Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přepracování fiskálního rámce EU v zájmu udržitelného oživení a spravedlivé transformace

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 105/03)

Zpravodajka: Dominika BIEGON

Rozhodnutí plenárního shromáždění 25. 3. 2021 Právní základ čl. 32 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato v sekci 5. 10. 2021 Přijato na plenárním zasedání 20. 10. 2021 Plenární zasedání č. 564 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 168/3/5

1. Závěry a doporučení

1.1. Evropská fiskální pravidla je třeba zrevidovat. Nedostatky byly zjevné již po finanční krizi v letech 2008 a 2009 a pandemie COVID-19 klade před stávající fiskální rámec ještě náročnější výzvy. Ve svých dřívějších stanoviscích EHSV uvítal přezkum správy ekonomických záležitostí provedený Evropskou komisí. V tomto stanovisku EHSV opakuje svůj postoj, že jsou zapotřebí reformy, a vyzývá Komisi, aby v revizi rámce správy ekonomických záležitostí EU, která je v současné době pozastavena, neprodleně pokračovala. Před vstupem revidovaného rámce v platnost by Komise měla předložit pokyny pro přechodné období, během nějž by neměl být spuštěn postup při nadměrném schodku a jednotlivé země by v případě potřeby měly mít možnost využít „doložku o neobvyklé události“.

1.2. Jakýkoliv budoucí fiskální rámec musí a) posílit veřejné investice, b) umožnit větší cyklickou volnost a c) povolit větší flexibilitu a rozlišení podle jednotlivých zemí, pokud jde o způsoby úpravy dluhu, a současně musí zaručovat udržitelnost veřejných financí. Revize fiskálního rámce EU není nutná jen pro účely krátkodobé až střednědobé stabilizace hospodářství. Má zásadní význam i pro financování sociálně-ekologické transformace našeho hospodářství, zaručení plné zaměstnanosti, vysoce kvalitních pracovních míst a spravedlivé transformace.

1.3. Za účelem přepracování fiskálního rámce EHSV konkrétněji navrhuje zavést především zlaté pravidlo pro veřejné investice, které již prosazoval v dřívějších stanoviscích, a to v kombinaci s výdajovým pravidlem. Kromě toho EHSV vítá návrh Evropské fiskální rady týkající se rozlišení jednotlivých zemí podle způsobu fiskální korekce.

1.4. Závěrem EHSV poukazuje na to, že fiskální politika je typickou oblastí parlamentní politiky a její rozhodnutí ovlivňují celou strukturu státních výdajů a příjmů. Jak vnitrostátním parlamentům, tak Evropskému parlamentu tedy musí v budoucím rámci správy ekonomických záležitostí EU připadnout význačná úloha.

1.5. Obdobně je třeba ve větší míře zapojit občanskou společnost do evropského semestru, a to na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Tímto způsobem lze zavést vyváženou hospodářskou politiku, v níž budou sladěny všechny zájmy. Zvlášť se to týká správy Nástroje pro oživení a odolnost, do níž občanská společnost není uspokojivě zapojena. ( 1 ) Zásada partnerství byla po dlouhou dobu tradicí správy evropských strukturálních a investičních fondů a měla by sloužit jako plán pro účinný mechanismus sloužící zapojení občanské společnosti.

2. Souvislosti: nové výzvy po pandemii COVID-19

2.1. Evropská fiskální pravidla je třeba zrevidovat. Hodnocení fiskálního rámce EU vypracované Evropskou fiskální radou (v roce 2019) ( 2 ) před krizí správně poukázalo na dva hlavní problémy. Zaprvé jde o to, že fiskální pravidla mají tendenci být procyklická. Po finanční krizi v letech 2008 a 2009 nastala v důsledku silných obav o udržitelnost příliš brzy fiskální konsolidace, což evropské hospodářství přivedlo k dvojité recesi. Zadruhé se veřejné investice v EU staly prvním terčem výdajových škrtů. Ve srovnání s průměrnou mírou vládních investic v období 2015–2019 s průměrem před krizí (2005–2009) zaznamenalo 20 z 27 členských států pokles, některé až 50 %, a to v takové míře, že se hodnota stavu veřejného kapitálu vyznačující se zápornými hodnotami čistých veřejných investic v letech 2013 až 2017 v eurozóně zhoršila.

2.2. Pandemie COVID-19 klade před fiskální rámec EU ještě závažnější výzvy: hospodářský propad spolu s politickými opatřeními ke zmírnění sociálního a ekonomického dopadu pandemie vedly v řadě členských států k masivnímu nárůstu veřejného schodku a výše poměru veřejného dluhu k HDP. ( 3 ) Odhady Evropské fiskální rady (2020) ( 4 ) ukazují, že pokud by fiskální pravidla EU byla v nezměněné podobě aktivována po zrušení obecné únikové doložky, očekávaná cesta snížení poměru dluhu by některé členské státy přetížila a vyvolalo by to významné negativní hospodářské, sociální a politické důsledky ohrožující hospodářské oživení v EU.

2.3. Reforma fiskálních pravidel EU není nutná jen pro účely krátkodobé až střednědobé stabilizace hospodářství. Má zásadní význam i pro financování sociálně-ekologické transformace našeho hospodářství, zaručení plné zaměstnanosti, vysoce kvalitních pracovních míst a spravedlivé transformace. K dosažení cílů EU v oblasti klimatu je zapotřebí zásadní modernizace základního kapitálu. Udržitelné hospodářství vyžaduje masivní expanzi veřejných investic, jinak budou evropské ekonomiky čelit fiskálním rizikům souvisejícím s klimatem. ( 5 ) Současně je třeba zajistit udržitelnost veřejných financí. Ve svých dřívějších stanoviscích již EHSV zdůraznil, že je zapotřebí zavést zlaté pravidlo pro veřejné investice do fiskálního rámce EU. ( 6 ) Tyto požadavky nadále platí. Evropská komise nedávno odhadla, že má-li Evropa do roku 2030 splnit své cíle v oblasti klimatu a životního prostředí, je třeba vyplnit celkovou mezeru ve financování přibližně ve výši 470 miliard EUR ročně do roku 2030. ( 7 ) Jak bylo správně zdůrazněno, „mobilizace potřebného rozsahu financování bude významnou politickou výzvou“, a veřejné investice budou mít zcela zjevně zásadně důležitou úlohu, v neposlední řadě i za účelem aktivace soukromých investic. Reforma fiskálního rámce EU musí tyto úvahy zohlednit.

2.4. EHSV zdůrazňuje, že poté, co dojde k hospodářskému oživení, musí členské státy čelit problému snižování poměru veřejného dluhu k HDP, aby si zachovaly dostatečný fiskální prostor pro zamezení příští hospodářské krizi. Výdajové pravidlo navržené v tomto stanovisku (viz odstavce 3.3.2 a 3.3.3) by skutečně zajistilo, že by v příznivém období členské státy konsolidovaly své veřejné finance.

2.5. EHSV zdůrazňuje, že přezkum fiskálního rámce EU musí zohlednit současný makroekonomický kontext. MMF ( 8 ) i Evropská komise ( 9 ) uvádějí, že poměr veřejného dluhu k HDP by se měl v krátkodobém až střednědobém horizontu stabilizovat díky nízkým úrokovým sazbám a zvyšující se míře růstu. Udržitelnost státních dluhů závisí na (reálné) míře růstu HDP, ročním primárním saldu a (reálných) úrokových sazbách nesplaceného státního dluhu. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby tyto faktory zohlednila při posuzování udržitelnosti dluhu členských států.

2.6. EHSV dále zdůrazňuje, že udržitelné veřejné finance do velké míry závisejí na spolehlivých veřejných příjmech a spravedlivém zdanění, včetně například boje proti daňovým podvodům a agresivnímu daňovému plánování. Oznámené nové vlastní zdroje by navíc měly přispívat k posílení spravedlivého zdanění a také k sociální a klimatické spravedlnosti. Pro zajištění udržitelných veřejných financí je rovněž nezbytná transparentnost příjmů a výdajů, zveřejňování informaci o státních zakázkách a stálá účast občanské společnosti v dohledu nad správou veřejných financí.

2.7. Ve svých dřívějších stanoviscích EHSV uvítal přezkum správy ekonomických záležitostí provedený Evropskou komisí a zdůraznil, že je zapotřebí revize. ( 10 ) EHSV rovněž navrhl, aby se o otázce reformy správy ekonomických záležitostí EU diskutovalo v rámci Konference o budoucnosti Evropy. Přizpůsobení ustanovení SFEU týkajících se správy ekonomických záležitostí současné hospodářské realitě v EU nemělo být tabu. EHSV tuto výzvu opakuje, a to zejména v souvislosti s krizí COVID-19. Aby se zabránilo návratu ke starým fiskálním pravidlům a zvládl se přechod na správu ekonomických záležitostí zaměřenou na prosperitu, EHSV požaduje, aby se v procesu přezkumu pokračovalo co nejdříve. ( 11 )

3. Konkrétní připomínky

3.1. Opětovné vyvážení správy ekonomických záležitostí EU

3.1.1. Fiskální politika by měla být součástí širšího víceúrovňového a vyváženého rámce správy. EHSV doporučuje, aby se správa ekonomických záležitostí zaměřovala na prosperitu, v rámci níž by se upřednostňovalo sociální a ekonomické blaho, a to tak, aby nikdo nezůstal opomenut, a zároveň se zajistila udržitelnost veřejného zadlužení. Výbor proto požaduje zavedení vyvážené hospodářské politiky, která by zdůrazňovala význam řady klíčových cílů politiky, jako jsou udržitelný a inkluzivní růst, plná zaměstnanost, důstojná práce, spravedlivé transformace, spravedlivé rozdělení příjmu a bohatství, veřejné zdraví a kvalita života, environmentální udržitelnost, stabilita finančních trhů, cenová stabilita, vhodně vyvážené obchodní vztahy, konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství a udržitelné veřejné finance, a přisuzovala jim stejnou váhu. Tyto cíle jsou v souladu jak s cíli stanovenými v článku 3 Smlouvy o EU, tak se stávajícími cíli udržitelného rozvoje OSN. ( 12 )

3.1.2. Za účelem podpory členských států na cestě k udržitelnému a inkluzivnímu hospodářství nestačí jen povolit za určitých podmínek fiskální volnost. Kromě toho je třeba podpořit pobídky k reformám. Stávající rámec správy ekonomických záležitostí EU stojí na třech pilířích: a) rozpočtový dohled b) makroekonomický dohled a c) koordinace sociálních politik a politik zaměstnanosti. Již se tak silně zaměřuje na reformy. Nejrůznější empirické studie zdůrazňují, že navzdory reformám se většina dřívějších doporučení pro jednotlivé země soustředila na posílení konkurenceschopnosti a konsolidaci veřejných rozpočtů. ( 13 ) EHSV vyzývá orgány EU, aby budoucí doporučení pro jednotlivé země vypracovaly vyváženěji: fiskální měřítka, klimatické cíle EU a evropský pilíř sociálních práv by měly rovnocenně sloužit jako důležité referenční body pro doporučení pro jednotlivé země. Je třeba věnovat zvláštní pozornost reformám, jež podporují transformaci na ekologickou a digitální ekonomiku (jako jsou aktivní politiky na trhu práce a programy celoživotního učení, včetně programů pro změnu kvalifikace a poskytování podpory pro změnu povolání), a reformám, které zaručí, že fondy EU budou účinně čerpány (například zvyšování technických kapacit veřejné správy v oblasti řízení investičních projektů, účinné a otevřené systémy zadávání veřejných zakázek a reformy k odstranění jiných než měnových překážek účinné investiční politiky).

3.2. Posilování veřejných investic

3.2.1. EHSV zdůrazňuje, že fiskální rámec EU je nutné reformovat tak, aby lépe chránil veřejné investice. ( 14 ) Multiplikační efekt veřejných investic je zvlášť vysoký, a škrty veřejných investic tak mají zvlášť negativní dopad na hospodářský růst a zaměstnanost. Především škrty veřejných investic a vládních výdajů obecně jsou v časech hospodářských propadů a recesí zvlášť škodlivé. ( 15 ) Mnoho studií navíc označuje veřejné investice za faktor posilující růst z dlouhodobého hlediska. ( 16 ) Dlouhodobý nárůst veřejných investic rovněž soukromému sektoru přináší jistější základ pro plánování. ( 17 )

3.2.2. Tyto skutečnosti ospravedlňují přístup, který při posuzování, zda členské státy dodržují fiskální pravidla EU, upřednostňuje veřejné investice. EHSV obhajuje „zlaté pravidlo“ pro veřejné investice ( 18 ) v zájmu zachování produktivity a sociálního a ekologického základu pro blaho budoucích generací za současného zajištění udržitelnosti veřejných financí. EHSV obecně doporučuje provádět v rámci revidovaného fiskálního rámce tradiční koncept zlatého pravidla ve veřejných financích. ( 19 ) Znamená to, že čisté veřejné investice je třeba vyloučit z výpočtu celkových schodků státního rozpočtu. Je-li výdajové pravidlo prováděno tak, jak k tomu vyzývá EHSV (viz odstavce 3.3.2 a 3.3.3), čisté veřejné investice by měly být rovněž vyňaty ze stropu veřejných výdajů, zatímco investiční náklady by byly rozděleny po celou dobu životnosti namísto čtyřletého období, jak je tomu v současnosti. Čisté veřejné investice zvyšují veřejný nebo sociální kapitál a přinášejí prospěch budoucím generacím. ( 20 ) Budoucí generace zdědí obsluhu veřejného dluhu, ale na oplátku dostanou odpovídající a zvýšený objem veřejného kapitálu.

3.2.3. EHSV zdůrazňuje, že zlaté pravidlo vede k preferenčnímu zacházení s veřejnými investicemi v rámci fiskálního rámce EU. Nezbavuje veřejné orgány povinnosti zdůvodňovat příslušné investiční projekty a získávat pro ně většinu. V každém případě musí být zachována transparentnost a parlamentní odpovědnost, čímž se rovněž zajistí, že budou realizovány pouze ty veřejné investice, které jsou všeobecně prospěšné.

3.2.4. Jako úplně první krok EHSV doporučuje zásadní revizi „investiční doložky“. EHSV v první řadě doporučuje, aby „investiční doložka“ Paktu o stabilitě a růstu byla vykládána flexibilněji. Dosud byla uplatněna jen zřídka, především kvůli svým restriktivním kritériím způsobilosti. ( 21 ) Tato kritéria způsobilosti by měla být uvolněna. Veřejné investice by měly v zásadě ospravedlnit dočasné odchýlení od postupů korekce, a to nezávisle na pozici členského státu v hospodářském cyklu a i v případě, že tyto investice vedou k překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP.

3.2.5. V současné době jsou odchylky od střednědobého rozpočtového cíle nebo od postupu korekce k jeho dosažení povoleny pouze v případě, že jsou spojeny s vnitrostátními výdaji na projekty spolufinancované EU. ( 22 ) EHSV navrhuje širší definici investic. Zároveň musí být definice investic jasnější a proveditelná, aby se zabránilo „kreativnímu účetnictví“. Pokyny Evropské komise poskytované členským státům v souvislosti s Nástrojem pro oživení a odolnost a s definicí investic, kterou obsahuje, jsou dobrým výchozím bodem ( 23 ) , neboť zahrnují investice do hmotných aktiv, ale také investice do zdraví, sociální ochrany, vzdělávání a odborné přípravy a investice zaměřené na ekologickou a digitální transformaci.

3.2.6. EHSV vítá zavedení taxonomie pro udržitelné činnosti. Jasně stanoví, co lze považovat za „environmentálně udržitelnou ekonomickou činnost“, což následně umožňuje definovat „environmentálně udržitelné investice“. ( 24 ) EHSV proto doporučuje považovat dobře vypracovanou taxonomii pro udržitelné činnosti za základ pro hodnocení udržitelnosti veřejných investic v kombinaci s pravidlem vyrovnaného rozpočtu. EHSV navíc se zájmem očekává návrh Komise na ekologické sestavování rozpočtu.

3.3. Více cyklické volnosti pro fiskální politiku

Reforma cyklických způsobů korekce nebo zavedení výdajového pravidla

3.3.1. EHSV zdůrazňuje, že metoda Evropské komise pro cyklickou korekci je nesrozumitelná a je zdrojem procykličnosti. Způsob, jakým Evropská komise určuje strukturální saldo, se ukázal jako problematický, neboť vypočítaný potenciální produkt je silně ovlivněný stávající hospodářskou situací. Kupříkladu v obdobích poklesu ekonomiky se potenciální produkt rychle a radikálně snižuje, ačkoliv to nutně neodráží reálné podmínky. ( 25 ) Snížení potenciálního produktu má závažné důsledky pro vypočítaný strukturální schodek a odpovídající konsolidační úsilí. Bude-li výpočet potenciálního produktu méně citlivý na cyklické fluktuace, může to otevřít značný fiskální prostor pro proticyklické hospodářské politiky členských států. Tento reformní návrh by mohl být proveden snadno a měl by být vzat v úvahu jen jako minimální požadavek pro lepší přizpůsobení fiskálních pravidel EU, aby řešila cyklické fluktuace. I přes reformy však strukturální schodek zůstane velmi složitým konceptem a jeho výpočet je téměř nemožné vysvětlit občanům a zúčastněným stranám. Kvůli technickým problémům a nesrozumitelnosti by měly být zváženy jiné možnosti.

3.3.2. Alternativní možností reformy je úplně upustit od sporného konceptu strukturálního schodku a namísto toho zavést do revidovaného fiskálního rámce pravidlo pro veřejné výdaje. ( 26 ) Na rozdíl od cyklicky očištěného schodku lze veřejné výdaje sledovat v reálném čase a jsou přímo kontrolovány vládou. Veřejné investice by měly být upřednostňovány oddělením stávajících a investičních rozpočtů, přičemž stávající rozpočet by měl být omezen pouze pro růst nominálních výdajů. Přístup pravidla vyrovnaného rozpočtu by tímto způsobem mohl být sklouben s výdajovým pravidlem. ( 27 )

3.3.3. Nominální veřejné výdaje by se vypočítaly očištěné od úrokových plateb a od cyklických veřejných výdajů. Limity by mohly být určeny střednědobým tempem růstu reálného potenciálního produktu plus cílovou mírou inflace Evropské centrální banky (ECB) ve výši 2 %. Pokud cyklické faktory způsobují, že klesají příjmy z daní (v recesi) nebo rostou (v období vzestupu), podporuje toto pravidlo stabilitu tím, že zajistí, aby se vládní výdaje zvyšovaly pouze ve stanovených mezích. Výdaje přesahující stanovený limit by měly být povoleny pouze tehdy, pokud by byly rozpočtově neutrální, tj. pokud by se výdaje snížily jinde o stejnou částku nebo pokud by se zvýšily příjmy z daní. V případě obecného snížení daní by míra růstu výdajů musela zahrnovat ztrátu těchto příjmů. Navrhovaná kombinace výdajového pravidla a zlatého pravidla veřejných investic by mohla představovat účinný nástroj pro omezení veřejných výdajů na udržitelnou úroveň. Současně umožní fungování automatických stabilizátorů a také umožní vládám přijímat diskreční opatření.

Flexibilní způsoby úpravy dluhu pro jednotlivé země

3.3.4. EHSV podporuje návrh Evropské fiskální rady (2020) ( 28 ) zavést do zjednodušeného fiskálního rámce specifické prvky pro jednotlivé země. EHSV zejména vítá návrh týkající se rozlišení úpravy dluhu v členských státech za současného zachování udržitelnosti dluhu. Strategie zaměřené na snížení poměru dluhu k HDP lišící se podle jednotlivých zemí by měly být založeny na komplexní ekonomické analýze s přihlédnutím k faktorům, jako je počáteční úroveň dluhu a jeho složení, diferenciály tempa růstu a úrokových sazeb z hlediska udržitelnosti, perspektiva inflace, předpokládané náklady na stárnutí a environmentální výzvy, míra nezaměstnanosti a chudoby, rozdělení příjmů a bohatství, vnitřní a vnější nerovnováha, a především k tomu, zda je fiskální korekce (např. požadovaný primární přebytek rozpočtu) realistická. ( 29 )

3.3.5. EHSV připomíná, že fiskální referenční hodnoty nejsou definovány v samotném článku 126 SFEU, nýbrž v protokolu č. 12 v příloze Smlouvy. Tyto hodnoty proto mohou být změněny jednomyslným hlasováním v Radě a není nutné použít formální postup pro změnu Smlouvy. EHSV vybízí orgány EU, aby zvážily zvýšení dluhového stropu odpovídajícího 60 % a zároveň zohlednily současný makroekonomický kontext a zajistily fiskální udržitelnost.

3.3.6. A konečně je do tohoto kontextu třeba doplnit, že spoléhat se během recesí výlučně na vnitrostátní automatické stabilizátory není zcela v souladu s myšlenkou proticyklické politiky. Rozpočtové schodky vyvolané poklesem produktu a zaměstnanosti plně nekompenzují cyklické ztráty a nejsou dostatečné, aby bylo možné plně čelit cyklickému poklesu. Jedná se pouze o pasivní a částečné proticyklické reakce a musí být doplněny o aktivní diskreční dočasné reakce na cyklické poklesy s cílem zvrátit je v oživení. V minulosti se řada členských států rozhodla pokračovat ve snižování poměru dluhu k HDP s negativními hospodářskými důsledky, přestože fiskální stimulační opatření by byla mnohem vhodnější. Bude-li pokračovat prostředí příznivých úrokových sazeb, měly by být v budoucím fiskálním rámci povoleny větší primární schodky a současně by měly poměry dluhu k HDP zůstat na stejné úrovni nebo klesat a měla by se zajistit udržitelnost dluhu. Z toho důvodu musí zůstat základním prvkem jakéhokoliv budoucího fiskálního rámce EU ustanovení pro výjimečné okolnosti a měla by být odpovídajícím způsobem upravována.

Deaktivace únikové doložky

3.3.7. EHSV vítá aktivaci obecné únikové doložky fiskálního rámce a varuje před příliš rychlým „návratem k normálu“, který by mohl způsobit kontrakční impuls, a členské státy by tak prováděly škrty ve výdajích, aby dosáhly střednědobých výdajových cílů, jako tomu bylo po roce 2010, kdy to vyvolalo dvojitou recesi. Bylo by to v rozporu s cílem programu Next Generation EU a mohlo by to způsobit novou recesi.

3.3.8. EHSV podporuje rozhodnutí Evropské komise i v roce 2022 nadále uplatňovat obecnou únikovou doložku a deaktivovat ji v roce 2023 za předpokladu, že úroveň ekonomické aktivity dosáhne úrovně před krizí. ( 30 ) EHSV navíc podporuje tvrzení Evropské komise, že „po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích“ ( 31 ) . Před zavedením nového fiskálního rámce by Komise měla předložit pokyny pro přechodné období, během nějž by neměl být spuštěn postup při nadměrném schodku a jednotlivé země by v případě potřeby měly mít možnost využít „doložku o neobvyklé události“. EHSV navíc vyzývá Komisi, aby v revizi rámce správy ekonomických záležitostí EU, která je pozastavena, neprodleně pokračovala. EHSV namísto „návratu“ doporučuje „obrat“ směrem k revidovanému rámci pro správu ekonomických záležitostí, jak je uvedeno dále. ( 32 )

3.4. Mezinárodní úloha eura

3.4.1. Naše společná měna, euro, se těší silné mezinárodní reputaci a je uznávána pro svůj celosvětový význam jako rezervní a obchodní měna. Reputace eura coby stabilní a důvěryhodné měny závisí na jasných, srozumitelných a vymahatelných fiskálních pravidlech, která posilují veřejné investice, a umožňují tak modernizaci kapitálu a vytváření větší cyklické volnosti během hospodářských poklesů, přičemž zajišťují udržitelnost dluhu. EHSV je proto přesvědčen, že revize fiskálních pravidel nesmí žádným způsobem podrývat stabilitu eura jako hlavní „opěrné“ měny Unie. Při debatě o revizi fiskálních pravidel by měl být zvláštní důraz kladen na to, jak finanční trh vnímá dlouhodobé vyhlídky eura jako globálně důležité měny. Reputace eura obecně závisí na hospodářské, sociální a politické stabilitě.

3.5. Posílení úlohy parlamentů a občanské společnosti ve správě ekonomických záležitostí EU

3.5.1. EHSV poukazuje na to, že fiskální politika je typickou oblastí parlamentní politiky a její rozhodnutí ovlivňují celou strukturu státních výdajů a příjmů. Jak vnitrostátním parlamentům, tak Evropskému parlamentu tedy musí v budoucím rámci správy ekonomických záležitostí EU připadnout význačná úloha. V evropském semestru musí být prostřednictvím interinstitucionální dohody posílena úloha Evropského parlamentu. Zároveň je třeba dodržovat zásadu subsidiarity a rozdělení pravomocí stanovené ve Smlouvách. Vnitrostátní parlamenty musí přimět vlády k odpovědnosti za fiskální politiky, které provádějí. Z toho důvodu musí být účinně zapojeny do evropského semestru a do provádění národních plánů pro oživení.

3.5.2. Obdobně je třeba ve větší míře zapojit občanskou společnost do evropského semestru, a to na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Tímto způsobem lze zavést vyváženou hospodářskou politiku, v níž budou sladěny všechny zájmy. Zvlášť se to týká správy Nástroje pro oživení a odolnost, do níž občanská společnost není uspokojivě zapojena. ( 33 ) Zásada partnerství byla po dlouhou dobu tradicí správy evropských strukturálních a investičních fondů a měla by sloužit jako plán pro účinný mechanismus zapojení občanské společnosti.

3.5.3. V případě závažných odchylek od ukazatelů pro cíle hospodářské politiky by měla následovat jednání mezi orgány EU a členskými státy. Obě strany by měly společně a na základě rovnocennosti vymyslet řešení. Problém by mohlo zmírnit zavedení pozitivních pobídek namísto vyhrožování členským státům, jichž se finanční sankce týkají. Hlavním kritériem v doporučeních musí být podpora inkluzivního a udržitelného růstu. ( 34 )

3.5.4. EHSV kritizuje takzvanou „makroekonomickou podmíněnost“ v nařízení o společných ustanoveních, která se vztahuje na evropské strukturální a investiční fondy, v nařízení o nástroji pro oživení a odolnost a mezivládní smlouvě o evropském mechanismu stability, která obecně řečeno umožňuje zastavení vyplácení prostředků EU, pokud členské státy porušují fiskální pravidla EU nebo přispívají k makroekonomické nerovnováze. Po deaktivaci únikové doložky by tato makroekonomická podmíněnost mohla způsobit kontrakční impuls, což by členské státy vedlo ke snížení výdajů za účelem dosažení fiskálních cílů. Bylo by to v rozporu s politickým cílem územní soudržnosti a širšími cíli programu Next Generation EU.

3.5.5. Pro udržitelné oživení je nadále nezbytná vstřícná měnová politika. Evropský parlament by mohl využít svých každoročních usnesení o ECB a svých čtvrtletních slyšení s ECB na téma „měnového dialogu“ k hlasování o sekundárních cílech a k vypracování demokratičtějšího postupu s pokyny pro makroekonomickou a průmyslovou politiku. Umožnilo by to větší zapojení sociálních partnerů a občanů i vnitrostátních parlamentů. Tímto způsobem by ECB získala obnovenou legitimitu pro širší soubor cílů. Mohla by pracovat efektivně a použít úplný soubor svých nástrojů k dosažení jasného a politicky definovaného souboru politických cílů, a to pod vedením demokratických institucí. ECB je veřejný orgán a lze ji využít k pomoci členským státům se samofinancováním v době rostoucích úrokových sazeb, ať už z hlediska cenové stability nebo z hlediska zaměstnanosti, a to zaměřením úrokových sazeb a rozpětí a cílenými měnovými nástroji.

V Bruselu dne 20. října 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Usnesení EHSV Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost – co se osvědčilo a co nikoliv? (2021) (Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 1).

(2) Evropská fiskální rada (2019): Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation (Posouzení fiskálních pravidel EU se zaměřením na balíčky šesti a dvou právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí).

(3) Evropská komise, Evropská hospodářská prognóza – jaro 2021.

(4) Evropská fiskální rada (2020): Výroční zpráva za rok 2020.

(5) Finance Watch (2021), Fiscal Mythology Unmasked. Debunking eight tales about European public debt and fiscal rules.

(6) Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 32; Úř. věst. C 123, 9.4.2021, s. 12 a Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(7) Pracovní dokument útvarů Komise (2020), Identifying Europe’s recovery needs (Zjišťování potřeb Evropy v oblasti oživení), SWD(2020) 98 final.

(8) Zprávy Fiskálního monitoru MMF, duben 2021.

(9) Monitor udržitelnosti dluhu, Evropská komise, únor 2021.

(10) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(11) Úř. věst. C 123, 9.4.2021, s. 12.

(12) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(13) Crespy, Amandine and Vanheuverzwijn, Pierre (2019), „What Brussels means by structural reforms: empty signifier or constructive ambiguity?“, in: Comparative European Politics, Vol. 17, Iss. 1, s. 92–111; Hacker, Björn (2019): A European Social Semester? The European Pillar of Social Rights in Practice. Brusel, ETUI.

(14) Viz rovněž Evropská fiskální rada (2019).

(15) Evropská komise (2016), Zpráva o veřejných financích v HMU v roce 2016, Institutional Paper č. 045; J-M Fournier (2016), The positive effect of public investment on potential growth, OECD Economics Department, Working Paper 1347.

(16) IMF Fiscal Monitor (2020), Policies for the Recovery.

(17) H. Bardt, S. Dullien, M. Hüther and K. Rietzler (2020), For a sound fiscal policy. Enabling public investments, IW policy paper 6/2020, Institut der deutschen Wirtschaft (IW), Köln.

(18) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(19) A. Truger (2020), Reforming EU Fiscal Rules: More Leeway, Investment Orientation and Democratic Coordination, Intereconomics, 55(5).

(20) Viz rovněž P. Bom and J. Ligthart (2014), What have we learned from three decades of research on the productivity of public capital?, Journal of Economic Surveys, 28(5), s. 889–916.

(21) J. Valero (2019), New investment clause fails to win EU member state support, Euractiv. Viz Evropská komise (2015), Optimální využití flexibility v rámci současných pravidel Paktu o stabilitě a růstu, COM(2015) 012 final.

(22) Evropská komise (2015).

(23) Evropská komise (2021), Guidance to Member States. Recovery and resilience plans (Pokyny členským státům. Plány pro oživení a odolnost), SWD(2021) 12 final, část 2/2.

(24) Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 103.

(25) A. Truger (2015), Austerity, cyclical adjustment and the remaining leeway for expansionary fiscal policies within the current EU fiscal framework, Journal for a Progressive Economy, 6, s. 32–37.

(26) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(27) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(28) Evropská fiskální rada (2020).

(29) Evropská fiskální rada (2020).

(30) Evropská komise (2021): Koordinace hospodářských politik v roce 2021: překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, COM(2021) 500 final.

(31) Evropská komise (2021): Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, COM(2021) 105 final.

(32) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.

(33) Usnesení EHSV Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost – co se osvědčilo a co nikoliv? (2021) (Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 1).

(34) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 227.