Projekty velkého rozsahu měly v první výzvě k podávání návrhů v oblasti kritérií pro přidělení finančních prostředků celkově vyšší skóre než návrhy na projekty malého rozsahu, přičemž mezi projekty byla silnější konkurence (viz obrázek 3 ). Ve výzvě k podávání návrhů na projekty velkého rozsahu, která se skládala ze dvou kol hodnocení, postoupilo do druhé fáze 70 nejlépe hodnocených způsobilých návrhů z první fáze. Z těchto 70 postoupivších návrhů bylo předloženo 66 návrhů. K přípravě grantů nakonec postoupilo sedm projektů, avšak 41 projektů s vysokým skóre (tj. těch, které překročily minimální prahovou hodnotu u všech kritérií pro udělení grantu) nemohlo být financováno z důvodu nedostatečného rozpočtu v rámci výzvy k podávání návrhů na projekty velkého rozsahu.

Projekty přihlášené do obou výzev, ale zejména do výzvy na podávání návrhů na projekty velkého rozsahu, požadovaly mnohem vyšší financování, než jaké bylo v rámci každé z těchto výzev k dispozici. Komise proto maximalizovala rozpočty na výzvy tím, že v souladu s rozhodnutím o financování využila 20% flexibilitu. Projekty přihlášené do první výzvy k podávání návrhů na projekty velkého rozsahu požadovaly celkem 21,7 miliardy EUR, čímž výrazně překročily dostupný rozpočet ve výši 1 miliardy EUR. V případě první výzvy k podávání návrhů na projekty malého rozsahu byl převis podávaných návrhů o něco méně markantní: požadovaný rozpočet činil 12,1 miliardy EUR, což se rovnalo desetinásobku dostupného rozpočtu. Aby Komise tento nadměrný počet žádostí řešila, maximalizovala rozpočty na výzvy tím, že v souladu s rozhodnutím o financování využila 20% flexibilitu a v první výzvě k podávání návrhů na projekty velkého rozsahu udělila granty ve výši 1 145 586 747 EUR a v první výzvě k podávání návrhů na projekty malého rozsahu granty ve výši 109 163 733 EUR.





První výzva k podávání návrhů na projekty malého rozsahu

V rámci první výzvy k podávání návrhů na projekty malého rozsahu získalo granty 30 projektů; níže uvádíme hlavní charakteristiky některých těchto projektů:

·zavádění prvních technologií svého druhu v nových odvětvích: např. vývoj první mobilní tepelné baterie na bázi rekuperace odpadního tepla z průmyslových procesů v objemu 6 GWh ročně s cílem poskytovat energii v místech, kde chybí infrastruktura dálkového vytápění nebo chlazení (projekt WH), nebo vybudování a provoz jednoho z prvních panelů větrné turbíny přenášené vzduchem na světě s kapacitou vyrábět obnovitelnou energii v objemu 1,2 MW (projekt NAWEP),

·uplatňování prvních technologií svého druhu ve stávajících průmyslových procesech: např. regenerace vysoce kvalitního oleje z použitého oleje, která pomáhá předcházet potřebě vyrábět primární olej z fosilních zdrojů (SKFOAAS), nebo průlomová technologie, jejímž cílem je zlepšit využití biometanu a zvýšit jeho kvalitu tak, aby byl vhodný pro použití v rozvodné síti, s využitím stávajícího skládkového plynu (W4W),

·zavedení nové kombinace stávajících technologií: např. výroba nízkouhlíkových agregátů na základě kombinace činností rafinérie, společnosti zabývající se zpracováním odpadu a výrobce stavebních materiálů (AGGREGACO2), případně přeměna námořního přístavu na první evropský přístav schopný provozu bez připojení do sítě na základě samosprávné energetické komunity využívající 6 300 MWh obnovitelné energie ročně (GREENMOTRIL) nebo kombinace technologií z větrné turbíny přenášené vzduchem, solární fotovoltaiky a skladování a využitím redoxových průtočných baterií, které dodávají 73 % spotřeby energie pro základní zatížení potřebné pro zásobník plynu (AQUILON),

·nahrazování stávajících technologií: např. zavedení inovativního dodatečného řešení s cílem nahradit fosilní paliva palivem z biomasy ve vápenné peci celulózky (LK2BM).

Také projekty, které podávají žádost v rámci první výzvy k předkládání návrhů malého rozsahu, vykazují širokou škálu technologických cest v menších odvětvích a inovativní řešení v nových odvětvích a na nových trzích. Technologické cesty u 30 projektů, které podepsaly grantovou dohodu, lze rozčlenit do sedmi skupin větších technologických cest, přičemž většina projektů se týká skladování energie, obnovitelné energie a vodíku.

2.4.3 Vyzrálé projekty

První dvě výzvy inovačního fondu podporují projekty vyznačující se vysokou finanční a obchodní vyzrálostí.

Vzhledem k tomu, že cílem inovačního fondu je podporovat čistá technologická řešení, která je možno rychle zavést, musí projekty dosáhnout finanční uzávěrky nejdéle do čtyř let od podpisu grantu, tj. u prvních dvou výzev nejpozději v letech 2025–2026. Z níže uvedeného grafu vyplývá, že z 37 projektů, které získaly financování, se u 20 projektů (54 %) očekává dosažení finanční závěrky do jednoho roku, u 13 projektů (35 %) do 2 let a u 4 projektů (11 %) do 3 let. U projektů malého rozsahu se předpokládá relativně rychlejší dosažení finanční uzávěrky, což odpovídá jejich menším nákladům a zpravidla jednodušší finanční struktuře.





Kromě toho všechny projekty, které získaly grant v rámci první výzvy inovačního fondu, plánují zprovoznění do roku 2026, což prokazuje vysokou úroveň provozní vyzrálosti. Většina projektů, tj. 29 z 37, plánuje zprovoznění do 1. čtvrtletí 2025. To by zajistilo snížení emisí již před koncem tohoto desetiletí.