ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

připomíná dále, že využívání zdrojů je z velké části určeno rozhodnutími týkajícími se projektu a volbou stavebních materiálů. Aby se zvýšila účinnost využívání zdrojů, potřebují tedy v souladu s tím, co stanoví Komise, inženýři, projektanti, výrobci, zadavatelé, veřejné orgány a koncoví uživatelé spolehlivé a použitelné informace, aby při svém rozhodování vycházeli z kritérií udržitelných projektů. Protože místní a regionální orgány jsou orgány vydávající povolení, které se nacházejí nejblíže všem zúčastněným stranám, musí to být ony, kdo budou připravovat konkrétní informační sezení ke zvýšení informovanosti a také politiky a mechanismy podporující a stimulující využívání těchto zdrojů za využití finančních prostředků evropských fondů. Tyto politiky musí být součástí společného evropského přístupu k posuzování environmentální výkonnosti budov, který by zahrnoval všechny klíčové ukazatele, jež budou stanoveny;
(32)

Měla by být zvážena možnost, aby k usnadnění účasti kandidátských zemí na programu ISA2 a k přijetí a další realizaci řešení poskytovaných v rámci programu v uvedených zemích byly využity předvstupní fondy. V zájmu povzbuzení zemí Východního partnerství a evropsko-středomořského partnerství k přijetí evropských standardů interoperability by těmto zemím měly být zpřístupněny určité prostředky z programu ISA2, pokud by si přály se zapojit.
22.

má za to, že postup zápisu zeměpisných označení nezemědělských produktů by měl být povinný a měl by být založen na dvoufázovém systému (jako tomu je v současnosti u zeměpisných označení zemědělských produktů), na němž by se podílela regionální úroveň, jež by posuzovala místní zvláštnosti, a úroveň evropská, která by ověřovala společná kritéria platná pro celou EU;
12.

opakuje, že je zásadně důležité sledovat pokrok stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 „Evropa účinněji využívající zdroje“ v rámci této strategie a s ní souvisejících iniciativ evropského semestru a roční analýzy růstu. Účinné využívání zdrojů se musí stát nedílnou součástí systému vnitrostátních zpráv pro strategii Evropa 2020, národních programů reforem a doporučení pro jednotlivé země; v této souvislosti vyzývá Evropskou radu, aby do přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období začlenila nový hlavní cíl týkající se produktivity zdrojů, který by usiloval o nejméně 30 % navýšení produktivity zdrojů do roku 2030 a měřil by se pomocí HDP v poměru ke spotřebě surovin, a aby zároveň zohlednila již existující cíle na vnitrostátní úrovni (6);
11.

navrhuje určit centrální evropský řídící výbor, jehož úkolem by bylo určení problémů, koordinace a rozvoj v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (nejlépe za koordinace EU–OSHA) a který by měl mj. účinněji vykonávat aktivní roli referenčního, poradního a monitorovacího orgánu při uplatňování právních předpisů EU ze strany členských států. Tento řídící výbor by měl: — mít síťovou organizační strukturu a synergicky koordinovat různé pravomoci, jež jsou v současné době rozděleny mezi řadu evropských, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů (především EU–OSHA a Eurofound), u nichž se považuje za důležité přehodnotit jejich pracovní náplň a funkci, vzhledem k rozsáhlým změnám, k nimž došlo v uplynulých 15 letech; — převzít ve spolupráci se sociálními partnery na úrovni EU a za jejich účasti i funkci stálého fóra pro konzultaci a rozvoj, což by umožnilo získat ucelený a mnohostranný pohled na oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; — v zájmu toho, aby nevznikaly další náklady z hlediska probíhajícího evropského rámce pro přezkum výdajů, využívat výhradně ty lidské zdroje, prostory, účelové infrastruktury atd., které se již používají v rámci sítě evropských a vnitrostátních institucí působících v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;
16.

doporučuje zřídit platformu pro dohled na vyhodnocení akčního plánu. Platforma by podporovala a vyhodnocovala provádění akčního plánu. Účastníci této platformy by pocházeli z trojúhelníku podnikatelů, veřejných orgánů a výuky a výzkumu. Jednalo by se konkrétně o zástupce podnikové sféry, vzdělávacích a vědeckých subjektů, členských států a regionů a také o kolegium spotřebitelů a sdružení na ochranu životního prostředí. VR doporučuje Komisi, aby pro akční plán stanovila cíl dosáhnout do roku 2020 10 % ekologicky obhospodařované půdy. Odstavce 17 a 18 uvádějí činnosti, jež by mohly provádět regiony a mohly být koordinovány platformou;
9.

navrhuje zlepšit režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny a mléka do škol, a to zavedením možnosti nově přerozdělit vnitrostátní příděly pro podporu. Ukáže-li se například krátce před ukončením šestiletého programového období, že členský stát ještě nevyčerpal prostředky, které mu byly přiděleny, mělo by se nejdříve zvážit přerozdělení prostředků ve prospěch regionů, které je nejvíce využily, a poté by měla existovat možnost nově přerozdělit vnitrostátní příděly stanovené Komisí mezi členské státy, které prostředky vyčerpaly či překročily, a tím podpořit členské státy, které toto nařízení úspěšně provádějí, a motivovat k dalšímu úsilí ty, kterým se to tak úplně nedaří;
14.

Navrhovaná evropská politika u zdroje však není co do času a ambicí synchronizována s povinnostmi vyplývajícími ze směrnice o kvalitě ovzduší. Kladné dopady této politiky u zdroje se neprojeví včas. Výbor se ve svém stanovisku z roku 2012 vyslovil pro propojení evropské politiky v oblasti imisí a politiky v oblasti emisí. Komise se rozhodla přezkoumat směrnici o kvalitě ovzduší až poté, co se projeví dopady politiky u zdroje. Vzhledem ke stanoveným lhůtám lze očekávat postupné pozitivní dopady politiky u zdroje nejdříve v období let 2020 až 2030. Z toho lze vyvodit, že vysoké ambice Komise se mohou projevit nejdříve v období let 2030 až 2050.
9.

domnívá se, že platforma, která má sloužit k výměně informací a osvědčených postupů a má stanovit společné zásady, by mohla mít značný přínos vzhledem k probíhající hospodářské a finanční krizi a k nutnosti využívat co nejefektivněji dostupné lidské a ekonomické zdroje. Tato platforma by mohla napomoci k jednotnému plánování opatření, která je třeba přijmout za účelem potírání nehlášené práce, přičemž je ovšem třeba přihlédnout k tomu, že tento jev je velmi rozšířený, a současně mít na paměti, že k jeho vymýcení jsou nezbytná zvláštní cílená opatření;
Bez ohledu na oddělení by základní úvěrová instituce měla být i nadále schopna řídit své vlastní riziko. Některé obchodní činnosti by tudíž měly být povoleny, pokud jsou zaměřeny na obezřetné řízení kapitálu, likvidity a finančních prostředků základní úvěrové instituce a neohrožují její finanční stabilitu. Podobně základní úvěrové instituce musí být schopny poskytovat svým klientům určité nezbytné služby řízení rizika. To by však mělo probíhat tak, aby základní úvěrová instituce nebyla vystavena zbytečnému riziku a aniž by byla ohrožena její finanční stabilita. Zajišťovací činnosti způsobilé pro účely obezřetného řízení vlastního rizika a pro účely poskytování služeb řízení rizika klientům se mohou, avšak nemusí, kvalifikovat jako zajišťovací účetnictví podle mezinárodních standardů účetního výkaznictví.

Bez ohledu na oddělení by základní úvěrová instituce měla být i nadále schopna řídit své vlastní riziko. Některé obchodní činnosti by tudíž měly být povoleny, pokud jsou zaměřeny na obezřetné řízení kapitálu, likvidity a finančních prostředků základní úvěrové instituce a neohrožují její finanční stabilitu. Podobně základní úvěrové instituce musí být schopny poskytovat svým klientům určité nezbytné služby řízení rizika. To by však mělo probíhat tak, aby základní úvěrová instituce nebyla vystavena zbytečnému riziku a aniž by byla ohrožena její finanční stabilita. Kromě toho by orgány příslušné k řešení měly mít v rámci uplatňování zásady symetrie možnost nechat věřitele všech typů nést ztráty, stejně jako by těžili z jakýchkoli výnosů. Zajišťovací činnosti způsobilé pro účely obezřetného řízení vlastního rizika a pro účely poskytování služeb řízení rizika klientům se mohou, avšak nemusí, kvalifikovat jako zajišťovací účetnictví podle mezinárodních standardů účetního výkaznictví.
Právní odpovědnost za zajištění kvality (včetně technické kvality) údajů zpřístupněných prostřednictvím společné platformy IT, zejména co se týče údajů o volných pracovních místech, nesou organizace, které dané údaje zpřístupňují v souladu s právními předpisy a normami členských států. Komise by měla usnadňovat spolupráci za účelem včasného zjištění případných podvodů či případů zneužití v souvislosti s výměnou informací na evropské úrovni.

Právní odpovědnost za zajištění kvality (včetně technické kvality) údajů zpřístupněných prostřednictvím společné platformy IT, zejména co se týče údajů o volných pracovních místech, nesou organizace, které dané údaje zpřístupňují v souladu s právními předpisy a normami členských států. Je nutné, aby Komise by měla usnadňova la t spolupráci všech zúčastněných subjektů včetně samotných občanů za účelem včasného zjištění případných podvodů či případů zneužití v souvislosti s výměnou informací na evropské úrovni a aby uvedla v činnost dostupné mechanismy a prostředky oznamování .
35.

možnost získat zkušenosti v různých podmínkách mladým lidem poskytuje neocenitelnou příležitost rozšířit okruh potenciálních zaměstnavatelů v různých členských státech. Proto by se měly hledat možnosti, jak zajistit účinnou podporu stáží v jiném členském státě – hledáním řešení, jak zmírnit náklady stážistů na přestěhování se do jiné země, a zpřístupněním odpovídajících informací, aby se stážisti nedostali do finančních potíží, a to s přihlédnutím k životním nákladům v zemi, v níž stáž probíhá, a ke správním předpisům platným v příslušné přijímající zemi (např. pracovní povolení a povolení k pobytu, případně osvědčení o registraci atd.);
6.

má za to, že důležitým aspektem při posuzování toho, zda lze možnost udělit předmětnou výjimku považovat za odůvodněnou, je to, do jaké míry členské státy tuto možnost využily a jaké důsledky to mělo mj. z hlediska hospodářské soutěže pro námořní dopravu v těch členských státech, které se rozhodly směrnici provést tak, aby se pravidla uplatňovala i na námořníky;
5.

vyzdvihuje četné výhody, jež plynou z řádného provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, a to pro životní prostředí i pro hospodářství, jednak díky tomu, že to vytváří spravedlivější podmínky hospodářské soutěže a právní jistotu pro podniky a podporuje to inovace, ale také především díky tomu, že to zlepšuje životní podmínky lidí a jejich zdraví. V této souvislosti zdůrazňuje, že náklady způsobené neúplným nebo nesprávným prováděním právních předpisů EU v oblasti životního prostředí jsou odhadovány zhruba na 50 miliard eur ročně;
25.

upozorňuje Evropskou komisi, že energetická politika by měla přispívat ke snižování výdajů za energie v rozpočtech domácností a podniků, a tím i snižování jejich celkových nákladů. V této souvislosti má Evropský výbor regionů obavy z toho, že v některých případech může řízení poptávky vystavit spotřebitele proměnám na velkoobchodních a maloobchodních trzích, což by mohlo vyústit v náhlé zvyšování cen, kterému spotřebitelé nebudou moci čelit. Měly by být nabízeny cenové modely se zaručenými a dlouhodobými cenami, aby byli spotřebitelé chráněni před cenovými výkyvy; Spotřebitelé by rovněž měli být informováni o tom, jak využívat plovoucí ceny vycházející z kotovaných cen energie a mít z nich prospěch;
5.

zdůrazňuje, že jednotný trh je průřezovou politikou související s řadou odvětvových politik EU. VR by tedy očekával, že sdělení Komise týkající se strategie pro jednotný trh vzájemné souvislosti jasněji vymezí, zejména souvislosti mezi obchodní politikou a politikou hospodářské soutěže. Pokud jde o obchodní politiku, bylo by oprávněné očekávat, že před udělením statusu tržního hospodářství Číně, jež by mělo proběhnout do konce roku 2016, bude ve sdělení oznámeno provedení analýzy hospodářského, sociálního a územního dopadu a dopadu na jednotný trh takového rozhodnutí;
11.

zejména oceňuje novou platformu „Snižme zátěž – vyjádřete svůj názor“ („Lighten the Load – Have Your Say“) a závazek Komise k rozšíření jejích funkcí a služeb. Výbor konstatuje, že ačkoli mohou otevřené internetové konzultace fungovat ve prospěch organizovaných skupin a účastníků s pokročilými počítačovými dovednosti, mají často za následek omezení povahy a oblasti působnosti projednávaného návrhu. Tradiční metody komunikace s Komisí by se proto vedle platformy neměly vylučovat;
16.

domnívá se, že v zájmu větší účinnosti EPS by uplatňovaný přístup měl být konkrétně přizpůsoben specifické povaze jednotlivých partnerských zemí. Každý partner v rámci EPS je jiný a podle toho by se s ním mělo jednat, tj. měla by být uplatňována zásada diferenciace. Nová EPS by – aniž by porušovala obecné zásady EU – měla mít flexibilitu potřebnou k tomu, aby byly maximalizovány přínosy jejího provádění. Každá partnerská země by měla mít možnost rozvíjet své vztahy s EU po svém, v souladu se svými potřebami a kapacitami. To neznamená přijímání dvojích měřítek ani to neodporuje sjednocené povaze EPS, jejímž prostřednictvím se EU podařilo uplatnit jednotný přístup ke všem svým partnerům v rámci EPS. Tento přístup „proměnné geometrie“ ve vztazích EU s jejími sousedy by měl být uplatňován na případ nejvzdálenějších regionů tak, aby byla zaručena účinná spolupráce mezi těmito regiony a jejich sousedy;
Členské státy by měly podporovat produktivitu a zaměstnatelnost prostřednictvím vhodné nabídky příslušných znalostí a dovedností. Členské státy by měly uskutečňovat potřebné investice do systémů vzdělávání a odborné přípravy a zvyšovat přitom jejich účinnost a efektivitu v zájmu zvyšování úrovně kvalifikace pracovní síly tak, aby pracovníci mohli lépe předvídat a reagovat na rychle se měnící potřeby dynamických trhů práce v kontextu zvyšující se digitalizace ekonomiky. Členské státy by měly zintenzivnit úsilí o zlepšení přístupu ke kvalitnímu vzdělávání dospělých pro všechny a provádění strategií aktivního stárnutí umožňujících prodloužení produktivního věku.

Členské státy by měly podporovat produktivitu a zaměstnatelnost prostřednictvím vhodné nabídky příslušných znalostí a dovedností. Členské státy by spolu se svými příslušnými místními a regionálními orgány a ve spolupráci se soukromým a veřejným sektorem měly prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy lépe sladit dostupné pracovní dovednosti s potřebami trhu práce. Členské státy by měly uskutečňovat potřebné investice do systémů vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení a zvyšovat přitom jejich účinnost a efektivitu v zájmu zvyšování úrovně kvalifikace pracovní síly tak, aby pracovníci mohli lépe předvídat a reagovat na rychle se měnící potřeby dynamických trhů práce v kontextu zvyšující se digitalizace ekonomiky. Členské státy by měly zintenzivnit úsilí o zlepšení přístupu ke kvalitnímu vzdělávání dospělých pro všechny a provádění strategií aktivního stárnutí umožňujících prodloužení produktivního věku. V tomto rámci by se mělo vyvíjet veškeré úsilí o konsolidaci přechodu k zelené a modré ekonomice, a to sladěním poptávky po práci s kvalifikacemi, předjímáním a řízením změn v potřebě lidského kapitálu a přesunutím daňového zatížení do jiných forem poplatků. To může pomoci zejména snížit nezaměstnanost mladých lidí, jejíž míra v současné době v Evropské unii překračuje 22 %. Zároveň by měl být podpořen rozvoj sociální ekonomiky, vzhledem k potenciálu tohoto odvětví z hlediska vytváření kvalitních pracovních míst, zejména s ohledem na požadavky, které kladou evropské regiony a místní orgány.
Komise nejpozději do [PO insert date three years after the entry into force of this Regulation] předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, doplněnou případně o příslušný návrh.

Komise nejpozději do [PO insert date three years after the entry into force of this Regulation] předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému výboru regionů zprávu o uplatňování tohoto nařízení, zahrnující posouzení přidané hodnoty EFSI a jeho adicionality ve vztahu ke stávajícím finančním nástrojům EU a doplněnou případně o příslušný návrh.
Na základě dialogu s žádajícím členským státem, mimo jiné v souvislosti s evropským semestrem, by Komise měla žádost analyzovat, přičemž by měla zohlednit zásady transparentnosti, rovného zacházení a řádného finančního řízení a určit podporu, která má být poskytnuta na základě naléhavosti, rozsahu a hloubky zjištěných problémů, potřeby podpory v souvislosti s příslušnými oblastmi politik, analýzy socioekonomických ukazatelů a obecné správní kapacity členského státu. Komise by měla rovněž v úzké spolupráci s dotčeným členským státem určit prioritní oblasti, rozsah podpůrných opatření, která mají být poskytnuta, a celkový finanční příspěvek pro tuto podporu, přičemž se zohlední stávající činnosti a opatření financovaná z fondů Unie nebo z dalších programů Unie.

Na základě dialogu s žádajícím členským státem, mimo jiné v souvislosti s evropským semestrem, by Komise měla žádost analyzovat, přičemž by měla zohlednit zásady subsidiarity, transparentnosti, rovného zacházení , partnerství a řádného finančního řízení a určit podporu, která má být poskytnuta na základě naléhavosti, rozsahu a hloubky zjištěných problémů, potřeby podpory v souvislosti s příslušnými oblastmi politik, analýzy socioekonomických ukazatelů a obecné správní kapacity členského státu. Vzhledem ke vstupu programu v platnost přijme Unie jednotný strategický dokument pro zlepšení institucionální a administrativní kapacity veřejných orgánů na všech úrovních správy, v němž budou transparentním a spravedlivým způsobem stanovena kritéria k určení pořadí důležitosti opatření přijímaných v rámci programu a přidělování dostupných zdrojů, jakož i kritéria a mechanismy koordinace opatření na úrovni Unie, členských států, regionů a obcí. Komise by měla rovněž v úzké spolupráci s dotčeným členským státem určit prioritní oblasti, rozsah podpůrných opatření, která mají být poskytnuta, a celkový finanční příspěvek pro tuto podporu, přičemž se zohlední stávající činnosti a opatření financovaná z fondů Unie nebo z dalších programů Unie. Komise a příslušný členský stát přitom zohlední stávající rozdělení pravomocí mezi jednotlivými úrovněmi správy, v jehož rámci plní místní a regionální orgány často důležitou funkci, a skutečnost, že část konkrétních doporučení týkajících se jednotlivých zemí je určena místním a regionálním orgánům.
12.

konstatuje, že tento dokument o kosmické strategii pro Evropu zohledňuje a zčásti přebírá příslušná dřívější stanoviska VR, mj. stanoviska ke sdělením Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům a Kosmická průmyslová politika EU, dále zprávu výboru EP pro zahraniční věci o vesmírných kapacitách evropské bezpečnosti a obrany, studii o pronikání na trh v oblasti vesmíru (Space Market Uptake in Europe), doporučení ohledně doplnění regionálního rozměru do evropské kosmické strategie zveřejněná v dubnu 2016 sítí NEREUS (Recommendations on adding a regional dimension to the European Space Strategy) a doporučení předložená Poradní skupinou pro vesmír v rámci programu Horizont 2020 ohledně možných priorit výzkumu a inovací v pracovním programu na období 2018–2020 (Advice on potential priorities for Research and Innovation in the work programme 2018–2020);
Odkaz:

pracovní dokument útvarů Komise Action Plan on the Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030 – A disaster risk-informed approach for all EU policies (Akční plán pro sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 – Uplatňování přístupu založeného na znalosti rizik katastrof ve všech politikách EU), SWD(2016) 205 final
18.

varuje před nadměrnou přetížeností, ke které může vést větší dostupnost vysokokapacitního připojení v oblastech se špičkovými výsledky nebo znalostmi. V těchto oblastech by se soustředila výrobní činnost a přicházelo by do nich více obyvatel, což by mělo na příslušné regiony nepříznivé dopady. V jiných oblastech by naopak došlo k výraznému propadu, především co se týče digitálních inovačních činností a pracovníků v technologických odvětvích. Vysokokapacitní připojení je proto třeba podporovat co nejstejnoměrněji;
30.

zdůrazňuje, že je důležité, aby rozvojová spolupráce EU a členských států svolala, mobilizovala a začlenila co nejvíce subjektů na podporu cílů udržitelného rozvoje, které budou zahrnovat mimo jiné místní a regionální orgány, soukromý sektor, občanskou společnost a akademickou obec podle jejich příslušných schopností, zkušeností a zdrojů. Upozorňuje na to, že decentralizovaná spolupráce je způsobem spolupráce, který je zvláště vhodný za účelem podpory a vytváření tohoto typu partnerství více subjektů na územním základě, a vyzývá Komisi a členské státy k podpoře toho, aby místní a regionální veřejná správa mohla zařadit cíle udržitelného rozvoje do svých politik. Zdůrazňuje, že decentralizovaná spolupráce je obzvláště vhodná oblast k vytváření prostoru pro celosvětové občanství, a to proto, aby občané uvažovali o cílech udržitelného rozvoje, zapojovali se do veřejných politik za účelem jejich dosažení a monitorovali provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030;
relevantní prohlášení a doklady předložené žadatelem, včetně informací o tom, zda žadatel byl nebo by mohl být pronásledován nebo zda utrpěl nebo by mohl utrpět vážnou újmu;

relevantní prohlášení a doklady předložené žadatelem, včetně informací o tom, zda žadatel byl nebo by mohl být pronásledován nebo zda utrpěl nebo by mohl utrpět vážnou újmu;

(e) to, zda činnosti žadatele od odchodu ze země původu byly prováděny s jediným či hlavním cílem, a to vytvořit podmínky nezbytné pro požádání o mezinárodní ochranu, aby bylo možno posoudit, zda by tyto činnosti vystavily žadatele pronásledování nebo vážné újmě, kdyby se do uvedené země vrátil;
20.

domnívá se, že jedním ze zvláštních aspektů strategie EU v oblasti mezinárodních kulturních vztahů je koordinace činnosti EU s partnerskými zeměmi v oblasti uprchlíků a migrantů. Nedávná krize a zvýšení přílivu uprchlíků do EU představuje nové výzvy, jimiž je třeba se přiměřeně zabývat. Rozvoj kulturních činností by mohl být zásadní při: a) zmírňování strachu, nepokoje a nedůvěry, b) podpoře bližšího porozumění kulturních identit a prostředí, c) posilování procesu integrace uprchlíků do společnosti, d) konsolidaci a ochraně etablovaného unijního modelu svobodné, demokratické a tolerantní společnosti, e) posilování vzájemného respektu mezi uprchlíky a hostitelskými komunitami a f) připomínání evropské společnosti, že se našim předkům v minulosti dostalo přijetí, když museli z hospodářských, politických či náboženských důvodů nebo kvůli válce opustit kontinent;
14.

považuje udržitelné využívání přírodních zdrojů za jeden z klíčových aspektů udržitelného hospodářského růstu a úsilí o zvyšování prosperity v arktické oblasti. Předpokladem toho jsou efektivní dopravní a telekomunikační spojení. Je důležité vybudovat rozvětvenější severo-jižní dopravní propojení, jako je spojení TEN-T z Finska přes Norsko k Severnímu ledovému oceánu, ale rovněž východo-západní spojení, jež by propojila regiony v severním Norsku, Švédsku a Finsku a napojila je na dopravní síť EU. Investice do arktické oblasti, včetně investic do budování silniční, železniční, širokopásmové a elektrické rozvodné sítě, zpravidla přesáhnou do širší oblasti, a mají tak pozitivní dopad na podmínky podnikání v celé dotčené zemi, včetně průmyslu;
vyzývá normotvůrce, aby zahrnul některé pobídky, které by způsobily, že by dodržování pravidel bylo přirozenou volbou rybářů; tyto pobídky by mohly být ekonomického, sociálního, administrativního či jiného rázu a byly by v souladu s právními předpisy Unie, a to pod podmínkou, že budou splněna určitá kritéria; pobídky by měly být vytvořeny v duchu „kultury dodržování pravidel a spolupráce“, jak je stanoveno v čl. 36 odst. 2 písm. g) nařízení (EU) 1380/2013.