(5)Obecná úniková doložka je aktivní od března 2020. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo být považováno za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně ve srovnání s úrovněmi před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení platnosti obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(20)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty řeší všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v konkrétních doporučeních pro jednotlivé členské státy, která Dánsku adresovala Rada v evropském semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Plán se zaměřuje konkrétně na investice do zelené a digitální transformace, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu a výzkum a inovace. Opatření v oblasti výzkumu mohou rozšířit inovační základnu a zapojit do výzkumných a inovačních činností více podniků. Některá doporučení pro jednotlivé země, konkrétně „zaměření investiční hospodářské politiky na vzdělávání a dovednosti“ a opatření k řešení nedostatku zdravotnických pracovníků a zajištění účinného dohledu nad rámcem pro boj proti praní peněz a jeho prosazování, byla řešena mimo rámec plánu. Opatření týkající se těchto oblastí nebyla do plánu pro oživení a odolnost zařazena.

(25)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou na základě dialogu s členskými státy určeny nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(26)Dánsko se zavázalo dosáhnout do roku 2030 cíle týkajícího se snížení emisí skleníkových plynů o 70 % oproti úrovním z roku 1990 a do roku 2028 postupně vyřadit uhlí. K dosažení těchto ambiciózních cílů předpokládá dánský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu značné investice do dodatečné kapacity energie z obnovitelných zdrojů a investice do energetické účinnosti. Urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie a vodíku z obnovitelných zdrojů by mohlo být podpořeno zefektivněním a urychlením povolovacích postupů. Ačkoliv se Dánsko zavázalo k zvýšení kapacit pro výrobu obnovitelné energie z větrné energie na moři, jsou zapotřebí další investice do energetických přenosových soustav, aby se zajistil vyšší podíl energie z obnovitelných zdrojů, kterou lze účinně využít. Investice do energetiky a propojení elektroenergetických soustav, včetně offshore hybridních aktiv, se sousedními zeměmi by podstatně zvýšily bezpečnost dodávek energie a přizpůsobivost regionálním rozdílům, a to i v souvislosti s ruskou invazí na Ukrajinu. Celková energetická závislost Dánska na dovozu fosilních paliv z Ruska činí 21,1 % (průměr EU je 24,4 %), přičemž se bere v úvahu sekundární závislost po vysledování veškerého zpětného dovozu pomocí příslušných předpokladů. V roce 2020 byla závislost na fosilních palivech z Ruska v celkové skladbě zdrojů energie Dánska nižší než průměr EU v případě ropy (12 % ve srovnání s průměrem EU ve výši 36,5 %). Zatímco u uhlí byl tento podíl vyšší (97 % oproti 19,3 % průměru EU), podíl uhlí ve skladbě zdrojů energie je v Dánsku nízký (4,3 %). Zemní plyn tvoří 12,8 % jeho skladby zdrojů energie, a zatímco Dánsko nedováží ruský plyn přímo pro domácí spotřebu, jeho závislost prostřednictvím německého dovozu plynu znamená významnou sekundární závislost, která je vyšší než průměr EU: z Ruska se dováží 65 % domácí spotřeby plynu oproti průměru EU ve výši 41,1 %. Ačkoliv podle údajů z roku 2020 je závislost Dánska na ruském dovozu ropy a zemního plynu stále značná, předpokládá se, že tato závislost bude odstraněna od roku 2023, kdy bude dokončena rekonstrukce stávajícího pole v Severním moři, a očekává se, že Dánsko bude opět čistým vývozcem plynu. Diverzifikaci dodávek energie může podpořit rovněž urychlení probíhajících projektů propojení. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí související s plynem obstály pokud možno i v budoucnu, a usnadnily tak jejich dlouhodobou udržitelnost prostřednictvím budoucího nového využití udržitelných paliv. Ambice Dánska v oblasti energetické účinnosti by mohly být dále posíleny odpovídajícími dodatečnými investicemi do dekarbonizace průmyslu, služeb, soukromých obydlí a dopravy. Má-li být Dánsko v souladu s cíli „Fit for 55“, bude třeba dále zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.

(27)Zatímco urychlení přechodu na klimatickou neutralitu a odklon od fosilních paliv způsobí v několika odvětvích značné náklady na restrukturalizaci, Dánsko může využít mechanismus pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti ke zmírnění socioekonomického dopadu transformace v nejvíce postižených regionech. Dánsko může mimoto využít Evropský sociální fond plus ke zlepšení pracovních příležitostí a posílení sociální soudržnosti.

(28)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2022 a její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Dánsku v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrální orientací politiky, a to s přihlédnutím k pokračující dočasné a cílené podpoře domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy zvýšením cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu REPowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic. Zavést nový systém daně z nemovitostí s cílem obnovit spojitost mezi tržními cenami a daněmi a zajistit spravedlivější zdanění. Stimulovat investice do výstavby cenově dostupného bydlení ke zmírnění nejnaléhavějších potřeb. Zvýšit finanční odolnost vysoce zadlužených osob.

2.Pokračovat v provádění jeho plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli uvedenými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021. Urychleně dokončit jednání s Komisí o programech politiky soudržnosti na období 2021–2027 a pokračovat v jejich provádění.

3.Posílit oběhové hospodářství a politiky nakládání s odpady, mimo jiné podporou předcházení vzniku odpadů a jejich opětovného použití, zvyšováním recyklace a postupným přechodem od spalování komunálního odpadu k ekologičtějším zdrojům výroby tepla.

4.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech. Dále diverzifikovat dodávky energie a pomoci dekarbonizovat hospodářství urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné zavedením reforem ke zjednodušení a urychlení administrativních a povolovacích postupů, modernizací sítí pro přenos energie, větším propojením se sousedními zeměmi a zlepšením energetické účinnosti.

V Bruselu dne