard EUR. O dalším zvýšení na 50 miliard EUR bylo rozhodnuto v květnu 2009[4], aby byl systém nadále schopen rychle reagovat na další možné žádosti o pomoc v rámci této podpory. Z tohoto stropu byla ke dni 31. prosince 2010 poskytnuta částka 14,6 miliardy EUR Maďarsku[5], Lotyšsku[6] a Rumunsku[7]. Tabulka č. 1: Stav podpory platební bilance ke dni 31. prosince 2010 (v milionech EUR) Země | Částka podle rozhodnutí | Vyplacená částka | Maďarsko | 6 500 | 5 500 | Lotyšsko | 3 100 | 2 900 | Rumunsko[8] | 5 000 | 3 650 | Celkem | 14 600 | 12 050 | Operace v rámci podpory platební bilance v roce 2010 V roce 2010 bylo v několika tranších vyplaceno celkem 2,85 miliardy EUR. Tabulka č. 2: Přehled úvěrů vyplacených v rámci podpory platební bilance v roce 2010 Země | Rozhodnutí | Tranše | Datum | Částka v milionech EUR | Lotyšsko | 2009/290/ES | 3. | 11. 3. 2010 | 500 | 4. | 20. 10. 2010 | 200 | Rumunsko | 2009/459/ES | 2. | 11. 3. 2010 | 1 000 | 3. | 22. 9. 2010 | 1 150 | Celkem | 2 850 | Pokud jde o provádění stávajících operací v rámci podpory platební bilance: - Období dostupnosti finanční pomoci určené Maďarsku uplynulo v listopadu 2010. Z toho důvodu nebude ze systému vyplacena poslední 1 miliarda EUR. V případě Lotyšska je do ledna 2012 stále dostupných 200 milionů EUR, Lotyšsko však nezamýšlí o tuto částku požádat. V rámci stávajících operací podpory platební bilance proto nebude vyplaceno celkem 1,2 miliardy EUR. - Dále byla v březnu 2011 vyplacena Rumunsku čtvrtá tranše ve výši 1,2 miliardy EUR a pátá a poslední tranše byla vyplacena v červnu 2011. Systém makrofinanční pomoci Podrobné informace o operacích v rámci makrofinanční pomoci lze nalézt ve výroční zprávě Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím[9]. Hlavní rysy makrofinanční pomoci Účelem nástroje makrofinanční pomoci je pomoci kandidátským, potenciálním kandidátským a sousedním zemím vyřešit krátkodobé problémy v oblasti platební bilance, stabilizovat veřejné finance a podpořit provádění strukturálních reforem. Makrofinanční pomoc je poskytována v mimořádných případech a dočasně na základě přísné podmíněnosti. Je provázána s korekčním a reformním úsilím k zajištění toho, aby se ekonomiky přijímajících zemí vrátily na udržitelnou cestu a posílily svoji odolnost vůči budoucím makroekonomickým otřesům. Operace makrofinanční pomoci doplňují programy korekce MMF. Makrofinanční pomoc může mít podobu grantů a/nebo úvěrů. V souvislosti s metodikou rozhodování, zda použít v jednotlivých operacích makrofinanční pomoci úvěry nebo granty, předložila Komise v lednu Hospodářskému a finančnímu výboru obsáhlé sdělení objasňující uplatňovaná kritéria, které výbor schválil. Metodika bude rovněž představena ve výroční zprávě o makrofinanční pomoci za rok 2010. Dohodnutá kritéria spadají do dvou širokých kategorií: úroveň hospodářského a sociálního rozvoje přijímající země[10] a udržitelnost dluhu a schopnost splácet. Zohledňují se rovněž kritéria pro poskytování finanční pomoci používaná Světovou bankou a MMF. Úvěry poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci jsou obvykle čerpány v několika tranších podle toho, jak jsou plněny jednotlivé milníky makroekonomického programu. Každé čerpání úvěru je vázáno na sjednání půjčky Komisí. V případě neplnění v důsledku neschopnosti přijímající země dostát svým platebním povinnostem může Komise využít Záruční fond pro vnější vztahy[11], aby zajistila splacení odpovídající půjčky[12]. Operace makrofinanční pomoci v roce 2010 Hlavní činnosti v rámci makrofinanční pomoci v roce 2010 se týkají návrhů nových operací a souvisejících jednání s příslušnými orgány. Byly zaměřeny na tyto země: - Evropský parlament a Rada přijaly v červnu 2010 rozhodnutí o poskytnutí 500 milionů EUR Ukrajině[13] ve formě úvěru. Spolu s úvěrem ve výši 110 milionů EUR podle rozhodnutí přijatého Radou v roce 2002 má Ukrajina k dispozici celkem až 610 milionů EUR. - Pokud jde o Moldavskou republiku, v říjnu 2010 bylo přijato rozhodnutí o poskytnutí až 90 milionů EUR ve formě grantu . V roce 2010 nebyly vyplaceny žádné prostředky v rámci operace makrofinanční pomoci ve formě úvěru[14]. Systém úvěrů Euratomu Hlavní rysy Úvěrový nástroj Euratomu lze použít k financování projektů v členských státech (rozhodnutí Rady 77/270/Euratom) nebo v určitých třetích zemích (Ukrajině, Rusku nebo Arménii) (rozhodnutí Rady 94/179/Euratom). U těchto úvěrů se jedná o mimorozpočtové operace, které Komise paralelně („back-to-back“) financuje půjčkami na finančním trhu. Stejně jako u makrofinanční pomoci může Komise v případě neplnění využít Záruční fond pro vnější vztahy. V roce 1990 Rada stanovila výpůjční limit 4 miliardy EUR, přičemž již bylo rozhodnuto o zhruba 3,4 miliardy EUR, které byly vyplaceny. V roce 2002 Komise navrhla zvýšení výpůjčního limitu ze 4 miliard EUR na 6 miliard EUR, v Radě však zatím nedošlo k dohodě. Operace Euratomu v roce 2010 V roce 2010 nebyla přijata žádná rozhodnutí o poskytnutí úvěru ani nebyly vyplaceny žádné prostředky. Reakce EU na krizi státních dluhů v eurozóně Celosvětová finanční krize a hospodářský pokles vedly nejen ke krizi platebních bilancí zmíněné v části 2.2, ale i ke zhoršení podmínek pro získávání půjček v případě několika členských států eurozóny. K překonání potíží vzniklých v důsledku finanční krize přijaly vlády a centrální banky těchto členských států bezprecedentní fiskální a monetární opatření. Podmínky pro krátkodobé a dlouhodobé financování však zůstaly nepříznivé. Rada a členské státy eurozóny proto v květnu 2010 rozhodly o balíčku opatření k zachování finanční stability v eurozóně a celé Evropě. Rozhodnutí o opatřeních pro Řecko V návaznosti na žádost řeckých orgánů se ministři eurozóny dne 2. května 2010 jednomyslně dohodli poskytnout Řecku za podmínek stanovených ve svém prohlášení ze dne 11. dubna 2010 stabilizační podporu formou dvoustranných úvěrů, centrálně shromážděných Komisí, které poskytnou ostatní členské státy eurozóny. Podpora byla poskytnuta v rámci tříletého společného programu s MMF a zahrnuje finanční balíček ve výši 110 miliard EUR, které mají Řecku pomoci pokrýt jeho potřeby financování. Program byl provázán s přísnou politickou podmíněností[15], kterou Komise a MMF ve spolupráci s ECB vyjednaly s řeckými orgány. Členské státy eurozóny přispěly 80 miliardami EUR[16]. Vedle toho MMF dosáhl shody s řeckými orgány a podpořil tento program pohotovostním úvěrem ve výši zhruba 30 miliard EUR[17]. Úloha Komise V rámci úvěrového nástroje pro Řecko Komise nejedná jako půjčovatel ani jako vypůjčitel. Zástupci členských států Evropské unie především dne 5. května 2010 rozhodli svěřit Komisi úkoly týkající se koordinace a správy sdružených dvoustranných úvěrů, jak je stanoveno v dohodě mezi věřiteli, již dne 8. května 2010 uzavřely členské státy eurozóny poskytující podporu[18]. Z úlohy nevyplývá zvýšení výdajů Komise ani žádné jiné položky výdajů z rozpočtu EU[19]. Evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM) Nařízením Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 byl zřízen evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM), který je založen na čl. 122 odst. 2[20] Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a plně podpořen z rozpočtu EU. Maximální dostupná částka v rámci mechanismu činí 60 miliard EUR. Finanční pomoc Unie v rámci EFSM má podobu úvěru nebo úvěrové linky. Komise je jménem Evropské unie zmocněna sjednávat půjčky na kapitálových trzích nebo u finančních institucí. Aktivace mechanismu podléhá přísné podmíněnosti v souvislosti s programem společné podpory EU a MMF. Finanční pomoc Unie je konkrétně poskytována na základě rozhodnutí, které na návrh Komise přijme Rada kvalifikovanou většinou a které obsahuje a) podmínky úvěru / úvěrové linky, b) obecné podmínky pro finanční pomoc týkající se hospodářské politiky a c) ozdravný program připravený přijímajícím členským státem s cílem splnit ekonomické podmínky, s nimiž je pomoc spojena. Komise a přijímající členský stát uzavřou memorandum o porozumění, v němž jsou podrobně uvedeny obecné podmínky týkající se hospodářské politiky stanovené Radou. Komise poté sdělí memorandum o porozumění Evropskému parlamentu a Radě. Podmínky týkající se hospodářské politiky jsou pravidelně přezkoumávány a v případě nutnosti je lze upravit[21]. Komise musí Hospodářskému a sociálnímu výboru a Radě pravidelně podávat zprávy o provádění nařízení o EFSM a o trvání mimořádných událostí, které podmínily jeho přijetí[22]. První zpráva byla zveřejněna dne 30. listopadu 2010 a dospěla k závěru, že mimořádné události a okolnosti stále existují, a ESFM by proto měl být zachován[23]. Evropský nástroj finanční stability (EFSF) Evropský nástroj finanční stability (EFSF) zřídily členské státy eurozóny jako společnost registrovanou v Lucembursku, kterou tyto státy vlastní, na základě rozhodnutí přijatého dne 9. května 2010 v rámci zasedání Rady Ecofin. EFSF může vydávat dluhopisy zaručené členskými státy eurozóny až do výše 440 miliard EUR k úvěrování členských států eurozóny, které se dostaly do potíží, a podléhá podmínkám dohodnutým s Komisí ve spolupráci s ECB a MMF, které schvaluje Euroskupina. Úvěry poskytované ESFS nejsou kryty zárukou rozpočtu EU. Komise poskytuje EFSF poradenství a podporu. Je zastoupena ve správní radě a koordinuje své vlastní činnosti půjčování s činnostmi EFSF na financování programů, na nichž se oba podílejí, s cílem optimalizovat své činnosti na kapitálových trzích z hlediska načasování. Operace s účastí EFSM - Rozhodnutí o operacích v roce 2010: Irsko[24] Na žádost irských orgánů ze dne 21. listopadu 2010 bylo rozhodnuto o poskytnutí tříleté společné finanční pomoci EU a MMF. Celkový obnos v rámci programu pro Irsko bude činit až 85 miliard EUR a bude vyplacen v několika tranších. Částka 17,5 miliardy EUR bude financována z příspěvku Irska prostřednictvím hotovostní rezervy ministerstva financí a investic národního důchodového rezervního fondu. Zbytek celkového objemu pomoci bude financován takto: - z EFSM částkou až 22,5 miliardy EUR[25], - z EFSF částkou až 17,7 miliardy EUR, - z MMF částkou až 22,5 miliardy EUR, - dvoustrannými úvěry od Spojeného království (3,8 miliardy EUR), Švédska (0,6 miliardy EUR) a Dánska (0,4 miliardy EUR). - Rozhodnutí o operacích po roce 2010: Portugalsko[26] V návaznosti na formální žádost o finanční pomoc předloženou dne 7. dubna 2011 portugalskými orgány dohodla Euroskupina a Rada dne 17. května 2011 podmínky tříleté finanční pomoci. Finanční balíček pokryje potřeby financování Portugalska až do výše 78 miliard EUR a bude rovnocenně rozdělen takto: - EFSM poskytne částku až 26 miliard EUR[27], - EFSF částku až 26 miliard EUR, - MMF částku až 26 miliard EUR. ČINNOST EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI PůJčEK Popis Pro financování úvěrů, o nichž rozhodla Rada, je Komise zmocněna vypůjčovat si jménem Evropské unie i Euratomu finanční prostředky na kapitálových trzích. Pro každý nástroj (úvěry v rámci podpory platební bilance, makrofinanční pomoci a Euratomu) jsou stanoveny mechanismy půjčování a úvěrování v právním základu každého z nich. Půjčky a odpovídající úvěry jsou vzájemně vázány („back-to-back“), což zajišťuje, že rozpočet EU není vystaven úrokovým nebo kurzovým rizikům. Nesplacené půjčky odpovídají nesplaceným úvěrům. Tabulka č. 3: Celkové výpůjčky Evropské unie – dlužné částky jistiny ke konci každého roku v období 2002–2010(1) (v milionech EUR) ESUO v likvidaci (1) (2) | Euratom (1) | Podpora platební bilance | Makrofinanční pomoc | Evropská unie celkem | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 660 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | 2009 | 214 | 481 | 9 200 | 584 | 10 479 | 2010 | 219 | 466 | 12 050 | 500 | 13 235 | (1) Použity jsou přepočítací koeficienty platné k 31. prosinci každého roku. (2) Evropské sdružení uhlí a oceli je od roku 2002 v likvidaci. Poslední dluhopis vydaný tímto sdružením má splatnost v roce 2019. | Podpora platební bilance Vydáváním dluhopisů upevnila EU svou pozici významného emitenta na trhu referenčních dluhopisů denominovaných v eurech. Trh přijal dluhopisy velmi příznivě. Jelikož byl zájem investorů velmi vysoký, poptávka vždy záhy převýšila nabídku. V konečném rozdělení byly zastoupeny všechny skupiny důležitých investorů včetně centrálních bank, investičních fondů, finančních správ bank a pojišťoven[28]. Ceny dluhopisů se blížily nejlepší hodnotě ve své referenční skupině dluhopisů státních orgánů, nadnárodních organizací a agentur (Sovereign Supranational Agency Sector, SSA) v jedné řadě s emitenty jako Evropská investiční banka (EIB), „Kreditanstalt für Wiederaufbau“ (KfW) a „Société de financement de l'économie française“ (SFEF). Výsledky na sekundárním trhu byly též velmi uspokojivé a potvrdily postavení EU jako emitenta prvotřídních referenčních dluhopisů. Tabulka č. 4: Emise dluhopisů EU v roce 2010[29] Země | Popis | Datum emise | Datum splatnosti | Objem (v EUR) | Kupón | Lotyšsko a Rumunsko | EU 3.375/2019 | 11. 3. 2010 | 10. 5. 2019 | 1,5 mld. | 3,375 % | Rumunsko | EU 2.375/2017 | 22. 9. 2010 | 22. 9. 2017 | 1,15 mld. | 2,375 % | Celkem | 2,65 mld. | Prostředky k financování čtvrté tranše ve výši 200 milionů EUR pro Lotyšsko byly získány v rámci jedné výpůjční operace na základě „back-to-back“. Tabulka č. 5: Soukromé umisťování EU během roku 2010 Země | Popis | Datum emise | Datum splatnosti | Objem (v EUR) | Kupón | Lotyšsko | EU 2.875/2025 | 20. 10. 2010 | 20. 10. 2025 | 0,2 mld. | 2,875 % | Makrofinanční pomoc V roce 2010 neproběhla v rámci makrofinanční pomoci žádná výpůjční operace. Euratom V roce 2010 neproběhla v rámci Euratomu žádná výpůjční operace. EVROPSKÁ INVESTIčNÍ BANKA Činnost EIB v oblasti úvěrů Úvěry poskytované EIB buď financují přímo jednotlivé projekty, nebo malé a střední podniky a místní projekty menšího rozsahu prostřednictvím finančních prostředníků . V roce 2010 dosáhl celkový objem sjednaných finančních operací EIB 72 miliard EUR, tj. o 9 % méně oproti rekordní výši v roce 2009, což značí postupný návrat na úroveň před krizí. Pokud jde o zeměpisné rozdělení úvěrů a krytí zárukou rozpočtu EU: - V EU : v členských státech EU byly sjednány operace ve výši 63 miliard EUR. Tato částka není kryta zárukou EU. - Mimo EU : Mimo EU byly sjednány operace ve výši 9 miliard EUR. Z toho je zárukou EU kryto 5 miliard EUR. Poskytování úvěrů EIB má dopad na rozpočet EU, pokud jsou tyto úvěry spojeny se zárukami EU, subvencemi úrokových sazeb nebo jinými ujednáními o sdílení rizika mezi EU a EIB. Zejména: Většina úvěrů EIB mimo EU je zajištěna zárukou rozpočtu EU, která kryje státní či politická rizika, zatímco EIB nese obchodní riziko. Komise vydá v druhém pololetí 2011 zvláštní zprávu o vnějších úvěrových operacích EIB v roce 2010. EIB současně spravuje nástroje pro sdílení rizik, které využívají rozpočet EU na podporu politik uvnitř EU (např. finanční nástroj pro sdílení rizik na projekty výzkumu a vývoje a nástroj pro úvěrové záruky na projekty v oblasti transevropských dopravních sítí)[30]. Činnost EIB v oblasti půjček Během celého roku přetrvávala na trhu zvýšená nejistota, která nepřála emisím, a to především emisím velkého objemu a s dlouhou dobou splatnosti. Zřízení EFSF a provedené hospodářské reformy přispěly k obnovení důvěry trhu v emitenty EU, trh však zůstal nadále zranitelný vůči opakujícím se rizikům vyplývajícím z negativních zpráv v médiích. EIB využila vhodných příležitostí pro referenční emise a její emise byly v době, kdy byla zvýšená nestálost, zacílenější, což jí umožnilo nasměrovat své činnosti tak, aby se jich nestálost nedotkla. Přispěla k tomu i stálá silná tržní pozice EIB. EIB proto byla schopna dosáhnout svých cílů v rámci finančního programu na rok 2010 a získala prostředky ve výši 67 miliard EUR za výhodných podmínek. [1] Nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 zavedlo obdobný mechanismus na podporu členských států eurozóny, tzv. evropský mechanismus finanční stabilizace, plně podpořený rozpočtem EU. [2] Nařízení Rady (EHS) č. 397/75 ze dne 17. února 1975, kterým byl zřízen nový nástroj označovaný jako systém úvěrů Společenství (Community Loan Mechanism) s cílem pomoci některým členským zemím ES překonat neudržitelnou nevyrovnanost běžných účtů vyvolanou první ropnou krizí. [3] Nařízení Rady (ES) č. 1360/2008 ze dne 2. prosince 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států. [4] Nařízení Rady (ES) č. 431/2009 ze dne 18. května 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států. [5] Rozhodnutí Rady 2009/102/ES ze dne 4. listopadu 2008. [6] Rozhodnutí Rady 2009/290/ES ze dne 20. ledna 2009. [7] Rozhodnutí Rady 2009/459/ES ze dne 6. května 2009. [8] Třetí tranše ve výši 1,2 miliardy EUR byla Rumunsku vyplacena dne 24. března 2011. [9] Za rok 2010 dosud nezveřejněna. Pokud jde o rok 2009, viz KOM/2010/513, SEK/2010/1117. [10] Jako hlavní ukazatel se navrhuje hrubý národní důchod. [11] Viz nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. U úvěrů v rámci makrofinanční pomoci zatím nebyl zaznamenán žádný případ nesplacení. [12] Ačkoli je splacení půjčky nakonec kryto zárukou rozpočtu EU, slouží Záruční fond jako likvidní rezerva chránící rozpočet EU před rizikem uplatnění záruky v důsledku nesplácení. Souhrnná zpráva o činnosti fondu viz KOM(2010) 418 a k ní připojený pracovní dokument útvarů Komise (SEK(2010) 968). [13] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 388/2010/EU ze dne 7. července 2010 o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině (Úř. věst. L 179, 14.7.2010, s. 1). [14] Pokud jde o provádění probíhající finanční pomoci ve formě grantu , v lednu a srpnu obdržela Gruzie platby ve výši 7,7 milionu EUR a 23 milionů EUR. Dále bylo v září vyplaceno 30 milionů EUR Kosovu a v prosinci 2010 byla vyplacena první tranše ve výši 40 milionů EUR Moldavské republice. [15] Hlavní prvky politické podmíněnosti byly stanoveny v rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2010 určeném Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (2010/320/EU). Podmíněnost byla podrobněji popsána v memorandu o porozumění uzavřeném mezi řeckými orgány a Komisí jménem členských států eurozóny. [16] Z toho bylo 38 miliard EUR vyplaceno do března 2011. [17] Z toho bylo 14,6 miliardy EUR vyplaceno do března 2011. [18] Mezi tyto úkoly mj. patří poskytování podpory jménem a pod vedením členských států eurozóny, vyjednání a podpis úvěrové smlouvy s Řeckem, otevření účtu u ECB na jméno půjčovatelů a používání tohoto účtu k provádění všech plateb jménem půjčovatelů a od vypůjčitele, koordinace procesu uvolňování prostředků, některé výpočty, rozdělení plateb mezi půjčovateli a podávání informací půjčovatelům týkajících se porušení úvěrové smlouvy či žádostí o zproštění povinnosti nebo o změny této smlouvy. [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf. [20] Ustanovení čl. 122 odst. 2 SFEU stanoví finanční pomoc členským státům v obtížích způsobených mimořádnými událostmi, které členský stát nemůže ovlivnit. [21] Přezkum provádí Komise v konzultaci s ECB alespoň každých šest měsíců. Veškeré změny, které může být nezbytné provést v ozdravném programu přijímajícího členského státu, Komise s příslušným členským státem projedná. Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou rozhoduje o veškerých úpravách původně stanovených obecných podmínek týkajících se hospodářské politiky a schvaluje revidovaný ozdravný program připravený přijímajícím členským státem. [22] Komise by měla zprávu předložit do šesti měsíců od vstupu nařízení Rady (EU) č. 407/2010 v platnost a případně každých dalších šest měsíců poté (článek 9 nařízení). [23] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0713:FIN:CS:PDF. [24] Prováděcí rozhodnutí Rady č. 77/2011/EU ze dne 7. prosince 2010 o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku (Úř. věst. L 30, 4.2.2011, s. 34). [25] Dne 12. ledna 2011 byla Irsku vyplacena první tranše ve výši 5 miliard EUR. Do června 2011 bylo vyplaceno 11,4 miliardy EUR. [26] Prováděcí rozhodnutí Rady č. 344/2011/EU ze dne 30. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 159, 30.5.2011, s. 88). [27] Dne 31. května 2011 byla Portugalsku vyplacena první tranše ve výši 1,75 miliardy EUR. Do června 2011 bylo vyplaceno 6,5 miliardy EUR. [28] Další informace o výpůjčních operacích EU lze nalézt v prezentaci týkající se investorů: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_18_may_2011_rev.pdf. [29] http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2015-16_en.htm. [30] Komise podává každoročně zprávu Radě a Parlamentu o uplatňování nových finančních nástrojů financovaných z rozpočtu EU v rámci každoročního rozpočtového procesu v souladu s bodem 49 interinstitucionální dohody mezi Komisí, Parlamentem a Radou.