Usnesení Evropského parlamentu o revidované strategii udržitelného rozvoje



Úřední věstník 300 E , 09/12/2006 S. 0487 - 0491



P6_TA(2006)0272 Strategie udržitelného rozvoje Usnesení Evropského parlamentu o revidované strategii udržitelného rozvoje Evropský parlament, - s ohledem na strategii udržitelného rozvoje, kterou přijala Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001, a na johannesburský akční program, který přijal Světový summit o udržitelném rozvoji v roce 2002, - s ohledem na sdělení Komise "Hodnocení strategie udržitelného rozvoje: akční platforma" (KOM(2005)0658), - s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu konaného dne 16. a 17. června 2005 a na vlastní předchozí usnesení v této věci, - s ohledem na otázky k ústnímu zodpovězení položené Komisi a Radě, - s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu, A. s ohledem na skutečnost, že v mnoha oblastech přetrvávají neudržitelné trendy, jako např. využívání půdy a půdní zdroje, doprava, změna klimatu, rybářství, využívání fosilních paliv a úbytek biologické rozmanitosti, B. zdůrazňuje význam tří ústředních a vzájemně souvisejících cílů ochrany životního prostředí, sociální spravedlnosti, soudržnosti a hospodářské prosperity a s ohledem na potřebu zajistit, aby tyto tři složky udržitelného rozvoje byly náležitě integrovány a realizovány na úrovni EU i ve světovém měřítku, C. s ohledem na vedoucí politické zásady, o které se musí udržitelný rozvoj opírat a mezi které patří zejména kvalita života a solidarita v rámci generací a mezi nimi, D. zdůrazňuje potřebu kulturního přesunu směrem ke společnosti založené na zásadách udržitelného rozvoje a vyžaduje dlouhodobé politiky zaměřené na oddělení hospodářského růstu od využívání přírodních zdrojů, E. vzhledem k tomu, že významná část evropského obyvatelstva stále trpí vážnými ekonomickými a sociálními problémy, jako je chudoba, nezaměstnanost a sociální vyloučení, a vzhledem k tomu, že nejvíce sociálně zanedbaní lidé často zakoušejí nejhorší podmínky z hlediska jejich sociálního prostředí, včetně špatného bydlení a zdraví; také s ohledem na dramatické demografické změny v Evropské unii a opačné trendy v nejméně rozvinutých zemích, Celkové hodnocení Nedostatečné ambice 1. vyjadřuje nespokojenost s nedostatkem pokroku při rozvoji a další realizaci strategie udržitelného rozvoje, přijaté v roce 2001 v Göteborgu; 2. je přesvědčen, že akční platforma Komise pro revizi strategie udržitelného rozvoje je příliš opatrná a slabá a že se jí ve stávající podobě nepodaří mobilizovat veřejné mínění a tvůrce politik na podporu nezbytných úkolů, které před námi leží; 3. vítá však cennou práci rakouského předsednictví vynaloženou při úsilí o oživení strategie udržitelného rozvoje, při posilování návrhů Komise, při sdružování stávajících cílů a ukazatelů do jednotného ucelenějšího rámce a také při snaze o předložení několika nových koncepcí; Propojení s Lisabonskou strategií 4. domnívá se, že přijímání průřezových strategií, jako např. strategií přijatých v Cardiffu, Lisabonu a Göteborgu, má význam pouze tehdy, když po něm následuje koherentní a sourodný překlenující proces; 5. konstatuje, že cíle Lisabonská strategie v oblasti životního prostředí by měly být stejně důležité jako konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst a že hospodářská udržitelnost a snižování chudoby by měly být ve strategii udržitelného rozvoje stejně prvořadé jako cíle v oblasti životního prostředí; 6. konstatuje v této souvislosti, že nová strategie udržitelného rozvoje a Lisabonská strategie se v mnoha rysech doplňují, což se týká např. společných cílů zlepšení konkurenceschopnosti, vytváření většího množství pracovních míst a kvalitnějších pracovních míst, většího sociálního začlenění, ochrany životního prostředí a předcházení rizikům; 7. navrhuje podniknout konkrétní kroky k zajištění jejich včasné a řádné koordinace, zejména prostřednictvím slučitelných postupů sledování a přezkumu; 8. dále navrhuje jako konkrétní krok směrem k efektivní koordinaci Lisabonské strategie a strategie udržitelného rozvoje, aby se jako podpůrného prostředku ke zvýšení hospodářského růstu, zaměstnanosti a vývozu v rámci Lisabonské strategie využilo nezbytné transformace energetických a dopravních systémů, která musí být založena na oddělení poptávky po energii od hospodářského růstu a na přesunu ke způsobům dopravy šetrným k životnímu prostředí - což je klíčovým cílem strategie udržitelného rozvoje; 9. dále bere na vědomí rozhodnutí, přijaté na zasedání Evropské rady na jaře 2006, provádět každoročně na jarním zasedání Evropské rady energetický přezkum a konstatuje, že práce na něm by měla zapadat do širšího rámce strategie udržitelného rozvoje a lisabonského procesu; Posílení strategie Posílení cílů: stanovení zřetelných přechodných a dlouhodobých úkolů a cílů 10. konstatuje, že pojem "udržitelný rozvoj" má tu výhodu, že představuje skutečně průřezový hospodářský, sociální a environmentální cíl; dále se domnívá, že je třeba jej co nejvíce upřesnit z hlediska jeho různých výkladů; 11. souhlasí v této souvislosti se sedmi klíčovými tématy, která byla navržena na začlenění do revidované strategie udržitelného rozvoje (změna klimatu a čistší energie, veřejné zdraví, sociální vyloučení, demografie a migrace, řízení přírodních zdrojů, udržitelná doprava, globální chudoba a rozvojové problémy); 12. žádá, aby Komise přezkoumala úkoly a cíle, a zajistila tak nejvyšší možnou míru ambicí, a aby zajistila jejich měřitelnost a konkrétnost, a tím umožnila přesné a podrobné hodnocení dosaženého pokroku; 13. zdůrazňuje význam otázek veřejného zdraví a ochrany biologické rozmanitosti z hlediska ambiciózního cíle odvrátit do roku 2010 úbytek biologické rozmanitosti v Evropě a ve světě a navrhuje, aby buď byly tyto otázky začleněny jako nová klíčová témata do strategie udržitelného rozvoje, anebo aby na ně byl alespoň kladen zvláštní důraz v rámci zvláštních oddílů o zdraví a řízení přírodních zdrojů; 14. zdůrazňuje význam rovnosti žen a mužů pro udržitelný rozvoj; podtrhuje, že společných cílů Lisabonské strategie a strategie udržitelného rozvoje nelze dosáhnout bez řešení stávajících nerovností a bez lepšího využívání jak mužského, tak ženského potenciálu; zdůrazňuje proto, že sociální začlenění je třeba chápat v nejširším smyslu, tj. včetně aspektu rovnosti pohlaví; 15. je proto přesvědčen, že je třeba opětovně potvrdit nebo stanovit omezený počet přechodných a dlouhodobých cílů a že tyto cíle se mají zakládat na zásadě obezřetnosti a mají být ambiciózní a realistické povahy, přičemž je pak třeba je náležitě a systematicky uplatňovat a sledovat; domnívá se, že se mají zabývat zejména současnými negativními trendy v oblasti využívání půdy a půdních zdrojů, dopravy, změny klimatu, rybářství, využívání fosilních paliv a úpadku biologické rozmanitosti a že mají usilovat o podporu modálního přesunu, oddělení hospodářského růstu od dopravy a o omezení emisí skleníkových plynů v souladu s maximálním oteplením o 2° C ve srovnání s úrovněmi z období před rozvojem průmyslu; 16. podporuje navrhovaný nový důraz na snahu o měření účinnosti zdrojů prostřednictvím evidence ekologických zdrojů; navrhuje vynaložit zvláštní úsilí na důkladné sledování ekologického dopadu činnosti EU ve světě, přičemž vliv na životní prostředí by měl být analyzován jak z hlediska spotřeby, tak z hlediska výroby a mělo by se usilovat o systematické snižování dopadu činnosti EU; 17. dále vítá návrh Komise na vyhlášení Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení; naléhá na Komisi, aby předložila konkrétnější iniciativy a účinná prováděcí opatření, aby mohlo být dosaženo skutečného pokroku; jako příklad uvádí v této souvislosti iniciativu Komise zaměřenou na analýzu dopadu stárnoucí společnosti, která usiluje o dosažení konkrétních řešení založených na zapojení různých úrovní politického rozhodování v Evropské unii i na zapojení občanské společnosti; Zlepšení kvality růstu jakožto podmínka pro strategii trvale udržitelného rozvoje 18. domnívá se, že důraz, který je při měření pokroku společnosti kladen na HDP, by měl být vyvážen stejným zájmem o kvalitativní aspekty růstu, neboť ty jsou nezbytným předpokladem udržitelného rozvoje; domnívá se proto, že je třeba dosáhnout dohody o omezeném počtu klíčových ukazatelů udržitelnosti, které by měly být představeny a podrobně projednány při výročním přezkoumání strategie udržitelného rozvoje; domnívá se, že by tyto ukazatele měly patřit k základním aspektům kvality života a měly by umožnit kvantitativní a pohotové hodnocení zdraví (kvality a poskytování zdravotní péče, předpokládané délky života, dětské úmrtnosti atd.), informovanost (vzdělávání a kulturu, přístup k informačním a komunikačním technologiím atd.), začlenění (zapojení do rozhodování společnosti a sociálního kapitálu atd.), kvalitu životního prostředí (znečištění ovzduší a vody atd.); 19. vyžaduje další rozvoj evropského sociálního modelu a na základě tohoto modelu dále vyžaduje doporučení, aby členské státy podnikly kroky proti "neudržitelným" trendům chudoby a sociálního vyloučení a proti následkům stárnutí společnosti; domnívá se, že by za tímto účelem měly být vypracovány ukazatele sociální situace, jež by pak byly zahrnuty do hodnocení dopadu udržitelného rozvoje; zdůrazňuje, že Evropa potřebuje makroekonomický rámec na podporu udržitelného rozvoje, posílení interní poptávky ohleduplné k životnímu prostředí, zaměstnanosti a sociální soudržnosti; 20. domnívá se, že by udržitelný rozvoj měl být vnímán jako ekonomická příležitost, spíše než jako omezení, a jako pobídka pro technologické inovace a investice; vyzývá proto Komisi, aby zajistila efektivní koordinaci strategie růstu Unie, která by jak doma, tak v zahraničí za účelem trvale udržitelného rozvoje a "chytrého růstu" sjednotila informační a komunikační technologie a technologie účinně využívající zdroje; 21. domnívá se, že společnost založená na znalostech, informacích a účasti a také na začlenění a mezilidských vztazích by měla být podporována nad rámec lisabonské agendy; domnívá se, že tím bude vytvořena kvalitnější společnost, která může prostřednictvím zvýšené podpory informačních a komunikačních technologií snížit poptávku po energii a jiných přírodních zdrojích; Posílení správy zaměřené na udržitelný rozvoj na vnitrostátní a mezinárodní úrovni a na úrovni EU 22. domnívá se, že má-li být strategie udržitelného rozvoje řádně prováděna, vyžaduje systematický dohled; 23. zavazuje se pořádat v Evropském parlamentu pravidelné diskuse o úkolech a cílech obsažených ve strategii udržitelného rozvoje, které budou založeny na příspěvcích všech jeho relevantních výborů, aby mohl Parlament vyjádřit své názory na pokrok a priority strategie udržitelného rozvoje v takovém časovém předstihu, aby mohly být zohledněny při přezkumech strategie udržitelného rozvoje Evropskou radou; dále se domnívá, že by měl Parlament pořádat pravidelné rozhovory s vnitrostátními parlamenty členských států a s parlamenty ústavou uznaných oblastí, ať už na všeobecném či bilaterálním základě, za účelem přezkoumání osvědčených postupů v oblasti udržitelného rozvoje a také za účelem předávání zkušeností s prováděním strategie udržitelného rozvoje na celoevropské i národní úrovni; 24. zdůrazňuje význam národních strategií udržitelného rozvoje v rámci každého členského státu EU a také potřebu výměny osvědčených postupů mezi těmito státy; dále podtrhuje, že je třeba podniknout kroky spojené se strategií udržitelného rozvoje na regionální a místní úrovni a také na úrovni jednotlivých občanů, a to podporou vzdělávání, postupů účasti a povědomí veřejnosti o zásadách udržitelného rozvoje; 25. domnívá se, že přezkoumání udržitelnosti by mělo být ústředním prvkem veškerého hodnocení dopadu nových politických opatření EU a dodatečného sledování provádění politik; 26. domnívá se, že činnosti na úrovni EU je třeba doplnit o činnosti na mezinárodní úrovni za účelem podpory zásad udržitelného rozvoje na celém světě, a zejména v rychle se rozvíjejících zemích, a to s cílem posílení hospodářského růstu a snižování chudoby a zároveň uchování vzácných zdrojů a ochrany globálního životního prostředí; 27. žádá proto systematičtější každoroční sledování pokroku směřujícího k dosažení cílů johannesburského akčního programu a Rozvojových cílů tisíciletí; 28. uznává, že rozvojové země nemusí při rozvoji svých hospodářství opakovat chyby vedoucí ke znečišťování, kterých se dopustily průmyslově vyspělé země; kromě toho žádá, aby se zásady udržitelnosti zohledňovaly ve všech aspektech činností rozvojové spolupráce EU a aby bylo zajištěno řádné financování, které by umožnilo řešit celosvětové problémy a potřeby životního prostředí; Doplňková opatření 29. zdůrazňuje potřebu doplňkových opatření, jako jsou udržitelná daňová opatření a veřejné zakázky, a také potřebu co nejrychlejšího odstranění neudržitelné veřejné podpory v mnoha oblastech politik, zejména v oblasti energetiky a zemědělství; domnívá se, že udržitelnosti nebude dosaženo, nebude-li daňové zatížení přeneseno z práce na využívání zdrojů a na znečišťování; 30. podtrhuje význam programů rozvoje venkova a zemědělství (tradičního i ekologického) pro udržitelný rozvoj, a to vzhledem k tomu, že pouze hospodářsky a ekologicky životaschopné venkovské oblasti mohou zastavit trend vylidňování venkova, a zajistit tak nezbytné infrastruktury; žádá specifické výzkumné úsilí s ohledem na možné účinky změny klimatu na dostupnost vody a kvalitu půdy v oblasti Středomoří; 31. zdůrazňuje, že věda a inovace hrají významnou roli při řešení mnoha problémů popsaných ve strategii udržitelného rozvoje, včetně konkurenceschopnosti; vyjadřuje politování nad tím, že podpora energetického výzkumu ze strany veřejného sektoru v EU a v jejích členských státech byla v poslední době drasticky omezena, a žádá o její významné zvýšení, pokud jde o podporu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti; 32. uznává, že bezpečnost klimatu a potřeba skoncovat se závislostí na fosilních palivech se stávají novými prioritami při tvorbě politik EU a vyžadují nejen ambiciózní vnitrostátní opatření k omezení skleníkových plynů, ale také výraznou finanční podporu technologické spolupráce s rozvojovými zeměmi, která podpoří investice do energetické účinnosti a technologií s nízkými emisemi oxidu uhličitého; zdůrazňuje důležitost úspor energie jakožto toho nejvýznamnějšího zdroje energie v Evropě, který nemá žádné negativní dopady na životní prostředí; 33. věří, že se cíle strategie udržitelného rozvoje musí v období 2007-2013 odrazit ve využití rozpočtu EU a že musí pomoci stanovit program úplného přezkoumání rozpočtu EU v letech 2008/2009; v této souvislosti vítá skutečnost, že návrh nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu regionálního rozvoje, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti (KOM(2004)0492) výslovně uvádí, že k uskutečnění cílů těchto fondů dochází v rámci udržitelného rozvoje, lituje však toho, že vyčlenění podpory spolufinancované těmito fondy neodpovídá strategii udržitelného rozvoje, a domnívá se, že by tato skutečnost měla být přezkoumána; 34. na závěr trvá na tom, že opatření na podporu cílů udržitelného rozvoje by neměla být posuzována pouze z hlediska jejich krátkodobých nákladů, ale také z hlediska jejich dlouhodobějších přínosů, a že by měly být rovněž řádně zohledněny náklady způsobené nečinností; * * * 35. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. --------------------------------------------------