sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu - Lepší přístup k moderním IKT pro venkovské oblasti {SEC(2009) 254} /* KOM/2009/0103 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.3.2009 KOM(2009) 103 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Lepší přístup k moderním IKT pro venkovské oblasti {SEC(2009) 254} SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Lepší přístup k mo derním IKT pro venkovské oblasti 1. ÚVOD Účinné využívání informačních a komunikačních technologií (IKT) umožněné lepším vysokorychlostním (širokopásmovým) přístupem k internetu se obecně považuje za klíčový faktor pro zvyšování produktivity a podporu inovace v Evropě včetně venkovských oblastí[1]. Může i významně podporovat podnikání a hospodářský pokrok ve venkovských oblastech, a přispívat tak ke zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, kvality života a diverzifikace hospodářství venkova. Poskytování vysoce kvalitního přístupu k internetu může pomoci uvolnit potenciál venkovských oblastí a učinit z nich přitažlivější místa pro život. IKT pomáhají stávajícím podnikům, aby plnily úkoly účinněji a účelněji, a reaguje na jejich poptávku po rychlém přístupu k nejrůznějším informacím. Vytvářejí větší škálu možností pro nově zakládané podniky, usnadňují jim poskytování životně důležitých služeb a zlepšují kvalitu života[2]. V současné době existují mezi členskými státy v oblasti poskytování a využívání elektronických služeb ( „e-services“ ) a přístupu ke kvalitnímu vysokorychlostnímu internetu značné rozdíly, přičemž nepoměr mezi venkovskými oblastmi a mezi venkovskými a městskými oblastmi je ještě větší. Většina obyvatel venkova platí vyšší ceny za horší služby. Plán evropské hospodářské obnovy (EERP)[3] zdůrazňuje význam širokopásmových komunikací pro moderní ekonomiku a jeho cílem je zajistit, aby do roku 2010 měli k širokopásmovému připojení přístup všichni Evropané. V této souvislosti Komise navrhla uvolnit dodatečné finanční prostředky ve výši 1,0 miliardy EUR na překlenutí rozdílů v širokopásmovém připojení a umožnit tak venkovským oblastem řešit některé z problémů, kterým čelí v důsledku hospodářské a finanční krize[4]. Toto společné sdělení je odpovědí na požadavek Rady (ve složení pro zemědělství a rybolov), aby Komise prozkoumala otázku lepšího přístupu venkovských oblastí k moderním IKT se zvláštním zřetelem na přístup k vysokorychlostnímu internetu[5]. Představuje další příspěvek do politické diskuse o tom, jak přispívá rozvoj venkova k Lisabonské strategii a politice Společenství v oblasti IKT. Jako podklad částí tohoto sdělení a jeho přílohy byla použita studie „Dostupnost přístupu k počítačovým sítím ve venkovských oblastech“, kterou zadalo GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova a byla dokončena v prosinci 2007[6]. 2. POLITICKÉ SOUVISLOSTI Vytvoření společnosti založené na znalostech a inovacích je jednou z priorit EU a v rámci obnovené lisabonské agendy byla uznána úloha rozvoje venkova při zlepšování využívání IKT ve venkovských oblastech[7]. V roce 2005 byl stanoven strategický rámec i2010 pro modernizaci a nasazení nástrojů politiky EU na podporu rozvoje informační společnosti do roku 2010. V následném prohlášení ministrů z Rigy o začleňování občanů do informační společnosti ( „eInclusion“ )[8] se členské státy dohodly na několika cílech: jedním z nich je snížit do roku 2010 na polovinu rozdíl v používání internetu skupinami, které jsou ohroženy vyčleněním ze společnosti, dále zvýšit dostupnost širokopásmové infrastruktury alespoň na 90 % občanů a podniků EU a pomocí vhodných nástrojů včetně strukturálních fondů, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a politik EU v oblasti informační společnosti a hospodářské soutěže vyvinout společné úsilí a zajistit širokopásmové připojení všem Evropanům. Politika rozvoje venkova je druhým pilířem společné zemědělské politiky a zaměřuje se na zaměstnanost, růst, konkurenceschopnost a udržitelnost zemědělství, lesnictví, potravinářského průmyslu a venkovských oblastí; rozvoj lidského kapitálu, zachování a zlepšování životního prostředí, kvalitu života a boj proti klimatickým změnám. Klíčovými činnostmi v rámci strategických pokynů Společenství pro rozvoj venkova[9] jsou podpora přijímání a šíření IKT mezi zemědělci, v zemědělsko-potravinářském odvětví a v lesnictví, jakož i ve venkovských oblastech obecně a v rámci agroturistiky. Evropská síť pro rozvoj venkova, významná součást tvorby politiky pro rozvoj venkova, je vhodným fórem pro definování potřeb a výměnu osvědčených postupů. Jak strukturální fondy, tak i EZFRV podporují investice do služeb, infrastruktury, výrobků a dovedností založených na IKT, které mají velký přesah v rámci daného území i mezi jednotlivými regiony. V současné době se většina plánovaných investic do rozvoje informační společnosti ve venkovských a méně rozvinutých oblastech zaměřuje spíše na podporu elektronických služeb, méně pak na rozvoj infrastruktury IKT[10]. V oblasti zvyšování kvalifikace a školení poskytuje možnosti financování osobám a podnikatelům ve venkovských oblastech Evropský sociální fond (ESF) a EZFRV, přičemž EZFRV nabízí další speciální možnosti zemědělcům a řídícím pracovníkům v potravinářském průmyslu a v lesnictví. Další podporu výzkumu a přenášení inovací do venkovských oblastí poskytuje sedmý rámcový program EU pro výzkum (FP7), zejména prostřednictvím iniciativ Regiony znalostí a Výzkumný potenciál, kde hrají IKT klíčovou roli. Strategické pokyny pro rozvoj venkova v letech 2007–2013 podporují součinnost a doplňkovost politiky pro rozvoj venkova, politiky zaměstnanosti a strukturální politiky. V případě IKT lze takovou součinnost nejlépe využít začleněním akcí pro rozvoj informační společnosti ve venkovských oblastech do širšího rámce regionálních a vnitrostátních strategií IKT, které podporuje EZFRV i strukturální fondy. Tento strategický přístup by zajistil slučitelnost a doplňkovost s regionálními a vnitrostátními politikami IKT. Komise, členské státy a zúčastněné strany by měly v této souvislosti spolupracovat na rozvoji strategie EU pro širokopásmové připojení, aby urychlily rozšíření a zlepšení širokopásmových sítí, jak požaduje plán evropské hospodářské obnovy. Dosažení lepšího přístupu k internetu a IKT ve venkovských oblastech by mohlo být stejně důležité pro (případné) kandidátské země na přistoupení k EU jako pro EU, neboť jejich přípravné práce na provádění politik EU, podporované z fondů předvstupní pomoci EU, již byly zahájeny. 3. OBLASTI čINNOSTI A SOUčASNÁ SITUACE 3.1. Vývoj a priority IKT pro venkovské oblasti Ve svém sdělení „Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“ (2006)[11] Komise vysvětlila hlavní důvody rozdílu v přístupu k širokopásmovému připojení mezi venkovskými a městskými oblastmi, jako je nízká hustota osídlení, vzdálenost, nedostatek konkurence. K nízké úrovni zavádění[12] vedou i další socioekonomické faktory, jako je nízký příjem a nízká úroveň vzdělání, nedostatečný přístup k nový technologiím, nízká kvalita služeb, nedostatek aplikací s obsahem důležitým pro venkovské a zemědělské podniky, nízké povědomí nebo stárnoucí populace. Stimulace poptávky: obsah, služby a aplikace Širokopásmové aplikace překlenují čas a vzdálenosti a umožňují, aby se služby dostaly k jednotlivcům a podnikům v jejich vlastním prostředí. Cílený vývoj služeb a relevantního obsahu má pro povzbuzení poptávky a využívání onlinových veřejných služeb ve venkovských oblastech hlavní význam. Stávající rozdíly ve využívání IKT mezi venkovskými a městskými oblastmi ukazují, že vnitrostátní a místní samosprávy a instituce musí investovat do opatření na povzbuzení poptávky. Rozvoj a dostupnost veřejných služeb, jako je elektronická správa („ e-government “), elektronické zdravotnictví („ e-health “) a elektronické vzdělávání („ e-learning “), jsou rozhodující stejně jako elektronické dovednosti („ e-skills “) a lokální aplikace. Je třeba povzbuzovat podnikatelské služby spojené s širokopásmovým připojením a internetem včetně služeb relevantních pro zemědělství, neboť využívání širokopásmového připojení podniky je jedním z nejdůležitějších faktorů zvyšování efektivity. Lepší přístup pro podniky znamená lepší informační toky, transparentnost trhu a určování cen, usnadňuje spolupráci v potravinářském průmyslu a snižuje transakční náklady. V současné době je využívání veřejných služeb v řídce obydlených oblastech EU nižší než v hustě obydlených oblastech[13]. Například využívání služeb elektronické správy v zemích EU-27 dosahuje 22,5 % v řídce obydlených oblastech a 32,9 % v hustě obydlených oblastech. Využívání internetu malými a středními podniky a mikropodniky je ve venkovských oblastech ve srovnání s velkými podniky velmi nízké, jak ukazují četné programy pro rozvoj venkova (např. Bulharsko, Spojené království – Anglie atd.). Zejména malé a střední podniky trpí nedostatkem schopných pracovních sil v oblasti nových technologií[14]. V roce 2008 přibližně polovina obyvatel řídce obydlených oblastí EU-27 (41,7 %) nikdy nepoužila internet ve srovnání s 27,4 % obyvatel hustě obydlených oblastí. V některých členských státech zhruba polovina veškeré populace nikdy nepoužila osobní počítač (např. v Bulharsku, na Kypru, v Řecku, Itálii, Portugalsku, Rumunsku, na Maltě atd.). Využívání internetového připojení DSL v domácnostech řídce obydlených oblastí EU-27 dosahuje 30 % oproti 40 % v městských oblastech[15]. V období 2005–2007 rostlo využívání internetového připojení DSL v městských oblastech rychleji než ve venkovských oblastech a celkové využívání na vnitrostátní úrovni je ve venkovských oblastech dvakrát až čtyřikrát nižší než v městských oblastech[16]. Širokopásmová infrastruktura Významnou úlohou členských států, regionů a místních orgánů je začleňovat socioekonomické potřeby venkovských oblastí a obyvatel venkova do vnitrostátních strategií a vnitrostátních/regionálních programů. Úsilí zaměřené na vybavení venkovských oblastí EU moderním připojením IKT včetně využívání nových bezdrátových a satelitních technologií by mělo pokračovat zvýšenou měrou . V této souvislosti navrhla Komise v rámci plánu evropské hospodářské obnovy uvolnit dodatečné finanční prostředky ve výši 1,0 miliardy EUR. Veřejné financování těchto iniciativ musí být v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory stanovenými Smlouvou o ES. V prosinci 2007 dosáhlo pokrytí širokopásmovým (DSL) připojením v městských oblastech v průměru 98 % obyvatel, zatímco ve venkovských oblastech se omezuje na 70 % obyvatel venkova zemí EU-27[17]. Pokrytí venkova je stále nedostatečné na Slovensku (39 %), v Polsku (43 %), Řecku (50 %), Lotyšsku (65 %), a stejně tak v Bulharsku a Rumunsku. 3.2. Nevyužité příležitosti Zemědělské podniky Podporu používání a šíření IKT v celém zemědělsko-potravinářském odvětví a v zemědělských podnicích obecně má pro rozvoj venkova klíčový význam. Nedostatečný přístup k širokopásmovému připojení značně snižuje konkurenceschopnost zemědělců, omezuje jejich možnosti používat lepší a inovativní metody hospodaření, přizpůsobovat modely výroby současnému hospodářskému vývoji a řídit objem a kvalitu výroby a snižuje jejich znalost trhů a hospodářských trendů, zemědělského výzkumu a vývoje. Omezuje škálu obchodních příležitostí, brání jim ve využívání poradenských služeb, limituje jejich kontakty s místními a vnitrostátními orgány a zabraňuje jim účastnit se procesu rozhodování. Nedostatečný přístup k internetu a elektronickým službám rovněž oslabuje motivaci zemědělců pro zvyšování kvalifikace a snižuje účinky sdílení a výměny osvědčených odborných zkušeností. Malé a střední podniky a mikropodniky IKT by mohly v případě (malých) zemědělských i ostatních podniků včetně potravinářských působit jako katalyzátor jejich spolupráce, vytváření sítí a růstu, a zvyšovat tak jejich konkurenceschopnost. Mohly by mít kladný vliv na jejich pracovní výkonnost a produktivitu a pomoci zemědělcům plnit jejich mnohostrannou úlohu ve venkovských oblastech. Dosáhlo by se tak úspor z rozsahu a snadněji by probíhal elektronický obchodní styk („ e-business “), elektronický obchod („ e-commerce “) i elektronické bankovnictví („ e-banking “). Podpora využívání IKT v potravinářském průmyslu a vytváření infrastruktury, která umožní zpracovatelům potravin přístup k internetu, se tak může stát významnými faktory růstu odvětví, které povedou ke zvýšení přidané hodnoty a lepší integraci zemědělců a zpracovatelů. Mládež Mládež je ve venkovských oblastech hnací silou veškerého vývoje v oblasti IKT. Nedostatečný přístup k internetu je izoluje od světového dění a informačních toků a omezuje jejich přístup k pracovnímu trhu a prostředkům rozšiřování kvalifikace, které by jim umožnily najít dobře placenou kvalitní práci. Vytváření přístupu a souvisejících aplikací zejména pro mladé lidi po ukončení studia, kteří vstupují do pracovního procesu, je naprosto nezbytné, chceme-li je povzbuzovat, aby ve venkovských oblastech zůstali. Ženy Stále více žen ve venkovských oblastech se stává podnikatelkami a vyvíjí socioekonomickou činnost. Je třeba jim více usnadnit přístup k pracovním trhům a jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je poskytnout jim přístup k vysokorychlostnímu internetu a zvýšit jejich počítačovou gramotnost. Starší občané a znevýhodněné skupiny Zemědělci na konci pracovní dráhy, staří lidé a znevýhodněné skupiny ve venkovských oblastech mají specifické potřeby, z nichž mnohé lze řešit poskytnutím dostupných a relevantních technologií a aplikací IKT. IKT by mohly usnadnit jejich přístup k veřejným službám, pracovním příležitostem a kvalitnímu vzdělání. 3.3. Možné dopady projektů IKT ve venkovských oblastech[18] Zajištěním služeb, produktů a lepší infrastruktury pro venkovské oblasti by se mohlo dosáhnout mnoha dopadů a výhod. Je však třeba brát v úvahu stávající environmentální hlediska a omezení. Pomocí investic do onlinových rezervačních systémů a webových portálů by například mohli zemědělci a venkovské podniky poskytnout místním i externím společenstvím lepší přístup k informacím a možnostem využití volného času, vybudovat povědomí o místních přírodních a společenských hodnotách, zvýšit počet turistů, vytvářet příležitosti pro růst a zaměstnanost a podpořit domácí hospodářský a společenský rozvoj. Projekty IKT mohou mít rovněž značný pozitivní dopad, jsou-li zaměřeny na zvýšení hodnoty místních produktů nebo na zlepšení zásobovacích řetězců, na přesné zemědělství, mapování a podporu decentralizovaných obnovitelných energií jako je bioenergie, na zachování přírodního dědictví, poskytování informací veřejnosti a podnikům, poskytování údajů konkrétním uživatelům nebo pro účely vzdělávání, na budování kapacit atd. Mohly by současně vést ke značným přesahům vedoucím ke zvýšenému využívání bioenergie, lepším možnostem přístupu ke vzdělávání, rozvoji poradenství pro oblast výběru zaměstnání, účinnému poskytování veřejných služeb, podpoře udržitelného zemědělství a v neposlední řadě k přenosu inovací a podpoře osvědčených postupů. 4. OPATřENÍ NA PODPORU IKT VE VENKOVSKÝCH OBLASTECH 4.1. EZFRV a IKT Opatření V tomto programovém období se IKT v oblasti rozvoje venkova věnuje velká pozornost. 65 programů pro rozvoj venkova odkazuje na širokopásmové připojení a IKT v základní analýze a 37 programů pro rozvoj venkova v hodnocení ex-ante (z celkového počtu 94)[19]. Analýzy potvrzují významné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy a regiony. V polovině programových oblastí (44 programů pro rozvoj venkova sedmi členských států) se situaci IKT ve venkovských oblastech označuje za průměrnou, zatímco 16 programů pro rozvoj venkova (13 členských států) ji považuje za špatnou. EZFRV podporuje rozvoj podniků, služeb, zvyšování kvalifikace a širokopásmových infrastruktur ve venkovských oblastech na základě IKT nejrůznějšími způsoby[20]. Přímá opatření týkající se IKT jako základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova zahrnují rozvoj elektronického zdravotnictví, zdravotnického poradenství a léčebné péče, podporu podnikání, místní veřejné služby, mobilní centra IKT a centra IKT pro mládež, veřejně přístupná místa k internetu a komunikacím, širokopásmovou infrastrukturu včetně bezdrátových technologií atd. Ke zvláštním opatřením v závislosti na konkrétní situaci patří například vybavení IT v malých školách, přepravní služby na zavolání, bezpečnost pro obyvatele venkova, práce na dálku („teleworking“) a zvláštní vesnické iniciativy IKT (47 programů pro rozvoj venkova v 16 členských státech)[21]. Venkovské nezemědělské podniky zemědělců související s IKT jsou uvedeny v 21 programech pro rozvoj venkova (15 členských států) a zahrnují rozvoj elektronických služeb, elektronického obchodu, přístup k internetu atd. Zemědělci mohou dále zlepšovat své vybavení IT v rámci opatření na modernizaci zemědělských podniků . Vytváření internetových stránek pro marketing a online rezervaci, turistických webových portálů a informačních center charakterizuje opatření IKT spojená s agroturistikou plánovaná v 34 programech pro rozvoj venkova (13 členských států). Vytváření služeb na základě IKT, sítí a skupin pro spolupráci, elektronický obchod a elektronický marketing budou hlavními cíli nezemědělských venkovských mikropodniků a jiných podniků podle 28 programů pro rozvoj venkova (17 členských států). Zemědělcům, lesníkům a zpracovatelům potravin se dostane značné podpory na odborné školení v oblasti IKT a počítačových dovedností (40 programů), na elektronické vzdělávání (13 programů), na informační akce za použití IKT (11 programů) nebo na konkrétní místní opatření jako je vytváření sítí, ukázkové projekty nebo distanční vzdělávání. Použití IKT v oblasti životního prostředí je zastoupeno systémy teledetekce a sledování lesních požárů, komunikačního vybavení (např. pro účely předcházení lesním požárům) a vytváření sítí (14 programů). V rámci rozvoje venkova se rovněž budou podporovat investice do IKT například na propojování veřejných budov, školení a informace o otázkách životního prostředí v rámci Natura 2000 ve spojení s internetovými fóry k výměně názorů, databáze a elektronické katalogy k zachování zdrojů biologické rozmanitosti, poskytování poradenských služeb, podporu seskupení producentů, zvyšování elektronických dovedností obyvatel venkova atd. Dále budou financovány i vnitrostátní a regionální webové portály na podporu sítí pro rozvoj venkova. Opatření v rámci programu Leader by mohla zahrnovat investice do široké škály IKT ve venkovských oblastech , jako jsou inovativní komunikační technologie v oblasti turistiky, produkční odvětví, environmentální a kulturní bohatství v rámci nadnárodní a regionální spolupráce, školení a přístup k internetu. Rozpočet Činnosti v oblasti IKT v rámci rozvoje venkova jsou součástí několika opatření, do kterých patří i činnosti, které s IKT nesouvisejí[22]. Na základní služby obyvatelům venkova vydá EZFRV celkem 2,7 miliardy EUR. Další 4,9 miliardy EUR se vynaloží na diverzifikaci zemědělských podniků, zakládání nezemědělských mikropodniků a agroturistiku. Výdaje EZFRV na školení a informační činnosti (včetně elektronických dovedností) dosáhnou celkem 1,2 miliardy EUR. Další prostředky by mohly být na projekty IKT vynaloženy v rámci programu Leader nebo jiných opatření na rozvoj venkova. Značná část prostředků na technickou podporu v programech pro rozvoj venkova připadá na hardware a software, jehož pomocí veřejná správa nabízí onlinové služby a konzultace (případným) žadatelům. Stanovení cílů, sledování a hodnocení Společný rámec pro sledování a hodnocení (CMEF) rozvoje venkova v letech 2007–2013 poskytuje solidní základ pro stanovení cílů, sledování a hodnocení situace ve venkovských oblastech podle mnoha ukazatelů, včetně těch, které se týkají IKT. V rámci CMEF chce například Rakousko zajistit, aby 80 000 lidí využívalo lepších služeb pomocí dostupnosti internetu, Česká republika chce téhož dosáhnout pro 70 000 lidí. V oblasti rozšíření internetu si Finsko klade za cíl dosáhnout do roku 2013 pokrytí celé země bezdrátovým připojením, zatímco například Litva chce dosáhnout 99% pokrytí pomocí 2 500 přístupových míst k internetu. 4.2. Fondy politiky soudržnosti a IKT K dosažení celkových cílů je třeba plnou měrou využít součinnosti v rámci Společenství, vnitrostátních a regionálních prostředků a politik, které mají dopad na rozvoj IKT ve venkovských oblastech. V průběhu tohoto programového období bude rozvoj IKT i ve venkovských oblastech nadále financován z fondů politiky soudržnosti. Přibližně 15,3 miliardy EUR (4,4 % celkového rozpočtu politiky soudržnosti) budou přímo investovány do priorit v oblasti IKT včetně elektronických veřejných služeb a širokopásmové infrastruktury. Evropský sociální fond (ESF) bude investovat značné částky do rozvoje elektronických dovedností v rámci různých strategických priorit, jako je celoživotní vzdělávání, adaptabilita pracovní síly a školení pro nezaměstnané, a to i ve venkovských oblastech. 4.3. Výzkum Výzkum hraje významnou úlohu v chápání potřeb IKT ve venkovských oblastech i v nalézání účinných a účelných řešení stávajících problémů. Vedle podpory projektů v rámci šestého a sedmého rámcového programu byly pod záštitou Stálého výboru pro zemědělský výzkum vytvořeny dvě sítě EVP (IKT-AGRI a RURAGRI), jejichž činnost se zaměřuje na koordinaci vnitrostátních výzkumných programů včetně aplikací IKT v zemědělství a venkovských oblastech. 4.4. Projekty IKT ve venkovských oblastech a hnací síla jejich úspěšného provádění[23] Projekty IKT ve venkovských oblastech Evropa se zaměřují i) na vybavení pro přístup k internetu, ii) na obsah, tj. co uživatelé na internetu vyhledávají a používají včetně služeb, kvůli kterým se připojují online, a iii) na rozvoj nových dovedností pro přístup k internetu. Největší účinek mají projekty, které všechny tyto tři aspekty kombinují. Kromě dobrého řízení projektů patří k podmínkám jejich úspěšného provádění a k dosažení vyšší míry odpovědnosti místních společenství, k přijímání a udržitelnosti projektů IKT ve venkovských oblastech řada hospodářských, politických a společenských faktorů. Finanční podpora Společenství Náklady na zajišťování infrastruktury, školení a přizpůsobování služeb jsou ve venkovských oblastech z mnoha výše uvedených důvodů vyšší. Mnoho komerčních poskytovatelů se zaměřuje na hustě obydlené městské a příměstské oblasti, kde mohou maximalizovat využívání internetu a návratnost investic. V mnoha případech je přijímání ve venkovských oblastech zpočátku pomalé, protože lidé zde přijímají nové technologie váhavěji než obyvatelé měst. Veřejné prostředky včetně fondů EU mohou pomoci překlenout rozdíl v investicích do infrastruktury IKT, onlinových služeb a dalších podpůrných opatření na podporu poptávky ve venkovských oblastech včetně horských oblastí a ostrovů. Nejdůležitější je nalézat v rámci vnitrostátních a regionálních strategií a programů vhodná řešení potřeb v těchto oblastech. Podpora vnitrostátních a regionálních orgánů Kromě zajišťování možností financování zvýšily udržitelnost a úspěšnost projektů IKT ve venkovských oblastech různé formy vnitrostátní a regionální podpory . Ať už se jednalo o finanční či právní pomoc nebo vládní a regionální orgány projekty iniciovaly, znamenalo to přínos pro venkovské zemědělské, potravinářské a nezemědělské podniky, a stejně tak pro obyvatele venkova. Zapojení a spolupráce místních subjektů Účast místních (hospodářských) subjektů může mít na projekt značný vliv, sledují-li nasazováním nových technologií vlastní zájmy. Zapojení místních obyvatel je nezbytné v zájmu udržitelnosti projektů. Režimy agregace širokopásmového připojení na místní úrovni, na úrovni obci nebo seskupení by mohly pomoci zahájit činnosti v oblasti širokopásmového připojení a (lépe) definovat jeho strategie. Je třeba věnovat větší pozornost spolupráci obcí v oblasti zdrojů a zařízení širokopásmového připojení a jejich účinného využití. Potvrzují to i osvědčené postupy programu Leader+. Pochopení a uchopení nových obchodních příležitostí a potřeb Globalizace a internet vyvolaly intenzivní obchodní zápolení o trhy a klienty. Pro udržení svých podniků musí podnikatelé na venkově přiměřeně reagovat a využívat přednosti IKT. Pochopení toho, co a jakou formou potenciální uživatel chce , by mohlo významně přispět k rozšíření internetu a poskytnout správné řešení stávající poptávky ve venkovských oblastech. Tímto způsobem by bylo možné zlepšit ve venkovských oblastech faktory, jako je nezaměstnanost, nízká míra využívání internetu a přístup k vědomostem. Vyšší míra odpovědnosti za projekt , což může dokonce znamenat zapojení obce do vedení projektu, by zajistila lepší šíření internetu, vyšší účinnost investic a pokračování činností poté, co skončilo počáteční financování projektu. 4.5. Podpora osvědčených postupů IKT ve venkovských oblastech Výměna osvědčených postupů pomáhá podporovat a rozvíjet inovativní produkty a služby, tvoří přidanou hodnotu při vývoji strategií, zlepšuje znalosti a ukazuje, jak lze pomocí správného využití výhod dosáhnout hodnotných a pozitivních výsledků. Externí studie GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova připravila databázi 67 osvědčených postupů IKT ve venkovských oblastech , jejichž rozšíření by mohlo podpořit inovativní projekty a strategie ve venkovských oblastech. Databáze zahrnuje projekty financované ze soukromých prostředků a/nebo prostředků Společenství převážně z období 2000–2006. Byly zahrnuty i do databáze evropského webového portálu pro širokopásmové připojení, který Komise spustila v červnu 2008[24]. Takovou výměnu osvědčených postupů v oblasti rozvoje venkova lze rovněž začlenit do vnitrostátních sítí pro rozvoj venkova a sítí EU a do programů Interreg a podporovat je prostřednictvím programu Leader. 5. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Rozvoj IKT ve venkovských oblastech vyžaduje silný strategický přístup, doplňkovost a součinnost evropských, vnitrostátních a regionálních finančních prostředků a politik, jež všechny přispívají k rozvoji venkova. Tímto sdělením Komise: - potvrzuje cíl „širokopásmového připojení pro všechny“ do roku 2010, jak byl stanoven v rámci plánu evropské hospodářské obnovy, a připomíná, že 30 % obyvatel venkova[25] v EU v současnosti nemá přístup k širokopásmovému připojení; - vyzývá členské státy, aby účinně a účelně využívaly financování širokopásmové infrastruktury v rámci plánu evropské hospodářské obnovy a podpořila hospodářský a společenský život ve venkovských oblastech. V tomto smyslu by měly být v roce 2009 poté, co Rada schválí návrh Komise, cíleně upraveny programy pro rozvoj venkova tak, aby zohledňovaly potřeby členských států; - doporučuje zahájit opatření na podporu poptávky po technologiích IKT a související zásobování. Sem by měly patřit i činnosti vedoucí ke zlepšení místního a páteřního propojení (backhaul) k dostupné infrastruktuře IKT a přístup venkovských zemědělských i nezemědělských podniků k onlinovým službám a relevantnímu obsahu a jejich rozvoj. Opatření na podporu poptávky by měla zahrnovat činnosti, jako je vlastnictví osobního počítače, profesionální školení v oblasti IKT a elektronického obchodního styku pro zemědělce, zpracovatele potravin a venkovské zemědělské i nezemědělské podniky, a činnosti vedoucí ke zlepšení počítačové gramotnosti obyvatel venkova. Tato opatření by měly provázet další činnosti, jako je vytváření sítí, srovnávání a sledování (pokud možno v rámci stávajících monitorovacích středisek IKT) s cílem podporovat místní a regionální schopnosti řízení, plánování a provádění projektů IKT v rámci programů pro rozvoj venkova; - povzbuzuje členské státy a regiony, aby využívaly prostředky určené na technickou pomoc k provádění studií a analýz situace IKT ve venkovských oblastech a v zemědělství, evidenci současných iniciativ IKT a sledování ukazatelů IKT; - vyzývá členské státy a regiony, aby od roku 2010 ve výročních zprávách o rozvoji venkova uváděly činnosti spojené s IKT, které v daném roce proběhly, a případně způsoby jejich financování. Komise je připravena sestavit na základě informací členských států v pracovním dokumentu zprávu o situaci; - vybízí členské státy a regiony, aby v rámci střednědobých přezkumů rozvoje venkova v roce 2010 kladly větší důraz na opatření v oblasti IKT, včetně opatření v zemědělství, lesnictví a potravinářském průmyslu, a na dosažený pokrok, na jehož základě lze navrhnout další opatření k posílení IKT a případné úpravy programů pro rozvoj venkova; - zdůrazňuje, že k dosažení účinných výsledků ve venkovských oblastech je k vytvoření synergických účinků třeba správně definovat cíle a využívat doplňkovost financování Společenství. K dosažení tohoto cíle je nezbytné, aby vnitrostátní a regionální orgány, které spravují různé prostředky Společenství (strukturální fondy, fond soudržnosti, EZFRV), spolu úzce spolupracovaly; - zdůrazňuje význam šíření a sdílení osvědčených postupů IKT ve venkovských oblastech v rámci evropských a vnitrostátních sítí pro rozvoj venkova. Síť pro rozvoj venkova EU by měla předkládat užitečné návrhy týkající se provádění politik IKT ve venkovských oblastech. Ve druhé polovině roku 2010 bude uspořádána vhodná akce; - vybízí všechny, kdo se podílejí na vedení a vývoji projektů IKT ve venkovských oblastech, aby využívali vytvořené evropské webové portály IKT (www.broadband-europe.eu a www.epractice.eu). [1] KOM(2007) 803, 11.12.2007. [2] SPEECH/07/311 – projev komisařky Mariann Fischer Boelové. [3] KOM(2008) 800, 26.11.2008. [4] KOM(2009) 36/2, 28.1.2009. [5] Závěry Rady 7085/07, 19. března 2007. [6] SAACNRA, 2007, http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/index_en.htm. [7] KOM(2005) 330, 20.7.2005. [8] http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf. [9] Rozhodnutí Rady 2006/144/ES ze dne 20. února 2006 o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova. [10] Dělicí čáru pro použití různých fondů EU stanoví členské státy a regiony. [11] KOM(2006) 129, 20.3.2006. [12] KOM(2006) 129, 20.3.2006 a SAACNRA, s. 64. [13] Definice Eurostatu založená na stupni urbanizace. [14] KOM(2008) 394, 25.6.2008. [15] Eurostat. [16] Definice venkovského charakteru Idate. Další podrobnosti jsou uvedeny v příloze. [17] Definice venkovského charakteru Idate. Další podrobnosti jsou uvedeny v příloze. [18] Na základě analýzy osvědčených postupů SAANCRA, s. 25–38. [19] Sem patří i šest rámcových a síťových programů pro rozvoj venkova, které však byly z této analýzy vyloučeny. Další podrobnosti jsou uvedeny v příloze. [20] Investice do hardwaru a softwaru jsou způsobilé v rámci všech programů. [21] Některé členské státy se rozhodly ponechat obsah určitých opatření otevřený bez určování priorit; tato opatření se nezohledňují. [22] Plánování rozpočtu na rozvoj venkova probíhá na úrovni osy a opatření, nikoli na úrovni činností. Z toho důvodu nejsou údaje o investicích do činností k dispozici. [23] Na základě analýzy osvědčených postupů SAANCRA, s. 25–38. [24] www.broadband-europe.eu. [25] Definice venkovského charakteru Idate.