ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

V souvislosti s procesem provádění nových ustanovení Basilejských dohod považuje EHSV za vhodné připomenout a podpořit sedm zásad vytyčených v červnu 2019 poradním vědeckým výborem Evropské rady pro systémová rizika (ESRB), které byly vypracovány před zahájením konzultativního hodnocení ESBR ( 2 ) a. Adaptabilita : finanční regulace se musí vyvíjet společně s finančním systémem a nesmí se stát překážkou inovacím. To znamená, že nesmí vytvářet materiální překážky přístupu nových bank do bankovního odvětví a nesmí ztěžovat vznik nových obchodních modelů nebo zachovávání alternativních bankovních modelů prověřených historií, jako je například družstevní model. b. Rozmanitost : měla by být zachována rozmanitost finančních ústavů a obchodních praktik, protože tato rozmanitost představuje účinnou ochranu proti systémové nestabilitě. Je třeba se vyhnout přílišné homogenizaci podniků a činností, které jsou předmětem regulací: například schopnost vytvářet si „protilátky“ proti negativním hospodářským cyklům a rozmanité podoby reakce na tyto hospodářské cykly a odolnosti vůči nim zvyšují celkovou stabilitu finančního průmyslu a obecněji, celého hospodářství. c. Proporcionalita : regulační zátěž by měla být úměrná tomu, jak závažný je nedostatek trhu, který je třeba napravit, a jaká je systémová významnost subjektů, které jsou předmětem regulace. d. Možnost řešení krize : ústavům, které nejsou ekonomicky udržitelné, by regulace měla umožnit opustit systém, aniž by narušily jeho systémovou stabilitu. Je však třeba přijmout politiky, které by zohledňovaly interní strukturu a složitost dotčených ústavů. e. Systémová perspektiva : cílem finanční regulace by mělo být zajistit, aby základní finanční služby byly společnosti poskytovány bez přerušení. Systém regulace, který podporuje koncentraci činností do omezeného počtu finančních ústavů, může být zranitelnější, protože závisí na finančním přežití těchto několika málo ústavů. f. Dostupnost informací : informační toky od bank k regulačním orgánům v souladu s odvětvovými právními předpisy by měly umožňovat rychlou identifikaci kanálů „nákazy“ a zranitelných míst. g. Nenormativní disciplína : přítomnost normativního rámce by neměla eliminovat řešení, která se osvědčila mimo tento úzký normativní rámec.
5.7

Poslední bod se týká role produktivity při dosahování udržitelného hospodářského růstu. Aby mohla ekonomika v budoucnu i nadále růst udržitelným způsobem, musí zvýšit svou schopnost růstu, ale jen do té míry, dokud je tento růst zdrojem přidané hodnoty pro ekonomiku a její občany. To zahrnuje lepší mzdy a pracovní podmínky, zejména díky kolektivnímu vyjednávání a rozhodně ne na úkor spravedlivějšího rozdělení příjmů. Proto je nutné rozvíjet strategie zaměřené na posílenou hospodářskou udržitelnost, které budou založeny na produktivitě. Nesmí se však připustit, aby se tak stalo na úkor práv pracovníků a sociálního rozvoje. Vyšší produktivita tedy není cílem sama o sobě, ale způsobem, jak zlepšit mzdy, zvýšit celkovou poptávku v ekonomikách EU, a zlepšit tak i životní úroveň. Vyšší produktivita rovněž povede k rozvoji nových a lepších produktů a služeb, čímž umožní firmám, aby se posunuly na vyšší stupně hodnotových řetězců zboží a služeb, a poskytne EU konkurenční náskok na celosvětovém trhu. Vyšší produktivita by také, jak bylo uvedeno výše, měla být úzce spojena s cílem dosažení udržitelného hospodářského růstu a nelze jí dosahovat na úkor pracovních podmínek, sociálního rozvoje nebo politik v oblasti životního prostředí. Naopak je třeba prosazovat obecné cíle uvedené v evropském pilíři sociálních práv, zejména v oblasti sociální ochrany a posílení procesu kolektivního vyjednávání. Totéž platí i pro cíle stanovené v Zelené dohodě pro Evropu a cíle EU v oblasti změny klimatu. Skutečně evropská reakce na současnou krizi způsobenou onemocněním COVID-19 a jakékoli jednotné pokusy o podporu udržitelného růstu v celé Unii by se též měly vyvarovat mentality „snahy o co nejnižší zdanění“ v rámci daňové soutěže mezi jednotlivými zeměmi, která jenom zhoršuje spolupráci mezi členskými státy a podněcuje nacionalistické tendence. Je třeba spíše klást důraz na pomoc zemím s rozvojem jejich lidského kapitálu a posílením produktivity a zároveň odstraňovat regionální nerovnosti v růstu a pracovních příležitostech prostřednictvím cílených investic a řešit klíčové strukturální nedostatky, které vytvářejí překážky pro podnikání.
1.8.

Ačkoli stávající rámec EU pro správu a řízení společností poskytuje podnikům pokyny, pokud jde o zohledňování různých zájmů zúčastněných stran, udržitelná správa a řízení společností vyžaduje širší a pluralistické chápání toho, čím by podnik měl být. EHSV uznává zásadní význam akcionářů, pokud jde o dohled nad podniky, a proto by uvítal pobídky k tomu, aby se v unijním rámci pro podniky uvažovalo o vhodnějším právu společností, které by bylo více zaměřeno na zúčastněné strany a systematicky uznávalo zastoupení pracovníků ( workers‘ voice ). Názory, jež jsou šířeji sdíleny, a takovýto přístup zaměřený na budoucnost by měly zaručit lepší řešení obrovských výzev, které přináší změna klimatu a digitální transformace i oživení po pandemii COVID-19. Řádnou správu a řízení společností je třeba chápat z pohledu lidské společnosti a kombinovat „náklady“, které podnikům vznikají kvůli udržitelnosti, s výhodami pro lidskou společnost, které z této udržitelnější správy a řízení vyplývají. Vedle výhod z hlediska životního prostředí zahrnují tyto přínosy i posun směrem k inkluzivnější společnosti, konkrétně díky náboru rozmanitější pracovní síly.
Stav svobodných povolání, pokud jde o jejich funkci a význam pro evropskou občanskou společnost

Evropský hospodářský a sociální výbor se svobodnými povoláními zabýval opakovaně a v roce 2014 zadal rozsáhlou studii s názvem „The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society“ ( ( 1 ) . Tato studie ukázala, že na úrovni EU dosud neexistuje žádné všeobecné závazné pojetí nebo všeobecně platná definice svobodných povolání.
Podle Eurostatu mohla dívka narozená v roce 2015 očekávat, že bude zdravá a bez jakékoliv formy zdravotního postižení až do věku 63,3 let, zatímco u chlapců to bylo 62,6 let bez zdravotního postižení ( 7 ) . Vzhledem k tomu, že střední délka života u této dívky činí 83,3 let a u chlapce 77,9 let, bude žena narozená v roce 2015 žít se zdravotním postižením v průměru po dobu 20 let a muž narozený ve stejném roce zhruba 15 let.
1.5

Příležitosti k socioprofesnímu rozvoji se soustřeďují do měst a v důsledku toho bývají do venkovských oblastí vytlačeny zranitelnější vrstvy obyvatelstva. EHSV uznává inovační potenciál územních celků a nezbytnost upevnit silné místní prvky, snížit rozdíly v oblasti rozvoje a podnítit konkurenceschopnost. Proto je nezbytné vybudovat doprovodné ekosystémy pro inovace, které podnítí diverzifikaci hospodářství a umožní existenci živých, kreativních a inteligentních území schopných reakce, která budou lidem umožňovat zvolit si místo pro důstojný život a důstojnou práci, a to jak v městských, tak ve venkovských oblastech.
1.2

EHSV navrhuje podpořit evropský pakt pro účinný boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby podnítila vznik politické iniciativy, do které by se zapojily členské státy a ostatní evropské instituce při dosahování tohoto cíle a která by podporovala potřebnou shodu a umožnila zapojení občanské společnosti. Spolupráce mezi členskými státy by měla být hlavním pilířem paktu.
5.5

sine qua non . Také přeshraniční činnosti, jako je obchod s elektřinou, mohou výrazně zvýšit účinnost a úspory energie a nákladů, budou-li se všichni účastníci trhu řídit podobnými pravidly dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a stanovování cen uhlíku. Velmi důležitá je proto úloha regulačního výboru Energetického společenství (ECRB), která bude muset být posílena s ohledem na to, že udržitelná rozhodnutí vyžadují dobře fungující přeshraniční trhy. EU by měla poskytovat svou podporu sekretariátu Energetického společenství v souvislosti s jeho pomocí, kterou nabízí regionálním vládám při vytváření solidně koncipovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které mají zajistit plnění cílů stanovených pro tento region do roku 2030. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly odrážet ambice, které jsou nutné pro dekarbonizaci hospodářství, a měly by zohledňovat environmentální záruky. Měly by obsahovat politiky a opatření pro snižování emisí skleníkových plynů ve všech klíčových emisních odvětvích, které zajistí splnění cílů do roku 2030 a jejich příspěvků stanovených na základě Pařížské dohody, jakož i výhledovou koncepci přechodu na uhlíkově neutrální hospodářství do roku 2050. EHSV je toho názoru, že klíčovým předpokladem rozvoje trhu s energií a získání nových investic, které jsou pro financování nové infrastruktury a nových kapacit nezbytné, je spolehlivý, moderní a transparentní legislativní a regulační rámec. Úloha Energetického společenství ( 15 ) a provádění aquis Společenství v rámci vnitrostátního práva a jeho uplatňování je podmínkou. Také přeshraniční činnosti, jako je obchod s elektřinou, mohou výrazně zvýšit účinnost a úspory energie a nákladů, budou-li se všichni účastníci trhu řídit podobnými pravidly dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a stanovování cen uhlíku. Velmi důležitá je proto úloha regulačního výboru Energetického společenství (ECRB), která bude muset být posílena s ohledem na to, že udržitelná rozhodnutí vyžadují dobře fungující přeshraniční trhy. EU by měla poskytovat svou podporu sekretariátu Energetického společenství v souvislosti s jeho pomocí, kterou nabízí regionálním vládám při vytváření solidně koncipovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které mají zajistit plnění cílů stanovených pro tento region do roku 2030. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly odrážet ambice, které jsou nutné pro dekarbonizaci hospodářství, a měly by zohledňovat environmentální záruky. Měly by obsahovat politiky a opatření pro snižování emisí skleníkových plynů ve všech klíčových emisních odvětvích, které zajistí splnění cílů do roku 2030 a jejich příspěvků stanovených na základě Pařížské dohody, jakož i výhledovou koncepci přechodu na uhlíkově neutrální hospodářství do roku 2050.
4.6.1

Odvětví výroby oceli v EU je pod tlakem tvrdé globální konkurence výrobců oceli z Číny, Turecka, Alžírska nebo Íránu, které nemají ETS, jenž by se na toto odvětví vztahoval, a dosud do EU vyvezly již 30 milionů tun oceli. Evropské ocelářské sdružení (Eurofer) podporuje zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích z environmentálních, ekonomických i právních důvodů a domnívá se, že je to podmínka toho, aby nedocházelo k riziku úniků uhlíku. Tento mechanismus by se měl vztahovat na ocelové hotové výrobky a polotovary a měl by vycházet z vhodného účetního systému, který bude měřit stopu CO 2 u výrobků, a to formou „dohod o rovnocennosti“ s třetími zeměmi, a bude během přechodného období existovat současně s přidělováním zdarma v rámci kvót v EU ETS.
2.8

Co to ale konkrétně znamená, zůstává nevyjasněno. Důvodem je také skutečnost, že se nerozlišuje mezi průmyslovými a živnostenskými spotřebiteli a soukromými domácnostmi a v poslední jmenované kategorii pak mezi sociálně, a tedy i technicky lépe vybavenými soukromými spotřebiteli a méně vybavenými domácnostmi. Lze nicméně přinejmenším soudit, že spotřebitel by v budoucnu již neměl být jen (platícím) odběratelem energie. Měl by mít také nejen možnost snazší změny poskytovatele nebo flexibilnější reakce na tržní signály, ale mít rovněž přístup na všechny relevantní trhy s elektřinou. Byly zavedeny pojmy jako „aktivní“ zákazník, samospotřebitel, občanská energetická společenství a „společenství pro obnovitelné zdroje“, a těmto novým aktérům byla přiznána určitá práva, aniž by z toho ovšem bylo zřejmé, jakou faktickou podobu by měla jejich účast na trhu mít, tj. jak otevřený a liberální by tento trh měl ve skutečnosti být a jak se bude zacházet se spotřebiteli, kteří nemají finanční prostředky nebo zákonné možnosti, aby se tohoto trhu účastnili (viz odstavec 5.6).
2.8

Vzhledem k tomu, že cíle udržitelného rozvoje mají být nyní naplňovány prostřednictvím Zelené dohody pro Evropu, mělo by to v zásadě vést k diskusi o posunu paradigmatu směrem k participativnímu modelu víceúrovňové správy pro udržitelný rozvoj. Mladí lidé by měli být součástí tohoto nového modelu správy a měli by mít možnost zapojit se do rozhodovacího procesu na úrovni EU strukturovaným a formálním způsobem, který přesáhne rámec pouhých konzultací a schůzí ad hoc.
1.4

Vytvoření „evropského fondu investic do finančně dostupného, důstojného a vhodného bydlení“, který by byl určen k budování a údržbě levného bydlení, by EU umožnilo, aby její politiky byly pro evropské občany přehlednější a soudržnější, a to zejména v souvislosti s budoucím plánem „výstavby“ v rámci Zelené dohody a budoucím akčním plánem evropského pilíře sociálních práv.
4.2.4

Obzvláště citlivou otázkou je napětí mezi problémem s likviditou u cestujících, kteří požadují vrácení peněz za předem zaplacené letenky, a týmž problémem u leteckých společností, z nichž mnohé by v případě, že by skutečně provedly všechna vrácení, musely ohlásit úpadek. Nadcházející přezkum EU 261 by se měl zaměřit na upřesnění pravidel, aby zajistil řešení přínosné pro všechny strany, které bude v zájmu cestujících i leteckých společnost (je možné zvážit několik možností, například časově omezené poukázky s vládní zárukou: pokud by letecká společnost podala návrh na vyhlášení úpadku před vypršením platnosti poukázky nebo by nebyla schopna zajistit daný let, byly by cestujícímu vráceny peníze a letecká společnost by získala další čas na využití své hotovostní rezervy).
2.1.

Zelená dohoda pro Evropu stanoví jasný a politicky závazný cíl: dosáhnout v Evropě do roku 2030 celkového snížení emisí skleníkových plynů o 55 %. Ten byl uveden do praxe opatřeními z balíčku „Fit for 55“, která Evropská komise představila v červenci 2021. Ta zde nenechávají žádný prostor pro interpretaci. Spravedlivý systém mezinárodního obchodu musí zajistit, aby podniky dosahovaly cílů Zelené dohody pro Evropu a zůstaly přitom v celosvětovém měřítku konkurenceschopné. To zahrnuje přeshraniční a mezikontinentální mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích. Zároveň to obchodní partnery podněcuje k tomu, aby vstoupili do klubu národů, jež respektují meze naší planety.
3.4.4.

Nový Evropský sbor solidarity, který nyní zahrnuje dobrovolnou činnost v situacích, kdy je zapotřebí humanitární pomoc (jež dříve spadala pod Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci), by měl mít dostatečnou sílu a rozsah, aby díky němu mladí lidé vykonávali více dobrovolné činnosti, zejména v zahraničí, a to jak v těch, na něž se program vztahuje, tak v ostatních. K dosažení tohoto cíle by měly být poskytnuty nezbytné zdroje. Měla by být rovněž prozkoumána možnost rozšířit program tak, aby podporoval zapojení do dobrovolné činnosti u lidí starších 30 let, případně by měly být poskytnuty další zdroje EU na rozvoj paralelního programu bez věkového omezení.
2.2.

Evropský automobilový průmysl se nachází na rozcestí zásadně nového modelu , který vychází ze složitého přechodu k digitální a zelené ekonomice. Dne 28. listopadu 2018 přijala Komise dlouhodobou vizi klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050. Doprava byla označena jako odvětví, které v této transformaci hraje důležitou úlohu. Zelená dohoda pro Evropu z prosince 2019 stanoví strategický rámec pro dosažení klimatické neutrality, k čemuž je nezbytné snížit do roku 2050 emise z dopravy o 90 %. V této souvislosti se EU rozhodla revidovat svůj cíl snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030, a to alespoň o 55 %. Komise k dosažení tohoto cíle představila dne 14. července 2021 balíček „Fit for 55“, jenž reviduje nařízení o sdílení úsilí, směrnici o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a nařízení, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO 2 .
5.25.

Rostoucí výzvy, jimž čelí interní poradní skupiny, vyžadují systémová řešení s odpovídajícími zdroji, a to lidskými i finančními. Interní poradní skupiny by měly být více zapojeny do přijímání souvisejících rozhodnutí.
1.3.

EHSV podporuje přístup v rámci zlepšování právní úpravy a doporučuje systematicky zapojovat sociální partnery, profesní sdružení a komory do všech fází tvorby právních předpisů (jako je příprava veřejných konzultací, posuzování dopadů a pozměňovací návrhy). Vyzývá Komisi, aby náležitě zohledňovala výsledky posuzování dopadů. Zásadu týkající se právních předpisů – „jeden přijmout – jeden zrušit“ („One in, one out“) – je nutné uplatňovat rychle, efektivně a vyváženě, aby bylo možné vytvořit ambiciózní právní předpisy v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti. V neposlední řadě EHSV navrhuje posílit koordinaci zmocněnců pro malé a střední podniky („SME Envoys“), a to na vnitrostátní i evropské úrovni.
3.20

kodexy chování ve venkovských oblastech s cílem vysvětlit lidem, co znamená respektovat venkovské oblasti. Takový kodex by se mohl stát jakousi Evropskou chartou práv a ( 16 ) povinností pro spravedlivé a udržitelné vztahy mezi venkovem a městem . Tato charta by se měla stát součástí vzdělávání k občanství pro všechny. Územně definované smlouvy by měly být založeny na spravedlnosti a respektu. V Anglii, Walesu a Skotsku byly zavedenys cílem vysvětlit lidem, co znamená respektovat venkovské oblasti. Takový kodex by se mohl stát jakousi. Tato charta by se měla stát součástí vzdělávání k občanství pro všechny.
1.3.

EHSV požaduje, aby se reklamní průmysl zavázal snížit uhlíkovou stopu, a tak v souladu s cíli EU dosáhl do roku 2050 uhlíkové neutrality svých činností a do roku 2030 snížil emise skleníkových plynů o 55 %, čímž by přispěl ke společnému dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050.
4.17.

The potential dangers of electromagnetic fields and their effect on the environment (Potenciální nebezpečí elektromagnetických polí a jejich účinky na životní prostředí) varuje před dopadem elektromagnetického znečištění na lidské zdraví a zahrnuje sadu obecných i konkrétních doporučení, jak zaujmout systematický střednědobý a dlouhodobý přístup k výzvám plynoucím z rozmachu mobilní telefonie. V dokumentu se zdůrazňuje, že je třeba přijmout všechna rozumná opatření ke snížení expozice elektromagnetickým polím v souladu se zásadou co nejnižší rozumně dosažitelné míry Konečné znění usnesení Rady Evropy č. 1815 ze dne 27. května 2011(Potenciální nebezpečí elektromagnetických polí a jejich účinky na životní prostředí) varuje před dopadem elektromagnetického znečištění na lidské zdraví a zahrnuje sadu obecných i konkrétních doporučení, jak zaujmout systematický střednědobý a dlouhodobý přístup k výzvám plynoucím z rozmachu mobilní telefonie. V dokumentu se zdůrazňuje, že je třeba přijmout všechna rozumná opatření ke snížení expozice elektromagnetickým polím v souladu se zásadou co nejnižší rozumně dosažitelné míry ( 16 ) , která je předepsána pro případ ionizujícího záření.
3.10.

Směrnice neobsahují konkrétní závazná pravidla týkající se emisí nebo oběhového hospodářství, umožňují však veřejným orgánům: — využívat strategické zadávání veřejných zakázek, jež je významným a mocným nástrojem pro řešení společenských, environmentálních a ekonomických výzev, k ovlivňování způsobu, jakým se veřejný i soukromý sektor chová na trhu; — řešit v rámci zadávacího procesu společné společenské cíle, a to formou začleňování sociálních hledisek do zadávacích řízení, se zaměřením na podporu genderové rovnosti, možností zaměstnání a potírání diskriminace (9). Jedna z možností, která by se měla zvážit, spočívá v nahrazení stávajícího systému, který ponechává rozhodnutí využívat strategické zadávání veřejných zakázek převážně na členských státech, minimálními kritérii EU pro některé oblasti, jako je např. udržitelnost a náklady životního cyklu. Tato politika by zároveň mohla podpořit rámec pro výzkum a vývoj, a to s cílem vytvářet řešení, jež budou v souladu s principy oběhovosti.
1.6

Zapojení občanské společnosti do procesu tvorby politik je neoddělitelnou součástí hodnot EU, přičemž článek 1 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že rozhodnutí by měla být „přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“. V EU v žádném případě nesmí docházet k potlačování sociálního dialogu a dialogu s občanskou společností. Respektování těchto hodnot by mělo být základní podmínkou pro to, aby členské státy mohly od EU obdržet finanční prostředky.
3.10.

Rozvoj pohybových aktivit pro co největší počet občanů vyžaduje také sociální a společenské inovace, které by měly vycházet především od organizované občanské společnosti a sociálních partnerů. Zásadní význam má každodenní aktivita, úvahy nad časovými možnostmi pracovníků, studentů a žáků a schopnost naplánovat pro sport taková místa, kde by rodiče mohli vykonávat pohybové aktivity zároveň se svými dětmi, které doprovázejí. Díky pandemii jsme znovu objevili sportování pod širým nebem, což může podpořit inovativní trendy, jako jsou městské a venkovské sporty, aby znovu vznikala sportoviště a byla společně a flexibilně využívána. Potřeba sociálních inovací je obrovská a je třeba jí využít a inovace podporovat, aby bylo možné řešit problém, že většina občanů nemá dost času na to, aby se věnovala sportu, i kdyby si to přála.
4.13.

Vhodnou příležitostí by mohla být ekologizace námořní dopravy. EHSV má totiž za to, že technologický vývoj, k němuž tato ekologizace dá impuls, by měl podnítit rozvoj zaměstnanosti v odvětví námořní dopravy a měl by změnit pohled na námořní dopravu, stanou-li se z tradičních pracovních míst na moři pracovní místa s vysokou přidanou hodnotou na pevnině, což umožní zaměstnat více žen.
2.13.

EHSV by rád upozornil evropské instituce na tyto zásady činnosti v oblasti umělé inteligence: — začít v malém s cílem stimulovat vhodné a přiměřené politiky, které by bylo možné později přizpůsobit velkým společnostem, — posílit právní jistotu a správné chápání pravidel, které by podnikům umožnilo si umělou inteligenci osvojit, a podpořit investice, které umožní rozvoj inovací a umělé inteligence, — usnadnit všem pochopení umělé inteligence prostřednictvím lepší koordinace a větší součinnosti mezi politickými nástroji a iniciativami, a to díky platformě specializované na mikropodniky a malé a střední podniky, — podpořit předběžné praktické experimentování, zejména prostřednictvím provozních protokolů. EHSV připomíná, že je důležité „mít k dispozici zkušební místa a regulační ‚pískoviště‘ pro zkoušení a testování nových myšlenek“ (11) a že je třeba tyto nástroje také vyhodnocovat, aby bylo možné je co nejlépe přizpůsobit (12). Úzce spolupracovat musí též centra pro digitální inovace, síť Enterprise Europe Network (EEN) a platformy na vyžádání, aby podpořily úsilí malých a středních podniků o provádění, — podporovat celoevropský přístup tím, že bude dokončen jednotný evropský trh a politiky budou přizpůsobeny potřebám členských států, od vývoje umělé inteligence až po její přijetí, — umožnit otevřený přístup k datům a zároveň respektovat ochranu údajů a vlastnictví údajů a zvýšit toky dat určené pro systémy založené na umělé inteligenci, — zajistit transparentní evropský jednotný trh s cílem snížit rizika a zvýšit přenositelnost řešení v oblasti umělé inteligence na mikropodniky a malé a střední podniky. Klíčovou podmínkou je interoperabilita zásadně důležitých digitálních infrastruktur.
5.3.

Vzájemné uznávání zboží může zajistit volný pohyb zboží v EU, ale mnoho malých a středních podniků se stále potýká s obtížemi při vstupu na trh v jiných členských státech kvůli zatěžujícím vnitrostátním administrativním postupům. EHSV zdůrazňuje význam, který má při odstraňování překážek na trhu a usnadňování přeshraničních činností normalizace. Mělo by být i nadále podporováno účinné zapojení zúčastněných stran, jako jsou malé a střední podniky, do procesů normalizace, a to jak na úrovni EU, tak na úrovni mezinárodní. Normy by měly být navrhovány způsobem vstřícným k malým a středním podnikům a pro jejich uplatňování v těchto podnicích by měla být poskytována podpora a pokyny.