V Bruselu dne 21.04.2005

KOM(2005) 150 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ

Zavedení přezkumu hospodářských politik ES, jenž provádí výbor OECD EDRC, souběžně s přehledem pro eurozónu

Předmět

Toto sdělení obsahuje body, které Komise navrhuje uvést v odpovědi na žádost velvyslanců Austrálie, Kanady, Japonska, Koreje, Mexika a USA (APEC) při OECD, která se týkala rozšíření přezkumů eurozóny, jež provádí výbor OECD EDRC, s cílem zahrnout i politiky Společenství, které mají dopad na hospodářskou výkonnost EU. Komise navrhuje, aby byla na dopis sdružení APEC vypracována kladná odpověď v tom smyslu, že by ES mohlo souhlasit se zavedením zvláštního „přehledu pro EU-25“[1], souběžně s přehledem pro eurozónu, za podmínky, že bude proveden takovým způsobem, který náležitě zohlední zvláštnosti ES, a poslouží našim systémovým zájmům.

ES a přehled vypracovávaný výborem OECD EDRC

Přezkum hospodářství členů OECD, který provádí výbor OECD pro ekonomické přehledy (angl. Economic Development and Review Committee - EDRC), je základním prvkem systému vzájemného hodnocení a hospodářského dohledu OECD.

Hlavní cíle přehledů vypracovávaných výborem EDRC jsou: 1) posoudit, jak by mohly orgány zlepšit hospodářskou výkonnost, a 2) povzbudit zúčastněná hospodářství, aby posílila své politiky s cílem zlepšit hospodářskou účinnost a podpořit růst. Z přehledu plynou formální doporučení, která pro členy nejsou závazná, avšak představují užitečné politické vedení a jejich provádění může být sledováno v následných přehledech. Pro každého člena OECD se přehled vypracovává v intervalech od 12 do 18 měsíců (v případě eurozóny je to každých 12 měsíců).

V současné době není pro politiky Společenství výborem EDRC vypracováván žádný přehled. Od roku 2001 vypracovává výbor EDRC každoročně samostatný přehled pro eurozónu, a to z důvodu zvláštního charakteru jejího hospodářství. Zaměřuje se zejména na měnové politiky a politiky směnného kurzu, přičemž ostatními makroekonomickými a strukturálními politikami se zabývá jen do té míry, do jaké mají dopad na hospodářský vývoj v eurozóně jako celku (v roce 2003 např. politika v oblasti hospodářské soutěže a životního prostředí). Všechny členské státy ES, které jsou členy OECD, jsou v současné době předmětem individuálních přezkumů výboru EDRC, v jejichž rámci jsou často sledovány politiky uskutečňované v celém Společenství (s ohledem na jejich dopad na jednotlivé členské státy), avšak děje se tak pouze roztříštěným a opakujícím se způsobem. Tyto přehledy jen zřídka umožňují určenému zástupci ES, aby se k daným politikám vyjádřil způsobem, který by náležitě odrážel skutečnost, že se týkají celého ES. Podrobnější popis procesu EDRC, včetně procesu stanoveného pro eurozónu, viz příloha 1.

Tato situace je neuspokojivá, jak z pohledu uvnitř ES, tak i z perspektivy ostatních členů OECD.

Žádost sdružení APEC

Ve svém dopise stálému zástupci ES při OECD zaslaném dne 2. října 2003 žádali velvyslanci sdružení APEC při OECD (viz příloha 2), aby byly budoucí přehledy EDCR vypracovávané pro eurozónu rozšířeny tak, aby „ zahrnovaly veškeré politiky ES a politiky uskutečňované v rámci EU obecně“ . Hlavním cílem této žádosti je povolit vypracovávání přehledu pro ES jako jediný subjekt, aby bylo možné zajistit zacházení rovnocenné se zacházením s ostatními členy OECD, kde jsou všechny hospodářské politiky přístupny přezkumu. O tomto dopise diskutovala Komise se členskými státy v Paříži, kde byla většina členských států pro kladnou odpověď, a v rámci Hospodářského a finančního výboru v Bruselu. Komise se domnívá, že by ES mělo na tuto žádost odpovědět kladně a souhlasit se zavedením zvláštního „přehledu pro EU-25“, bude-li splněno několik podmínek.

Komise zejména navrhuje, aby ES souhlasilo, aby 1) byl vypracováván samostatný a zvláštní přehled strukturálních a odvětvových politik ES, které mají dopad na hospodářství EU-25; a 2) aby byl stávající přehled pro eurozónu vypracováván i nadále, avšak zaměřoval se pouze na problematiku makroekonomických politik. Vypracovávání těchto dvou přehledů je třeba oddělit, neboť 1) přehled pro eurozónu se týká 12 členských států (všechny jsou členy OECD), zatímco přehled pro EU-25 by se týkal všech členských států (všechny nejsou členy OECD); a 2) byly by uplatněny různé postupy, pokud jde o zastoupení. Z pohledu zemí APEC by to nemělo znamenat téměř žádný rozdíl, neboť by bylo zajištěno, že bude vypracováván rozsáhlý přehled, který tyto země požadovaly.

Komise kromě toho zastává názor, že by komplexní přehled EDRC měl být pečlivě a vhodně navržen a přizpůsoben, aby náležitě zohledňoval zvláštní právní, institucionální a politický charakter ES a dotčených politik.

Výhody přehledu pro EU-25

Z přehledu vypracovávaného pro EU-25 by plynula řada výhod, neboť by:

- se ES mohlo lépe profilovat a zviditelnit jako samostatný hospodářský subjekt; přehled by odrážel úplněji a přesněji kompetence ES a propůjčil by představitelům ES ve výboru EDRC jasně vymezenou a uznávanou roli;

- zdůraznil otevřenost a transparentnost ES, rovněž proto, že by bylo předmětem konstruktivní a podložené kritiky;

- se zabýval v rámci jediného fóra rozsáhlými politikami Společenství, které by jinak byly posuzovány pouze velmi se opakujícím a roztříštěným způsobem v jednotlivých přehledech, které výbor EDRC vypracovává pro každý členský stát;

- sloužil k nápravě nepochopení na straně členů OECD a/nebo sekretariátu OECD týkajících se určitých politik ES (či jejich aspektů);

- umožnil ES vyjádřit legitimní kritiku týkající se politik ostatních členů OECD, jež jsou předmětem přehledu EDRC, aniž by jej ostatní mohli obvinit z toho, že samo nepodléhá obdobnému přezkumu;

- představoval praktický příklad, že Komise v současné době klade důraz na stanovování prostředků a politik s cílem posílit naši hospodářskou výkonnost a konkurenceschopnost.

Postupy pro vypracovávání přehledu pro EU–25

Zavedení vypracovávání přehledu pro EU–25 by muselo zohlednit jedinečný charakter ES jako nadnárodní organizace, a zejména rozdělení pravomocí mezi ES a členskými státy, pravidla pro zastupování ES na mezinárodní scéně a status ES v OECD .

Několik politik přezkoumávaných v rámci EDRC by patřilo do oblasti výlučné pravomoci (např. obchod, zemědělství a rybolov), zatímco ostatní by byly předmětem sdílené pravomoci (např. životní prostředí). V této souvislosti je třeba připomenout, že ES není členem OECD, ale má v rámci OECD status „plnoprávného účastníka“. Komise se plně účastní práce v hlavních institucích a pobočkách jako zástupce ES (bod 2 dodatkového protokolu k Úmluvě o OECD). Pouze v souvislosti s přehledem EDRC vypracovávaným pro eurozónu zastupuje ES společná delegace Komise, předsednictví a ECB. S ohledem na značnou míru koordinace, která by byla na jednotlivých úrovních zapotřebí pro vypracovávání přehledu pro eurozónu i přehledu pro EU–25, by se vypracovávání přehledu pro EU–25 střídalo s vypracováváním přehledu pro eurozónu, tj. každý přehled by se vypracovával jednou za dva roky[2].

V úvahu je třeba patřičným způsobem vzít i právní složitosti a politické implikace plynoucí z toho, že šest členských států ES není členem OECD. Přehled EDRC pro EU–25 by se rovněž vztahoval na politiky všech 25 členských států, které jsou uplatňovány v rámci celého Společenství. V současné době však 6 z (nových) členských států ES není členem OECD[3]. To znamená, že by EDRC přezkoumával politiky, které byly vytvořeny pro všech 25 zemí a na všechny z nich se vztahují, ale značný počet těchto členských států není zastoupen. Komise se domnívá, že by těmto 6 členským státům měl být v EDRC udělen ad hoc status pozorovatele.

Zatímco je zřejmé, že hlavním cílem je získat komplexní přehled, musí rozsah přehledu pro EU–25 zůstat proveditelný a přiměřený. Je pochopitelné, že s ohledem na vzrůstající složitost vzájemných vztahů mezi jednotlivými hospodářskými a souvisejícími politikami ve všech zemích OECD dochází k posunu k širšímu zaměření přehledů EDRC. Bude však nutné zajistit, aby se přehled pro EU–25 zabýval pouze těmi politikami celého Společenství, které mají přímou souvislost s cíli EDRC. Kromě toho by přehled pro EU–25 měl vést k tomu, že by přehledy pro jednotlivé členské státy nezahrnovaly žádné přímé přehledy forem a obsahů politik uskutečňovaných v celém Společenství a neprolínaly se s přehledem vypracovávaným pro eurozónu (tj. „přehled pro EU–25“ by se nezabýval problematikou EMU). Obdobně by se neměl zabývat ani politikami, které jsou předmětem podobných přehledů vypracovávaných jinými orgány OECD nebo v rámci samotného EDRC.

Se sekretariátem OECD a ostatními členy OECD bude třeba vymezit přesnější mandát a možnosti pro přehled vypracovávaný pro EU–25.

S ohledem na výše uvedené skutečnosti:

- Komise by podmínky a možnosti jakéhokoli přehledu pro EU–25 sjednala se sekretariátem OECD a ostatními členy OECD (přičemž by zajistila dostatečnou koordinaci se členskými státy).

- Pokud jde o zastoupení ES v přehledech EDRC, měla by Komise v souladu s pravidly pro zastupování ES na mezinárodní scéně a za podmínky vhodné koordinace se členskými státy vystupovat jako zástupce ES v rámci přehledu pro EU–25.

- Postup používaný v rámci přehledu EDRC bude stejný jako v případě přehledu pro eurozónu. EU–25, stejně jako ostatní zkoumané subjekty, by byla předmětem přezkumu na základě písemného přehledu nebo písemné zprávy, které připraví sekretariát OECD. Při přezkumu by Komise učinila krátké úvodní prohlášení a uvedla možné body, se kterými nesouhlasí, pokud jde o předlohu přehledu sekretariátu OECD (po úzké koordinaci se členskými státy). Všichni členové OECD by pak zkoumanému subjektu mohli klást ústní otázky. Po přezkumu by předseda shrnul hlavní závěry týkající se nejdůležitějších oblastí zkoumaných politik a závěry členů, přijaté na základě konsensu ve výboru, by sloužily jako vodítko pro přepracování přehledu a v něm obsažených formálních doporučení (bylo-li by to nutné).

- Protože se tento přehled bude týkat politik uskutečňovaných v celém Společenství, měli by ostatní členové OECD souhlasit s tím, že by status ES měl zajistit zacházení rovnocenné se zacházením s ostatními subjekty zkoumanými v rámci přehledů EDRC. Bylo by možné vzít v úvahu několik možností. Komisi by bylo možné v rámci EDRC udělit „ad hoc“ právo hlasovat jménem ES. Komise by mohla být do EDRC zvolena jako plnoprávný člen (jak tomu již výjimečně je v případě Výboru pro rozvojovou pomoc OECD), čímž by Společenství získalo hlasovací právo. Nebo by bylo třeba zajistit, aby členský stát EU, který právě zastává předsednictví v Radě, měl, po koordinaci s Komisí, právo odevzdat v rámci EDRC příslušný hlas jménem ES. Komise jednotlivé varianty posoudí spolu se sekretariátem OECD, ostatními členy OECD a členskými státy ES.

Závěr

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že by vypracovávání přehledu pro EU–25 přineslo ES jasné výhody , které by jistě převážily možná úskalí, jako je např. větší zatížení určitých služeb Komise a potřeba koordinace. Komise proto navrhuje, aby ES souhlasilo, aby:

- bylo pro EU–25 bylo zavedeno vypracovávání samostatného a zvláštního přehledu strukturálních a odvětvových politik, které mají dopad na hospodářství EU–25;

- vypracovávání stávajícího přehledu pro eurozónu pokračovalo, aby se však tento přehled zaměřoval pouze na problematiku makroekonomických politik. Tyto dva přehledy by se neprolínaly.

Tento souhlas by však byl podmíněn poskytnutím řady nezbytných záruk , včetně řádného sjednání mandátu a možností úprav přehledu pro EU–25 a řádného zvážení zvláštní povahy ES a potřeby zajistit rovnocenné zacházení pro ty členské státy, které nejsou v současné době členy OECD. To by zejména znamenalo:

- Šesti členským státům ES, které v současné době nejsou členy OECD, by byl v rámci OECD udělen status pozorovatelů.

- Přehledy pro EU–25 by současně měly vyloučit, že by při vypracovávání přehledů pro jednotlivé členské státy byly vypracovávány i přímé přehledy forem a obsahů politik uskutečňovaných v celém Společenství.

- S ohledem na značnou míru koordinace, která by byla na jednotlivých úrovních zapotřebí pro vypracovávání přehledu pro eurozónu i přehledu pro EU–25, by se vypracovávání přehledu pro EU–25 střídalo s vypracováváním přehledu pro eurozónu, tj. každý přehled by se vypracovával jednou za dva roky.

- Komise by měla jasně vymezený mandát sjednat podrobnosti a možnosti úprav jakéhokoli přehledu pro EU–25 se sekretariátem OECD a ostatními členy OECD (přičemž by zajistila dostatečnou koordinaci se členskými státy).

- V souladu s pravidly pro zastupování ES na mezinárodní scéně bude Komise v těsné koordinaci s členskými státy vystupovat v rámci přehledu pro EU–25 jako zástupce ES.

- Postup pro přezkum bude v případě přehledu pro EU–25 probíhat podle stejného modelu jako u přehledu vypracovávaného pro eurozónu a bude podléhat všeobecnému konsenzu výboru.

- Evropskému společenství by měl být udělen status, jenž mu umožní rovnocenné zacházení ve vztahu k ostatním subjektům, které jsou předmětem přezkumu a které mají v rámci EDRC právo veta.

Pokud Rada bude s výše uvedenými skutečnostmi souhlasit, zašle Stálá delegace Komise při OECD, které byl dopis sdružení APEC určen, velvyslancům APEC kladnou odpověď, ve které poukáže na výše uvedené podmínky a možnosti.

Na základě toho budou společně se sekretariátem OECD, předsedou EDRC a ostatními členy OECD vymezeny možné způsoby pro vypracovávání přehledu pro EU–25 týkající se např. jeho rozsahu, četnosti, práv členských států ES, které nejsou členem OECD, a dalších aspektů.

Přílohy : 2

1) Souvislosti k přehledům, jež vypracovává výbor OECD EDRC

2) Dopis od sdružení APEC

PŘÍLOHA I

Souvislosti k přehledům, jež vypracovává výbor OECD EDRC

1. Povaha přehledu EDRC

Výbor OECD pro ekonomické přehledy (angl. Economic Development and Review Committee - EDRC) vypracovává přehledy vzájemného hodnocení hospodářských politik svých členů a je základním prvkem hospodářského dohledu nad zeměmi, který OECD vykonává. Výbor se schází v průměru dvacetkrát ročně, aby důkladně přezkoumal hospodářské politiky členských států OECD na základě zpráv vypracovaných pro jednotlivé země sekretariátem OECD. Aby bylo možné vytvořit úzké a stabilní vztahy mezi zeměmi navzájem, skládá se výbor ze stálých delegátů (hospodářských poradců Stálých delegací při OECD). Komise - GŘ ECFIN – vysílá ad hoc delegáty, kteří se při provádění přezkumů jednotlivých zemí připojují ke stálému delegátovi Komise v EDRC.

Proces vzájemného hodnocení v rámci EDRC je ojedinělou záležitostí. Ačkoli zprávy EDRC o jednotlivých zemích vypracovává sekretariát OECD (zejména hospodářský odbor), podepisuje je všech 30 členských zemí, včetně země, která je předmětem přezkumu, a Komise. Jsou tedy výsledkem konsenzu členských zemí OECD a Komise a jsou zveřejňovány v rámci odpovědnosti výboru a nikoli sekretariátu OECD, jak je běžné v případě většiny přehledů OECD vypracovávaných pro jednotlivé země. Z postupů EDRC plyne, že země, která je předmětem přezkumu, se s obsahem zprávy ztotožní a přijme morální závazek, že podnikne kroky k řešení problémů uvedených ve zprávě. V současné době je 19 z 25[4] členských států EU členem OECD a pravidelně jsou předmětem přezkumů EDRC.

Od roku 2001 výbor OECD EDRC rovněž vypracovává roční samostatný přehled pro eurozónu. Tento přehled byl schválen Hospodářským a finančním výborem a jeho rozsah byl upřesněn prostřednictvím dopisů, které si v roce 2000 vyměnil předseda Hospodářského a finančního výboru s vedoucím hospodářského odboru OECD. Důvody pro vypracovávání tohoto zvláštního přehledu spočívaly ve zvláštní povaze hospodářství eurozóny s její jednotnou měnovou politikou a politikou směnného kurzu a mírou koordinace fiskální politiky a v potenciálu pro takový přehled, který by poskytl užitečné poznatky o fungování EMU. OECD a členské státy EU se dohodly, že s ohledem na povahu eurozóny by se tyto přehledy měly zaměřit „zejména na měnovou politiku a politiku směnného kurzu“ , přičemž „ostatními makroekonomickými a strukturálními politikami“ se „zabývaly jen do té míry, do jaké mají dopad na hospodářský vývoj v eurozóně jako celku“ . Tento rozsah umožňuje vyhodnotit ty aspekty strukturální politiky, které jsou obzvláště důležité pro hospodářskou výkonnost EMU, jako jsou např. trhy produktů a výrobních faktorů nebo efektivita systémů sociálního zabezpečení. Kromě toho je zde pravidelně obsažena kapitola s podrobným pojednáním o vybraném hospodářském tématu, která umožňuje jeho důkladnou analýzu. Komise, ECB a předsednictví eurozóny jsou odpovědnými orgány, které v rámci těchto přezkumů OECD eurozónu zastupují, a aby toto zastoupení bylo jednotné a účinné, je třeba vysoká míra koordinace.

2. Zkušenost s přehledy vypracovávanými pro eurozónu

V roce 2004 byl vydán již čtvrtý přehled vypracovaný pro eurozónu. Tyto přehledy se skládají z obecných kapitol, které obsahují přehled měnových, rozpočtových a strukturálních politik, a ze „strukturální“ kapitoly, která se mnohem podrobněji zabývá jednou konkrétní politikou Společenství. V loňském roce se jednalo o politiku hospodářské soutěže.

Po dobu vypracovávání přehledu spolupracuje GŘ ECFIN v úzké koordinaci s ostatními službami Komise, jichž se přehled dotýká. Příprava předlohy přehledu, kterou připravuje sekretariát OECD, začíná návštěvami sekretariátu OECD v Komisi. GŘ ECFIN s ostatními službami konzultuje odpovědi na dotazy v dotazníku OECD a vyzývá je k účasti na zasedáních. Tímto způsobem jsou do procesu od jeho úplného začátku často zapojována i generální ředitelství EMPL, MARKT, AGRI a TAXUD. Ostatní související služby Komise jsou zapojovány v závislosti na zvláštním tématu zvoleném pro daný rok.

Poté, co sekretariát OECD připraví předlohu přehledu, se GŘ ECFIN opět spojí s ostatními službami Komise a vyžádá si jejich připomínky a možné změny předlohy přehledu. Stanoviska těchto služeb se rovněž promítají do předlohy úvodního prohlášení zastoupení eurozóny, které připravuje GŘ ECFIN. GŘ ECFIN v této fázi rovněž koordinuje proces, ve kterém členské státy (prostřednictvím Hospodářského a finančního výboru) navrhují změny předlohy přehledu a předlohy úvodního prohlášení.

Na zasedání, které v rámci přezkumu pořádá EDRC v Paříži, a na následné setkání, na němž se vypracovává předloha přehledu, jsou zvány služby Komise, jichž se dotýká zvláštní téma přehledu. Po těchto zasedáních koordinuje GŘ ECFIN finalizaci přehledu s ostatními službami Komise, předsednictvím euroskupiny a ECB, dokud není text ustálen a přijat výborem EDRC.

Dosavadní zkušenosti ukazují, že sladění odlišných stanovisek může být skutečně velmi obtížné. V roce 2003 začal proces vypracovávání přehledu v lednu přípravou návštěv sekretariátu OECD v Komisi a skončil až na konci července, zejména z důvodu obtíží, které se vyskytly při finalizaci znění zvláštní kapitoly týkající se politiky hospodářské soutěže.

Celkově vzato představuje již stávající formát přehledu OECD vypracovávaného pro eurozónu dosti značné náklady na koordinaci. Rozšíření rozsahu přehledu, aby pokrýval i celou škálu politik Společenství, bude z tohoto hlediska přirozeně znamenat další zátěž. Do jaké míry se tato zátěž zvýší, bude záležet na přístupu, který by byl v takovém případě uplatněn. Je zřejmé, že čím podrobnější a obsáhlejší bude analýza OECD, tím větší bude zatížení související s koordinací a také riziko, že si celý proces vyžádá více času.

3. Politiky, jež by mohly být předmětem přehledu EDRC

Politiky, jež mají dopad na hospodářskou výkonnost, lze rozdělit do čtyř hlavních kategorií: 1) makroekonomické politiky, 2) společné politiky, jako např. obchod a zemědělství, 3) strukturální politiky, jejichž cílem je zlepšit fungování trhu, a 4) strukturální politiky s širším cílem, jež by však mohly mít významný hospodářský dopad (životní prostředí atd.). V rámci EU podléhají politiky uvedené v bodech 1 a 3, a v mnohem menší míře i politiky uvedené v bodě 4, určité hospodářské koordinaci. V případě společných politik tomu tak není.

a) Makroekonomické politiky

Záležitosti makroekonomické politiky (měnová a fiskální politika a politika směnného kurzu) jsou již rozebírány v rámci eurozóny, kde koordinační mechanismus funguje velice dobře. O těchto politikách se na interní úrovni vedou pravidelné debaty a jsou také pravidelně přezkoumávány (pracovní skupina „Euroskupina“ Hospodářského finančního výboru a euroskupiny).

b) Společné politiky

Společné politiky v oblastech jako např. obchod, zemědělství, rybolov a hospodářská soutěž jsou předmětem výlučné pravomoci a jsou již částečně zahrnuty v přehledech vypracovávaných výborem EDRC pro jednotlivé členské státy, jak tomu je i v případě ostatních členů OECD, např. USA. Členové OECD otevřeně nezpochybnili případný dopad těchto oblastí politiky na hospodářskou výkonnost svých hospodářství, ani skutečnost, že se tyto oblasti staly předmětem přehledu EDRC. Nedávný přehled, který výbor EDRC vypracoval pro USA, např. obsahoval část věnovanou obchodu.

Kromě toho jsou společné politiky často předmětem debat a analýz v rámci ostatních částí OECD, např. v případě obchodu v rámci reformy právní úpravy, v případě zemědělství v rámci zemědělského výboru, v případě politiky hospodářské soutěže v rámci výboru pro hospodářskou soutěž a v rámci vzájemných hodnocení.

c) Strukturální politiky zaměřené na zlepšování fungování trhu

O politikách strukturálních reforem, zejména o těch, na které se vztahují hlavní směry hospodářské politiky, jako jsou např. reformy trhu práce, výrobků a kapitálového trhu, a o jejich vazbě na makroekonomickou výkonnost se již poměrně obecně pojednávalo v souvislosti s předchozími přehledy EDRC pro eurozónu. Pokud jsou přímo zaměřeny na zlepšování fungování trhu, mají tyto politiky zřejmě potenciálně významný dopad na celkovou makroekonomickou výkonnost. Do této míry by mohlo být zaručeno, že se o nich bude rozsáhle pojednávat. Avšak pokud debata o jednotlivých politikách zajde dále a stane se podrobnější, než jak by na základě dopadu těchto politik na makroekonomickou výkonnost bylo opodstatněné, což se již několikrát stalo v průběhu vypracovávání přehledů EDRC pro eurozónu, nastanou problémy. Toho je třeba se vyvarovat.

d) Ostatní strukturální politiky s širším cílem

Vzhledem k otevřenému charakteru OECD je těžké předem zajistit, že se přehled politik EU, který vypracovává výbor EDRC, omezí pouze na předem dohodnutý okruh strukturálních politik. Znamenalo by to, že kdyby byl rozsah přehledů EDRC politik uplatňovaných v rámci celé EU zaměřen mnohem obecněji, vedlo by to k přezkumu politik, jež spadají do oblasti sdílených pravomocí nebo jež nejsou předmětem přezkumu v rámci přehledů výboru EDRC OECD vypracovávaných pro jednotlivé země[5].

Při schvalování rozsahu a podmínek pro přehled vypracovávaný pro celou EU by bylo žádoucí, aby se co v největší možné míře zajistilo, že budou předem vymezeny strukturální politiky s širším cílem, které mají být předmětem přehledu.

PŘÍLOHA 2

Dopis velvyslanců sdružení APEC

2. října 2003

Jeho Excelence pan John Maddison

Velvyslanec

Stálá delegace Evropské komise při OECD

PŘEHLED POLITIK ES VYPRACOVÁVANÝ VÝBOREM EDRC

Vážený pane Maddisone,

obracíme se na Vás jako na zástupce ES při OECD a žádáme Vás, abyste naším jménem projednal určitou záležitost s příslušnými orgány Evropského společenství.

Na základě kanadského návrhu z roku 1998 vypracoval výbor OECD pro ekonomické přehledy (EDRC) tři formální přehledy zaměřené na eurozónu. To umožnilo, aby procesy vzájemného hodnocení uskutečňované v rámci OECD významně napomohly podpořit probíhající hospodářské reformy politik eurozóny. Tyto přehledy se však nemohly dostatečným způsobem zabývat řadou politik, jež mají význam pro hospodářskou výkonnost Evropy. Danými politikami se efektivně nezabývají ani jednotlivé zprávy vypracovávané pro země EU. Patří mezi ně řada společných politik, které se provádějí na úrovni ES, i široká škála směrnic, které jsou vytvářeny na úrovni ES, avšak provádějí je členské státy.

Za dané situace neexistuje rovnocenné zacházení, pokud jde o přezkumy EDRC zaměřené na země EU a přezkumy, jejichž předmětem jsou mimoevropské země, ve kterých jsou všechny hospodářské politiky přístupny přezkumu. V důsledku toho se přehledy EDRC stávají méně užitečnými a my se domníváme, že tato situace škodí pověsti OECD.

Jsme toho názoru, že by se tato situace měla vyřešit ještě před provedením přezkumu za rok 2004. Žádáme Vás, abyste tuto záležitost projednal s příslušnými orgány s cílem zajistit, aby se rozsah budoucích přezkumů hospodářských politik, které OECD provádí pro eurozónu, rozšířil a zahrnoval veškeré politiky ES i politiky uplatňované v rámci celé EU obecně. Tím by se zajistilo, aby všechny oblasti hospodářských politik byly v Evropě náležitým způsobem přezkoumávány a aby tyto přehledy byly rovnocenné s přezkumy prováděnými pro země mimo EU.

Jednotlivými oblastmi politik ES se mohou zabývat jednotlivé výbory (např. obchodní výbor, zemědělský výbor a výbor pro hospodářskou soutěž), což platí pro všechny země. Avšak pouze EDRC poskytuje možnost vypracovat komplexní přehled veškeré problematiky na základě vzájemného hodnocení, tj. procesu, který analyzuje vztahy mezi jednotlivými oblastmi politik a umožňuje vyhodnotit hospodářskou výkonnost a politiku.

Pro smysluplné hodnocení a soudržná politická doporučení je třeba pochopit, jak se všechny politiky navzájem ovlivňují. To platí zejména pro vzájemné působení strukturálních faktorů a nástrojů makroekonomické politiky.

Uznáváme, že v cestě takového komplexního zacházení s hospodářskými politikami v EU stojí institucionální obtíže. Domníváme se však, že tyto institucionální záležitosti by nás neměly odradit od toho, abychom usilovali o rovnost, sdílení znalostí a o konstruktivní vzájemné hodnocení, které jsou stěžejními pro práci OECD.

Těšíme se na Vaši brzkou odpověď ohledně této záležitosti, jejíž důležitost neustále vzrůstá.

S pozdravem

Ian Forsyth velvyslanec při OECD Austrálie | Jocelyne Bourgon velvyslankyně při OECD Kanada |

Seiichiro Noboru velvyslanec při OECD Japonsko | Kyung-tae Lee velvyslanec při OECD Korea |

Carlos Flores Alcocer velvyslanec při OECD Mexiko | Adrian Macey velvyslanec při OECD Nový Zéland |

Robert Smolik Chargé Delegace USA při OECD |

Kopie

Všichni velvyslanci při OECDDonald Johnston, generální tajemník, OECDJean-Philippe Cotis, vedoucí hospodářského odboru, OECDNiels Thygesen, předseda, EDRC, OECD

[1] Ačkoli by se tento přehled zabýval pouze politikami Společenství, zdá se z politického hlediska vhodnější, aby byl označován za „přehled pro EU“, neboť tak se na ES/EU stále častěji odkazuje mimo ES/EU.

[2] Vzhledem k rozdílům ve velikosti eurozóny a EU–25 a k rozdílnému zaměření přehledů by pro všechny strany bylo nejlepším řešením, kdyby se vypracovávaly dva samostatné a zvláštní přehledy. Z pohledu zemí APEC by to nemělo znamenat téměř žádný rozdíl, neboť by bylo zajištěno, že bude vypracováván rozsáhlý přehled, který tyto země požadovaly.

[3] Kypr, Estonsko, Malta, Lotyšsko, Litva a Slovinsko.

[4] Tyto členské státy EU nejsou v současné době členem OECD: Kypr, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Malta a Slovinsko.

[5] Např. v řadě přezkumů, jako jsou přezkumy v rámci Dohody o národním zacházení (angl. National Treatment Instrument of the International Investment Declaration), která není právně závazná, nebo Kodexů OECD pro pohyb kapitálu a neviditelné transakce (angl. OECD Codes for Capital Movements and Invisible Transactions), které jsou právně závazné, se politiky členských států EU přezkoumávají na národní úrovni i na evropské úrovni, neboť politiky EU jsou základem politik členských států.