EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 19.7.2022 COM(2022) 340 final ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Shrnutí výročních zpráv o provádění operačních programů spolufinancovaných z Fondu evropské pomoci nejchudším osobám v roce 2020

























1. ÚVOD Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) pomáhá řešit nejhorší formy chudoby v EU, jako jsou například potravinová nouze, dětská chudoba a bezdomovectví. Z fondu FEAD byla na období 2014–2020 k dispozici celková částka ve výši 3,8 miliardy EUR (v běžných cenách). EU poskytuje až 85 % finančních prostředků, které jsou doplněny o vlastní zdroje členských států. Celková hodnota fondu tak dosahuje přibližně 4,5 miliardy EUR. Členské státy mohou fond využívat dvěma způsoby: ·pro operační program poskytující potravinovou a/nebo základní materiální pomoc (OP I) a/nebo ·pro operační program na podporu sociálního začleňování (OP II). Potravinovou a/nebo základní materiální pomoc musí doplňovat doprovodná opatření, jako jsou vzdělávací aktivity na podporu zdravé výživy a poradenství v oblasti přípravy a skladování potravin, usnadnění přístupu ke zdravotní péči, psychologická a terapeutická podpora, programy zaměřené na získání dovedností, poradenství v oblasti hospodaření s rozpočtem domácnosti, společenské a volnočasové aktivity a poskytování právních služeb. V souladu se svým právním základem vychází toto shrnutí z vnitrostátních zpráv o provádění za rok 2020, které Komise obdržela od členských států. Stejně jako v předchozích letech obsahuje zpráva také vývoj a finanční informace po roce 2020, pokud jsou k dispozici. Podle výročních zpráv o provádění fondu FEAD z roku 2020 pomohl tento fond řešit negativní dopady pandemie COVID-19 na nejchudší osoby a zmírnit nejhorší formy chudoby a sociálního vyloučení. Navzdory omezenému rozpočtu fond FEAD prokázal, že úspěšně doplňuje vnitrostátní úsilí o řešení materiální deprivace a boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Fond se zabýval zejména potravinovou nouzí, dětskou chudobou a bezdomovectvím. Díky dodatečným flexibilním možnostem pro programy FEAD poskytovaným v rámci Akce v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) budou finanční prostředky z fondu FEAD rovněž zásadní pro poskytování tolik potřebné potravinové a základní materiální pomoci osobám prchajícím z Ukrajiny. Fond FEAD je v souladu se strategií Evropa 2020 a Akčním plánem pro evropský pilíř sociálních práv (cílem je snížit počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením do konce roku 2030 nejméně o 15 milionů), neboť se zaměřuje na podporu sociálního začleňování a sociální ochrany. Doplňuje další fondy EU, zejména ESF a Azylový, migrační a integrační fond (AMIF), tím, že se zaměřuje na jiné skupiny nebo poskytuje doplňková opatření. Sociální situace, v níž fond FEAD v roce 2020 působil, se vyznačovala zvýšenými problémy v oblasti chudoby a sociálního vyloučení v důsledku pandemie COVID-19. Počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením v EU se v roce 2020 odhadoval na 96,5 milionu osob, což představuje 21,9 % celkové populace. To odpovídá nárůstu přibližně o 900 000 osob oproti roku 2019. Zhruba 6,3 milionu osob se potýkalo se všemi třemi riziky chudoby a sociálního vyloučení současně (ohrožení příjmovou chudobou, vážná materiální a sociální deprivace a život v domácnosti s velmi nízkou intenzitou práce). V roce 2020 si 38 milionů lidí v EU každý druhý den nemohlo dovolit kvalitní jídlo a v současnosti má potravinová pomoc pro část obyvatelstva v mnoha členských státech stále zásadní význam. 1.1 Budoucí vývoj Pro současný víceletý finanční rámec na období 2021–2027 je fond FEAD začleněn do Evropského sociálního fondu plus (ESF+), aby se zjednodušilo financování a zlepšila součinnost mezi fondy. V zájmu posílení podpory sociálního začleňování nařízení o ESF+ vyžaduje, aby bylo na cíle sociálního začleňování přiděleno nejméně 25 % prostředků z části ESF+ pro sdílené řízení (oproti 20 % v rámci ESF 2014–2020), a to s dalším minimálním přídělem 3 % na členský stát na řešení materiální deprivace, což je současný klíčový cíl FEAD. Na podporu řešení materiální deprivace platí zvláštní pravidla, aby byla co nejjednodušší. Jak vyplynulo z hodnocení FEAD v polovině období, zúčastněné strany oceňují a zdůrazňují potřebu zachovat zvláštní aspekty fondu, jako jsou i) flexibilita a obecně méně přísné administrativní požadavky ve srovnání s hlavními programy ESF a ii) zavedené sítě a provozní způsoby poskytování. Nízké prahové hodnoty umožňují poskytovat podporu osobám, k nimž nedosáhnou sociální služby, jako jsou například osoby bez domova, noví nebo neregistrovaní migranti nebo určité starší osoby ohrožené chudobou. Umožňují také rychle reagovat na nově vznikající potřeby a krizové situace. 1.2 Koordinace fondu FEAD na úrovni EU Stejně jako v předchozích letech byla hlavním fórem řídicích orgánů pro výměnu informací o provádění fondu i nadále odborná skupina FEAD. Odborná skupina se sešla dvakrát v roce 2019 a čtyřikrát v roce 2020, aby projednala aspekty provádění programu FEAD, zejména doprovodná opatření, potravinové dary, audity, koordinaci s ostatními fondy EU, zjednodušené vykazování nákladů a elektronické poukázky. V roce 2020 byla na pořadu jednání také reakce na krizi spojenou s pandemií COVID-19, včetně příslušných změn nařízení o fondu FEAD. V říjnu a prosinci 2020 zasedala odborná skupina FEAD společně s technickou pracovní skupinou ESF. V zájmu posílení vztahů se zúčastněnými stranami nahradily v letech 2020 a 2021 předchozí setkání sítě FEAD vzájemné vzdělávací aktivity pro komunitu FEAD. V tomto období se uskutečnily tři tematické online semináře, tři vzájemné výměny a dvě konference, během nichž se diskutovalo o zbývajících výzvách v oblasti provádění a o příležitostech, které nabízí fond ESF+. Na seminářích a vzájemných výměnách se zejména jednalo o:

·charakteristikách nových konečných příjemců opatření financovaných z fondu FEAD a nových postupech zavedených během krize COVID-19, ·možných integrovaných přístupech na podporu sociálního začleňování konečných příjemců, ·monitorování a osvětové činnosti, ·doprovodných opatřeních pro sociální začlenění během pandemie a po ní, ·zavádění systémů poukázek / elektronických poukázek, ·zapojení a úloze zúčastněných stran a konečných příjemců. 2. POKROK PŘI PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ 2.1 Finanční plnění Celkové způsobilé veřejné výdaje vyčleněné na podporu FEAD v roce 2020 činily 643 milionů EUR, což je více než 608 milionů EUR v roce 2019. Na konci roku 2020 dosáhly přislíbené kumulativní částky (na období 2014–2020) výše téměř 3,9 miliardy EUR, což představuje 85 % celkových zdrojů programů (které zahrnují finanční prostředky EU a vnitrostátní spolufinancování). V roce 2020 byla příjemcům vyplacena částka ve výši přibližně 552,2 milionu EUR, což představuje výrazný nárůst oproti předchozím letům (478,5 milionu EUR v roce 2019, 501,2 milionu EUR v roce 2018, 412,8 milionu EUR v roce 2017 a 435,2 milionu EUR v roce 2016). Nárůst je způsoben zejména obnovením činnosti v Rumunsku v roce 2020. Odráží také zvýšenou poptávku v důsledku pandemie COVID-19. Podle údajů z roku 2020 vedla pandemie COVID-19 k nižšímu počtu výkazů výdajů členských států. Výdaje ve druhém čtvrtletí roku 2020 představovaly 51 milionů EUR, což je méně než polovina odpovídající částky z roku 2019 (128 milionů EUR). Ve druhé polovině roku se však situace zlepšila. Celková částka fondu FEAD vykázaná v roce 2020 byla nakonec jen mírně nižší než celková částka vykázaná v roce 2019 (549 milionů EUR oproti 573 milionům EUR v roce 2019). Celková částka vyplacená na fond FEAD v roce 2021 se zvýšila na 621 milionů EUR díky dodatečným zdrojům (81 milionů EUR) poskytnutým v rámci iniciativy REACT-EU. Ukázalo se, že fond FEAD je přizpůsobivý a reaguje na nové potřeby, jako je krize COVID-19. Nařízení o fondu FEAD bylo v dubnu 2020 změněno jako součást iniciativy CRII+, která umožňuje používat způsoby nepřímého poskytování, např. poukázky nebo karty (aby se snížilo riziko kontaminace), a nakupovat osobní ochranné prostředky pro organizace poskytující podporu FEAD. Změny navíc umožnily poskytnout členským státům 100% míru spolufinancování na jedno účetní období. Do konce roku 2021 bylo změněno dvanáct programů FEAD: osm z nich s cílem využít 100% míru spolufinancování a čtyři s cílem zavést mimořádná opatření v reakci na pandemii COVID-19. Další změna nařízení o fondu FEAD byla přijata v únoru 2021 jako součást plánu Komise na podporu oživení v rámci iniciativy REACT-EU. Tato změna umožňuje členským státům přidělit dodatečné finanční prostředky na programy v rámci fondu ESF, fondu FEAD a Evropského fondu pro regionální rozvoj. Další zdroje mohou doplnit stávající podporu, jako jsou potravinová anebo základní materiální pomoc nebo projekty sociálního začleňování. Měly by odpovídat specifickým potřebám každého členského státu a zohledňovat zvýšený počet chudých osob od vypuknutí pandemie COVID-19. V rámci iniciativy REACT-EU 2021 bylo pozměněno třináct operačních programů (Belgie, Bulharsko, Estonsko, Španělsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Lotyšsko, Lucembursko, Rakousko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko), přičemž celková částka na jejich doplnění činí 506 milionů EUR. Dne 6. dubna 2022 bylo nařízení o fondu FEAD změněno, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE). Nyní umožňuje členským státům a regionům flexibilněji využívat fond FEAD k poskytování mimořádné podpory lidem prchajícím z Ukrajiny po invazi ze strany Ruské federace. Konkrétně umožňuje členským státům v případě potřeby změnit některé prvky programu s cílem řešit krizi a jednoduše o tom informovat Komisi, aniž by k tomu bylo zapotřebí jejího souhlasu. Kromě toho také stanoví dřívější datum způsobilosti pro tyto akce od 24. února 2022. V neposlední řadě prodlužuje možnost 100% spolufinancování ze strany EU na účetní období začínající 1. července 2021 a končící 30. června 2022. Kromě toho bylo 12. dubna přijato nařízení, které doplňuje akci CARE. Tato změna zajistí likviditu a urychlí přístup příjemců k finančním prostředkům tím, že poskytne dodatečné platby předběžného financování ve výši 3,5 miliardy EUR na tranši iniciativy REACT-EU na rok 2021 pro programy FEAD a programy politiky soudržnosti využívající zdroje REACT-EU. 2.2 Provádění v praxi Pomoc z fondu FEAD a profil konečných příjemců V roce 2020 fond FEAD úspěšně poskytl pomoc ve 27 členských státech a dosáhl značného pokroku při plnění svých cílů. Většina členských států (23 z 27) poskytovala potravinovou a/nebo základní materiální pomoc spolu s doprovodnými opatřeními (OP I – tabulka 1). Čtyři členské státy pokračovaly v realizaci programů sociálního začleňování (OP II – tabulka 1). Tabulka 1.Druh pomoci poskytované v roce 2020 OP Druh pomoci Členský stát OP I Potraviny BE, BG, EE, ES, FI, FR, MT, PL, PT, SI, SK (11) Základní materiální pomoc AT (1) Obojí CZ, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, LV, RO (10) OP II Sociální začleňování DE, DK, NL, SE (4) Zdroj: SFC2014

V roce 2020 fond FEAD podpořil téměř 15 milionů lidí potravinami (oproti 12,2 milionu v roce 2019), přibližně 1,96 milionu lidí materiální pomocí (oproti 800 000 v roce 2019) a 30 000 lidí pomocí v oblasti sociálního začleňování, tedy stejně jako v roce 2019. Tyto nárůsty jsou způsobeny zejména obnovením činnosti v Rumunsku. Odrážejí však také zdravotní krizi COVID-19, která zhoršila podmínky stávajících zranitelných osob pobírajících podporu FEAD, a zároveň o potravinovou pomoc požádaly nové osoby, včetně osob s nejistým zaměstnáním (např. krátkodobé smlouvy, dočasná nebo neformální práce), nezávislých pracovníků a znevýhodněných studentů terciárního vzdělávání. Nejvýraznější nárůst počtu konečných příjemců byl zjištěn ve FR (o 714 000 více než v roce 2019), IT (o 597 000 více), ES (o 268 000 více) a HU (o 113 000 více). Naopak osm členských států zaznamenalo snížený počet konečných příjemců, zejména HR (snížení o 175 000 příjemců, tj. o 88 % méně než v roce 2019), SK (145 000, tj. o 51 % méně) a CY (1 800, tj. o 76 % méně), jakož i DK a NL. Obrázek 1. Počet osob, které jsou příjemci potravinové pomoci a/nebo základní materiální pomoci (v milionech) Zdroj: SFC2014 Obrázek 2. Celkový počet osob, jimž je poskytována podpora v oblasti sociálního začleňování Zdroj: SFC2014 Profil cílových skupin zůstal v podstatě stabilní, i když s malými změnami. Podle odhadů partnerských organizací tvořily v roce 2020 přibližně 47 % konečných příjemců ženy (o dva procentní body méně než v roce 2019), 28 % děti ve věku 15 let a méně, přibližně 10 % migranti, účastníci zahraničního původu nebo menšiny, 10 % osoby ve věku 65 let a více (o dva procentní body více než v roce 2019), 6 % osoby bez domova a 6 % osoby se zdravotním postižením. V roce 2020 představovaly děti kolem 28 % osob, které obdržely potravinovou pomoc, základní materiální pomoc nebo pomoc při sociálním začleňování. Tento podíl se mírně snížil oproti roku 2019, kdy činil 30 %. V několika členských státech obdržely děti největší podíl potravinové pomoci, zejména v HR (93 %), HU a na MT (60 %) a v CZ (52 %). Kromě toho na děti připadala veškerá základní materiální pomoc v CY, HU a IE, zatímco v AT tvořily jedinou největší skupinu (85 % konečných příjemců). Přibližně 10 % konečných příjemců tvořili migranti, lidé, kteří jsou původem cizinci, či příslušníci menšin. Tento podíl však může být podhodnocen vzhledem k tomu, že informace o migrantech, kterým je poskytována pomoc, nejsou vždy uváděny z důvodu ochrany údajů (EL, FR a SK). Migranti jsou obecně nejpočetnější skupinou, následují uprchlíci a žadatelé o azyl. Odhadem 6 % konečných příjemců podpory z fondu FEAD představovaly osoby bez domova, přičemž tento podíl zůstává v podstatě stabilní. Počet osob bez domova je však mimořádně obtížné odhadnout, neboť nejsou registrovány a často se zdráhají poskytovat jakékoli osobní údaje. V IE, CZ a FR tvořily osoby bez domova více než 13 % konečných příjemců potravinové pomoci. V IT byl podíl osob bez domova pobírajících potravinovou pomoc poměrně nízký (3 %), ale jednalo se o nejpočetnější skupinu pobírající základní materiální pomoc (66 % všech konečných příjemců). V ČR byl také poměrně vysoký podíl konečných příjemců základní materiální pomoci, kteří byli bez domova (21 %). Přibližně 6 % konečných příjemců tvořily osoby se zdravotním postižením. Největší podíl osob se zdravotním postižením, které dostávaly potravinovou pomoc, byl v BG a HU (31 %), RO (20 %), PL a LV (17 %). Ve FR, IT, MT a PT činil tento podíl 1 % nebo méně. Na druhou stranu podíl osob se zdravotním postižením, které pobíraly materiální pomoc, byl poměrně vysoký v LV, RO a LT (mezi 13 % a 17 %). Rámeček 1.Příklady pomoci dětem v jednotlivých členských státech Lotyšsko: V návaznosti na rok 2019 poskytuje LV v roce 2020 zvláštní pomoc dětem. Patří sem: i) tři typy potravinových balíčků pro kojence a malé děti podle věku; ii) čtyři různé sady hygienických potřeb pro kojence a malé děti ve věku od 0 do 24 měsíců podle věku; iii) individuální učební pomůcky pro děti ve věku 5 až 10 let a iv) individuální učební pomůcky pro děti ve věku 11 až 16 let. Aby se zabránilo diskriminaci, LV konkrétně zajišťuje, aby školní pomůcky (např. školní brašny) neobsahovaly barevné tvary a kresby, které podporují stereotypní vnímání pohlaví. Rumunsko: Většinu konečných příjemců programů FEAD tvoří děti, zejména ty nejvíce znevýhodněné. Dostávají zvláštní podporu, která zahrnuje: i) balíčky osobní hygieny; ii) elektronické poukázky na podporu vzdělávání (pro způsobilé znevýhodněné děti) s cílem zabránit předčasnému ukončování školní docházky v předškolním, základním a nižším středním vzdělávání. V roce 2020 se počítalo také s poskytováním balíčků pro novorozence. Vzhledem k pandemii COVID-19 však toto opatření nemohlo být provedeno. Kypr: V únoru 2018 byl zahájen proces poskytování materiální pomoci příjemcům, a to realizací programu „věno pro novorozence“ (prika tou morou) pro děti narozené po 1. lednu 2017. Program je realizován uspokojivě a podle plánu. Mezi základní zboží pro novorozence patří postýlky, pleny a matrace. Navzdory výzvám souvisejícím s COVID-19 nebyla distribuce tohoto nezbytného zboží přerušena, ale došlo k určitým změnám ve způsobu doručování výrobků, aby byla zajištěna bezpečnost a zdraví všech zúčastněných. OP I – Potravinová pomoc Po třech letech, kdy se její množství mírně snížilo, se potravinová pomoc v roce 2020 výrazně zvýšila a dosáhla 428 000 tun (oproti 345 000 tunám v roce 2019). Kumulativní objem za období 2014–2020 činil více než 2 460 000 tun potravin. Přibližně dvě třetiny ze 23 členských států provádějících OP I množství distribuovaných potravin buď zvýšily, nebo je zachovaly. V procentním vyjádření došlo vedle RO, které vykázalo kladnou hodnotu poprvé od roku 2016, k výraznému nárůstu zejména v PT (+123 %), IT (+77 %), PL (+55 %) a EE (+36 %). Největší pokles, opět v procentech, byl zaznamenán v HR (–79 %) a SK (−64 %), zatímco CY ukončil distribuci potravinové pomoci. V roce 2020 Estonsko poprvé zavedlo distribuci potravinových darů s pomocí své partnerské organizace (Estonská potravinová banka). Obrázek 3. Potravinová pomoc poskytnutá v letech 2014–2019 (v tisících tun) podle členských států

Zdroj: SFC2014 V roce 2020 více než polovinu všech distribuovaných potravin (57 %) tvořily mléčné výrobky, mouka, chléb, brambory a další škrobnaté výrobky. Podíl mléčných výrobků (31 % z celkového množství) byl vysoký zejména ve FR (50 %), ES (47 %) a SI (46 %). Podíl mouky, chleba, brambor a ostatních škrobnatých výrobků (26 % z celkového množství) tvořil většinu distribuovaných potravin ve FI, SK, RO, LV a MT (od 62 % ve FI do 50 % na MT), zatímco v IT to byla se 49 % zdaleka největší skupina potravin. Třetí kategorií bylo v procentuálním vyjádření s 18 % ovoce a zelenina, přičemž obzvláště vysoké podíly byly v PT (38 %), na MT (36 %), v BG (33 %), PL a IE (28 % u obou zemí). Zbývající kategorie (maso, vejce, ryby a mořské plody; tuky a oleje; předpřipravené potraviny) tvořily přibližně 7 až 8 % z celkového množství, zatímco cukr představoval 3 %. Náklady na množství distribuovaných potravin na osobu se v jednotlivých členských státech i v jednotlivých letech značně liší. To je zapříčiněno hlavně množstvím a druhem distribuovaných produktů (např. vysokou mírou čerstvých produktů), jakož i intenzitou podpory. Podíl potravin spolufinancovaných FEAD na celkovém objemu potravin distribuovaných partnerskými organizacemi činil z celkového počtu přibližně 50 %. Tento podíl se pohybuje od méně než 25 % ve FR, LU a FI až po všechny potraviny distribuované v BG, ES a HU. Všech 21 členských států, jež distribuují potraviny, je předává ve formě standardizovaných potravinových balíčků. Třináct členských států poskytovalo také jídlo: BE, BG, CZ, EL, ES, FI, HR, HU, IE, IT, LV, PL a SK. OP I – Základní materiální pomoc V roce 2020 distribuovalo základní materiální pomoc dvanáct členských států. Jednalo se o AT, CY, CZ, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, LV a RO. Seznam je podobný jako v roce 2019 s výjimkou RO, které základní materiální pomoc nedistribuovalo, a SK, které ji přestalo distribuovat v roce 2020, jak již bylo uvedeno. Množství základní materiální pomoci se nadále výrazně zvyšovalo. V roce 2020 distribuovaly členské státy základní materiální pomoc ve výši 69,2 milionu EUR, což je o 19,2 milionu EUR více než v roce 2019 (což již bylo o 42 % více než v roce 2018 a o 44 % více než v roce 2017). Nárůst je způsoben poměrně rozsáhlým zvýšením poskytování materiální pomoci v několika členských státech. Nárůst byl obzvláště výrazný v AT, CZ, EL, LV a především v IT (s více než pětinásobným nárůstem) a v RO, které je odpovědné za převážnou většinu materiální pomoci distribuované v EU (41,2 milionu EUR). Základní materiální pomoc se výrazně snížila v HR (z 2,2 milionu EUR na 368 000 EUR) a v malé míře v LT a LU, přičemž SK distribuci ukončilo. Hlavní základní materiální pomoc distribuovanou prostřednictvím FEAD představovaly i nadále školní potřeby a produkty pro osobní hygienu určené rodinám s dětmi. V roce 2020 zahrnovaly produkty distribuované rodinám s dětmi psací a školní potřeby (AT, EL, HR, HU, IE a LV), školní brašny (AT, EL, HR a LV), balíčky pro péči o děti (CY, EL, HR, HU, IE a LV), sportovní vybavení (EL a HR) a oblečení (EL, HR a IT). V EL, HU, LU a LV byly distribuovány také výrobky jako prací prostředky, krémy a mýdla pro kojence a batolata, vlhčené ubrousky a pleny. CZ, HR, HU, LT, LV, PL, PT a RO poskytovaly hygienické balíčky s ochrannými pomůckami k prevenci šíření COVID-19, které obsahovaly roušky, dezinfekční prostředky atd. Opatření na podporu bydlení se týkala zejména osob bez domova v IT, ale pomoc byla poskytována také v CZ a EL; byly jim poskytnuty prostředky osobní hygieny a další potřeby. V CZ a IT obdržely také kuchyňské vybavení (osoby, kterým bylo poskytnuto ubytování nebo které žily v nejistém ubytování) a oblečení a v CZ, EL a IT jim byly poskytnuty spací pytle a přikrývky. Obrázek 4. Celková peněžní hodnota zboží v období 2014–2020 podle druhu Zdroj: SFC2014 Obrázek 5. Celková peněžní hodnota zboží v období 2014–2020 podle členského státu Zdroj: SFC2014 OP I – Doprovodná opatření V souladu s nařízením o fondu FEAD členské státy, které v roce 2020 prováděly programy OP I, poskytly rovněž doprovodná opatření. Krize COVID-19 však představovala značnou výzvu pro realizaci doprovodných opatření v rámci programů FEAD a jejich provádění bylo v jednotlivých členských státech obecně nerovnoměrné. Na druhou stranu byla zavedena další doprovodná opatření k řešení současných problémů způsobených pandemií. Například: -V několika členských státech byly poskytnuty informace o preventivních opatřeních v souvislosti s pandemií, mimo jiné v AT, BG, EL, FI, HU a IT. -V některých členských státech řídicí orgány výslovně zahrnuly psychologickou podporu do doprovodných opatření k řešení dopadů pandemie COVID-19 na duševní zdraví a souvisejících sociálních omezení (např. EL, FR, PL, RO a SI).

-Vzhledem k rozsáhlým omezením volného pohybu osob zavedeným v členských státech se role digitálních technologií stala velmi důležitou. HU, LT, MT a PL prováděly aktivity zaměřené na zvyšování digitálních dovedností v oblasti vzdělávání a zaměstnanosti, jakož i na zajištění fungování sociálních služeb a udržování rodinných a/nebo komunitních vazeb. Kromě toho většina členských států nadále prováděla kombinaci doprovodných opatření a jen málo z nich se rozhodlo zaměřit se pouze na jednu či dvě činnosti. Bylo však zjištěno, že v roce 2020 byla doprovodná opatření v několika členských státech, jako je EE a IE, omezena kvůli COVID-19. Na druhou stranu RO v roce 2020 zaznamenalo výrazný nárůst poskytování doprovodných opatření prostřednictvím fondu FEAD. V roce 2020 došlo v LV k 10% nárůstu (o 112 doprovodných opatření více) ve srovnání s rokem 2019, ale k 11% poklesu (o 677 osob) příjemců doprovodných opatření. Mezi doprovodná opatření prováděná v roce 2020 patřila tato: ·doporučení týkající se přípravy a uchovávání potravin (BE, BG, CZ, ES, FI, FR, HR, LT, LV, MT, PL, PT a SK), ·vzdělávací činnosti nebo informace na podporu zdravé výživy a životního stylu, např. kurzy vaření (BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, IT, LT, LU, LV, PT, PL, RO a SK), ·rady, jak omezit plýtvání potravinami (BG, CZ, ES, FI, LU, LV, PL a PT), ·poradenství v oblasti osobní hygieny (BE, BG, EL, HR, HU, LV, RO a SK), ·odkazování na příslušné služby (např. sociální/administrativní) (BE, BG, CZ, EE, FI, FR, IE, IT, LU, LV, PT a SK), ·koučování a workshopy, zejména za účelem lepší integrace do vzdělávání nebo na trh práce (BG, CY, CZ, EL, FI, FR, IE, IT, LT, MT, RO a SI), ·vzdělávací činnosti a školení/programy zaměřené na rozvoj dovedností (EL, FR, MT, PL, RO a SI), ·usnadnění přístupu ke zdravotní péči (BG, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV a RO), ·psychologická a terapeutická podpora (CZ, EL, FI, FR, HU, IT, LT, PL, RO a SI), ·poradenství ohledně hospodaření s rozpočtem domácnosti (BG, CZ, EL, FR, HR, IE, IT, LT, LV, MT, PL, PT a SK), ·konkrétní doporučení týkající se udržování nebo obnovování rodinných/komunitních vazeb, včetně řešení konfliktů, rodičovské pomoci, pomoci při domácí péči (BG, CY, FR, IE, LT, LV a PL), ·společenské a rekreační činnosti (CZ, FI, FR, LV, LU, MT, PL a SI), ·poskytování právních služeb (CZ, FR, IT, LT, PL a RO), další doprovodné činnosti (AT, BE, BG, CY, CZ, EE, ES, FI, FR, IE, EL, IT, LU, MT, PL, PT, RO a SI), včetně služeb osobní podpory, péče o dospělé, sociálních služeb v oblasti dopravy, usnadnění přístupu k bydlení nebo přístřeší, podpory přístupu k právům a podpory školní docházky. Obrázek 6. Druhy doprovodných opatření provedených v roce 2019 (n=23)

Rámeček 2.Využití prostředků technické pomoci v souvislosti s pandemií Řada členských států, včetně LT, LU, PL, RO a SI, uvolnila prostředky na technickou pomoc speciálně k řešení různých problémů, které představuje pandemie COVID-19. Řídicí orgány v LT, BG a PL se rozhodly použít část prostředků určených na technickou pomoc na nákup ochranných pomůcek pro zaměstnance a dobrovolníky, kteří se přímo podílejí na poskytování potravinové pomoci. V LU byla technická pomoc využita k provedení průzkumu operačních programů FEAD a konečných příjemců v polovině období a k úpravě softwaru pro účely nákupů na dálku pro příjemce považované za ohrožené během pandemie. V LV byly mobilizovány prostředky na technickou pomoc s cílem zajistit kontinuitu opatření pro sladění pracovního a rodinného života, jakož i v oblasti přístupu k práci, a to při současném zachování genderové rovnosti a nediskriminace. Členské státy, včetně RO a SI, využily fondy technické pomoci na podporu provádění a operací programu FEAD. V RO byla technická pomoc využita k podpoře obecného provádění programu FEAD poskytováním logistické podpory; například najímáním smluvních zaměstnanců, poskytováním potřebného vybavení pro operace a ochranou provozních zaměstnanců. V několika členských státech bylo rovněž zjištěno, že část rozpočtu určená na konkrétní OP byla rovněž přerozdělena na konkrétní opatření. Na SK byla část nevyužitého rozpočtu původně přiděleného na jiná opatření přesunuta na podporu poskytování hygienických balíčků konečným příjemcům v souvislosti s pandemií COVID-19. OP II – Sociální začleňování Členské státy (DE, DK, NL a SE) programu OP II pokračovaly v realizaci opatření v oblasti sociálního začleňování v roce 2020, a to navzdory skutečnosti, že krize COVID-19 měla na činnosti ve všech členských státech výrazný negativní dopad. DE pokračovalo v oslovování nově příchozích dospělých osob a osob bez domova a ve zlepšování jejich přístupu k poradenským a podpůrným opatřením. Specifický cíl A podpořil 4 275 dětí přistěhovalců předškolního věku do sedmi let. Celkem 3 767 dětí přistěhovalců využilo alespoň jednu nabídku předškolního vzdělávání. To odpovídá ukazateli výsledků 88,11 %. V rámci specifického cíle B bylo poskytnuto poradenství 5 365 osobám bez domova a osobám ohroženým bezdomovectvím. Celkem 4 373 osob mohlo díky poradenství a mentorování získat pomoc alespoň jedné sociální služby (81,56 % z celkového počtu). V DK byly rozšířeny aktivity na zlepšení podmínek pro osoby bez domova, včetně osob z jiných zemí EU, které mají povolení k pobytu v DK. Přestože projektové aktivity pokračovaly po celou dobu omezení souvisejících s COVID-19, pandemie se ukázala být výzvou a počet účastníků se prudce snížil: ze 757 v roce 2019 na 277 v roce 2020. COVID-19 má největší dopad na sdružení pracující s migranty, protože mnozí z nich se vrátili do země původu. V NL byl projekt „Senioři v sousedství“ silně ovlivněn vypuknutím krize COVID-19, ale ukázal se jako obzvláště cenný. Cílem projektu je zmírnit sociální vyloučení znevýhodněných osob starších 65 let. Hlavními kontaktními místy jsou místní knihovny, které však byly pravidelně zavírány. Během omezení volného pohybu osob se však vyplatily aktivity zaměřené na digitální dovednosti, kterých se účastníci účastnili již dříve, a umožnily pokračovat v online aktivitách. Projekt tak byl úspěšný v tom, aby se stávající účastníci cítili sociálně začleněni. V některých případech se účastníci dokonce sami ujali iniciativy a pokračovali v setkávání pod širým nebem. Nakonec se zúčastněným knihovnám stále daří oslovovat nové účastníky, i když jejich počet se snížil z 579 na 366, přičemž v období 2014–2020 jich bylo celkem 3 219. Rovněž uvedly, že mají v úmyslu pokračovat v projektu i po skončení financování z FEAD, a to s využitím vlastních zdrojů. Programy sociálního začleňování v SE zahrnují dva typy podpory: podporu zdraví a poskytování základních informací o švédské společnosti zaměřené na chudé osoby pocházející z jiných zemí EU nebo EHP. V roce 2020 se počet účastníků prudce zvýšil z 658 v roce 2019 na 1 175 účastníků. Kumulativní počet účastníků v letech 2014–2020 dosáhl počtu 3 849. Hlavními cílovými skupinami jsou osoby bez domova (nebo lidé, kterým hrozí bezdomovectví), migranti, osoby cizího původu, příslušníci menšin a ženy. Tyto skupiny dohromady představují více než 90 % konečných příjemců programů FEAD. 2.3 Překážky při provádění Fond FEAD je na dobré cestě k dosažení svých cílů. Přesto přetrvávalo několik překážek, které bránily provádění, jako například problémy s kapacitou partnerských organizací a logistické problémy související zejména s pandemií COVID-19. Tyto problémy byly částečně řešeny díky větší flexibilitě a menší administrativní zátěži, které nabídly změny fondu FEAD v roce 2020, jež umožnily používat elektronické poukázky pro poskytování potravinové pomoci (PT, RO) a základní materiální pomoci (LT, LU, RO), poskytování osobních ochranných prostředků (čímž se snížilo riziko kontaminace) a financování opatření ve výši 100 % pro účetní období 2020–2021. Při řešení nových výzev se rovněž ukázala jako nezbytná silná spolupráce mezi řídicími orgány a partnerskými organizacemi. Více než dvacet členských států oznámilo překážky při provádění. Většina členských států (včetně BE, CY, CZ, EE, ES, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LT, LU, LV, MT, PL, PT, RO, SE, SI a SK) uvedla, že pandemie COVID-19 a její dopad na různých úrovních způsobily významné překážky při provádění programů FEAD v roce 2020: ·Ve velkém počtu těchto členských států bylo pozorováno pozastavení provádění činností v důsledku omezení volného pohybu osob a dalších omezení. V některých případech vedl nedostatek zaměstnanců k uzavření některých distribučních center (BE, IE, LU). Ve většině členských států však byly provedeny úpravy, které umožnily pokračovat v distribuci potravin navzdory omezením. Konečným příjemcům bylo obecně umožněno vyzvednout si potravinovou pomoc v určitém čase a na určitém místě nebo různými způsoby (v BE, CY, CZ, EE, ES, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LT, LU, LV, MT, PL, PT, RO, SI, SK). Například potravinová a materiální pomoc byla doručována konečným příjemcům domů nebo na individuální schůzky či prostřednictvím potravinových poukázek (PT, RO), aby se zabránilo přeplnění distribučních center. Podobně byla v některých členských státech doprovodná opatření přizpůsobena novým výzvám (např. v NL byly činnosti prováděny fyzicky i na dálku), zatímco v jiných (např. v PL) byla zrušena. ·Zpoždění a obtíže při distribuci potravin a materiální pomoci byly způsobeny přímo pandemií v BE, BG, CZ, DK, FR, EL, HR, MT, PL, PT a RO. Problémy byly hlášeny zejména v souvislosti s dodávkami konkrétních potravinářských výrobků (LU, PL), a to z důvodu omezené dostupnosti surovin na trhu a zpoždění ve výrobním procesu. Nedostatek zaměstnanců v PL navíc vedl k obtížím při realizaci smluv, například s dopravními společnostmi, což mělo za následek potíže s poskytováním některých produktů. SK hlásilo v některých ojedinělých případech potíže způsobené tím, že koneční příjemci změnili svou trvalou adresu a odmítli pomoc. Stejně jako v předchozích letech mnoho těchto překážek pomohla zemím překonat flexibilita fondu FEAD a úzká spolupráce mezi řídicími orgány a partnerskými organizacemi. V některých členských státech (např. v BE, DE, DK, FR, IT, IE a SE) pořádal řídicí orgán pravidelná setkání s partnerskými organizacemi a příslušnými zúčastněnými stranami, a to osobně či online, aby projednal a podpořil provádění programu. Zatímco členské státy většinou uváděly problémy spojené s dopady krize COVID-19, další problémy se týkaly:

·logistiky, například vysokých nákladů na dopravu, zničení výrobků během přepravy, nedodržování zásad racionálního řízení zásob, kdy jsou jako první vydány zásoby, jejichž použitelnost končí nejdříve (BE, EL, HR, LV, PL a PT), ·v PL někteří provozovatelé programů hlásili případy nedodržení požadavků na kvalitu, které vedly ke smluvním sankcím pro dodavatele potravin, ·nedostatečné kapacity partnerských organizací (DK a PL); zejména pokud jde o registraci cílových skupin nebo o územní uspořádání členských států (LT). Rámeček 3: Výzvy spojené s COVID-19 V LT se během pandemie COVID-19 projevil problém stigmatizace, neboť ekonomickým potížím čelily i osoby, které dříve nebyly v kontaktu se systémem sociální pomoci, a některé z nich pomoc FEAD odmítly, přestože na ni měly nárok. Na MT byla také pozorována stigmatizace v důsledku malé rozlohy země, kde se lidé ze stejných lokalit osobně znají nebo jsou příbuzní. V tomto ohledu se příjemcům podpory z fondu FEAD dále pomáhá tím, že mají možnost vyzvednout si svůj nárok v distribučním centru podle vlastního výběru, a nikoli v místním centru v místě bydliště. V BE měla krize COVID-19 významný a dalekosáhlý dopad a řídicí orgán, sektor potravinové pomoci a partnerské organizace jednaly společně, aby se rychle přizpůsobily situaci, přičemž pořádaly pravidelné schůzky, aby našly řešení, která by odpovídala potřebám příjemců, a zároveň se snažily omezit dopad náhlého a neočekávaného omezení volného pohybu osob. V PT byla v období od března do července 2020 přijata opatření ke zjednodušení některých administrativních postupů spojených s distribucí, konkrétně potvrzení o dodání produktů, jejichž cílem bylo v podstatě zmírnit riziko nákazy a šíření onemocnění COVID-19. V CY se kvůli nutnosti dodržovat opatření týkající se omezení fyzického kontaktu nemohlo konat výroční přezkumné jednání. V roce 2020 se úředníci zprostředkujícího subjektu, řídicího orgánu a příjemců účastnili řady zasedání na úrovni EU, například zasedání komunity FEAD a zasedání skupiny odborníků FEAD, která probíhala online. IT v reakci na pandemii zavedla mimořádná opatření. Rozšířila okruh nejchudších osob, které pomoc dostávají, a zavedla ochranné pomůcky pro konečné příjemce i pro dobrovolníky, kteří pomoc distribuují. Upravena byla také distribuce: zapojily se obce, aby nahradily partnerské nevládní organizace, z nichž některé v důsledku pandemie musely ukončit činnost nebo již neměly dostatek dobrovolníků. Ve FI se mnoho starších dobrovolníků přestalo kvůli obavám z viru podílet na distribuci potravin. Mladší dobrovolníci, často studenti, se však zapojili a zajistili tak, že poskytování služeb mohlo pokračovat. 2.4 Obecné zásady Článek 5 nařízení o fondu FEAD stanoví zásady, které by měly být při navrhování a provádění fondu uplatňovány plošně. Patří mezi ně doplňkovost financování, rovnost žen a mužů, zákaz diskriminace, omezení plýtvání potravinami, vyvážená strava, veřejné zdraví a environmentální aspekty a aspekty související se změnou klimatu. Členské státy by měly tyto zásady dodržovat a informovat o nich ve svých výročních zprávách o provádění. Členské státy zásadu doplňkovosti naplňují koordinací s ostatními nástroji financování, aby se zabránilo dvojímu financování a zvýšil se rozsah pomoci. Například v HU řídicí orgány zajišťují, aby operace, na kterou je poskytována podpora, nedostávala podporu z žádného jiného operačního programu nebo z jiného nástroje EU. V LT hraje řídicí orgán klíčovou roli při prevenci dvojího financování během programového období, při přípravě vnitrostátních právních předpisů týkajících se řízení operačního programu a projektů a při rozhodování o financování projektů. Zprostředkující subjekt se podílí na prevenci a kontrole dvojího financování prostřednictvím ověřování žádostí o platbu, postupů sledování veřejných zakázek a kontrol projektů na místě. V RO byla zajištěna koordinace s ESF i s dalšími politikami, strategiemi a nástroji EU, zejména s iniciativami EU v oblasti veřejného zdraví a boje proti plýtvání potravinami, a to tím, že tento operační program spadá pod stejný řídicí orgán, aby se zabránilo dvojímu financování a zajistila se řádná koordinace opatření, na něž se fond FEAD vztahuje. Všechny členské státy hlásí dodržování zásad rovnosti žen a mužů a antidiskriminačních politik. Většina členských států stanovila objektivní kritéria způsobilosti – tj. socioekonomický status jednotlivce – pro určení cílové skupiny a konečných příjemců, čímž se zabránilo diskriminaci na jakékoli úrovni rozdělování pomoci. Řídicí orgán ve FI instruoval své partnerské organizace a svá distribuční místa o hlavních zásadách fondu a síť partnerských organizací zahrnuje organizace, které se zaměřují na různé cílové skupiny, aby byla zajištěna dostupnost podpory bez ohledu na pohlaví. V LV byla přijata opatření k zajištění souladu se zásadou přístupnosti, a to i s ohledem na potřeby osob s funkčním postižením (podle vnitrostátních norem). Balíčky jsou doručovány zejména do domácností konečných příjemců, pokud se nemohou dostat do místa distribuce. Lidé, kteří mají potíže s cestováním, rodiče s malými dětmi a starší lidé mají na distribučních místech přednost, aby mohli balíčky obdržet bez čekání ve frontě, a distribuční místa jsou umístěna v blízkosti zastávek veřejné dopravy. LU používá k identifikaci osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením ukazatel strategie Evropa 2020. Někteří z těchto zranitelných lidí nejsou Lucemburčané a nemusí mít všechna povolení, která jim umožňují legálně se usadit v zemi, jiní zase nebyli schopni poskytnout všechny požadované informace včas. Prioritou bylo zajistit přístup k potravinové pomoci i těmto lidem a rodinám a zapojit je do programu. Mnoho členských států uvedlo, že distribuují rozmanité a nutričně vyvážené potraviny a že provádějí opatření k omezení plýtvání potravinami. Ve všech členských státech se při výběru potravin zohledňovaly produkty podporující pestrou stravu i bezpečnost potravin. Při výběru produktů byla navíc zohledněna přepravitelnost potravinářských výrobků, omezená skladovací kapacita partnerských organizací a trvanlivost výrobků. V LT byly nakoupeny výrobky s dlouhou životností a byly vypracovány přesné seznamy konečných příjemců, aby bylo možné určit přesná potřebná množství. Spojení mezi podniky a charitativními organizacemi nabízené sociálním podnikem umožnilo v IE také přerozdělování po celé zemi, což umožnilo přístup k různým přebytkům kvalitních potravin a vedlo ke značným úsporám nákladů na potraviny pro charitativní organizace. V ES program distribuuje potraviny, které se snadno zpracovávají a uchovávají a mají dlouhou trvanlivost. Kromě toho jsou potraviny přepravovány ve formátu vhodném pro cílové místo určení, což usnadňuje manipulaci s nimi a snižuje riziko, že se obal rozbije a vznikne potravinový odpad. Všechny členské státy zajišťují, aby distribuované potraviny a výrobky splňovaly vnitrostátní zdravotní a bezpečnostní normy. Mnoho členských států dále podporuje zdraví konečných příjemců prostřednictvím doprovodných opatření, která podporují zdravý životní styl. V HU, RO a na SK zapojily řídicí orgány do procesu plánování odborníka na výživu, aby zajistily, že distribuovaná teplá jídla budou obsahovat optimální potraviny pro zdravou výživu, bohaté na minerály a vitamíny. IT pokračovala ve výběru produktů s ohledem na potřebu dostatečného příjmu bílkovin a sacharidů typických pro středomořskou stravu. V SI jsou dodavatelé povinni před každou fází dodávky potravin předložit analytickou zprávu z akreditované laboratoře s rozbory dodávaných produktů. V RO proběhly také schůzky s příslušnými zúčastněnými stranami (ministerstvo zdravotnictví, Národní ústav veřejného zdraví a Národní ústav pro zdraví matky a dítěte; zástupci ministerstva práce a sociálních věcí) ohledně obsahu balení hygienických výrobků. Většina členských států ve svých výročních zprávách o provádění uvádí, že provedla ekologicky šetrná opatření. Vzhledem k tomu, že ve FI jsou objemy nakupovaných produktů relativně malé, jejich centralizovaný nákup a přeprava budou mít menší dopad na životní prostředí, než kdyby si každá partnerská organizace zajišťovala přepravu sama. V LV byla prosazována další opatření šetrná k životnímu prostředí, jako je zajištění možnosti recyklace papíru, omezení počtu výtisků, opětovné používání papíru (včetně recyklovaného) na poznámkové bloky, používání kancelářských výrobků ze dřeva z lesů s certifikátem FSC, pokud je to možné. Většina členských států uvádí, že při programové přípravě fondu FEAD uplatňuje zásadu partnerství. V BG byl princip partnerství vypracován a začleněn do operačního programu na základě široké konzultace se zúčastněnými stranami; průběžná interakce s partnery umožnila důkladně identifikovat stávající problémy a nejvhodnější způsob jejich řešení. V PL uplatňují vnitrostátní organizace zásadu partnerství při průběžné spolupráci se svými regionálními a místními organizacemi, sledují pokrok v provádění distribuce potravin a doprovodných opatření a reagují na nahlášené potíže. Řídicí orgány a organizace také pořádají pravidelná setkání a školení. Několik členských států uvedlo, že přijalo opatření ke snížení administrativní zátěže. Ve FI pomáhá centralizovaný nákup a přeprava nakupovaných produktů, umožněný malými objemy produktů, snížit administrativní zátěž spojenou s těmito operacemi. V BG byla provedena analýza s ohledem na kritérium „účinnosti“, aby se zabránilo zbytečné administrativní zátěži ve všech fázích provádění programů, a byla zavedena řada zjednodušujících pravidel. Na SK řídicí orgán stanovil jednotkovou cenu za teplá jídla, aby snížil administrativní zátěž partnerských organizací, přičemž se liší sazba za jídla připravená vlastními silami a za teplá jídla zakoupená od dodavatele. Jednotková cena byla před schválením pro informaci sdělena Komisi.