ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25.

vyzývá Komisi, aby určila stávající překážky pro přeshraniční doručovací služby a aby přijala vhodná opatření k jejich řešení, a to s ohledem na zjištění nové studie, jež byla provedena, a takovým způsobem, který umožní podnikům i spotřebitelům plně využívat výhody jednotného digitálního trhu; zdůrazňuje, že takové faktory jako dostupnost, spolehlivost, rychlost dodání, přátelské služby, efektivní a transparentní systém vracení zboží a nižší ceny služeb přeshraničního doručování jsou nejlépe podpořeny svobodnou a spravedlivou soutěží, aby se nebránilo přeshraničnímu obchodu a zvýšila se důvěra spotřebitelů; domnívá se, že služby přeshraničního doručování by neměly být založeny pouze na fyzických hranicích, ale měly by, je-li to možné, zohledňovat také vzdálenost ke spotřebiteli; považuje za zásadní, aby byly zajištěny inovativní formy doručování, které umožní větší pružnost ve výběru místa a času převzetí nebo případného místa vyzvednutí, aniž by to znamenalo dodatečné náklady; je přesvědčen, že je velmi důležité zvážit opatření zaručující doručení do vzdálenějších nebo odlehlejších oblastí za přiměřenou cenu;
—

s ohledem na zprávu Mezinárodní finanční korporace/Světové banky nazvanou „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World (Podnikání v roce 2012: podnikání v transparentnějším světě)“ (dále jen index podnikání za rok 2012),
9.

je toho názoru, že takovýto akční plán by se měl rovněž zabývat tím, co dělat s vysokými náklady na energie a suroviny a jak je snížit – jsou totiž hrozbou pro konkurenceschopnost ocelářského průmyslu; v této souvislosti zdůrazňuje, že energetická účinnost a účinnost zdrojů mohou vytvořit značné úspory nákladů, a vítá v této souvislosti evropské partnerství veřejného a soukromého sektoru SPIRE, naléhavě však žádá Komisi i samo ocelářské odvětví, aby i nadále prověřovaly možnosti, které jsou k dispozici, podporovaly zakládání podnikatelských konsorcií a podporovaly výrobní systém tzv. „uzavřené smyčky“, jehož cílem je recyklace a opětovné využití kovového odpadu, a to vzhledem k nynější i budoucí omezenosti dostupných zásob surovin;
26.

zdůrazňuje, že Komise by měla být schopna poskytovat společnostem, které váhají, zda mají požádat o exportní licenci, aktuální informace o legalitě nebo potenciálních negativních důsledcích obchodních dohod; to by mělo platit také pro společnosti působící nebo registrované v EU, které uzavírají smlouvy s vládami třetích zemí, ať už jde o získání licencí k obchodní činnosti, vyjednání doložek „standstill“, souhlas se zásahy veřejných orgánů do obchodních činností nebo veřejné využívání sítí a služeb;
I.

vzhledem k tomu, že tváří v tvář přetrvávajícímu násilí uprchl do sousedních zemí v průběhu let odhadem jeden milion Rohingyů, přičemž přibližně 3 00 000 uprchlíků hledalo útočiště v Bangladéši a 92 000 v Thajsku a kolem 54 000 neregistrovaných žadatelů o azyl se uchýlilo do devíti táborů ležících podél thajsko-myanmarské hranice;
31.

zdůrazňuje, že v souvislosti se soukromými ochrannými známkami je rozhodující nalézt rovnováhu mezi generickou reklamou a propagací ochranné známky, což zlepší účinnost propagačních kampaní ve třetích zemích; podporuje názor Komise, že ochranné známky mohou přinést pákový efekt této činnosti, neboť je přirozené, aby propagace určitých druhů produktů byla doplněna spojením hospodářských subjektů prostřednictvím propagace produktů a ochranných známek, což má větší dopady na dovozce a následně na spotřebitele; domnívá se také, že pokud by byly soukromé ochranné známky zahrnuty do propagace, měly by podniky větší zájem o účast, a poznamenává, že by se nemělo zapomínat na to, že jsou to v konečném důsledku právě tyto podniky, jež spolufinancují tato opatření;
32.

poukazuje na to, že sociální podniky je nutné zvyšováním povědomí o jejich činnosti maximálně podporovat a vyjadřovat jim uznání, mj. tím, že by se upozorňovalo na výhody, které přinášejí a které jsou jiného než čistě ekonomického rázu, a vyzývá k široké informační kampani, která by byla zahájena na základě vytvoření přístupné mnohojazyčné internetové stránky s rychle a snadno přístupnými informacemi o sociálních produktech a službách pro občany a kterou by podpořila Komise, členské státy i sociální partneři;
1.

předkládá Radě tato doporučení: a) Rada by měla okamžitě zahájit postup přijímání výše uvedených návrhů rozhodnutí; b) za tím účelem by měla Rada konzultovat těchto osm návrhů rozhodnutí s Parlamentem; c) v zájmu evropských občanů, kteří by měli prospěch z přijetí těchto rozhodnutí, by měla Rada přestat narušovat chod Evropské unie z nepodložených právních důvodů;
5.

zdůrazňuje, že všechny politiky EU týkající se kybernetické bezpečnosti by měly být koncipovány a navrženy tak, aby zajistily co nejvyšší míru ochrany a zachování digitálních svobod a dodržování lidských práv na internetu; domnívá se, že s cílem pokročit v tomto úsilí by měl být internet spolu s informačními a komunikačními technologiemi zařazen do zahraničních a bezpečnostních politik EU;
7.

vyzývá v tomto ohledu členské státy a Komisi, aby udržovaly rovnováhu mezi opatřeními, jež se zabývají bezprostředními problémy v důsledku krize, a opatřeními střednědobého a dlouhodobého charakteru a aby zejména upřednostňovaly činnosti, jejichž cílem je: a) pomoci nezaměstnaným při návratu do práce tím, že vytvoří inovativní a dynamické prostředí a budou nabízet individuální řešení a nezbytnou odbornou přípravu; pomoci lidem, kteří vstupují na trh práce, práci nalézt a vytvořit předpoklady pro snazší přechod od vzdělávání a odborné přípravy do profesního života; b) bojovat proti nezaměstnanosti mladých lidí a umožnit jejich trvalé začlenění do pracovního života, včetně těch mladých lidí, kteří nemají pracovní místo ani vzdělání nebo odbornou přípravu; c) podpořit hospodářský růst s cílem vytvořit kvalitní a udržitelná pracovní místa pro ženy i muže, zejména v malých a středních podnicích; zvýšit produktivitu práce a zlepšit rozdělení práce; d) zvyšovat spokojenost na pracovišti a omezovat příčiny vyloučení z profesního života, jako jsou např. pracovní úrazy, šikana na pracovišti nebo další nepříznivé pracovní podmínky; e) investovat do celoživotního vzdělávání a odborné přípravy pro všechny věkové skupiny s tím, že se bude klást zvláštní důraz na vzdělávání v raném dětství a přístup k terciárnímu vzdělávání, spolupráci mezi podnikatelským prostředím a školami, pracovní praxi a zvláštní přípravu pro odvětví, v nichž existuje nedostatek pracovních sil, i na odbornou přípravu; f) investovat do inovací a podpořit výrobu inovativních produktů a poskytování inovativních služeb, jež souvisí zejména se změnou klimatu, energetickou účinností, zdravím a stárnutím obyvatelstva; g) odstraňovat příčiny segregace na trhu práce na základě pohlaví; h) posílit rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou pracovních vztahů s cílem přispět k vyšší kvalitě zaměstnání a pomáhat se slaďováním rodinného a pracovního života; i) přizpůsobit penzijní systémy měnícím se hospodářským a demografickým podmínkám, zavést nezbytné reformy zohledňující udržitelnost i spolehlivost a snížit hospodářskou závislost mj. vytvořením podmínek pro delší zapojení do pracovního života na dobrovolném základě, jako je zaměření na bezpečnost a zdraví při práci, různé pobídky a pružné modely zaměstnání, a zvýšit zaměstnanost ve všech věkových skupinách; j) bojovat s chudobou a vyloučením ze společnosti a zdravotní péče a upřednostňovat přitom preventivní a proaktivní činnost;
17.

vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby navrhla praktická opatření a pokyny pro zajištění účinné reakce v případě, že členský stát uplatní doložku o vzájemné obraně, a také analýzu úlohy orgánů EU, pokud by tato doložka měla být uplatněna; zastává názor, že povinnost poskytnout pomoc a podporu a tím projevit politickou solidaritu mezi členskými státy by měla zajistit rychlé rozhodnutí v Radě na podporu napadeného členského státu; domnívá se, že tomuto účelu by posloužily konzultace vedené na základě požadavku článku 32 Smlouvy o Evropské unii, aniž by bylo dotčeno právo každého členského státu zajistit si mezitím vlastní obranu;
5.

vítá rozhodnutí Parlamentu vybudovat na svých webových stránkách praktičtější a viditelnější petiční portál, který v mezích stanovených článkem 227 Smlouvy, článkem 202 jednacího řádu Evropského parlamentu a článkem 51 Listiny základních práv občanům usnadní přístup k petičnímu procesu, bude je informovat, umožní jim předkládat petice v uživatelsky přívětivějším prostředí a používat při jejich podepisování elektronický podpis; domnívá se, že tento portál by měl nabízet také užitečné odkazy na další možnosti nápravy, které jsou k dispozici na evropské, celostátní nebo regionální úrovni, a rovněž by měl uvádět přehled pravomocí Petičního výboru a definovat určitý procesní rámec pro orgány veřejné správy, a to podle vzoru stránky CURIA – oficiálního portálu, na němž jsou zveřejňovány rozsudky Soudního dvora Evropské unie;
10.

upozorňuje na význam madridských kritérií (vymezených na zasedání Evropské rady v Madridu v prosinci 1995), která zdůraznila schopnost kandidátských zemí zavést pravidla a postupy EU do praxe; zastává rovněž názor, že zásada striktní podmíněnosti vyžaduje, aby byl pokrok jakékoli kandidátské či potenciální kandidátské země při přijímání a uplatňování reforem v každé fázi procesu efektivně vyhodnocen na základě souboru jasně vymezených kritérií a aby země, které chtějí přistoupit k EU, mohly postoupit do další fáze, jakmile splní podmínky fáze předchozí; zdůrazňuje, že za účelem posílení důvěryhodnosti a účinnosti strategie rozšiřování musí být plně respektována a také ze strany členských států dodržována kodaňská kritéria s cílem zamezit tomu, aby se po kandidátských zemích požadovaly vyšší standardy, než jaké se používají v některých částech EU; zdůrazňuje, že je důležité jasněji vymezit jednotlivé fáze a pro celý proces stanovit transparentní a spravedlivá měřítka, která by měla proměnit obecná kritéria členství v konkrétní kroky směřující k přistoupení, a vyhodnotit, zda byly potřebné požadavky splněny, jakož i se vyhnout stanovení či příslibu data přistoupení ještě před dokončením jednání; zdůrazňuje, že by mělo být rovněž zřejmé, že jakmile bude těchto měřítek dosaženo, měla by být udržena, a že by ústup z nich měl vyvolat odpovídající reakci ze strany těch, kdo tato měřítka stanovili;
35.

zdůrazňuje, že účinná prevence vyžaduje soustavné sledování přísného dodržování nejvyšších norem a postupů při budování vrtné sondy a její údržbě; domnívá se, že by provozovatelé měli odpovědným orgánům předkládat zprávy o řádném dokončení vrtů; zdůrazňuje, že jak v rámci odvětví, tak ze strany odpovědných orgánů by měla být ve všech fázích zajištěna pravidelná kontrola kvality integrity pláště a cementace a rovněž kvality podzemních vod prostřednictvím odběru vzorků pro kontrolu kvality pitné vody, a to v úzké spolupráci s vodohospodářskými společnostmi; poukazuje na to, že kontrola vyžaduje značné lidské zdroje a odborné znalosti na všech úrovních;
33.

domnívá se, že určení priorit, realistických cílů a politických nástrojů s pákovým efektem pro každou zemi zvlášť je zásadní pro zefektivnění činnosti EU a dosažení měřitelných výsledků; zastává názor, že strategie jednotlivých zemí pro oblast lidských práv by měly být začleněny do společné zahraniční a bezpečnostní politiky a obchodních a rozvojových politik EU (jak do zeměpisných, tak do tematických programů), čímž se zajistí vyšší účinnost, efektivita a soudržnost;
E.

vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti žen ve věkové skupině 55–64 let dosahovala v roce 2010 38,6 % ve srovnání s 54,5 % u mužů v též věkové skupině; vzhledem k tomu, že podle cílů EU by mělo být do roku 2020 zaměstnáno 75 % osob ve věkové skupině 20–64 let;
9.

vyzývá zastoupení EU a jejích členských států, aby začlenila otázku diskriminace na základě příslušnosti ke kastě do svého dialogu s indickými úřady a aby upřednostňovala programy zabývající se touto diskriminací, a to i v rámci vzdělávání a programů obzvláště zaměřených na ženy a dívky; očekává, že bude budoucí spolupráce EU s Indií vyhodnocena s ohledem na to, jaký má dopad na diskriminaci na základě příslušnosti ke kastě;
C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, by měla být poskytnuta co nejrychleji a co nejúčinněji v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008,
47.

poukazuje na to, že jako model pro reformy vnitrostátních orgánů a Agentury pro lidská práva by měly posloužit pařížské zásady pro vnitrostátní orgány pro lidská práva, a vyzývá Komisi a Radu, aby spolu s Evropským parlamentem řádným legislativním postupem bezodkladně revidovaly nařízení, kterým se zřizuje Agentura Evropské unie pro základní práva, s cílem rozšířit pravomoci agentury tak, aby zahrnovaly všechna ustanovení článků 2, 6 a 7 SEU, a zejména provádění Listiny ze strany orgánů, institucí a jiných subjektů EU, a rovněž činnosti členských států; domnívá se, že je třeba posílit nezávislost, pravomoci a kompetence agentury; je přesvědčen, že vědecký výbor Agentury pro základní práva a síť FRANET by měly každý rok zveřejňovat a předkládat Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům tematickou a úžeji zaměřenou zprávu, v níž posoudí situaci v členských státech, jak to do roku 2006 činila bývalá síť odborníků v oblasti základních práv; vyzývá Agenturu pro základní práva, aby důsledně dodržovala článek 15 SFEU a prostřednictvím veřejného rejstříku zpřístupnila svá jednání a dokumenty, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001;
11.

vítá přijetí strategií pro lidská práva pro jednotlivé země, jejichž cílem je co nejvhodnější a nejúčinnější provádění politik EU; uznává klíčovou úlohu, kterou zastávají místní delegace EU při vypracovávání strategií pro jednotlivé země přizpůsobených jejich specifickým okolnostem a jejich následné sledování, zdůrazňuje však, že ESVČ je odpovědná za koordinaci a musí zajistit jednotné uplatňování priorit politiky EU v oblasti lidských práv, které jsou stanoveny ve strategickém rámci pro lidská práva a v obecných zásadách EU; zdůrazňuje, že je důležité dobudovat síť kontaktních míst pro lidská práva a demokracii v rámci delegací EU a misí a operací SBOP; naléhavě vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, ESVČ a členské státy, aby jako osvědčený postup přijaly metodu místního řešení problémů v oblasti lidských práv za pomoci pracovních skupin pro lidská práva vytvořených v rámci součinnosti delegací EU a velvyslanectví členských států EU; také naléhavě vyzývá, aby byly udržovány pravidelné kontakty se zástupci občanské společnosti, obránci lidských práv a poslanci vnitrostátních parlamentů; podporuje ESVČ v jejím záměru školit v problematice lidských práv a demokracie všechny pracovníky ESVČ, Komise, delegací EU a misí SBOP a agentur Evropské unie, které udržují vztahy se třetími zeměmi, zejména pracovníky agentury FRONTEX; žádá, aby se věnovala velká pozornost zejména ochraně obránců lidských práv; je toho názoru, že strategie jednotlivých zemí pro lidská práva by měly být začleněny do SZBP, SBOP, obchodních a rozvojových politik EU, a to jak do geografických, tak do tematických programů, s cílem zajistit větší účinnost, účelnost a soudržnost;
C.

vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG by měla být finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům dynamická a měla by být poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji,
A.

vzhledem k tomu, že izraelská vláda dne 2. prosince 2012 oznámila plánovanou výstavbu 3 000 nových bytových jednotek v osadách na Západním břehu Jordánu a ve Východním Jeruzalémě; vzhledem k tomu, že pokud by byly ohlášené plány realizovány, ohrozily by životaschopnost řešení založeného na existenci dvou států, a to zejména s ohledem na oblast E1, kde by výstavba nových osad rozdělila Západní břeh Jordánu na dvě části, a znemožnila tak vytvoření životaschopného, celistvého a svrchovaného palestinského státu;
7.

zdůrazňuje, že je zapotřebí vyvinout více úsilí ke kontrole používání antimikrobiálních látek v humánní a veterinární medicíně; za naprosto nepřijatelné považuje pravidelné profylaktické používání antimikrobiálních látek při chovu hospodářských zvířat; podporuje závěry Rady ze dne 22. června 2012, v nichž Rada vyzývá členské státy, aby antimikrobiální látky používaly profylakticky pouze u případů s jasně vymezenými klinickými potřebami a aby omezily jejich předepisování a používání při léčbě stád zvířat pouze na případy, kdy veterinář usoudil, že léčba všech zvířat je z klinického a případně i epidemiologického hlediska jednoznačně odůvodněna; zdůrazňuje, že odvětví chovu hospodářských zvířat a akvakultury by se měla zaměřovat na to, jak nemocem předcházet pomocí hygienických norem, správného ustájení a chovu zvířat a uplatňování přísných opatření v oblasti biologické bezpečnosti, spíše než pomocí profylaktického používání antibiotik; je přesvědčen, že kontrola potravin dovážených z nečlenských států by měla být důkladnější, zejména proto, že tyto potraviny mohou obsahovat nepravidelné stopy antimikrobiálních látek;
10.

je přesvědčen, že zvířata by měla být zásadně porážena co nejblíže místu chovu; konstatuje v této souvislosti, že spotřebitelé jsou spíše pro kratší doby přepravy jatečních zvířat, zároveň ale upřednostňují nákup čerstvého masa; vyzývá proto Komisi, aby vysvětlila, jaké důsledky z toho budou vyvozeny; uznává, že v důsledku nedostatečného vymáhání nařízení nesplnilo svůj cíl co do omezení přepravy živých zvířat na porážku, avšak přispělo ke zlepšení životních podmínek zvířat během přepravy; vyzývá členské státy, aby řádně prováděly stávající právní předpisy týkající se přepravy zvířat, a vyzývá Komisi, aby tam, kde je to možné, podpořila místní zpracování; domnívá se, že politika EU by měla být zaměřena na pomoc vytváření krátkých a transparentních dodavatelských řetězců a zároveň zachovat zásobování trhu ve všech členských státech a v nejvzdálenějších regionech; zdůrazňuje, že právní předpisy EU z oblasti hygieny by, při zajištění nejvyšší míry ochrany spotřebitelů, neměly zbytečně bránit rozvoji mobilních či malých regionálních jatek a zařízení pro zpracování;
F.

vzhledem k tomu, že reformy v sociální oblasti a jejich účinné provádění jsou pro dosažení stability a sociální soudržnosti stejně významné jako reformy týkající se uplatňování právních předpisů a rozvoje infrastruktury, a vzhledem k tomu, že by se to mělo odrazit i ve financování z prostředků EU; vzhledem k tomu, že by Komise proto měla tuto skutečnost vzít v potaz při přípravě strategie pro Albánii na období 2014–2020;
12.

z tohoto důvodu: i) uznává, že odvolací soud i soud prvního stupně by měly mít mezinárodní složení; domnívá se, že jejich složení by mělo zohlednit stávající soudní struktury, přičemž je třeba mít na paměti, že hlavním záměrem je zavést novou, skutečně jednotnou jurisdikci; navrhuje proto, aby místní soudy dosáhly mezinárodního složení v co možná nejkratší době s tím, že odůvodněné odchylky od této základní zásady by mohly být připuštěny po schválení správní komisí na maximálně pětileté přechodné období, přičemž musí být zaručeno zachování standardu stávajících struktur, pokud jde o kvalitu a účinnost; domnívá se, že toto pětileté období by mělo být využito k intenzivnímu vzdělávání a přípravě soudců; ii) je přesvědčen, že na soudu by měli zasedat soudci jak s právní, tak technickou kvalifikací; soudci by měli zajišťovat nejvyšší standardy způsobilosti a mít průkazné schopnosti v oblasti řešení patentových sporů a antimonopolního práva; tato kvalifikace by měla být prokázána mimo jiné pracovní zkušeností a odborným vzděláním v této oblasti; soudci s právní kvalifikací by měli vykazovat kvalifikaci nezbytnou k výkonu soudních funkcí ve smluvním členském státě; soudci s technickou kvalifikací by měli mít univerzitní titul a odbornost v některé oblasti techniky a měli by prokázat znalost občanského práva a občanského práva procesního; iii) navrhuje, aby ustanovení dohody týkající se složení soudu nebyla po vstupu dohody v platnost měněna, ledaže by cíle systému řešení sporů, tj. co nejvyšší kvalita a účinnost, nebyly plněny právě v důsledku těchto ustanovení; navrhuje, aby rozhodnutí o složení soudu přijímal jednomyslně příslušný orgán; iv) zastává názor, že dohoda by měla obsahovat záruky, že soudci budou způsobilí vykonávat svou funkci pouze v případě, že nebude ohrožena jejich neutralita, zejména pokud dříve zastávali funkci člena odvolací komise vnitrostátního patentového úřadu nebo Evropského patentového úřadu;
4.

požaduje, aby byly mobilizovány kulturní a hospodářské zdroje, jejichž prioritou by byla sociální udržitelnost přeměny měst, a tudíž i příspěvek k solidaritě mezi jejich obyvateli, sociálnímu začlenění a k integraci zranitelných a znevýhodněných skupin v městských oblastech, a to s cílem plně využít potenciál rozvoje při vědomí skutečnosti, že proces obnovy měst s sebou nese riziko vypuzení slabších vrstev obyvatelstva; zdůrazňuje proto, že je nutné obyvatelstvo úzce zapojit od co nejranější fáze;
2.

vyzývá ministry práce a sociálních věcí členských států, aby se dohodli na doporučení Rady během zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele v únoru 2013 s cílem zavést systémy záruk pro mladé lidi ve všech členských státech; zdůrazňuje, že záruka pro mladé lidi není zárukou pracovního místa, nýbrž nástrojem, který má zajistit, aby všichni mladí občané EU a osoby s trvalým pobytem v EU mladší 25 let a také čerství absolventi vysokých škol mladší 30 let získali kvalitní nabídku zaměstnání, možnost dalšího vzdělávání nebo učňovské místo v podniku, a to do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělávání; zdůrazňuje, že systémy záruk pro mladé lidi by měly situaci této skupiny obyvatel účinně zlepšit; zdůrazňuje, že systémy záruk pro mladé lidi by měly mít možnost využívat specifické formy financování ze zdrojů EU, zejména v členských státech s nejvyšší mírou nezaměstnanosti mladých lidí;
12.

s ohledem na rozsáhlé energetické projekty poukazuje na případné nedostatečné kapacity různých regionálních a místních orgánů, které by mohly být vážnou překážkou jejich provádění; je proto přesvědčen, že by měly být posíleny nejen iniciativy JESSICA, ELENA a IEE-MLEI, ale že by do roku 2018 mělo být přezkoumáno veškeré přidělování finančních prostředků tematickému zaměření na hospodářství s nízkými emisemi v rámci politiky soudržnosti s ohledem na míru jejich využití a mělo by být řádně přizpůsobeno nejpozději v rámci budoucího celkového přezkumu víceletého finančního rámce;
G.

vzhledem k tomu, že „lepší předvídání a řízení restrukturalizace by zaměstnancům a podnikům pomohlo přizpůsobit se změnám a přesunům vyvolaným přebytečnými kapacitami, stejně jako modernizací a strukturálními přizpůsobeními“, jak Komise neustále zdůrazňuje v aktuálních politických dokumentech, zejména ve strategii Evropa 2020 a ve sdělení o průmyslové politice ze dne 28. října 2010. „[…] Hlavními aktéry, kteří se musí dohodnout na restrukturalizačních strategiích na podnikové úrovni, jsou vedení podniků a zástupci zaměstnanců. Takové restrukturalizační kroky by měly provázet zásahy prostřednictvím politických opatření, jež by měla zabránit negativním sociálním dopadům a podporovat nové dovednosti a pracovní místa, a tím zamezit hromadným propouštěním a úpadku celých regionů či přesunu celých průmyslových odvětví, a to usnadněním změn v hospodářství a profesních změn pracovníků“;