P6_TA(2005)0209

Hlavní směry hospodářských politik

Usnesení Evropského parlamentu k doporučení Komise o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Společenství v rámci integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost (období 2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI))

Evropský parlament,

- s ohledem na doporučení Komise (KOM(2005)0141),

- s ohledem na čl. 99 odst. 2 Smlouvy o ES,

- s ohledem na hospodářské prognózy z jara 2005 vypracované Komisí pro eurozónu a Evropskou unii (2005-2006),

- s ohledem na závěry zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000, zasedání Evropské rady v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 a zasedání Evropské rady v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002,

- s ohledem na závěry zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 20. a 21. března 2003, 16. a 17. října 2003, 25.a 26. března 2004, 4. a 5. listopadu 2004 a 22. a 23. března 2005,

- s ohledem na své usnesení ze dne 22. února 2005 o situaci evropského hospodářství - přípravná zpráva o hlavních směrech hospodářských politik [1],

- s ohledem na článek 107 jednacího řádu,

- s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A6-0150/2005),

A. vzhledem k tomu, že hospodářský růst eurozóny a EU-25 nedosahuje trvale udržitelného růstového potenciálu a je slabý zejména ve čtyřech hlavních ekonomikách eurozóny; že spotřeba domácností zůstává utlumená a hospodářské prognózy na roky 2005 a 2006 jsou neuspokojivé, což přispívá k udržení vysoké míry nezaměstnanosti, která bude klesat jen velmi pomalu; že přes nejnižší úrokové sazby od druhé světové války je investiční aktivita slabá;

B. vzhledem k tomu, že strukturální reformy v oblasti výroby, energetiky a trhu práce, daňových systémů a provádění vnitřního trhu, nebyly uskutečněny ve všech členských státech s dostatečnou péčí a že reformy na úrovni Společenství nepostupují žádoucím tempem,

C. vzhledem k tomu, že Pakt stability a růstu přispěl k udržení nízké míry inflace a historicky nízké úrovně úrokových sazeb,

D. vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž ve světovém měřítku stále roste; že Evropská unie zaostává za mírou růstu v mnoha jiných částech světa a dochází k ohrožování jejího podílu na třetích trzích; že hospodářský růst v Unii v průměru zaostává za Spojenými státy i za některými klíčovými asijskými ekonomikami,

E. vzhledem k tomu, že Lisabonská strategie vyžaduje mobilizaci všech existujících nástrojů, zejména hlavních směrů hospodářských politik, sedmého rámcového programu EU v oblasti výzkumu (2007- 2013), rámcového programu v oblasti konkurenceschopnosti a inovací (2007-2013) a přesměrování výdajů do položek podporujících růst a zaměstnanost v rámci finančního výhledu na léta 2007-2013,

F. vzhledem k tomu, že lisabonský proces, který je součástí strategie trvale udržitelného rozvoje EU a oblast životního prostředí by měla být nedílnou součástí evropské strategie pro oživení zaměstnanosti,

G. vzhledem k tomu, že se Unie stala entitou čítající 455 milionů žen a mužů v 25 zemích vyznačujících se značnou nesourodostí; že rozdíly v hospodářské a sociální úrovni jsou mezi členskými státy i často uvnitř těchto států značné; že růst v mnohých členských státech je podstatně vyšší než v jiných; že příliš všeobecné hlavní směry by nemusely odrážet rozmanitost problémů,

H. vzhledem k tomu, že hospodářský růst nepředstavuje cíl sám o sobě, ale je součástí celkového přístupu, jehož cílem je blahobyt a kvalita života občanů; že trvale udržitelný růst musí být založen na sociální politice, politice zaměstnanosti a politice životního prostředí a rozpočtové politice prováděných s ohledem na odpovědnost vůči budoucím generacím a s ohledem na rozdílné výchozí podmínky jednotlivých členských států,

I. I vzhledem k tomu, že nezaměstnanost představuje největší sociální nespravedlnost; vzhledem k tomu, že sociální soudržnost může být posílena jen růstem a vysokou mírou zaměstnanosti ve všech částech Unie umožňující vysokou úroveň sociálního zabezpečení a vysokou míru zaměstnanosti v souladu s cíli stanovenými ve Smlouvě,

J. J vzhledem k tomu, že růstu může být dosaženo pouze prostřednictvím vyšší konkurenceschopnosti a vyššími investicemi; vzhledem k tomu, že Unie značně zaostává za svými hlavními konkurenty jak v oblasti výzkumu a vývoje, tak i v oblasti inovací a investic při zakládání nových podniků;

1. vítá prezentaci integrovaných hlavních směrů hospodářských politik a hlavních směrů pro zaměstnanost, které se soustřeďují na růst a zaměstnanost a přitom udržují vyváženost tří strategických pilířů Lisabonské strategie v souladu se závěry zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005, neboť tato integrovaná prezentace odráží doplňkovost hospodářských a sociálních politik a vůli pokračovat v cestě zjednodušování a zvyšování čitelnosti makroekonomického rámce stanoveného pro Unii; podporuje odhodlání Rady a Komise soustředit se do značné míry na růst a zaměstnanost zvyšováním konkurenceschopnosti, uplatňováním vnitřního trhu rovněž v oblasti služeb a účinnější konsolidací veřejných služeb, a v důsledku toho posílením domácí poptávky;

2. lituje, že v doporučeních Komise je oblasti životního prostředí věnována pouze malá pozornost ve vztahu k nastartování růstu a zaměstnanosti; připomíná že environmentální požadavky přispívají k naplnění dynamické a účinné ekonomiky hledící do budoucna, která nabízí občanům kvalitativně vyšší úroveň života;

3. zdůrazňuje význam vytváření pracovních míst v odvětví služeb občanům a samosprávě ve společnosti s vysokým stupněm zaměstnanosti žen a stárnoucí a městské populace; zdůrazňuje důležitost diverzifikace a rostoucí konkurenceschopnosti v sektoru, v němž je pro občany důležité, aby se mohli těšit z nejvyšší možné úrovně služeb a šíře výběru, takové cíle také vytvářejí příležitosti pro podnikatelskou sféru na straně jak žen tak mužů;

4. lituje přílišné obecnosti integrovaných hlavních směrů, které berou v nedostatečné míře v úvahu rozdíly mezi členskými státy; podporuje Komisi v jejím úmyslu předložit sdělení identifikující klíčové výzvy v každém členském státě, zejména v oblasti strukturálních reforem a investic a také pokud jde o rychlejší výměnu znalostí při stanovení hospodářské politiky;

5. připomíná, že zdravé makroekonomické prostředí vede k odpovídajícím interakcím mezi koordinovanými rozpočtovými politikami a k nezávislé měnové politice, která zajišťuje cíl cenové stability a také sleduje dosahování hlavních cílů Unie, jak jsou stanoveny ve Smlouvě, za účelem dosažení lepší životní úrovně a cílů trvale udržitelného rozvoje; vyzývá členské státy, aby provedly strukturální reformy, které by napomohly podnítit investiční činnosti, a umožnily plné využití nízkých úrokových sazeb stanovených Evropskou centrální bankou a využily prostoru v rámci reformovaného Paktu stability pro posílení kvalitnějšího vropského hospodářského růstu, což vše podtrhuje příležitosti a potřebu zvýšeného obchodu ve všech odvětvích a nutnost dokončení vnitřního trhu;

6. zdůrazňuje přitažlivost evropského modelu a významnější úlohou Unie a členských států ve světovém obchodu na jedné straně, a metodicky diskutabilními argumenty o tendencích směřujících ke snižování produktivity práce na straně druhé; zdůrazňuje potřeby trhu práce, který je otevřen pro všechny občany a je dostatečně flexibilní, aby pomohl lidem účastnit se trhu, a který nevyhání ze zaměstnání starší občany, kteří chtějí pracovat;

7. zdůrazňuje nezbytnost restrukturalizace hospodářské politiky, která by se měla zaměřit na faktory týkající se růstu produktivity, tj. na modernizaci hospodářství, modernizaci znalostí a sociálně uspokojivých životních podmínek, modernizaci institucionálního uspořádání, které umožní vyrovnat se s výzvami rozšíření z roku 2004, požadavky moderního hospodářství a na odolávání deflačním tlakům z třetího světa;

8. připomíná, že zvýšení produktivity práce, úsilí směřující ke zvyšování konkurenceschopnosti, investic a růstu jsou předpokladem pro vyšší mzdy a spravedlivější rozdělování výsledků hospodářského růstu, zaměstnanecké a sociální soudržnosti; zdůrazňuje, že s tímto rozvojem by měla být spojena povinnost podniků nést svoji odpovědnost v sociální oblasti;

9. domnívá se, že vyšší a trvale udržitelný rozvoj v Evropě vyžaduje souběžnou koordinovanou činnost všech členských států zahrnující dokončení vnitřního trhu, vyšší míru investic a inovativní reformy trhu práce;

10. lituje podmínek, zejména pokud jde o časový rámec, v nichž se má Parlament vyslovit k integrovaným hlavním směrům; požaduje, aby, před červnovým zasedáním Evropské rady, byly vysvětleny podmínky interinstitucionální spolupráce týkající se integrovaných hlavních směrů, aby se taková situace již neopakovala, přičemž bere na vědomí důsledky revize Lisabonské strategie;

11. vyzývá Radu, aby vzala v úvahu následující změny:

DOPORUČENÍ KOMISE | ZMĚNY NAVRHOVANÉ PARLAMENTEM |

Změna 1

Oddíl A kapitola A.1 odstavec 4

Hlavní směr. S cílem zajistit ekonomickou stabilitu by členské státy měly v dosahování svých střednědobých rozpočtových cílů pokračovat během celého ekonomického cyklu a měly by přijmout veškerá nezbytná nápravná opatření v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, dokud tento cíl nebude splněn. S výhradou této povinnosti by se členské státy měly vyhnout procyklickým fiskálním politikám. Členské státy, v nichž není pravděpodobná udržitelnost stávajících schodků běžného účtu, by se o nápravu těchto schodků měla snažit prostřednictvím strukturálních reforem, které oživí vnější konkurenceschopnost, a též by k jejich nápravě měly přispívat pomocí fiskálních politik. (Integrovaný hlavní směr č. 1). | Hlavní směr. S cílem zajistit ekonomickou stabilitu pro usnadnění hospodářského růstu a transformaci soutěžní výhody různorodosti kulturního dědictví a intelektuálního kapitálu do růstu produktivity založeného na inovacích, by členské státy měly v dosahování svých střednědobých rozpočtových cílů pokračovat během celého ekonomického cyklu, a dokud tento cíl dosud nebude splněn, měly by přijmout veškerá nezbytná nápravná opatření v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. S výhradou této povinnosti by se členské státy měly vyhnout procyklickým fiskálním politikám. Členské státy, v nichž není pravděpodobná udržitelnost stávajících schodků běžného účtu, by se o nápravu těchto schodků měly snažit prostřednictvím strukturálních reforem, které oživí vnější konkurenceschopnost, a též by k jejich nápravě měly přispívat pomocí fiskálních politik, zejména využitím výsledků růstu; kromě toho by členské státy měly přesměrovat veřejné výdaje k rozpočtovým kategoriím, které podporují cíle Lisabonské strategie, jako jsou zejména investice do rozvoje lidských zdrojů, znalostí, inovací a infrastruktury, a pomoci tak hospodářskému rozvoji (Integrovaný hlavní směr č. 1). |

Změna 2

Orddíl A kapitola A.1 odstavec 7

Hlavní směr. S cílem zabezpečit ekonomickou udržitelnost by členské státy s ohledem na očekávané náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva měly zajistit dostatečné tempo snižování veřejného zadlužení, v důsledku kterého by se posílily veřejné finance, zajistit reformu důchodového systému i systému zdravotní péče a jejich dostatečné financování a zároveň i sociální přiměřenost a přístupnost a přijmout opatření ke zvýšení míry zaměstnanosti a nabídky pracovní síly (Integrovaný hlavní směr č. 2) Viz také integrovaný hlavní směr "podporovat celoživotní přístup k práci" (č. 17). | Hlavní směr. S cílem zabezpečit ekonomickou udržitelnost jako základ pro vyšší zaměstnanost, by členské státy s ohledem na očekávané náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva a s ohledem na hospodářský cyklus měly zajistit dostatečné tempo snižování veřejného zadlužení v důsledku kterého by se posílily veřejné finance, reformovat daňové systémy, mimo jiné snížením zatížení osob s nízkými příjmy, dále reformovat důchodový systém a systém zdravotní péče a jejich dostatečné financování a zároveň i sociální přijatelnost a přístupnost a přijmout opatření ke zvýšení odpovědnosti občanů za penzijní systémy, míry zaměstnanosti a nabídky vysoce kvalitní pracovní síly (Integrovaný hlavní směr č. 2) Viz také integrovaný hlavní směr "podporovat celoživotní přístup k práci" (č. 17). |

Změna 3

Oddíl A kapitola A.1 odstavec 9

Hlavní směr. S cílem podpořit efektivní přidělování prostředků by členské státy bez ohledu na hlavní směry ekonomické udržitelnosti měly část veřejných výdajů směrovat do položek podporujících růst, změnit daňové systémy tak, aby tyto systémy posilovaly růstový potenciál, a měly by zajistit, aby byly zavedeny mechanismy hodnocení vztahů mezi veřejnými výdaji a dosahováním cílů, a zajistit celkovou soudržnost reformních balíčků. (Integrovaný hlavní směr č. 3). | Hlavní směr. S cílem podpořit efektivní přidělování prostředků by členské státy bez ohledu na hlavní směry ekonomické udržitelnosti měly část veřejných výdajů směrovat do položek podporujících růst a vytváření pracovních míst, a změnit daňové systémy tak, aby tyto systémy posilovaly potenciální růst a podněcovaly soukromé investice, zejména vytvořením daňového rámce příznivého pro malé a střední podniky a podněcujícího vytváření pracovních míst; členské státy by měly spolupracovat v boji proti daňovým únikům; měly by rovněž zajistit, aby byly zavedeny mechanismy hodnocení vztahů mezi veřejnými výdaji a dosahováním cílů, a zajistit celkovou soudržnost reformních balíčků (Integrovaný hlavní směr č. 3). |

Změna 4

Oddíl A kapitola A.1 odstavec 11

Hlavní směr. S cílem podpořit větší soudržnost mezi makroekonomickými a strukturálními politikami by členské státy měly uskutečňovat reformy, které posilují makroekonomický rámec zvyšováním flexibility, mobility a schopnosti přizpůsobit se globalizaci, technologickému pokroku a cyklickým změnám (Integrovaný hlavní směr č. 4) Viz též integrovaný hlavní směr "podporovat kombinování flexibility a jistoty pracovních míst a zmírnit segmentaci trhu práce" (č. 20). | Hlavní směr. S cílem podpořit větší soudržnost mezi makroekonomickými a strukturálními politikami by členské státy měly uskutečňovat reformy, které posilují makroekonomický rámec udržováním přísných rozpočtových postupů, podněcováním investic a podnikání a posilováním důvěry spotřebitelů, a dalším zvyšováním přizpůsobivosti, mobility, tvořivosti a schopnosti přizpůsobit se výzvám globalizace, technologickému pokroku a cyklickým změnám; Zvláštní pozornost musí být věnována pružnosti a bezpečnosti trhu práce. (Integrovaný hlavní směr č. 4). Viz též integrovaný hlavní směr "podporovat kombinování flexibility a jistoty pracovních míst a zmírnit segmentaci trhu práce" (č. 20). |

Změna 5

Oddíl A kapitola A.1 odstavec 14

Hlavní směr. S cílem zajistit, aby vývoj mezd přispíval k makroekonomické stabilitě a růstu, a zvýšit přizpůsobivost by členské státy měly podporovat růst nominálních mezd a nákladů práce v souladu s cenovou stabilitou a vývojem produktivity ve střednědobém horizontu a též s ohledem na rozdíly mezi kvalifikacemi a podmínkami místních trhů práce. (Integrovaný hlavní směr č. 5). Viz též integrovaný hlavní směr "zajistit, aby se mzdy a ostatní náklady práce vyvíjely příznivě pro zaměstnanost" (č. 21). | Hlavní směr. S cílem zajistit, aby vývoj mezd přispíval k makroekonomické stabilitě růstu a zaměstnanosti, a zvýšit přizpůsobivost by členské státy a sociální partneři měly podporovat růst nominálních mezd a nákladů práce v souladu s vývojem produktivity ve střednědobém horizontu a též s ohledem na rozdíly mezi kvalifikacemi a podmínkami místních trhů práce; Dokončení vnitřního trhu, reformy trhu práce a posílení odpovědnosti sociálních partnerů za nízkou nezaměstnanost prostřednictvím decentralizovaných mzdových vyjednávání jsou zásadní pro zvýšení mezd a snížení rozdílů v příjmech, přičemž zůstávají v souladu s vývojem produktivity a konkurenceschopnosti. (Integrovaný hlavní směr č. 5). Viz též integrovaný hlavní směr "zajistit, aby se mzdy a ostatní náklady práce vyvíjely příznivě pro zaměstnanost" (č. 21). |

Změna 6

Oddíl A kapitola A.2 odstavec 6

Hlavní směr. S cílem přispět k dynamickému a řádnému fungování HMU musí členské státy eurozóny věnovat zvláštní pozornost rozpočtové kázni. Státy, které dosud nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle, by se v této souvislosti měly snažit, aby se jejich cyklicky očištěné rozpočtové schodky zlepšovaly ročně minimálně o 0,5 % HDP, a zároveň by měly usilovat i o jejich další zlepšení v období prosperity; měly by pokračovat ve strukturálních reformách, jež zlepší konkurenceschopnost eurozóny a její ekonomickou přizpůsobivost asymetrickým šokům; dále by měly zajistit, aby vliv eurozóny na světové ekonomické scéně odpovídal její ekonomické váze. (Integrovaný hlavní směr č. 6). | Hlavní směr. S cílem přispět k dynamickému a řádnému fungování HMU musí členské státy eurozóny věnovat zvláštní pozornost rozpočtové kázni, aby tak zajistily lepší koordinaci svých hospodářských a rozpočtových politik, počínaje harmonizací svých rozpočtových kalendářů; členské státy, které dosud nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle, by se v této souvislosti měly snažit, aby se jejich cyklicky očištěné rozpočtové schodky bez jednorázových nebo jiných přechodných opatření zlepšovaly ročně minimálně o 0,5% HDP, a zároveň by měly usilovat i o jejich další zlepšení v období prosperity; měly by přitom mít na vědomí, že v budoucnosti bude brán ohled na strukturální reformy při stanovení opravných opatření k dosažení daného střednědobého cíle a státům, které těchto cílů již dosáhly, budou povoleny dočasné odchylky od tohoto cíle, měly by pokračovat ve strukturálních reformách, jež zlepší konkurenceschopnost eurozóny mimo jiné tím, že budou investovat do inovací, průmyslové politiky, vzdělávání a odborné přípravy, a její ekonomickou přizpůsobivost asymetrickým šokům; Členské státy by měly dokončit reformu Paktu stability a růstu a zajistit její striktní uplatňování za účelem obnovení důvěry. Dále by členské státy měly zajistit vnější reprezentaci eurozóny podle závazků přijatých na zasedání Evropské rady ve Vídni ve dnech 11. a 12. prosince 1998 tak, aby rostoucí role eura na světové ekonomické scéně odpovídala jeho ekonomické váze. V nových členských státech musí nominální konvergence jít ruku v ruce s konvergencí skutečnou. (Integrovaný hlavní směr č. 6). |

Změna 7

Oddíl B, kapitola B.1, odstavec 4

Hlavní směr. S cílem rozšířit a prohloubit vnitřní trh by členské státy měly urychlit transpozici směrnic týkajících se vnitřního trhu, upřednostňovat přísnější a lepší prosazování právních předpisů upravujících vnitřní trh, urychlit proces integrace finančního trhu, odstranit daňové překážky přeshraničních činností a účinně uplatňovat pravidla EU týkající se veřejných zakázek. (Integrovaný hlavní směr č. 7). | Hlavní směr. S cílem rozšířit a prohloubit vnitřní trh by členské státy měly urychlit transpozici směrnic týkajících se vnitřního trhu, upřednostňovat přísnější a lepší prosazování právních předpisů upravujících vnitřní trh, urychlit proces integrace finančního trhu, odstranit byrokratické a daňové překážky přeshraničních činností podporou vyjednávání o harmonizaci daňového základu a účinně uplatňovat pravidla EU týkající se veřejných zakázek. (Integrovaný hlavní směr č. 7). |

Změna 8

Oddíl B kapitola B.1 odstavec 9

Hlavní směr. S cílem zajistit otevřené a konkurenceschopné trhy by členské státy měly upřednostňovat odstraňování právních a jiných překážek, které v klíčových oblastech brání hospodářské soutěži; účinnější prosazování politiky hospodářské soutěže; selektivní analýzu trhu prováděnou orgány pro hospodářskou soutěž a regulaci za účelem určení a odstranění překážek bránících hospodářské soutěži a vstupu na trh; snížení státní podpory, která narušuje hospodářskou soutěž; přeorganizování podpory ve prospěch některých horizontálních cílů, jakými jsou výzkum a inovace a optimalizace lidského kapitálu. Členské státy by rovněž měly plně uplatňovat opatření, která již byla dojednána za účelem otevření síťových odvětví hospodářské soutěži a která umožní účinnou hospodářskou soutěž evropských integrovaných trhů a současně zajistí dostatečné dodávky vysoce kvalitních služeb obecného hospodářského zájmu. (Integrovaný hlavní směr č. 8). | Hlavní směr. S cílem zajistit otevřené a konkurenceschopné trhy by členské státy měly upřednostňovat odstraňování právních a jiných překážek, které v klíčových oblastech brání hospodářské soutěži; účinnější prosazování politiky hospodářské soutěže; selektivní analýzu trhu prováděnou orgány pro hospodářskou soutěž a regulaci za účelem určení a odstranění překážek bránících hospodářské soutěži a vstupu na trh; které jsou proti zájmům spotřebitelů, zrušení státní podpory, která narušuje hospodářskou soutěž na vnitřním trhu; ve prospěch některých horizontálních cílů, jakými jsou výzkum a inovace a optimalizace lidského kapitálu. Členské státy by rovněž měly plně uplatňovat opatření, která již byla dojednána za účelem otevření síťových odvětví hospodářské soutěži a která umožní účinnou hospodářskou soutěž evropských integrovaných trhů a současně zajistí dodávky vysoce kvalitních služeb obecného hospodářského zájmu. (Integrovaný hlavní směr č. 8). |

Změna 9

Oddíl B kapitola B.1 odstavec 14

Hlavní směr. S cílem vytvořit příznivější podnikatelské prostředí by členské státy měly zlepšovat kvalitu svých právních předpisů prostřednictvím systematického a pečlivého hodnocení jejich ekonomického a sociálního dopadu i dopadu na životní prostředí, při kterém zohlední i administrativní náklady těchto předpisů. Kromě toho by členské státy obecně u svých iniciativ v oblasti právních předpisů měly rozsáhle konzultovat náklady a přínosy, zejména pokud se jedná o kompromisy mezi různými politickými cíli. (Integrovaný hlavní směr č. 9). | Hlavní směr. S cílem vytvořit příznivější podnikatelské prostředí a podpořit soukromé iniciativy by členské státy měly zlepšovat kvalitu svých právních předpisů prostřednictvím systematického a pečlivého hodnocení jejich ekonomického a sociálního dopadu i dopadu na životní prostředí, při kterém zohlední i administrativní náklady těchto předpisů. Kromě toho by členské státy obecně u svých iniciativ měly rozsáhle konzultovat náklady a přínosy pro růst a zaměstnanost, zejména pokud se jedná o kompromisy mezi různými politickými cíli. (Integrovaný hlavní směr č. 9). |

Změna 10

Oddíl B kapitola B.1 odstavec 16

Hlavní směr. S cílem propagovat podnikatelskou kulturu a vytvořit prostředí podporující malé a střední podniky by členské státy měly zlepšit dostupnost finančních prostředků, upravit daňové systémy, posilovat inovační potenciál malých a středních podniků a poskytovat informace a podpůrné služby, které by podněcovaly zakládání nových podniků a jejich rozvíjení v souladu s chartou malých a středních podniků. Dále by členské státy měly podporovat vzdělávání a odbornou přípravu v otázkách podnikání (křížový odkaz na příslušný hlavní směr zaměstnanosti). Členské státy by rovněž měly usnadnit převod vlastnických práv, změnit své úpadkové právo a zlepšit své záchranné a restrukturalizační postupy. (Integrovaný hlavní směr č. 10). | Hlavní směr. S cílem propagovat podnikatelskou kulturu a vytvořit prostředí podporující malé a střední podniky by členské státy měly zlepšit dostupnost finančních prostředků, zejména prostředků rizikového kapitálu a mikropůjček, reformovat a upravit daňové systémy tak, aby podporovaly investice počínaje harmonizací daňového základu, posilovat inovační potenciál malých a středních podniků a poskytovat informace a podpůrné služby, které by podněcovaly zakládání nových podniků a jejich rozvíjení v souladu s chartou malých a středních podniků. Dále by členské státy měly podporovat vzdělávání a odbornou přípravu v otázkách podnikání (křížový odkaz na příslušný hlavní směr zaměstnanosti) a nesení rizika, přijmout opatření boje proti stigmatizaci mladých podnikatelů, kteří plně neuspěli, a usnadnit jejich nový rozjezd. Členské státy by rovněž měly usnadnit převod vlastnických práv, změnit své úpadkové právo a zlepšit své záchranné a restrukturalizační postupy a zároveň zlepšovat pravidla podnikového řízení a manažerské odpovědnosti. (Integrovaný hlavní směr č. 10). |

Změna 11

Oddíl B kapitola B.2 odstavec 4

Hlavní směr. S cílem zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje by členské státy měly nadále zlepšovat kombinaci opatření na podporu výzkumu a vývoje: prostřednictvím lepších rámcových podmínek a zajištěním, aby společnosti podnikaly v prostředí s dostatečnou hospodářskou soutěží; vyššími a efektivnějšími veřejnými výdaji na výzkum a vývoj; podporováním špičkových středisek; lepším využíváním podpůrných mechanismů, jakými jsou daňová opatření podporující soukromý výzkum a vývoj; zajištěním dostatečného počtu kvalifikovaných výzkumných pracovníků, zejména získáním většího počtu studentů pro vědecké, technické a inženýrské obory a zlepšováním možností profesního postupu a podporováním nadnárodní a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků. (Integrovaný hlavní směr č. 12). Viz též integrovaný hlavní směr "zvýšit a zkvalitnit investice do lidského kapitálu" (č. 22). | Hlavní směr. S cílem zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje by členské státy měly nadále zlepšovat kombinaci opatření na podporu výzkumu a vývoje: prostřednictvím lepších rámcových podmínek a zajištěním, aby společnosti podnikaly v prostředí s dostatečnou hospodářskou soutěží; vyššími a efektivnějšími veřejnými výdaji na výzkum a vývoj a rozvojem partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem; podporováním špičkových středisek; lepším využíváním podpůrných mechanismů, jakými jsou daňová opatření podporující soukromý výzkum a vývoj; zajištěním dostatečného počtu kvalifikovaných výzkumných pracovníků, zejména získáním většího počtu studentů pro vědecké, technické a inženýrské obory a zlepšováním možností profesního postupu a podporováním nadnárodní a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků, zejména evropských výzkumných pracovníků, kteří opustili Evropu a podporováním spojení mezi vědou, výzkumem a inovacemi, zajištěním financováním z veřejných zdrojů na podporu špičkových středisek; růstem hospodářské soutěže a soutěže na poli výzkumu. Členské státy by měly věnovat větší úsilí podpoře vědeckých oborů budoucnosti, jako jsou informační společnost, preventivní veřejná zdravotní péče, biotechnologie, zejména podporováním objektivnějších informací o výhodách a riziku kontroverznějších výzkumů, jako je například výzkum GMO a embryonálních kmenových buněk. (Integrovaný hlavní směr č. 12). Viz též integrovaný hlavní směr "zvýšit a zkvalitnit investice do lidského kapitálu" (č. 22). |

Změna 12

Oddíl B kapitola B.2 odstavec 7

Hlavní směr. S cílem usnadnit inovace a zavádění informačních a komunikačních technologií by se členské státy měly zaměřit na zlepšování služeb podporujících inovace, zejména pokud jde o převody technologií, na vytváření inovačních středisek a sítí spojujících univerzity a podniky, podporu předávání znalostí prostřednictvím přímých zahraničních investic, zlepšování dostupnosti finančních prostředků a na zajištění dostupných a jasně definovaných práv duševního vlastnictví. Měly by usnadnit zavádění informačních a komunikačních technologií a související změny organizace práce v hospodářství. (Integrovaný hlavní směr č. 13). | Hlavní směr. S cílem usnadnit inovace a zavádění informačních a komunikačních technologií by se členské státy měly zaměřit na zlepšování služeb podporujících inovace, zejména pokud jde o převody technologií, na vytváření inovačních středisek a sítí spojujících univerzity a podniky zjednodušením zakládáním vědeckých líhní, podporu předávání znalostí prostřednictvím přímých zahraničních investic, zlepšování dostupnosti finančních prostředků a na zajištění dostupných a jasně definovaných práv duševního vlastnictví. Měly by usnadnit zavádění informačních a komunikačních technologií a související změny organizace práce v hospodářství. (Integrovaný hlavní směr č. 13). |

Změna 13

Oddíl B kapitola B.2 odstavec 9

Hlavní směr. S cílem povzbuzovat udržitelné využívání zdrojů a podporovat vzájemné působení mezi ochranou životního prostředí a růstem by členské státy měly upřednostňovat internalizaci externích nákladů na životní prostředí; zvyšování energetické účinnosti a rozvoj a využívání technologií šetrných k životnímu prostředí. Realizace těchto priorit by měla probíhat v souladu se stávajícími evropskými závazky a s akcemi a nástroji navrženými v rámci akčního plánu pro environmentální technologie (ETAP) za použití tržních nástrojů, rizikových fondů a financování výzkumu a vývoje, ekologizace veřejných zakázek a prostřednictvím odstraňování subvencí škodících životnímu prostředí a jiných nástrojů. (Integrovaný hlavní směr č. 14). | Hlavní směr. S cílem povzbuzovat udržitelné využívání zdrojů a podporovat vzájemné působení mezi ochranou životního prostředí a růstem by členské státy měly upřednostňovat internalizaci externích nákladů na životní prostředí zejména v oblasti energetiky, dopravy a zemědělství; zvyšovat energetickou účinnosti a rozvíjet a využívat technologie šetrné k životnímu prostředí. Členské státy by kromě toho měly využívat politiku životního prostředí účinněji k zvýšení růstu a zaměstnanosti rozvojem technologií a inovací šetrných k životnímu prostředí, zejména investicemi nutnými pro splnění cílů z Kjótského protokolu. Uskutečňování těchto priorit by mělo probíhat v souladu se stávajícími evropskými závazky a s akcemi a nástroji navrženými v rámci akčního plánu pro environmentální technologie (ETAP) za použití tržních nástrojů, rizikových fondů a financování výzkumu a vývoje, ekologizace veřejných zakázek a prostřednictvím odstraňování subvencí škodících životnímu prostředí a jiných nástrojů. (Integrovaný hlavní směr č. 14). |

Změna 14

Oddíl B kapitola B.2 odstavec 11

Hlavní směr. S cílem přispět k vytvoření silné evropské průmyslové základny by se členské státy měly zaměřit na vývoj nových technologií a trhů. To znamená, že by se zejména měly zavázat k zavádění a provádění společných evropských iniciativ v oblasti technologií a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která pomohou při nápravě chyb trhu a při vytváření a rozvoji regionálních či místních seskupení. (Integrovaný hlavní směr č. 15). | Hlavní směr. S cílem přispět k vytvoření silné evropské průmyslové základny by se členské státy měly zaměřit na rozvoj nových technologií a trhů, i mimoevropských, s cílem zajistit, aby globalizace nebyla pro největšího světového exportéra nebezpečím, ale novou příležitostí. Měly by vypracovat komunikační strategii pro boj s pocity nejistoty občanů tváří v tvář globalizaci, otevírání trhů a konkurenci. To znamená, že by se zejména měly zavázat k zavádění a provádění společných evropských iniciativ v oblasti technologií a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která pomohou při nápravě chyb trhu a při vytváření a rozvoji regionálních či místních seskupení. Integrovaný hlavní směr č. 15). |

12. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států.

[1] Přijaté texty, 22.2.2005, P6_TA(2005)0034.

--------------------------------------------------